I sada ćemo to staviti na stranu i gospodin Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, tražim stanku u ime kluba Promijenimo Hrvatsku da javnost izvijestimo o štetnoj inicijativi Vlade RH, HNB-a za što brže uvođenje eura kao službene valute u Hrvatsku.
Imate dozvolu. Gospodin Vlaović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a tražim stanku vezano uz proglašenog stanja elementarne nepogode od suše u većini županija i naknadi šteta koje poljoprivredni proizvođači očekuju.
Također odobrena pauza. Gospodin Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba Živog zida i SNAGA-e kako bi progovorio o problemima i perspektivama u hrvatskoj poljoprivredi.
Poljoprivredi?
Da.
Također odobrena. Hvala lijepa. 10 minuta, sad je 9,33, u 9 i 50 ćemo se naći. STANKA U 9,33 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Čini se da nema kraja lošim prijedlozima koji u posljednje vrijeme stižu iz Vlade ali i z HNB-a. Za određene krugove u Hrvatskoj, kuna je od svoga uvođenja, to je 30. svibanj 1994. godine, da podsjetim, pa sve do danas ustvari bila neželjena valuta. Kao što znate, novac je jedan od temeljnih obilježja državnosti, suvereniteta jedne zemlje pored zastave, granice, Ustava, himne i vojske i novac je sastavni dio i oznaka državnosti suvereniteta. Međutim, ta naša kuna nikada nije upotrebljena za razvoj, za poticajne razvoja hrvatskog gospodarstva. Što se s druge strane dešavalo? Dešavalo se to da se snažno forsirala euroizacija gospodarstva a posebno monetarnog sustava i to korištenje drugih valuta i vezivanja za druge valute prije svega za euro, danas je dostiglo oko 70% ukupnog monetarnog sustava, dakle ukupne količine novca koji se nalazi u Hrvatskoj. E sada ja vas pitam, ajde vodite monetarnu politiku ako vašeg novca, našeg novca kune, ima samo 30% u monetarnom sustavu. Pa gospodo, pa to je nemoguće. O tome nikada nitko nije govorio hrvatskom narodu. Pa čiji je onda sada interes brzo uvođenje eura? Čiji je to interes? Prije svega banaka i uvoznika. Zašto banaka? Pa one ionako uzimaju i zadužuju se kod svojih banaka majki u inozemstvu a moraju vratiti također u toj valuti, u eurima. Prema tome, njima je jednostavnije da je euro na čitavom području. EU nije Unija građana, ona je Unija kapitala. Kapital ne voli granice, nacionalne i bilo kakve druge. Prema tome, tu je jasno o čemu se radi. Kome još odgovara brzo uvođenje eura? Uvoznicima. Zašto? Jer mogu kalkulirati dakle u domaćoj valuti time im je praktično nemaju valutnog rizika i nema drugih problema. Znači, potiče se građanstvo i gospodarstvo na još veće zaduživanje u inozemstvu, na još veći uvoz a za to vrijeme naša privreda stagnira i polako propada, sve više propada. Pa sad se postavlja jedno drugo pitanje. Dobro, možda smo mi pametni, ali zašto drugi, recimo Danska, Švedska, Češka, Poljska, Mađarska, Bugarska, Rumunjska, zašto one nisu, posebno ove visoko razvijene uvele euro? Pa oni su očito pametniji. Danska, Švedska, visoko razvijene zemlje, a nisu i ne žele uvesti euro. E sada, kakva su iskustva? Ja nemam naravno mogućnosti jer ovo je kratko vrijeme da govorim, ovo je vrlo važno pitanje o kojem bi morao razgovarati ovaj Sabor na posebnoj tematskoj sjednici. Kad je počela financijska kriza, 2008. godine pa do danas, pokazale se da su najviše stope gospodarskog rasta u EU-u imale upravo one zemlje koje nisu uvele euro. To je Poljska, Češka, Mađarska i Rumunjska. Dakle, i to je vrlo važno da se kaže. U tom kontekstu mogu reć da zahtjev za brzo uvođenje eura u Hrvatsku, predstavlja zahtjev da sjednemo u brzi vlak prema Grčkoj koja je najbolji primjer zemlje koja je postala teški bolesnik EU-a i njoj su gubitkom njihove drahme, monetarne i tečajne politike, ostale vezane ruke i ta zemlja neće se izvući iz problema, njoj se mora otpisati čitav dug. U tom kontekstu ono što je posebno važno postaje političko pitanje ali i stručno. Zašto sada inicijativa za uvođenje eura od strane HNB-a? Pa to je želja da se skrene pažnja od odgovornosti za promašaje koje su napravili i slučaju švicarski franak, austrijske štedno-kreditne zadruge, zaštita potrošača, visoke kamatne stope koje uništavaju gospodarstvo itd., ali i priprema za izbore novog vodstva HNB-a. Zašto Vlada želi brzo uvođenje eura? Pa ona ionako sluša Bruxelles i nije joj nacionalni interes u prvom planu. I zato gospodo, budimo pametni, koristimo našu kunu ali sa jednom novom HNB-om koja će zaista voditi računa o nacionalnoj ekonomiji. O uvođenju eura tek treba početi razmišljati za 10 godina i prema tome, budimo pametni, ne srljajmo jer ionako već imamo puno problema. Hvala.
Hvala profesore, hvala. Gospodin Vlaović, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a, tražio sam stanku da progovorim o problemu poljoprivrednih proizvođača vezano uz proglašene elementarne nepogode tokom ove godine i velikih šteta koje su prouzročile elementarne nepogode u hrvatskoj poljoprivredi te o obmanjivanju poljoprivrednih proizvođača da će i m to biti nadoknađeno ili kroz policu osiguranja ako su osigurali svoje usjeve i nasade ili kroz natječajnu mjeru 521 za nadoknadu šteta kroz mjere ruralnog razvoja, mjera 521. Naime, prije mjesec, dva smo imali pune naslovnice suša uništila poljoprivrednike u Slavoniji i Dalmaciji i svi su bili onako uz te poljoprivredne proizvođače, sad smo najednom zašutili. U ovom trenutku se zbrajaju štete po županijama, županijska povjerenstva još nisu sve obradili ali u onim preliminarnim izvješćima, prvim izvještajima o štetama, štete su samo u slavonskih pet županija, preko 500 milijuna kuna prijavljene a isto tako i u ostalim kontinentalnim županijama Bjelovarsko-bilogorska županiji se očekuje preko 100 milijuna, Koprivničko-križevačkoj, također. I poljoprivredni proizvođači s pravom očekuju reakciju Vlade, jer ako je suša uništila poljoprivrednike, onda Vlada i ministar moraju naći načina da ih pomogne. Jesu li poljoprivredni proizvođači zaslužili brigu to sigurno ove brojke govore. Jer ako je smanjen urod kukuruza preko 60% na njivama u Slavoniji, ako je soja i šećerna repa podbacila za preko 50%, lucerna preko 80%, a kod sjemenskih kultura posebice sjemenskog kukuruza smanjeni su prinosi i do 90%. I nisu to samo štete u ratarstvu zbog smanjenog uroda, a onda i prihoda obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, nego je to šteta i u stočarstvu. Jer prije svega je manje hrane. Znači stočari će morati kupovati još hranu na tržištu. Drugo, smanjena je mliječnost goveda, smanjena je količina proteina u mlijeku i to se odražava također na prihod obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji su umanjeni. Ministar je u više navrata rekao ništa ne brinite, imamo kroz natječaj mjere 52 150 milijuna kuna, svi se prijavite. I drugo što im je poručio osigurajte se. Kontaktirao sam više osiguravajućih kuća. Rijetko koja je osiguravala usjeve i nasade od suše. Čak oni koji se bave prodajom police osiguranja su nerado potpisivali, odnosno odgovarali su poljoprivrednom proizvođaču od dodatnog, jer to je još dodatna, osiguranje, dodatni trošak. A radi se o tome da između 15.5. i 15.8. je period kojim se prati dugogodišnji prosjek oborine. I ukoliko vam se dogodi kao što se 2014. dogodilo da krajem svibnja padnu velike kiše i čak je bila i poplava u Brodsko-posavskoj županiji nećete imati pravo na odštetu od suše i ako bude proglašena nepogoda od suše, jer nisu u pitanju samo količine oborina, nego i visoke temperature, a imali su temperature i preko 35 i 40 stupnjeva u samom nasadu, usjevu kukuruza. Jednostavno ne dođe do oplodnje i zbog toga su tako veliki nesrazmjeri u prinosu prošle i ove godine. Stoga poljoprivredni proizvođači očekuju da kad budu sad dostavljeni izvještaji županijski, da Državno povjerenstvo za elementarne nepogode zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede i Ministarstvom financija poveća iznos u državnom proračunu za naknadu štete. Mi iz Hrvatske seljačke stranke smo i govorili da je premalo 20 milijuna kuna u državnom proračunu za naknadu štete od elementarnih nepogoda. Predlažemo da se to poveća na 50 milijuna kuna, da svako ministarstvo uštedi milijun kuna na reprezentaciji, ručkovima i troškovima evo tih novaca. Mislim da to naši poljoprivredni proizvođači zaslužuju, jer u mjeri 521 na koji ministar upućuje poljoprivredne proizvođače smanjeni prihod i prinos nije prihvatljiv trošak. Jesu li poljoprivredni proizvođači prihvatljiv trošak ovoj Vladi? Ja mislim da bi trebali, jer ukoliko sad nešto ne poduzmemo i ne pomognemo im nestat će poljoprivredna proizvodnja. Već je nestalo 65% stočara, proizvođača mlijeka. Nestalo je 20000 obiteljskih gospodarstava u upisniku, nestalo je preko 100 tisuća mladih iz Slavonije i Baranje. Ovo će biti daljnji okidač za zaustavljanje razvoja poljoprivrede. Onda nam neće trebati ni Ministarstvo poljoprivrede, ni ministar pa će i ministar bit neprihvatljiv trošak.
Hvala lijepa gospodine Vlaović. Gospodin Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo nadovezat ću se i ja jednim dijelom na izlaganje kolege o stanju u hrvatskoj poljoprivredi. Ja ću još nadopuniti činjenicom da smo dakle prema statistici, prema podacima Državnog zavoda za statistiku izgubili 22% proizvodnje kukuruza u odnosu na prošlu godinu, u odnosu na 16,4% soje u odnosu na prošlu godinu. Isto tako, deset puta se smanjila proizvodnja sjemenskog krumpira u zadnjih dvadesetak godina. Ima i nekih pozitivnih brojki, međutim vrlo su male i to su jednoznamenkasti postotci. Opći trend je katastrofalan, stoga mislim da moramo temeljito promisliti o poljoprivredi u Hrvatskoj. Ondje gdje vidimo perspektivu, zato smo predložili i izmjene i dopune ovoga zakona kojega imam u ruci, koji je dan u proceduru. Zakon o suzbijanju zloupotrebe droga je upravo u novim egzotičnim kulturama. Konkretno ove izmjene se tiču uzgoja konoplje i to u tri segmente – medicinske svrhe, poljoprivredne svrhe i rekreativne svrhe. Naravno konoplja nije egzotična vrsta, ona je tu oduvijek, koristi se desetak tisuća godina. Šezdesetih godina ona je zabranjena i postala je jedna od najzloćudnijih biljaka u pravosuđu i u kaznenom pravu. Međutim, svjetski trendovi, znanstvena istraživanja daju potpuno novo svjetlo na mogućnosti te biljke. Poznato je da se može proizvoditi više od 25000 različitih proizvoda od naravno tekstila, užadi, ima ogroman potencijal u energetici gdje se može koristiti kao gorivo. Naravno i u automobilskoj industriji gdje se zbog tvrdoće i razgradivosti može raditi biorazgradiva plastika. U Hrvatskoj kao što nam je poznato konoplja se može uzgajati na najmanje 1 hektar površine, a udio THC-a u suhoj tvari ne smije prelaziti 02% odnosno takva konoplja se naziva industrijskom. Međutim, najveći problem u ovom segmentu je činjenica da se biljka ne može koristit cijela. Dakle, smije se koristit samo za hranu, za ljude i životinje, dok na europskom tržištu postoji, dakle i dozvola da se koristi cjelovita biljka, pa naš prijedlog upravo ide u tome smjeru. Dakle, za industrijsku proizvodnju ovaj zakon predlaže da se koristi cijela biljka i da nema nikakvih ograničenja. U drugoj glavi upotreba u medicinske svrhe. Samo ću podsjetiti da je upotreba konoplje u medicinske svrhe u posljednjih nekoliko godina diljem Europe ali i svijeta dobila novi zamah. Brojne zemlje kao što su Austrija, Češka, Finska, Francuska, Italija, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Španjolska, Slovenija, Ujedinjeno Kraljevstvo itd. legalizirale su upotrebu konoplje u medicinske svrhe. Neka od najnovijih znanstvenih istraživanja govore o ogromnom potencijalu ove biljke u liječenju pazite sada AIDS-a, PTSP-a, alergije, astme, Crohnove bolesti, dijabetesa, glaukoma, različitih vrsta infekcija, ekcema, a prema člancima objavljenih u uglednom časopisu Nature, također i pri suzbijanju karcinoma. Upravo zato, dali smo ovaj zakonski prijedlog koji se u medicinskoj upotrijebi dotiče onog pravilnika koji je donošen 2015. godine. Međutim, tim izmjenama nije dozvoljeno pacijentima da sami za sebe uzgajaju konoplju. Našim izmjenom zakona omogućava se pacijentima koji imaju medicinskih problema i kojima konoplja može olakšati ili spasiti život da neograničeno uzgajaju koliko im je potrebno. Također, zadnja legislativa je omogućila samo uvoz gotovih proizvoda, što smatramo štetnim za razvoj hrvatske poljoprivrede. Zašto se npr. ne bi dalo Imunološkom zavodu, hrvatskoj firmi kao jedna od perspektiva za budućnost, što sam i preložio u zaključcima našeg povjerenstva, da se upravo ona bavi proizvodnjom u medicinske svrhe. Treća glava tiče se upotrebe za rekreaciju, poznato je da je nekad to bilo kazneno dijelu, sada je to prekršaj. Dekriminalizacija malih količina indijske konoplje za osobne potrebe u skladu je i sa zahtjevu za proporcionalnošću sankcije koje zahtjeva Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava. Naš prijedlog ide u smjeru da se legalizira uzgoj, prerada i upotreba i promet konoplja za rekreaciju do 6 stabljika za osobnu upotrebu, bez mogućnosti držanja te iste. Znači fizička osoba ne bi smjela stavljati u promet konoplju iz vlastitog uzgoja ako za to nema registriranu djelatnost. Ove mjere u značajnom će mjeri doprinijeti razvoj hrvatske poljoprivrede, uvodi se jedna nova a opet stara kultura sa ogromnim potencijalom. Pratimo svjetske trendove, gledajmo budućnost i idemo naprijed. Hvala.
Za riječ se javio poštovani zastupnik Pernar. Izvolite!
Uvaženi predsjedavajući, htio bih progovoriti o stanju u hrvatskom pravosuđu i zato uzeti stanku od 10 minuta.
Naravno, ja ću vam dati stanku i prema tome ćemo se naći ovdje u tri i. … [[Upadica: Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Ne, tražio je u tri, mi ćemo se naći u 3 i 7 minuta ovdje. … [[Upadica: Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Ne, ja se držim uvijek Poslovnika kao što znate, i u pozitivnom i u negativnom. STANKA U 14,49 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 15.00 Kolegice i kolege, molim vas zauzmimo mjesta. Vrijeme za stanku je isteklo i sada će u ime Kluba zastupnika Živog zida i snage govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, hrvatsku javnost je uvelike potreslo stanje u hrvatskom pravosuđu jer kao što svi znamo pravosuđe na žalost jest.
Kolegice i kolege, malo mira molim da kolega Pernar može reći.
Na žalost pravosuđe je korumpirano, pravosuđe je samo sebi svrhom i pravosuđe štiti određene ljude. Danas su dvije presude šokirale hrvatsku javnost. Jedna je ona oslobađajuća Tomislavu Horvatinčiću, a druga je roditeljima male Nore Šitum čiji roditelji moraju platiti 200 tisuća kuna za troškove suđenja što me podsjeća na slučaj ne tako davan onog vatrogasca koji je preživio tragediju na Kornatima koji je morao platiti isto tako 200 tisuća kuna sudskih troškova. Ovakvi slučajevi ne ulijevaju povjerenje u pravosuđe, a pogotovo iz jednog razloga. Naime, indeks.hr je pisao upravo danas sljedeću misao, kaže: „Horvatinčić oslobođen zbog padanja u nesvijest. Pogledajte što je govorio 2011.“ Znači, Horvatinčić je 2011. objašnjavao da u biti je on bio svjestan svega što događalo, da je pokušao osobe s jedrilice upozoriti da ne kontrolira brod i nema mogućnost spriječiti opasnost koja je nastala. Kaže, u tom priopćenju za javnost, znači ovdje se ne priča „rekla-kazala“, čovjek je dao priopćenje za javnost. Kaže: „Na žalost moji pokušaji nisu pomogli u sprječavanju ovog tragičnog sudara.“ Međutim, tada i sada Horvatinčić nema identičnu priču. Znači, on je kasnije na suđen ju promijenio svoj iskaz i sada on tvrdi da je pao u nesvijest predmetnog trenutka što je totalni apsurd jer je nevjerojatno da netko neposredno nakon događaja i godinama nakon njega tvrdi jedno, a onda na kraju tijekom suđenja promijeni iskaz i počne tvrditi nešto drugo. I Horvatinčića je čak i nakon četvero mrtvih ljudi iza njega pravosuđe još jednom oslobodilo i može se slobodno reći da je Tomislav Horvatinčić jedina osoba u Hrvatskoj sa dozvolom za ubijanje. Što se tiče slučaja Nore Šitum, pa to je isto jedan pravni cirkus iz razloga što znači udruga koja je tobože trebala hajmo reći hrabro dijete trebala pomoći njihovom djetetu, taj novac njihovo dijete nije nikada dobilo niti njihova obitelj, onda su oni tražili taj novac i izgubili su spor i sada Udruga, pazite taj apsurd Udruga koja je tobože pomagala njihovom djetetu sada od njih traži da podmire 200 tisuća kuna sudskih troškova. Presude u Hrvatskoj su katastrofalne. Međutim, ima još jedan slučaj, još jedan pravni apsurd jer za razliku od ta dva, tri slučaja oni se meni ne tiču osobno. Međutim, jedan me se tiče, a to je slučaj Stanković slučaj u kojem me novinar Stanković tuži za to da sam mu nanio ne znam kakvu štetu zato što sam rekao da je loš novinar, nesposoban, stranački obojen itd. Zašto imam problema sa njegovom ekselencijom Stankovićem? Razlog je u tome što sam tražio javno suđenje i odnosno moja kolegica Ana Tomić je napisala sljedeće, ona je napisala Općinskom sudu u Zagrebu zamolbu da dozvoli snimanje ročišta u predmetu mene i Stankovića. Međutim, što je sud njoj odgovorio? Sud kaže sljedeće: „Uređujući sudac izjavio je da nije suglasan sa zahtjevom za snimanjem ročišta iz razloga što bi to ometalo normalan tijek.“ Ali pazite s kojim obrazloženjem. Obrazloženje je da je dovoljno da tipa na suđenje dođe ne znam, dvoje, troje ljudi koju su javnost, pa je onda kao suđenje javno. Znači, to što ga 4 milijuna ljudi neće moći vidjeti to je očito Općinskom sudu u Zagrebu odnosno sucu Nikoli Raguzu potpuno svejedno. Ja vas pitam, imamo li mi u Hrvatskoj pravo na javno suđenje ili ne u predmetu Pernar protiv Stankovića odnosno Stanković protiv Pernar? Javno suđenje na žalost na zagrebačkom Općinskom sudu nije dozvoljeno što dovodi u pitanje zapravo poštenje samog sudskog procesa, jer jedan od osnovnih preduvjeta da bi se suđenje moglo smatrati pravednim i poštenim jest da javnost može imati uvida u njega. A iz ovog slučaja odnosno odlukom ovog suca to će biti nemoguće. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite kolega Pernar.
Uvaženi predsjedavajući tražim stanku zbog užasnog stanja u pravosuđu.
Kolega Pernar, vi niste nažalost bili ovdje danas cijeli dan, ja sam, ujutro su bile brojne stanke. Jedna stranka je dva puta čak tražila i onda sam rekao da nećemo više imati stanke jer je svatko mogao reći i tada sam pozvao sve klubove da kažu sve što god žele. I meni je žao, vaš klub je bio tu, bili su kolege vaši prisutni ovdje.
Ali uvaženi kolega, sada je popodne i imamo pravo na stanku i popodne, nemamo pravo na stanku samo ujutro. Ja ne znam, možda vi imate neki drugi Poslovnik?
Ne, nego ja sam tada poziva sve da kažu …
Pa neće ljudi tražiti stanku kada ih vi pozivate nego će tražiti stanku kada im treba, njima stanka, jer stanku oni traže a ne predsjedavajući, osim ako je sam ne da. Molim vas za stanku od 10 minuta.
… [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne može, ne može, je li ćemo se držati Poslovnika ili se nećemo držati Poslovnika. Ako se netko poziva na Poslovnik onda se moramo, onda ćemo, ja ću vam dati stanku [[Upadica Pernar: Hvala vam.]] ali ponavljam, članovi vašeg klub su bili ovdje, mogli su se javiti, nisu se htjeli javiti [[Upadica Pernar: Ali iz drugog razloga.]] Sve sam dapače, sve sam pozivao da se jave da to riješimo [[Upadica Pernar: Ali nije trebalo onda, sada mi treba.]] i da ne potrošimo cijelo prije podne na stanke.
Hvala.
10 minuta. STANKA U 15,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,50 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, stanka je završila, uvaženi zastupnik Ivan Pernar u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, naš narod svakim danom ima sve manje povjerenja u hrvatsko pravosuđe. Nedavno ste, odnosno, nedavno je hrvatsku javnost potresla presuda Tomislavu Horvatinčiću, koja je bila po svojoj prirodi oslobađajuća. Može se slobodno reći, da su svi politički kriminalci, odnosno, političari koji su se bavili kriminalom, do sada bili oslobođeni od hrvatskih sudova. Usuditi ću se spomenuti samo primjere nekih, Milan Bandić, slobodan, kaže platio 15 milijuna kn jamčevima. Ivo Sanader, slobodan, sve presude protiv njega pale. Zdravko i Zoran Mamić, su slobodni, pušteni su uz jamčevinu van. Horvatinčić je oslobođen, Božidar Kalmeta, proces tek počeo. Nadan Vidošević, slobodan, Branimir Glavaš slobodan, sude mu Bog zna po koji put. Petar Čobanković, za kaznu guli krumpire. Ratko Maček, slobodan, kaže dobio opomenu. Mladen Barišić kao pokajnik promijenio je iskaz, čeka novo suđenje, slobodan. Marina Lovrić Merzel također slobodna, Tomislav Saucha kolega naš, slobodan kao ptica. Damir Polančec, slobodan, Robert Ježić, obećao je da će vratiti 5 milijuna eura, nikada ih nije vratio, slobodan kao ptica. Ivan Čehok, slobodan, Slobodan Ljubičić Kikaš, slobodan, 5 milijuna kn jamčevine je dao. Međutim, ovome bi mogao dodati gospodina Ferenčaka iz HNS-a on je također slobodan. Mogao bi, dalo bi se tu navesti još ljudi koji su kao političari bili umočeni u nekakav kriminal, svi redom su oslobođeni. I onda, očito je da ljudi vide da se njih ne može osuditi, a recimo, to je onaj klasičan primjer, pas Medo je osuđen, baka Minka, 3 dana ili 6 u zatvoru zbog nekog sitnog duga itd. Što ovime hoću reći, da sam ja premjer, i da vidim da je stanje u pravosuđu je katastrofa, da vidim da policija, DORH i sudovi ne rade svoj posao kako bi trebali. Znači, recimo, HDZ također je slobodan, isto je srušena presuda protiv njih. Da sam ja kojim slučajem premjer, ja ne da ne bi rekao da ne radim nikakav utjecaj na DORH, policiju i sudove, jer one se hvali s time, kao mi ne utječemo. Pa da ja vidim katastrofalne rezultate, pa ja bi utjecao, ja bi rekao, pa vi suci, pa morate pošteno suditi, rekao bi sudovima, pa kakve su vam to presude, kakve su to presude dame i gospodo? Međutim, znači umjesto da se premjer pozabavi stanjem u pravosuđu, on jednostavno, kaže pa ne ono, pa ja s tim nemam ništa. Eto, to vam je ta trodioba vlasti u kojoj zapravo, a sjećam se evo, znate tko je jedini osuđen, nedavno, sudac jedan koji je rekao da je sud njegov korumpiran. Rekao je sud na kojem je radio, veli, tu su suci koji su korumpirani, kaznili su ga zato, jer je to rekao. Znači, vlada jedan zakon šutnje, vlada zapravo mafija, uz podršku političkog vrha koji uopće nije zainteresiran za to. I kao što rekoh, naši građani su nažalost taoci ovakvog pravosuđa i za njih nema milosti. Za njih za dug od 1 kn, skidati će im se glava a oni koji su zamračili milijarde pojeo vuk magare, nikome ništa. Do kada i zašto tako sam Bog zna. Možemo samo pretpostaviti, ali ono što je sigurno, da dok su HDZ, Bandić i ekipa oko njih na vlasti nema pomaka na bolje, nema svjetlije budućnosti i Ivica Todorić je zapravo bio u pravu, kada je rekao, da je ovo što se sada događa jedan veliki igrokaz, jedna velika farsa i cirkus, jer i on sam zna da će to završiti fijaskom. Jedina je razlika između njega i ostalih ovih koje sam nabrojao oslobođenika ne osuđenika u tome što on ne želi dragovoljno u toj farsi sudjelovati, a ovi ostali su sudjelovali u cirkusu, koji je završio fijaskom za pravnu državu. Odnosno, za ono što zovemo pravna država. Hvala.
Hvala lijepo.
