[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 7. sjednice s 4 nove točke. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 7. sjednice. Idemo sada na glasovanje.Prvi je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima [[Upadica: Samo trenutak oprostite predsjedniče.]] Izvolite kolega Grmoja.
Molim samo informaciju točka o razrješenju predsjednika Vrhovnog suda Đure Sesse je li uvrštena u dnevni red koji smo predali i koji je potpisalo 23 zastupnika mislim.
Dobro, evo ovako informacija glede te točke. Ja sam to vidio, dobio sam. Dakle, na temelju Članka 119. stavka 2. Ustava RH predsjednika Vrhovnog suda uz prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda RH i Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira i razrješuje Hrvatski sabor na prijedlog Predsjednika RH. Na temelju Članka 44d. stavka 2. Zakona o sudovima prijedlog za razrješenje predsjednika Vrhovnog suda podnosi Predsjednik RH o čemu u skladu sa stavkom 3. istog članka odlučuje Hrvatski sabor uz prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda i Odbora za pravosuđe. Na temelju Članka 172. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora pravo predlaganja drugih akata imaju predlagatelji zakona tj. svaki zastupnik, klubovi zastupnika, radna tijela Hrvatskog sabora i Vlada RH osim ako je Ustavom, Poslovnikom ili zakonom propisano da pojedini prijedlog mora podnijeti samo određena tijela ili određeni broj zastupnika. S obzirom na to da je Ustavom RH i Zakonom o sudovima izrijekom propisano da prijedlog za razrješenje predsjednika Vrhovnog suda podnosi Predsjednik RH, prijedlog akta Kluba zastupnika MOST-a nije podnesen u skladu s Ustavom RH, Zakonom o sudovima i Poslovnikom Hrvatskog sabora te stoga ja taj prijedlog ne mogu uvrstiti u dnevni red. Izvolite.
Dobro, samo kratko očitovanje s obzirom da je taj prijedlog potpisalo jedan dobar dio oporbenih klubova osim SDP-a mislim IDS-a i Centra. I ja bih evo želio izraziti jednu poruku hrvatskoj javnosti da postoji kritična masa u Hrvatskom saboru koja želi promjene u pravosuđu, koja želi smijeniti Đuru Sessu kojeg ste vi postavili i molim predsjednika Republike i predsjednika Vlade da se što prije dogovore oko novog predsjednika Vrhovnog suda. Hvala.
Dobro, sad ste malo zloupotrijebili Poslovnik, ali neću reagirati. Imali li još tu, ste vi kolega Sačić nešto dizali povredu Poslovnika? Niste, ne.
Slijedeći će biti Klub zastupnika Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stipo Mlinarić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Danas ću progovoriti o jednim divovima, Andrija Marić, Antun Brkan, Dražen Kis, Zdenko Marijanović, Milan Berton i Robert Zadro. Ovo je priča o jednom velikom jablanu, hrastu mladom slavonskom, o Zadri, ali ne o Blagi, nego o Robertu ili Robi kako smo ga zvali. Sutra je 10.4. dan koji je Vukovarce ponovo zavio u crno. Bili smo isti razred i igrali se, natjecali, zafrkavali, učili i dijelili poneke tajne. Puno nas je iz te generacije dugo ostalo zajedno. Nekad smo dijelili knjige i lopte, a onda smo dijelili odore, puške i položaje. Bili smo hrabra i prkosna generacija, nismo se bavili procjenama kolike su nam šanse, naš kriterij je bio prkos i borba za svoje pod svaku cijenu i prezir bahate četničke bande koja nas je napadala. Tako nastade i legendarni Turbo vod, 14.9.'91.g. kojega je činilo 18 mladića u rasponu od 18 do 25.g.. To je bio interventni vod koji je stavljao glavu tamo gdje drugi nisu smjeli postaviti ni svoju nogu. Možda se stječe dojam da je Turbo vod po inerciji funkcioniraju na karizmi i liderstvu pokojnog Blage. No nije bilo tako, nije, nije, niti bi bilo moguće. Veličina Blage Zadre je upravo bila u tome što je znao upravljati i davati teške uloge drugima i prepoznavati sposobnosti drugih, lideri, a Robo je taj bio. Mladić od 22.g. koji je postavljao se odgovorno, brinuo o ostalima, procjenjivao stvari objektivno, zadržavao mirnoću, prenosio motivaciju, brinuo se o suborcima i preuzimao odgovornost. Šteta je što se snaga i veličina ovog heroja teško probija do javnosti. Osobito se sjećam jedno događaja koji to izrazito ocrtava i zaprepašćuje. Bilo je to 16.10.'91.g., jedna naizgled manja opasna akcija završila je tragično za zapovjednika Borova Naselja, poginuo je Blago Zadro. Nama je bio uzor, prijatelj, pouzdanje, zapovjednik i heroj već u ono vrijeme. Ali jednom od nas on je bio još više od toga, Robertu je on bio i otac. Brzo smo se organizirali, neutralizirali mitraljesko gnijezdo i izvlačili tijelo svog zapovjednika. Vijest o pogibiji nekog branitelja u Vukovaru već dugo nije bila vijest. No pogibija Blage bi trebala biti ne vijest nego potres do temelja svakome od nas. Branitelji ipak očvrsnu, prebace misli na bitku, pa se nekako s pogibijama i nose, ali Blago u mojim mislima nije smio poginuti, a u Robertovim, stajali smo tako te večeri pored odra ni sami ne znajući kojem osjećaju se prepustiti il othrvati. Tako se nakon teške bitke sakupismo u zapovjedništvu pored odra Blage Zadre. Onaj ko je bio najuspravniji i najjači sad je ležao nepomično zauvijek. Pomolili smo se i oprostili, tako to ide. I Robert je tu stajao pored nas, bolna lica bez riječi, onda je ipak nešto rekao, idemo dalje u borbu, biti će vremena za plakanje kad završi ovaj rat. Te riječi kao da su odgnale sve dvojbe oko toga što trebamo osjećati. Ideja važnosti i uzvišenosti ove bitke ponovo nas je ispunila smislom, snagom i vedrinom. I osjetio sam tada osobito kako opet imamo Blagu, Robo se nije osvrtao i nije stao misliti očevom glavom nego svojom, on je odlučnost, odgovornost i odvažnost upio puno prije. Ovaj događaj i gard viteza Robe duboko me dotaknuo, svijet naš braniteljski i Hrvatska nepravedno zapostavljaju ovog velikog ratnika junaka. Podsjećao je na Blagu, ali nije mu bio kopija, on je bio svoj i kada je otac otišao, njemu se svijet nije srušio jer njegov svijet je ostao, Hrvatska. To su već bili posljednji dani obrane Vukovara, trebali smo izabrati novog zapovjednika obrane Borova Naselja pa se nametnulo ime Roberta Zadre, no on je mislio nadaleko već tada, neću radi pokojnog oca, neću da bude zapisano da je Zadro predao grad. Ja ću se boriti sa svojim dečkima dok budemo mogli, ali grad predati neću. I nije, nije se predao. Za njega je rat mogao biti gotov, izgubio je grad, izgubio je prijatelje, izgubio je oca, no Robo nije mogao tako misliti, on je imao svoje srce i svoju ljubav prema domovini koja ga je i dalje dozivala, a sad osobito njegova Hercegovina, očevina njegova, čuo je taj zov i krenuo s jednom skupinom suboraca. Srce ga je vuklo i bio je spreman položiti svoj život za domovinu, oltar njegovog polaganja života bijaše …/Govornici govore u isto vrijeme./… visoravan, na sutrašnji dan 10.4., on rođeni Vukovarac, a u srcu Hercegovac položio je život u svojoj očevini, a njegov otac rođeni Hercegovac u Vukovaru je položio svoj život. Ovo je moj mali dug Robo prijatelju prema tebi. Neka ti nebo plati [[Upadica Reiner: Hvala.]] Kad bude Dragana Jeckov ovo pročitala onda ćete …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Državna matura je najviši oblik vanjskog vrednovanja sekundarnog obrazovanja još više od toga, državna matura ujedno je i ključ upisa mladih ljudi, maturanata na željene fakultete i studije. U tom smislu odgovornost onih koji sudjeluju u pripremi, provođenju i nadzoru državne mature ne može biti veća. U tom istom smislu iz istog razloga, državna matura mora ostati besprijekorno čista, apsolutno pravedna i pod svaku cijenu mora omogućiti svima jednake šanse. Dopustimo li korupciji ili bilo kojem obliku koruptivnog ponašanja da uđe u sistem, ne samo da smo nekome dopustili da se domogne nečeg što mu ne pripada nego smo dopustili da to bude učinjeno na štetu kolegica i kolega, vršnjaka, učenika kojima su time neka životna vrata možda ostala zatvorena. I još više od toga, time smo zapravo takvim načinom obezvrijedili samu ideju učenja i znanja, time urušavamo same temelje obrazovnog sustava. Postoji međutim vrlo osnovana sumnja da se prošle jeseni dogodilo upravo to, interveniralo se po mnogo čemu sudeći koruptivno u bodovanju učeničkih radova. Trinaestoro učenika je od Povjerenstva za praćenje provedbe državne mature, kao drugostupanjskog tijela dobilo dodatne bodove za nedvojbeno netočne odgovore, tobože zbog proceduralnih grešaka pri prvostupanjskom odlučivanju i to u komunikaciji. Ravnateljica Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja Ivana Katavić i još dvije članice povjerenstva koje dolaze također iz nacionalnog centra, uvjerili su ostatak povjerenstva u potrebu ovog neutemeljenog dodavanja bodova. Upravo zbog tog događaja dva člana Upravnog vijeća Nacionalnog centra Ninoslav Šćukanec, Tihomir Tomčić dali su ostavke na svoje članstvo u tom i onako krnjem tijelu. Upravo zbog tog istog razloga, ali čini se i sasvim drugačije pozicije jedan član Upravnog vijeća Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja ne odaziva se na sjednice i time svjesno ruši kvorum. Jasno je da je ovaj slučaj i za nastalu krizu prvenstveno odgovornost snosi ravnateljica Ivana Katavić i jednako tako i Povjerenstvo za praćenje provedbe državne mature. Međutim, odgovornost snosi i ministar Fuchs kao i Vlada RH jer upravo ministar i Vlada imenuju spomenuto povjerenstvo i Upravno vijeće Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje. Već i do sada institucija državne mature, instituciji državne mature načinjena je golema šteta jer je narušeno povjerenje i u proces i u ljude. I upravo zbog mature, zbog njezine vrijednosti u kompletnom sustavu, zbog očuvanja njezine vjerodostojnosti nužno je hitno i energično reagirati. Zbog toga tražimo da ravnateljica Katavić podnese ostavku odnosno stavi svoj mandat na raspolaganje odmah. Od ministra tražimo da provede upravni nadzor i utvrdi je li u ovim događanjima bilo ičeg protupropisnog, a osobito je li bilo koruptivnog ponašanja. Od ministra također tražimo da on i Vlada zapravo, jel to je u njihovoj nadležnosti, razriješe dosadašnje članove Povjerenstva za praćenje provedbe državne mature, jednako kao i Upravnog vijeća Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja te da imenuju nove članove. Na ništa manje od toga ne možemo pristati jer ništa manje od toga problem ne može riješiti. A ne učini li se tako, svoj dio odgovornosti, al sad ne više samo objektivne, nego svoj dio direktne odgovornosti u cijeloj ovoj priči snosit će i ministar Fuchs. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, nas 5-6 koliko nas je ostalo trenutno u dvorani. Moram priznati da se ne sjećam u svom životu tužnijeg Uskrsa od ovog kojeg smo obilježili sada. Bio je tužan zbog smrti jedne djevojčice, jednog malenog djeteta u tragičnim okolnostima za koju možemo reći da na ovaj ili onaj način je odgovorna i država sama. Moram priznati da sam očekivala nakon tako dramatičnog i teškog događaja da će se predsjednik HS dosjetiti i pozvati HS na minutu šutnju. Neću sada problematizirati i ulaziti u rasprave za koga se sve minuta šutnje u HS-u održavala primjerice od 2017. do današnjih dana, za koga je bila ili nije bila potrebna. Reći ću samo da sam očekivala da ćemo minutu šutnje održati povodom ovog slučaja kako bismo time na simboličan način pokazali da HS ima savjest, da smo svjesni uloge i odgovornosti države, a time i HS-a za zakonodavne i druge uvjete u kojima funkcioniraju naša nadležna državna tijela i čekala sam ovaj petak zato što znam da je sabornica prazna, zato što znam da nema medija koji prate ove rasprave. I s obzirom da me doista tišti što nismo se sjetili održati ovu minutu šutnje, ja ću iskoristiti raspoloživo vrijeme za iznošenje slobodnih stajališta da na simboličan način održim tu minutu šutnje, pa makar i sama. Kolegice hvala. …/Minuta šutnje./… A sada ću reći u čemu je ponajviše odgovornost HS-a i ove HDZ-ove vlasti, između ostalog u tome što u HS-u nije raspravljeno izvješće pučke pravobraniteljice podneseno za 2019., 2020.g. U tom izvješću za 2019.g. pučka pravobraniteljica je decidirano, jasno, precizno, detaljno dala preporuke na temelju njezinog rada i saznanja o stanju na terenu, stanja u praksi što je potrebno promijeniti, što je potrebno ispraviti da bi sustav socijalne skrbi i sustav rada centara za socijalnu skrb bio učinkovitiji i bolji. S jedne strane ukazala je na poteškoće s kojima se suočavaju korisnici, s druge strane ukazala je na neadekvatne uvjete u kojima Centar za socijalnu skrb radi, da smo ikada od 2019.pa do danas stavili to izvješće na red možda, možda bismo izbjegli situaciju da dođe ne do jedne smrti, moram reći da ova minuta šutnje nije bila posvećena samo malenoj Nikoll, bila je posvećena svim žrtvama našeg sustava socijalne skrbi, a možda bismo time zaštitili i naše djelatnike u tom sustavu od ove hajke koja se povodom ovog tragičnog slučaja dogodila ovih dana. Ti centri su preopterećeni, dodijelili smo im nadležnosti, uloge i ovlasti koje nismo trebali, nismo im dali adekvatne uvjete za rad, nismo ih opremili sa resursima, sa automobilima, sa sredstvima za rad, opteretili smo ih nepotrebnim administriranjem i do današnjih dana nismo poduzeli niti jednu normativnu zakonodavnu aktivnost da bilo što u Obiteljskom zakonu, u Zakonu o socijalnoj skrbi promijenimo ili da istražimo gdje su problemi pa da te probleme pokušamo i riješiti. Naravno da o problemima ne mogu govoriti u praznoj sabornici, ali mogu apelirati na ono malo savjesti što je u ovom HS-u još ima, da započnemo dijalog na vrijeme kako bi se budući tragični slučajevi, a koje možemo očekivati ako sve ostane isto, izbjegli na vrijeme. Hvala.
Hvala lijepa. Time bismo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti sjednicu u srijedu 14. travnja u 9,30, a raspored točaka dobit ćete na vrijeme. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13:12 SATI Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sabina Glasovac i potpredsjednica ovog visokog doma, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Prošla godina svima je bila teška, a posebno je bila teška našim maturantima. Nemojmo zaboraviti da je to generacija koja je izgubila i prethodnu godinu zbog najdugotrajnijeg štrajka u novijoj hrvatskoj povijesti. Nakon toga učenike Zagreba i okolice pogodili su i potresi, a ministarstvo umjesto da je asistiralo u cijeloj priči i olakšalo život tim mladim ljudima, zapravo im je istim do kraja otežavalo. Pa tako maturanti skoro do 10 dana pred polaganje mature nisu znali koje ispite će polagati, kada će ih polagati, hoće li polagati samo obvezne ili obvezne i izborne predmete, nije se znalo koji će biti opseg gradiva koji će se na maturi propitivati i zapravo država je tu uvelike zakazala. Međutim, na sreću matura je prošla, međutim ono što se dogodilo u jesenskom roku pokazuje da je tu tek počela kalvarija i da kao da nije dosta trauma koje je država i ministarstvo upriličilo našim maturantima, uspjelo je na neki način podijeliti iste te maturante u jesenskom roku ispita državne mature. Skandal koji se dogodio prije točno 6 mjeseci, a o kojem vjerojatno danas ne bismo pričali u HS da nije ugledao svjetlo dana prije 10 dana kada su dva časna čovjeka dala ostavku na mjesto u Upravom vijeću Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje, vanjsko vrednovanje obrazovanja i tražili da ih se na osobni zahtjev zapravo zaštiti, vjerojatno bi bio uspješno zataškan. No ovo nije samo skandal, ovo je i korupcijska afera, dosad neviđena u sustavu obrazovanja. Državna matura je, mi ćemo se svi složiti da u hrvatskom društvu jedan od najvećih problema je upravo korupcija. I ako smo išta uspjeli izgraditi u posljednjih 10-15.g., ako smo ijedan uspješni mehanizam uspjeli uspostaviti to je onda državna matura. Ona nije samo vanjsko vrednovanje obrazovanja, ona je i snažan antikorupcijski mehanizam koji jamči svim polaznicima jednak pristup, ali isto tako mora garantirati objektivnost i vjerodostojnost. I to je HDZ uspio narušiti, uništiti ovim skandalom, kažem koji se dogodio prije 6 mjeseci. I dok su djeca marljivo učila i pripremala se u nemogućim uvjetima da polože jedan ispit koji će uvelike odrediti njihovu sudbinu neki ljudi u Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja pod pokroviteljstvom ministarstva i vlade igrale su se Bogova i intervencijom dodavanjem bodova određene učenike stavili su u bolji položaj u odnosu na sve druge. Tko je za to do danas odgovarao? Nitko. Dva čovjeka, časna čovjeka koji su upozorili da vodstvo odnosno Upravno vijeće centra pokušava zataškati skandal s kojim je upoznat, su dala ostavke, drugo se nije dogodilo ništa, samo je ministar Fuchs neki dan rekao ja ukidam odnosno poništavam Rješenje o imenovanju povjerenstva, a odgovorni su svi, ravnateljica centra zbog toga što nije uspjela sačuvati pravednost, objektivnost i vjerodostojnost državne mature i osigurati svim polaznicima jednake uvjete i mogućnosti i očito nije se uspjela oduprijeti pritisaka jer pritisaka je očito bilo, od koga i zašto i za čiji račun ne znamo, ali to će se morati otklonit. I zato kažem da se ovdje ne radi samo o skandalu nego moguće i poslovima koje treba istraživati i neka druga, druga tijela. Ministar je odgovoran zbog toga što je imenovao povjerenstvo i ne može sprati odgovornost sa sebe samo time što će poništiti to Rješenje o imenovanju povjerenstva. Članovi upravnog vijeća zajedno s predsjednikom upravnog vijeća odgovorni su zbog toga što su sudjelovali u zataškavanju ove situacije, a bili su upoznati s time da se krivotvorilo odnosno da se dodavanjem bodova pogodovalo određenim pristupnicima, ali isto tako i Vlada RH i Ministarstvo znanosti i obrazovanja i vlada zato što mi sada imamo situaciju da Upravno vijeće naprosto ne može funkcionirati jer dva člana su dana ostavku i jednu članicu je vlada nezakonito razriješila i to je sud poništio, dao joj je za pravo, ona se niti ne pojavljuje, znači imate 4 člana Upravnog vijeća od kojeg se jedan, uporno prima naknadu, ne pojavljuje se kako bi se izbjegla smjena očito ravnateljice Katavić i ovo ne funkcionira. Upravno vijeće ne funkcionira. Stoga ja s ove govornice ne tražim odgovornost samo i ostavku gđe. Katavić nego i svih drugih u lancu ove očigledne korupcije koja je sada nagrizla i obrazovni sustav i naše mlade ljude. Žalosno.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Dodig. Izvolite.
Najprije bi … točki o kojoj bi govorio danas. Prva točka, zašto sam izabrao medicinu kao moj životni put, životni poziv, dva zašto sam htio učiti o politici, trećo, zašto sam razmišljao kako sam čovjek. Shvatio sam da nije jednostavno čovjek biti, bez znanja odgovornosti nije dovoljno. Sve moje odluke jedan, dva i tri postale su dio mog tijela, duha i života. To je za početak. Drugu stvar koju bi htio reći vam je sljedeće, jeste li vi čuli za Frana Supila? Vi to znate. A drugi ko znate? Ne zna niko. Da, ako je to tako onda vam moram reći tko je bio Frano Supilo, on je otprilike rekao sljedeće, svaki političar mora imati sva tri stvari, debelu kožu, dobar želudac i čistu savjest, a Jessie Jackson u politici organizirana manjina je politička većina. O tome moramo razgovarati. Vidimo treća stvar koju bi želio danas, vidim kako je u Hrvatskoj državi ugroženost na globalnoj razini u svijetu, bolest kojoj se ne vidi kraja. Mlada država svega 30 godina, unazad godinu dana potres u Zagrebu, ponovni u Banovini itd., na površinu jednog dijela hrvatske politike islivala se sva sebičnost neodgovornosti, potreba za vlašću koja nadilazi svakorazumski razlog bavljenja politikom. Nedopustivo je podijeljeno da razine ozbiljnog stupnja nestabilnosti državnih institucija zavladali su pesimizam, strah i beznađe. Urušen sastav barem početak vrijednosti na kojoj je opstao hrvatski narod stalno se producira strah i vlastitog osjećaja, vlastiti osjećaj neuspjeha. Kako vi u odnosu na HS-u ocijenite te ljude? Ja bi im dao ocjenu dvojku, naravno to se radi o, imaju u oporbi. A vrlo dobar čovik većina, bila bi većina. Zastupnik ima jedan glas, jedan glas od 76.-te većine i sada smo mirni, održavamo većinu, sabornica se čuje „nerad“, „neodgovornost“, „agresivnost“, nerijetko vrijeđanje, nema potrebe da surađuje, da se diskutira, meni je to neshvatljivo. Zašto je a priori opozicija uvijek protiv većine? Ja sam unutar većine, ja je poštivam, ja je poštivam. Da, možda treba govoriti o poremećaju ličnosti. Da, da, moramo govorit o poremećaju ličnosti, pa da vidimo ko je, ko. Meni je žao šta ima ljudi koji ne misle tako i ja ne mislim na njih, ja mislim najbolje o ovome gospodinu, kako se zove, Stipo Milanića, ja, ja ga poštivam jer on želi to iz svoje uvjerenosti, ali ne koji govore iz drugih razloga. I zato u tom smislu šta to znači paranoidni poremećaj ličnosti? Kratko ću reći, ekstremna sumnjičavost, očekivanje neprijateljskog ponašanja okoline, emocionalna hladnoća, rigadnost, rijadnost, lako ranjiviji i agresivniji i u svezi njihovih prava itd.. Šta su to granični poremećaji ličnosti? Jeste znate što je to granični poremećaj ličnosti? Identit, identitet, promjenjivo raspoloženje, impulzivnost i ratabilnost, nizak prag tolerancije. Kako ćemo mi živjeti u svojoj državi sa tom tolerancijom i sa demokracijom? Kako? Šta je to narcistički poremećaj ličnosti? Sebi … [[Govornik se ne razumije]] važnost značajnu, imaju stalnu potrebu za novim uspjesima, manju gradinoznu važnost značenja, no ispod naličja superiornosti kriju se smanjeno samopoštovanje, nesigurnost i inferiornosti [[Upadica: Hvala]] Evo samo malo. Ne bi bilo loše pogledati imate li vi poremećaj ličnosti, ipak teško se može vidjeti [[Upadica: Hvala]] I svaki naš Bože nemiraj, nerada i mržnje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, predlažem da nastavimo sa radom. Možemo se sjesti tko želi prisustvovati odnosno govoriti, tko želi otići neka ode da možemo nastavit s radom. Kolege Bauk, Bošnjaković možemo? Dakle, idemo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime nezavisnih zastupnika govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo. Zaposlenici jednog poznatog europskog trgovačkog lanca koji rade u odjelu hladnjača u distributivnom centru u Hrvatskoj proborave i po šest sati u prostorijama u kojima je temperatura ispod nule. Pravilo je tvrtke pak da zaposlenik ne smije biti dulje od dva sata na toj temperaturi, tako njihovi kolege u Njemačkoj, Sloveniji ili Slovačkoj ili Češkoj ne borave dulje od dva sata jer je to štetno za zdravlje. U Hrvatskoj naravno isto ne bi smjeli biti dulje od dva sata, ali s obzirom na nefunkcionalnost institucija, u ovom slučaju Državnog inspektorata hrvatski radnik trpi, šuti i radi. Zašto medicinska sestra u Hrvatskoj s 20 godina radnog staža zarađuje 800 eura, a isto to radno mjesto u Sloveniji, Austriji ili Njemačkoj plaćeno je dvostruko ili trostruko više? Odgovor je u potpunosti jasan, zato što naše institucije ne rade svoj posao, zato što mediji ne služe javnosti već političko gospodarskim moćnicima. I zato naši zaposlenici imaju loše uvjete rada, naši mladi lošu perspektivu, a sve to samo kako bi uska šačica HDZ-ovsko SDP-ovske strukture i njihovih pomagača mogla živjeti kao arapski šeici jer netko mora financirati korupciju, a to su prosječni građani. Neki dan je objavljeno da je lešinarski fond Knighthead imao korespondenciju s guvernerom Vujčićem u kojoj guverner HNB-a djeluje kao niže rangirani službenik nekog fonda, a ne kao guverner jedne nacionalne banke. U isto vrijeme objavljeno je da je DORH podiglo optužnicu protiv Ivice Todorića i ostalih 18 suoptuženika jer su pričinili štetu od ni manje ni više nego 18 milijardi kuna. U vremenu pričinjavanja te štete taj Vujčić je bio viceguverner, a poslije i guverner. Da imamo P od pravne države takva bi šteta morala izazvati generalno pospremanje unutar državnih službi od Porezne uprave, policije, DORH-a, sudova do Narodne banke ali i medija. U vrijeme vladavine tog gospodina iz dvorca iznad Zagreba njegovo se ime pisalo s visokim poštovanjem i pisalo se isključivo pozitivno jer kritičko propitkivanje hrvatskim mainstream mediji ne poznaju. Tako ti hrvatski mediji o Todoriću, TEdeschiu, Sanaderu dok je bio na vlasti, Račanu, Anti Vlahoviću, Plenkoviću tzv. sucu Šeparoviću i ostaloj eliti smiju pisati samo u superlativima. Taj jugotutoistički stil je naravno znao pisati o Tuđmanu i o 200.000 maraka koji sjetimo se nisu bili ilegalni, ali o milijardama koji su koruptivni o tom se ne smije pisati. Zamislite da mediji počnu istraživati taj tzv. Borg ili o TEdeschiu primjerice o svim novcima mirovinskih fondova koji su dati TEdeschiu, kad bi mediji o tome istraživali, taj sustav bi se raspravo. Da imamo funkcionirajuću pravnu državu onda Vujčić ne bi bio guverner, ali tada ni banke, ni lihvarske agencije ne bi mogle kršiti europske uredbe i bacati hrvatske građane na ulicu već bi banke i agencije bile pod kontrolom i morale bi poštivati zakone, a hrvatski građani, e oni bi tada bili zaštićeni. Ključ hrvatskog razvoja jest vladavina prava i jednakost pred zakonom, a to je interes ogromne većine hrvatskih građana. Ali isto tako treba reći to nije u interesu onima koji imaju koristi od sadašnjeg stanja, a to su društveni moćnici koji zbog ne primjene zakona, neometano nastavljaju sa svojim rabotama. Primjena zakona podrazumijeva da nema iznimke zato što mi je netko rođak, stranački prijatelj ili drug. Mi Hrvati imamo kao i svi drugi europski narodi pravo na konzumiranje zakona, mi imamo pravo biti jednaki u svojoj državi koja sve svoje građane tretira na isti način. Nitko nam to pravo ne može uzeti, nikakva udbaška duboka država i nikakvi moćnici koliko god moćni oni bili i na kakav god način oni tu moć stekli. Samo država funkcionalne vladavine prava može stvoriti uvjete za uspješno gospodarstvo i društveni napredak. Zato nam je obveza urediti Hrvatsku kao pravednu državu, a one koji stvaraju kaos i sprječavaju zakonito funkcioniranje državnih tijela, njih treba privesti i treba ih kazniti.
I slijede izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 128. Predlagatelj je RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Željko Sačić, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Arsen Bauk i Klub zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvaženi državni tajnik Sanjin Rukavina. 1. amandman je Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, dopustite mi da se ispred Vlade RH kao predlagatelja očitujem na amandmane sukladno pregledu amandmana. Amandman se prvi prihvaća, u čl. 2. sada glasi, u čl. 13. st. 2. mijenja se i glasi: Birači i političke stranke ne smiju za člana predstavničkog tijela jedinice, niti za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovog zamjenika kandidirati osobe koje su pravomoćnom sudskom presudom osuđene za kaznena djela na kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetom osudom. Iza st. 2. dodaje se st. 3. koji glasi: Zabrana kandidiranja iz st. 2. ovog članka ne odnosi se na osobe koje su pravomoćnom sudskom presudom osuđene za kaznena djela počinjena iz nehaja na kaznu zatvora ako im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom. Prihvaćanjem ovog amandmana ublaženi su uvjeti zabrane kandidiranja, te se time osigurava da pasivno biračko pravo mogu ostvariti i osobe koje nisu počinile teška i osobito nečasna kaznena djela. Dakle, nije zabranjeno kandidiranje za osobe koje su počinile kaznena djela iz nehaja, te su osuđene na kaznu zatvora ako im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetom osudom.
Dobro, postaje sastavni dio zakona. 2. Amandman je zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Slijedom prijedlog zakona se više neće izdvajati i taksativno navoditi u Katalog pojedina kaznena djela kako je to bilo propisano do sada, već će se zabrana kandidiranja odnositi i na počinitelje kaznenih djela kojima je pravomoćnom sudskom presudom izrečena kazna zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili je tako izrečena kazna zamijenjena radom za opće dobro ili je na istu primijenjena uvjetna osuda, osim za osobe koje su pravomoćnom sudskom presudom osuđene za kaznena djela počinjena iz nehaja na kaznu zatvora ako im je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetom osudom. Zabrana kandidiranja je po svojoj prirodi pravna posljedica osude. Pravne posljedice osude nastupaju po sili zakona nakon što osoba bude osuđena za kazneno djelo. Kod propisivanja pravnih posljedica osude važno je dakle da je osobi pravomoćnom sudskom presudom utvrđena krivnja za počinjene kaznenog djela, te izrečena kazna. Također važno je voditi računa o judikaturi Ustavnog suda RH i Europskog suda za ljudska prava koji ističu važnost načela razmjernosti prilikom propisivanja pravnih posljedica osude. Imajući sve navedeno u vidu ograničenje kandidiranja na izborima nije moguće vezati uz kazneni postupak u tijeku i zbog načela razmjernosti i zbog presumpcije nevinosti. Ukoliko se netko ipak kandidira na izborima i bude izabran, a protiv njega se vodi kazneni postupak, te osoba u konačnici bude osuđena za vrijeme trajanja mandata postoje odredbe u Zakonu o lokalnim izborima koje reguliraju prestanak mandata po sili zakona zbog pravomoćnosti osude za kazneno djelo. Na ovaj način poštuje se presumpcija nevinosti, ali su propisani naknadni učinkoviti mehanizmi u slučaju osude za kazneno djelo za vrijeme trajanja mandata.