Dobro, dobar dan svima, vidio sam već ruke u zraku, ali prije ćemo samo pročitati točku koju ćemo imati nakon vjerojatnih traženja pauzi. Znači točka: - Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2016. Podnositeljica je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti na temelju članka 13 Zakona o elektroničkim komunikacijama. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu i Vlada je dostavila mišljenje. I sada ćemo to staviti na stranu i gospodin Lovrinović, izvolite. Hvala i vama. Znači idemo opet na točku dnevnog reda Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2016. godinu. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? S nama je gospodin Tomislav … [[Upadica se ne čuje.]] ne. Pardon Dražen Lučić, predsjednik vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Izvolite gospodin Lučić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe saborske zastupnice poštovana gospodo saborski zastupnici, dobar dan. Godišnje izvješće HAKOM-a sadrži izvješće aktivnostima na tržištima elektroničkih komunikacijama, poštarskih željezničkih usluga, odnosno, aktivnostima tržištima koje HAKOM regulira, te izvješća o financijskom poslovanju HAKOM u 2016. HAKOM nije korisnik državnog proračuna, nego se financira naknadama od tržišta koje regulira, a računovodstvo vodi u skladu sa zakonom o financijskom poslovanju i računovodstvu neprofitnih organizacija, Zakon o elektroničkim komunikacija, Zakon o poštanskim uslugama i Zakon o regulaciji tržišta željezničkih usluga. HAKOM je u 2016. poslovao vrlo savjesno i odgovorno. … [[Govornik se ne razumije.]] rashodi HAKOM su u potpunosti pokriveni kroz redovne prihode koje HAKOM u suglasnosti Vlade RH, prikuplja na tržištima za koje je mjerodavan. HAKOM je kroz prethodne godine prikupio financijska sredstva koja su ostala neutrošena, a višak financijskog sredstava je nastao zbog vrlo odgovornog poslovanja HAKOM-a, između ostalog jer su postupcima javne nabave i realizaciji projekata potrošilo manje novca nego je bilo planirano za pojedine aktivnosti. HAKOM je viškom sredstava nastale tijekom prethodnih godina a u skladu sa Zakonom o elektroničkim komunikacija vraćao tržištu kroz društvenu odgovornu regulaciju, te na taj način pomogao razvoju kako tržištu elektroničkih komunikacija, tako i cjelokupnog nacionalnog gospodarstva. HAKOM je 2016. provodeći društveno odgovorno regulaciju tržištu vratio dio neutrošenih financijskih sredstava između ostalog ulaganja u programsku podršku, te sklopovsku i računalnu opremu. Ulaganja se dio vlastitog HAKOM-ovog programa razvoja interneta i širokopojasnog pojasa pristupa internetu, na područjima posebne držane skrbi, brdsko planinskim područjima i otocima. Jedinstveni projekti iz programa osim širenja dostupnosti brzog interneta u Hrvatskoj, na području gdje do sada nije bilo slučaj, kao dodatnu vrijednost imao je pozitivnu učinak na razvoj gospodarstva u RH i za područje elektroničke komunikacija. Hrvatske tvrtke koje su dobile posao natječajem u sklopu provedbe programa zaposlile su nove radnike, te dobile reference za obavljene poslove u državi članici EU. Planirani iznos kapitalnih donacija za 2016. nažalost nije u potpunosti realiziran, prije svega jer ja HAKOM u pripremi postupka dodjele ovisan o prethodnoj dostavi potrebne dokumentacije od strane odabranih ciljanih korisnika, ministarstva i državnih institucija. Kako je dosta nužna dokumentacija izostala, nisu bili niti ispunjeni formalno pravni uvjeti dodjele za sve ciljane korisnike. Ukupni osobni prihodi HAKOM-a u 2016. iznosi oko 77 milijuna kuna, i za oko 1% su manji od planiranih odnosno, manji su za oko 3% u odnosu na prethodnu godinu. Ukupni rashodi HAKOM-a u 2016. iznose nešto preko … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna i niži su od planiranih za oko 205, odnosno, manji su za oko 28% u odnosu na rashode u 2015. Rashodi za radnike HAKOM-a u 2016. bili su za oko 6% manji od planiranih. Ostatak ušteda ostvarenih dobrim gospodarenjem HAKOM-a, … [[Govornik se ne razumije.]] negativnog rezultata poslovanja dolazi se zbog toga što su financijskim planom za 2016. kapitalne donacije, te dio ulaganja i rashoda HAKOM-a financirani iz prikupljenih sredstava iz prethodnih godina koji su u skladu sa … [[Govornik se ne razumije.]] prenijet u 2016. i nisu financirani iz redovnih prihoda u 2016. godini. Osim toga u rashod je uključeno oko 12 milijuna kuna amortizacije, a zapravo tijek novca u HAKOM-u u 2016. bio pozitivan i HAKOM je svoj višak prihoda povisio za dodatnih oko 7 milijuna kuna. Ukupno … [[Govornik se ne razumije.]] za 2016. iznosi gotovo 15 milijuna kuna, što je za oko 80% više u 2015. Prije svega zbog završetka gradnje novog … [[Govornik se ne razumije.]] središta u Splitu, i nabave kontrola mjerne opreme za istih. Višak prihoda raspoloživi je u sljedećem razdoblju, koji se u skladu sa financijskim planom prenosi u 2017. iznosi gotovo 53 milijuna kuna. Višak tih prihoda će se prvenstveno koristiti za ulaganje za razvoj tržišta koje HAKOM regulira, odnosno, za razvoj digitalnog gospodarstva RH. U skladu sa važećim zakonskim odredbama u 2016. uplaćeno oko 730 milijuna kuna u korist Državnog proračuna RH i to s osnove naplate naknade za pravo uporabe radio frekvencijskog spektra adresa je brojeva te naknade ovlasti i dozvole. Ovaj iznos je manji nego u 2015. za oko 19% zbog toga jer je Vlada RH u 2016. ukinula korisnicima mreža pokretnih komunikacija koji imaju ugovornu obvezu s operatorom mjesečnu naknadu od 5 kuna za uporabu radio frekvencijskog spektra. Proces naplate je bio otežan zbog brojnih predstečajnih nagodbi dionika tržišta tržišnih komunikacija, a usprkos tome iznos dospjelih, a nenaplaćenih potraživanja za državni proračun je u 2016. bitno smanjen i to s oko 11 milijuna kuna na nešto preko 7 milijuna kuna. HAKOM je 2016. nastavio rad na ostvarenju regulatornih ciljeva i načela na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga i željezničkih usluga. Ciljevi i načela obuhvaćaju zaštitu tržišnog natjecanja, zaštitu korisnika usluga te učinkovito upravljanje ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima kao što su radio frekvencijski spektar te … brojevni prostor, a utvrđeni su godišnjim programom HAKOM-a za 2016. Naglasi u radu HAKOM-a stavljeni su na promicanje djelotvornih ulaganja, inovacije uz osiguranje tržišnog natjecanja i poštivanja načela diskriminacije, promicanje regulatorne predvidljivosti, sprečavanje diskriminacije postupanje prema operatorima, osiguranje visoke razine zaštite korisnika te učinkovito upravljanje ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima. Poseban naglasak stavljen je na nove tehnologije na tržištu elektroničkih komunikacija te na dosljednu primjenu Zakona o poštanskim uslugama i Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga u svrhu što brže potpune urbanizacije ovih tržišta kao dijela jedinstvenog tržišta EU. Svi operatori tržišta elektroničkih komunikacija u RH u 2016. godini su ostvarili 11 milijardi 258 milijuna kuna prihoda što je približno 3% više nego u 2015. i to je prvi porast prihoda nakon 2009. godine. Rastu prihodi svih usluga osim prihoda od telefonskih usluga u mrežama nepokretnih komunikacija koji na globalnoj razini imaju tendenciju pada. Sljedeći trendove iz 2015. operatori na tržištu elektroničkih komunikacija u RH i u 2016. nastavljaju s ulaganjima u razvoj infrastrukture, napredne tehnologije, inovativne usluge, a u tržištu elektroničkih komunikacija prošle godine operatori su uložili 2 milijarde 548 milijuna kuna, nešto više nego u 2015. godini, a to je 35% više uspoređujući sa 2014. godinom. Daljnje povećavanje ulaganja operatora se može očekivati pod pretpostavkom smanjenja operativnih troškova što uključuje moguće smanjenje naknada za uporabu radio frekvencijskog spektra. Tržište elektroničkih komunikacija pravovremeno je u potpunosti bilo spremno za ulazak RH u EU no višegodišnji negativni utjecaj na prihod operatora u RH je zbog automatske primjene dodatno sniženih cijena rominga i veleprodajnih cijena reguliranih na razini EU. Također korisnici sve više koriste besplatne komunikacijske servise temeljene na pristupu internetu tzv. … tom usluge kao što su Skype, Viber, WhatsApp i druge slične usluge, a time se smanjuje prihod od klasičnih usluga poput javne govorne usluge, SMS-a ili MMS-a. Nadalje, negativan utjecaj imaju predstečajne nagodbe nekih operatora mreža nepokretnih komunikacija kao višestruko veće naknade za uporabu radiofrekvencija koje 2014. moraju platili operatori mreža pokretnih komunikacija. No usprkos svim poteškoćama u poslovanju tijekom 2016. konsolidacija tržišta je nastavljena dok je tržište u cjelini ostalo stabilno uz vrlo visoku zaštitu krajnjih korisnika. Tržište elektroničkih komunikacija u RH tijekom 2016. obilježio je dalji razvoj širokopojasnih usluga i porast prihoda od pristupa internetu što je samo potvrda gore izrečenih teza. Tijekom 2016. je došlo do blagog porasta priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreža nepokretnih komunikacija uz znatan porast podatkovnog prometa. Prema gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreže nepokretnih komunikacija RH nažalost još uvijek spada u grupu slabije razvijenih zemalja u usporedbi sa zemljama članicama EU, a prema gustoći priključaka u mrežama pokretnih komunikacija u grupu razvijenih zemalja. Međutim, pogrešni razvoj interneta … je samo u odnosu na broj stanovnika. Naime, bez obzira koliko stanovnika ima u pojedinom kućanstvu priključak će uvijek biti jedan. Prosječna većina kućanstva u RH je 2,8 osoba dok je taj prosjek u EU svega 2,3 osobe. Iz navedenog proizlazi kako bi RH prema gore navedenom pokazatelju dosegnula prosjek država članica EU jedino u situaciju kada bi sva kućanstva u RH imala pristup internetu. RH je prema pokazateljima dostupnosti i zastupljenosti širokopojasnog interneta na razini EU. Širokopojasni pristup internetu je dostupan u 97% kućanstava, a 70% kućanstva već koristi pristup internetu. Bez obzira na porast korisnika postoji prostor za još snažnijim rastom u segmentu, a posebno u području svjetlovodne pristupne mreže. U proteklom razdoblju zabilježen je značajan rast broja priključaka s brzinama pristupa od 30mbit/s i više što uz velika ulaganja operatora u prošloj godini samo pokazuje trend približavanja razinama EU prosjeka u godinama koje slijede. Krajem 2016. njihov udio se povećao sa 0,5 na oko 12% ukupnog broja širokopojasnih priključaka, danas je taj udio već 20% što znači da svaki peti korisnik interneta u RH danas koristi pristup brzinama od 30mbit/s i veći. Rast broja takvih priključaka i povećano ulaganje operatora su pozitivna posljedica regulatornih mjera koje su donesene u proteklom razdoblju, a dodatni poticaj bit će i korištenje eu fondova za gradnju novih mreža u ruralnim područjima u kojima ne postoji dovoljan komercijalni interes za njihovu gradnju. Ovakav porast broja priključaka tzv. brzog interneta izravno doprinosi porastu bruto društvenog proizvoda. navedeni rast u RH je nužan između ostalog i zbog opasnosti da se digitalni jaz između RH i razvijenih zemalja članica EU produbi. U RH je prisutna značajna regionalna neravnomjernost u broju i gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu u mrežu nepokretnih komunikacija te ova činjenica predstavlja trenutno već izazov od povećanja gustoće priključaka na nacionalnoj razini. Regionalna neravnomjernost je tijekom 2016. donekle ublažena ulaganjima u ruralna područja i otoke kroz HAKOM-ov program potpora kao regulatornim mjerama te dodjelom digitalne dividende i uvođenjem tzv. LTE tehnologije u mreže pokretnih komunikacija. HAKOM-ov program za razvoj širokopojasnog eko sustava u ruralnim područjima odnosno HAKOM-ov program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi i brdsko planinskim područjima i otocima uvršteni i u Strategiju razvoja širokopojasnog pristupa RH za razdoblje od 2016. do 2020. Cilj i namjena, potpora je uravnoteženje regionalnog razvoja, spajanje ciljanih skupina kao što su školske, zdravstvene i javne ustanove na mrežu širokopojasnog pristupa internetu te uvođenje aplikacija i usluga koje dinaminiziraju gospodarstvo i poboljšavaju kakvoću života na spomenutim područjima. Odlukom Vlade RH iz srpnja 2016. kojom je usvojen okvirni nacionalni program za razvoj infrastrukture širokopojasnog pristupa u područjima u kojima ne postoji dostatan komercijalni interes za ulaganja. HAKOM je proglašen nositeljem Okvirnog nacionalnog programa te su stvoreni temeljni preduvjeti za početak rada na projektima razvoja širokopojasnog pristupa u ruralnim i slabo naseljenim područjima RH na kojima operatori nemaju interes za ulaganja, korištenjem državnih potpora uključujući i one za Ruskog strukturnog, investicijskog fonda. Navedena odluka bila je i temelj za realizaciju mjere iz Akcijskog plana za provedbu ciljeva strategije razvoja koja se odnosi na provedbe Okvirnog nacionalnog programa. Iz europskog fonda za regionalni razvoj na raspolaganju su 123,1 milijun eura a sredstva su namijenjena za ugovore potpisane do kraja 2020. uz realizaciju projekata do kraja 2023. godine. Za nacionalni program razvoja širokopojasne infrastrukture predviđeno je daljnjih 86,2 milijuna eura dok HAKOM nije uključen u ovaj program. HAKOM je kroz ulogu Nacionalnog okvirnog programa proširio svoj dosadašnji djelokrug rada te je za novo područje djelovanja interno preraspodijelio djelatnike koji su prošli temeljnu edukaciju iz područja EU fondova. Pokrenuta je nova internetska stranica na kojoj su je osim praćenja faza u prodaji projekata objavljuju sve relevantne informacije, dokumenti i smjernice i odgovori na česta pitanja vezana uz Okvirni nacionalni program i njegovu provedbu. HAKOM je kao nositelj Okvirnog nacionalnog programa u 2016. preliminarno ocijenio sve zaprimljene akcepte planova razvoja … [[Govornik se ne razumije.]] infrastrukture te je kroz radionice i savjetovanja radio na informiranju, edukaciji, jedinica lokalne … [[Govornik se ne razumije.]] samouprave kako bi se omogućila učinkovita priprema nacrta tih projekata. Od ostalih pozitivnih pokazatelja na tržištu vrijedi izdvojiti i znatan porast korisnika paketa usluga kao i porast udjela ostalih operatora u odnosu na HT, Hrvatski telekom, širokopojasni pristupu internetu putem mreža nepokretnih komunikacija. Porastao je i prihod od najma mreže i vodova a sve je to potvrda tržišnog natjecanja i dobrih regulatornih odluka HAKOM-a. Teme kojima HAKOM posvećuje sve više pozornosti su komunikacije između strojeva kao dio interneta stvari i računarstvo u oblaku, masovni podaci, te … [[Govornik se ne razumije.]] prije svega zbog regulatornih izazova koje ove teme sa sobom nose. Nadalje, u sklopu HAKOM-ovog interaktivnog GIS portala objavljeni su podaci o lokacijama osnovnih radijskih postaja, u mrežama pokretnih komunikacija, dvb odašiljačima te … [[Govornik se ne razumije.]] mjerenja provedenih u postupku provjere usklađenosti osnovnih radijskih postaja sa dopuštenim razinama elektromagnetskih polja. Kako bi se zadovolji zahtjevi za rastom podatkovnog prometa i omogućila kvalitetna usluga korisnicima nužno je postavljanje novih … [[Govornik se ne razumije.]] radijskih postaja a prikupljeni podaci objavljeni su radi javnog interesa sa ciljem dostupnosti i razvidnosti informacija. Tijekom 2016. kao i ranijih godina, veliki dio poslova vezanih uz kontrolu rada … [[Govornik se ne razumije.]] spektra odnosio se na mjerenje smetnja iz Italije koji duž priobalnog područja RH od Savudrije na sjeveru Istre do Prevlake na jugu Dalmacije ometaju prijam hrvatskih radijskih i televizijskih programa. Rezultat višegodišnje aktivnosti mjerenja i prijava smetnji kao međunarodnih aktivnosti kroz institucije međunarodne … [[Govornik se ne razumije.]] zajednice ITU i EU je rezultirao da početkom studenog 2016. došlo do pozitivnih pomaka na terenu, odnosno počelo je sa isključivanjem talijanskih međunarodno neusklađenih odašiljača koji odašilju na kanalima koje upotrebljava RH sukladno međunarodnim propisima. Da bi se taj postupak u potpunosti završio nešto kasnije u siječnju ove godine što je rezultiralo boljom kakvoćom prijama hrvatski tv programa duž cijele Jadranske obale. Također provedena su opsežna mjerenja elektromagnetskih polja pri čemu je objavljeno više od 120 mjerenje elektromagnetskih polja u 70 gradova i općina te dodatna akcija mjerenja elektromagnetskih polja na lokacijama vrtića i osnovnih škola u čijoj blizini postoji izvori elektromagnetskih polja. Tom prigodom mjerenje je obavljeno na 156 lokacija diljem RH čime su obuhvaćena 82 dječja vrtića, 67 škola i 7 dječjih igrališta. Provedena mjerenja su pokazala da su razine elektromagnetskih polja znatno ispod razine elektromagnetskih polja propisanih pravilnikom Ministarstva zdravstva na svim mjernim lokacijama. Dodatno u sklopu svakodnevnih … [[Govornik se ne razumije.]] mjerenja sa nepokretnih kontrolomjernih postaja u svrhu kontrole rada … [[Govornik se ne razumije.]] spektra obavljeno je više od 4 tisuće mjerenja tijekom 2016. dok je raznim terenskim mjerenjima obavljeno više od 1300. HAKOM je tijekom višegodišnjeg traženja pogodne lokacije za kontrolomjerno središte i podružnicu u Splitu pronašlo odgovarajuću lokaciju na području grada Splita koja zadovoljava uvjete za mjerenje … [[Govornik se ne razumije.]] spektra i poslovne uvjete za smještaj opreme i zaposlenika te je nakon ishođenja potrebne dokumentacije i ugovaranja gradnje tijekom 2016. započeo izgradnju poslovnog objekta podružnice i kontrolomjernog središta Split a ista je dovršena i … [[Govornik se ne razumije.]] u drugoj polovici 2016. Ovaj objekt je jedan u nizu objekata HAKOM-a koji su dio kritične nacionalne infrastrukture i sustava nacionalne sigurnosti. HAKOM je bio uključen u izradu nove Strategije nacionalne sigurnosti a predstavnici HAKOM-a su članovi Nacionalnog vijeća za … [[Govornik se ne razumije.]] sigurnost. Nadogradnja uvođenja novih … [[Govornik se ne razumije.]] te redovito održavanje baze i prenesenih brojeva, upravljanje … [[Govornik se ne razumije.]] i brojevnim prostorom, inspekcijski nadzor u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te radijske i telekomunikacijske terminalne opreme također su neke od aktivnosti u nadležnosti HAKOM-a koje su u 2016. doprinijele uspješnom razvoju tržišta. Od ostale aktivnosti HAKOM-a 2016. treba izdvojiti između ostalog izdavanja potvrda o pravu puta, prethodna mišljenja nad dokumente prostornog uređenja te posebnih uvjeta gradnje i potvrda glavnih projekata što … [[Govornik se ne razumije.]] izradu baze elektroničke komunikacijske strukture pridonosi sređivanju stanja u ovom području. U suradnji sa operatorima te jedinicama lokalne i područje samouprave pripremaju se projekti za gradnju, pristup i korištenje elektroničke komunikacijske infrastrukture i mreže što će izravno doprinijeti bržem i boljem korištenju sredstava iz EU fondova te fondovima javno privatnog partnerstva. Regulatorne mjere HAKOM-a od 2016. su imale naglasak na određivanje veleprodajnih uvjeta u skladu sa interesima tržišta RH i daljnjem razvojem tržišnog natjecanja. Sve su bile bez problema odobrene od strane Europske komisije i uspješno pripremljene na tržištu što je veliki uspjeh i još jedna potvrda da je RH u ovom dijelu bila izvrsno pripremljena za ulazak na jedinstveno tržište EU. Tržište poštanskih usluga u RH dio je jedinstvenog tržišta EU te su određeni trendovi koji se pojavljuju na tržištu EU prisutni i kod nas. Ukupan broj poštanskih usluga je nešto manji nego godinu prije, tako da nastavlja negativan trend. Međutim pad nije tako izražen kao kod drugih država u EU. Za rashod tradicionalnih poštanskih usluga kod kojih je zabilježen pad, paketi usluge sa dodanom vrijednosti imali rast broja usluga i to prvenstveno kao rezultat sve većeg obujma e-trgovine gdje poštanske usluge imaju značajnu ulogu. Smanjenje ukupnog broja usluga nije utjecalo na ostvarenje prihoda, dobavljanje poštanskih usluga, tako da su ukupni prihodi porasli u odnosu na prethodnu godinu čime je pozitivan trend nastavljen i u 2016. Na tržištu poštanskih usluga u RH u 2016. ukupno je ostvareno preko milijardu i 500 milijuna prihoda što je za oko 5% više nego prethodne godine. najveći utjecaj na rast prihoda imao je već naglašen povećani broj usluga s nekom od dodanih vrijednosti i paketa koji se pojavljuju u okviru e-trgovine. Poštanske usluge u RH na kraju 2016. je pružilo 23 davatelja poštanskih usluga koji su usluge obavljali temeljem podnesen prijave. Najveći davatelj je Hrvatska pošta koji na ukupnom tržištu poštanskih usluga ima udjel 80,5% što je za oko 3% više nego u 2015. Među najvažniji regulatornim aktivnostima koje je provodio HAKOM, potrebno je izdvojiti reviziju regulatornog izvješća i troškovnog modela Hrvatske pošte, izračun neto troška obavljanja obvezane usluge te nadzor regulacije cijena … [[Govornik se ne razumije.]] usluge. Navedene aktivnosti su važne s obzirom na značaj i ulogu koju obvezana usluga ima odnosno osiguranje, njezine održivosti i pristupačnosti na cijelom području RH a posebni u ruralnim područjima RH gdje su one jedan od preduvjeta za povećanje kakvoće života i razvoj gospodarstva. HAKOM na tržištu poštanskih usluga je djelovao proaktivno i korektivno provodeći mjere usmjerene prema poticanju tržišnog natjecanja i ulaganju u poštanski sektor sa ciljem stvaranja jednakih uvjeta za sve davatelje, zaštiti korisnika svih poštanskih usluga te osiguranju učinkovitog pružanja univerzalne usluge. Aktivnosti HAKOM-a bile su fokusirane na sve dionike tržišta poštanskih usluga u RH, izobrazbi i formiranju korisnika poštanskih usluga te zaštite njihovih prava koje je u nadzoru davatelja poštanskih usluga. Mreža poštanskih ureda Hrvatske pošte nije se mijenjala u 2016. tako da je ostao isti broj poštanskih ureda kao i godinu prije. Prema tome Hrvatska pošta je, vodeći računa o značaju poštanskih ureda za kakvoću života na ruralnih područjima, zadržala preko 300 poštanskih ureda više nego što je to propisano zakonom i pravilnikom. Hrvatska pošta se u racionalizaciji svoga poslovanja vezanog uz broj poštanskih ureda nije orijentirala na zatvaranje ureda već na pronalaženje preseljenja na frekventnije lokacije. Liberalizacije željezničkog teretnog prijevoza pojavile su uz povijesnog teretnog prijevoznika i novi prijevoznici tako da su u 2016. još sva nova teretna prijevoznika stekla uvjete za obavljanje prijevoza na teritoriju RH. Tako u 2016. godini ukupno je bilo 7 teretnih prijevoznika, 1 putničkih i 6 teretnih prijevoznika, pardon, 7 prijevoznika, 1 putnički i 6 teretnih prijevoznika. Pojava konkurencije u tržištu željezničkog teretnog prijevoza u 2016. ne ukazuje na značajne pomake na tržištu niti je dovela do povećanja konkurentnosti željezničkog prijevoza u usporedbi s ostalim vrstama prijevoza. Vidljivo je da i dalje dominantan cestovni prijevoz. Količina prevezene robe i ostvareni tonski kilometri prijevoza željeznicom su na istoj razini kao prethodne godine. dok putnički prijevoz i dalje bilježi smanjenje broja prevezenih putnika. Pojave konkurencije na teretnom željezničkom tržištu ipak je donijela promjene na način da je smanjen udio povijesnog teretnog prijevoznika u tonama prevezene robe. Stanje 2017. ukazuje na značajno poboljšanje jer je povećana količina prevezene robe a udio tržišta koji pripada novim prijevoznicima dosegao je 25% što pokazuje prve pozitivne rezultate liberalizacije tržišta. Neovisno o tome da je korištenje željezničke strukture i željezničkih usluga u 2016. bilo više u odnosu na godinu prije i da je više prijevoznika koristilo željezničku infrastrukturu. HŽ infrastruktura je u 2016. iskazala prihode od obavljanja željezničkih usluga u ukupnom iznosu od oko 145 milijuna kuna što je smanjenje od oko 6% u odnosu na godinu ranije. U obnovu i … [[Govornik se ne razumije.]] željezničkih pruga tijekom 2016. uloženo je preko milijardu kuna od čega najveći iznos sredstava preko 50% uložen u izgradnju novih pruga i kolosijeka, 1/3 ukupnih ulaganja uložena je u program obnove i … [[Govornik se ne razumije.]] pruga na međunarodni promet. Navedena ulaganja dovela su do povećanja prosječne komercijalne brzine vlakova kako putničkih tako i teretnih. HAKOM je i dalje nastavio s provedbom proaktivnih, korektivnih regulatornih mjera u cilju promicanja tržišnog natjecanja, interesa željezničkih usluga. Mjere su se bitno odnosile na sadržaj i provedbu izvješća o mreži upravitelja infrastrukture, izvješće o mreži upravitelja uslužnih objekata a ti akti su ključni za odnose upravitelja infrastrukture i operatora uslužnih objekata prema podnositeljima zahtjeva za infrastrukturnim kapacitetima. HAKOM je predano radio na osiguranju visoke razine zaštite krajnjih korisnika usluga, u njihovim odnosima sa operatorima, davateljima usluga prijevoznika te omogućavanje dostupnosti jednostavnog i pristupačnog postupka rješavanja žalbi i korisnika. 2016. je obilježila donošenje … [[Govornik se ne razumije.]] propisa kojim se velika pozornost posvetila preventivnom djelovanju naročito u području prodaje izvan poslovnih prostora operatora ili putem sredstava daljinske komunikacije. Tako je propis koji regulira ovu pragmatiku u Zakonu o zaštiti potrošača za sve trgovce, u elektroničkim komunikacijama, sektorski je … [[Govornik se ne razumije.]] pravilima kojim se operatori kad nastupe u svojstvu trgovaca moraju pridržavati iako svoje uloge nude ili prodaju ovim kanalima. Kao dodatni vid zaštite posebno ranjivih skupina potrošača, poput osoba starije životne dobi, HAKOM je u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva izradio Registar „Ne zovi“. U njega se mogu upisati sve fizičke osobe koju ugovorile javnu govornu uslugu kod nekog od operatora na hrvatskom tržištu elektroničkom komunikacija. Potrošači koji upišu svoj broj u registar a nemaju valjanu izravnu privolu korisnika, trgovci ne smiju zvati u svrhu prodaje i promidžbe inače krše Zakon o zaštiti potrošača. Zaštita korisnika provodila se reaktivno rješavanjem sporova odnosno donošenjem obvezujuće odluke rješenje o slučajima sporovima između korisnika i operatora. Takvih je sporova u 2016. bilo 1415 od čega je pozitivno riješeno za korisnika od 30% uz napomenu da što je manje pozitivnih odluka za korisnike, to je rad povjerenstva za zaštitu potrošača pri operatorima bolji. U odnosu na 2015. potreba za donošenjem drugačije odluke od one operatora se smanjila za 5%. Najveći dio prigovora korisnika operatori uspijevaju rješavati sami s korisnikom, u prva dva stupnja rješavanja korisnikove žalbe. Na sve upite korisnika pristigle svim redovitim komunikacijskim kanalima u HAKOM-u, uključujući izravnu telefonsku liniju, odgovoreno u najkraćem mogućem roku. … [[Govornik se ne razumije.]] će sve predmete uključujući i zahtjeve za rješavanje sporova, može se zaključiti da je sve više korisnika svjesno svojih prava i obveza operatora te su spremni ostvariti svoja prava na objektivan način rješavanja spora pred HAKOM-om. Najveći broj prigovora je korisnika poštanskih usluga, … [[Govornik se ne razumije.]] davatelji poštanskih usluga u čemu prednjači Hrvatska pošta koja je najveći davatelj u RH. Naporno … [[Govornik se ne razumije.]] formiranje korisnika, o njihovim pravima je urodio plodom gdje su korisnici i na ovom tržištu sve više svjesni da određena prava mogu ostvariti i pred HAKOM-om. Od 2015. godine na snazi su odredbe Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga o inspekcijskom nadzoru u području zaštite prava putnika a sporove je HAKOM rješavao na temelju mišljenja Povjerenstva za zaštitu prava korisnika usluga pri HAKOM-u. U 2016. otisnuta je brošura o pravima putnika u svrhu njihovog informiranja koja je podijeljena između ostaloga i po svim kolodvorima u RH. Posebna pozornost se pridaje još jednoj ranjivoj skupini korisnika a to su djeca. Najbolji način zaštite informiranosti je poznavanje usluga uz odgovarajuće ponašanje za koje su odgovorni roditelji. Stoga je HAKOM dio svojih aktivnosti usmjerio oko podizanja svijesti i znanja djece, njihovih roditelja, odgovorno ponašanje prilikom korištenja elektroničkih komunikacijskih usluga. Osim obilježavanja Dana sigurnijeg interneta u suradnji s Ministarstvom znanosti i obrazovanja i s Hrvatskom poštom pokrenut je projekt izrade i dostave 46500 informativnih brošura za učenike i njihove roditelje u sve osnovne škole u Republici Hrvatskoj. HAKOM je od operatora javnih komunikacijskih usluga tražio i dobio očitovanje o poslovanju sa osobama sa invaliditetom. Uzimajući u obzir zaprimljena očitovanja operatora osobama sa invaliditetom osigurava se jednaka mogućnost pristup javnim komunikacijskim uslugama, a kao dodatni vid promicanja prava i brige korisnika sa invaliditetom objavljena je internetska aplikacija pod nazivom kviz. U okviru međunarodne suradnje HAKOM je redovito sudjelovao i u radu međunarodnih radnih skupina. Stručnjaci HAKOM-a sudjelovali su na brojnim međunarodnim konferencijama, a u okviru domaće suradnje treba istaknuti vrlo dobru suradnju sa svim ministarstvima, tijelima državne uprave, jedinicama regionalne i lokalne samouprave kao i s drugim regulatornim tijelima i agencijama. Pored toga posebno treba istaknuti suradnju sa fakultetima Sveučilišta u Zagrebu, Splitu i Osijeku. U 2016. u HAKOM-u je pretjerano više programskih aplikacija s fokusom unapređenje poslovnih procesa korištenjem internetski orijentiranih tehnologija. Osim aplikacija koje su usmjerene na vanjske korisnike HAKOM je uvođenjem novih informacijskih rješenja i platformi ubrzao internet procese. Najznačajniji programi čiji je cilj bio povećati organizacijske individualne skupine, regulatorne sposobnosti bili su interdisciplinarni studiji regulacije tržišta elektroničkih komunikacija pri Sveučilištu u Zagrebu projekt „Pogled u budućnost“ u suradnji sa fakultetima u Zagrebu, Splitu i Osijeku, te usavršavanje stranih jezika posebno engleskog jezika. Na kraju 2016. u HAKOM-u su bile zaposlene 173 radnice i radnika, a usprkos povećanju opsega poslova nije došlo do povećanja ukupnog broja radnica i radnika u HAKOM-u. Visoku i višu stručnu spremu ima oko 84% zaposlenih. Više od 50% zaposlenih je mlađe od 40 godina, a u HAKOM-u radi trenutno 8 doktora znanosti i 17 magistara znanosti. U HAKOM-u inače radi više radnica nego radnika, a vrijedi istaći da HAKOM ima isti broj rukovoditelja i rukovoditeljica odjela, te da je HAKOM u okviru europskog projekta prema stvarnoj ravnopravnosti muškaraca i žena, usklađivanje privatnog i poslovnog života od Ureda pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za postignutu razinu dobio Man force certifikat. U HAKOM-u radi veći broj zaposlenika koji su dragovoljci Domovinskog rata, branitelji ili dolazi iz obitelji branitelja. Odljev i priljev zaposlenika u HAKOM-u je godinama vrlo nizak, a u 2016. je bio neznatan. HAKOM je u 2016. napustila samo jedna radnica i to zbog zaposlenja u vlastitoj tvrtki. Interesi zaposlenika HAKOM-a su zastupljeni preko Radničkog vijeća, a suradnja rukovodstva i Radničkog vijeća je po obostranoj ocjeni vrlo dobra. Zadovoljstvo zaposlenika uvjetima rada i pravima iz radnog odnosa u HAKOM-u je vrlo visoko. Poštovane gospođe saborske zastupnice, poštovana gospodo saborski zastupnici zahvaljujem na vašoj pozornosti. A zajedno sa ovdje nazočnim zamjenikom predsjednika Vijeća gospodinom Domagojem Jurjevićem pokušat ću odgovoriti na sva vaša pitanja a na ona na koja vam ne budemo mogli dati odmah odgovor prvenstveno zbog vremenskog ograničenja poslat ćemo vam kao što smo do sada činili pisani odgovor. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I imat ćete pitanja točno 7 replika sada. Prvo gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine Lučiću, moj prijatelj iz Slavonije bi rekao „ako sam veslo sisao nisam čamac progutao“. Često puta kad slušam ova izvješća možemo se osvrnuti na to koji je glavni problem svih građana u RH, a to je da često puta privatni interes stavljamo ispred javnog interesa. Zašto ja mislim da to ima veze sa vašim izvješćem? U RH ima milijun i 60 tisuća priključaka preko fiksnih mreža na internetu. Bakrene mreže ili priključne bakrene žice negdje oko 450 tisuća, a optičkih priključaka ima svega 6,6%. Brzi fiksni Internet je skup u odnosu na zemlje EU, a kad promatramo u odnosu na prosjeke plaće onda smo 28 od 28 zemalja članica EU. Dakle, situacija nije loša. Vi ste u svom priopćenju od 31. svibnja naveli da to nije baš tako. Vi ste tamo naveli da je preko milijun priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem nepokretne mreže njih oko 20% priključci s brzinama pristupa većim od 30 megabita po sekundi što je korak dalje ka ostvarenju digitalne AGENDA-e. Vi ste naveli u svom izvješću sad na stranici 18 da je dostupnost NG-a infrastrukturi kontinuirano raste i još ste naveli da su velika ulaganja operatera u prošloj godini. Ono što nije dobro i što su mediji pisali, vi ste ovo stanje, navedeno stanje da je dobro prilikom pristupa internetu naveli svega, zapravo priopćili javnosti svega par dana prije odluke Komisije o dodjeli 101,4 milijuna eura za razvoj tzv. infrastrukturne autoceste. S jedne strane Europska komisija kaže nije dobro, dodjeljuje sredstva RH da razvija informacijski sustav, a vi tvrdite u svojem izvješću da je situacija ipak dobra. To nije dobro.
Hvala. Odgovor gospodin Lučić.
Poštovani gospodine zastupniče Žagar, zahvaljujem na vašem komentaru u svezi stanja tržišta elektroničkih komunikacija. Ovaj odnos od 20% ovih korisnika odnosi se ne samo na svjetlovodu, nego i na bakrenu infrastrukturu. Znači, govori se o brzinama od 30 megabita u sekundi i na više koji nisu samo na svjetlovodno pristupnoj mreži, nego su i u drugim tehnologijama. Tako da to nema nikakve nesuglasnosti. Što se tiče o dodijeljenim sredstvima EU to je bilo i ranije govora, to sam spominjao u svom uvodnom dijelu. Radi se o 86 milijuna za širokopojasnu infrastrukturu, to uopće nije dvojbeno. Radi se o kapacitetima koji su potrebni u ruralnom području i to sam istakao na više mjesta da nije dobro stanje u ruralnom području, da tu trebamo sredstva i privatnih ulagača i europskih fondova. To se odnosi na ovih 123 milijuna koje je HAKOM suodgovoran kao nositelj Operativnog nacionalnog programa, a i plus ovih dodatnih 86 milijuna koja je u petom mjesecu dodijelilo s odlukom EU. Tako da ne vidim nikakvu nesukladnost u našem izvješću sa ovim što ste vi rekli. Naglasio sam da je ruralno područje … [[Govornik se ne razumije.]] raditi, sveukupno statistički ne izgleda tako loše. Ali kad pogledamo taj digitalni jaz između razvijenog dijela Hrvatske i nerazvijenog, upravo je to onaj problem gdje trebamo više raditi, da u ruralno području daleko više ulažemo, a ne samo u gradskim središtima. I tu je onda jedan od prioriteta, prioritet rada HAKOM-a kao regulatornog tijela. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kažete da suradnja sa rukovodstvenim radničkim vijećem je vrlo dobra. Ali, ne spominjete sindikat, niti pravomoćnu presudu kojom ste vi i HAKOM osuđeni da ste pokušali i ostvarili zabranu nadzora nad ustrojem i djelovanjem sindikata. Znači vi ste osuđeni za zabranu djelovanja sindikata. Kažete u svom izvješću, ne spominjete da ste trošili 240000 kn na odvjetničke usluge. Zakonom o javnoj nabavi, da li ste raspisali natječaj, mi ne znamo to ne govorite jer niste ga raspisali, jer budući da taj iznos godinama prelazi 200000 kn, a također i u 2016. Volio bi da odgovorite na ova pitanja, poglavito po pitanju ove vaše presude jer vi dajete izvješće, ovdje pred hrvatskom javnošću, tko ste vi da kršite Ustav, čl.43. Ustav RH, koji određuje što znači demokracija … [[Govornik se ne razumije.]] ljudska prava, sindikat, sindikalno organiziranje, vi ste osuđeni, vi i HAKOM, za zabranu djelovanja sindikata. Pa evo, objasnite, kako vi ste i dalje na poziciji vrlo odgovornoj i vrlo bitnoj, a ponašate se kao najveći diktator, tko vam je to dao za pravo? Ovaj Parlament ne. Ovaj Parlament vam nije podržao izvješća prethodna. Hvala lijepa.
Uz malo biranja riječi, išlo bi bolje možda. Izvolite gospodin Lučić.
Poštovani gospodine zastupniče Bulj, zahvaljujem na vašem komentaru i mišljenju. Nitko nije osuđen u HAKOM-u, to je jedna stvar. Morate prvo pročitati što piše, kao drugo, radničko vijeće je to koje zastupa interese radnika, a što se tiče sindikalnog rada, dopustite molim vas, da ja sada kažem ono što ja imam, pa onda vi kasnije možete kasnije u replici reći. A nije nikom zabranjen sindikalni rad, niti organiziranje bilo kakvih sindikalnih podružnica. Postoji barem jedna sindikalna podružnica koja radi, možda i više njih, to mene uopće ne zanima, jer stručnom službom i radnicima, imaju ugovor o radu, i sve ostalo potpisuje ravnatelj stručne službe, najprije sindik vijeća. Također nije točan podatak o troškovima za usluge odvjetnika. A htio bih naglasiti da samo u ovoj godini preko 500000 je nenaplaćeno u sudskim sporovima koje je HAKOM dobio protiv vanjskih korisnika, i radi se o specifičnim pravnim stvarima za koje nema stručnosti, pravnici koje rade u HAKOM-u, a kada bi njih zaposlili, ne bi mogli imati puno radno vrijeme, ko što daleko više nego vanjski suradnici, što je uobičajeno uostalom u svim institucijama, tvrtkama u RH. Hvala.
Gospodin Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lučić, pa moja neka replika ide u smjeru širokopojasnog interneta, dakle iz samog izvještaja se vidi, da broj onih koji imaju pristup širokopojasnom internetu je relativno dobar, međutim ono što sigurno na terenu se osjeća, to je na ruralnim prostorima, gdje jednostavno ta brzina širokopojasnog interneta, nije baš u skladu sa onim što se često puta i deklarira. Meni nekako u tom izvještaju bi bilo dobro možda za sljedeću godinu napraviti, da vidimo točno po županijama kako se ta brzina širokopojasnog interneta kreće i naravno, nije ni u županijama uvijek isto. Imamo i u županijama urbane sredine, gdje puno lakše postići veće brzine i imamo one ruralne prostore gdje je to puno teže. Pakete koje nude operateri, oni su isti i za jedne i za druge, onda kaže se do mogućnosti koje jesu i tu mislim da često puta u ruralnim prostorima upravo ljudi teško mogu i dokazati tu brzinu koju imaju, odnosno, u tim nekim mjerenjima ispada da je brzina dobra, a oni kad koriste Internet, onda često puta dolaze u situaciju da ta brzina nije baš na razini na kojoj bi trebala biti. Odnosno, u ruralnim prostorima često puta se događa da su ti kvarovi puno češći nego što su u urbanim dijelovima. Pa nekako za iduću godinu bi bilo dobro napraviti neki pregled tablični ili grafovima da se vidi kako se to mijenja od županije do županije i kako je to unutar same županije između urbanih i onih ruralnih dijelova. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Lučić.
Poštovani gospodine zastupniče, zahvaljujem na vašem komentaru i mišljenju i prijedlogu za poboljšanje. Slažem se da je upravo ruralno područje ključni problem za … [[Govornik se ne razumije.]] pristupa internetu RH. Tu je prepoznato, otkriveno u nacionalnom programu, to je prepoznala Vlada RH, i Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvo regionalnog razvitka, gdje 2/3 upravo Hrvatske nije u onom području koje je komercijalno zanimljivo operatorima. I upravo ovih 123 plus 86 milijuna bi znači 210 milijuna eura bi se iskoristilo u ruralnom području. U našem izvješću koje je opsežno ima blizu 200 stranica, postoji graf koji pokazuje upravo raspodjelu po županijama i to je problem. Svega 4 ili 5 je županija iznad prosjeka Europe, a ostalih 15, 16 su daleko ispod prosjeka Europe. I u tim područjima uz pomoć i HAKOM-a kao nositelj okvirnog nacionalnog programa, kroz ove programe razvoja široko pristupnog internetu i sredstva EU je cilj da se do 2023. stanje bitno promjeni. Budući da je taj program zaživio tek u srpnju prošle godine, teško je govoriti o … [[Govornik se ne razumije.]] rezultatima, očekujemo javni poziv od Ministarstva regionalnog razvitka i fondova EU koji bi trebali biti do kraja ove godine. Tako da prve rezultate možemo očekivati tek do kraja 2018. godine. Ali svakako da ću ovaj vaš prijedlog uzeti u obzir, odnosno, u idućem izvješću malo ćemo detaljnije prikazati raspodjelu interneta, velikih brzina po područjima. Još bi naglasio da je već godinama HAKOM i to prije bilo koje države EU uveo jedno besplatno pomagalo, programsko koje je dostupno internetskim stranicama HAKOM-a koji se naziva Hakometar i pomoću kojeg svaki korisnik može izmjeriti stvarnu brzinu prijenosa podataka. I to služi kao dokaz u žalbi podnositelja prigovora prema HAKOM-u i to radi već godinama. Nažalost, nisu svi možda korisnici upoznati s tim. Hvala vam lijepa.
Za istu cijenu svako bi trebao imati istu uslugu jel da, to je bio smisao. Gospodin Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Lučić u svom izvještu ste i sami istaknuli da nemaju sve regije jednaku mogućnost pristupa širokopojasnom brzom internetu i naveli ste mogućnosti iz eu fondova da se ta neravnomjerna raspodjela riješi. Znam za dobar projekt koji je pokrenuo grad Nova Gradiška sa okolnim općinama koji je u visokoj fazi pripremljenosti pa me zanima možda znate kada i koliko je takvih projekta u Hrvatskoj, kada će svaka kuća što se mi iz HSS-a zalažemo imati mogućnost pristupa širokopojasnom brzom internetu? Također ste spomenuli i pozdravljam da se prate mogućnost prijema radio i tv signala i mobilnih mreža i smanjivanja smetnji iz BiH i Srbije, posebice je to prisutno u selima u podnožju Psunja, Papuka jel imate sela poput Drežnika ili … koji ne mogu još uvijek kvalitetno primati HTV signal, a problem u posavskim selima objasnit supruzi u Oprisavcima da niste bili preko u Bosni jer je signal preuzeo BiH nekakav operater. Tako da sigurno pozdravljam i da treba na tome ustrajati s operaterima da se te smetnje smanje. A kada ste spomenuli poštu i istaknuli da preko … da je ostalo više nego što zakon zahtjeva ja to pozdravljam, međutim predlažem da se razmisli da svi oni uredi koji su zatvoreni ponovno otvore jer sigurno da postoji bar još stotinjak u Hrvatskoj koji bi imali opravdanje da i dalje poštanski uredi rade jer kada zatvorite u jednom selu poštanski ured, trgovinu, područnu školu, veterinarsku ambulantu to selo više ne živi, to je selo mrtvo i zbog toga mladi odlaze i to ne bi trebalo biti samo vaš posao nego posao kompletne vlade da se to zaustavi. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Lučić.
Hvala gospodine zastupniče. S vašim komentarima u potpunosti slažem. Zajedno sa Odašiljačima i vezama smo već u razgovoru da se u pojedinim područjima pogotovo u pograničnim područjima RH poboljša prijam tv signala. Što se tiče signala od operatora mobilnih mreža, to je stvar komercijalna, međutim mi smo u kontaktima sa upravama operatora i ukazali su na taj problem, pogotovo na graničnim područjima prema BiH gdje sa većih nadmorskih visina dolazi veća propagacija ne samo signala mobilnih nego i radija i televizije. Što se tiče pošte imamo od prije nekih dva tjedna novu Upravu Hrvatske pošte pa ćemo s njom razgovarati upravo o tom problemu. Znači ne samo zatvarati postojeće urede nego čak i produžiti radno vrijeme postojećih poslovnica ili otvoriti neki od ureda koji su već bili zatvoreni ranije jer kao što sam istaknuo u uvodnom izlaganju to je dio kakvoće života u ruralnom području i jedan od preduvjeta za rad gospodarstva. Za vaše konkretno pitanje u svezi eu fondova, poznato nam je za Novu Gradišku i za vaš projekt razvoja širokopojasnog pristupa interneta koji je jedan od 40, znači 40 tih projekata ima. U 38 od tih 40 projekata su obnovljene javne rasprave i oni su formalno stekli uvjete da se mogu javiti na poziv Ministarstva regionalnog razvitka i fondova EU. Kada će taj poziv biti, ja ne znam, ali ono što mi imamo saznanja da bi trebalo biti do kraja ove godine taj poziv koji bi trajao nekoliko mjeseci i bio bi otvoren do kraja 2018. godine, s tim što bi bio po načelu tko prvi se prijavi ima prednost, pod uvjetom da ispunjava uvjete. Ali ponovno o saznanjima koja mi imamo kao nositelj … programa već sada jedinica lokalne i regionalne samouprave ispunjava te uvjete ima projekte spremne za predaju i za povlačenje sredstava iz fondova EU što je jedan dobar pokazatelj za RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lučić mi u klubu HDZ-a ćemo o ovoj temi raspravljati po područjima koje ona obuhvaća i nećemo ulaziti u forenziku kolege Bulja i njihovih namjera da sve na svakom izvješću obračunavaju personalno osobno sa vama jer mislimo da to nije zadatak ovog izvješća, bez obzira na njihove želje. Mislim da prostor o kojem se ovdje govori je negdje gotovo 15-ak milijardi kuna prihoda i aktivnosti i zaslužuje pažnju. Ono što mene interesira jeste mogućnosti ove regulatorne agencije u prostoru odnosa između lokalnih samouprava i državnih operatera ili operatera u nepokretnim mrežama i rješavanja njihovih odnosa. Ja ne znam imate li vi popis lokalnih samouprava s kojima su operateri riješili pitanje korištenja infrastrukture na području jedinica lokalne samouprave, taj popisa ja nigdje nisam našao, pa da konačno znamo koliki je taj prostor i tko je to riješio, a tko to nije riješio. Zašto to govorim? Zato što imamo situaciju da dok se ne riješi temeljem Zakona o elektroničkim komunikacijama pitanje prava služnosti, pitanje korištenja infrastrukture na području općina i gradova, imamo situaciju da to rade nelegalno, znači ona je opisno nelegalna i ne bi trebala biti dozvoljena jer oni kroz nelegalnu infrastrukturu onda naplaćuju korisnicima uslugu i to bi trebalo konačno riješiti. Da li to trebaju riješiti općine na svoj zahtjev? Mi kao lokalne samouprave možemo bez 10, 15, 20 tisuća njihovih kuna, ali da li je njima stalo da budu nelegalni i rade svoj posao, e to je njihovo pitanje. Tko je taj tko pokreće i kada oni to misle konačno riješiti? Evo tu pitam vašu ulogu, da li možete vi izbaciti taj popis da bude javan i da konačno krenemo rješavati to pitanje jer nam to pitanje treba biti riješeno na korist ljudi i svih nas? Nikome loše, ali idemo to riješiti.