Izvolite očitovanje.
Pa nisam zadovoljan sa vašom odlukom, čak ni sa obrazloženjem. Niste ponudili ništa novo, imali smo prilike prihvatiti ovaj amandman, prihvatiti očekivanja hrvatske javnosti, očistiti jednu našu ovaj političko aktivno biračko, ljude koji imaju aktivno biračko pravo ohrabriti da pristupe izborima da ne govore da smo svi isti, da kandidiramo ljude koji su već u sukobu sa zakonom, međutim to niste napravili i ja zahtijevam da se o tome glasa.
U redu. Slijedi 3. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća, u čl. 4. toč. 3. sada glasi: Ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na kazneno djelo za kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci ili mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom danom pravomoćnosti presude, osim za kaznena djela iz čl. 13. st. 3. ovog zakona. Slijedom prihvaćanja prvog amandmana, prihvaćanjem ovog amandmana ublaženi su razlozi prestanka mandata člana predstavničkog tijela, te se time osigurava da mandat ne prestaje osobama koje nisu počinile teška i osobito nečasna kaznena djela. Dakle, neće prestati mandat člana predstavničkog tijela koji je počinio kazneno djelo iz nehaja, te je osuđen na kaznu zatvora ako mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom.
Postaje sastavni dio. 4. Amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se djelomično prihvaća i izmijenjenom obliku, te glasi: Danom odjave prebivališta s područja jedinice amandman je prihvaćen u izmijenjenom obliku tako da bude propisano da mandat prestaje danom odjave prebivališta s područja jedinice, čime je obuhvaćena i osobna odjava prebivališta i odjava prebivališta po službenoj dužnosti te se izbjegavaju eventualne dvojbe.
Očitovanje u ime kluba.
Suglasni.
Isti amandman je Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman je sadržajno identičan amandmanu br. 4 Kluba zastupnika SDP-a te se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku i glasi: danom odjave prebivališta s područja jedinice, obrazloženje isto kao u amandmanu 4.
Izvolite u ime Kluba GLAS-a.
Hvala lijepo. Prihvaćamo obrazloženje iako mi nije jasno zašto ste uopće isto u bivšem zakonu imali tu istu normu, zašto ste uopće to mijenjali, ali što je tu je.
6. amandman zastupnika Arsena Bauka, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Prestanak mandata člana predstavničkog tijela temeljem pravomoćne presude se ne može vezati uz pravomoćnu presudu druge pravne ili fizičke osobe već isključivo uz presudu tog člana predstavničkog tijela i to pod uvjetima propisanim zakonom. Pored toga, mandat člana predstavničkog tijela je neopoziv i neobvezujući te oni ne mogu biti opozvani, kako od onih koji su ih izabrali, tako od onih koji su ih predložili. Razlozi prestanka mandata člana predstavničkog tijela propisan je zakonom, osobne su naravi i vezani uz slučajeve koji se odnose na osobni status osobe te se ne mogu temeljiti na statusu predlagatelja kandidacijske liste.
Očitovanje, zastupnik Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Državni tajniče, mandat kada se dobije jest osoban. Ali, nitko tu osim ovih koji su išli sa liste birača, nije ušao sa svojim imenom i prezimenom. Bez stranke bi jako malo nas bilo ovdje, jako malo. Dakle, što imamo sada za situaciju? Osoba se kandidira, protiv njega je pokrenut kazneni postupak, on kaže, odvjetništvo je pogriješilo, ja sam nevin, onda dobije nepravomoćnu presudu, on kaže prvi, sud prvog stupnja je pogriješio, ja sam nevin, uložit ću žalbu, e onda dođe pravomoćna presuda, onda može reći sud je pogriješio, ali mu prestaje mandat. To vrijedi za svakoga tko se kandidirao na listi političke stranke ili na nezavisnoj listi odnosno listi grupe birača. A kada se to dogodi pravnoj osobi, odnosno političkoj stranci, opet imamo, znači odvjetništvo je pogriješilo, krivi su pojedinci, ne stranka, onda kaže ovaj sud, ali kriva je stranka, a onda stranka kaže, ne, mi nismo krivi, mi ćemo se žaliti, krivi su pojedinci, a onda sud višeg stupnja, ako se to dogodi, kaže kriva je stranka i mora netko snositi posljedice. Dakle, tako bi trebalo biti. Stranka, naravno, politički može govoriti nije to ovaj, to je onaj prošli ili onaj pretprošli ili onaj pretpretpretprošli od kad seže već priča o optužnici koju ima jedna politička stranka. Prema tome, ja smatram da je, ako već se pooštravaju kriteriji za pojedince, da bi se trebali pooštriti kriteriji i za političke stranke. Uostalom, ako bi, ovo nije zabrana kandidiranja. Ako bi stranka izašla na izbore nakon presude, ona može, ljudi opet za nju mogu glasati, dapače, u kampanji mogu govoriti mi smo se promijenili, prihvaćamo, sama činjenica da su izbori, pokazuje da smo mi svjesni i dajte nam opet povjerenje i tražim glasanje.
Sljedeće, 7. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća. U čl. 5 toč. 3 sada glasi: Ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen za kazneno djelo na kaznu zatvora ili mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom, danom pravomoćnosti presude, osim za kaznena djela iz čl. 13 st. 3 ovoga Zakona. Slijedom prihvaćanja prvog amandmana, prihvaćanjem ovog amandmana ublaženi su razlozi prestanka mandata općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihovog zamjenika te se time osigurava da mandat ne prestaje osobama koje nisu počinila teška i osobito nečasna kaznena djela. Dakle, neće prestati mandat općinskom načelniku, gradonačelniku, županu i njihovom zamjeniku koji je počinio kazneno djelo iz nehaja te je osuđen na kaznu zatvora ako mu je ta kazna zamijenjena radom za opće dobro ili uvjetnom osudom.
Postaje sastavni dio zakona. 8. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo. Amandman se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku te glasi: Danom odjave prebivališta s područja jedinice. Amandman je prihvaćen u izmijenjenom obliku tako da bude propisano da mandat prestaje danom odjave prebivališta s područja jedinice čime obuhvaćena i osobna odjava prebivališta i odjava prebivališta po službenoj dužnosti te se izbjegavaju eventualne dvojbe.
Očitovanje.
Suglasni.
Dobro. 9. amandman Kluba zastupnika Centra.
Hvala lijepo. Amandman je sadržajno identičan amandmanu br. 8 Kluba zastupnika SDP-a te se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku te glasi: Danom odjave prebivališta s područja jedinice, obrazloženje isto kao uz amandman 8.
Izvolite, Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
U redu.
U redu. 10. amandman zastupnik Arsen Bauk.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Prestanak mandata općinskog načelnika, gradonačelnika i župana te njihovih zamjenika se ne može vezati uz pravomoćnu presudu druge pravne ili fizičke osobe, već isključivo uz presudu koje se odnose na tog općinskog načelnika, gradonačelnika i župana odnosno zamjenika pod uvjetima propisanim zakonom. Pored toga, općinski načelnici, gradonačelnici i župani se se biraju neposredno te ih se može opozvati putem referenduma i to od strane onih koji su ih izabrali, građani odnosno birači, no ne i od strane onih koji su ih predložili. Razlozi prestanka mandata općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i zamjenika, po sili zakona, propisan je zakonom, osobne su naravi i vezani uz slučajeve koji se odnose na osobni status osobe te se ne mogu temeljiti na statusu predlagatelja kandidacijske liste.
Hvala državnom tajniku, s ovim smo… A pardon. Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Dakle ponovit ću ono što sam rekao i za vijećnike. Oni koji su izabrani pod svojim imenom i prezimenom kao nezavisni kandidati ili kandidati grupe birača, ok, ali oni koji su izabrani od političke stranke, predloženi od političke stranke, kojima je politička stranka financirala kampanju, ipak bi se mogli zakonom ako bi to Sabor odlučio, malo vezati i uz sudbinu pravosudnu, političke stranke kojih je kandidirala, tim više što se teoretski može dogoditi da je politička stranka osuđena za financiranje kampanje baš kada su ti izabrani, doduše uz brzinu hrvatskog pravosuđa, možda 16 mandata prije, ali treba se uvijek nadati optimalnom pravosuđu. i onda kad nekome ko je dobar gradonačelnik, kad prestane mandat, zato što je neko prije 10-ak, 15 g. u ime stranke nešto loše radio, on uvijek može reć nismo to mi, ovo je nova stranka, to su oni prije nas ili oni prije, prije, prije i možda građani daju još više glasova takvom kandidatu, dakle u osnovi ovo je bila prilika da se pojedinci iz stranke koja bi možda eventualno, hipotetski mogla biti pravomoćno osuđena za nešto, da se izdvoje, da pokažu skrušenost, kajanje i sve ono što treba kada se nešto takvo dogodi, možda građani to nagrade i kako bi tim pojedincima iz te stranke omogućili da ih građani prepoznaju kao nešto bolje u odnosu na ostatak a posebno u odnosu na one koji su tu stranku doveli do eventualne pravomoćne presude da ne prejudiciram ishod u drugom stupnju, mislim da bi bilo dobro da se ovaj amandman prihvati da naravno pojedinci prođu jednu vrstu čistilišta u kojem bi građani doista ih nagradili ako ocijene da oni ipak nisu ti koji su bili oni prije njih koji su sve to i zakuhali. Tražim glasanje. Hvala.
Dobro. Hvala, državni tajniče. S ovim zaključujem ovu točku, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Aha stanka, dobro. Idemo onda sa zahtjevom za stankom, vezano je uz prvu točku i glasovanje, dobro, onda molim vas kolegice Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedničke Hrvatskog sabora. Molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a, a vezano je uz Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o lokalnim izborima. Mi smo prošle godine taj zakon 2 puta imali u saborskoj proceduri, 2 put smo ga mijenjali. Zadnji put smo ga mijenjali u prosincu prošle godine. Mi se nalazimo malo više od mjesec dana pred lokalne izbore i sad danas ćemo o tome glasati. Kada je došao prijedlog izmjena i dopuna tada mi se je činilo da je došao razum nekako do Vlade i da će se odlučiti da se smanji broj potrebnih potpisa za gradonačelnika odnosno za čelnike regionalne i lokalne samouprave. Danas čitam u medijima na PGŽ ide u veliki lockdown to znači da je zatvoreno sve, baš me zanima kako će se omogućiti skupljanje potpisa ako je takav lockdown. Prema tome apsolutno ćemo imati lokalne izbore jedni drugom u drugim uvjetima i na drugi način. Jednako tako ovo što je prijedlog izmjena i dopuna mi apsolutno podržavamo, ali iskustvo govori slijedeće. Svaki put kad ide ovako brzo neka izmjena i dopuna onda riječ je dakle Zakon o lokalnim izborima, onda je to zbog nekog. Zanima me po kome ćemo zvati ovaj lex. Imali smo lex Vlahušić, jako me zanima po kome ćemo zvati ovaj zakon, čije će ime biti uz ovaj zakon i lex koji ili ste samo odlučili nekako disciplinirati mangupe u vlastitim redovima. Hvala lijepo.
Dobro, stanka je odobrena. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora tražim u ime Kluba MOST-a stanku od 10 minuta kako bismo se dodatno konzultirali vezano za prvu točku o lokalnim izborima. Dakle, ovo šta danas izglasavamo zapravo šaljemo poruku ozračja pravne nesigurnosti i netransparentnosti iz razloga tko mijenja zapravo zakone mjesec dana prije izbora odnosno tko mijenja pravila za utakmicu koja će se odigrati za mjesec dana. Što znači da ostavljamo velike upitnike iza ovog zakona posebno zbog vremenskog perioda mjesec dana prije. Drugo, vezano za te izbore dakle vidimo sve šta se događa oko hrvatskog pravosuđa da se određeni ljudi druže tako sa sucima zajedno piju, loču, zafrkavaju se, a s druge strane moćni su, utjecajni su i mogu utjecati na političke odnosno na pravne odluke pa onda u tom smislu prije svega bi trebalo rješavati hrvatsko pravosuđe, a onda da idemo u lokalne izbore iz razloga što mali čovjek nema takve beneficije pravne kao što imaju neki moćni i utjecajni ljudi u RH. I tri, ono što je isto veliki problem jesu različiti kriteriji i neujednačenost zakonodavne prakse po pitanju različitih izbora, dakle jedna pravila vrijede za predsjednika, druga europarlamentarne izbore, treće za Hrvatski sabor, četvrto za lokalne izbore što dodatno potvrđuje tezu da šaljemo s ovim zakonom mjesec dana prije izbora dakle jednu vrlo nesigurnu poruku i ozračje pravne nesigurnosti i netransparentnosti. Hvala lijepo.
I vama je stanka odobrena. Sad će kolega Sačić obrazložiti svoj zahtjev.
Hvala vam, g. predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista i to u trajanju a bit će dovoljno 5 min, radi toga da se konzultiramo oko neprihvaćanja amandmana našega u vezi dodatnog pooštravanja, restriktivnijeg pristupa zabrani kandidiranja osoba koje se žele kandidirat na lokalnim izborima odnosno na funkcije načelnika, gradonačelnika, župana, njihovih zamjenika a već je protiv njih pravomoćno potvrđena optužnica za teška kaznena djela počinjena sa izravnom namjerom odnosno ako je protiv njih već i donesena osuđujuća nepravomoćna presuda. Naime, takav stav nije protivan stajališta našeg Ustavnog suda niti Europskog suda za ljudska prava a mi smatramo da je duboko razuman pravedan i da je u skladu sa očekivanjima hrvatske javnosti koja ne želi da im se lopovi, kriminalci i pedofili, korumpirani kandidiraju i oni žele čistu situaciju i da konačno naši birači imaju pravo birat čiste, poštene ljude, sposobne a od naših službenika tražimo da budu takvi, od policajaca, od službenika i namještenika, protiv njih se ne smije voditi kazneni postupak, a evo apsurdna situacija u ovom slučaju bi se moglo i takvi ljudi kandidirat da nam se čak bave javnim politikama. Hvala.
Stanka je odobrena i vama. Sada će kolega Bošnjaković obrazložiti zahtjev, izvolite.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. I ja bi u ime kluba HDZ-a zamolio stanku da se još dodatno konzultiramo i raspravimo neke stvari vezano za Zakon o izborima u lokalnoj samoupravi. Naime, činjenica je da je zapravo ova točka na glasovanju a izbori su pred nama za nešto malo više od mjesec dana i to smo u raspravi svi istakli, da je trebalo zapravo sa tim izmjenama ić ranije. Međutim opet s druge strane smo u raspravi istakli da je taj zakon dobar, da taj zakon napušta jedan princip gdje se zapravo zaprječuje kandidiranje onim ljudima koji su osuđeni za točno određena kaznena djela navedena po jednom katalogu koji je u zakonu. Ovdje se sad ide šire i ovdje se sad kaže ne kaznena djela nego svako onaj koji je kažnjen za određeno kazneno djelo i osuđen na kaznu zatvora od 6 mj. pa taman da je ta kazna zamijenjena uvjetnom osudom ili radom za opće dobro. To smo vi pozdravili i rekli da je iskorak naprijed. Međutim, svi smo se trudili i bilo je tu određeni broj amandmana da popravimo taj zakon, da ga ipak uskladimo sa Ustavom jer Ustav isto propisuje svima jednako biračko pravo i da biraju, ali i da se kandidiraju na izborima. Stoga tu postoji određeni amandmani kojima smo htjeli naći nekakvu ravnotežu pa bismo htjeli još malo pogledati te stvari. U svakom slučaju, nema niti zapreke da ukoliko smo oko zakona nekoga suglasni, a ovdje smo na plenarnoj pokazali zapravo visoki stupanj suglasnosti, da ga ne donesemo pa bez obzira šta se to radi i mjesec dana prije lokalnih izbora. Evo, hvala lijepo.
Dobro. I vama stanka jest odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, onda ćemo po čl. 293 b) Poslovnika nastaviti sa glasovanjem. Dakle, na redu je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 128. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Željko Sačić, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Arsen Bauk i Klub zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi amandman je Klub zastupnika HDZ-a, on je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. Drugi amandman, zastupnik Željko Sačić, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandmani br. 4. i 5., to su amandman Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, oni su identični, Vlada ih prihvaća u izmijenjenom obliku s čime su podnositelji suglasili pa i oni postaju sastavni dio u tom obliku prijedloga zakona. Amandman br. 6 Arsena Bauka Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen, postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandmani 8 i 9, ponovno Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika Centra i GLAS-a, identičnog su sadržaja, Vlada ih prihvaća u izmijenjenom obliku, podnositelji su se složili pa postaju ti amandmani sastavni dio prijedloga zakona. Amandman br. 10 Arsena Bauka Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo ići na glasovanje o prijedlogu zakona. Naglašavam da je sukladno čl. 252. Poslovnika HS-a za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnika i zastupnica, 115 za, 3 protiv te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o lokalnim izborima.
Evo dobro jutro, poštovane kolegice i kolege, nastavljamo dalje s radom. Kako smo najavili, prva točka je izjašnjavanje o amandmanima. Prvo izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Prvi amandman uvaženog zastupnika Marina Miletića. Izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici. Amandman na br. 109/1 na čl. 4. zakona se ne prihvaća. Zakonom o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave propisane su odredbe o imenovanju i trajanju mandata, uvjeti za imenovanje i zapreke. Predlagatelj cijeni suvišnim zakonom propisivati tehničke detalje provedbe javnog poziva. Dodatno napominjem da je Zakonom o Vladi, propisano da Vlada zaključkom uređuje zadaće tijelima državne uprave i temeljem te pravne osnove se donosi zaključak o nacrtu teksta javnog poziva te zadužuje nadležno tijelo za provedbu postupka. U tekstu javnog poziva se određuje temelj provedbe poziva, uvjeti koje prijavitelji moraju zadovoljiti, dokumenti i dokazi koje je potrebno priložiti i rok i adresa za dostavu prijave i slijedom navedenog, razvidno da je osnovna postavka transparentnosti zadovoljena i prije same službene obavijesti u Narodnim novinama.
Hvala. Osvrt, izvolite, uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovana, da se razumijemo, Vlada je odbila moj amandman kojim se propisalo da Vlada u postupku kandidiranja kandidata za članove Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave mora, što? Objaviti javni poziv u Narodnim novinama i da javni poziv ne može trajati kraće od 15 niti dulje od 30 dana. Kolegice i kolege, amandman koji sam predložio je minimum minimuma zakonitosti javnog poziva. U gotovo svim zakonima koji uređuju neki javni poziv, imamo odredbe o tome gdje se javni poziv objavljuje i koliko može trajati, da bismo mogli reći da je javni poziv uistinu dostupan svima koji su zainteresirani za neku javnu dužnost ili službu. Mi u Hrvatskoj imamo ustavne odredbe i ustavne odredbe nam jamče svim građanima RH dostupnost svih javnih službi i dužnosti pod jednakim uvjetima a ta ustavna jamstva ne mogu se ostvariti ako javni poziv i javni natječaj nisu objavljeni na prikladni i dostupnim mjestima. To je logika. Razočaran sam da ministarstvo i Vlada ovime ispada ne poštuju Ustav RH što su pokazali odbijanjem ovog amandmana. Stoga tražim glasovanje o amandmanu.
Dobro. Amandman br. 2 istog zastupnika, izvolite.
Hvala lijepo. U čl. 6. amandman također se ne prihvaća. Dodatnim čl. 12. a) se uređuje da u opravdanim slučajevima koji su predviđenim ovim zakonom, Vlada može imenovati vršitelja dužnosti, člana Državne komisije kako bi se osigurao kontinuitet donošenja odluka u zakonskim rokovima odnosno predložiti Hrvatskom saboru imenovanje vršitelja dužnosti do povratka člana komisije na dužnost u slučaju njegove dulje opravdane spriječenosti za obavljanje dužnosti. Vršitelji dužnosti se imenuje na kraće razdoblje da bi se omogućilo na zakonu osnovano vršenje te dužnosti, radi se o zamjeni punopravnog člana i privremenog obnašanja dužnosti a ne o imenovanju na mandat, za što bi trebalo provesti javni poziv. Institut vršitelja dužnosti služi tome da se u kratkom vremenu premosti razdoblje nedostatka člana komisije kako bi komisija u sva tri vijeća mogla odlučivati u žalbama. Obzirom da javni pozivi traju u prosjeku 15 do 30 dana te je nakon njihovog završetka nužno provesti proceduru odabira, razvodno je da je moguće da do završetka javnog poziva i odabira kandidata i upućivanja u proceduru Vlade pa zatim i u saborsku proceduru, prestanu postojati okolnosti zbog kojih je vršitelj dužnosti trebao biti imenovan.
Očitovanje zastupnika. Izvolite.
Stvarno sam neizlječivi optimist, bio sam uvjeren da će mi bar jedan amandman proći ali idem objasniti hrvatskoj javnosti. U obrazloženju amandmana, napisao sam da je odredba novog člana, dodanog čl. 12 a) stavka 1. nejasna, nedorečena i nedovoljno obrazložena kao i motivi za njezino predlaganje i donošenje. Protivno je osnovnoj intenciji zakonodavca kojemu Državna komisija odgovara za svoj rad a da Vlada može imenovati članove Državne komisije pa makar i u svojstvu vršitelja dužnosti. Osim toga, poštivane kolegice, kolege, javnim pozivom kao bitnom pretpostavkom za valjanu kandidaturu, čuva se integritet Vlade RH a onda posredno i Državne komisije. Od propitivanja u javnosti, o načinu odabira kandidata s obzirom da je izostanak javnog poziva podrazumijeva da je Vlada do konkretnog kandidata došla, neformalnim putem i ne mogu pristati na nikakve argumente zbog kojih bismo bili dovedeni u situaciju da žrtvujemo transparentnost postupaka odabira za kandidata za članove Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Sve možemo žrtvovati, sve ali u zemlji u kojoj buja nezadovoljstvo, zbog korupcije, klijentelizma, mi u ovdje u ovom časnom domu, u Hrvatskom saboru trebali bismo promicati upravo transparentnost i svi skupa inzistirati na transparentnosti. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Dobro. Slijede amandmani Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite, očitovanje.
Hvala vam lijepo. Amandman na čl. 6. se ne prihvaća. On je novotehnički neispravan, u stavku 2. se upućuje na odabir kandidata vršitelja dužnosti člana iz stavka 1. i 2. ovog članka, a stavak 2. ne može upućivati sam na sebe te se u istome ne navode kandidati vršitelja dužnosti.
Očitovanje u ime kluba, izvolite.
Pa evo bez obzira o vašem obrazloženju, a dodatno na obrazloženje kolege iz Mosta, smatramo da ne postoji obaveza da Državna komisija u svakom trenutku ima 9 članova, usporedno s određenim momentima ni Ustavni sud nema uvijek puni sastav i može donositi odluke. Odlučivanje Državne komisije neće biti ugroženo ako bude imao 8 ili 7 članova jer to ne znači da neće biti 3 vijeća, kao što je predviđeno čl. 13. 2., već samo da će jedan ili više članova biti istodobno članovi u više vijeća, to proizlazi iz čl. 13. 3. ali i čl. 13. 5. Nema razloga da se vršitelja dužnosti ne bira istom procedurom kao i člana jer se ne radi o proceduri koja bi svojim trajanjem mogla ugroziti rad same Državne komisije, posebice imajući na umu gore navedeno u pogledu nepostojanja obaveza da Državna komisija u svakom trenutku radi u punom sastavu. Tražimo glasanje o amandmanu.
Slijedi amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite. Prvi amandman. Izvolite, državna tajnice.
Hvala lijepo. To je amandman 109.? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Na čl. 7. d) stavak 2. amandman se ne prihvaća. Navedeni je amandman je neodređen i ne definira koje bi to bile okolnosti koje bi se u konkretnom slučaju mogle smatrati sukobom interesa. Smatramo da sprječavanje sukoba interesa između privatnog i javnog interesa u obavljanju javne dužnosti ne može ovisiti isključivo o ugovoru o povratku na rad između zaposlenika koji postaje članom komisije i poslodavca kod kojeg je bio zaposlen prije imenovanja, već se to uređuje zakonskim propisima. I bitno je reći da se na predsjednike i zamjenike i članove Državne komisije primjenjuje Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Dodatno, odredbe vezane uz ovo pitanje, dakle sprječavanje sukoba interesa, integrirane su već u Zakonu o javnoj nabavi, čl. 433. je već propisano kada se član Državne komisije mora izuzeti od rada u konkretnom predmetu a jedna od tih okolnosti je i kada je član u poslovnom odnosu sa strankom u postupku, što obuhvaća upravo ovu okolnost. Isto tako, Zakon o općem upravnom postupku koji se također primjenjuje ovim žalbenim postupcima, propisuje kada se službena osoba koja odlučuje o upravnoj stvari, mora odnosno može izuzeti iz postupka. Dodatno bih naglasila da je prijelaznim i završnim odredbama predviđeno, ovog zakona, predviđeno da Vlada RH u roku od 6 mj. od dana stupanja na snagu zakona, uskladi uredbu o unutarnjem ustrojstvu Državne komisije a jedan od razloga tome je upravo i namjera da se i internim procedurama jasno uredi postupanje članova komisije u slučaju potrebno potrebnog izuzimanja od rada u konkretnom predmetu. Hvala.
Osvrt zastupnice.
Dakle, upravo ovo zadnje što ste rekli, da će se naknadno urediti internim propisima Vlade je razlog zbog kojeg sam ovo barem na neki način pa možda makar i simbolički predložila kao amandman unutar zakona zato što je riječ o stavku u zakonu u čl. 7 d) postojećeg zakona gdje se zapravo pokušava upozoriti na to da će oni koji rade kao članovi komisije za postupak javne nabave, kasnije možda doći u priliku da budu u sukobu interesa jer će za vrijeme obnašanja svoje dužnosti imati priliku odlučivati o različitim prijaviteljima u postupku javne nabave koji su možda bili i njihovi prethodni ili zaposlenici ili netko s kim su surađivali ili su možda za same subjekte i radili. U tom smislu, povratak na posao kod tih istih osoba odnosno zagarantirano mjesto i nastavak sličnog poslovnog okruženja, može dovesti do sukoba interesa i smatram da se to moglo jasnije i nedvosmislenije i kvalitetnije riješiti unutar samog zakonskog prijedloga. Stoga ostajem pri ovom amandmanu i tražit ću da se stavi na glasovanje.
Drugi amandman iste zastupnice, izvolite državna tajnice.
Hvala. Vezano uz čl. 6., amandman se ne prihvaća a obrazloženje je istovjetno obrazloženju za amandman 109/1 vezano uz čl. 6. zastupnika Marina Miletića.
Osvrt.
Dakle, kratko ću obrazložiti, nisam jedina, više nas je koji smo upozoravali na ovaj čl. 6. Dakle, o čemu je riječ? Ukratko rečeno, riječ o tome da cijeli postupak mora biti transparentan i u rukama Sabora, ne samo kada se radi o izboru Državne komisije u punom mandatu nego kada se radi o iznimkama koje onda dovode do trajanja mandata u roku od godinu dana. Dakle, protivim se tome kao i ostali kolege koji su ovdje naveli slične razloge da se u trenutku trajanja kraćeg mandata ili spriječenosti, odlučivanje o komisiji izmjesti iz ruku Sabora i iz postupka javne nabave. Stoga ovo obrazloženje neću prihvatiti i tražit ću da se amandman stavi na glasovanje.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, drugo čitanje, P.Z. br. 109, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Marin Miletić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnica Marija Selak Raspudić. Izjašnjavanje smo proveli na sjednici ranije pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle prvo su amandmani zastupnika Miletića. 1. amandman Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2, ponovo zastupnik Miletić, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane kluba, odnosno samo jedan amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo glasovati o amandmanima zastupnice Marije Selak Raspudić, 2 su amandmana. 1. Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo glasovati o amandman br. 2, iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 106 za, 6 suzdržanih i 7 protiv i na taj način donijeli smo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 107., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Marija Selak Raspudić. Idemo na amandmane, predstavnik uvažena državna tajnica Nataša Mikuš Žigman. Idemo sa amandmanima Odbora za zakonodavstvo, izvolite državna tajnice.
Hvala vam lijepo. Amandman se prihvaća.
Kad nam se prihvaća, postaje sastavni dio zakona. Slijedeći je Klub zastupnika HDZ-a.
Amandman se također prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A dva. Drugi amandman. Oba dva, dobro. I slijede amandmani zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] na način da se riječi društvima roditelja i njihovim pravnim i gospodarskim slijednicima, zamjenjuju riječima društvo majci i njezinim pravnim i gospodarskim slijednicima, čime se usklađuje sa terminologijom propisa u trgovačkim društvima, budući pojam društvo majka je opće prihvaćen pojam koji se navodi u komentarima Zakona o trgovačkim društvima i u praksi nacionalnih sudova i sudova u EU.
Očitovanje zastupnice.
Dakle, mogu prihvatiti ovo obrazloženje. Stvar je u tome da je ponuđena terminologija u ovom zakonskom prijedlogu ... [[Govornik se ne razumije.]] roditeljima bila neprihvatljiva, a ovaj termin također, postoji, koji ste vi naveli u postojećem zakonodavstvu, tako da je on jedan od onih koje sam i sama razmatrala kad sam predlagala amandman, tako da ću prihvatiti važe obrazloženje i povući ovaj amandman iz glasovanja.
2. amandman iste zastupnice.
Vezano uz čl. 8 ovaj amandman se također, prihvaća.
Prihvaća. Postaje sastavni dio. Amandman 3 [[Upadica: Zahvaljujem, neobično mi je.]] 3. amandman.
Čl. 9. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kako slijedi. Prevladavajući utjecaj ne mora biti samo po ovom zakonu. Definiranje dakle Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja i Uredbom Vijeća 139/2004 o kontroli koncentracija, a ujedno Zakonom o preuzimanju dioničkih društava na koji, koji se spominje u amandmanu se odnosi samo na dionička društva, a Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja, odnosno pravo tržišnog natjecanja odnosno pravo tržišnog natjecanja i kontrola koncentracije primjenjuju se i na društva s ograničenom odgovornošću te i na zajednički pothvat od dva ili više poduzetnika. Slijedom navedenog, bilo bi neispravno uvrstiti predloženo pozivanje na Zakon o preuzimanju dioničkih društava te se zato amandman ne prihvaća.
Osvrt zastupnice.
Dakle baš nam je bilo lijepo krenulo, malo je bilo predobro za rano jutro. Dakle, ono što sam ja predložila da se u čl. 19 st. 3 i 4 iza riječi „prevladavajućeg utjecaja“ dodaju riječi „temeljem Zakona o preuzimanju dioničkih društava“. To je bilo zato da bi se ugradila odredba kojim bi se prevladavajući utjecaj definirao temeljem Zakona o preuzimanju dioničkih društava kao lex specialis. Budući predloženim zakonom članka nije definirano kako se definira taj prevladavajući utjecaj, budući da smatram da ga ipak trebalo definirano, tražit ću da se amandman stavi na glasovanje.
4. amandman iste zastupnice.