Hvala. Odgovor gospodina Lučića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče Borić, zahvaljujem na vašem komentaru i pitanju. Problem baze elektroničkih komunikacijske infrastrukture je dugogodišnji u zadnjih 3,5 godine uz pomoć povijesnog operatora Hrvatskog telekoma stanje je daleko sređenije, daleko od toga da je idealno i da je dobro ali daleko sređenije nego što je bilo u proteklih 20 godina i idući korak je katastar vodova Državne geodetske uprave gdje bi jedan od tih slojeva bilo svi podaci svih operatora na području cijele Lijepe naše o elektroničkoj komunikacijskoj infrastrukturi. Povijesno postoji ono pravo služnosti sa ulaskom Hrvatske u EU, odnosno priprema za ulazak. Uvedeno je Institut potvrde pravo puta, tako da ima jedno miješano stanje naslijeđeno povijesno gdje su imale neke jedinice lokalne i regionalne samouprave pravo služnosti dogovoreno sa operatorom, a u zadnje vrijeme se više ide na potvrdu pravog puta. Imamo nedavno presudu Upravnog suda koja će nam pomoći da ubrzamo taj postupak, jer sada imamo dosta sređenu bazu elektroničke komunikacijske infrastrukture ne samo sa povijesnim operatorom, nego i drugim operatorima. Imamo iskustva sa jednim većim brojem lokalnih uprava i regionalne samouprave, a ono što nam predstavlja jedan problem ne samo nama nego svima u RH što imamo 428 općina i 127 gradova. Tako da je dosta razjedinjeno, usitnjeno i otvara mogućnost zapravo pojedinačnog dogovora između nekih jedinica lokalne samouprave sa operatorom što onda stvara određenu vrstu nereda. Što se tiče popisa mi ćemo provjeriti jel' možemo i smijemo pravno objaviti taj popis. Ako nema pravnih zapreka mi ćemo ga objaviti sigurno do kraja listopada, a ako ima mi ćemo vas izvijestiti koje su to pravne zapreke. Ono što je zadatak HAKOM-a da bude moderator i akcelerator i katalizator tog procesa i svaka jedinica lokalne i regionalne samouprave koja se nama obrati za pomoć mi ćemo joj pomoći i nadam se da ćemo doći do nekog zadovoljavajućeg rješenja. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama gospodine Grmoja.
Poštovani gospodine Luciću iznijeli ste neistinu u odgovoru kolegi Bulju. Vi ste prekršajno kažnjeni za zabranu sindikata. Nije u redu da ovdje pred Hrvatskim saborom iznosite neistine. Ja ću vam kasnije donijeti tu presudu. Osim toga, ovo što kaže kolega Borić da se mi ne bi ovdje trebali baviti nekakvim osobnim stvarima. Ako je protiv čelnika jedne institucije potvrđena optužnica za zlouporabu položaja i ovlasti i protiv vas je podignuta optužnica ja mislim da je to pitanje koje treba zanimati Hrvatski sabor. Ja na vašem mjestu, da je protiv mene potvrđena optužnica ja bih dao ostavku i ne bih se uopće pojavio ovdje braniti izvješće. Vama je već jedno izvješće ovaj Hrvatski sabor srušio. Znači vi ste na čelu HAKOM-a imali rashode veće od prihoda. Mi imamo čistu monopolizaciju na tržištu telekomunikacija, a nemamo liberalizaciju, čistu monopolizaciju imamo. S druge strane imamo i medijske natpise koje nikad niste opovrgnuli da je najam koji plaćate najskuplji najam u Hrvatskoj. Imamo troškove znači na kravate u iznosima koji su nevjerojatni, na hodočašća ne znam gdje ste sve išli u Dubai. Razbacivali se novcem poreznih obveznika. Odgovorite jeste li prekršajno kažnjeni zbog zabrane sindikata i imate li potvrđenu optužnicu od strane DORH-a?
Hvala. Gospodin Lučić, odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče Grmoja, monopolizacija je kad je jedan. Imamo tri operatora mobilnih mreža, imamo minimalno pet operatora mreža nepokretnih komunikacija. Dopustite malo da odgovorim, pa onda vi kasnije vi govorite. Imamo nekoliko desetaka davatelja usluga, govorne usluge. Imamo desetke infrastrukturnih operatora i ako se to naziva monopolizacija onda ste vi u pravu. Što se tiče ostalih vaših izjava niste uopće u pravu. Saslušajte što je rekao poštovani gospodin zastupnik Bulj. Pa vidite da je pogrešno rekao, a dopustite da ja dovršim. A što se tiče mojih putovanja što ste govorili i prošle godine i tako. Samo da vam kažem jednu stvar. Imate na stranicama HAKOM-a za putovanje svakog zaposlenika HAKOM-a piše gdje putuje, gdje je bio, što je radio i zašto je bio. Dobar dio tih putovanja su plaćeni troškovi od Europske komisije, a što se tiče mojih putovanja nisam nikad bio u Dubaiju. I ne samo to. U 2016. godini gotovo da uopće nisam putovao iz jednog privatnog razloga koji ću vam sad reći, a da mi je supruga bila u visokom stupnju trudnoće, rizične trudnoće i rodila mi se beba tako da s tim putovanjima uopće niste u pravu. Ja sam bio najviše u Zagrebu. Hvala vam lijepa.
Vidim, vidim gospodin Grmoja. Samo jednu stvar bih htio reći. Ton koji upotrebljava zastupnik i ton koji upotrebljava ili predstavnik Vlade ili agencije su različiti i trebaju biti različiti, jer to je i smisao Parlamenta. Samo to sam htio reći. A sad dajem riječ gospodinu Grmoji.
Povreda Poslovnika članak 238. vrijeđanje zastupnika. Kolega Lučić mi uopće nije odgovorio na dva pitanja koja sam postavio. Mene uopće ne zanima što je vama rekao kolega Bulj. Ja sam vas lijepo pitao jeste li prekršajno kažnjeni zbog zabrane sindikata i imate li potvrđenu optužnicu od strane DORH-a. Mislim da hrvatski zastupnici u ovom Saboru zaslužuju da odgovorite na ta dva pitanja.
Hvala lijepa. To što kažete na neka pitanja nije odgovoreno, ali nije bilo ni vrijeđanja niti povrede Poslovnika. Nije bilo vrijeđanja gospodine. Gospodin Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle po samoj definiciji neovisnih regulatora koji su osnovani u RH i zašto oni podnose izvješće ovom Visokom domu na žalost naše rasprave odlaze u nekom drugom smjeru. Ja bih postavio jedno pitanje koje sam postavio već nekoliko puta, a koje tišti mnoge hrvatske građane koji žele sklopiti ugovor o fiksnom telefonu, internetskoj mreži da mogu gledati ove razno razne televizijske programe na određeno vrijeme. Dakle njima, pružaocu takvih usluga u Hrvatskoj traže da to bude minimum 6 mjeseci što smatram da Hrvatska kao turistička zemlja je čista ja ću upotrijebiti jedan izraz koji nije adekvatan, ali ja ga tako tretiram jer se radi o mjesečnim računima od 200, 300 kuna čista pljačka ljudi jer vi morate sklopiti ugovor na šest mjeseci, onda sljedećih šest mjeseci ne možete sklopiti ugovor i tako se dogodi da vi njima u principu plaćate tri, četiri mjeseca što uopće ne koristite. A znate u čemu se fizički svodi ukapčanje mreže i interneta da možete gledati televiziju recimo od Magenta ili nešto slično? Samo da oni stisnu jedan gumbić tamo negdje u jednom od ureda i to je sve. E sada mislim ako ćemo govoriti o razvoju, ako ćemo govoriti o svemu onda mislim da ja hoću nekakvu uslugu kupiti da ja mogu kupiti na onaj rok koliko ja hoću, a ne koliko mi neko diktira. I mislim da kao neovisni regulatori naprosto morate posvetiti pažnju tome, bez obzira što će neko reć jer građani Hrvatske se za to nemaju kome obratiti. Ja ću kupiti uslugu od nekoga koliko ja hoću, a ne da mi neko dirigira da mogu na šest mjeseci, e onda kada se iskopčam sljedećih šest mjeseci se ne mogu ukopčati.
Hvala gospodin Šuker. Gospodin Lučić izvolite.
Hvala gospodine zastupniče Šuker na vašem komentaru. Prije je bilo stanje daleko gore, 24 mjeseca je bio obavezan ugovor, ovo je poboljšanje. Ne kažemo da se ne treba dalje poboljšati radit ćemo na tome, provjerit ćemo pravno što možemo napraviti i što nam pruža postojeći Zakon o elektroničkim komunikacijama i pokušat ćemo iznaći neko rješenje pogotovo što ste sami rekli ako se radi o nekima koji su vikendaši ili ako se radi o turističkim apartmanima da to bude na tri mjeseca. Ono što znamo da je moguće da vi možete odjaviti šest mjeseci uređaj. Da tu ste u pravu. Provjerit ćemo pravno što je moguće napraviti prema postojećem Zakonu o elektroničkim komunikacijama i pravnicima, ako bude moguće nešto ćemo promijeniti i o tome ćemo vas pisanim putem izvijestiti. Hvala lijepa.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, gospodin Pero Ćosić? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Nikola Grmoja ispred Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Osvrćući se na ovo izvješće i mišljenje Vlade možemo konstatirati da je ono samo po sebi kontradiktorno. Predlaže se usvajanje godišnjeg izvješća, a ukazuje se na dugoročnu neodrživost sadašnjeg načina poslovanja HAKOM-a, kako nešto prihvatiti ako je neodrživo. „HAKOM je i u 2016. nastavio poslovati s manjkom prihoda nad rashodima. U izvješću navode da je HAKOM kroz prethodne godine prikupio financijska sredstva koja su ostala neutrošena, višak financijskih sredstava je nastao zbog vrlo odgovornog poslovanja HAKOM-a između ostalog jer se u postupcima javnih nabava i realizaciji projekata potrošilo manje novca nego je bilo planirano za pojedine aktivnosti“. Međutim istina je da je mandatu ovog vijeća HAKOM-a svake godine imao manjak prihoda nad rashodima, 2014. 32,5 milijuna kuna, 2015. 33,7 milijuna kuna, 2016. 5,2 milijuna kuna. Nesrazmjer prihoda i rashoda je posljedica politike vijeća odnosno predsjednika vijeća Lučića da smanji prihode s namjerom kako bi prikazao da on malo uzima od tržišta i da se dodvori velikim operaterima što njima predstavlja izravnu uštedu od oko 50 milijuna kuna godišnje. Visok trošak najma je posljedica loših odluka, a sada predsjednik vijeća Lučić u suradnji sa svojim podčinjenima koji su bili u povjerenstvu za odabir lokacije za najam i koji su sada debelo nagrađeni od tog predsjednika s rukovodećim funkcijama i mjesečnim stimulacija brani taj najam. Izvješće je prepuno izmišljenog termina društveno odgovorna regulacija kojim se opravda trošenje sredstava sa HAKOM-ovog računa na projekte koji nisu u djelokrugu HAKOM-a, koji jasno propisuje Zakon o elektroničkim komunikacijama i statut HAKOM-a, može li državna regulacija biti društveno neodgovorno. Kada se čita godišnje izvješće ispada da je u telekomunikacijama, pošti i željeznicama sve najbolje, a nalazimo na posljednjem mjestu u EU po brzini širokopojasnog pristupa internetu, a još dugo se nećemo pomaknuti. Nacionalni program razvoja širokopojasnog pristupa internetu na područjima gdje ne postoji dostatan interes za komercijalna ulaganja operatora vodi upravo HAKOM odnosno njegov odjel za eu fondove kojeg vodi Ivana Mađar supruga savjetnika predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Dotična je prvi put čula za širokopojasni pristup prije godinu i pol dana kada je došla u HAKOM gdje je također zaposlena na radno mjesto za koje nije imala formalne uvjete iz pravilnika o sistematizaciji. Odgovorno gospodarenje koje se ističe u izvješću HAKOM-u strano i dalje se u godišnjim planovima predviđaju rashodi koji su znatno iznad realnih mogućnosti, a manja potrošnja od predviđene se prezentira kao uspješno poslovanje, za ne realizaciju projekata optužuju se drugi, a HAKOM isključivo sebi pripisuje uspješno provedene projekte. Ovo izvješće koje je izradio HAKOM potpuno je nerealno hvalisanje bez imalo kritike. Navode se da su realizirana ulaganja veća od planiranih za 80% zbog izgradnje podružnice u Splitu. Javnost treba znati da je zgrada od 200-njak kvadratnih metara u Splitu koštala 6,4 milijuna kuna preko 4 tisuće eura po kvadratu, a da zgrada ni danas nema svoju funkciju kontrolnog mjernog središta jer prema prostornom planu nije moguće postaviti antene. Da je netko u privatnoj tvrtci ugovorio izgradnju od 6,4 milijuna kuna i da izgrađena zgrada nema funkciju iz to iz razloga koji su bili poznati na početku ugovaranja odavno bi dobio otkaz. O odgovornom gospodarenju i racionalnoj javnoj nabavi smo imali prilike čitati u medijima. Podsjetimo se na kupovinu kravata za 86 tisuća kuna, na kupovinu darova za zaposlenike, na plaćanje 35 sati edukacije čak 147 tisuća kuna, 3.100 kuna po satu, podsjetimo na rastrošne domjenke team building s kojima su zgražali mediji, podsjetimo na egzotična putovanja, podsjetimo da je HAKOM tijekom 2016. isplaćivao plaću jednoj radnici koja uopće nije dolazila na posao. HAKOM je agencija čiji je zadatak da ubire naknade za državni proračun a tu su u 2016. potpuno podbacili … [[Govornik se ne razumije.]] su čak 112 milijuna kuna manje nego prethodne godine, opravdavajući to predstečajnim nagodbama operatora i davatelja usluga ne navodeći da su za poslovnu propast dionika upravo odgovorni u HAKOM-u. Svojom represivnom politikom i regulatornim odlukama usmjerenim protiv malih operatora, izravno su pogodovali nekadašnjim monopolistima te deliberalizirali mjerodavna tržišta telekomunikacija. Međuljudski odnosi koje sam u pitanju spomenuo i odnosi sa sindikatom su posebna priča. Znači ja imam ovdje, gospodin Lučić je lagao Hrvatski sabor, ja ću mu sada dati presude, evo pokazati ću ovdje, Općinski kazneni sud u Zagrebu gdje su prekršajno kažnjeni. Tu je i znači odgovor županijskog državnog odvjetništva da je potvrđena optužnica, da je DORH potvrdio optužnicu protiv gospodina Lučića, znači lagao je hrvatske zastupnike u odgovoru, nije želio odgovoriti, ovo ću mu ovdje dostaviti a vi možete koji želite kod njega to pogledati. Znači dogodilo se više tužbi za šikaniranje i omalovažavanje radnika od strane vijeća i rukovodstva a samo u svrhu zaštite osobnih interesa. Ravnatelj koji je trebao rukovoditi stručnom službom, znači po navodima radnika je bio u službi predsjednika Vijeća, izabran je na funkciju kao njegovi pomoćnici koji nisu imali uvjete za ta radna mjesta ali to je moguće u HAKOM-u jer sukladno pravilniku o sistematizaciji 7% podobnih mogu biti postavljeni na radna mjesta za koje nemaju formalne uvjete. Znači to je moguće samo u ovoj agenciji. Znači u HAKOM-u se sustavno provodi obračun sa dijelom radnika, grubo se krše prava radnika, protjeruje se visokostručni kadar i zamjenjuje podobnim kadrom bez realnih referenci u području nadležnosti HAKOM-a. Zbog privatnih interesa, internih obračuna sa zaposlenicima te konflikata među članovima Vijeća u pitanje je dovedeno stručno postupanje HAKOM-a koje je javna ustanova te donošenje regulatornih odluka u području elektroničkih komunikacija, pošte i željeznica. U HAKOM-u je zabranjeno kako tvrde zaposlenici drugačije mišljenje a profesionalno donošenje odluka temelji se na diktatorskim uputama jedne osobe zbog čega je upitno kolegijalno upravljanje HAKOM-a kako to predviđa Zakon o elektroničkim komunikacijama. Evo hvala.
Imamo 4 replike. Prva gospodin Bulj.
Kolega Grmoja, vi ste sada sve one replike i odgovore kolege Lucića koji je, ravnatelja, predsjednika vijeća, tj. koji je davao, znači demantirali, jednostavno što ste dokazima i dokumentima predočili i rješenje o, znači rješenje koje, znači o presudi a imamo i rješenje državnoga odvjetništva, znači odluku o pravomoćnosti optužbe. Htio bih vam kazati da kada nabrajamo, recimo spomenuli ste Split, pa nije to ni puno 4 tisuće eura po kvadratu, to je vrlo upitno, egzotična putova gdje je išao sve na duhovne obnove, kravate koliko ste kazali sredstava, radničko vijeće i način rada sa ljudima. Netočan je naveo broj da u 2016. jednu je osobu samo pustio koliko je prije otpuštao. Znači niz dezinformacija koje mi zastupnici i javnost moraju znati. Međutim, što se događa u hrvatskom društvu? U hrvatskom društvu vam se događa da će se oni sjetiti da je za sve kriv Sanader ili da je za sve kriv Todorić. Nitko od njih ovdje nije za ništa kriv, za stanje kako ste rekli u Hrvatskim željeznicama, u pošti, u telekomunikacijama, a kao što ste rekli u biti mi smo na dnu Europe po svim tim pitanjima i o tome uopće nema spora i s time je javnost upoznata. Međutim, uvijek oni imaju svoga Pedra, to će biti sada vidljivo u drugim replikama, a to ćete vidjeti, oni će se pozivati na Sanadera, Karamarka, ne znam Milanovića, jer kako koji faraon dolazi onaj što je otišao on je krivac a ovome drugome plješću. Uvijek je potreban im Pedro, bio Todorić, bio Sanader.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja odgovor.
Poštovani kolega Bulj, znači sve sam dokumentirao, ružno je bilo ovdje od gospodina Lučića što je pred Hrvatskim saborom obmanjivao i nas zastupnike i hrvatsku javnost. Srušeno je izvješće HAKOM-a i definitivno jedini izlaz iz ove situacije je i ostavka koju mi zahtijevamo i tražimo. Znači posebno nakon ovoga što ste napravili danas pred Hrvatskim saborom što je neviđeno a kada govorite o ovoj situaciju u Splitu i gradnji te podružnice gdje smo imali cijenu od 4 tisuće eura po kvadratu, to nije problematično samo po sebi. Problematično je to što su se toliki novci dali a što to središte kontrolno mjerno središe još uvijek nema funkciju jer je nemoguće postaviti antene. To je problematično. I tko će za to odgovarati i takvih situacija imamo bezbroj. A što se tiče Pedra, evo gospodin je postavljen od strane SDP-a a sada ga žestoko brane znači HDZ-ovci, žestoko ga brani kolega Borić ali to nije ništa čudno znači oni sada brane, oni brane i HNS-ove i SDP-ove kadrove i to su kadrovi znači i s kojima su oni očito u nekakvoj interesnoj koaliciji gdje imamo sličnu situaciju u telekomunikacijama, sličnu situaciju u energetici gdje se brani ta HNS-ova energetska hobotnica ali njima na dušu.
Gospodin Grmoja, da, vidio sam, da. Kada odgovarate na repliku gospodin Bulja, molim vas nemojte se pozivati na to što su rekli drugi zastupnici, a sad ću dati riječ gospodinu Boriću za povredu Poslovnika.
Pa jasno da je potvrđen članak 238. Poslovnika jer kolega Grmoja, nije ovo prvi put, on to radi svaki dan, znači on ne bježi od toga da bilo kojeg saborskog zastupnika pozove da ga uplete u nekakve svoje spletke, nekakve svoje paraobavještajne priče i sad bi se mi s time trebali miriti jer da je to njima normalno u Metkoviću, kod nas to nije normalno na Rabu i mi to ne radimo. Znači, kolega Grmoja se mora naučiti malo pristojnosti i uvažavati kolege s kojima ovdje sjedi. Mi u HDZ-u nikada ne prozivamo u svojim replikama ljude ili ih uplićemo u svoje priče i rasprave i to je ne samo bezobrazno, to je bezobrazno od vas i to radite svaki dan. I svaki dan dižete ove povrede Poslovnika jer želite završiti svaku raspravu, uvijek vi morate biti zadnji. Znači, dosta je tih stvari. Ja s vama danas nisam razgovarao. Nisam vam dignuo repliku i ne želim o tome pričati. Ako ste se vi došli ovdje obračunavati sa kolegom Lučićem, vi to radite ali neće nametati nekakve svoje tvrdnje kao naše stavove. Ja sam rekao o čemu ćemo mi raspravljati, mi ćemo raspravljati o izvješću, a vi i dalje radite svoje.
Hvala, hvala gospodine Borić. Gospodine Grmoja, idući put ćete dobiti opomenu a ovo nisam shvatio da li je zavičajna ili stranačka, li to ćete vas svoje razračunati i raspravljati. Sad gospodin Žagar ima pravo na repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja, dakle ja ću ponovno reći, javni interes u RH mora biti ispred svog ovog privatnog interesa. To je čitava priča. 86,2 milijuna eura Europska komisija je dodijelila RH nepovratnih sredstava. Ukupan projekt je 101, 4 milijuna eura. Znate tko nije jedino oduševljen ovom odlukom? HT. Oni kažu, Vlada je odlučila da ide u izgradnju paralelne agregacijske mreže umjesto da odmah krene s većim ulaganju u pristupnu mrežu do krajnjeg korisnika. Njih zanimaju pristupne mreže. Govorim o agregacijskoj mreži, znači glavnoj autocesti informacija. I tu RH to treba izgraditi i mora biti vlasnik jer je to javni interes. A operateri će onda pristupati tom po jednakom uvjetima, a vidite tko se tome suprotstavljao? I VIPnet i Tele2, oni kažu to je sve u redu. Šta zamjeram HAKOM-u? Što onu svom izvještaju kaže da su bila velika ulaganja operatera u prošloj godini, baš ovaj NGA, taj znači pristup od agregacijske mreže. A 31. svibnja prije odluke Europske komisije isto tako oni plasiraju izvješće kojim kažu da je situacija u RH dobra, Europska komisija kaže da imamo mali broj korisnika koji plaća skupi Internet i spori internet. I ono što još zamjeram agenciji na stranici 18. kažu, to je obrazlagao i gospodin Lučić. Kaže „Imamo puno osoba po kućanstvu pa zato taj prosjek nije dobar.“ A sad odlaze mladi, odlaze ljudi, sad će biti dobar. Evo nakon ove godine, bit će manji broj osoba po kućanstvu, pa će imati u prosjeku dobar pristup internetu broja osoba.
Hvala. Gospodin Grmoja, odgovor.
Kolega Žagar, vi znate da sam ja u više navrata govorio o tome kao Hrvatska mora graditi svoju agregacijsku mrežu i da se moramo oduprijeti pritiscima koji dolaze od strane HT-a odnosno Deutsche Telekoma i sa strane Njemačke. Lak sam jednom prilikom izjavio ako treba reći tisuću puta Angeli Merkel „Danke Deutschland“, za sve ono što je Njemačka učinila, ali mi moramo i to je naš strateški interes, graditi svoju agregacijsku mrežu, tu autocestu o kojoj vi govorite i drago mi je bilo da u jednoj raspravi državni tajnik ovdje na moj upit je rekao da će Hrvatska ići u tom smjeru, ja to očekujem i to je jedan dobar smjer i bez obzira koliko se HT na to bunio, bio nezadovoljan ali to je jedini način kako da donesemo ili kako da naši građani dobiju bolju uslugu, dobiju brži internet ali kako da imaju jeftinije cijene odnosno da u konačnici to manje plaćaju. Ja mislim da je to interes nas sviju, bez obzira na ove nekakve pokušaje da se prikaže nas kao nekakve destruktivce, svaki pozitivan pomak, svaki dobar prijedlog ćemo podržati ali nećemo dopustiti da nešto što je kriminal, da nešto gdje je potvrđena optužnica, da nešto što je apsolutni neprihvatljivo znači da netko tko je na čelu neke institucije da je kažnjen i prekršajno, da ima potvrđenu optužnicu i da netko traži od nas da mi na to zažmirimo, e to nećemo dopustiti. I još da onda dođe ovdje i laže Hrvatski sabor i cjelokupnu javnost. To neće proći.
Hvala lijepa. Gospodin Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Grmoja, ja bi rekao da vaša rasprava vodi ono o osobnoj raspravi između vas i gospodina Lučića. Koliko vidim, a sjećam se i prošli saziv kada je bio, kada je isto se o HAKOM-u raspravljalo, isto je osobna razina bila. Pa postavljam pitanje. Da li imaš nekoga slučajno iz svoje ekipe koji bi trebao tamo sjesti i praviti red? Kažete kažnjen prekršajno, možda je gospodin Lučić brzo vozio pa je kažnjen prekršajno. Ako znate šta je prekršajni sud, onda ne možete reći da je to kazneni sud. Ja nisam pravnik, ali toliko o tome znam. Ali toliko napada, toliko laži, toliko neistina govoriti koje nisu potvrđene i dokazane, a vi ovdje stalno o tome govorite sa nekom intencijom da bi netko drugi trebao sjesti možda od vaših prijatelja. To je pitanje ove rasprave vaše i gospodina Lučića jer tako vidim. Mislim da nije pitanje HAKOM-a, koliko radi, sigurno dobro radi, nadamo se da će svakako raditi sa snižavanju interneta i svih ostalih da se naši ljudi na kraju tome bore, međutim, interesi stranih tvrtki su istina da naplate što više. Prema tome, mislim koliko si stručan, a mogu reći da nisi u tome dijelu, vidim, pročitao si ovo što si pročitao, to vam je netko napisao i rekao izvolite izložiti to, jer to je interesu našem a ne u interesu ovih ljudi koji sjede tu i na takvoj jednoj osobnoj razini nisam više doživio da je čovjek toliko napadnut kao što je gospodin Lučić. Hvala.
Tražena je povreda Poslovnika. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, vrlo kratko članak 238., smatram da Hrvatski sabor ionako ima loš ugled u javnosti i mislim da bi trebalo poštivati, ono da kažem uobičajeno ophođenje, ne da se i zastupnici jedan drugi ophode sa tim. Pa u tom smislu moja povreda poslovnika. Kolega Mišiću, ne može nitko biti ovdje za vas i pravilo je da se obraća zastupnicima sa vi.
Dobro. Hvala lijepa. Ovo, odgovor ću dati, samo malo, hvala lijepa. Ovo nije predviđeni poslovnikom, vi ste rekli, javnost je čula i tu ćemo stati. Izvolite gospodin Grmoja.
Nisam se ja uvrijedio na ovo ti, ali me uvrijedilo to da gospodin Mišić priča o tome da ja ne poznajem materiju, a on govori o snižavanju interneta. Da bi to trebalo biti nekakav naš interes, nacionalni da snižavamo Internet. Kolega Mišiću, mi trebamo brzine povećavati a snižavati cijene. To bi trebao biti naš interes, a ne da snižavamo Internet, kolega Mišiću. A što se tiče ovoga što sam ja iznio, niti jednu informaciju, nisam iznio netočno. Ja sam rekao zašto je gospodin prekršajno kažnjen. Nisam rekao da je prekršajno kažnjen za vožnju, nego za zabranu sindikalnog djelovanja, a da ima potvrđenu optužnicu od strane DORH-a zbog zlouporabe položaja i ovlasti. To nije bezazleno gospodine Mišiću. To nije bezazleno. Potvrđenu optužnicu za zlouporabu položaja i ovlasti, da.
Zadnja replika, gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Grmoja, ja sam zapravo iznenađen količinom informacija s kojima vi raspolažete i to ne u samo ovoj raspravi, nego općenito u svakoj raspravi, pa se pojavljuje informacija, evo danas što ste iznijeli o stručnoj spremi te neke zaposlenice, o prijavama, istragama, o ne znam kakvim događanjima koje su vezane za pojedine osobe. I praktički iz dana u dan se tako nešto u vašoj komunikaciji ponavlja. E sad se postavlja pitanje, dal ste vi toliko silno angažirali da bi dobili te papire, ili te papire dobivate iz nekih izvora koji nama ostalima nisu dostupni. Tu se čak u kolarima može čuti priča, da to možda potječe iz vremena dok ste imali svog ministra unutarnjih poslova, dal je istina ili nije, ne ulazim u to. Ali, tako nešto, tako nešto mene podsjeća na '80.-te godine, kad sam i ja bio tada još vrlo mlad u nekakvim takvim situacijama i pročitao jedno izvješće tada se to zvalo i ono DSZ, pa sam tad vidio da sam sumnjivih političkih opredjeljenja i pretrpio nekakve istrage i pretvaranje i ne znam što nisam vidio. E sad mene zanima ovaj dio pristupa svim tim informacijama, način na kojih iznosite van, jer praktički svakodnevno vi iz Mosta bombardirate našu javnost, sa nekim podacima, koji meni osobno nisu dostupna. Da li je netko imao nekakvu stručnu spremu, da li je zadovoljio, da li je suprug od nečije žene, od predsjednice Republike ili ne znam koga. Mislim da ovdje kad raspravljamo, raspravljamo o konkretnim temama, o konkretnim izvješćima o konkretnim zakonima. Ako je tome tako, onda raspravljamo o njima, a ne tko je kome kupio kravatu ili nije kupio. Sad to valjda postoje u ovoj državnoj instituciji, neka rade svoj posao.
Hvala lijepa. Izvolite.
Poštovani kolega, znate koja je razlika između tih vremena o kojima vi govorite i ovih vremena? Ja ne nastupam iz pozicije moći pa se obračunavam s nekim. Ja sam ovdje manjina i govorim o problemima institucija, spominjem neke konkretne ljude zbog čega bi mogao možda imati i određene posljedice, znači ne nastupam iz pozicije moći. Ne nastupam iz pozicije moći, a informacije koje dobivam, dobivam jer ljudi znaju da ako mi daju određenu informaciju, da ja se neću bojati iznijeti ovdje, znači jer se nikoga u svom životu ne bojim. Nikoga, ni tih koji sada vi, na koji se vi pozivate, ja ću ih ako i imam razloga zbog nečega prozvati, a ovo je konkretan razlog, ja ću to učiniti. A nisam u poziciji moći, oni su u poziciji moći.