Vezano uz čl. 11, amandman se ne prihvaća budući sa ovim člankom status Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja usklađuje sa poslovima koje ona obavlja u bitnome, kao što je bilo istaknuto i tijekom rasprave, AZTN ima ovlast odrediti ex-ante strukturne mjere u postupcima ocjene koncentracije poduzetnika, npr. odrediti prodaju udjela ili dionica poduzetnika, zatim izrađuje konačne nacrte prijedloga podzakonskih akata, kao provedbene akte koje Vlada usvaja, dostavlja stručna mišljenja sektorskim regulatorima za pojedina tržišta vezanim uz ex-ante regulaciju tih tržišta, što je izričito navedeno i u posebnim zakonima iz tih sektora, daje stručno mišljenje o sukladnosti važećih zakona i drugih propisa sa Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja, a ovakvo stajalište je potvrđeno i u stručnoj literaturi stručnjaka za upravno pravo.
Poštovana zastupnica [[Upadica: U odnosu.]] A, ispričavam se.
U odnosu na zahtjev da AZTN treba imati obrazložene prioritete, AZTN se ovim konačnim prijedlogom ovlašćuje za donošenje rješenja kojim se odbacuje inicijativa za pokretanja postupka po službenoj dužnosti, koju nakon razmatranja njezinog sadržaja AZTN ne smatra prioritetom u radu. U pravilu će takvo rješenje AZTN moći donijeti ako tijekom prethodnog ispitivanja stanja na mjerodavnom tržištu procijeni da nije riječ o značajnom narušavanju tržišnog natjecanja. Podnositelj inicijative, naravno, ima pravo tužbom pokrenuti upravni spor. Dodatno, AZTN je svako svoje rješenje, uključujući ono u kojem se odbacuje inicijativa, dužan obrazložiti, a prioriteti u radu su naznačeni u programu rada, u izvješću koje se podnosi HS-u i usmjereni su prvenstveno na teška ograničenja tržišnog natjecanja, kao što su karteli ili zlouporabe vladajućeg položaja, promicanje znanja o pravu tržišnog natjecanja i na praćenje aktualnog razvoja u europskom pravu.
Očitovanje zastupnice.
O ovome sam dosta govorila i za vrijeme same rasprave pa ću iskoristiti ovu priliku da još jednom objasnim o čemu je riječ jer mislim da je važna stvar u pitanju. Naime, ono što vidim kao osnovni problem nije činjenica da Agencija postane i de jure regulatorno tijelo, dakle da definira svoj status na način koji joj možda i po njezinim ovlastima pripada. Dvije su stvari sporne. Prva je da nemamo jasno definirano što bi trebalo biti regulatorno tijelo, a to bi se trebalo na neki način zakonski urediti, tako da se onemogući poplava različitih agencija koje će tražiti sličan status za sebe, a druga stvar je, da se, ukoliko se status agencije, pa bila to i AZTN i agencija u koju polažemo veliku nadu i vjeru da će urediti sustav i tržište u Hrvatskoj koji doista nailazi na brojne probleme, pogotovo u pitanju kartela koji se uopće ne uspijevaju otkrivati, ona treba, ukoliko mijenja svoj status nakon više od 20 godina, tako nešto jasno obrazložiti HS-u, pogotovo imajući u vidu da nije jednostavno objasniti što je, a što nije regulatorno tijelo i da se ipak takvom izmjenom dobivaju određena prava odnosno privilegije koje ranije Agencija nije mogla konzumirati, a možda je i trebala, možda je riječ o ozbiljnom propustu ukoliko je ranije funkcionirala kao regulatorno tijelo, a to nije bilo ispravo zakonski uređeno. Dakle ovakva izmjena statusa bilo kojeg tijela ne može se usputno provlačiti kroz zakon pa da se čeka da to netko u Saboru primijeti ili ne primijeti, nego se mora jasno i nedvosmisleno obrazložiti saborskim zastupnicima da bi oni istu mogli prihvatiti. Upravo iz tog razloga tražit ću se da o navedenom amandmanu glasuje, premda nemam ništa protiv da Agencija bude i jasno definirana kao regulatorno tijelo.
5. amandman iste zastupnice.
Vezano uz čl. 32 također, amandman se ne prihvaća. Naime, pojam prihoda na svjetskoj razini ili na svjetskom tržištu, kako je definirano prijedlogom, Konačnim prijedlogom zakona, označava ukupan globalni prihod u poslovnoj godini za koju postoje zaključena godišnja financijska izvješća, odnosno u godini koja je prethodila povredi ili odluci kojom je utvrđena povreda prava za koje je određena novčana kazna. Ovaj pojam se već sadašnjim zakonom koristi za utvrđivanje izračun prihodovnog praga kao jednog od dva kumulativna uvjeta koja je potrebno zadovoljiti, a dodano i Uredba Vijeća 139/2004 o kontroli koncentracija, kao i direktiva sa kojom se ovaj zakon sada usklađuje, preuzima, odnosno usklađuje i navodi pojam prihoda na svjetskoj razini.
Sljedeća
Riječ je o amandmanu na čl. 32., u čl. 61. da se riječi „svjetskoj razini“ zamjene riječi „konsolidiranoj osnovi“. Naime, riječ je o tome da pojam „svjetska razina“ nije računovodstveni pojam odnosno da smatram da bi ovaj pojam bio jasniji i prihvatljiviji u okviru ovog prijedloga zakona. U tom smislu stavit ću navedeni amandman na glasovanje. A što se općenito tiče zakona i onog amandmana koji ste i djelomično usvojili htjela bih još jednom zaključno u ovom obraćanju upozoriti na to da mi trebamo implementirati smisao direktiva, a ne direktno prevoditi i prenositi njihov sadržaj, dakle ono što nam prvo treba biti u vidu je duh zakona i svi postojeći propisi unutar kojih se direktiva implementira da bismo u budućnosti izbjegli ovakve greške kakve smo pronašli u ovom zakonskom prijedlogu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, drugo čitanje, P.Z. br. 107, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Marija Selak Raspudić. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa prije nego što pređemo glasovati o amandmanima, javio se je kolega Grbin za stanku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku da bih progovorio o jednom problemu koji je vezan uz jedan aspekt nefunkcioniranja tržišta i odnosno na činjenicu zašto uopće postoje zakoni koji se odnose na zaštitu tržišnog natjecanja. Ti zakoni su tu zbog ljudi. Zbog ljudi kojima je potrebno osigurati da tržište funkcionira, a ne da imamo ozbiljne poremećaje tržišta. A mi danas u Hrvatskoj imamo ozbiljan poremećaj tržišta i to ozbiljan poremećaj tržišta lijekova. Taj problem se reflektira na svakodnevan i život građanki i građana ove zemlje na način da je zbog nefunkcioniranja tržišta ugrožena distribucija lijekova. Ljudi ne mogu doći do nečega što im je nužno potrebno za njihov život i zdravlje. Ne mogu se liječiti. I ne, ovaj problem nije u eteru, kako je to danas rekao g. Plenković. Ovaj problem je stvaran i ovaj problem jest sistemski. Zašto? Zato što zbog nefunkcioniranja tržišta i nepostojanja reforme zdravstva, Hrvatska svake godine periodički u sustav upumpava stotine milijuna ili više od milijarde kuna, a sustav i dalje ne funkcionira. Upumpali smo milijardu kuna prije nekoliko mjeseci, upumpali smo milijardu kuna prije nekoliko dana, a opskrbe nema. Lijekovi ne dolaze do građana. Dakle, radi se o evidentno sistemskom problemu, radi se o problemu koji će se ponoviti kroz nekoliko mjeseci ponovno i opet ćemo morati iskrcati milijarde kuna ako ga sistemski ne počnemo rješavati. Hvala.
Hvala vam lijepo. Stanka je odobrena. Sada će se za stanku isto tako, obrazlaganje stanke javiti kolegica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se u ime Kluba zeleno-lijevog bloka, tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom raspravili koliko ove izmjene i dopune Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja mogu doprinijeti tome da se zapravo nefunkcioniranje tržišta u pitanju distribucije lijekova, nabave lijekova i uopće pitanje cijene lijekova može efikasno regulirati na tom tržištu u situaciji koju danas imamo. Dakle, ovo smatramo samo jednim krakom, jednom polugom koja bi trebala pridonijeti tome da su lijekovi dostupniji i cijenovno, ali i ono što je najvažnije da su dostupni fizički svima onima kojima su u ovom trenu potrebni. Smatramo krajnje neprimjerenim i zapravo nevjerojatnim da premijer izjavljuje da taj problem ne postoji u situaciji u kojoj su jasno poručili djelatnici i ravnatelj Opće bolnice Zabok koji su već dva dana u blokadi dostava lijekova, njima se lijekovi ne dostavljaju, kada imamo jasne poruke iz bolnice u Splitu da nemaju lijekove za onkološke bolesnike, kada imate izjave onkoloških bolesnika kojima su liječnici rekli da im nažalost lijekove ne mogu dati. Dakle, problem je jasan, problem postoji, negiranjem ga nećemo riješiti i ne možete kao što je premijer danas tom izjavom poručio onkološkim pacijentima da lažu, ne možete građanima govoriti da lažu da ne mogu do lijekova, ne možete to govorit ravnateljima bolnica, ne možete to govoriti liječnicima. Ovim zakonom nećemo riješiti problem koji niste rješavali dugo godina, ali nećemo niti riješiti onaj veći dio problema, a to je da ste nesposobni upravljati zdravstvenim sustavom, da niste proveli njihovu reformu i da niste riješili ključno pitanje mogućnosti, zajedničke mogućnosti nabave lijekova sa drugim zemljama EU kako bi njihova cijena bila niža. Hvala.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ne. Onda sukladno čl. 293.b. nastavljamo, imamo amandmane. Prvi je Odbora za zakonodavstvo koji je prihvaćen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Imamo dva amandmana Kluba zastupnika HDZ-a, i prvi i drugi amandman je prihvaćen, tako da i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I imamo još 5 amandmana zastupnice Selak Raspudić, prvi nije prihvaćen, povučen je, dakle o njemu ne trebamo glasovati. Drugi je prihvaćen, tako da postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Treći nije prihvaćen i o njemu moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 4. Amandman ponovo zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća njen amandman. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. I idemo na zadnji 5. amandman, vlada ga ne prihvaća, ponovo glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 119 zastupnika i zastupnica, 110 za i 9 suzdržanih, te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 101. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Predstavnik predlagatelja tijekom rasprave ih je prihvatio i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnika i zastupnica, 115 za i 3 suzdržana, te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog Odluke o proglašenju 2021. godine „Godinom Marka Marulića“ Predlagatelj: Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Predlagatelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na temelju čl. 159. Poslovnika. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Molim predsjednicu Odbora Vesnu Bedeković da uvodno obrazloži prijedlog.
Hvala lijepa, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog Odluke o proglašenju 2021. g. 2Godinom Marka Marulića“, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na temelju 159. Poslovnika Hrvatskog sabora podnosi u svojstvu predlagatelja. Naime, Ured predsjednika Hrvatskog sabora odboru je uputio prijedlog Agencije za odgoj i obrazovanje i društva profesora hrvatskog jezika u kojemu podnositelji predlažu da se razdoblje od 22. travnja 2021. do 22. travnja 2022. proglasi godinom „Judite“ Marka Marulića. Jednako tako, uzimajući u obzir izniman značaj i jednako tako ulogu marka Marulića kao najvrjednijeg hrvatskog srednjovjekovnog pisca i tvorca prvog epa na hrvatskom jeziku je svakako klasika kršćanske književnosti a svakako i jednoga od najpoznatijih europskih humanista, Ured predsjednika Hrvatskog sabora predložio je Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu da upravo uvažavajući cjelokupan Marulićev književni opus, razmotri prijedlog za proglašenjem 2021. g. „Godinom Marka Marulića“ i u razmatranju ovoga prijedloga, odbor je raspolagao pisanim mišljenjima Ministarstva znanosti i obrazovanja, Ministarstva kulture i medija i Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje i na svojoj sjednici održanoj 10. ožujka, odbor je dakle tijekom rasprave istaknuo da se ove godine obilježava 500 g. od tiskanja „Judite“, prve autorske knjige Marka Marulića na hrvatskom jeziku, koji je upravo zbog to djela i nazvan ocem hrvatske književnosti a podsjetit ću da je i Marulićeva „Judita“ prvi umjetnički ep u hrvatskoj književnosti koji je napisan 1501. g. i to na narodnom jeziku a objavljen je 1521. g. u Veneciji i podsjetit ću da je „Judita“ doista bila svojevremeni europski bestseler svoga vremena, da je prevedena na mnoge svjetske jezike i za vrijeme Marulićeva života, doživjela je čak 3 izdanja u samo 18 mj. i naravno kao takva svjedoči o značajnom mjestu hrvatske kulture u europskim okvirima. I u tome smislu, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj 11. sjednici jednoglasno je podržao prijedlog Ureda predsjednika Hrvatskog sabora za proglašenjem 2021. „Godinom Marka Marulića“ i upravo u tom smislu, članovi odbora smatraju da je riječ o hvalevrijednoj inicijativi koja prije svega ima za cilj promicanje vrijednosti Marulićevog književnog opusa, jednako tako promicanje njegove važne uloge u nacionalnom literarnom fondu kao i promicanje iznimnog i nadaleko priznatog Marulićevog značaja u povijesti hrvatskog jezika i svakako ukorijenjenosti hrvatske književnosti u europskom kulturnom kontekstu. I u tom smislu evo, uz to i činjenicu da su svi članovi odbora jednoglasno podržali ovu inicijativu, pozivam i vas uvažene kolegice i kolege, da podržite da se 2021. g. proglasi „Godinom Marka Marulića“. Hvala vam lijepa.
Evo imamo nekoliko replika. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsjednice odbora, vi ste vrlo detaljno obrazložili prijedlog i ja se sa obrazloženjem slažem i podržavam prijedlog da se godina proglasi „Godinom Marka Marulića“ a javio sam se za repliku ne zbog Marka Marulića nego zbog činjenice dakle da se ona u osnovi, već sad je „Godina Marka Marulića“. Naime, kako smo u izbornoj godini, onda mnoge jedinice lokalne samouprave a tome se približila ovim COVID dodatkom, već to provode jer obično daju pomoć od 500 kn pred izbore na koje se nalazi lik Marka Marulića, dakle oni već i u političkom smislu provode „Godinu Marka Marulića“ a onda kad budemo imali nacionalne izbore, može biti i „Godina Ante Starčevića“ sa 1000 kuna. Prema tome, ovo ne ide Marka Marulića, naravno, ovo ide one demagoge koji u predizborne svrhe koriste novac građana da bi popravili svoje izborne izglede. A Marko Marulić je samo na novčanici od 500 kuna. Hvala.
Dobro, slijedeća replika uvažena zastupnica [[Upadica Bedeković: Ja bi odgovorila.]] Oćete odgovoriti? Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega, zahvaljujem vam na vašoj replici, međutim evo, vaše politikansko ponašanje i skupljanje jednako tako jeftinih bodova na račun oca hrvatske književnosti, Marka Marulića, nema ni potrebu ni namjeru komentirati.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovana kolegice, dakako, i klub će to podržati iako smo već odmakli u ovoj godini ali nažalost, to ništa ne čudi, mi neka izvješća još iz 2018. ovdje nismo pročitali, evo nedavno smo i novu pučku pravobraniteljicu izabrali a da izvješće za 2019. i 2020. nismo čuli, međutim malo me zabrinula jedna vaša sintagma koja naime u klasifikaciji hrvatske književnosti ne postoji. Vi ste je nazvali kršćanska književnost, koliko znam, Marko Marulić spada u hrvatsku književnost, jednom ste dakako rekli srednjega vijeka ili u srednjemu vijeku pa mislim da ne treba nešto kroz svjetonazorski ovako odjednom mijenjati jedan cijeli pojam pa treba pogledati malo kako stoji klasifikacija u samoj povijesti hrvatske književnosti.
Povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Raspudić.
Ljubomir Maštrović nazvao je Marka Marulića enciklopedistom kršćanske filozofije i najpoznatijim piscem u Europi. Ako je on mogao i ako je mogao biti kršćanski filozof, može biti i kršćanska književnost, dakle doista u tome nema ništa niti sramotno niti upitno, riječ je i o kulturni toga vremena i mislim da ovakvo pozicioniranje ili isticanje tako nečega je zapravo kontraproduktivno i besmisleno.
Dobro, ovo je bio ispravak netočnog navoda. Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa. Kolegice, primila sam na znanju vašu sugestiju, samo ću objasniti evo da sam u svom uvodnom izlaganju kontekstualizirala, dakle Marka Marulića kao pisca svoga vremena, tim više što sam naglasila da je doista po mom mišljenju „Judita“ bila europski bestseler toga vremena a kad govorimo o 1501. g. kada je „Judita“ napisana pa poslije kada je tiskana, kontekst toga doba sve govori za sebe i naravno, kada sam govorila o kršćanskoj književnosti, dakle taj izraz nikako niti sam dovodila niti dovodim, niti je uputo dovoditi ga u bilokakvu vezu bilokakvom ideologijom nego stvarnim odrazom vremena u kome je Marulić živio i stvarao. Hvala lijepo.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo uvažena kolegice, pred nama je prijedlog Ureda predsjednika Hrvatskog sabora za proglašenjem „Godine Marka Marulića“ i smatram da je ovo hvalevrijedan prijedlog i mi moramo sve učiniti da populariziramo i Marka Marulića, kroz Marka Marulića i njegov stvaralački opus ali i promicanje hrvatske književnosti i hrvatskog jezika. Smatrate li vi da smo mi Hrvati dovoljno ponosan narod da možemo obilježavati ne samo Marka Marulića nego sve značajne Hrvate koji su stvarali hrvatsku državu u kojoj mi danas živimo sretni i ponosni? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepa, uvaženi kolega na replici. Naravno da smatram i naravno da se slažem s vama, naša hrvatska kulturna baština je baština koju smo naslijedili, koju baštinimo od naših predaka, to je naš identitet i po tome smo to što jesmo a kada bismo dakle Marka Marulića htjeli izdvojiti dakle kao zasebnu ličnost u čitavoj plejadi hrvatskih velikana, onda ću se opet vratiti na vrijeme na kontekst u kome je on stvarao i pisao i reći ću da je Marulić kao tipični humanist svoga doba, većinu djela svojih napisao na latinskom jeziku uzevši u obzir kontekst u kom je živio, međutim jednako tako, ostavio je jedan značajan dio svoga opusa i na hrvatskom jeziku i upravo iz tog razloga ga i smatramo ne samo ocem hrvatske književnosti nego i jednom od hrvatskih velikana kojega svakako trebamo obilježavati.
Hvala, kolegice. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Odbor za zakonodavstvo? Ne. Onda otvaram raspravu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ostala je nečija maska. Prva za raspravu je prijavljen Klub zastupnika Mosta, uvažena zastupnik Raspudić.
Kolegice i kolege zastupnici. Prije 500 godina, 1521. u Veneciji tiskana je Marulićeva Judita. Versi hrvatski složena, kako piše, prije 5 stotina godina, velika, okrugla, lijepa obljetnica. Danas je 9.4. Zašto mi 9. travnja raspravljamo o tome da se ova godina obilježava kao Godina Marka Marulića? Pa čudi me da se 29.12. nismo sjetili da svedemo na samo 2 dana tu Marulićevu godinu, a ne samo na 8 mjeseci kao sad. Zašto to mora predlagati netko tko nije dužan to pratiti i raditi, a nije se dosjetilo Ministarstvo kulture ili Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti? Što radi Zavod za povijest hrvatske književnosti HAZU-a, unutar razreda za književnost? Zašto se nisu toga sjetili prije godinu, godinu i pol? Sad su se dosjetili pokrpiti stvar kad je od nekoga, ponavljam, tko nije to bio dužan i obvezan se sjetio da je prošlo okruglo 500 godina od tiskanja prvog epa u slavenskog, izvornog epa u slavenskom svijetu uopće. 5 stotina godina. Sjećam se k'o dijete kad je bilo Dva veka Vuka, to je bilo od upaljača do, tad je Jugoslavija još bila, od upaljača do televizijskih emisija, Dva veka Vuka. U Italiji se obilježava ove godine 700 godina Danteove smrti, to je ozbiljan projekt bio na kojem se radilo godinama, svaki dan na talijanskoj državnoj televiziji imate nešto o Danteu. Je li mislite na HTV-u u ovoj godini da će najbolji hrvatski glumci čitati ulomke iz Judite i da će se na taj način možda pročitati možda cijela Judita u ovoj godini? Možete misliti. Kad HS 9.4. odlučuje o tome da se godina proglašava Godinom Marka Marulića. To je kao da se ženi sjetite godišnjice braka 20 nakon dana nakon što je prošla. Kad su vidjeli što su učinili, a ponavljam, po meni najodgovorniji, neću prozivati predlagatelje, Ministarstvo kulture i HAZU. Kad su vidjeli da su zaboravili, da su smetnuli 500 godina tiskanja Judite, onda su rekli, ajde, ne počinje ta godina 1.1. nego počinje 22.4. jer je na taj dan 20 godina ranije, 1501. Marulić završio Juditu. Bijedna izlika. Evo, ajmo reći da je to u redu, ali što se može sad napraviti od 9.4. do tog 22.? Ovo je jedan prvorazredni kulturni i nacionalni skandal, da se na ovakav način odnosi prema temeljnoj obljetnici, 500 godina, pola milenija okruglo, hrvatske knjiženosti i hrvatskog identiteta. Ponavljam, djela gdje Marulić sam eksplicitno piše kako je ta istorija Judite versi hrvatski složen. Što sada? Je li se mogla iskoristiti ova godina uz dobru pripremu, a volio bih stvarno čuti od Ministarstva kulture je li išta suvislo oko toga pripremljeno, da se popularizira Marulićevo djelo, pa evo, ako neće baš svaki Hrvat uzeti Juditu, pogotovo u ovom starom izdanju pa pročitati, ali bar da razvije tu svijest da je prije 500 godina se dogodilo nešto na čemu se u sljedećim desetljećima i stoljećima dalje gradilo i nadograđivalo i gdje smo izgrađeni kao nacija jer narod ne brani samo vojska i puška. Važna je vojska i puška, ali ovo su stvari zbog kojih jesmo to što jesmo, zbog kojih nismo neki drugi nego smo ovi koji jesmo. Prvorazredni i kulturni i nacionalni skandal za kojeg netko mora odgovarati. Ponovit ću još jednom, prije svega, Ministarstvo kulture i razred za književnost, točnije Zavod za povijest književnosti HAZU-a.
Ovaj pokušaj kulturocida neće vam proći nezapaženo. Podsjetit ću na hodogram svih ovih događanja koji su rezultirali time da Sabor proglasi Godinu Marka Marulića, doduše, umalo u polovici te iste godine, no, reći ćemo bolje ikada nego ikada i biti dobronamjerni. Podsjetit ću na hodogram zato da se vidi što resorno Ministarstvo kulture misli o ocu hrvatske književnosti i na koji način tretira obljetnicu koja je velika 500 godina. Dakle ovo zaobilaženje nije slučajno. Dakle riječ je o tome da je Agencija za odgoj i obrazovanja i društvo profesora hrvatskog jezika predložili HS-u da razdoblje od 22. travnja ove godine do 22. travnja 2020. proglasi Godinom Marka Marulića, ali godinom Judite Marka Marulića. HS je bio širokogrudan pa je odlučio da to neće biti samo Godina Marka Marulića i njegove Judite nego cijelog Marka Marulića uvažavajući važnost koju on ima, ne samo u hrvatskoj knjiženosti nego i kreiranju identiteta hrvatskog naroda. Međutim, na prijedlog da se proglasi godina Judite Marka Marulića, gotovo nezapaženo prošla je reakcija Ministarstva kulture koje je reklo da ne spori da je opravdano tijekom 2021. potaknuti i podržati događanja različitih formata kojima bi se pozornost usmjerila na Marulićevu Juditu no, kako je, pazite sad, 2021. već proglašena Godinom čitanja, mišljenja je da obilježavanje 500 obljetnice objave Judite treba uključiti u što veći broj aktivnosti i programa planiranih u okviru Godine čitanja. Dakle, Marulića podvrgnuti Godini čitanja. Je l' se vi šalite? Je li vi mislite da ne postoji itijedna kulturno osviještena osoba u ovoj zemlji, da neće ovo isto proglasiti kulturocidom. Svaka godina može biti, pa i treba biti godina čitanja, ali jedna je godina koja je 500 obljetnica Marulićeve Judite i podvrgnuti Marulića i njegovu Juditu Godini čitanja je nepoznavanje hrvatske književne baštine, njezino ignoriranje koje već ulazi u sferu opskurnoga i kulturocida, pogotovo kada dolazi od resorne ministrice. Naime, slušajte dalje, „proglašavanje višestrukih godina posvećenih većem broju značajnih osoba ili pojava“, nekih tamo osoba, nekih tamo pojava dakle, nužno smanjuje oštrinu uvida i fragmentira pozornost javnosti. Dakle, kaže ministrica, ona se eto prepala da ne bi njezina svega godina čitanja pala u drugi plan ako se netko usudi proglasiti ovu godinu, godinu Marulićeve „Judite“. I slijedom navedenoga citiram dalje: „Smatramo da se na važnost obljetnice djela Marka Marulića može ukazati i na druge načine“. Što će jednom Maruliću, što će ocu hrvatske književnosti njegova godina? Recimo nude oni posebno pokroviteljstvo Sabora, neka to tamo neko drugi napravi ili posebna kulturna oznaka, simpatično 500 godina Marulićeve „Judite“ koje bi nosile neke manifestacije, dakle jedan bedž može dobiti Marko Marulić i time dobile na vidljivosti. Ostavite mi moju godinu čitanja, a manite se Marka Marulića, za njega imate još 500 godina pa možemo možda milenijalno slaviti, ali do tada ako nastavimo ovakvu kulturnu politiku očekujemo da nitko neće ni znati tko je bio Marko Marulić. To vam je ono što resorno ministarstvo misli o Marku Maruliću i o činjenici da bi on trebao imati svoju godinu i to je prošlo potpuno nezapaženo u hrvatskoj javnosti što je prvorazredna sramota. Možemo sada i o nekim drugim paradoksima, primjerice činjenici da ista ta Vlada koja je proglasila i sjetila se proglasiti 30. prosinca Godinu čitanja je potpuno zaboravila da dolazi Marulićeva obljetnica i da ista ta većina sada ipak predlaže unatoč mišljenju Ministarstva kulture da ovo bude Godina Marka Marulića. Pa eto jadna ta Hrvatska morat će sada patiti od toga da ima dvije obljetnice koje će se morati natjecati za pažnju javnosti. A kada ćemo o strategiji čitanja, podsjetit ću da ta strategija promovira, revidiranja popisa lektire s ciljem proširivanja čitalačke publike i užitak koji bi u tome imao neizostavnu ulogu. Dakle, riječ je o jednoj pomodnoj strategiji kojoj nije u cilju revitalizacija održavanje hrvatske književne tradicije nego podilaženje ne kreiranom i ne izgrađenom ukusu maloljetnika, elem da bi se čitalo čitanja radi. Čitanja je tu radi sadržaja, čitanje ne povećava kao što oni kažu emocionalnu inteligenciju i toleranciju ako čitate „Mein Kampf“, čitanje povećava znanje o hrvatskom jeziku ako ćete čitati „Juditu“. Dakle, čitanje je tu radi Marka Marulić, a ne Marko Marulić radi čitanja.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Njega nema, gubi pravo. Sljedeći klub zastupnika je SDP-a i uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Kao što smo imali priliku čuti danas je pred nama Prijedlog odluke kojom se razdoblje između 22. travnja 2021. i 22. travnja 2022.g. proglašava Godinom Marka Marulića. Ovo je prijedlog koji je pristigao od predlagatelja Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, a na prijedlog Ureda predsjednika HS-a. I nije to bez razloga jer svi smo već čuli da se ove godine obilježava 500 godina od tiskanja prve autorske knjige na hrvatskom jeziku „Judite“ Marka Marulića, znamenitog hrvatskog književnika koji je upravo zbog tog djela i dobio naziv „Otac hrvatske književnosti“. Taj naziv „Otac hrvatske književnosti“ znači puno više od onoga što je stalo u obrazloženje ove odluke, ali zaista je tužno da danas ovdje govorimo o tome da proglašavamo Godinom Marka Marulića period koji se nalazi između dva dana hrvatske knjige. Da li je to slučajno ili ne, analizirat ćemo kasnije, ali vjerujem da ćemo pokušati spasiti ono što se spasiti da. Naime, odlukom upravo HS-a 1996.g. 22. travnja obilježava se Danom hrvatske knjige kao simboličan čin sjećanja na Marka Marulića, kao simbolični čin na sjećanje na autora prvog umjetničkog epa hrvatske književnosti ispjevanog na hrvatskom jeziku poznate „Judite“ dovršene u Splitu upravo kako i sam kaže u uvodniku 22.4.'501.g. Nedvojbeno je da je „Judita“ Marka Marulića kapitalno djelo za hrvatski kulturni identitet, nedvojbeno je da ga je na pisao '501.g. da je izdano u Veneciji '521.g., ali je upitno što Marko Marulić i „Judita“ danas znače u hrvatskom društvu? Upitno je što danas znači čitati „Juditu“ i gdje „Juditu“ treba čitati jer moje mišljenje da ju treba čitati intenzivno u školi, da ona treba imati dobar prostor u kurikulumu jer ona formira nacionalni identitet. Ako Talijani znaju tko je Dante, ako Nijemci znaju tko je Goethe u svakom trenutku naši sugrađani moraju znati tko je Marko Marulić. I teško je vjerovati da je uistinu tendencija bila da Godina Marka Marulića odnosno „Judite“ Marka Marulića bude godina između dva dana hrvatske knjige. Više je za vjerovati da je Godina Marka Marulića trebala biti uistinu godina od 1.1. do 31.12.2021. Zato što smo uobičajeno do sada tako proglašavali godine u HS i nije ovo prvi puta da se susrećemo sa temom da neku godinu proglašavamo godinom prema znamenitim Hrvatima, 2006. „Godina Nikole Tesle“, zatim „Godina Nikole Šubića Zrinskog“, „Godina Ruđera Boškovića“, Juraja Križanića, Marina Držića i da ne nabrajam dalje. Bile su to pune godine, godine u kojima je izniman značaj dao jedan od pojedinaca. Danas ćemo podržati ovu odluku, podržat ćemo ju zato što je iznimno važno za hrvatsku povijest i hrvatski kulturni i književni identitet da Marko Marulić ima svoju godinu. Važno je da građani RH znaju njegov iznimni doprinos u hrvatskoj povijesti i interesantno je da je upravo Marko Marulić jedan od 30 znamenitih Hrvata koji su među narodom prepoznati kao čuvari uspomene na povijest i kulturu. Marulićeva djela jesu posebna, ona su prevođena na talijanski, španjolski, portugalski, francuski, engleski i njemački. Imao je status jednog od najvećih kršćanskih pisaca. Među poznatim Marulićevim čitateljima bili su sveci Franjo Ksaverski, Franjo Saleški, Ignacije Loyola, francuska kraljica Margareta Navarska, engleski kralj Henrik VIII. i njegov kancelar Thomas More. Marka Marulića čitalo se u prošlosti, Marka Marulića nadam se čitat ćemo i u budućnosti. Za nacionalnu književnost najznačajniji je kao autor biblijskog spjeva „Judita“ koji je pisan izvorno za splitski i hrvatski puk. Kao što smo već nekoliko puta ovdje u HS danas rekli, prvi je to ep na hrvatskom jeziku u našoj književnosti i početak bogatog razdoblja pjesništva na hrvatskom jeziku. Marko Marulić je čak sam zapisao da je „Judita“ djelo koje će se čitati dok je hrvatskog jezika, dok je hrvatskog slova. I ono što bi voljela reći na samome kraju u ime Kluba SDP-a koji će ovu odluku podržati možda mislimo da je zakašnjela, ali bolje ikad nego nikad. Željeli bismo podsjetiti da unatoč činjenici da je HS kao što sam maloprije rekla proglasio niz godina po hrvatskim znanstvenicima i velikanima, po ličnostima značajnim u hrvatskoj povijesti, to ovdje u HS nije ostavilo traga osim mrtvog slova na papiru na kojem leži ta odluka. Stoga bismo predložili da negdje u zgradi HS nađemo jedan zid na koji bismo izvjesili sve ploče ovih znamenitih ljudi koji su u HS izglasani zbog značaja i koji su u hrvatskoj povijesti dobili godinu koja nosi njihovo ime. Tako smatramo da bismo doprinijeli i daljnjoj popularizaciji njihovog lika i djela jer znamo da kada izađemo iz covid krize HS postaje otvoren za naše sugrađane i samim time upoznavajući povijest sabora, ali i povijest, i hrvatsku povijest, susrećemo se sa znamenitim ličnostima. Bilo bi lijepo da djeca, osnovnoškolci i srednjoškolci u obilasku HS naiđu uz oca hrvatske povijesti i na oca hrvatske književnosti Marka Marulića. Evo ovo je naš dodatni doprinos raspravi o proglašenju „Godine Marka Marulića“ koji Klub SDP-a podržava. Hvala.