Drago mi je da ste i vi manjina, a ne samo ja. Gospodin Borić. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva i agencije. Pa čuli smo gdje je otišla ova rasprava danas i opet u neželjenom smjeru i radi želje dvojice kolege da to rade svaki puta kad je ova agencija ovdje, iako im je i na odboru jasno bilo demantirano svi navodi koji su navodili personalne i na različite načine, ali zabrinjava činjenica da jedan klub dobiva potvrđene optužnice koje ne može nitko praktički u državi dobiti ili vidjeti, da se to događa valjda kontinuirano, često, da smo čuli da DORH potvrđuje optužnice, uvijek sam mislio da to radi optužno vijeće optužnog suda itd. I svaki puta imamo priliku da u jednom dobrom izvješću, tu je negdje 159 str. izvješća truda nekih ljudi, da pokažu što radi jedna od najboljih agencija u RH, čiji predstavnici sjede i u tijelima europske agencije koji su uvažavani sa svoji znanjima, vidimo i strukturu u izvješću, što ono od visokoobrazovanih ljudi imaju. Nemalo laki zadatak da reguliraju 3 tržišta, željezničko, poštansko i telekomunikacijsko, unutar kojih ima stotine i tisuće interesa raznih, a da na jednoj strani budu zadovoljni korisnici, a da na drugoj strani imamo posao, da imamo gospodarstvo, da imamo ulaganja i da to tržište se i dalje razvija. Čuli smo da imamo monopol u telekomunikaciji i onda uzmete izvješće i pogledajte kako monopol djeluje. Djeluju vrlo blago nakladno prema svima, jer to pokazuju podaci sa monopolom. Da imamo ne znam, po prvi puta nekakav rast prihoda nakon 3 godine u dijelu telekomunikacija, koji je bio pao gotovo ispod 11 milijardi, sada je 11 milijardi i 200 milijuna kuna. Ali, što radimo unutar tih naših korisničkih usluga. Pogledajmo samo gigabajte. Negdje od oko 180 milijuna gigabajta više u korištenju u odnosu na 2015. godinu. Za gotovo cijenu na razini prošle godine. To je monopol. Pogledajmo i onu priču o romingu, koji jasno kaže koliko troše građani, naši građani i koliko troše stranci. Pa ne može monopol davati takve podatke, u kojima imate potrošnju u romingu negdje od 70 milijuna minuta više kad govorimo o stranicama, za 29 milijuna kuna više nego što se nekada naplaćivao. A od naših ljudi imamo 40 milijuna minuta više za 10 milijuna kuna manje. Za 10 milijuna kuna manje, u odnosu na ono što smo imali. Znači budimo realni i priznajmo da imamo operatere u pokretnim mrežama, da imamo operatere u nepokretnim mrežama i da to nije monopol. Jer ako je 3 ili 8 monopol, onda se postavlja pitanje što bi mi trebali o tome misliti ovdje. Znači budimo realni govorimo ono što piše u izvješću i mislim da bi onda ova rasprava išla u bolje smjeru. Jer tržište elektroničkih komunikacija, evo prošle godine, 11 milijardi 258 milijuna kuna prihoda ili 2,84% više. Ulaganja 2,5 milijarde. Je li to beznačajni sektor koji 2,5 milijarde ulaže u razvoj svog poslovanja u odnosu prema korisnicima. I sad smo čuli pojedinačne primjedbe u paketima, u pristupu mreži u telefoniji, u odnosima sa lokalne samoure. Ja osobno mislim, da ovo izvješće možda ne treba ovako široko obuhvaćati broj podataka koje imamo. Da nam je možda bolje da nam vi kažete u HAKOM-u što se događa na tom području u odnosu korisnik agencija, operateri, koji su to poboljšanja, za koje se zauzela agencija, da to ne ovisi samo o podacima, nego da to ovisi o vašem zaista radu, temeljem zakona koje vam je naložio određene ovlasti. HAKOM je agencija koja je u ovoj godini u državni proračun temeljem odredbe zakona ali i vlastitih djelatnosti, ovlasti, dozvola, uplatila 730 milijuna kuna u državni proračun. Možemo li ovako obezvrijediti jednu agenciju u moru drugih agencija koje nam ovdje podnose izvješća temeljem zakona i zakonskih odredbi koje nisu u tolikom … [[Govornik se ne razumije.]] svih iznosa. I prema državnom proračunu, prema vlastitom financijskom planu koji je ovdje isto usporen, od sljedeće 2018. g. propustili smo reći, HAKOM postaje dio državnog proračuna, pa ćemo vidjeti računovodstvo HAKOM-a i da li su sve one stavke baš onako kako stoje. I što će biti sa amortizacijom i kako će se onda to prikazivati. Ali, budimo onda realni, jer to sve piše, piše u odluci Vlade što zamjera HAKOM-u piše u odgovoru HAKOM-a i piše u izvješću što se s time novcem radi. Mene osobno interesira, evo možda da nam kasnije izađe ravnatelj i kaže kako mi na otocima ili u ruralnom prostoru, možemo doći do onog viška novca od 50 milijuna kuna, koje vi imate za razvoj širokog pojasnog interneta na našem području. Možda nismo dovoljno upoznati kao čelnici lokalnih samouprava, pa da mi taj novac možemo koristi i razviti taj dio koji nam treba. I to bi možda bio jedan dio ovog izvješća, pa se onda ne bi svodili samo na brojke i tumačeći ih svatko na svoj način. Da li nam je dovoljna brzina od 30 megabita u sekundi ako želimo više? HT nam nudi toliko i malo više, možda neki drugi žele i još više, u tijeku su natječaji, nacionalni operativni plan, razvoja širokopojasne mreže, jasno pokazuje što se može financirati iz tog plana, a što trebaju napraviti sami zainteresirani ponuđači koji žele sutra graditi infrastrukturu. Možda pitanje, imamo li dovoljno izgrađene već infrastrukture u Hrvatskoj, da ne trebamo graditi novu. Što je sa infrastrukturom HEP-a, odašiljača … [[Govornik se ne razumije.]] i svih ostalih koji su gradili velike objekte infrastrukture, koji su razvlačili mrežu, da bi koristili telemetrijom, ili bi upravljali s određenom mrežom, imaju li dovoljno niti, da ne razvlačimo nove, ili su jednostavno zaboravljeni? Znači to je naš posao, da kao država kažemo. Želimo li još pored mnogo cijevi imati još neku cijev unutar nekog puta, ceste, autoceste itd. Znači ima mogućnosti. Na nama je da mi u Saboru, temeljem zakona koji nam daje Vlada, ali i HAKOM sa svojim izvješćima procjenjujemo. Zašto stalno biti negativan na napor pošte? Pa možemo li danas utvrditi da smo svi zadovoljni sa poštanskim uslugama, vjerojatno nismo, od dana do dana. Nekad dođe prije, nekad kasni 5 dana i mi to znamo. Što se događa u tom sustavu, gdje smo zakonom kao država ovlastili hrvatsku poštu da bude nositelj univerzalne usluge. Da li je univerzalna usluga ispunila cilj? Da li je omogućila da s onim što im država subvencionira godišnje, tj. daje pomoć, zato što to rade, imaju održive financijske mogućnosti. Hrvatska pošta sa milijardu i pol kuna pokriva gotovo 10000 zaposlenih ljudi. To nisu velika sredstva. Ali, očito je da želja naša, da na ruralnom prostoru, gdje nitko ne želi nositi poštu, da na svakom drugom prostoru koji je malo dalje od bilo kojeg većeg grada ne postoje operateri koji žele nositi poštu, to smo dali Hrvatskoj pošti, N+1, N+2, N+3 dana. Malo nam se u 2017. produžilo. To se na neki način vidi. Što treba učiniti pošta? Vjerojatno treba reagirati u dijelu onih koji su najopterećenija a to su poštari, koji svaki dan, na onom malom motoru, ili na neki drugi način, pokušavaju podijeliti sve što im dođe i to nisu male aktivnosti. Imali smo sezonu, koja još bila jača nego ni jedna do sada. Znači u tom segmentu vidjeti što treba dati pošti da bi taj N+1, 2 i 3 bio ispoštovan ili to mogu sami ili tražiti drugačije načine, ali opet tvrditi da ništa nismo vidjeli, to opet ne možemo ni reći. Ali opet i reći, zahvaljujemo na trudu jer ne možemo reći da on ne postoji i to ovo izvješće pokazuje. Imamo koliko pošiljki koje se razvijaju kroz ove pakete koje sada kupujemo kroz e-trgovinu. Tu su prihodi rasli. Očito da Hrvatski kupuju sve više online trgovinama. I to je nešto što i pošta mora procijeniti da li je tu njezin interes. HP Express, čuvani HP Express je nešto što raditi sa dobiti, a da li je sustav postavljen kako treba, e to će reći uprava. Što se tiče Hrvatskim željeznica, jučer smo ovdje raspravljali, evo čitavo jutro isto o Hrvatskim željeznicama. Vidimo da na tom prostoru gotovo da i nema velikih pomaka u smislu prijevoza tereta putnika ali nije posao agencije da to radi. To je posao Hrvatskih željeznica. Agencija kontrolira regulaciju unutar sustava operatera. Imaju li svi operateri pristup infrastrukturi HŽ-a? U izvješću piše da imaju. Nema više čuvenih žalbi koje smo imali, nekada smo imali posebnu agenciju za … [[Govornik se ne razumije.]] žalbi u vrijeme kolega s druge strane pa smo to ukinuli i pripojili ovoj agenciji jer su cijelu godinu rješavali 7 ili 8 žalbi, od toga bi im neriješene ostale 2. I na kraju samo poslovanje HAKOM-a. Evo, 173 radnika zaposleno, visoku i višu stručnu spremu ima 85% radnika. Je li to agencija koju smijemo podcjenjivati s obzirom na razinu stručnosti? Više od 50% zaposlenih je mlađe od 40 godina, radi 7 doktora znanosti i 17 magistara znanosti. I onda dođemo na ovaj odnos pojedinac, ne znam ravnatelj upravnog vijeća i imamo raspravu koja vodi, rasprava o jednom izvješću koje je sveobuhvatno, u sasvim krivom smjeru. Financijsko poslovanje, ukupno ostvareni prihodi, 77 milijuna. Rashodi uključujući amortizaciju od 12 milijuna kuna, 82 milijuna. Znamo što je amortizacija. I danas zaključak, vi ste dugoročno neodrživi, što nije točno, znači postajete dio državnog proračuna što je točno i odnos između ljudi ne bi smjeli biti na ovakav način temelj rasprave o ovom izvješću svaki puta kada imamo korektno izvješće. Jer treba pročitati one brojke, usporediti ih da bi se došlo do određenih saznanja. A one jasno pokazuju da telefoniramo puno, da surfamo još više, tako volimo reći, ne, i mi ovdje dnevno gledamo u te mobitele i stalno smo na određenim ili društvenim mrežama ili gledamo određene portale i vijesti kao i svi ali to rade i u drugim državama. I nismo ništa specifičniji po tom. Nismo zadovoljni sa razinom razvoja širokopojasnog interneta u dijelu nepokretnih mreža, tu je potreban dodatan napor a imamo strategiju, a imamo i fondove i vrijeme je da se oni koji su ozbiljni uključe u tu priču i da nam pruže kao građanima mogućnost da imamo brzine veće od 30 megabita u sekundi bez obzira što piše strategija i do kojeg vremena, da optika treba opcija u što većem slučaju, da ne smijemo bježati od toga i svesti se i vi kao agencija, samo na regulaciju, da nam je potrebna pomoć lokalne samouprave i da konačno riješimo odnose sa i povijesnim i ostalim operaterima u djelu državne infrastrukture, tj. osnovne infrastrukture koja se koristi, a to sam vas pitao. Znači, još uvijek moramo reći bez obzira kako to zvuči nelegalno ako nismo potpisali ugovor o služnosti. Ili o pravom putu. A mi tjeramo građane da legaliziraju svoje objekte i svoje kuće da bi ih mogli koristiti, na njih plaćati sve obveze, pa osobno mislim da je red i da to konačno riješimo na nivou cijele Hrvatske sa svim lokalnim samoupravama radi operatera, ne radi lokalnih samouprava i njihovih prihoda jer taj prihod za te lokalne samouprave sigurno ono što sam rekao, nije sudbonosan. Da li ćemo dobiti 50 ili 60 tisuća kuna u nekoj općini, to nije sudbonosno. Ali imamo problema što se pojavljuju zahtjevi da se događaju projekti ili infrastruktura u području gdje su nerazvrstane lokalne ceste i da se one prekopavaju i da se to i dalje radi a nemamo riješeno odnosno lokalne samouprave. To je zahtjev nas da se to konačno riješi u toku ove 2018. godine, ne zato što želimo da to bude loše ili kritika nego zato što smatramo da je to dobar događaj za svih onda. Tako razmišljamo. I onaj koji se koristi tom infrastrukturom, koji je prodaje kao svoj dio usluge, bilo bi u redu da onda to i legalizira. I na taj način, kažem, gledajući ovo izvješće, ono je svake godine zaista obilno, detaljno u svaki gigabajt, u svaku sekundu, u svaku minutu i svaku kunu, ništa se ne skriva. I svakog radnika i zaposlenika. I zato kažemo da se mi u HDZ-u protiv ovakvih rasprava koje idu ad hominem, na pojedince, svaki puta. To neka rješavaju institucije, a mi razgovaramo o izvješću jer mislimo da je dobro i da ćemo ga prihvatiti za 2016. godinu, da pokazuje prostor od 15 milijuna kuna nekakvih prihoda, rada u 3 segmenta. I same agencije koja to ima izregulirati i nije jednostavno to izregulirati. Iako se to nama čini da je, ali evo, toliko od nas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, prvi je poštovani zastupnik Grmoja. Izvolite.
Kolega Boriću, bilo je dirljivo gledati kako branite vodstvo HAKOM-a i ovo izvješće i to bi sve bilo lijepo da vi samo, nije prošlo ni 6 mjeseci, znači 21. četvrtog, niste glasovali kao i većina ovdje u Hrvatskom saboru protiv izvješća HAKOM-a za 2015., pa me zanima da mi odgovorite što se to promijenilo od 2015. do 2016., odnosno što se to u vašoj glavi promijenilo u ovih niti 6 mjeseci. To me znači, taj odgovor imam ovdje, mogu vam poslati, imam vas na viberu pa ću vam poslati link ovog glasovanja gdje ste glasovali protiv, sada sam to išao provjeriti. Isto tako, volio bih da mi odgovorite ako ja i kolega Bulj vodimo kampanju protiv nekoga, kako to da je ministar Butković išao sa istim dopisom o HAKOM-u i sa istim ovim stvarima koje smo mi iznijeli kao problematične zašto se vi ne slažete sa vašim ministrom prometa, u čemu se problem. Ili se možda i njegovo mišljenje u ovih nekoliko mjeseci promijenilo. A što se tiče ovog svega o čemu ste govorili, mi imamo dva fiksna operatora koji su u vlasništvu svih ostalih ovih manjih po meni to nije tržište i tu smo svi zakazali. A s druge strane kada govorite o ovome da mi svi surfamo, istina surfamo ali su cijene puno skuplje a brzine, ako gledamo u odnosu na ostale europske zemlje a što se tiče brzina predzadnji smo, jedino je Bugarska lošija od nas. Jedino je Bugarska lošija od nas i to su pokazatelji. Znači nije ovo nikakav osobni obračun, ako netko je na čelu institucije a ima, znači uhvatili ste se moga lapsuza, ima potvrđenu optužnicu od strane suda koji je DORH podigao, onda je sve jasno.
Hvala vam. Odgovor na repliku kolega Borić.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, što se promijenilo u proteklih 6, 7 mjeseci? Prvo se promijenio odnos na vlasti, znači MOST nije više dio vlasti. Drugo, što se tiče potvrde optužnice od DORH-a, vidjeli ste i sami da ste krivo govorili i za govornicom i kasnije ovdje, znači namjerno ste to radili, namjerno, vi to inače radite namjerno. Treće, znači što se tiče zašto je HDZ za ovo izvješće, zato jer je sveobuhvatno i objasnio sam o čemu izvješće govori. A vi ste ovo izvješće sveli na osoban odnos sa nekim vodećim ljudima u agenciji. To je vaš problem i vi ste odlučili da je to današnja taktika za vaš rad u Saboru. Gledao sam vas i kolegu Bulja i vašu forenziku koja svakodnevno izlazi van… … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas nemojte dobacivati iz klupe. Kolega Borić, samo malo vas molim. Kolega Grmoja imali ste prilike govoriti, imali ste repliku. Molim vas nemojte dobacivati iz klupe. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa jel me čujete šta vam govorim? Pa dajte se ponašajte elementarno korektno samo.
Kolega Grmoja je iznimno ljut danas, iznimno je nezadovoljan jer mi u HDZ-u pokušavamo raspravljati o izvješću. I cijelih mojih 15 je minuta bilo o izvješću. Što će raditi institucije ili kakav je naš odnos mene i gospodina ili bilo kojega drugoga. Ja u životu nisam bio u HAKOM-u, u tom prostoru, niti u toj agenciji. Je li to dovoljno? Znači što bi ja trebao raditi, da cijelo izvješće svedem na podatke koje vi izbacujete svaki puta, a ovo je već 3 puta da radite to, da vi to radite namjerno ne bi li zagadili cijelu ovu raspravu o prostoru koji je vrlo važan i tiče probleme ljudi a o kojima sam ja govorio ovdje. Ja ću između onoga što vi hoćete da raspravljamo i onoga što mi mislimo da trebamo izabrati ono što smo radili. A vi radite i dalje i nemojte biti tako nervozni danas, bilo lijepo danas, do sada, nemojte biti nervozni.
Kolega Mišić, druga replika, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Boriću vi ste ovdje iznijeli puno podataka ne znam 2,5 milijarde uplate investicija koje je HAKOM napravio, 730 milijuna koje su uplatili prema državi, 173 zaposlena radnika, 85% visokoobrazovanih ljudi, po ovom izvješću kompletno vidimo da taj HAKOM dosta dobro radi za državu a vidimo i osobne razine nekakve ovdje u Saboru koje se odnose na određene ljude i određena ministarstva ili kako bi to nazvao određene agencije, nekome odgovaraju, nekom ne odgovaraju, to je jedna druga priča. Međutim, bitno je ovo što je u ovom, da su 2,5 milijarde išle u investicije, da je država dobila 730 milijuna, da institucije države ustvari trebaju provjeravati rad tih ljudi. im ovdje u Saboru ne možemo točno reći šta se tamo dešava. Međutim ako ima, ima DORH, imaju sudovi koji će provjeriti sva ta pod navodnicima kriminalna, kriminalne radnje koje Grmoja zna često spomenuti kada je HAKOM, ja to ponekada mogu reći, ja mu se ispričavam za ono što sam rekao „ti“. I snižavanje cijene interneta nije bilo snižavanje interneta već snižavanje cijena, na to sam mislio. Prema tome, na osobnim razinama mislim da bi to trebalo prestati u Saboru da mi razgovaramo o onome što je i kako jeste a sve druge stvari mislim da imamo institucije u ovoj države koje bi trebali rješavati a ne ići nekakvim osobnim napadima na bilo koga u ovom Saboru. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, niste bili ovdje, upozorio me predsjedavajući da kod, znači izlaganja ili replike ne spominjem druge zastupnike jer sam spomenuo kolegu Borića koji je komentirao kolegu Bulja, pa ako je to nekakav kriterij koji će se koristiti u ovoj sabornici volio bih onda da donesemo takav stav da vi kažete da je to stav pa da se onda i gospodina Mišića upozori koji me ovdje prozvao, replicirao je kolegi Boriću ako je to nekakav zaključak i stil i način vođenja sjednica sabora.
Niste rekli koji je članak povrijeđen. Dobro, ovako, bilo bi korektno da se ne spominje drugi zastupnik u replici, to se slažem. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne morate se ispričavati ali svaki predsjedavajući ima svoj stil, dakle ovdje je bilo određenog odstupanja, međutim ne smatram da je to posebno bitno da bih sada nekoga zbog toga upozoravao. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, evo izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mišić, nećemo pojedinačno o imenima, mi ćemo onda na klubove ili na stranke, to valjda možemo. Kolege iz MOST-a možemo reći da su danas nervozni, to može? Može, dobro. Znači i kolega Mišić, u vašoj raspravi vidljivo je da onaj dio što sadrži izvješće, jedva da smo dotaknuli kroz neke one uvodne rasprave osim naravno kolega koji vodi HAKOM je to vrlo iscrpno pola sata objašnjavao ovdje, međutim neki nisu to htjeli razumjeti jer su došli s drugim namjerama. Samo podatak, da mi u pokretnim mrežama u ovoj godini imamo potrošnju od 50 milijuna gigabajta, govori da smo takvu potrošnju imali sveukupno znači ovo povećanje od 50 milijuna gigabajta je ukupno potrošeno u 2011., '12., '13. i '14. zajedno. Znači vidimo napredak u pokretnim mrežama u odnosu na ono što smo imali nekada. I sada mi dođemo ovdje i slušamo potpuno krivo dezinformirano određene informacije od ljudi koji izvješće vjerojatno nisu ni pročitali. I imamo situaciju od 2,5 milijarde ulaganja operatera, ne H-coma operatera u infrastrukturu i poboljšanje infrastrukture, ali imamo situaciju da oni temeljem svojih aktivnosti u državni proračun uplaćuju 800 milijuna kuna i dođemo ovdje i kažemo to agencija ne valja, to je bespotrebno, to treba sve uništiti, to treba razbacati, a znamo da rade svoj posao temeljem zakona koji mi donosimo u Saboru ovdje i mi im dajemo ovlasti. I nedavno smo raspravili Zakon o elektroničkim komunikacijama koji im je dao određene ovlasti i poboljšane ili pogoršane ali smo im dali. I sada imamo situaciju da oni to moraju regulirati u odnosu operater korisnik i onda slušamo ovo što slušamo cijelo jutro. Mislim da to nije korektno i da smo mi iz HDZ-a pokazali da želimo svaki puta raspraviti upravo ovo izvješće.
Treća replika poštovani kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Borić meni je izuzetno drago da ste vi vrlo smireno u ime kluba HDZ-a raščlanili ovo izvješće i u svom obrazloženju pokušali u principu reći na jedan određeni preveden način što je funkcija nezavisnih regulatora. I kada mi u ovom Visokom domu shvatimo da funkcija nezavisnih regulatora je da budu alat saborskih zastupnika u kontrolu provođenja određenih zakonskih odredbi koje mi donosimo u ovom Visokom domu, onda ćemo mi drugačije gledati na posao koji oni rade i možemo se mi slagat s njima ili ne slagat. Druga stvar, ako stalno cvilimo, galamimo da bi trebalo negdje otići pa ako su kolege iz HAKOM-a napravili određene stvari ima tamo u Tkalčićevoj jedna državna institucija koju svi stalno hvalimo, lijepo dopis njima odite izvršite kontrolu, to izvješće će opet doći ovom Visokom domu na raspravu i riješili smo sve probleme. Ali najveći problem kada si svako od nas uzima za pravo da bude sudac, tužitelj, odvjetnik sve živo i onda u principu mi u Saboru ne raspravljamo o onome za što su nas ljudi ovdje izabrali. A oni su nas izabrali ovdje da li oni koji koriste infrastrukturu koju su napravili hrvatski građani jer upravo HAKOM kontrolira one koji koriste infrastrukturu koju smo svi mi gradili. Dale mene zanima da li oni koji su dobili tu infrastrukturu meni kao hrvatskom građanu pružaju najjeftiniju uslugu i da li su omogućili drugima da dođe da to rade. I drago mi je da ste spomenuli jednu vrlo bitnu stvar, a to je infrastruktura koja je rađena u vrijeme bivše države koja nažalost u određenim privatizacijskim procesima u RH ostala neriješena. I mislim da ne želim vam pozivati niti docirati ali mislim da ste vi danas prezentirali kako se treba raspravljati o izvješćima i da će takve rasprave hrvatski građani znati vrednovati. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo kolega Šuker. Ali ono što je mene danas iznenadilo ovdje u sabornici je da kolege iz Most-a barataju s papirom na kojima oni govore da postoje potvrđena optužnica. Kako doći do tog papira? To je pitanje. Tko to smije imati? Jeli ovo prostor da time ovdje šetamo i nekome dajemo jer onda se postavlja pitanje gdje je neovisnost naših tijela koji su isto regulatori u svom prostoru i znaju što smiju i što ne smiju. A mi imamo priču o HAKOM-u kao regulatoru u prostoru poštu, telekomunikacija i željeznica i pokušavamo pokazati da taj prostor nije savršen. To sigurno nećemo utvrditi danas ovdje. Ali da iz godine u godinu kroz iskustva postaje bolji i da rušenjem monopola možemo dobiti više usluga za manju cijenu i to građani znaju i oni vrlo brzo znaju ako je u Tele toliko, ali je u Vip-u toliko pretplata ili negdje u HT-u oni znaju što će izabrati i što će dobiti za tu uslugu. Ali ne možemo doći onda ovdje i reći u Hrvatskoj je monopol u telekomunikacijskom sustavu. Upozorili smo na odnos koji nas tišti, zato jer imamo najviše načelnika, gradonačelnika koji nam se javljaju, odnos rješavanja pitanja legalizacije te infrastrukture niti želimo na silu, niti želimo mimo nekakvih zakona nego dajte nam to više riješite da više uđemo svi u legalan dio. Jer ima nekih koji su to riješili, a ima nekih koji nisu i neka nam to oni operateri koji su nadležni izvole riješiti, a vi ste tu regulator da na tome pomognete. Evo to je naša neka poruka današnjeg dana jer smatramo da je to i zadaća svih nas da to napravimo na jedan primjeren način.
Hvala. Zadnji Klub zastupnika je SDSS i poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Raspravljamo danas o izvješću jedne važne institucije Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti i to za prošlu godinu. Ako pogledamo sam materijal izvješća mogli bi reći da je to izvješće sveobuhvatno, cjelovito, kvalitetno razrađeno da jasno pokazuje što je HAKOM radio i sve što se u HAKOM-u događalo. Ali ja bih ipak htio istaknuti dvije stvari, dva problema koja proizlaze iz ovog izvješća, jedan je sistemski, a drugi se konkretno odnosi na sam HAKOM. Prvo, naš sistem agencija ili pravnih osoba s javnim ovlastima kako se znaju stručno nazivati je potpuno neuređen. Dakle, mi nemamo uređen pravni sustav. Mi smo osnivali agencije skoro kako se pokazala potreba ili kako se netko sjetio. Donosili smo zakone, neke smo agencije osnivali uredbama Vlade, dakle stvorili smo jednu šumu agencije koje danas sve tvrde da su neovisne i da moraju postojati i obavljati svoj posao. Na svim tim agencijama, nema ni efikasan sustav kontrole. To je problem i što se tiče HAKOM-a. HAKOM je vrlo vrlo moćna institucija, koja je spajanjem prije 3 godine sa agencijom za željezničke usluge postala još moćnija. Ako bi kojim slučajem se još neka regulatorna agencija spojila sa HAKOM-om mogli bi reći da je HAKOM moćniji i od Vlade. Danas je HAKOM sigurno moćniji i od nekih ministarstava, a predsjednik vijeća je sigurno jači i raspolaže s više moći od pojedinih ministara. Sam nadzor nad HAKOM-om nije propisan, dakle, nije propisan. Ovogodišnje izvješće koje se podnosi Hrvatskom saboru je jedina vrsta kontrole nad tom institucijom. I da li Hrvatski sabor raspolaže sa instrumentima, dakle sa pravim stvarnim instrumentima kontrole nad HAKOM. Mislim da ne raspolaže. Činjenica je da sve agencije, pojam svoje neovisnosti, razumiju da agencije nikome ne odgovaraju za svoj rad. Da nemaju nikakve odgovornosti prema državnim institucijama. Tako i HAKOM potpunom funkcijom nezavisan, bez odgovornosti prema državnom upravi i izvršnoj vlasti, ali isto tako, nema prave kontrole ni nad nadzorom trošenja financijskih sredstava ili primjerice unutrašnjim uređenjem agencije. Ono što agencija mora imati neovisnosti, mora imati neovisnost prema operaterima koji pružaju usluge na tržištu i moraju imati neovisnost prema korisnicima tih usluga. Kao plastični primjer te neuređenosti, spomenuti ću da se nad HAKOM ne primjenjuje režim plaća u javnom sektoru. Dakle, Zakon o plaćama javnim službama se ne primjenjuje nad HAKOM, HAKOM je jedna od rijetkih institucija nad kojim se taj zakon ne primjenjuje. Tako HAKOM samostalno i slobodno uređuje svoje plaće, pa nam se onda primjerice događa, da predsjednik vijeća ima veću plaću nego premjer. Danas, on ima manju plaću nego premjer, ali ima veću plaću nego većina ministara. Smatram da to nije dobro, da to nije u redu, da je to apsolutno pogrešno. Osim što mi donosimo zakone dakle, uređivanju državne uprave i javnog sektora misli da bi i ovu pravnu prazninu trebali urediti. Jer osnivač svih tih pravnih osoba s javnim ovlastima je RH. RH kad osnuje agenciju kao što je HAKOM daje svoj izvornu ovlast, dakle, daje javnu ovlast toj agenciji da obavlja određene poslove i ta agencija postupa prema trećim osobama sa autoritetom države, jer je to država dala. Druga anomalija koja se tu javlja, su prihodi ove agencije. Prihodi ove agencije nisu prihodi iz državnog proračuna, nego se računa da su njeni … [[Govornik se ne razumije.]] prigodi. Ako ju je osnovala država, ako je dobila javnu ovlast od države, ako u ime države obavlja određene poslove, kao jedina ovlaštena, dakle ona se ne natječe na tržištu, nego nastupa u ime države, onda bi i prihod koja ta agencija ostvaruje trebao biti državni prihod. To je ono što se tiče nekih sistemskih stvari na koje sam htio ukazati i na koje ću uvijek ukazivati kad budu izvješća agencija drugih pravnih, osoba s javnim ovlastima na raspravi u Hrvatskom saboru. To imamo priliku urediti. Hrvatska Vlada je 2015. donijela smjernice Vlade u određenju agencija, zavoda i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, gdje je detaljno analizirala status i funkcioniranje svih agencija i preložila određene preporuke kako bi se to trebalo urediti. U odnosu na konkretno izvješće htio bi kazati, da je nadležni saborski odbor i za izvješće 2015. i 2016. u svom izvještaju naveo da su neki članovi odbora dobili neke predstavke koje su odnosile na rad sindikata, ali da odbor nije dovoljno kompetentan i nije raspolagao sa pravnim informacijama da u biti o tome raspravlja, pa onda zapravo nije ni raspravljao, dok je predsjednik vijeća u više navrata isticao da su sve dosadašnje pravomoćne presude izrečene u korist HAKOM-a a da su oni zapravo sve te stvari koji su se pojavljivali u javnosti demantirali. Pa o čemu se tu radi? U izvješću HAKOM-a za 2015. se navodi naglašeno zadovoljstvo zaposlenika uvjetima rada i pravima iz radnih odnosa u HAKOM-u uz nekoliko izuzetaka je vrlo visoko. A u 2016. da su interesi zaposlenika HAKOM-a zastupljeni preko radničkih vijeća, da je suradnja rukovodstva i radničkog vijeća po obostranoj ocjeni odlična i da je zadovoljstvo zaposlenika uvjetima rada i pravima iz radnog odnosa u HAKOM-u vrlo visoko. Moli bi reći … [[Govornik se ne razumije.]] Ovo je jedan od razloga zašto sam se javio, je upravo postojanje pravomoćne presude visokog prekršajnog suda kojim je HAKOM, odnosno predsjednik vijeća HAKOM-a i ravnatelj, proglašeni krivima, zbog toga što su ostvarili zabranjeni nadzorna nad utemeljenjem i djelovanjem sindikata. Znači to je pravomoćna presuda visokog prekršajnog suda. U presudi stoji iz svih iskaza proizlazi da je radničko vijeće koje je prije osnivanja sindikalne podružnice nije postojalo, osnovano na na inicijativu rukovoditelja HAKOM-a upravo da bi se rad sindikata neutralizirao. Ovdje vidimo da u izvješću se navodi dobar odnos između rukovodstva i radničkog vijeća. Nadalje, Agencija ja zaštitu osobnih podataka je donijela rješenje kojem je utvrđeno da HAKOM osobne podatke o zdravlju svoje zaposlenice i njezina djeteta je obrađivao u bezakonite svrhe i pravnog temelja, odnosno protivno Zakonu o zaštiti osobnih podataka te je te podatke iznio u medijima i učinio ih dostupnima javnosti.
Kolegice i kolege, molim vas malo se smirimo da kolega Milošević može u miru iznijeti ono što je naumio. Molim vas.
Ministarstvo rada i mirovinskog sustava je temeljem toga podnijelo i prekršajnu presudu sudu, a prekršajni sud je donio presudu kojim je proglasio HAKOM kao pravnu osobu i predsjednika vijeća krivima i kaznio ih. Što me još potaknulo da potegnem ovo pitanje? Je činjenica da je Vijeće HAKOM-a na svojoj sjednici održane 10. svibnja ove godine, donijelo odluku o izboru Marija Vebera, ravnateljem za nove 4 godine. Dakle, osoba koja je prekršajno kažnjena da je kršila prava onih o kojima bi se zapravo trebala brinuti ponovno imenovana za mandat od 4 godine. Sad vi meni recite da li takvu vrstu slobode ima ministar? Što bi se dogodilo da jedan ministar u svom ministarstvu zabrani sindikalno organiziranje? Ja vjerujem da on sutra ne bi bio ministar. Na ovaj način rukovodstva agencije ne poštuju Zakon o radu, ne poštuju Ustav RH i ne poštuje konvencije koje garantiraju radnicima pravo na sindikalno udruživanje. Meni je nevjerojatno da jedna državna institucija, jedna neprofitna pravna osoba koja upravlja ogromnim tržištem se bavi gušenjem radničkih sloboda. To nema nikakve logike. Dakle ravnatelj je imenovan iako je njegova dužnost bila da ostvaruje ciljeve agencije a jedan od ciljeva agencije je zakonitost rada a ovdje ta zakonitost je prekršena a ta osoba je imenovana ravnateljem. Kažem, da li bi to bilo moguće u sustavu državne uprave? Da li bi to bilo moguće u nekom ministarstvu? Sigurno ne bi. Stoga se možemo s pravom pitati da li te osobe i dalje mogu uživati povjerenje u Hrvatskom saboru? Ono što bi htio reći i podsjetiti da Hrvatski sabor nije usvojio a nije ni raspravljao o Izvješću HAKOM-a za 2014. godinu i to je jedan veliki propust a ovo je jedini kontrolni mehanizam rada HAKOM-a. Dakle, uopće Hrvatski sabor nije raspravljao o izvješću iz 2014. U pogledu izvješća iz 2015. bilo je govora, dakle ono nije usvojeno, ja osobno nisam glasao protiv ovog izvješća ali za ovo izvješće su postaviti svoj palac dolje. I crtica za kraj. Dosta se govorilo o poslovanju, ja ću samo navesti činjenicu dakle da je zadnja poslovna godina koja je završila u plusu je 2013. i nažalost imamo situaciju da jedna agencija koja bi zapravo trebala ostvarivati plus u svojim prihodima i rashodima, zadnje tri godine ostvaruje minus. Na kraju bi istaknuo da Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika na svojim web stranicama je objavio da je dodijelio priznanje HAKOM-u i predsjedniku vijeća priznanje o nultoj stopi tolerancije prema sindikalnom organiziranju. Na taj način je sindikat upozorio na ovakvo kršenje zakona i gušenje radničkih sloboda. Evo zahvalio bi zastupnicima što me nisu slušali i predsjedniku vijeća isto što se podsmjehuje saborskom zastupniku. Hvala.
Dobro, imamo jednu repliku. Poštovani kolega Žagar. Izvolite. Odustajete. Onda ćemo sada napraviti pauzu, odnosno zaustaviti ćemo ovu točku pa ćemo ići na glasovanje pa će nakon toga onda nastaviti sa radom. Imamo pojedinačnu raspravu kolege Bulja. Dakle, dobili ste raspored rasprava u Saboru za period od 18. do 20. listopada 2017. godine, jedna važna informacija. Znači u srijedu počinjemo s Konačnim prijedlogom Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označivanju predmeta od plemenitih kovina, a druga je točka Godišnje izvješće Vlade RH. Ta točka bit će na dnevnom redu u 11 sati. Dakle, ako ne završimo ovu prvu točku do 11, napravit ćemo prekid s obzirom da ovo izvješće Vlade RH povezano je s dolaskom predsjednika Vlade i bit će u 11 sati u srijedu. Isto tako, nastavljamo sada sa radom, sa Godišnjim izvješćem o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2016. godinu. Imamo kolegu Bulja i danas još radimo dvije točke, Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2016. i Prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori. Nastavljamo dakle umjesto pojedinačno, kolega Bulj će govoriti u ime kluba 5 minuta, pa bih molio kolega Bulja. Minutu samo jednu da, oni koji žele, napustite sabornici kako bi mogli nastaviti raditi u miru. Ok, molim vas kolege, dakle nastavljam s radom, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, završno kolega Miro Bulj. Izvolite. Molim vas, kolegice i kolege, nastavljamo s radom.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ostala su nam brojna neodgovorena pitanja, ali je sve jasno pa ćemo još jednom ponoviti ključna pitanja koja ne smidu ostati u zraku jel kada budemo glasali o ovome izvješću da znamo o čemu saborski zastupnici glasaju. Prvo, tko će snositi posljedice zbog neodgovornosti ugovaranja izgradnje HAKOM-ove podružnice u Splitu i utrošena 6,4 milijuna kuna, preko 4 tisuće eura po kvadratu, a da zgrade ni dan danas nemaju svoju funkciju kontrolnog mjernog središta. U izvješću navodite da je veći broj zaposlenika koji su dragovoljci Domovinskog rata ili dolaze iz obitelji branitelja ne navodite koliko je pa nije niti jasno jeste li htjeli time istaknuti da ste vi i članovi vijeća dragovoljci ili hrvatski branitelji. Potom navodite da je 2016. otišla samo jedna radnica, a ne navodite koliko je u vašem mandatu otišlo radnika, a ja ovdje u ruci držim vaš dokument da je samo prije dvije godine vašeg mandata u vašem mandatu otišlo 26 radnika o čemu niste nikada prije izvijestili ovaj Dom. Konačno, navodite da je suradnja rukovodstva radničkog vijeća vrlo dobra, ali ne spominjete sindikat, niti presudu koju ste vi i ravnatelj HAKOM-a dobili prekršajnu presudu da ste pokušali i ostvarili zabranjeni nadzor nad … djelovanjem sindikata. To vam je kolega Grmoja i dao kada je izlagao u ime kluba. Neću vas pitati znate li da je to prva takva presuda u RH kojoj je zabranjen rad sindikata u jednoj državnoj agenciji koju je osnovala Vlada i Hrvatski sabor, da čujete dobro kolege zastupnici, jedina agencija koju je osnovala Vlada i Hrvatski sabor gdje je zabranjeno sindikalno djelovanje. To je kršenje Ustava članka 43. svih demokratskih višestranačkih propisa i načela koja su u demokratskom društvu i to je vaše faraonsko ponašanje. U izvješću navodite da ste na … usluge utrošili 240 tisuća kuna, prema statutu HAKOM-a ako je donosi uz prethodnu suglasnost Vlade RH. Da, kako ste mogli potrošiti toliki novac preko 200 tisuća kuna, a niste raspisali natječaj za odvjetnike ili odvjetničke urede, trošite novac ne poštivajući Zakon o javnoj nabavi. Na kraju kolegice i kolege vidljivo je da odmah na početku govorio neistine predstavnik HAKOM-a i smatram da mi ne smijemo kao Visoki dom podržati ovo izvješće. Činjenica je da sve što je spominjano od stotina tisuća kuna trošenja sredstava na kravate, na izlete, na duhovne obnove i ponašanje poglavito prema radnicima i djelatnicima je katastrofalno, a o gubicima nećemo niti govoriti kazao je Nikola Grmoja, ali mogu samo spomenuti u 2014. 32,5 milijuna kuna, 2015. 33,7 milijuna kuna, 2016. 5,2 milijuna kuna. Prema tome, mi ne smijemo podržati ovo izvješće. Mi imamo znači u cijeloj ovoj raspravi je vidljivo da ako podržimo ovo izvješće da ne poštivamo Ustav RH jel osnivač agencije je Vlada ili Sabor RH i prema tome ako ovo podržimo bacili smo pod noge i radnička prava i sindikate i presude i rješenja institucija nadležnih koje su i kolega Nikola Grmoja predočio, a koje sam ja spominjao. Još jednom vas pozivam da smo mi dužni poštivati Ustav RH u to smo prisegnuli i očekujem ispred kluba Most-a da se ne podrži ovo izvješće i da osobe ne mogu upravljati agencijama na ovaj način kao što se upravljalo u HAKOM-u. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ante Sanadera. Izvolite. Onda izvolite vi prvi, nismo vas vidjeli ali izvolite.