Slijedeći je Klub zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo pred nama je Prijedlog odluke o proglašenju 2021.g. „Godinom Marka Marulića“. Prijedlog o proglašenju „Godine Marka Marulića“ koji je uputio Ured predsjednika HS Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu, a na prijedlog Agencije za odgoj, obrazovanje, znanost i Društvo profesora hrvatskog jezika u kojem se predlaže proglašenje „Godine Marka Marulića“. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj 11. sjednici održanoj 10. ožujka 2011. jednoglasno je podržao prijedlog Ureda predsjednika HS za proglašenje 2021. „Godine Marka Marulića“ jer odbor smatra kako je riječ o izuzetnoj inicijativi koja ima za cilj promicanje vrijednosti Marulićeva književnog opusa, njegove važne uloge u Nacionalnom literarnom fondu, iznimnog i daleko priznatog Marulićevog značaja u povijesti hrvatskog jezika, kao i ukorijenjenost hrvatske književnosti u Europskom kulturnom kontekstu. Književna ostavština Marka Marulića je opsežna i raznovrsna, obuhvaća djela u stihu i prozi, kompent je i zbirke uputa za praktičan život, moralno teološke i kulturno povijesne rasprave, propovijedi, dijaloge, priče, pjesme i epove. Glavni književni izvor Marku Maruliću bila je „Biblija“. U cijelom svom opusu zauzeti je širitelj i tumač temeljnih biblijskih zasada kršćanskog morala. Uz duboku religioznost i trajnu sklonost ćudorednoj poruci očitovao je izraziti humanizam, obrazovnost i širinu interesa, književnost, povijest, arheologiju, politiku, pravo, slikarstvo. Većina Marulićevih dijela čine prozni spisi religioznog, poučnog, moralističkog i teološkog sadržaja. Po općem sudu, Marulić je najvažniji hrvatski pisac 15. i 16. st. i nacionalni klasik te u novije doba izvan hrvatskih granica, prepoznaje kao istaknuti predstavnik europskog kršćanskog humanizma i renesansne epike. Važnost donošenja predložene odluke je činjenica da se ove godine obilježava 500 g. od tiskanja prve autorske knjige na hrvatskog jeziku Marulićeve „Judite“. Inače Marko Marulić je rođen u Splitu 18. kolovoza 1450., umro je 5. siječnja 1524. Studirao je Padovi a nakon završenog studija, cijeli je život proveo u Splitu. Marulić pripovijeda beskompromisnu ćudorednost, povratak Kristovu nauku, kudi licemjerje, svjetovnost i raskoš crkvenih struktura zahtijevajući od svećenika odricanje od zemaljskih dobara i užitaka, od vjernika skrušenost i pobožnost a od jednih i od drugih bogobojaznost i čestiti život. „Judita“ je dovršena 22. travnja 1501. g. u Splitu. Prazninu između nastanka i prvog tiska je punih 20 g., dakle „Judita“ je objavljena 13. kolovoza 1501. u Veneciji a jedan od samo dva sačuvana primjerka prvog izdanja „Judite“ čuva se u znanstvenoj knjižnici u Zadru. Spjev je obrada svjetonazorske pripovijesti o junačkom djelu udovice Judite koja spašava grad Betuliju od stranog zavojevača. Temeljno je djelo stare hrvatske književnosti, prvo opsežno pjesničko djelo na hrvatskom jeziku ispjevano čakavskim narječjem, složene kompozicije i uspjele uporabe tradicionalnih sredstava epske tehnike, slojevita značenja a oblikovano uspjelim dvostrukim rimovanim dvanaestercem stihovima koji se oslanjaju na autohtonu hrvatsku pjesničku tradiciju. Ep nije samo najstariji nego je jedno od vrhunskih ostvarenja cjelokupne hrvatske književnosti a može se mjeriti sa najboljim svjetskim književnim ostvarenjima toga doba. Dakle, Marulić od pripovijesti pravi spjev, umjetnički ep i to na hrvatskom jeziku kako bi ga razumjeli i oni koji u to doba nisu bili vični talijanskim i latinskim knjigama. Pored toga, Marka Marulića Kukuljević je nazvao ocem hrvatske književnosti. A ako mi dopustite samo kratki sadržaj svjetonazorske priče. Dakle, kada je Nabukodonosor, kralj Asirije i Babilonije zauzeo Mediju, te ostalim državama s kojima graniči a koje još nije porazio, poručio da se predaju. Kad Židovi nisu na to pristali, na njih je poslao vojsku na čelu s vojskovođom Holofernom preko 120 000 pješaka i 12 000 konjanika. Holoferno je opkolio grad Betuliju, prekinuo dovod vode i u gradu je zavladala kuga i žeđ i oni su čekali da se predaju. Gradski knez i njegovo vijeće su odlučili čekati pomoć boga pa ako ne dođe pomoć boga u roku od 5 dana, spremni su se predati. Da to ne učini, prekoravala ih je Judita odjenuvši najljepše haljine, uzme sluškinju te dođe u Holofernov šator, pod izlikom da će mu pokazati najlakši način kako osvojiti grad. Pošto ga je opila, vlastitim mačem odrubi mu glavu i donese je u Betuliju kao trofej koji je oglašen odnosno obješen na gradske zidine. Jasno, kad su to vidjeli vojnici, oni su se razbježali. U to isto vrijeme, Split su i Dalmaciju ugrožavali Turci i upravo zato Marulić piše „Juditu“ u kojoj opisuje hrabri čin žene. S tim želi svojim sunarodnjacima, sugrađanima odaslati poruku da se ne boje Turaka. Dakle, poanta je „Ne boj se, moj narode“. Potrebno je stoga prvu hrvatsku autorsku knjigu dovesti tijekom ove godine u središte pozornosti sveukupne hrvatske pa i europske javnosti kako bi nas nadahnula i ohrabrila. Potrebno je da se podsjetimo kako smo potomci onih hrabrih i plodnih vizionara koji su i u najtežim vremena turskih osvajanja i uništavanja hrvatske zemlje i ljudi, imali pred očima hrabre i slobodne Hrvatske, baš kao što je židovska udovica Judita imala viziju slobodne i ponosne svoje domovine i ostvarila je svojom dosljednošću i snalažljivom ljubavlju. Vjerujemo da nije nebitno s tom ljubavlju povezati hrabrost i požrtvovnost hrvatskih branitelja u nedavnom Domovinskom ratu u kojemu je konačno ostvarena vizija slobodne i neovisne domovine Hrvatske. Takve uzore trebamo danas pred očima i u srcima svih nas. Uzimajući u obzir značaj i ulogu Marka Marulića kao najvrjednijeg hrvatskog srednjovjekovnog pisca, autora „Judite“, prvog epa na hrvatskom jeziku, klasika hrvatske književnosti te jednog od najutjecajnijih europskih humanista, prijedlog Ureda predsjednika Hrvatskog sabora, klub HDZ-a pozdravlja i podržava. Hvala lijepa.
Slijedi Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Rada Borić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Kolegice i kolege. Obrazovanje je prioritet i ponos RH. Oprostite, Republike Finske. Tako stoji u osnovnom strateškom dokumentu u obrazovanju. Još jednom ću ponoviti, obrazovanje je prioritet i ponos. Dok god obrazovanje ne bude prioritet i ponos, mi ćemo zaboravljati i obljetnice očeva hrvatske književnosti 5 stotina godina. 5 stotina godina nema niti jedne knjige u Finskoj staroj 5 stotina. Kalevala, nacionalni ep, tiskan je u 19. st., a prva tiskana knjiga je tek u 19. st. i tiskana u Finskoj. Pa ipak, Finska smatra da je obrazovanje, uključujući, dakako i književnost i ponos i temelj finskoga identiteta. I što radi Finska? Ona ne obilježava godišnjice svakih 100 godina, 200 ili 500 godina i ne zaboravlja svoje očeve ni majke, niti svoje knjiženosti niti svoje znanosti. Pa tako Finska ima uredno obilježavanje, godišnje obilježavanje svih značajnih ljudi u Finskoj. Tako da imate i dan njihovoga oca književnosti, oca jezika, finskoga jezika Agricole, dakle koji je prvi preveo Bibliju na finski jezik '540 g., ali vi imate i sva druga značajna imena književnosti, gdje kada je rođendan toga književnika, vani na svim finskim zgradama stoje nacionalne zastave. Zamislite kako bi izgledalo da na rođendan ili ako hoćete, na ovakvu, ne samo na ovakvu obljetnicu, već svake godine na rođendan naših značajnih književnika istaknemo zastavu, koja je zastava i književnosti i jezika i identiteta. Zamislite da tako imamo zastavu na rođendan Marka Marulića, pa ako hoćete povijesno, do Krleže, pa valjda bi se usaglasili koja su to najznačajnija imena hrvatske književnosti. I dodatno ovdje govorimo i u Saboru kako, ne samo sačuvati svoj identitet, nego eto, ova moderna riječ, kako ga i brandirati. Dođit u Finsku, npr. 5. veljače kada je dan, također, jednog velikog pjesnika Runebergija, koji je i sam sakupljao i narodnu poeziju, ali i taj dan ćete moći naći u svakoj slastičarnici, u svakom restoranu, u svakom hotelu Runebergijev kolač koji je pripremala njegova majka, iako sami upišete Runeberg i cake, vidjet ćete kako on izgleda kao mali brioš. Dakle vi ćete, ne samo to nego dan kada je rođendan nekog od istaknutih ljudi, onda se, kao što je i danas i kolegica ovdje govorila, pa nećemo čitati svakodnevno Juditu, zna se koje je mjesto, kako trebamo poznati Juditu, ali možda se moglo za ovu obljetnicu Judite snimiti konačno zašto svi plaćamo nacionalnu televiziju, možda serija. Možda bi se tako mogla Judita popularizirati? Da li je netko na hrvatskoj televiziji i da li je netko u njihovim, imaju brdo urednika i planirao da smo možda mogli tako obilježiti Juditu? O jednom Runebergiju 5 stotina kompozitora je djelomično njegovu poeziju uspjela pretočiti u neki drugi umjetnički jezik. Što smo učinili na tome što zovemo popularizacija? Nekoga zovemo ocem, koga smo posve zaboravili, pa eto, možda da se sjete neke generacije, možda se Judite sjete neke generacije za sljedećih 5 stotina godina.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Jezik je kuća bitka, hrvatski je jezik moj zavičaj. Gdje ste, intelektualci ovog saziva da branite taj jezik i da branite oca hrvatske književnosti? Da ukažete na propuste koje čini resorno ministarstvo koje zaboravlja oca hrvatske književnosti, a i prilikom njegova spomena, gura ga u drugi plan da bi provodilo nekakve pomodne strategije? Gdje ste intelektualci ovog saziva? Sabornica je prazna. Nikoga ne zanima niti što će ova obljetnica biti niti što je tome prethodilo niti kako će se ona održati. Nije tako uvijek izgledao HS. Ivan Kukuljević Sakcinski, Maruliću, kojem je bilo zajamčeno prvo mjesto u ediciji Stariji pisci hrvatske, tadašnje, Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, napisao je uvodnu studiju i priredio zajedno s Vatroslavom Jagićem, Marulićeva hrvatska djela za prvi svezak spomenute edicije koji će biti tiskan 1869. g. Ivan Kukuljević Sakcinski koji je održao povijesni govor, prvi govor na hrvatskom jeziku 1843. g. u Saboru koji je rekao, mi vidimo da ako samo hoćemo za podignutje naroda jezika nikakovih velikih prečah imali ne bodemo. Od nas zavisi sada da želje našeg naroda zadovoljimo i uvedemo taj jezik. On je bio saborski zastupnik, on je pisao, Maruliću pisao o Maruliću. I prvi zato i znao da treba progovoriti na hrvatskom jeziku. A danas gotovo nikoga. Gdi si urešen'je, gdi si naša časti? Gdi si uzvišen'je israelske vlasti? Gdi si vela slasti svetoga života? Gdi s' razuma splasti, gdi s' sva dobrota?, spjevao je Marko Marulić u svojoj Juditi. Doista, gdi si? Za koga da mi danas čuvamo taj jezik, za koga da mi danas pričamo o Marku Maruliću i o načinu na koji obilježiti ovu veliku obljetniku kad to nikoga ni u ovim klupama ne zanima, a iz njih bi trebala izaći poruka da je najveće i najvažnije zakonodavno tijelo u ovoj zemlji prepoznalo važnost Marka Marulića. I to ne samo njegove Judite, nego godine. Pa koga mi lažemo, dame i gospodo? Pa ako to ovaj Sabor ne zanima, kome ćemo mi prodati priču da je Marulić danas još uvijek važan? Marulića je svojevremeno pratila europska slava. Njegove De institutione bene vivendi u 17. i 18. st. doživjele su 19 izdanja. Talijanskih 12 prijevoda, a njemačkih 6 prijevoda. Marko Marulić nije samo naš. On je naš utoliko što i svjetski. I zato što je svjetski je i naš i možemo se ponositi njime. Marulić je model jedne kulture, jedne duhovnosti za čiji se opstanak i u nesklonim vremenima valja truditi. Rekao je o Maruliću veliki Petar Selem. Upravo zbog Marulića, a usprkos trenutnoj kulturnoj politici Vlade, nastavit ćemo se barem nas nekolicina boriti za to da i u HS-u i u hrvatskoj javnosti primjereno zaživi ova obljetnica i djelo oca hrvatske književnosti.
Imamo dvije replike. Prva je Nino Raspudić.