Evo kolega Bulj mislim da je onome tko želi sve nakon ove rasprave jasno, dokazali smo da je gospodin Lučić lagao hrvatsku javnost i zastupnike. Tvrdio je da ono što mi iznosimo da je neistina, a on je prekršajno kažnjen zbog nedopuštanja sindikalnog djelovanja. Isto tako postoji optužnica koja je potvrđena od strane suda, optužnica DORH-a protiv njega. Ja postavljam pitanje ovdje kolegama zastupnicima, što bi se dogodilo kada bi neki ministar u Vladi RH imao potvrđenu optužnicu na sudu? Taj čovjek bi momentalno dati ostavku bez bilo kakvog pokretanja opoziva ili bilo čega drugog. Mi imamo jednu od ključnih institucija na čelu sjedi čovjek s potvrđenom optužnicom i kolega iz HDZ-a kažu da je to naš osobni obračun s tim gospodinom. Ne, ovo je borba za principe ako je protiv nekoga potvrđena optužnica minimum odgovornosti nekakve moralne bi bilo da podnese ostavku. Ja mislim da se svi ovdje s tim slažemo. Zamislite što bi bilo nekom HDZ-ovom ministru da mu se potvrdi optužnica, on bi morao momentalno dati ostavku. A ovdje imamo agenciju, evo rekao je kolega iz SDSS-a da gospodin ima veću plaću od ministra, očito je da je to nekakva važna funkcija i on je na toj funkciji s potvrđenom optužnicom. I evo kolega Borić je danas branio HAKOM, a prije nekih šest mjeseci je glasao protiv izvješća HAKOM-a. nije mi jasno od kuda ta promjena, vjerojatno je nekakva stranačka direktiva bila takva da se promijeni stav, a i sam ministar Butković je na sve ove nepravilnosti na koje smo mi upozoravali, također upozorio.
Ja vas molim da pri replikama se obraćamo63, onome tko je prije govorio, a ne drugim kolegama. Sljedeća replika, odgovor, uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Pa složio bi se da su promijenili mišljenje određeni klubovi, koji nas napadaju kolega Grmoja i činjenica je da očito gospodin zapošljava, čelnik agencije, zapošljava kako ste rekli suprugu, supruga savjetnika predsjednika Kolinde i ostalih visoko pozicioniranih članova i naravno da je on podoban. On bez pogovorno to radi, dok krši radnička prava, a to potvrđuje, kao što ste i sami kazali, znači, to rješenje kojim je ukidao sindikat, maltretirao sindikat i to je potvrđeno i to je jasno to ste vi i dokazali sa papirnato. Prema tome, dokumentirano, prema tome činjenica je da nije ovo prvi put da o ovome govorimo, već drugi put, treći put, pardon, isto sam ponavljao i u 2016. prema tome, ja mislim da mi kao saborski zastupnici, nije ovo na osobnoj razini, niti ovo moramo štiti prije svega Ustav RH koji se ovim putem kršio. Javna nabava se kršila, znači brojni zakoni su se kršili i prema tome mi ovdje nemamo drugoga izbora nego podržati. I vidljivo je sada da je odustao i od rasprave po preporuci kolega koji mu je sad doviknuo, a znamo tko mu je doviknuo, gleda me sad u oči, da odustane od raspravi, da se rasprava. Jer njima poslušnici trebaju. Njima trebaju isključivo i samo poslušnici. Hvala.
Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Ante Sanadera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, evo jedna u nizu negativnosti, koje ste vi danas ovdje, ne vi i vaše kolege, nabacivali na gospodina Lučića, bila je da je napravljen objekat u Splitu i da je to nešto loše. Pa ja ne znam dal se mi borimo, da se nešto u Dalmaciji napravi, ovo je jedina agencija koja je nešto investirala u Dalmaciji, napravila objekat, jer bilo je primjedbi građana jasno na to, jer ljudi nisu shvaćali da to nisu antene koje emitiraju, nego da su to prijemne antene. Znači da nema nikakvih opasnosti za okoliš. A ako ste razgovarali s ljudima koji rade u HAKOM-u tamo koji se obraćaju, kao što se obratio i ovaj jedan zaposlenik koji se obratio i vama i meni i svima sa svojim nezadovoljstvom. Isto tako ovi zaposleni u Splitu su se obratili nakon ove prve sjednice meni pa su pisali o tom kako imaju pozitivno mišljenje i o HAKOM-u i o ravnatelju, ali posebno o ovome objektu koji je u Splitu napravljen, koji je za svaku pohvalu i koji treba staviti što prije u funkciju, jer je to investicija u Splitu, Dalmaciju i ja mislim da bi trebalo biti pohvalno, a ne negativno da ga stavljamo u negativan kontekst. Tako da nemojmo se samo nabacivati na HAKOM, a kad smo prošli put govorio o HAKOM-u neću sad ponavljati, tamo je rekli smo 7 doktora znanosti i 16 magistara znanosti i 50-tak kolega inženjera elektrotehnike i to je jedna od naših najjačih agencija. Tako da ovakvo nabacivanje i pljucanje po njima, sigurno ne zaslužuju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Pa drago mi je kolega Sanader da se vi promijenili mišljenje, da ste glasali 2015. ste glasali protiv ovoga izvješća i drago mi je da ste mijenjali, jer vama trebaju poslušnici, nisam ja protiv zgrade u Splitu, ja sam protiv nefunkcionalnosti i četiri. Vama odgovora da je kvadratni metar, da je 4000 eura. 4000 eura to vama odgovara i ja nisam protiv objekata koji nije funkcionalan. Dapače, dolje vrlo malo ulaže se a vi to dobro znate. Stubište se ne čisti odozdo nego odozgora. Znači postoje problemi. Ovdje se radi o Ustavu RH i imamo rješenje suda da im se kršilo prava. I potvrđeno je da se kršilo prava radnika. Znači ovdje je protuustavno, znači da agencija se ponaša kao faraonska tvorevina unutar sustava kojega Vlada RH i Sabor osnivač, država. To je jedina agencija di imamo ovakvo rješenje pred sobom. Znači vi glasajte sada, naravno da ćete glasati jer on je naravno poslušan i on će odraditi … [[Govornik se ne razumije.]] a dobro ima ovdje nekakav … [[Govornik se ne razumije.]] da je radila ista županu i djelatnica ovaj HAKOM-a da tu je povezano i znam i napadi koji su išli na me, preko portala da su išli iz istih tih krugova ali to je zasebna tema koja je mogla otvoriti. Ali mi kao saborski zastupnici moramo poštivati, znači manje skrbiti o PR HAKOM-a i župana županije. Mi moramo ovdje skrbiti o Ustavu RH, koji je prekršen. Zabranio je čovjek sindikalno djelovanje, ljude je maltretirao, to je vidljivo. To je sve vidljivo i nemojte se biti nervozni i vama trebaju poslušnici. Pošto mi kolega Borić prigovara, naravno da vama trebaju poslušnici.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci, glasovati ćemo kad se steknu uvjeti.
Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2016. Podnositeljica je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2016.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 100 za i 1 sudržan, 22 protiv donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Sada ćemo preći na sljedeću točku: - Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost, za 2014. godinu. Podnositelj je Hrvatska zaklada za znanost na temelju članka 18. Zakona Hrvatske zaklade za znanost. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da, uvaženi akademik Dario Vretena, predsjednik Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Zahvaljujem na prilici da u ime upravnog odbora ukratko predstavim rad Hrvatske zaklade za znanost, tijekom 2016. godine. Hrvatska zaklada za znanost kao središnja ustanova za financiranje znanstveno istraživačkih projekata 2016. obilježila je 15 godina rada. Zakladu je 2001. godine osnovao Hrvatski sabor s temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja.
Kolege ja shvaćam da možda znanost baš ne zanima svakoga, ali dajmo akademiku prigodu da kaže što želi. Vjerojatno baš ti koji ometaju će se poslije javiti u diskusiji da puno primjedbi vezano uz znanost. Molim vas.
Hvala lijepo. Zakladu je dakle 2001. godine osnovao Hrvatski sabor sa temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja a izmjenom zakona iz 2012. i promjenom upravnog odbora 2013. Zaklada preuzima od Ministarstva znanosti i obrazovanja provođenje natječaja za kompetitivne nacionalne, znanstveno-istraživačke projekte. U rad zaklade tijekom 2016. bili su uključeni paneli za vrednovanje, recenzenti, savjet zaklade, upravni odbor zaklade te administracija organizirana u 4 odjela: odjel za mlade istraživače, odjel za međunarodne programe i fondove, odjel za znanstvene projekte i programe te odjel za financijske poslove. Prihodi zaklade od donacija u iznosu u 103 milijuna 770 tisuća kuna sastoje se od prihoda iz državnog proračuna za rad zaklade u iznosu od 5 milijuna i 200 tisuća kuna, prihoda iz državnog proračuna za financiranje znanstveno istraživačkih projekata u iznosu od 81 milijuna 639 tisuća kuna, prihoda iz državnog proračuna za program doktoranata i poslijedoktoranata Zaklade u iznosu od 16 milijuna 706 tisuća kuna te prihoda iz Ministarstva znanosti i obrazovanja za provedbu drugog projekta tehnologijskog razvoja fonda Jedinstvo uz pomoć znanja, financiranog iz sredstava Svjetske banke u iznosu od 214 tisuća kuna. Ukupni prihodi za 2016. godinu iznosili su 104 milijuna 898 tisuća kuna a ukupni rashodi 100 milijuna 102 tisuće kuna, na kraju godine utvrđen je višak prihoda u iznosu od 4 milijuna 796 tisuća kuna. Troškovi poslovanja u najvećem dijelu, točnije 94,4% podrazumijevanje financiranje znanstvenih projekata i isplate za doktorande što je i osnovna svrha zaklade. U 2016. godini za projekte je alocirano više od 74 milijuna kuna a za doktorande 20 milijuna kuna. Tijekom 2016. Zaklada je objavila 5 novih natječaja, istraživački projekti, izgradnja hrvatskog strukovnog nazivlja, program poticanja istraživačkih i razvojnih aktivnosti u području klimatskih promjena, partnerstvo u istraživanjima te program jedinstvo uz pomoć znanja, program moja prva suradnja. Kriterije za vrednovanje ovih natječaja propisuje upravni odbor zaklade, prilagođavaju se svakom natječaju kako bi održavali svrhu i ciljeve programa a dostupni su na mrežnim stranicama zaklade, istovremeno sa objavom natječaja čime se povećava transparentnost čitavog postupka. Opći kriteriji za vrednovanje projektnih prijedloga jesu znanstvena kvaliteta, važnost i izvedivosti istraživanja, izvrsnost predlagača i istraživačke grupe. Paneli za vrednovanje projektnih prijedloga prijavljenih na natječaj Hrvatske zaklade za znanost osnovani su 2016. godine temeljem javnog poziva upućenog svim znanstvenim ustanovama i sveučilištima. Osnovani su prema znanstvenim područjima pa tako imamo panele za prirodne znanosti, tehničke znanosti, biotehničke znanosti, biomedicinu i zdravstvo, društvene znanosti, te humanističke znanosti a ovisno o prijavama na pojedini natječaj mogu se osnivati i interdisciplinarni paneli. Osnovne zadaće panela su procjena o upućivanju projektnih prijedloga u daljnji postupak vrednovanja, utvrđivanje recezenata te osiguravanje provedbe postupka vrednovanja u skladu sa priručnikom za vrednovanje projektnih prijedloga i ostalim općim aktima zaklade. Paneli analiziraju sve dobivene recenzije i donose preporuke za prihvaćanje, odnosno ne prihvaćanje provedbenih prijedloga. Jednako tako paneli osiguravaju provođenje postupka vrednovanja prijava kandidata za mentore doktoranata, rangiranje prijava i davanje preporuke za financiranje upravnom odboru zaklade. Birani su iz redova istaknutih znanstvenika sa međunarodno priznatim dostignućima. Osnovana su 23 panela za vrednovanje koja ukupno broje 146 članova sa mandatom od 3 godine i sa mogućnošću jednog reizbora. Identitet članova panela javno je dostupan i objavljen je na mrežnim stranicama zaklade. Dakle tijekom 2016. Zaklada je objavila 5 novih natječaja. Prvi je program Istraživački projekti i cilj ovog programa je stvaranje novog i unapređenje postojećeg znanja. Financiraju se temeljna i primijenjena istraživanja. Također program potiče i jačanje mentorskog kapaciteta hrvatskih znanstvenih ustanova pa se očekuje prijenos znanja uključivanjem doktorskih studenata i poslijedoktoranata u istraživanju. U ovom natječaju je zaprimljeno ukupno 336 prijava projektnih prijedloga od čega je za financiranje prihvaćeno 154. Program partnerskog u istraživanjima promiče znanstvenu suradnju između javnih sveučilišta i javnih znanstvenih instituta i izvanproračunskih izvora financiranja iz zemlje i inozemstva. Dakle to su privatne tvrtke, jedinice lokalne uprave i samouprave, inozemne zaklade i agencije koje financiraju istraživanja inozemne znanstvene organizacije. Na natječaj raspisan u prosincu 2015. godine zaprimljeno je ukupno 8 prijava a tijekom 2016. godine provedeno je međunarodno istorazinsko vrednovanje te je za financiranje prihvaćen 1 projekt. U 2017. započelo je financiranje 2 projekta sa natječaja partnerstvo u istraživanjima koje je raspisano 2016. Programom izgradnja hrvatskog strukovnog nazivlja omogućuje se izgradnja terminološke infrastrukture kakvom već raspolažu gotovo sve europske države što je osobito važno za hrvatski jezik otkada je postao i službenim jezikom Europske zajednice. Na natječaj za program izgradnje hrvatskog strukovnog nazivlja zaprimljeno je 20 projektnih prijedloga a 6 je prihvaćeno za financiranje. Sredstva za provedbu programa poticanja istraživačkih i razvojnih aktivnosti u području klimatskih promjena osigurao je Fond za zaštitu okoliša, energetsku učinkovitost, a implementirala je Hrvatska zaklada za znanost. Cilj ovog programa je potpora istraživačkim i razvojnim aktivnostima u području ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama. Na natječaj je zaprimljeno 37 prijava projektnih prijedloga, a temeljem recenzija i sredstvima koja su bila na raspolaganju za financiranje je prihvaćeno 10 projekata. Osim postupka odabira projekata za financiranje zaklada je razvila i postupke praćenja financiranih projekata što se provodi godišnjim periodičnim izvješćima. Ostvarivanje znanstvene komponente vrednuju nezavisni stručnjaci iz pojedinog područja, dok stručne službe zaklade prate financijsku stranu projekta kako bi se osiguralo odgovorno postupanje s javnim sredstvima. Zaklada na sličan način prati provedbu programa razvoja karijera mladih istraživača. Dosadašnja periodična izvješća i rezultati vrednovanja pokazuju da ogromna većina znanstvenika iznimno odgovorno pristupa radu na projektima. Rad zaklade tijekom 2016. godine iskazan u brojkama je slijedeći. Vrednovano je ukupno 402 izvješća financiranih projekata u čemu je sudjelovalo 430 domaćih stručnjaka i evaluatora. U procesu vrednovanja novih natječaja kontaktirana su 3034 međunarodna recenzenta. Za financiranje je ukupno prihvaćeno 170 projekata. Na projektima zaklade sudjelovalo je, odnosno sudjeluje 3004 znanstvenika. Od toga 2760 domaćih i 2044 inozemna znanstvenika. U 2016. na projektima zaklade zaposlena su 64 poslijedoktoranda, a sklopili smo i ugovore sa 157 mentora novih doktoranada. Financirano je ukupno 309 doktoranada. Voditelji projekata koje financira zaklada tijekom 2016. objavili su 1525 publikacija, organizirali 67 radionica i konferencija, održali 1475 izlaganja na znanstvenim konferencijama, a posebno bih naglasio da je prijavljeno i 6 patenata. Doktorandi su objavili ukupno 198 publikacija te održali 564 izlaganja na skupovima. Vrednovano je i 18 projekata Fonda jedinstvo uz pomoć znanja, a praćeno je 27 projekata koji su u tijeku. Za projekte je alocirano više od 74 milijuna kuna, a gotovo 20 milijuna kuna za plaće doktoranada. Upravni odbor je tijekom 2016. održao 21 sjednicu. Ukupno je bilo 365 tisuća pregleda mrežne stranice, dakle više od 1000 dnevno, a tijekom 2016. u elektroničkom sustavu za prijavu projekata bilo je 13034 registriranih korisnika. Zaklada je tijekom 2016. financirala i pratila gotovo 5 stotina projekata u ukupnoj vrijednosti više od 3 stotine milijuna kuna. Od toga se 337 projekta provode u programu istraživački projekti. 103 projekta u programu uspostavni istraživački projekti, 2 projekta u programu partnerstvo i istraživanjima, te 6 u programu izgradnja hrvatskog strukovnog nazivlja. Istovremeno putem projekta razvoja karijera mladih istraživača izobrazba novih doktora znanosti financirana je bruto plaća 330 doktoranata od čega je u 2016. zaposleno njih 136, dok su preostalih 20 ugovor sklopili početkom 2017. Tijekom 2016. došlo je i do promjene modela zapošljavanja doktoranada koja je obuhvatila i doktorande zaposlene temeljem ranijeg natječaja iz 2014. Stoga su u listopadu 2016. sa svim mentorima sklopljeni dodaci ugovoru o financiranju, a ustanove su s doktorandima sklopile dodatke ugovora o radu čime im je izjednačen status s ostalim doktorandima u sustavu. U okviru fonda jedinstvo uz pomoć znanja financirano je 9 projekata u ukupnoj vrijednosti više od 11 milijuna kuna. Međunarodna suradnja u lipnju 2015. godine potpisan je Okvirni sporazum između Švicarskog saveznog vijeća i Vlade RH o provedbi švicarskog hrvatskog programa suradnje na smanjenju ekonomskih i socijalnih nejednakosti unutar proširene Europske unije kroz koju je Hrvatskoj osigurana darovnica u iznosu od 45 milijuna franaka, odnosno oko 326 milijuna kuna, a za projekte koji će se provoditi u razdoblju od 2016. do dvadeset i četvrte. Predviđene su i dvije aktivnosti koje će provoditi Hrvatska zaklada za znanost. Jedna će biti u suradnji sa švicarskom Zakladom za znanost, natječaj je upravo raspisan 9. listopada a druga u suradnji sa švicarskim partnerom politehničkim sveučilištem u Lozani. Kao i u većini država članica Europske unije koja znanstvena istraživanja financiraju putem nacionalnih zaklada financijska sredstva kao i raspodjela sredstava za pojedine programe ovise prvenstveno o sredstvima iz državnog proračuna. Na žalost već se nekoliko godina nastavlja pad ulaganja u znanstvena istraživanja, te je Upravni odbor Zaklade opetovano upozoravao da su financijska sredstva ispod kritične razine dostatne za razvoj kompetitivnih znanstvenih istraživanja, te razvoja karijera mladih istraživača što dugoročno razumije se umanjuje konkurentnost Hrvatske u europskom istraživačkom prostoru. Prema UNESCO-vom izvješću o znanosti iz 2015. godine Hrvatska je jedna od rijetkih europskih država u kojima se izdvajanja za istraživanje i znanost kontinuirano umanjuju od 2004. godine. Stoga Zaklada sredstva iz državnog proračuna nastoji povećati i udio izvanproračunskog financiranja i osigurati sredstva iz europskih i drugih međunarodnih fondova. Zaklada se aktivno uključila u iznalaženje novih mogućnosti povlačenja sredstava Europske zajednice, a posebno će svoj proračun upotpuniti kroz Europski socijalni fond iz kojeg će se financirati Program razvoja karijera mladih istraživača i Programi suradnje s Hrvatskom znanstvenom dijasporom. Međutim, valja naglasiti da je teško održati kvalitetu međunarodno kompetitivnih znanstvenih projekata i razvoja karijera mladih istraživača uz financiranje od svega stotinjak milijuna kuna godišnje. Nedostatak proračunskog financiranja nije moguće značajnije nadomjestiti izvanproračunskim sredstvima donacije suradnje sa gospodarstvom te sredstvima europskih fondova jer one i nisu dugoročna i ne mogu imati namjenu održanja institucionalne stabilnosti nacionalnog znanstvenog sustava. Zaključno, smatramo da je neophodno poticati široki spektar istraživačkih i razvojnih aktivnosti i programa koje bi jače integrirali hrvatske znanstvenike u europski istraživački prostor gdje su najbolje integrirane upravo one zemlje koje najviše ulažu u financiranje znanosti na nacionalnoj razini. Stoga upravo kroz redovite natječaje zaklade i financiranje najboljih projekata te pomlađivanje sustava kroz novo zapošljavanje doktoranata, Hrvatska može i mora podići razinu kvalitete znanstvenih istraživanja, osigurati da naši najbolji znanstvenici provode svoje istraživanja i razvijaju svoje karijere u Hrvatskoj, privući izvrsne mlade strane znanstvenike i time u konačnici, povećati konkurentnost domaćih istraživačkih skupina u europskim znanstvenim programima i fondovima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, hvala. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne, hvala. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti uvaženi zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani akademiče. Evo ja ću vrlo kratko pošto smo izvješće za 2015. nedavno imali, dakle ja ću izraziti u ovoj raspravi svoj politički stav i stav svoje stranke prema zakladi i prema znanosti, tj., reći zapravo da podržavamo rad zaklade i da ćemo prihvatiti ovo izvješće. Ovo izvješće za 2016. godinu je različito od 2015. godine po jednoj stavci. Ja sam bio zastupnik u Saboru 2015. godine i pri prijedlogu državnog proračuna, MOST nezavisnih lista je sa kolegama iz HSLS-a i sa gospođo Gordanom Rusak podnio amandman da vam se povećaju sredstva. Naš zahtjev je bio 14 milijuna 850 tisuća kuna. U pregovorima žestoko smo se borili za 14 milijuna kuna, uspjeli smo izboriti 7 milijuna 850 kuna. Ono što je specifično u tom amandmanu je da se vama povećava sredstva, ne uzimajući niti jednoj drugoj obrazovnoj i znanstvenoj instituciji nego da se smanji financiranje političkih stranaka i mislim da to ima dobru poruku. Vi ste u svojoj raspravi iznijeli koliko hrvatska država malo ulaže u znanost i to smo pri dnu EU-a, mislim da hrvatska država nije prepoznala stratešku granu, hrvatsku znanost i ovo je jedna poruka koju smo mi kao stranka MOST htjeli uputiti hrvatskoj znanosti. Možda će netko reći da tih 8 milijuna kuna je populistički potez ali mislim da u ovim sredstvima kojim raspolažete, da 8 milijuna kuna nije malo i ono što je zapravo ključno u tom amandmanu da se upravo uzima političkim strankama da bi se dalo hrvatskoj znanosti. I za kraj, evo jedna rečenica i simbolična za današnje vrijeme, za što je važno ulagati u hrvatsku znanost, zašto što je hrvatska znanost iznjedrila Sumamed, hrvatski političari Agrokor, pa evo, pametnome dosta.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Akademiče Vretenar, samo bih reagirao na ovu tezu da hrvatska država nije prepoznala važnu znanost. Činjenica je da izdvajanja za znanost nisu najviša u EU-u ali isto tako je činjenica da zadnjih nekoliko godina postoji konstantan rast kada se gleda udio u BDP-u. Također bih na ove podatke koji su već spomenuti, dodao podatke za 2017., kada je za program doktoranata i poslijedoktoranata, znali sredstva su povećana za 45% u odnosu na 2016. Također bi naglasio da je financiranje zdravstvene djelatnosti na institutima i na sveučilištima ove godine povećanje za 16% za 9 i pol milijuna kuna sa 50 na 59 i pol u odnosu na prošlu godinu tako da tu pozitivni pomaci doista postoje, pa mislim da ne bi trebalo tako olako neke tvrdnje iznositi. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Sladoljeva.
Poštovani gospodine zastupniče, vi niste bili u sazovu Sabora 2015. godine i ne znate koliku smo borbu vodili za tih 14 milijuna kuna. Sa vašom strankom, konkretno. Dakle, radi se o tome da oni nisu htjeli, dakle na neki način odreći se svojih sredstava, stranačkih sredstava za hrvatsku znanost. I vi sad meni tvrdite da hrvatska država nije prepoznala znanost kao, tisuće znanstvenika imamo mladih koji odlaze uz Hrvatske, danas je profesor Đikić rekao da šutke promatramo kako hrvatski znanstvenici odlaze, i vi sad tvrdite da je dosada hrvatska država prepoznala znanost kao strateškom granom. Stvarno ne mogu vjerovati.
Hvala. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Jovanovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Sladoljev, htio sam dodati na ovo što ste rekli vezano za prepoznavanje strateške važnosti za znanost, pa i obrazovanje, to ne može ići jedno bez drugoga, vidjeli smo kod projekcije proračuna gdje je za obranu proračun povećan čak tri puta više u odnosu za obrazovanje i znanost. Dakle, to je prvi podatak koji govori o tome da u ovom trenutku obrazovanje i znanost nisu onoliko prioritetni koliko se pokušavalo tvrditi u svim predizbornim obećanjima. Inače, posebno nas zabrinjava što ne znamo koliko se u ovom trenutku provodi Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije jer je pažnja javnosti fokusirana na kurikularnu reformu koja je samo jedan dio Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije gdje ima čitav niz mjera koje se odnose upravo znanost i tehnologiju i čija provedba bi omogućila možda onaj cilj koji je postavljen do 2020., 1,4% proračuna se izdvaja za znanost u odnosu na ovih 0,84 mizernih koliko je sada. Inače, radi javnosti koja nas prati, u Hrvatskoj ima ukupno 23 449 osoba koje su upisane u upisnik znanstvenika, a sukladno definiciji znanstvenika iz zakona, u Hrvatskoj imamo 11 481 znanstvenika.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Sladoljeva.
Poštovani gospodine Jovanović, slažem se da evo i gospodin Vretenar je rekao da hrvatska država malo ulaže u znanost, da strateška grana generira gospodarski rast. Upravo smo nedavno čitali o uspjehu jedne mlade znanstvenice gospođe Sanje Golubić u ranoj detekciji Alzheimerove bolesti. Dakle tko zna koliko bi bilo takvih projekata i koliko bi bilo takvih znanstvenih otkrića smo prepoznali, koliko bi bilo Sumameda koji su generirali gospodarski rast, a slažem i da je hrvatska obrana strateški interes RH i Ministarstvo branitelja i sve to, ali evo, znanost je uvijek na kraju, na nekoj margini.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, danas je pred nama Izvješće o Zakladi za znanost za 2016. godinu. Vrlo važno pitanje već sama činjenica da je stavljeno na kraj dnevnog reda nakon glasanja u petak, pokazuje na neki način u kakvom stanju je hrvatska znanost danas. Izvješće je takvo kakvo je, mogli bi ga kritizirati ali u biti ljudi koji rade u toj zakladi kreću se u nekim zadanim gabaritima, vjerujem da bi možda i htjeli više, možda bi i mogli više ali jednostavno, stanje u hrvatskoj znanosti je vrlo loše, odnos prema znanstvenicima nije zadovoljavajući i onda samim time je i slika Zaklade za znanost na određeni način porazna. U Hrvatskoj je znanost nasuprot ovim tvrdnjama koje smo čuli od pojedinih zastupnika u vrlo lošem stanju, sve brojke, svi kriteriji, svi parametri su jednostavno poražavajući. Po izdvajanjima za obrazovanje i znanost na začelju smo Europe, izdvajamo samo 0,85% svog BDP-a a u Europi se u pravilu izdvaja iznad 2%. Zadnji smo u EU-u po broju patenata, na milijun stanovnika imamo 5 patenata, europski je prosjek 110, citirano od našeg znanstvenika je u padu, naša sveučilišta i fakulteti ne uspijevaju se ugurati čak niti među prvih 500, između onih koje se uopće vrednuju. Ponekad se dogodi neki bljesak, ponekad se dogodi neki individualni uspjeh, ali on izgleda poput bacanja šljunka na površinu mora, malo se nešto pokrene i odmah nakon toga se vrati ista ona slika koju gledamo cijelo vrijeme. Posebno je važno naglasiti da hrvatski znanstvenici u velikom broju slučajeva ostvaruju rezultate na radu u inozemstvu. Ono što nedostaje hrvatskoj znanosti, nedostaje nam prije svega, izvrsnost, za što je po jednoj strani kriva naravno država prije svega koja stvara zakonodavni okvir i određuje proračunska sredstva a po drugoj strani, sama znanstvena zajednica koja ne zna stvoriti okvire za napredovanje najsposobnijih u znanstvenom radu gdje nedostaje kompetitivnosti, gdje nedostaje kontinuirane evaluacije. To se najbolje vidi po tome što se u znanosti godinama i desetljećima održava jedna kadrovski status quo koji nema nikakvog utemeljenja u rezultatima što je nezamislivo u razvijenomu svijetu. Mi praktički ovdje 27 godina nakon rušenja komunizma, imamo jednu sovjetsku uravnilovku gdje su praktički mnogi zaposlenici u znanosti sami sebi svrha ustvari predstavljaju obične birokrate. Drugi kriterij po kojemu vidimo nedostatak izvrsnosti je taj što znanstvenici svi imaju jednu te istu plaću, nema nikakvog nagrađivanja pa onda recimo znanstvenik koji rada 7 dana u tjednu po 14 sati ima ista takva primanja poput onog drugoga koji dolazi na posao pročitati eventualno na portalu vijesti iz dnevne politike i u biti ne odrađuje ništa korisno. Mnogi znanstvenici u Hrvatskoj, doktori znanosti jedno 30% njih, nakon doktorske disertacije u biti, nisu objavili ništa zapaženo, ništa hvalevrijedno što je najbitnije, uopće ništa. Znači čak niti recimo ni novinski članak, nekakav nekrolog ili nekakvo slično izvješće. Mi imamo zato danas u Hrvatskoj situaciju, evo ja mogu govoriti iz svojega kuta, ja dolazim iz humanističkih znanosti, da ne znam, ljudi objavljuju neke rezultate, pričaju o nekom znanju, uopće ne poznaju strane jezike. Mi npr. slušamo neke povjesničare, sociologe, politologe koji znaju nešto o Njemačkoj, a ne znaju njemački, koji znaju nešto o Rusiji ili o Srbiji a nikada u životu nisu bili u toj zemlji, nemaju nikakve kontakte. Znači u biti, znanost se svodi na nekakvo paušalno ocjenjivanje, na politiziranje. Što se tiče europskih sredstava, ona se također vrlo rijetko povlače, a onda kad se povlače, povlače se da bi se uložilo u opremi a ne da bi se ulagalo u ljude. A u biti bi prvenstveno trebalo ulagati u ljude jer ti ljudi kada nešto rade, oni stvaraju trajnu vrijednost čak i onda kada rezultati njihovog rada nisu nužno pozitivni, ali to je onaj princip pokušaja pogreška u znanosti gdje onda u biti, konačno dugoročno dolazimo do nekakvih rezultata. Vrlo je važno napomenuti kada govorimo o znanosti i znanstvenicima da ulaganja u znanost kada bi i postojala i odnosno kada postoje u nekim drugim zemljama daju puno više u povratu nego ulaganje u infrastrukturu. Znači kada ulažete u infrastrukturu dobivate manje dakle zarade nego kada se ulaže u znanost i kada se ulaže u ljude. Mi naravno imamo situaciju da su naša sveučilišta loša, imamo situaciju da su naši instituti loši, imamo situaciju da oni istraživački centri koji su možda mogli i koji jesu bili u svjetskom vrhu poput Imunološkog zavoda Plive su doslovce razoreni, nema nikakvih naznaka da bi se barem pokušalo vratiti nekakvu staru slavu. Da stvar bude još gora, čak i one ustanove i instituti koji funkcioniraju oni često puta nemaju dovoljno sredstava čak ni za tzv. hladni pogon. Pa se dešava da te institucije dobivaju sredstva koja nisu dovoljna čak ni za plaćanje režija ponekad. Znači manja sredstva nego što bi recimo koštala struja, voda i grijanje. I onda se oni moraju snalaziti pod navodnicima kako da te sredstva nadoknade, kako da to plate a za samu znanost ostaje vrlo malo. Prošle godine kada je bilo 450 godina os Sigetske bitke, naveo sam podatak i on je vrlo slikovit da je recimo Mađarska za obilježavanje Sigetske bitke uložila 10 milijuna eura. Znači jedno obilježavanje bitke u kojoj smo iskreno rečeno mogli i sami sudjelovati oni su dali 10 milijuna eura a toliko cijela Zaklada za znanost dobiva sredstva iz proračuna. Ja znam sada će reći kolega da evo povećalo se ne znam za par milijuna, za 10%, za 12% da je to neki veliki napredak, ali to nije napredak. Napredak bi bio kada bi se sredstva za znanost povećala minimalno za 200% pa bi iznosila nekih 300 do 350 milijuna kuna, to je neki minimum koji bi se mogao da se konačno tim mladim obrazovanim doktorantima za koje vidimo da se produciraju ali nigdje ne mogu raditi da posla i da oni doprinose svome društvu jer bi oni ustvari trebali biti lokomotiva našega društva. A ne, kao što imamo slučaj, evo ja osobno poznajem mlade ljude, doktorante koji nećete vjerovati servisiraju bicikle, servisiraju bicikle, postavljaju knauf ploče, rade, ne znam u turizmu. Pa koja smo mi država da mi takve mlade, sjajne obrazovane ljude, poliglote, koji imaju, sada ću reći iskreno i veće znanje od mene koji imam neki staž i doktorat itd., da on mora raditi neki fizički posao da bi preživio. To je vrlo, vrlo žalosno stanje. I ja se čudim ovim, u toj borbi koja se vodi u sredstvima za znanost, evo sada smo dobili ministricu iz HNS-a koja će kao vrlo napredna i njezina stranka, a ne može se izboriti za 10, 20 milijuna kuna više za znanost čak niti u periodu do 2020. do kada Vlada ima mandat. To je porazna slika dakle hrvatske znanosti, to je porazna slika našega društva općenito. Meni je smješno slušati da mi imamo, mi nemamo 10 milijuna kuna za znanstvenike a imamo ne znam 14 milijardi kuna za borbene lovce. Pa dajte onda već ako nam trebaju ti borbeni lovci, ako nam treba protuzračna obrana, ne znam, onda barem tih 14 milijardi kuna uložimo u svoju vlastitu proizvodnju. Dajmo ljudima da ne znam sami kako se zove naprave nekakve projekte tih oružja, tih vozila pa ćemo možda dugoročno na tome nešto uštedjeti a možda nešto i zaraditi. A ovako mi samo plaćamo nekome izvana da zarađuje, uvozimo a u biti u konačnici ništa od toga nemamo. … [[Govornik se ne razumije.]] bi dakle trebala biti jedna od najvažnijih stvari općenito u svakome društvu, ona bi trebala biti kotač razvoja u gospodarstvu, ona bi trebala biti dakle glavni dugoročno održivoga razvoja. Ja mogu ponovno iz svoje struke reći evo recimo koliko bi se samo u Hrvatskoj osjetilo da se povijesni rezultati ugrade u turizam, da se poveže dakle kultura, povijest, ne znam arheologija sa turizmom. Pa gledajte evo recimo koliko Pariz ili Beč gradovi povijesti, gradovi kulture zarađuju od turizma više nego cijela Jadranska obala, više zarađuju ali kod nas eto nemamo mi, kada pronađemo eventualno neko arheološko nalazište onda ga zatrpamo. Zatrpamo jer ne znamo što bismo s njim! Tako da želim ovom prilikom pozvati Vladu, želim pozvati vladajuću većinu ali i svakog zastupnika ponaosob da ulaže svaki napor da se stanje u hrvatskoj znanosti popravi, da se kvaliteta popravi, izvrsnost ali da se poprave i materijalni uvjeti. Vjerujem da je to jedan od načina da Hrvatska napreduje u cjelini. Vjerujem da je to jedan od načina da Hrvatska jača svoj identitet. Znači jača nacionalni i svaki drugi identitet kroz znanost. Ništa nas neće i nije nas spašavalo tijekom povijesti kao dakle naš identitet kao ono, oni ljudi, onih par pojedinaca koji su mogli predstaviti Hrvatsku u svijetu kao autonomnu, autohtonu cjelinu i društvo koje je na koncu konca zaslužilo i svoju državnost. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Sokola, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Bunjac, ja se s vama u velikoj mjeri slažem s mnogim stvarima što ste rekli. Recimo u principu uravnilovke ako mogu govoriti iz osobnog primjera mada to možda nije primjereno. Ja kao najbolji student generacije na svom fakultetu nisam mogao ostat radit na njemu, pa sam morao otići van doktorirati itd. Tako da se na žalost slažem ali to je širi društveni problem. To nije, taj problem ne dolazi od Vlade nego dolazi iz desetljeća takvog jednog sistema od prije devedesete gdje su se takvi ljudi honorirali oni koji ne talasaju, koji ne postavljaju puno pitanja itd. oni su napredovali. I na žalost i oni koji su na mnogim fakultetima, institucijama i danas su isto takvi i žele takve. Ali to je nešto protiv čega se moramo boriti. No, ono što sam i ja rekao i to sam i to je ono što možda gospodin Sladoljev nije shvatio. Na žalost nema ga ovdje. Znači ja govorim o onome što smo mi napravili u ministarstvu, jer sam ja bio do nedavno pomoćnik ministra znanosti u prvih šest mjeseci ove godine upravo da promijenimo neke od ovih stvari, tako da jedna od tih stvari koje bih istaknuo, ali to ću više u pojedinačnoj raspravi je da je samo ove godine pokrenuto, neki su već i ugovoreni kao znanstveni centri izvrsnosti više od milijardu i pol kuna projekata iz EU fondova koji su stajali, tako da nije povećanje samo nekakvih 10 milijuna kuna. Također ono što bih naglasio da ne idu sva sredstva iz EU fondova samo za infrastrukturu i opremu. Odobren je natječaj recimo za financiranje iz Europskog socijalnog fonda za 157 novih doktoranada u ovoj godini. Znam da nije možda dovoljno, ali to je nekakav početak i hoću naglasiti da se radi na tome. I ja isto mogu reći da kad sam bio u ministarstvu da sam se maksimalno trudio da upravo oni kompetitivni projekti koji stimuliraju izvrsnost poput programa zaklade, poput ugovornog financiranja znanstvene djelatnosti dobiju financijsko povećanje upravo da se targetira ono što je najkvalitetnije u znanosti. I to je ono što sam htio reći da se ipak ide u nekom kvalitetnom smjeru. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Cijenim vaše napore u pogledu znanosti, ali na žalost trenutno stanje nije dobro. Posebno nije dobro ovo stanje koje je bilo 2016. godine o kojemu danas raspravljamo. Evo recimo imate sliku znanstvenih novaka. Nekada su bar ti znanstveni novaci se mogli zaposliti. Barem pet ili deset godina su bili u nekakvom sustavu. Danas više ni toga nema, danas se uvodi nekakvo stručno osposobljavanje gdje se za neku crkavicu od 2, 3000 kuna mora robovati državi bez uplate doprinosa, bez ičega. Raspitajte se kad ste već bili u ministarstvu koliko doktori znanosti se bore, bore se da bi ne znam radili u osnovnoj školi, da bi radili bilo gdje, čak i tamo gdje im nije struka za par tisuća kuna. I postavlja se pitanje doista zašto smo mi te ljude školovali, a školovali smo ih relativno skupo kad oni u stvari nemaju nikakvu svrhu. Vi imate recimo sliku na fakultetima, na institutima da se dozvoljava jedan jedini asistent koji će zamijeniti profesora kad ode u mirovinu. A vani recimo imate na sveučilištima 10, 20 asistenata. Evo recimo najpoznatiji povjesničar francuski Fernand Brodeli je imao 20 asistenata. I ti ljudi su, nisu oni svi naravno bili šefovi katedre, nisu svi bili ne znam ravnatelji nekih institucija, ali su bili korisni. A kod nas su na žalost beskorisni, oni uljepšavaju neku statistiku o broju disertacija, ali u stvarnosti ne ispunjavaju onu funkciju kako je primarno bilo zamišljeno.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Pa kolega Bunjac, govorili ste zapravo o odnosu politike prema znanosti. Ja sam jučer bio na jednoj konferenciji gdje je govorio profesor Puljak vrlo inspirativno o tome da sami znanstvenici teško da će moći nešto promijeniti jer on kao znanstvenik i to ugledni znanstvenik 20 godina pokušava i ne uspijeva. Dakle, zadatak je zapravo na kraju ipak na politici i političarima da osiguraju bolje uvjete za znanost i znanstvenike, za cijelu akademsku zajednicu. Već sam interes o ovoj raspravi ovdje pokazuje u kojoj mjeri smo mi u sabornici zainteresirani da pomognemo znanosti. Ja mislim da ovi ljudi koji sad sjede ovdje bi se bez problema lako dogovorili, ali to nije dovoljno. Treba nas bit malo više. Dobro je da ova rasprava ide neposredno pred pripreme novog proračuna, jer jedino će tako imati smisla i izvješće gospodina Vretenara i ovo što mi govorimo ukoliko se to bude osjetilo na proračunu. A trenutačno ja se bojim da neće biti tako. Ja ću još jednom ponoviti da prijedlog smjernica ekonomske i fiskalne politike za 2018, 2020. je vrlo znakovit. On predviđa povećanje proračuna MORH-a od 10,6 2018., 4,5 2019., 4,5 2020. To je ukupno 18,2% će biti veći 2020. nego 2017. Dok resor obrazovanja i znanosti cijeli, dakle za svo obrazovanje i znanost povećanje od 1,8 2019., 0,8 2020. i 0,7 2020. godine. Znači preciznije, obrazovanje i znanost će 2020. dobiti 217 milijuna kuna više nego 2017., a obrana čak tri i pol puta više, odnosno 774 milijuna kuna. Dakle, ja nemam ništa protiv borbenih aviona, neka dobije 774 milijuna kuna više. Ali dajmo da isti iznos dobije i znanost. I mislim da će to onda pokazati da za nas je važnija znanost nego borbeni avioni.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Jovanović. Naravno spominjali smo borbene avione i o tome kako bi u stvari trebalo ulagati u vlastite tehnologije. I iskreno rečeno ja u tim borbenim avionima ne vidim nikakav smisao osim što će par malograđana mahati sa zastavicama i misliti da su ne znam što s tim dobili sa 12 ili 16 aviona misliti da predstavljate neku silu u suvremenom svijetu doista je smiješno. Možemo uzeti jedan drugi primjer usporedbe. Evo prije dva dana ovdje su velike veličine lokalni čelnici iskočili na moju raspravu o lokalnoj upravi. Kad sam spomenuo da ima 9000 vijećnika da od tih 9000 vijećnika njih 4, 5000 gotovo da apsolutno ništa ne radi, a da se za njihove plaće izdvaja 600 milijuna kuna i milijardu i 100 tisuća kuna za materijalne troškove. Znači ulaže se u tu lokalnu uhljebničku strukturu 17 puta više nego u hrvatsku znanost. I sad nema ovdje nikoga da na to reagira, ali kad smo dirnuli, dakle u njihove kako se zove sinekure e onda su svi bili na stražnjim nogama i govorili su pazi što pričaš zastupniče, sram te bilo, ti nas mrziš itd. Znači to su potpuno krive sustav vrijednosti trenutno prevladava u Hrvatskoj, a vi ste u pravu da je politički milje za to najviše zaslužan što eto upravo ta rasprava od prije par dana pokazala. Oni se uzbuđuju i imaju nešto za reći samo i jedino onda ako bi se nešto njima uzelo iz džepa i dalo u neke korisne svrhe. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, vi ste u vašoj raspravi rekli o, upozorili na nedostatak izvrsnosti, da naša sveučilišta su loša, da su institucije loše i da zbog toga, da to treba mijenjati i da treba, vi ste rekli dva puta više izdvojiti sredstva za to u znanosti. Što se mene tiče treba izdvojiti puno više od dva puta, međutim pitanje u što izdvajamo i tko izdvaja. Kad govorimo na ovaj način o znanosti onda mislimo na fundamentalne znanosti, na fundamentalna istraživanja, a ona su tek posredno, odnosno dugoročno faktor stabilnosti i gospodarskog razvoja. Primijenjena i razvojna istraživanja su ona koja imaju neposrednog utjecaja. Problem je u tome što naša znanost nema kontakta sa realnim sektorom, jer da ima onda bi ulaganja u znanost iz realnog sektora, iz gospodarstva bila barem isto toliko koliko daje država ili daleko, daleko veća. I to je ona realna povratna sprega koja bi trebala postojati. Govorite o borbenim avionima i iznosima koje oni daju, a spomenuli ste primjere od arheologije ili povijesti, a n iste rekli zašto onda turizam koji 10 milijardi godišnje participira ili ima prihoda ne participira u financiranju ovih znanosti, odnosno ta sprega ne postoji gdje bi se itekako mogla iskoristiti. Ako je Mađarska uložila 10 milijuna u obljetnicu Sigeta, onda sigurno je to imalo itekakve reperkusije i na gospodarstvo i na, prema tome to govori da je potrebna druga logika ulaganja u znanost, a optužba da naša sveučilišta ili instituti nisu dobri, znanstveni radovi nisu dovoljno izvrsni naprosto demantira uspjeh naših ljudi u inozemstvu i publiciranje u tim časopisima.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Tuđman. Kad uzmete službene statistike, dakle i kad pogledamo gdje su recimo Šangajsku listu ili neka druga vrednovanja doista je žalosno vidjeti da je recimo Maribor, Sveučilište u Mariboru bolje razvijeno i snažnije nego Sveučilište u Zagrebu. Koliki je tamo kapacitet, koliki je ovdje. Još gore, čak i Sveučilište u Beogradu je bolje rangirano. Oni sigurno nemaju materijalne uvjete ko mi pa su bolje rangirani. Hrvatska izdvaja 10 milijuna eura za znanost, Slovenija 110 milijuna, 11 puta više iako Slovenaca ima duplo manje nego Hrvata i teritorij im je gotovo pa tri puta manji. To su dakle podaci koji su šokantni i koje bi trebali mijenjati. Vi ste dobro spomenuli povezanost realnog sektora sa znanošću koja bi trebala biti i ovaj slučaj ulaganja u obljetnicu sigetske bitke. Ja vjerujem da su se ta sredstva vratila u proračun. Vjerujem da su se vratila u proračun i da to nije bila potrošnja. Vjerujem da je to bilo u biti jedno ulaganje koje je na koncu donijelo i prihod. Sigurno da bi trebali turistički radnici više uvažavati rezultate znanosti. Na koncu konca vidimo da je i iz tehničke strane to nužno, da jednostavno dolazi do neodrživog turizma i na nekim otocima u nekim turističkim destinacijama, a to gradske uprave sumnjam da će znati riješiti te probleme bez suradnje stručnjaka. Hvala lijepa.
Hvala. Prije nego što krenemo dalje, ja vas lijepo molim svjestan toga i osobno zainteresiran za svekoliku problematiku vezanu uz znanost, molim vas pokušajmo se maksimalno ipak držati teme o kojoj govorimo a to je Izvješće Hrvatske zaklade za znanost. Evo pa idemo dalje. Uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, akademiče Vretenar, kolegice i kolege. Pa zapravo se slažem akademiče Reiner da bi se trebali držati izvješća zaklade, ali onda bi možda bilo dobro da uskoro u Saboru imamo zaista jednu cjelovitu raspravu o provedbi Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije jer se nadam u punoj sabornici onda možemo prodiskutirati sve probleme koji se tiču cjelokupne vertikale obrazovanja, znanosti i tehnologije. Evo ja ću se onda fokusirati na ovo izvješće. Odmah na početku mislim da ga moramo svi pohvaliti i sadržajno, a i na način kako je pripremljeno. Zaklada ove godine obilježava 16 godina svojih, uskoro će biti i punoljetna. Ono što želim naglasiti da promjenama od 2012. Zaklada je postala središnje mjesto financiranja hrvatske znanosti i to upravo na način da o znanosti odlučuju znanstvenici a ne političari a političari imaju zadatak da osiguraju što je moguće više novaca za zakladu i da prate da li se ti novci troše transparentno. Ono što bih izdvojio iz ovog izvješća, citirati ću neke dijelove, radi javnosti ako nas prati. Znam da smo mi svi to dobili ali dobro je čuti ono što je istaknuto u izvješću koje je ponavljam vrlo kvalitetno i mi kao klub SDP-a ga apsolutno podržavamo. Vrlo je zanimljivo reći da na samom kraju akademik Vretenar ističe da iako su u 2016. godini postignuti do sada najbolji rezultati, dakle najbolji otkada Zaklada postoji Hrvatska zaklada za znanost i dalje djeluje u iznimno teškim uvjetima i okruženju koje ne promiče kulturu izvrsnosti, inovativnost, originalnost i kompetitivna znanstvena istraživanja. Hrvatska nedovoljno ulaže u obrazovanje i znanost a o izdvajanjima za visoko obrazovanje i znanost Hrvatska zaostaje ne samo u usporedbi sa najrazvijenijim zemljama ili europskim prosjekom već i uspoređene sa sličnim državama srednje i istočne Europe. Ono što treba naglasiti da trenutno zaklada financira gotovo 600 znanstveno istraživačkih projekata te 330 doktoranata u programu Projekt razvoja karijera mladih istraživača, izobrazba novih doktora znanosti. Projekti se financiraju kroz nekoliko programa, program istraživački projekti, program uspostavni istraživački projekti, partnerstvo u istraživanju, jedinstvo uz pomoć znanja. Tako da ako pogledamo ukupne brojke koje je već naglasio akademik Vretenar, ja ću ih još jedanput ponoviti dakle 2016. Zaklada je vrednovala 402 projektna prijedloga, kontaktirala 3034 međunarodna recenzenta, 170 projekata prihvaćenih za financiranje, ... [[Govornik se ne razumije.]] znanstveni rad na 449 projekata, obrađeno je 321 periodičko izvješće, 14 je završeno. Vrednovanje 18 projektnih prijedloga i praćeno 27 projekata jedinstvo uz pomoć znanja. Dobro je da je zaposleno novih 64 poslijedoktoranata u okviru programa razvoja karijera mladih istraživača a odobreno je zapošljavanje 157 novih doktoranata. Ukupno je financirano 309 doktoranata i obrađena su 162 periodična izvješća doktoranata. Što oni rade uopće vidimo iz dobrih rezultata, dakle kao rezultat rada na ovim projektima objavljena su 1525 znanstvena rada, objavili su 198 radova ... [[Govornik se ne razumije.]] i održali 564 izlaganja na znanstvenim skupovima. Upravni odbor zaklade održao je 21 sjednicu, dodijelio sredstva u iznosu višem od 95 milijuna kuna za znanstveno istraživački rad na svim ovim projektima. Iz izvješća se vidi, još jedanput da zaista naš postotak od 0,84% za znanost je daleko od onog što je Strategija obrazovanja znanosti i tehnologije zacrtala. Ponoviti ću, zacrtala je da do 2020. dođemo do 1,4% koji će također biti puno manje od cilja koji si je zacrtala Europa od 3% ali bojim se ovim tempom da nećemo uspjeti doći do tih 1,4%. Ali evo proračun je pred nama, pokušajmo iznenaditi i same nas pa i sve naše znanstvenike. Ono što iz izvješća želim posebno citirati jer mislim da akademik Vretenar nije rekao a napisano je, dakle prema izvješću UNESCO od 148 država Hrvatska je rangirana na 137 mjestu po sposobnosti da zadrži svoje mlade i talentirane znanstvenike a na 141 mjestu po sposobnosti privlačenja talentiranih istraživača iz inozemstva. Dakle mislim da naš cilj mora biti naravno zadržati naše znanstvenike i pustiti ih da odu ali i da se vrate ali isto tako privlačiti i talentirane istraživače iz inozemstva. I kao rezultat svega toga posljedica zanemarivanja razvoja znanstveno istraživačkog sustava su malena rascjepkana znanstvena zajednica, nedostatak snažnih centara izvrsnosti, slaba povezanost istraživačkih skupina, ispodprosječna razina kvalitete istraživača, skupina i ustanova prema međunarodnim mjerilima vrednovanja uspješnosti, izostanak motivacije i nedovoljno pripremljeno za prijave na međunarodne izvore financiranja pa onda posljedično i relativno mali broj međunarodno znanstvenih tehnologijskih projekata te nedovoljna odlazna a posebno dolazna mobilnost istraživača. Dakle ja citiram što piše u izvješću, ovo je ocjena stanja u znanosti od strane Hrvatske zaklade za znanost i mislim da se svi možemo složiti sa ovim zaključkom. Na samom kraju rekao bih da ako se ne varam da li možda prošle ili preprošle godine upravo kada smo imali raspravu o izvješću Zaklade za znanost imali smo i jedan apel koji smo dobili kao Sabor i Vlada i gotovo da se ništa nije promijenilo. I ja ću zapravo citirati taj apel i pozvati vas da zajedno to bude naš apel kao saborskih zastupnika Vladi u pripremi nadolazećeg proračuna. Dakle pretvorimo znanost i obrazovanje iz gubitnika u dobitnika. Neka Vlada RH zaista osigura da znanost i obrazovanje u postotku postanu najveći dobitnici budućeg proračuna, što prije nastavak cjelovite reforme obrazovanja kroz kurikularnu reformu ali i provedbu svih ostalih ciljeva Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije, žurni početak promjena sustava znanosti i visokog obrazovanja na temeljima povećane kompetitivnosti, internacionalizacije i odgovornosti prema širem društvu i još jednom ističem neodgodivu implementaciju svih, mjere i aktivnosti predviđenih u Strategiji obrazovanja znanosti i tehnologije. I završavajući svoju raspravu želim akademiku Vretenaru i njegovom timu da u budućnosti imaju više novaca i što veću konkurenciju izvrsnih projekata na koje će te novce potrošiti.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sokola.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine Jovanović sa velikim dijelom se također slažem samo bih istaknuo dvije stvari. Prvo što se tiče stimuliranja izvrsnosti, odnosno nedostatka iste mislim da je jedan veliki korak natrag bio napravljen Izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju iz 2013. kojom je omogućeno da netko može biti vječni docent. Znači kada postane docent da nema obveza napredovanja i da se na taj način definitivno nije stimulirala izvrsnost pa je to nešto za što se nadam da će biti ispravljeno u novim verzijama zakona ili kao što je najavljeno u kompletno novom Zakonu o znanstvenoj djelatnosti koji se priprema. Također što se tiče prijava za kompetitivne i europske projekte, znači Hrvatska je što se Horaisena tiče ... [[Govornik se ne razumije.]] dvadeset dvadeset na jedanaest posto. Tu smo negdje u prosjeku srednje europskih zemalja. Ali ono što je nama jedan od velikih problema je nedovoljna razina, nedovoljan broj prijava samih i upravo zbog toga smo ove godine razvili nekoliko, odnosno predložili, nadamo se da će to biti usvojeno u proračunu nekoliko programa za stimuliranje prijava. Recimo od financiranja programa … [[Govornik se ne razumije.]] of excellence vezano uz Europsko istraživačko vijeće i također određenu alokaciju barem 7 milijuna kuna za potporu onih projekata koji su prošli prvu fazu prijave, ali na kraju nisu dobili sredstva. Znači to su kvalitetni projekti, ali jednostavno nisu zbog velike kompetitivnosti mogli dobiti europska sredstva pa da ih na taj način pomognemo i da ih stimuliramo za prijave. Pa tako ovim putem također se nadam da ćemo svi podržati takve napore i da će takvih inicijativa biti još više. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Jovanovića.
Pa da, ja mislim da je izvrsnost ključna i bez izvrsnosti koja će poticati i one koji nisu toliko izvrsni da budu bolji, kvalitetniji nema razvoja našeg sveučilišta i znanosti, tako da zaista treba još jedanput pohvaliti nedavno potpisanih 35 ugovora gdje je dodijeljeno 335 milijuna kuna ako se ne varam bespovratnih sredstava za 10 Centara izvrsnosti i to je zapravo pravi put koji možemo osigurati istovremeno i zapošljavanje 101 podlijedoktoranda i na taj način činiti našu akademsku zajednicu kompetitivnijom nego što je ovog trenutka.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a i u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine akademiče Vretenar, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o radu Hrvatske zaklade za znanost za 2016. godinu. Izvješće kao što znamo je prihvatila Vlada RH i većinom glasova prihvatio matični Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu. No, uvodno bih podsjetio samo osnovne, da je Hrvatska zaklada osnovana 2000. godine sukladno Zakonu o Hrvatskoj zakladi za znanost sa temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja Republike Hrvatske te s krajnjim ciljem osiguravanja održivog društveno-gospodarskog razvoja uz poticanje zapošljavanja i vodeći načelima socijalne uključivosti. Sukladno članku 3. Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost radi ostvarivanja svoje temeljne svrhe zaklada osigurava potporu temeljnim primijenjenim i razvojnim znanstvenim istraživanjima koja su od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku. Faktografski podaci za ovu godinu koju smo danas, o kojima danas raspravljamo dozvolite da ponovno podsjetim ukratko su sljedeći: Zaklada je kao središnje nacionalno tijelo za financiranje znanstvenih istraživanja i karijeru mladih istraživača u 2016. godini obilježila petnaestu obljetnicu svoga rada, a ima 24 zaposlena u punom sastavu. Upravni odbor zaklade održao je 21 sjednicu, osnovano je kao što smo čuli 23 panela sa 146 istaknutih znanstvenika u ovim različitim područjima. Osnovne zadaće panela su procjena o upućivanju projekata na dalje vrednovanje, utvrđivanje recenzenata i osiguranje postupka vrednovanja u skladu sa aktima zaklade. Također se kaže da u ovom postupku je kontaktirano 3340 međunarodna recenzenta koji su vrednovali 402 projekta, odnosno projektna prijedloga, a za financiranje je prihvaćeno 170 projekata. Kod ovoga jedna kratka primjedba. Na žalost, bilo bi dobro znati od ovih 3000 međunarodnih projekata koliko je bilo hrvatskih recenzenata mimo ovih i koliko su hrvatski znanstvenici recenzirali strane projekte kako bismo naprosto jačali svijest i samosvijest o vlastitoj ulozi, vlastitoj znanosti, kako se ona percipira u svijetu. I osim toga bilo bi dobro znati kako druge zemlje i da li druge zemlje isto tako šalju svoje recenzije na međunarodne projekte. Usput imamo, govorimo danas o kurikularnoj reformi, pa je navodno po podacima koji sada kruže se šalju na stranim recenzentima i programi i nastave i hrvatskog jezika i povijesti što je naprosto kontradikcija koja naprosto ne može funkcionirati. ali to je jedna tema koju ćemo staviti za kasnije. Tu sad postoji niz projekata koji su, podatke koje ne bih htio ponovno ponavljati i iznositi. Ali ono što bih htio posebno naglasiti, odnosno što se iz ovoga izvješća treba izvući, da je najveći broj prijavljenih i konačno prihvaćenih projekata sa sveučilišta i nekih znanstvenih institucija i da tu nije zapravo praksa barem iz izvješća se ne vidi istraživanja ad hoc projekata sa ad hoc formiranim istraživačkim timovima i istraživačkim centrima u gospodarstvu koji nužno nemaju status znanstvenih institucija. Ono što bih htio zapravo upozoriti je slijedeće, prije toga da kažem odmah na početku da je ovo izvješće kao što su već i svi prethodnici rekli je vrlo precizno, detaljno, metodologijski konzistentno i s te strane nema primjedbi. I klub HDZ-a će ga podržati. Međutim, postavlja se pitanje dalje politike financiranja znanosti i znanstvenog istraživanja sukladno onim podacima koji su iznijeti u ovome izvješću, a to je da je prema UNESCO-vom Izvješću iz 2015. Hrvatska jedna od rijetkih država članica EU u kojima je postotak bruto nacionalnog dohotka koji se izdvaja za istraživanje i razvoj pao u razdoblju između 2009. do 2013. sa 0,84 na 0,81 BDP-a. Prema tome, Hrvatska u izdvajanju za znanost zaostaje ne samo u usporedbi sa razvijenim europskim zemljama nego i u usporedbi sa sličnim državama srednje i istočne Europe. Štoviše i ovaj podatak da europske zemlje danas izdvajaju 2% BDP-a u prosjeku, da do 2020. je cilj da izdvajaju 3%. Hrvatska danas, Hrvatska želi do 2020. taj postotak povećati na 1,4 BDP-a samo pokazuje ako se i to ostvari da će Hrvatska i onda opet biti na dnu Europe po izdvajanjima za znanost. Ono što je isto tako rečeno to je da je prema UNESCO-vom izvješću od 148 država Hrvatska rangirana na 137 mjestu, a da po sposobnosti da zadrži svoje mlade, talentirane znanstvenike na 141. mjestu, odnosno po sposobnosti privlačenja. E sad si postavimo pitanje da mi povećamo tri puta ulaganja za znanost hoćemo li pomaknuti ovu sposobnost zadržavanja znanstvenika u Hrvatskoj? Ako ostane ovako kako jeste mi ćemo samo tu još ići niže po sposobnosti zadržavanja mladih znanstvenika neovisno o tome koliko ćemo izdvajati ta sredstva. Usput mislim da treba pohvaliti sa jedne strane korištenje ovih sredstava koja se izdvajaju iz EU, ali mislim da nije racionalna politika, dugoročna politika ostati, oslanjat se samo na to jer to ne garantira institucionalnu stabilnost znanstvenoga sukoba. Drugim riječima sredstva iz europskih fondova ne mogu i ne smiju biti kompenzacija smanjenim nacionalnim izdvajanjima. Ono što je danas ovdje, što se proteže, što se naglašava to je da je pitanje izvrsnosti od presudnog značenja za dalji razvoj znanosti. I mislim da nitko racionalan nema ništa protiv izvrsnosti. Međutim, postavlja se pitanje da li je to jedini kriterij da možemo prihvatiti znanost, odnosno da znanost postane ključni čimbenik gospodarskog razvoja. Sa izvrsnošću ako dozvolite sa opasnošću da budem krivo shvaćen, ako kažemo da tri puta više povećamo sva sredstva za znanost, pa neće biti 1500 nego će biti ne znam 4500 objavljenih znanstvenih radova u međunarodnim časopisima hoće li to imati neposredne posljedice za gospodarski razvoj Hrvatske. Neposredno neće, dugoročno možda. ali zato što će ti znanstvenici otići van, što ćemo onda kupovati te tehnologije i primjenjivati ih ovdje doma. Prema tome, ovdje kada govorimo o tim kriterijima vrednovanja naglašava se znanstvena kvaliteta i važnost istraživanja što nije sporno, ali nema reference za doprinose, barem nema u izvješću, za doprinos gospodarstvu i gospodarskoj kompetitivnosti. Kvaliteta predlagatelja i istraživačke, kriterij za kvalitetu predlagatelja, istraživačke okoline nema kriterija gospodarske, društvene korisnosti i primjenjivosti rezultata projekta. Imamo situaciju da program partnerstva u istraživanjima podržava partnerstvo javnih sveučilišta i javnih znanstvenih instituta i izvan proračunskih izvora financiranja. Misli se na privatne tvrtke i jedinice lokalne uprave i samouprave itd. Ali taj program kao što smo vidjeli od ukupno 8 prijavljenih projekata jedan je, samo jedan je predložen za financiranje. Prema tome i ova orijentacija zbog čega i zašto ja to ne znam i ne mogu ulaziti u ovome, ali sama orijentacija na ono što bi trebalo održati ili dati spoj sa gospodarskim sektorom, da bismo osigurali tu orijentaciju i želju da gospodarski, osiguramo gospodarski razvoj naprosto i ovdje se vidi da ne funkcionira ili ne funkcionira u dovoljnoj mjeri. Prema tome zaključno. Možemo biti suglasni sa ovim izvješćem, prihvaćamo ga u cijelosti zbog onoga što sam već rekao. Međutim, moje je stajalište osobno da bi se zaklada trebala sama pozabaviti procjenom ovih strategija i politika da li je stvarno orijentacija primarno na fundamentalna istraživanja može učiniti one učinke koje smo u zakonu predvidjeli, koje očekujemo od ove zaklade. Ako mogu, rekao sam već ako se i poveća dva, tri puta zašto jesam ulaganja u znanost, a nema ovoga ulaganja sa realnim sektorom jer je to u daleko većoj mjeri potvrda učinkovitosti, efikasnosti, izvrsnosti znanstvenih radova kad vam dođe realni sektor i naruči rješenje i traži rješenje za probleme s kojima su pojedine firme, poduzeća ili društvo zaduženi. Ne zaduženi nego suočeni, da onda nam ta i vrednovanja i kriteriji dobivaju sasvim drugu dimenziju i možemo ih tražiti na drugim mjestima. A pretpostavka za to između ostalog bi bilo da se razmisli o tome da li ovi paneli, ova 23 panela treba redizajnirati na način da u njih uđu ljudi koji znaju potrebe i područja koja treba istraživati. S druge pak strane ovdje čisto jedan primjer na ovom zadnjem jednom skupu koji smo organizirali, jedan od direktora tog skupa je rekao zadnji čas čuj ne mogu, nisam siguran da ću doći jer me premijer Vlade, nije sad bitno koje, zadužio da mu preko vikenda dam svoje mišljenje o određenom problemu. Da li smo mi došli u tu situaciju da Vlada može tražiti od zaklade ili znanstvenika mišljenja bilo osobna koja se mogu dati u kratkom vremenu, bilo stavove koji onda trebaju biti podloga analizi zakonskih prijedloga i drugih dokumenata jer koliko ja znam naš mentalitet kad bi to se tražilo od osobe A, a ne od osobe B onda bi to već bio sukob interesa i ne znam kakve priče bi, sve ne bi čuli o tome. Međutim, cilj i svrha ovoga bi, što bi trebalo sa ovim promovirati jeste da znanje, znanost postane podloga i rada Hrvatskog sabora u daleko većoj mjeri nego što ona to jest. Objektivno mi danas moramo priznati da danas mišljenje bilo kojeg zastupnika daleko ima veći prostor, neću reći veću težinu, nego veći prostor u javnosti nego bilo kojeg akademika, znanstvenika ili stručnjaka iz bilo kojeg područja. Tako da cijeli taj, cijelu tu filozofiju po mojem mišljenju treba promijeniti, treba biti izvrstan u fundamentalnim istraživanjima, ali treba staviti naglasak na razvojna i primijenjena istraživanja ako želimo to da nam znanost postane relevantan čimbenik i gospodarskog i društvenog razvoja.
Hvala lijepa. Imamo na vaše izlaganje više replika. Ja molim samo sve kolege da se drže maksimalno teme, jer tema znanosti je široka i svi mi, pogotovo mi koji se bavimo njome bi mogli o tome pričati satima i satima. Ali sad je tema Izvješće Hrvatske zaklade za znanost za prošlu godinu. No, prva replika je uvaženog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala akademiče, hvala isto na ovoj primjedbi. Međutim s obzirom na to da znanost nije baš često u ovako dobrom, koliko toliko dobrom terminu i u saborskoj raspravi mislim da nije loše da možda malo odemo iz teme, pa da javnost dobije više uvid u to koji su problemi znanosti, što se radi u znanosti itd. To je čisto moje ovako osobno mišljenje. Ali samo što bih htio reći. Znači, nadovezao bih se na profesora Tuđmana. Što se tiče ovog procesa recenzija, mislim da je bitno da cijeli taj proces bude u skladu sa strategijom, da se slijedi procedura, znači od posebnog stručnog povjerenstva pa na dalje, da nema nekakvih jednostranih tu postupanja i nekakvih ad hoc tijela. Jer na taj način će onda, bi mogao nastati kaos u cijeloj toj proceduri, a važno nam je da obrazovna reforma ide dalje. Druga stvar što se tiče sposobnosti zadržavanja naših znanstvenika. Ono što je tu problem ako pogledamo naše znanstvenike oni vrlo često imaju odlične rezultate u okvirnim programima i u Obzoru 2020 kada se prijavljuju kao dijelovi nekakvih konzorcija, idu raditi na strane institucije. Puno je teže dobiti institucionalna, neka naša institucija dobije zapravo neki europski projekt i da onda samim tim ili vrati naše znanstvenike van ili privuče strane. Ono što bih ja tu naglasio jedan splet koji se često ne navodi je sam okvirni program. Znači sam okvirni program je više onako napravljen teilor made za velike institucije sa velikim resursima. Veliki projekti se stimuliraju, onda jako teško naše institucije tu mogu participirati i biti kompetitivne. Zato mislim da treba naglasiti da i u europskom institucija sad kad se bude radilo na novom okvirnom programu F59 da se lobira i da manji projekti dobiju veći iznos financiranja kako bi naše ustanove tu mogle participirati. Znači to nije pitanje smanjivanja kvalitete, nego pitanje jednostavno da se dopusti manjim projektima da i manje institucije mogu sudjelovati ili institucije sa manjim sredstvima. I zadnja stvar što se tiče EU fondova. Da kod nas je pogotovo kod nekih financijaša jako često problem da oni [[Upadica Reiner: Hvala.]] gledaju fondove kao popunjavanje, sredstva za popunjavanje proračunske rupe. To doista ne smije tako bit. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog kolege Tuđmana.
Ako sam dobro razumio prvu primjedbu da treba držati proceduru zbog procedure kod recenziranja kurikuluma naprosto kad se radi o hrvatskom jeziku, povijesti i društvenim znanostima to naprosto ne funkcionira, odnosno treba preokrenuti. Jer taj spor između društvenih i prirodnih znanosti nismo mi izmislili, on je star već preko 150 godina. Prema tome, sumnjam da ćemo ga i mi ovdje riješiti. Prema tome, ovdje treba voditi računa o drugim kriterijima, drugim razlozima da ne otvaramo sad tu priču. Što se tiče problema ovoga što ste rekli očigledno i EU traži objedinjavanje, okrupnjavanje tih projekata i odgovora i angažmana na njima. Međutim, trebamo vidjeti da mi nemamo razvijenu tu infrastrukturu primijenjenih i razvojnih institucija, odnosno centara, već to vidite uzmite po broju patenata. Mi ih imamo 6. a ne znam druge zemlje u desetke ako ne i sto i nešto patenata donose. Prema tome, trebamo biti svjesni nedostatka te infrastrukture i naći način kako tu prazninu popuniti ne ugrožavajući partnerstvo u ovim drugim sustavima. Prema tome, taj je za jednu malu zemlju daleko bi bilo važnije omogućiti ako nas 5 imamo nekakav jednu malu zemlju daleko bi bilo važnije omogućiti ako nas pet imamo nekakav projekt da se možemo javiti na taj projekt zahvaljujući vlastitim referencama, nego o tome da li imamo fizički adresu ili ne ako želimo nešto riješiti. S druge strane da iskoristim priliku, bilo bi dobro da se stvori baza podataka znanstvenika gdje bi od onih koji traže rješenje, do novinara, do Sabora i politike mogla koristiti te stručnjake.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja pohvaljujem ovo Izvješće zaklade koje je detaljno, konzistentno i jasno. Kolega Tuđman vi ste rekli da nitko nema ništa protiv izvrsnosti je li to jedini kriterij za gospodarski rast tako ste rekli. No, kada idemo s delegacijama po svijetu posebice u zemljama Europske unije ili onim kojima možemo komparirati sa Hrvatskom po broju stanovnika i njenom veličinom, onda ćete vidjeti da ti ljudi koji nas dočekaju u tim zemljama govore zapravo o svojim prirodnim bogatstvima, svojim kulturnim dobrima ali i govore o jednom modernom svom identitetu a to je identitet inovativnosti i taj identitet kreativnosti i njihovih ljudi. Po jednom indeksu inside to su uglavnom vodeće zemlje od Švicarske, Velike Britanije, Hon Konga, Singapura i zapravo tu negdje nema Hrvatske. Nema Hrvatske, ali koliko znamo ima Hrvata, Hrvata koji su prepoznati u svijetu. Dakle, Hrvatska kao zemlja nije ali Hrvati jesu, pa ću spomenuti i gospodina Mihaljevića i gospodina Igora Štagljara, Rudana, Soljačića, evo mladog ovog pijanistu Krpana koji je na prestižnom ovom Feruccio Busoni natjecanju dobio prvu nagradu, nisam vidio, volio bih i da to možda gospodin akademik na kraju kaže jesu li koristili sredstva za svoje projekte. I možda još za kraj pitanje je naših ljudi izvan Republike Hrvatske, naše dijaspore, koliko zapravo njihovu inovativnost i kreativnost koristimo kroz ovu zakladu i njena sredstva. Evo, hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Tuđman.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovo što ste vi govorili nekoliko procesa se zbivaju paralelno. Prvo, znanstvena područja kakva su bila prije 50 ili 100 godina ona su se naprosto razlomila, fragmentirala u niz disciplina i međusobnih veza s jedne strane. A s druge strane ove nove tehnologije su omogućile da pojedinaca ne više nužno velike korporacije postaju nositelji tih ideja odnosno realizacije pa vam nekakav Zuckerman može napraviti. Zuckerberg jel' tako? Pardon. Može napraviti korporaciju koja vrijedi milijarde u roku od nekoliko godina. Mehanizme da mi to prepoznamo i omogućimo, mi danas nemamo. Doduše jedan Zuckerberg ne može realizirati to u Hrvatskoj zato što hrvatska nema takvu infrastrukturu. Mora postojati i druga infrastruktura velikih zemalja. Ali u nekim drugim razmjerima, drugim područjima mi to možemo učiniti. Problem je u tome što smo previše okoštali i nismo dovoljno fleksibilni. Stalno unaprijed otklanjamo moguće zapreke umjesto da gledamo da omogućimo da netko sa svojim autoritetom stane i kaže - ja potpisujem da je ta ideja, taj čovjek sa svojim programom ima budućnost i da ga treba podržati. Kod nas je, činimo sve da zablokiramo svaku inicijativu.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Vesne Bedeković.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi profesore Tuđman, ja bih se samo kratko osvrnula na onaj dio vaše rasprave u kome ste govorili o omjeru odnosno odnosu između broja fundamentalnih i primijenjenih odnosno razvojnih istraživanja u Hrvatskoj i o tome da naprosto moramo jako, jako biti svjesni činjenice da Hrvatska zaostaje u primijenjenim i razvojnim istraživanjima u odnosnu na ostatak svijeta i naravno da se slažem s vama. I još bi tu pridodala još jednu ja bih rekla i činjenicu koju moramo jako postati i biti svjesni. Naime, ja imam dojam da u Hrvatskoj rezultati brojnih istraživanja nerijetko završe negdje na dnu donjih ladica, da Hrvatska na žalost još uvijek ne čita i premalo uzima u obzir rezultate znanstvenih istraživanja, a svrha znanstvenog istraživanja osobito primijenjenog i razvojnog je poboljšanje dakle prakse. Smatram da premalo ili čak uopće ne uzimamo u obzir rezultate istraživanja i bojim se da je dobar dio istraživanja u našem sustavu znanosti se pretvorio na žalost u samome sebi svrhu. Čini mi se da bismo tu trebali ovu pojavu dakle jako uzimati u obzir, poraditi na tome da se takav trend promijeni, a naravno da je to sve skupa povezano i sa brojem istraživanja koja provodimo u partnerstvu s gospodarstvom. A naravno da je i poražavajući podatak ovaj razvidan iz izvješća da u kategoriji partnerskih projekata od prijavljenih 8 što je strašno malo i premalo dakle da je uvažen samo jedan što je još manje i još strašnije. Zahvaljujem.
Odgovor uvaženog zastupnika Tuđmana.
Hvala. Ova postavka da su nekad istraživanje odnosno doktorske radnje same sebi svrhom često ima potvrdu i sada je pitanje gdje tu tražiti razloge tome, razloge takvoj ocjeni. Čini mi se da to je, odgovor treba tražiti upravo u području sprege realnog sektora, realnog života sa znanošću odnosno sa da kažem znanstvenim ili intelektualnim rješavanjem problema. Prema tome, bilo bi normalno da imamo na primjer gospodarske komore sa svojim problemima i da kažu čujte kako da ja to riješim a da onda neki doktorand riješi problem da karikiram da kako će netko uštedjeti 20% materijala ili vremena da izradi nekakav proizvod. Nama se to čini trivijalnim, svatko želi odjednom biti ili Nikola Tesla ili rješavati svjetske probleme. Na ovaj način bismo sa takvom jednom filozofijom gdje smo i od tih doktorata učinili nešto korisno i svrsishodno pogotovo što kada bi netko radio analizu znanstvenih dostignuća doktorata u bilo kojem području prije dvadeset, četrdeset i šezdeset godina vidio bi da ono što je bilo prije šezdeset godina danas i djeca u srednjoj školi ako ne već i u osnovnoj školi znaju. Prema tome, znanost se razvija i ne treba se libiti da rješavamo dnevne problemi koji su postavljeni kod nas. I tu je ono što bih želio naglasiti ili što naglašavam ovim raspravama potreban spoj sa razvojnim i primijenjenim istraživanjima.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite!
Hvala. Profesore Tuđman, upravo ovo o čemu ste govorili o važnosti spoja istraživanja fundamentalnih primijenjenih ali zapravo tu vidimo jedan od zadataka zaklade koji možda nije dobro iskorišten i odrađen svo ovo vrijeme a to je da prikupi malo više sredstava iz gospodarstva. Dakle, imamo jednu tvrtku koja je prepoznala kvalitetu zaklade koja već treću godinu sudjeluje u sufinanciranju, farmaceutska je tvrtka i da imamo pedesetak takvih tvrtki da svaka financira samo jednog doktoranda to bi bio veliki pomak. A mislim da to ne bi bilo veliko opterećenje za veći broj manjih tvrtki koje bi na taj način mogle unaprijediti rad Hrvatske zaklade za znanost i na taj način ostvariti taj spoj istraživanja i direktne primjene u svakodnevnom životu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Tuđmana.
Hvala. Mislim da je to upravo jedan od ključnih problema koji moramo riješiti jer kao što i sami znate druge zemlje ulažu u najmanju ruku jednako toliko u znanost kao što ulaže i države, ako ne i više a to se neda na silu učiniti nego samo ako postoji realan spoj odnosno potreba za takvom spregom. Niz je načina kako se to može osigurati od toga da se s jedne strane naruče rješavanje određenih problema do toga da tvrtke financiraju doktorande koji će onda raditi ono što su već ranije dogovorili da se razriješi. Ja nisam ovdje niti da predlažem takva rješenja nego naprosto da zagovaram da se ti modeli razviju jer bez toga rekao sam čak i kada bismo uložili mnogostruko više u znanost mi bismo došli a ne da osiguramo spoj primjene tih znanstvenih istraživanja u realnom sektoru mi bismo naprosto ulagali u primarna fundamentalna istraživanja protiv kojih nemam ništa da se odmah razumijemo nego bismo sa takvim ulaganjima, sa izvrsnim ljudima koji se javljaju, nisu svi genijalci da se razumijemo ali bi onda financirali razvoj najrazvijenijih zemlja jer bi ti ljudi tamo našli pogodnosti i mogućnosti da razvijaju svoje ideje. Prema tome, trebamo naći balans jedan iz ovih fundamentalnih i razvojnih istraživanja a čini mi se da bi Zaklada trebala razmotriti da li ima dovoljno instrumenata da to može podjednako zadovoljiti obadvije ove grane znanosti.
Hvala lijepo. Slijedeći, idemo na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Pusić. Izvolite!
Kolegice i kolege! Što da kažem? „De za vu all over again“. Mi smo relativno nedavno otprilike u istom sastavu raspravljali o ovoj istoj temi ovdje sa istim ili vrlo sličnim rečenicama i zaključcima pa ću ja malo isto to ponavljati, uglavnom ono što su kolege prije mene rekli i istaknut ću neke stvari koje mi se čini da su naročito značajno u ovom izvještaju. Dakle, on je odličan i užasan istovremeno. Odličan je jer dobro pokriva teme i područja, i sistematičan je, pregledan na koja se odnosi a užasan zbog toga što zapravo raportira odnosno izvještava o stanju u znanosti i mislim da tu je apsurdno da se namećemo međusobno oko toga da li ima 2 milijuna više ili 2 milijuna manje, očito je da treba drugačiji pristup. I ovo što smo mi svi skupa do sada radili mislim kao država nije dobro, nije dobro ako hoćemo napredak znanosti a moje mišljenje je da mi gotovo nemamo drugu opciju. Ako hoćemo bilo kakav gospodarski razvoj on mora biti na temelju vrlo sofisticiranih i modernih industrija vrlo usko povezanih sa znanošću obzirom na veličinu, lokaciju i činjenicu primjerice da je turizam jedna od naših važnih gospodarskih grana i da o tome ovisimo. Dakle, sve što zagađuje, sve što je starinsko u tom pogledu ne funkcionira i kontraproduktivno je i ubija odnosno reže nogu na kojoj stojimo. U izvješću se kaže, malo ću samo ponoviti jer ne mogu si tu pomoći, dakle 600 znanstvenih projekata, 330 doktoranada. E sad, programi. Ovdje su kolege, kolega Tuđman je to spominjao, govorili o naročito tom programu partnerstvo u istraživanju dakle suradnja sa gospodarstvom, programi su projekti razvoja karijera mladih istraživača kroz istraživačke projekte, kroz nove projekte ili kako ih oni zovu uspostavne istraživačke projekte i to famozno partnerstvo u istraživanjima, partnerstvo s gospodarskom. Dakle, nema sigurno nikoga tko bi bio protiv toga. Obrnuto, svi smo uvijek za to i sve je točno da puno novaca u istraživanje u velikim i jakim u tom pogledu državama dolazi iz gospodarstva ali gledajući realno i pošteno Hrvatsku iz kojeg gospodarstva. Kad idete tražiti novce za istraživačke institucije, za znanstvene institucije šta ste imali? Ericsson, Nikola Tesla, eventualno Podravka, Belupo, Atlantik Agrokor, možda još par firmi. Tko će u Hrvatskoj dati novce za istraživanja primijenjena ili bilo koje druge vrste? Da bi dobivali novce iz gospodarstva morate imati gospodarstvo koje ima novce i koje je u stanju si priuštiti tu vrstu recimo dugoročnog ili u najboljem slučaju srednjoročnog ulaganja u svoj vlastiti razvoj. Mi tu imamo naprosto vrlo ograničene mogućnosti, svi se mi iz starije generacije sjećamo brodarskog instituta financiran i razvijao brodogradnju između ostalog, naprosto nije na dnevnom redu. Dakle, partnerska istraživanja i primijenjena istraživanja su važna, treba ih apsolutno razvijati ali u realnom, uzimajući u obzir realni kontekst u kojem se nalazimo u Hrvatskoj sa tim gospodarstvom i tvrtkama koje imamo i kakve imamo i tko je uopće u mogućnosti sudjelovati u takvoj vrsti istraživanja. Jedinstvo uz pomoć znanja, dakle suradnja sa znanstvenicima u inozemstvu po mom mišljenju hrvatskim i svim drugim ako je ikako moguće, dakle što više i što bolje to bolje ali je pitanje na koji način se to završi. U većini slučajeva se završi kad imate dobre ljude da oni odu, ostanu na Harvardu i hvala Bogu neka ostanu, neka rade, neka rade najbolje što mogu ali tu je problem centara izvrsnosti i institucija. Naravno da u znanosti je osobni talent itd. važna stvar ali potreban je i taj kontekst u kojem jedna odlična osoba može funkcionirati. To je problem malo novaca i male zemlje i male znanstvene zajednice. 10% u Hrvatskoj je u apsolutnim brojevima puno, puno manje nego 10% čak i u Poljskoj, 10% stanovništva u Poljskoj sa nekakvim visokim obrazovanjem je cijela Hrvatska praktički a apsolutni brojevi ovdje imaju jer čine kritičnu masu, dakle oni imaju značaj, nije svejedno o postotku od kojeg apsolutno broja se ovdje radi. To isto vrijedi i za postotak BDP-a koji odlazi u znanost. 0,81% ili 0,84% ovisno na koju godinu gledate od hrvatskog BDP-a je dramatično manje od 0,81% od recimo švedskog BDP-a da ne kažem od njemačkog BDP-a u ukupnoj količini novaca a znanost se financira s time, dakle nije tu u toj mjeri bitno koliko ima stanovnika u zemlji nego je bitno kolika je ukupna suma novaca s kojom se ta znanost financira. Dakle, ono što se meni tu čini naročito dramatično u ovom izvješću i to ću spomenuti iako su kolege već spomenuli su komparativni podaci, dakle kako mi, kako Hrvatska stoji u odnosu na druge. U Europi samo Bugarska, Rumunjska i Hrvatska smanjuju od novih članica, dakle od 11 novih članica smanjuju zadnjih deset godina financiranje za znanost. Onaj podatak koji su mnogi već citirali hrvatski plan do 2020. je 1,4 BDP, europski 3%. Dakle, 1,4% BDP, 3% Europske unije. Mi ne bi trebali imati isti postotak, mi bi trebali imati veći postotak, zato jer mi moramo još uloviti korak. I osim toga 3% BDP hrvatskog je puno manje nego 3% prosječnog BDP Europske unije ponovno u apsolutnim iznosima, dakle, u stvarnim novcima. I drugi dramatični podatak, dakle, mi povećavamo svoje zaostajanje. I drugi, dramatični podatak je onaj koji mislim da je kolega Jovanović već citirao, a citira ga se i u Izvješću, a to je da je Hrvatska na 148 mjestu, da je na 137 mjestu od 148 država po sposobnosti zadržavanja mladih talentiranih znanstvenika i na 141 mjestu po sposobnosti privlačenja talentiranih istraživača iz inozemstva. To po mom mišljenju zahtjeva krizni plan. Ili ajmo se ostaviti znanosti ili na ovome nešto treba napraviti, jer me nitko neće uvjeriti među tih 148 zemalja ima zaista razno, raznih zemalja od kojih mi sebe smatramo daleko naprednijima, prosvjećenijima, razvijenijima i što god hoćete, nota bene, Hrvatske je negdje na 40. mjestu po tome. A ovdje na jedanput se pojavljujemo tako nisko rangirani po ova dva kriterija ili u ove dvije dimenzije koje su ključne. I to zadržavanje mladih talentiranih znanstvenika ima naravno veze s time da mogu prvo dobiti posao, a drugo, da imaju uvijete. Ljudima je puno manje iz vlastitih iskustava sa mladim ljudima garantiram da im je puno manje važno veličina, odnosno visina plaće, a na prvom mjestu su im uvjeti. Ako imaju uvjete za rad, ako imaju mogućnost da se dalje razvijaju oni će ostat, ako nemaju će otići i na neki način imaju pravo. A da ne govorim o sposobnosti privlačenja talentiranih ljudi. Mi bi morali naprosto napraviti neku strategiju za to. Mi imamo elemenata, argumenata pokušavalo se i u nekim slučajevima uspješno radilo u prošlosti, dakle, privlačit talentirane ljude da ovdje dođu i ostanu. Kao što znamo iz neposrednih iskustava u neposrednoj prošlosti napravili smo upravo obrnuto. Dakle, otjerali smo talentirane ljude koji su tu bili i došli, vratili se iz inozemstva, otjerali smo ih natrag u inozemstvo upravo načinom i uvjetima vidi akademik Đikić. Vrednovanje i to mislim da je važno i dobro naglasiti u ovom izvješću, vrednovanje, mi smo izuzetno mala znanstvena zajednica kao zemlja. I vrednovanje projekata po mom mišljenju ima smisla isključivo ako je međunarodna. Jer nema nikog u jednoj struci koji neće pročitat recenziju ili pročitat projekt i znati točno iz njegove discipline tko je to pisao. Ja vam to garantiram. Prema tome, jer ljudi naprosto znaju šta tko radi, postoje ušančene različite. Dakle, vrednovanje samo međunarodno. Naravno da postoje discipline kao što je jezik, povijest i ovakve neke stvari koje imaju i moraju imati jer su specifične tako i moraju imat ovu domaću komponentu, ali i one se mogu kombinirati sa međunarodnim recenzijama u pitanjima metodologije, dakle, čisto znanstvenog aparata koji se koristi jer je on univerzalan ne u tom smislu specifičan. Sadržaj naravno je specifično. Na žalost situacija u znanosti i na sveučilištima dosta reflektira i našu političku situaciju i situaciju u politici i kako ovdje smo u zapravo jednom padu tako smo u padu i u ovim drugim disciplinama gdje sve na nekom drugom području, gdje se ušančio jedan tribalizam. Ili si moj pa ću te ja gurat ili si s druge strane pa neš proć bio tri puta Einstein. To govori dodatno o potrebi vanjskog vrednovanja. I konačno, Zaklada je očito odličan projekt međutim nalazi se u ovom trenutku u nekoj vrsti vakuuma i na nekom režimu izgladnjivanja. I to zaista mora biti naša odluka pa ja bih rekla i ovdje u Saboru i mislim da je dobar prijedlog da eventualno napravimo jednu ozbiljnu raspravu o stanju u hrvatskoj znanosti. Hvala vam lijepa. Mi ćemo podržati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Uvažena zastupnica Petrijevčanin Vuksanović
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Pusić, s vama se slažem u onom dijelu kad ste rekli da postoji jedan dobar dio jedan loši dio, vi ste to rekli sjajan i užasan dio. Sjajan je zaista u smislu da Zaklada radi u skladu sa pravilnikom i zakonom i da je taj dio potpuno korektan i o tom izvješću ostalom ovdje se svi slažemo. A onaj dio koji ste vi nazvali užasni možda zaista i je odgovarajuća riječ u smislu onoga što smo čuli od svih prethodnih kolega koji su raspravljali izdvajanja financijskih sredstava za znanost i u smislu povezanosti realnog sektora sa znanstvenim istraživanjima i realizacije istih. Ali možda je adekvatno spomenuti još jedan problem koji je bio prisutan i u medijima nedavno, dakle, a to je na neki način eklatantan primjer trivijalizacije i vi ste se dotaknuli u svojoj raspravi dakle ne samo u smislu minorizacije i rezultata domicilnih znanstvenika, nego i u smislu još nekih drugih rezultata koje sada nemam na žalost vremena, ali nedavno je bio primjer jedne naše mlade znanstvenice koja je otkrila markere za ranu fazu alzheimera, a znamo da je to najbrže rastuća bolest i u svijetu i tek nakon što su prenijeli svi relevantni strani mediji jedan dio hrvatskih medija je to prenio. Dakle, to je stvarno žalosno i govori o tom zabrinjavajućem fenomenu trivijalizacije ne samo društva, ne samo medija nego u konačnici i znanosti kao struke, a i znanstvenika kao stručnjaka. A znamo i sami ste to sada spomenuli na kraju svojeg izlaganja da je sve povezano, pa je na žalost situacija u društvu zapravo je povezana sa situacijom i u znanosti.
Hvala lijepa. Prijeći ćemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Tomislav Sokol. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Akademiče Vretenar, doktore Mataković, pa evo većina stvari brojčanih podataka je rečeno tako da neću sada ponavljati, ali neke stvari bih ipak istaknuo posebno. Znači, što se tiče Zaklade za znanost, ona je postala kao što znamo primarni kanal za nacionalno financiranje znanosti i znanstvenih projekata itd. Ona se primarno financira iz državnog proračuna i to je na tragu mnogih sličnih zaklada poput FFO-a, flamanskog recimo itd. i na taj način država zapravo određuje i svoju znanstvenu politiku na neki način. Činjenica je da se tu u velikoj mjeri financiraju fundamentalna istraživanja i tako je slično i drugdje. Naravno potreban je ovaj drugi segment znači primijenjenih istraživanja i suradnje sa gospodarstvom, ali mislim da tu nije samo pitanje zaklade. Pitanje je i nekih drugih instrumenata, institucija itd. Pa recimo prije dva tjedna smo imali raspravu o Hamag Bicrou. Znači Hamag Bicro je kroz … financiranje iz STP2 iz kredita Svjetske banke financira upravo projekte suradnje znanosti i gospodarstva, stvaranje poduzeća baziranih na znanju itd. A ti programi se sada nastavljaju kroz financiranje iz Europskog fonda za regionalni razvoj. Znači, to je još jedan segment koji bi tu trebalo napomenuti, znači nije samo zaklada jedini način na koji se tako nešto može financirati i stimulirati. Druga stvar koju bih istaknuo je da je trenutno u procesu izrade u Ministarstvu gospodarstva, ali to je radna skupina u koju su uključeni predstavnici Ministarstva znanosti Zakon o državnim potporama za istraživanje i razvoj. Znači, tu se razmatra nekoliko modela i nekoliko mjera kako bi se stimuliralo ulaganje poduzeća u istraživanje i razvoj između ostaloga od poreznih olakšica pa na dalje. Pa ja očekujem da bi taj zakon trebao biti odnosno nacrt prijedloga zakona u proceduri negdje do kraja godine, pa ćemo i kroz to onda moći govoriti i o ovim temama tako da nam je za taj dio što se tiče suradnja sa gospodarstvom potreban cijeli jedan cijeli set mjera na kojima se u velikoj mjeri radi, ali naravno potrebno je još dalje. Dalje znači Zaklada kao što je već više puta rečeno to je možda najvažniji podatak financira gotovo 600 znanstveno-istraživačkih projekata te 330 doktoranata. Znači, ove godine ono što sam već napomenuo je predviđeno financiranje iz Europskog socijalnog fonda za još 157 mladih doktoranata. Ono što je bitno je naglasiti da kod nas u sustavu imamo veliki disbalans, znači na nekim institucijama imamo puno više znanstvenih savjetnika, nego što imamo znanstvenih suradnika ili puno više redovnih profesora nego docenata i doktoranata. Vrlo su slojeviti razlozi za to. Znači, mi smo imali jedan veliki priljev novih tada su se zvali znanstveni novaci tamo 2006. i 7., a onda su opet između 2012. i 2015. imali veliku sušu i sada smo opet u jednoj situaciji da moramo krenuti u novu kadrovsku obnovu sustava, to tako jako varira gore-dolje ovisno koja je opcija na vlasti, kakva je ekonomska situacija itd. Znači, ono što je bitno i ono što smo mi mogu reći tražili unutar proračuna Ministarstva znanosti da se iz državnih sredstava znači, to je ovo što smo govorili da europski fondovi nisu tu da popunjavaju rupe u proračunu da se osigura dugoročno financiranje za barem 250 novih doktoranata godišnje. Ja se nadam da će takav prijedlog na kraju biti i usvojen. To je ono što je predložila Uprava za znanost unutar ministarstva. E sada ovo što se tiče ovog izgladnjivanja koje je spomenuto, pa ja mislim ako za program doktoranata i poslije doktoranata podignete proračun za 45% iz godine u godinu 16. na 17. da to nije baš izgladnjivanje. Tako da mislim da ipak znamo da situacija nije dobra, ali da i sto tako ne treba baš olako baratati takvim pojmovima. Znači, govorim o 2017. u odnosu na 2016. to nije obuhvaćeno izvješćem, ali govorim kakvo je stanje u proračunu Ministarstva i što je osigurano za Zakladu u ovoj godini i koje su projekcije i prijedlozi za povećanje u idućoj godini. Tako da u svakom slučaju je predviđeno da sredstva rastu. Naravno, teško je velikom ministarstvu koje obuhvaća znači kompletnu obrazovnu vertikalu izboriti se za to. Ali u svakom slučaju znam da se trudimo i znam da se na tome radi, a na tragu toga bih napomenuo i da smo znači što se tiče postotka ulaganja, ulaganja postotka BDP-a ulaganja u znanost od 2012. ipak imamo nekakav rast. Je taj rast dosta mršav, ali ipak imamo. Ne možemo reći da kao država u tom smislu idemo prema dolje. E sada, također bi se dotaknuo ovoga što se govorilo o uravnilovki, općenito o stimuliranju najboljih i stimuliranju ostanka mladih znanstvenika u Hrvatskoj i jačanju institucija. Tu se potpuno slažem. Znači, mi trebamo jačati institucije, stvarati domaće konzorcije poput centara izvrsnosti kako bi na taj način stimulirali najbolje da ostanu Govornik se ne razumije./… Evo, ono što bih ja naveo, da je ove godine, pokrenuto iz fonda za regionalni razvoj projekta u vrijednosti milijardu i pol kuna. Znači nije baš riječ o milijun, dva kn, gore dolje. Znači ugovori za 373 milijuna kn, za centre izvrsnosti su potpisani. Znači tu će 101 mladi doktorand, odnosno, mladi znanstvenik naći posao, a trenutno je u tijeku u proces evolucije za projekt ulaganje u organizacijsku reformu, kroz ulaganje u znanstvenu infrastrukturu težak 760 milijuna kuna. Pored toga imamo projekte iz europskog socijalnog fonda, znači imamo ovih 157 doktoranda novih koje smo spomenuli, također i UKF koji je spomenut, se planira financirati iz Europskog socijalnog fonda, tako da tu doista bi rekao, ipak imamo određeni napredak. Također, što se tiče održivosti koje ste spomenulo, za se ove projekte iz EU fondova održivost je jedan od uvjeta i to Europska komisija i traži. Na kraju, krajeva i oni su imali dosta negativnih iskustava, kada su ulagali u nekakve zgradurine koje su se gradile, a s kojima se poslije nije znalo što bi. Tako da dio znači, kada … [[Govornik se ne razumije.]] za odobrenje raspisivanja natječaja, uvijek se traži da se dokaže dugoročna održivost. Tako i sa ovim projektima, tako da u tom dijelu, mislim da ipak radimo jedna korak naprijed. Također što ste tiče društveno humanističkog područja koje je ovdje spomenuto. Znači, činjenica je da smo u jednom periodu imali jednu, neću reći haiku, ali jedan dosta veliki pritisak na društveno humanističke znanosti. Recimo, imali smo pravilnik o izboru znanstvena znanja iz 2013. koje je pokušao primijeniti kriterije na društveno humanističke znanosti, neke od njih koji na njih jednostavno nisu primjenjivi, španjolskih baza podataka itd. i to je ono što je bio problem. Tako da ja vjerujem i nadam se da nova pravna regulativa, koja bi, ja se nadam trebala biti usvojena do kraja godine, znači, novi temeljni zakon, bi trebao jasno postaviti koji kriteriji su primjenjivi u kojem znanstvenom području, a koji nisu. To je ovo što se nadovezuje na ovo što ste vi rekli. Hrvatski jezik i povijest su ključ nacionalnog identiteta i to je nešto gdje država treba, što država jasno treba odrediti kao svoj prioritet. I na kraju, što se tribalizma tiče koji je spomenut ovdje, slažem se toga nažalost imamo puno, imamo situacije da istaknuti profesori jedinstveni u svojoj struci koji praktički nema tko zamijeniti gube, znači ne mogu produžiti svoj posao nakon 65 godine, zbog nekih podjela, koje baš nisu utemeljeni na znanstvenim, nego na nekim drugim kriterijima. Pa ja ovim putem apeliram da se i ta atmosfera malo smiri, da se prestanemo dijeliti na taj način u rovove i da svi zajedno surađujemo na razvoju hrvatske znanosti i visokog obrazovanja. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo i na vaše izlaganje replike. Prva je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala kolega Sokol, ono što moram replicirati, odnosi se na vaše razmišljanje da će biti novaca u proračunu, dakle, nemoguće je da se išta učini po kvaliteti boljeg financiranja znanosti, kad je predviđeno da proračun ministarstva 2018. raste 1,8%, 2019. 0,8%, a 2020. 0,7%. To nije dovoljno ni da se podmire oni troškovi plaća temeljem staža koji raste. Dakle, apsolutno to nije osigurano u ovoj projekciji. Ja apeliram na vas kao člana HDZ-a i bivšeg dužnosnika ministarstva, da kod proračuna 2018. se to promijeni. I drugo što bi s osvrnuo, govorili ste o toj negativnoj piramidi, koje imamo u sustavu akademskih zajednica, gdje imamo najviše profesora, a najmanje zapravo asistenata, odnosno, docenata i kako bi komentirali prijedlog koji je jučer došao od strane uvaženog profesora Đikića, koji je prethodnik u ministarstvu Barešić doslovno potjerao zajedno sa Plenkovićem iz Hrvatske, koji kaže, generacijski sukob je najgora stvar našeg sveučilišta. Ljudi stariji od 65 godina vole svoje fotelje više nego sebe i sve oko sebe. Žele biti direktora, a mladi ljudi nemaju priliku dobiti voditeljsku ulogu kako bi pokazali da se može bolje. Ministarstvo bi stoga trebalo onemogućiti starije od 65 godina, da vode obrazovane i znanstvene institucije. Oni mogu doprinijeti svojim znanjem, ali ne i svojim vodstvom. Da li smatrate da bi to bilo dobro rješenje za budućnost hrvatskih sveučilišta, znanosti i cijelog akademske zajednice?
Odgovor uvaženog zastupnika Sokola.
Hvala lijepo. Znači ono što mogu reći, da sad ne analiziram potrebe cijelog sustava, jer tu imamo cijelu vertikalu, znači, od odgoja zapravo do visokog obrazovanja. Ali, znam da smo mi, kad smo predlagali promjene i povećanja arbitrirali upravo one dijelove znanosti koji se tiču kompetitivnosti. Znači to su … [[Govornik se ne razumije.]] međunarodnoj bazi podataka, gdje smo imali, gdje je nastala jedna rupa kad se to prestalo financirati. To je ugovorno financiranje iz znanstvene djelatnosti, tzv. VIF koji smo već digli sa skoro 20% u ovoj godini. To su sredstva upravo za programe zaklade za znanosti itd. Znači tako da smo mi tu tražili dosta velika povećanja, ali kažem, teško je prvo u samo ministarstvo, koje je takvo kakvo je i s našim financijašima se izboriti za nešto, da bismo onda govorili o širom kontekstu. Tako da u ovom dijelu znanosti, mislim da su povećanja moguća, solidna povećanja, pogotovo u ovom dijelu koji zapravo najviše stimulira izvrsnost, plus sve ovo što smo rekli, što se tiče sredstava iz EU fondova. Nisam tu ni spomenuo 4 velika projekta, odnosno, 2 velika, 2 strateška, teška zajedno milijardu kn, o koji će se 2 također raspisati krajem ove ili početkom iduće godina i još 2 će ići nakon toga. E sad što se tiče starijih od 65 godina i zabrane obavljanje djelatnosti, prvo to vam je protuustavno. Znači vi ne možete diskriminirati, nekom zabraniti, ako je u radnom odnosu, da se kandidira i bude izabran za neku funkciju, samo zato što ima 65 godina. Postoje direktive EU oko toga, tako da tako nešto nikako ne može proći pravno. Jednostavno je to neizvedivo. Druga stvar, koju bi istaknuo. Značim u onim izmjenama i dopunama iz 2013. Zakona o znanstvenoj djelatnosti, te izmjene i dopune su upravo omogućili da netko može 2 po 2 godine produljivati, ako ima dovoljnu većinu u fakultetskom vijeću, praktički do smrti. A to je bilo znamo u čijem mandatu. Tako da mislim, problemi su puno kompleksniji. Ono što bih naglasio, da mnogi nastavnici sa 65 godina, su još uvijek u vrhunskoj snazi, mogu puno doprinijeti sustavu i ne treba generalizirati ljude i automatski isključivati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjednič. Kolega Sokol, vi ste govorili o sušnim i nesušnim razdobljima vezano za doktorante. U vrijeme Vlade Zorana Milanovića donijela je odluka pa je prestalo financiranje znanstvenih novaka. Ja sam tada postavio pitanje koja je budućnost ovih dvije i pol tisuće doktoranata koji su većim dijelom završili? Onda je u tom odgovoru između ostalog pisalo da je to kriva politika bila jer da ona urušava financijski sustav Republike Hrvatske. Drugim riječima, ostavili smo te doktorante ulici odnosno poslali ih da idu van. Da ne bi smo se vraćali na te priče, ovdje je intencija da se 250 ako se ne varam, rekli godišnje novih doktoranata financira. I sada, trebalo bi unaprijed imati projekciju gdje se oni mogu naći, odnosno gdje se mogu angažirati. Između ostalog, ako nije moguće da oni nađu po svojim kvalifikacijama i uvjetima, kvalitetama mjesto u znanstvenim i sveučilišnim institucijama onda bi trebalo u najmanju ruku predvidjeti da država kod raspisivanja svojih mjesta, odnosno potreba u državnoj upravi da prednost takvim ljudima. Ja sam i ovoj Vladi postavio takvo pitanje da li će to učiniti i nisam siguran kakav sam odgovor dobio, odnosno da li sam ga uopće dobio, pa prema tome, takvo jedno rješenje još nije na putu, ali kao što ste rekli trebamo cjelovito rješenje, pa u najmanju ruku i Zaklada bi trebala sa svojim projekcijama to predložiti.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala lijepa. Posve se slažem sa vama što se tiče ove inicijative mi smo o tome razgovarali prije nekoliko mjeseci u ministarstvu to se sjećam i mi smo unutar ministarstva kao uprava za znanost pokrenuli takvu inicijativu i trebamo dalje raditi na tome pokušati to potaknuti u tom sjeru. Ali ja se s vama potpuno slažem, mi smo kao uprava za znanost poslali već neke dopise i prijedloge na tragu toga. Samo jednu stvar bih još spomenuo koja je spomenuta prije, mislim ne volim govoriti o pojedinačnim primjerima, ali što se tiče gospodina Đikića on nije bio u radnom odnosu u Hrvatskoj i ne možemo reći da ga je netko protjerao, pa mislim da nema smisla govoriti na taj način. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Vesne Bedeković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi akademiče Vretenar, poštovane kolegice i kolege. Ja bih najprije htjela reći da evo s obzirom, da me raduje prije svega i daje mi optimizam s obzirom na ne tako davnu raspravu o Izvješću za 2015. godinu ako ništa drugo onda termin, ne sjedimo do kasno u noć, i ako ništa drugo raspravljamo po danu, kad smo malo više koncentrirani naravno uz opasku da raspravljamo petkom poslije glasanja kad nas ima u sabornici vrlo malo, ali ipak u odnosu na to što je bilo prošli put ima nas nešto više pa evo to ulijeva optimizam. Naravno, htjela bih pohvaliti izvješće koje je evo u cjelini dakle, odraz transparentnosti prije svega rada Zaklade, a onda izvršavanja njene zakonske zadaće kao središnjeg tijela koje prije svega osigurava finacijsku potporu znanstveno istraživačkim projektima. Puno je toga do sada već rečeno, ja bih htjela se samo vrlo kratko doista kratko vratiti na problematiku povezivanja znanosti s gospodarskim sektorom kao doista generatorom rastav između ostalog s obzirom na situaciju koju u gospodarstvu imamo mislim da je to tema koju treba dodatnu podcrtati i dati joj još dodatnu pozornost. Kao što sam već u jednoj od replika rekla dakle, činjenica je neosporno da Hrvatska zaostaje za takvom vrstom istraživanja za ostatkom svijeta i naravno sve je to povezano s primijenjenim i razvojnim istraživanjima, dakle, njihovim omjerom kad je u pitanju hrvatska znanost uz opasku da je osobito u novije vrijeme nerijetko teško povući i oštru granicu između temeljnih i primijenjenih odnosno razvojnih istraživanja u pojedinim disciplinama. Međutim, ipak postoje određeni kriteriji koji određuju dominantna obilježja temeljnih i primijenjenih istraživanja. Ono što mene zanima i doista te podatke nisam našla, možda griješim ali evo ja ih nisam našla pa evo gledam u vas akademiče Vretenar, postoje li uopće u Hrvatskoj podaci o tome kakav je omjer fundamentalnih i primijenjenih istraživanja, dakle, odnos broja trenutno u Hrvatskoj. Naime, zašto to pitam, Sabor, Hrvatski sabor je ako se ne varam u travnju 2015. godine usvojio jedan strateški dokument, dakle, Hrvatske akademije, dakle, strateški plan Zaklade za znanost u razdoblju od 2014. do 2018. godine i kao jedan od bitnih dakle, između ostalog problema istaknuti u analizi stanja hrvatske znanosti je doista nedostatak investicija iz poslovnog sektora u znanost. I na temelju jedne takve analize, jedan od bitnih strateških ciljeva u strateškom planu je povezivanje znanstvenika s javnih instituta i sveučilišta sa istraživačima u području dakle, gospodarskog sektora i općenito u području gospodarstva. I kao indikatori uspješnosti provedbe ovog cilja navedeno je nekoliko, dakle, u tom dokumentu ja ću pročitati samo neke. Dakle, uz redovito godišnje objavljivanje natječaja s unaprijed poznatim rokovima i propisanim uvjetima bitan indikator uspješnosti je broj, dakle, ugovorenih projekata u suradnji javnih zdravstvenih ustanova i partnera iz gospodarskog javnog ili privatnog sektora veći od 10 godišnje, odnosno 50 do 2018. godine. Dakle, ako računamo ovo razdoblje četrnaesta, osamnaesta, odnosno broj projekata koje je zaklada do sad financirala u programu partner, a pardon, objašnjenje broj projekata koje je do tada, dakle do usvajanja ovog dokumenta u okviru Programa Partner o kojemu smo malo prije i netko je spomenuo je 23/7 natječaja. Tako barem stoji u ovom dokumentu. Jedan od bitnih indikatora je iznos izvanproračunskih sredstava uloženih u znanstvena istraživanja kao rezultat suradnje sa gospodarskim sektorom u iznosu od 5 milijuna kuna godišnje. Zatim dosta bitan indikator broj doktorskih disertacija u suradnji sa partnerima iz javnog, privatnog ili gospodarskog sektora koji bi trebao biti veći od 30 godišnje. Jako važan indikator, broj disertacija neposredno implementiranih u gospodarstvo, broj patenata i drugih vidova intelektualnog vlasništva koji su proizašli iz programa suradnje znanstvenika i gospodarstva. Pa onda broj novoustrojenih laboratorija, kompetencijskih centara. Ja bih tu stavila i dakle centre izvrsnosti itd., broj doktora znanosti zaposlenih jako bitan indikator u gospodarstvu nakon, dakle doktorata i znanstveno-tehnološkim parkovima. I dosta bitan indikator broj start up firmi, tvrtki proizašlih iz programa suradnje znanstvenika i gospodarstva. Dakle, to su neki indikatori koje je Hrvatska zaklada za znanost sama sebi, dakle propisala i postavila da bi mogla pratiti učinkovitost. Kako je evo ovo strateško razdoblje još imamo godinu dana. Dakle, ja bih voljela u sljedećoj, dakle u Izvješću za sljedeću godinu vidjeti evo detaljnije prikaz koliko smo postigli, dakle u praćenju ovih indikatora i koliko smo uspješni uz napomenu i doista se slažem sa nekim tko je, mislim da je bila ili pojedinačna rasprava u ime klubova, dakle naglasio da doista se tu kad je u pitanju partnerstvo s gospodarstvom stvarno vrtimo u krug. Jer čini mi se da je to jedan onako sve začaraniji krug. Situacija u gospodarstvu je takva kakva je, novaca nema u gospodarstvu, novaca nema u znanosti i ono što je netko spomenuo velike firme poput hajde da sad opet ne spominjemo Agrokor, nego evo neke firme iz tog ranga su prilično u sve manjoj mogućnosti izdvajanja za znanost. Ja bih samo ovdje napomenula da ne treba izostavljati s uma mala i srednja poduzeća kojih u Hrvatskoj imamo negdje otprilike oko 90% koje su itekako dakle pružaju mogućnost za razvoj manjih primijenjenih istraživanja i suradnje sa gospodarstvom. Ja sam prije nekih dva, tri tjedna bila na jednom predstavljanju jednog takvog projekta. Radi se o zajedničkom projektu u partnerstvu između Prehrambeno-tehnološkog fakulteta u Zagrebu i tvrtke PIP d.o.o. gdje je rezultat jednog primijenjenog istraživanja bio inovativni proizvod u području pčelarstva, pčelinjih i pčelarskih proizvoda, jedan zanimljiv primjer, dakle jedne zanimljive suradnje koja je rezultirala konkretnim, dakle inoviranim proizvodom koji onda se i od toga je naravno veliku korist imala i tvrtka i istraživači koji su sudjelovali na projektu itd. Tako da mi se čini da bi evo ima tu prostora, samo mi se nekako čini da svi zajedno moramo poraditi prije svega na stanju svijesti. Jer mi se nekako čini da postoje barijere i s jedne i s druge strane. Dakle, s jedne strane znanstvena zajednica kaže novaca u gospodarstvu nema pa se ne mogu preliti iz gospodarstva u znanost. S druge strane gospodarstvo kaže jednako tako utvrđuje novaca nema i znanost samo od nas traži da ulažemo. Što mi od toga imamo itd. itd. Tu mislim da trebamo zajedno poraditi na svijesti o tome da je u centru pozornosti i suština cijele ove priče zapravo transfer znanja, transfer znanja od kojega trebaju imati koristi naši gospodarstvenici. Evo i zaključit ću da, evo sa željom da u izvješću akademiče Vretenar evo za sljedeću, dakle 2017. za ovu godinu koja će doći vrlo brzo ja se nadam na dnevni red imamo detaljne podatke evo o ovome što sam nabrojila. Naravno i želim akademiji dakle uspješan nastavak, bože akademiji, zakladi uspješan dakle nastavak rada u ovoj a onda i u sljedećoj godini. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I vaše je izlaganje izazvalo jednu repliku uvaženog Mire Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Bedeković, nekako sam se više javio za repliku. Ponukan vašom replikom gospodinu Tuđmanu kad ste rekli da su često doktorati sami sebi svrha. Nekako se ne bih složio sa čisto tim pojmom da su doktorati sami sebi svrha, ali sam u potpunosti svjestan onoga što ste s tim htjeli reći. Kasnije ste to malo i kroz vašu raspravu obrazložili. Možda je to da doktorati budu bolji, kvalitetniji nekako na ljudima koji su u samim sveučilištima kod samog pisanja projekta s čim će se doktorat baviti ili s čim će se oni koji su na doktoratu bavit. Ali s druge strane kroz povijest isto često puta doktorati koji su nastajali u nekom vremenu tek kasnije su zaživjeli u gospodarstvu ili u nekoj primijenjenoj grani našeg života. Tu se često može postaviti pitanje kao i ono što je starije kokoš ili jaje? Tako i ovdje, da li gospodarstvo treba više ulagati u znanost ili znanost treba doprinijeti bržem razvoju gospodarstva. Mislim da je to čak i nevažno šta je prije, šta je kasnije ili šta bi čemu trebalo biti svrha nego nekako trendovi. Ako imamo trend da nam gospodarstvo ne uvažava znanost pa onda i ne definira razvoj znanosti pa onda s druge strane imamo da i znanost nije toliko primijenjena u gospodarstvu. Možda ta upravo vaša konstatacija da svijest treba drukčije razvija, da se treba više povezivati i da onda znanost treba biti pokretač gospodarstva a gospodarstvo što bi bilo više se razvijalo onda imalo više mogućnosti ulagati u samu znanost. Dakle, samo ono što se desilo je čisto taj pojam da su doktorati sami sebi svrha.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Bedeković.
Pa evo, uvaženi kolega ja se slažem s vama da se vi ne slažete sa mnom ako tako mogu reći. Dakle, rekla sam da se dešava da su doktorati sami sebi svrha nerijetko, nisam rekla često, rekla sam nerijetko. Razlika je između tih dviju kategorija. Dakle, gledajte ovisno o tome gdje se u kom području, polju radi doktorska disertacija, kakva je tema, koliko je, dakle nije isto raditi disertaciju u području prirodnih, društvenih, humanističkih znanosti, dakle o tome ovisi i njihova primjenjivost u praksi. Dakle, neke disertacije, dakle svaka disertacija ima znanstveni karakter i cilj joj je proizvesti nove znanstvene rezultate upravo iz tog razloga da bi kandidat dokazao svoju sposobnost bavljenja znanstveno-istraživačkim radom nakon doktorske disertacije, nakon obrane disertacije i na autoru je samom hoće li nakon obrane disertacije ostati tu gdje je i ostati pri toj disertaciji i tu stati ili će svoju karijeru razvijati dalje.
Hvala lijepa. Vračamo se na prethodnu točku jer trebam zaključiti raspravu, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2016. godinu podnositeljica je Hrvatska zaklada za znanost. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2016. godinu“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 120 za, 2 suzdržana donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
I sada ćemo prijeći na drugu, zadnju točku - Prijedlog zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 115. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika. Rasprava o ovom zakonskom prijedlogu provest će se po odredbama Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Pretpostavljam da da. Uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Apeliram prvo prije samog izlaganja da izbjegnemo ovu praksu u budućnosti i da se glasanje stavi u neko normalno vrijeme kako bi imali konzistentnu raspravu a ne da nakon 12 sati se razbježe zastupnici ako ljudi rade do 4 onda možemo, ili do 5, neko normalno radno vrijeme, mislim da glasanje može biti u 4 i to će biti moj prijedlog, evo mogu sad reći za budući rad i predsjedniku Sabora. Što se tiče Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, prijedloga koji je SDP uputio i koji je evo već sada u drugom sazivu u raspravi, prošli saziv je bio toliko kratak da jednostavno nije stigao na dnevni red ali intencija i prijedlog zakona je identičan i razlog je vrlo jednostavan. Znači, procjenjujemo a mislim da to ne treba biti nešto pretjerano upućen u tematiku da aktualni Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori ne zadovoljava potrebe gospodarstva, tvrtki, poduzetnika iz više razloga. Znači, jedan od razloga je taj što postojeći zakon je na snazi od 1991. i nije se mijenjao. Sada bi čovjek pretpostavio broj jedan ili je zakon zbilja toliko dobar i Hrvatska gospodarska komora radi jako dobar posao pa ga ne treba mijenjati, ili dva to smo stavili na stranu kao nešto šta se podrazumijeva i kao jedna paradržavna institucija koja troši poduzetnički novac a od koje pretjerane koristi poduzetnici nemaju i to sada mogu po tko zna koji put javno reći Klub zastupnika SDP-a misli da se taj novac koji gospodarska komora ubere od naših poduzetnika bez obzira što će netko reći da najmanji poduzetnici plaćaju članarinu od mjesečno četrdesetak kuna, to nije bitno. Bitno je da plaćaju kunu previše za ono što dobivaju a ne dobivaju gotovo pa ništa. Pri tome ne govorim to zato jer je to nešto što možda ne bi vrijedilo uložiti kako bi gospodarstvo imalo potpunu instituciju koja pomaže ali nakon 27 godina pa valjda smo apsolvirali to kao temu da li od toga ima neke koristi na ovaj način organizirano ili od toga nema neke koristi a ja mislim da naši poduzetnici imaju vrlo jasan odgovor i oni koji to prate godinama, i oni koji su jučer tvrtku osnovali govore da od ovakvog načina organiziranja i rada gospodarske komore koristi gotovo nikakve pa nema. Mi smo nažalost imali situaciju sa komorom 2013. godine koje se sjećamo i svi gospodina Vidoševića koji je zloupotrebljavao po optužnici koju je DORH podignuo. Znači, po njihovim tvrdnjama novac koji su poduzetnici skupljali na razno razne stvari, neću sad to previše elaborirati ali svi smo bili svjedoci tih nemilih scena. Nakon toga je došlo novo vodstvo, novi predsjednik Komore koji je nažalost počeo na najgori mogući način, znači imenovanje a da uopće nije imao uvjete da postane predsjednik gospodarske komore ali komora kakva je sada je na to odmahnula jer pod patronatom jedne političke stranke HDZ-a i njima nije bilo bitno da li predsjednik komore zadovoljava uvjete koji su bili propisani i koji su na taj način bili definirani određenim aktima nego je nadležno tijelo tamo protumačilo da čovjek ima uvjete i tu se priča zatvorila a došao je kao političar u komoru sa iskustvom rada u jednoj prehrambenoj tvrtci nakon što je bio pomoćnik ministra u Ministarstvu poljoprivrede, znači istom sektoru gdje je kasnije našao posao kao direktor, trudio se uz taj posao i završio fakultete u Banja Luci i … [[Govornik se ne razumije.]] uz to i sada čovjek evo još uvijek studira ili je možda sad doktorirao u Osijeku. Znači, želim vam reći koliko je to u biti mjesto koje ne shvaća onako kako bi se trebalo shvatiti a tamo dođu najugledniji ljudi koji znaju organizirati posao, koji imaju iza sebe relevantno iskustvo i koji bi znali kako iskoristiti taj potencijal koji komora ima. Ne, za razliku od toga mi smo dobili čovjeka koji je bio predsjednik vijeća u Vinkovcima, HDZ-ov predsjednik Gradskog vijeća koji mašta o tome, ili predsjednik HDZ-a u Vinkovcima koji mašta o tome da završi u Saboru ali evo poklopilo se tako da su Vidoševića uhapsili, tu se otvorilo mjesto i onda je u stranačkom aranžmanu završio kao predsjednik Gospodarske komore i tamo je evo već četiri godine. Obećavao je dramatične promjene, ništa se, odnosno tri godine ili skoro četiri, ništa se u te četiri godine značajno u percepciji hrvatskih poduzetnika i gospodarstvenika nije promijenilo. I to je još jedan od razloga zbog čega predlažemo ovakav model koji imate sada ispred sebe. Da demistificiramo način organizacije obvezno ili neobavezno članstvo moram evo tu taksativno nabrojati da primjerice ovakav model kakav mi predlažemo postoji u zemljama u većini, velikoj većini zemalja Europske unije, znači mogu sad nabrajati Belgiju, Češku, Dansku, Estoniju, Finsku, Irsku, Italiju, Luksemburg, Poljsku, Slovačku. Znači većina zemalja Europske unije ima model koji je ovdje u zakonu predložen i koji je na snazi od 1991. godine što dovoljno vam govori i protekom vremena i analizom učinjenog prve godine, što dovoljno vam govori i protekom vremena i analizom učinjenog koliko je efikasan, odnosno, da li ga treba mijenjati. E sada, netko će tu pitati, a zašto niste promijenili dok ste mogli? To mi je jedna od najvećih kako bih rekao žalosti mandata, gdje smo imali sukob veliki sa HNS-om oko toga, ja sam inzistirao na promjeni, zakon je bio, ali HNS u svom stilu je iz određenih razloga to blokirao i na kraju pomoćnik ministra gospodarstva je završio kao jedan od dužnosnika Gospodarske komore nakon mandata Ivana Vrdoljaka. Tako da mogu samo reći da je HNS u svom stilu kao što to radi i danas, već tada radio i u biti zbog bezveznog sitnog interesa blokirao donošenje zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori koji sam ja tada kao ministar velike većine tvrtki koje plaćaju taj komorski doprinos, predlagao. Osnovna pitanja koja mi želimo ovim zakonom urediti su uvođenje znači kao što sam rekao dobrovoljnog članstva da svatko može izabrati da li želi koristiti usluge ili ne želi i shodno tome plaćati članarinu i imati obvezu prema Gospodarskoj komori. Drugo je definiranje rada Gospodarske komore, tijela komora, njihovog sastava znači na izbor nadležnosti i odgovornosti. Kažem u 26 godina se mnogo toga promijenilo i Komoru treba i na taj način reorganizirati. Propisivanje upravnog nadzornog nad radom tijela komore od strane Ministarstva gospodarstva što mislim da je nužno s obzirom na situaciju koju smo imali 2013. godine kada je, a i sada, funkcionira kao zasebno tijelo, država u državi, taj cijeli sustav tada je to dovelo do toga da je gospodin Vidošević, pa mislim ne mogu reći točno šta je sve radio, ali sud će utvrditi, tužitelji su već mnogo toga podastrijeli. A sada možemo samo vjerovati da je situacija transparentnija, ali nikakvog vanjskog nadzora tu nema. I ljudi su se iz Komore zadovoljili time da su nešto smanjili prihode od članarina, da su smanjili broj ljudi. Inače u Komori je godinama bilo 500-tinjak ljudi. Htio bih vam samo usporediti slovensku komoru koja egzistira sa manje do 100 ljudi, a zemlja nije pet puta manja od Hrvatske. Ali mi smo hvala Bogu morali imati uvijek kada se ne troši vlastiti novac situaciju gdje imamo toliko ljudi koliko nam ne treba. Sada se smanjilo nešto ljudi, podijeljene su otpremnine u tom periodu 2014. godine ali se napravilo po meni nije dovoljno, još uvijek tamo ima daleko više ljudi nego što je potrebno. Obveza Komore također da jednom godišnje izrađuje dostavlja izviješća o svom radu Vladi Republike Hrvatske. To bi također bilo nešto što je normalno i propisivanje obveze ustrojavanja posebne organizacijske jedinice koja će obavljati nadzor nad radom regionalnih komora, te definiranje izvora financiranja Hrvatske gospodarske komore na način da se propisuje, da se sredstva potrebna za rad Komore osiguravaju iz sredstava obavljanja vlastite djelatnosti, članarina, prihoda od imovine, prihoda od tržišnih aktivnosti, te drugih izvanrednih prihoda. Mislimo i naš je stav, da neke su relevantne ankete i istraživanja koja smo proveli pokazali da bi kada bi se ostavila mogućnost dobrovoljnog članstva da bi u Komori se zadržalo oko 20-tak posto članica ili članova, što se tiče tvrtki sa kombinacijom javnih ovlasti koje Komora ima. A propisani su određenim zakonima sa kombinacijom velike imovine koju Komora ima i sa drugim prihodima koje može ostvariti mišljenja smo da bi se mogla ustrojiti čisto efikasna Komora koja možda ne bi imala 500 zaposlenih ali bi funkcionirala u onim gabaritima koje naše gospodarstvo treba, pa čak imala i mogućnosti da svojim aktivizmom radom zainteresira prodaje i usluge i omogući ljudima, odnosno zainteresira članice potencijalne da se učlane i na taj način da ima više prihoda nego što je imala do sada. Sa te strane mislimo i smatramo da se ne bi desila nikakva drama što se tiče same Komore da ne bi ona ugasla, da ne bi nestala. Možda kažem, ne bi imala 500 možda bi imala 150 zaposlenih ili 200. Ali s te strane i dalje bi mogla obavljati veliku većinu poslova koje obavlja sada i ja sam uvjeren da naše gospodarstvo ne bi istrpilo nikakvu štetu, da naši poduzetnici ne bi imali nikakvu štetu nego upravo suprotno. Vjerojatno bi ih to natjeralo da se više angažiraju da budu članovi i članice Komore i da na kraju svojim angažmanom, svojim trudom, svojim aktivnostima pokažu da ima, da to sve skupa ima smisla i da im ljudi onda dobrovoljno prilaze. Molim vas da u svojim razmišljanjima i raspravama poduprete ovaj zakon iz više razloga. Znači, broj jedan, rekao sam 26 godina konstante ne mijenjanja, zahtijeva promjenu zakona i poboljšanje. S druge strane da se odmaknemo od toga da se Gospodarska komora doživljava kao stranačka ekspozitura HDZ-a, ovo bi bilo najviše u interesu HDZ-u koji tako na taj način percipiran među poduzetnicima i sama Komora je tako percipirana među poduzetnicima, mada dosta često predsjednici Komora i Vidošević, a i sada Burilović, tu i tamo zasole i sa drugim strankama tek toliko da ispadne da nije, nije to baš tako ali u biti u pravilu je tako, ali je loše da je bilo koja stranka na taj način tamo prisutna i da se jednostavno napravi jedna manja funkcionalna organizacija koja bi bila na koristi hrvatskom gospodarstvu. Mislim da je to nužno. Mislim da ne treba govoriti koliko bi to bila dobra poruka prema poduzetnicima. Rekao sam, 95, šest posto poduzetnika podržava ovakve izmjene. 15 do 20% bi ih ostalo u članstvu i ako bi se na ovaj način promijenilo, tako da mislim da i trebali bi ovdje i poslušati želju poduzetnika, a ne pretvarati rekao sam to u jednu stranačku podružnicu da imamo nesuđenog saborskog zastupnika Burilovića za predsjednika Hrvatske gospodarske komore ili nesuđenog župana Ranogajca s druge strane HDZ-ovog Krapinsko-zagorska županija. To je užasna poruka našim poduzetnicima, jer to zbilja naši poduzetnici, obrtnici doživljavaju na taj način. DA je netko to uzurpirao devedesetih godina i od tada drži ušur nad tom organizacijom jednostavno to ne pušta. I nebitno je koja je referenca, nebitno je tko ti je protukandidat, tko se želi pojaviti. Bitno je u ovoj konkretnoj situaciji kod gospodina Burilovića da su mu poguranac dali tadašnji utjecajni, a i danas utjecajni HDZ-ovci iz tog dijela Slavonije koji su rekli evo nek' bude Burilović. Nikakve on nije imao tamo reference da se nađe, a našao se samo zato šta je partija hajmo to tako nazvati odredila. Ali doslovce partija. Evo to je ono šta želim reći u ovom slučaju HDZ. Ne? Po tom mentalitetu da se mora staviti stranački čovjek. Nadam se da ćete omogućiti da se to promijeni i da se više nikad takve stvari ne dešavaju u Hrvatskoj i da uspijemo napraviti ono što mislim da je na korist naših poduzetnika. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Maras moram vas, budući da ste s time započeli ispraviti. Dakle, uobičajeno se glasuje u 12,00 sati i nikad do sad nitko nije postavljao pitanje zašto se glasuje u 12,00 sati. Prema tome i danas se glasovalo u 12,00 sati. A malo mi je čudno i moram priznati, pa čak i žalosno šta je, ovo je prijedlog Kluba zastupnika SDP-a a od cijelog kluba ste samo vi ovdje, na žalost. Ali dobro, tako je, kako je. No, imamo jednu repliku na vaše izlaganje. Uvaženi zastupnik Darko Horvat, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo, gledajući ovih dvadesetak minuta uvodnog izlaganja ja sam u jednom trenutku mislio da neće biti potrebe za bilo kakve replike. No međutim, onda svjestan činjenice da organski kolega Maras ne trpi Hrvatsku demokratsku zajednicu ne mogu se otet dojmu da organski ne trpi ni komorski sustav. Zašto je njemu potencirana priča toliko vezana uz legalno izabrane predsjednike i Obrtničke i Gospodarske komore to vjerojatno samo on zna. Ali nekoliko puta do sada asocirao se na birače koji su mu dali podršku i one koji su ga odabrali, pa njima transparentno polaže račune. Pa evo, ne za kolegu Marasa, ne za SDP-ovce nego za birače koji su kolegi Marasu dali glas vrlo transparentno. Dakle, od svog partijskog predsjednika tada kolega Maras kao ministar dobio je zadatak progurati za predsjednika mora kolegu Kuštraka. I sad kreće spor koji je u tom trenutku bio potpredsjednik Agrokora. I kolega Maras, ovo sve skupa, ova farsa i priča oko Agrokora s vaše prvenstveno privatne, onda i stranačke strane pada u vodu upravo činjenicom da ste već slavili i otvarali šampanjac proglasivši kolegu Kuštraka kao novog predsjednika komore ne čekajući volju i odluku skupštinara koji su ipak na kraju u drugom krugu izabrali kolegu Burilovića. Omalovažavati čelnike institucija, ne govori toliko o njima koliko govori o vama. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Ovdje gospodin Horvat po svojem uobičajenom uzusu laže, odnosno ne govori istinu i to moram tako reći vrlo rijetko koristim takvu riječ ali sada koristim zbog toga što moj stav oko komore se zna od početka. Koji smisao bi bio da ja guram nekoga, a želim da komora bude dobrovoljno organizirana? Pa nisam ja gospodine Horvat kao vi u HDZ-u to doživio kao svoje leno da ja tamo mogu staviti koga želim. Cijelo vrijeme od samog početka ja želim da komora bude dobrovoljno organizirana. Ja nisam tamo imao svoje ljude. Ja tamo nisam mogao organizirati glasanje. Ja nisam, ali sam isto tako vrlo dobro informiran kao što je HDZ dogovorio sa Ferdeljijem da će tko prođe dalje jedan drugoga podržati. Pa vi ste to napravili politički cirkus. I zašto bih ja sad hvalio tog Burilovića hajde recite mi. Čovjek je tjedan dana prije, mjesec dana prije toga dao intervju da želi ući u Sabor i onda mu je došao Čuljak i rekao ti ćeš biti predsjednik komore. Kakve on veze ima s tim i kakve je tad imao veze? Došao je pomoćnik ministra poljoprivrede u šećeranu. Baš me zanima da li je kao ministar, pomoćnik ministra poljoprivrede radio šta vezano uz šećerane itd. I nakon toga je postao predsjednik komore. Pa gledajte, kakve to veze ima sa mnom? Pa vi ste od tog napravili politički cirkus i političku pozornicu i sad mene optužujete da sam ja nekog gurao, nisam doduše shvatio po čijem nalogu? Predsjednika neke moje sestrinske stranke, onda ste apsolutno totalno neinformirani, totalno neinformirani, jer ja sam se za razliku od vas sa tim ljudima borio i tada oko komorskog sustava, koji sad s vama rukom pod ruku se nalaze u Vladi RH, radi se o Vrdoljaku i Ferenčaku. To su vaši pajdaši više nego moji, vjerojatno i tada bili, kad smo bili [[Upadica Reiner: Hvala kolega Mars.]] zajedno u koaliciji.
Hvala kolega Maras, ja molim sve da se drže teme. Tema je prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, Kluba zastupnika SDP-a. Ne pojedinci, ne.
Pardon, samo da ispravim još jednu stvar, ni jednu stranku u Hrvatskoj organski ne podnosi, znači što je rekao kolega Horvat, mislim da je to [[Upadica Reiner: Kolega Maras, ne možete tako govoriti.]] dužnost da kažem, znači sve parlamentarne stranke u RH ja poštujem ali [[Upadica Reiner: Kolega Maras, ja vam nisam dao riječ, opominjem vas.]] ne poštujem političko nasilje koje HDZ radi u Gospodarskoj komori, to ne poštujem.
Kolega Maras, opominjem vas po drugi puta, sa oduzimanjem riječi, ne možete se tako, makar je tu par ljudi i makar govorite, ne možete u ime stranke koje ni jedan član ovdje nije, ne možete se tako ponašati. Vi znate vrlo dobro da morate dobiti riječ. Zatražiti riječ i dobiti riječ. Da naravno. Jesam ja ustajao i bez dozvole predsjedavajućeg vikao na drugog člana? Ja sam vas opomenuo, jedanputa, vi niste slušali. Oprostite. Sljedeći, sad idemo na raspravu u ime kluba zastupnika … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Izvolite kolega.
Pa evo, u povredi članka 238. prvo poštovani potpredsjedniče, ja povlačim povredu Poslovnika, jer ste odreagirati upravo onako kako je trebalo, jer ovakva samovolja dugo nije viđena u ovom Visokom domu i ja sam mogu reći čestitam na ovom reakciji.
To nije bila povreda Poslovnika, barem u tom kontekstu. Idemo na raspravu. Prvi će u ime Mosta nezavisnih lista, govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Nažalost, evo ja moram samo konstatirati u ime kluba da od jedne ideje, zapravo želje da se pomogne poduzetnicima, gdje smo prepoznali, broj … [[Govornik se ne razumije.]] komorske članarine, da bi trebalo taj sustav korigirati. Da li skroz radikalno ili na primjerenu mjeru. To je, ima ih dosta. Došli smo sada do jednog prepucavanja, ja ovdje ne vidim da netko se bori za poduzetnike, nego se bori sa imenima, da li je netko pripadnik jedne stranke ili druge stranke. Mislim da sigurno u ovome sazivu sada koliko nas sada i ima, nismo više ni dorasli situaciji da možemo razgovarati, jer prvo niti nas tko sluša. Imamo predlagatelja zakona koji ne može komunicirati i ja ne vidim zapravo na koji način će se ovo i nastaviti. Mogu sa žaljenjem samo reći, da i sam predstavnik predlagatelja u 4 godine mandata, nažalost nije poduzeo ono što ovdje sada komunicira, što predlaže, nije jednostavno to stavio na dnevni red, niti njegova Vlada, Vlada Tihomira Oreškovića, gdje sam ja bio ministar, imali smo unutar svoga programa i krenula je komunikacija i ja ću reći ono napredak je više napravljen u tih par mjeseci, gdje smo postigli dogovor da se, evo prvi korak smanji, članarina za novo osnovana poduzeća, jer sada oni prvu godinu ne moraju plaćati. Nažalost, da isto tako, vaš klub koji se tu predstavlja predlaže ovaj zakon, nije dignuo ruku za rušenje, vjerojatno bismo postigli, još neki, bolji kvalitetniji cilj, pa bismo onda mogli svi zajedno stati oko toga. Sad ja pokušavam, stvarnome biti ni na ovoj ni na onoj strani. Samo konstatiram da u biti, 2 puta ste pogriješili. Svaki put jednom ili sami niste imali političku snagu unutar vaše Vlade, drugi put zato što ste jedva dočekali drugu Vladu koja je napravila pomak prema tome. Ja smatram da na ovome, zapravo cijeli taj prijedlog zakona, ne vidim u njemu nečega lošega. Ali, vidim samo da je loša komunikacija, da je loša atmosfera, a imamo s druge strane 90 članova skupštine Hrvatske gospodarske komore, s obzirom da je ovo prvo čitanje, ja ću predložiti da saborski Odbor za gospodarstvo, raspravi i sa tim ljudima tamo jer mislim da je u redu da i oni iznesu svoj stajališta radi, jer s obzirom da oni donose i visinu naknade za članarinu koja se uplaćuje, vode računa o gospodarskoj komori, da s i s njima obavi jedan kvalitetan razgovor. I nadam se da ćemo onda svi skupa moći kvalitetnije raspravljati ovdje. Ovo sada, naravno, da petak popodne kao i bilo koji dan kad je kasno uvečer, sigurno nije dobro vrijeme za raspravljati o nekom bitnom zakonu, niti raspravljati o, zato smatram da cijeli program, zapravo nacionalne reforme koje provodi ova Vlada trebao bi napraviti značajnije pomake u odnosu na ono što je do sada napravljeno. Vaša inicijativa bez obzira na koju god imali namjeru, ona će završiti neuspjehom, jer tu je i potpredsjednik Sabora rekao, nažalost iz Kluba SDP-a, nema vas sada vi ste ostali usamljeni. I u ono vrijeme ste zapravo jedini bili koji ste to zastupali, ja nisam čuo nikoga drugoga, pa je i HNS u to vrijeme kad ste predlagali, bili su vrlo suzdržani oko podrške tome. Prema tome, očekujem da na prvom čitanju u ime našeg kluba da vidimo puni sastav SDP-a i da vidimo tko će to sve skupa podržati vašu inicijativu pa da onda možemo svi vidjeti da li je to samo jedan politički manevar ili je to stvarna želja da se nešto promijeni. Ukoliko ćemo mi ovdje imati situaciju da par zastupnika predlagatelja dođe pa da podigne ruku za to onda znači niti vaša stranka ne stoji iza toga niti želi da se to stvarno promijeni. Ovo je s obzirom da smo evo i u onoj namjeri koju smo imali kao Most gdje ste digli, sad nemam ni kome više govoriti nažalost, gdje ste digli ruku za rušenje unatoč tome što smo radili u programu i nešto što ste i vi sada zastupali smatram evo provokacijom i prema nama. Lovite tuđu lovoriku da bi sada imali određeni politički poen. Naravno da ne opravdavam niti bilo koje postupanje gospodarske komore koje nije dovoljno učinkovito i smatram da upravo na ovakvoj možda jednoj tematskoj razini možda uz jednu veću suradnju da postignemo, interesi da se spoje i gospodarstva u tom dijelu kojeg predstavlja gospodarska komora i da onda ovdje donesemo jednu zajedničku odluku. Hrvatska Vlada je u svom programu reformi jasno naznačila, želi smanjiti parafiskalne ili ne porez na, parafiskalni namet tj. neporezna davanja u ovoj godini za 300 milijuna kuna. Nažalost taj dio programa će definitivno izostati jer povećanjem same naknade za obnovljive doći će do značajnog povećanja. Prema tome, opet ostaju pusti snovi da će gospodarstvo biti rasterećeno. Niti s ove strane govornice gledajući lijeva strana niti desna strana nije napravila dostatno da bi naši gospodarstvenici mogli jasnije imati sliku njih opterećenja u budućem vremenu. Ja ostavljam upravo i ovo svoje razmatranje za vjerojatno slijedeći petak kada će biti glasanje da vidimo koliko je snažna inicijativa i da vidimo kako ćemo do drugog čitanja zapravo svi skupa zauzeti stav i dogovoriti ono što je najbolje za gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Prije nego što dam riječ slijedećem klubu ja bih samo htio vrlo jasno reći da dakle osim kolege Marasa kao predstavnici predlagatelja su najavljeni i Davor Bernardić i Siniša Hajdaš Dončić, i Mihael Zmajlović i Damir Mateljan, i svatko od njih može nastaviti naravno, bi mogao nastaviti, bi mogao zastupati prijedlog Kluba zastupnika SDP-a ali nažalost nikoga ovdje nema. Slijedeći klub je Klub HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Kliman.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege! Evo ovo je veoma neobična situacija nakon ove nemile scene sa kolegom Marasom, dakle ništa neuobičajeno sa njegovim ponašanjem u Hrvatskom saboru, desilo se ono što nismo svaki puta vidjeli i mislim da već dugo nismo vidjeli u Hrvatskom saboru da nema čak ni predlagatelja danas na ovoj točci. I sad je malo neobično pričati o tom zakonu kad ne možete pričati nekome tko je predložio taj zakon. Žalosno je da cijela ova lijeva strana Sabornice apsolutno je prazna, dakle to moramo konstatirati da jednostavno da ovom, dakle to tako možemo tumačiti da jednostavno ovaj zakon nema niti potporu stranke koja ga podupire, veoma čudna situacija. Moram vam reći da nisam siguran da bi trebao uopće raspravljati o tome kada ni sami nisu ovdje da podupru taj svoj zakon. No, moramo odraditi ono što moramo odraditi. Ja ću biti veoma kratak s obzirom na ovu neobičnu situaciju. Moram reći da Klub Hrvatske demokratske zajednice neće poduprijeti ovaj prijedlog zakona iz veoma notornih razloga, evo ja ću skratiti koliko budem mogao. Čuli ste i sami što je gospodin Maras u ime predlagatelja govorio a jako često se čula riječ „možda“, „ne znam“, dakle biti će 500, možda će biti 300, možda će biti 20%, možda će biti 15% itd. Kad se piše zakon koji će imati posljedice za ekonomski sustav Republike Hrvatske on mora biti egzaktan. Dakle, ekonomija, matematika, fizika i te stvari, to su veoma egzaktne brojke, moraju biti jasne, ciljevi moraju biti jasni. Posljedice uvođenja takvog zakona moraju biti jasne. Međutim, čini mi se upravo da je ovo ovako jedan zakon rekao bih politikantski koji ima jednu samo svrhu a to je da liječi neke komplekse iz vremena kada gospodin Maras u prvom redu nije mogao progurati taj zakon kad je bio vladajući. Evo, to mi se čini da je jedini motiv. On se nije mijenjao. Da se mijenjao u nekom bitnom elementu od onoga trenutka kad je bio predložen, dakle 2014. godine čini mi se prvi puta pa do danas, da se mijenjao u nekim člancima rekao bih da zaista prati neki trend u hrvatskom gospodarstvu i da zna čitati znakove vremena, međutim nije. Ostalo je to tako kako je i čini mi se da je evo to jedan politikantski zakon koji mi ne možemo podržati i nisam siguran da bi dalje, nemam pravo da vam kažem niti volje obrazlagati ovo sve skupa radi ove situacije. Ali reći ću samo nekoliko stvari ne da promoviram Hrvatsku gospodarsku komoru nego neke jednostavno činjenice treba reći, a to je da uz Vladu Republike Hrvatske Hrvatska gospodarska komora dominantno sukreira ekonomsku politiku Republike. Dakle, ima jako puno izaslanstava, dakle predstavništava u inozemstvu, sada je u situaciji da se rješava sa Ministarstvom vanjskih poslova i još sedam predstavništava u inozemstvu, ima 15 javnih ovlasti. Ima nekoliko servisa poduzetnik izvoznik, tenderi Hrvatske gospodarske komore, vaučer, … [[Govornik se ne razumije.]] mobilne timove itd. Nove inicijative su dakle sudjelovanje u … [[Govornik se ne razumije.]] strukovnog obrazovanja, digitalna komora u sklopu nacionalne strategije e-Hrvatske. Dakle, članarine su u 3 kategorije. Male tvrtke 42 kune mjesečno, dakle od toga je 97% članica u toj kategoriji, srednje tvrtke je 1083 kune mjesečno od toga je 2% i velike tvrtke 3973 kune od toga 1%. Moramo napomenuti ono što je kolega Panenić rekao da smo i mi u prošloj Vladi donijeli mjere gdje smo smanjili članarine u Hrvatskoj gospodarskoj komori i ukinute su članarine za prvu godinu osnivanja. To je preko vašeg ministarstva išlo. Doprinosi su ukinuti još u 2014. godini. I prihodi i članarina od 2010. godine su smanjeni za cca 94 milijuna kuna što nije malo. Danas se ubire sa osnova članarina 135 milijuna kuna u odnosu na 260 koliko je bilo. Poslovanje u zadnje 3 godine je takvo da se smanjio broj radnika, o tome je govorio i kolega Maras, sa 630 na 498. Od toga je 29 radnika angažirano na 2 projekta koje sufinancira Europa unija. Nekretnine koje nisu bile korištene u osnovnu svrhu, prodane su ili su date u najam. Smanjeni su troškovi reprezentacije za 61% na 2 milijuna 640 tisuća kuna. Dakle, nije to reprezentacija što se pojelo i popilo. Dakle, reprezentacija je jedan vid promocije hrvatskog turizma na sajmovima. To znamo svi što to znači. To ne košta malo. Dakle, bilo je jako puno aktivnosti sa pozicija Hrvatske gospodarske komore. Organizirano je 479 sajmova i akcija u kojima je sudjelovalo 10 tisuća, skoro 11 tisuća sudionika, a i što je najbitnije na tim sajmovima su sklopljeni višemilijunski izvozni poslovi. Ja ću samo reći da je vojna industrija Republike Hrvatske u potpunosti naslonjena na plasman svojih proizvoda u vojnim sajmovima u organizaciji Hrvatske gospodarske komore. Reći ću, evo primjera radi na sajmovima i na putovanjima koje je organizirala Hrvatska gospodarska komora Gredelj je potpisao ugovor u Iranu od 100 milijuna dolara. U Rusiji Klima oprema i Proklima dogovorile poslovnu suradnju a hrvatskim investitorom oko realizacije projekata za izgradnju velikog trgovačkog poslovnog centra. Kedobet je potpisao sporazum o zajedničkom ulaganju u izgradnju tvornice za proizvodnju aditiva dakle planirana godišnja vrijednost proizvodnje procjenjuje se na oko 10 milijuna eura. Sardina je na temelju ugovora od 5 godina u 2015. godini izvezla 3 milijuna kuna, 3 milijuna konzervi srdela, skuša, tuna i ribljih pašteta u vrijednosti od 2 milijuna eura. Mlinar je potpisao sporazum na početku izvoza pekarskih proizvoda u vrijednosti 10 milijuna eura. Mila ugovor koji očekuje povećanje izvoza kozmetičkih proizvoda u vrijednosti većoj od 10 milijuna eura itd. Dakle, aktivnosti Hrvatske gospodarske komore su sigurno žive. One donose rezultata i ja mislim da definitivno uvijek se može bolje to nitko ne spori. Zato se i radi, zato se trudi i mislim da Hrvatska gospodarska komora ima svoje opravdanje za postojanje i da se zadrži ovaj komorski sustav članarine odnosno obaveznog članstva. Ja se samo nadam da će Hrvatska gospodarska komora još naći unutarnje snage da još bolje radi i da doprinese razvoju gospodarskom razvoju Republike Hrvatske još bolje. Još jednom ponavljam da Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora još uzeti riječ? Ne. Želi li … [[Govornik se ne razumije]] Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Time ću onda zaključiti raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Vidimo se ponovo u srijedu kako je i najavio predsjednik Sabora sa istom točkom i u 11.00 sati sa izvješćem. Hvala. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15.43 SATI
Prijedlog zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 115., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Ne prihvaća se Prijedlog zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 2 suzdržana i 41 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.