Poštovana zastupnice. Pitate se što radi resorno ministarstvo. Resorno ministarstvo, sam njegov naziv dovoljno govori, Ministarstvo kulture i medija, da se ne bi reklo ministarstvo kulture i informiranja ili ministarstvo kulture i propagande, a uskoro će se preimenovati u ministarstvo ljubavi jer u zadnje vrijeme najintenzivnije se bave prijedlozima sankcioniranja govora mržnje. Čime se bavi to ministarstvo koje je trebalo razmišljati o ovome i koje je trebalo prije godinu i po' dana, dvije, uputiti Saboru taj zahtjev i osmisliti opsežan program aktivnosti i suradnje s drugim institucijama kako bi se ova veličanstvena obljetnica od 500 g. tiskanja Judite obilježila. Ministarstvo kulture bavi se drugim stvarima. Evo, imat ćemo i u drugom čitanju Zakon o elektroničkim medijima, koji nije samo Zakon o elektroničkim medijima nego i zakon o novijim rodnim pojmovima za koje se bojim da bi pod sankciju došla i uskoro i Marulićeva Judita kao možda rodno stereotipna, politički nekorektna i sl.
Odgovor.
Ministarstvo kulture se usmjerilo na svoj pamflet strategije čitanja. Naravno da smatram da je čitanje važno, dolazim iz generacije koje su i jedini sadržaj i jedinu zabavu pronalazile upravo u čitanju. Međutim, čitanje nije čitanja radi nego je čitanje upravo zbog onoga što ćemo tim čitanjem konzumirati, a to je sadržaj koji će nam na kraju doprinijeti i učiniti nas boljim osobama, obrazovanijim osobama, itd. Jedan od tih sadržaja, jedan od tih razvoja, jedan od tih mukotrpnijih putova je i Marulićeva Judita. Na prvi pogled možda neprohodna nekom tinejdžeru, međutim, to je onda i do profesora, do kvalitetne edukacije da se taj sadržaj, a i taj jezik približi. Jer nitko ne bi trčao 100 m na olimpijskim igrama da nije prethodno isto činio svaki dan, pa tako i s jezikom. Ne možemo preskakati. ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha.
Sljedeća replika Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice Selak Raspudić. Ovdje ste lijepo konstatirali da je pitanje za koga ćemo čuvati Marka Marulića, za koga ćemo čuvati naše velike hrvatske književnike. Pa vjerojatno ćemo ih čuvati za buduće generacije, ali ih pritom moramo i učiti, moramo ih učiti koja je bila poruka, ne samo Judite već i ostalih djela koja je Marulić pisao. Mislim da je važno ovdje u HS-u podcrtati da je glavnina njegovih poruka bila domoljubna, da je ona u svojoj srži imala otpor, imala je otpor prema nepravdi, prema zlu, imala je otpor prema onima koji su pokušali opsjedati prostor na kojem se danas razvila Hrvatska. Ali isto tako, trebamo i poslati poruku da Judita nije slučajno žena. Ona je vrlo hrabra žena koja je pružila taj otpor i bila je zapravo sinonim velike hrabrosti i za Marka Marulića.
Odgovor.
Slažem se, kolegice Krivec i navedeno nas tjera da razmislimo o predrasudama koje često sami perpetuiramo u javnom prostoru kada govorimo o srednjem vijeku i o tome što je progresivno, a što je regresivno. Gdje smo mi danas u odnosu na Marulića koji je spjevao upravo Juditi, upravo ženi, a govorimo o mračnom srednjem vijeku i blistavom 21. st. u koje nekritički srljamo. Dakle, i o tome vrijedi razmisliti. Šokirana sam time da je za Godinu čitanja osmišljeno mnogo različitih akcija, od ambasadora čitanja, međunarodne konferencije o čitanju, nagrade mladima za književnost, malih noćnih čitanja, itd., a da o Godini Marka Marulića i načina njezinog obilježavanja ne znamo baš ništa. Štoviše, da se pitalo resorno ministarstvo, ona se na ovakav način, uz ovakvo pokroviteljstvo ne bi ni dogodila.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Kolegice i kolege zastupnici, naravno da ćemo mi iz Kluba MOST-a podržati ovaj prijedlog, daj šta daš. Da ste ga predložili i kao šta sam rekao i 29.12. da se, da ste se sjetili proglasiti godinu Marka Marulića povodom 500 godina tiskanja Judite rekli bi evo i ta 2 dana vrijede, pa ćemo podržati i ovo, ali izražavam žaljenje zašto ovo nije došlo pred sabor davno i zašto Ministarstvo kulture i druge institucije nisu napravile dostojan plan i program aktivnosti kojima bi se obilježilo 500 godina tiskanja knjige, ponavljam koja je versi hrvatski složena prije 500 godina. Ponovit ću još jednom kako prvi izvorni ep u slavenskom svijetu uopće. Mi vidimo recimo u Srbiji ove pokušaje prisvajanja hrvatske književnosti, Dubrovnika prije svega u ovim razdobljima koja im nedostaju. Srbija je imala tu tragediju da nakon veličanstvenog uspona i države i srpske kulture u srednjem vijeku da su pali pod Turke i da do Dositeja i Vuka nema ništa praznine, a mi tu sve imamo. Imamo i humanizam i renesansu i barok, evo imamo i taj prvi umjetnički ep među slavenskim narodima. A sjetimo se 9.4. 500 godina nakon tog epa da proglašavamo godinu njenog autora. Dakle, da obilježimo možda da ovo proglasimo 3/4 godine Marka Marulića ili da proslavljamo 8 mjeseci Marka Marulića. No, čak da je ovo došlo i koncem 12. mjeseca prošle bilo bi prekasno budući da očito izostaje bilo kakav plan aktivnosti i ovo ostaje na nekoj pukoj formalnosti kao što je izražavati hrvatstvo držeći ruku na srcu prigodom intoniranja himne, a na ovakav način raditi sprdačinu od oca i temelja hrvatske i književnosti i identiteta. Marko Marulić nije samo najveći pisac Splita i jedan od najvećih hrvatske književnosti nego je on doista u svoje vrijeme prije svega zahvaljujući svojim institucijama bio svjetski pisac. Spominjali su se ovdje i hrvatski branitelji, žalosno je da njihova žrtva i ono što je najveće nacionalno postignuće, a to je stvaranje svoje neovisne slobodne države da danas smo dočekali da se više do Marulića u institucionalno državno vrijeme zlosrtne prve Jugoslavije protiv koje se hrvatski narod toliko očajnički borio kada je već 1925. Meštrović napravio veličanstveni kip Marka Marulića koji je za te prve Jugoslavije postavljen u Splitu, a da bi danas u slobodnoj Hrvatskoj na 500 godina Judite mi u travnju proglašavali godinu Marka Marulića. Zbogom o Marule, kaže Tin Ujević u Oproštaju. Sve se u hrvatskoj književnosti na koncu temelji na Maruliću. Bez tradicije nema ničega, bez tradicije nema ni avangarde, bez tradicije nemoguće je i odbacivanje tradicije. I ikonoklazam je nemoguć bez tradicije, bez tradicije je nemoguć i taj …/nerazumljivo/… mladi Ujević koji kaže zbog o Marule, evo mi idemo nekim novim putevima, na kraju naravno slijedi razočarenje kao uvijek ali ako nemaš tog Marula iza leđa ne možeš ni kao, kao bez oca, bez majke, bez djeda, bez bake ne možeš ni buniti se protiv njih. Ničega nema bez tradicije. Bez Marulića nema ni Kranjčevića, ni Matoša, ni Ujevića, nema ni nesretnog Viktor Vide, ni nesretnog Ivana Gorana Kovačića, sve to smo mi, sve je to povijest književnosti Hrvata. Nema ni mog A.B. Šimića, ni mog Petra Gudelja. Ništa nema bez Marulića. Podržat ćemo, podržat ćemo ovo s tugom i bijesom i razočarenjem, ali ćemo podržati, daj šta daš, ali je važno da smo ovo danas rekli u saboru što smo rekli, da smo tu. I što kaže spomenuti Petar Gudelj da nas još ima, ima nas.
Imamo repliku, prva je Marija Selak Raspudić.
Kako komentirate činjenicu da nije samo riječ o propustu resornog ministarstva, niti da ne postoji niti velik ili gotovo nikakav oporbeni interes oko ove važne obljetnice i ukazivanja na propuste koji su se dogodili i podsjetite molim vas još jednom kako Italija obilježava obljetnicu svoga Dantea.
Odgovor.
Žalosno je što je stanje u sabornici ovakvo kakvo jest. Mi jesmo reducirani na jedno četvrtinu nas može tu biti, ali evo vidim petero ljudi od cijele oporbe, par zastupnika više sa strane vladajućih. To je žalosno. Molim da opomenete zastupnika za ometanje, dajte molim vas.
Izvolite završite.
Ne, zašto ne radite svoj posao predsjedavajući … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Hoćete završiti, hoćete završiti dat ću vama opomenu završite svoju raspravu.
Zahvaljujem. U Italiji kao talijanist pratim naravno to stanje je ta priprema trajala godinama, godinama i bili su uključeni kako talijanska država, ministarstvo kulture, sve druge institucije važne vezane za književnost, sveučilišta, škole, RAI kao državna televizija i ovo je doista u Italiji svaki dan u svakom mediju unatoč tome i što je i korona kriza i svi drugi problemi je ovo godina Dantea. A riječ je o smrti, ajde imat ćemo evo možda [[Upadica: Vrijeme.]] ako budemo imali drugačiju, ispričavam se.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Rasupudiću iz vaše rasprave iščitala sam zapravo tezu da je Hrvatska mala zemlja i da Hrvatska ima malu književnost u odnosu na svjetske razmjere, ali da dobro ste primijetili da jedna takva relativna mala književnost je imala i svoju i renesansu i svoj barok. Imala je to upravo zahvaljujući Marku Marulići i svima onima koji su slijedili njego trag. I o tome možemo danas ponosno govoriti danas nakon 500 godina. O tome možemo govoriti kada stojimo uz spomenike Marku Maruliću od Vukovara do Čilea. O tome možemo govoriti kada djeci pojašnjavamo sadržaje Judite ili nekih drugih njegovih poznatih djela, ali postavlja se pitanje što ćemo uistinu u ovoj godini koja počinje sa danom hrvatske knjige odnosno danom kada je završena Marulićeva Judita uistinu ponuditi hrvatskoj javnosti.
Odgovor.
Budući da su se dosjetili ove obljetnice oni koji se nisu bili dužni dosjetiti, ponovit ću još jednom, a nisu se sjetili oni koji su se trebali sjetiti bojim se da nema nikakvih programa, da će biti nešto malo improvizacija, čupanje iz arhive HRT-a nekih dokumentaraca vezanih za Marulića i da će to ostati na tome. Da u pravu ste, mi smo brojem malobrojan narod, ali književno gledano mi stojimo uz bok bilo kome u Europi, evo ne znam od banalnih primjera recimo petrarkizam naš svjedoči o ažurnom praćenju europskih trendova. Taj petrarkizam hrvatski nije bilo samo ponašanje Petrarke koji je kamen temeljac europske lirike nego je i u mnogo čemu bio kreativan ili ne znam da iz pera Dominika Zlatarića izađe prijevod Tasove Aminte prije nego što je tiskan original jer je stvar kružila još u rukopisu u književnim krugovima itd., itd. Na nama je da damo sve od sebe ponavljam da spasimo što se spasiti da, ako slabo ide ovako kroz institucije neka ide izvaninstitucionalno, a za 3 godine je obljetnica smrti možda bude druga vlast i drugi ministar kulture pa ćemo napraviti stvar kako spada.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Evo kolega Rapudiću i na tragu i kolegice, a htjela sam i prije kako vam je nedostalo vremena evo ustanovili smo da je 1/3 od godine prošla ukoliko znam dobro matematiku i da ne samo da ne znamo što su planirali zanima me ali sad ste dodatno dali odgovor da i ne znamo što je akcijski plan ovdje. A govoriti o tome ne trebamo tvrditi da imamo dobru književnost činjenica je da je kolegica Selak Raspudić rekla u ono vrijeme, a znamo kakva je bila tehnologija tiska, kako se tiskao, koliko je bio poznat u onome što je bila doista i kulturna Europa. Znači, ta vrsta zaborava se mogla dogoditi možda je li povijesno zbog samoga sadržaja, ali vratiti i čuvati rekla sam u svome izlaganju u puno manjoj književnosti ne znači značinski ili vrijednosno manjoj, ali u smislu nastanka kao što je Finska onda se doista u to ulaže ne bi li ta književnost [[Upadica: Vrijeme.]] čuvala identitet.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče povrijeđen je Članak 238. ne ulazeći u meritum vaše rasprave ovdje ste rekli da neće biti ništa od obilježavanja. Ja bi samo želio ukazati na potrebu zaštitu profesora hrvatskog jezika koji su vrijedni i odgovorni ljudi koji odgajaju hrvatsku mladež i ako su institucije zakazale oni sigurno neće zakazati i odradit [[Upadica: Vrijeme.]] će svoj posao. Hvala lijepo.
Ovo je bila vaša replika, imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, Marija Selak Raspudić.
Članak 238., ako je obilježavanje godine Marka Marulića čitanje kratkog sadržaja Judite koji je dostupan svakom srednjoškolcu na lektira.hr što je vrhunac HDZ-ovog intelektualizma u ovim klupama onda doista od ove godine barem što se tiče doprinosa Hrvatskog sabora iz vaših redova neće biti ništa.
Imamo također opomena jer ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je vaša replika. Nova povreda, Rade Šimičević.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je Članak 238., doista nisam mislio na ovakav način da ćete reagirati i da ćete na takav način zapravo omalovažiti ulogu odgoja i obrazovanja hrvatske mladeži. Dakle i ono što je najvrednije, a to je hrvatska mladež oni će dobiti svu potrebnu informaciju, sve ono što je bitno i važno uz godinu Marka Marulića [[Upadica: Vrijeme.]] i zapravo smatram i dalje da je to zapravo naj, najvažnije [[Upadica: Vrijeme.]] i najvrednije.
Vama druga opomena, ovo nije bila povreda Poslovnika. Odgovor na repliku.
Zastupnice poštovana Borić, nadovezujući se na ovo što ste rekli, kod nas se sve što se može nekako se veže uz Europu i EU. Pa zar se nije mogao taj Marulić koji je, ti njegovi bestseleri su njegova latinska djela prije svega institucije, čuli smo 10-tine prijevoda u to vrijeme, doista bestseler u tadašnjoj Europi čiji je zajednički jezik bio latinski. Pa zar se nije moglo danas u EU koja i sama ima neku krizu temelja identiteta dobro osmisliti i plasirati na europskoj razini priča o Maruliću. Možda proglasiti na razini EU neku obljetnicu Marulića vezano uz ta njegova djela koja su čitana jednako u cijelo Europi tada koja, obrazovani ljudi koji su čitali latinski jezik. Nego ništa evo mi se nadamo da će sad individualnim marom nastavnika hrvatskog jezika da će se malo više ove godine govoriti o Marku Maruliću, to je naš doseg. A koliko se institucije brinu o njemu govori i to da nedavno je u prijedlozima kurikula književnosti da je Marulić visio, treba li to uopće biti u kurikulumu ili samo ove ugodne, zabavne stvari.
Slijede završne rasprave, Klub zastupnika MOST-a, Marija Selak Raspudić.
Drago mi je da se kolege iz HDZ-a smijulje, ja sam se na ovu završnu riječ kad vam je toliko stalo do Marulića trebala načekati tako da ste se vi svi pojedinačno izredali i rekli koju o Maruliću da pokažete da ovo što ste predložili nije samo nominalno i nje tek etiketa nego se doista brinete o sadržaju izrečenoga. Međutim, ne vidim da čekate u redu, nisam čula vaše pojedinačne rasprave, tek grijete klube vjerojatno po stranačkom nalogu. Budi da smo virniji krivovjerna pravca spjevao je Ujević u svom rastanku od Marulića ali i u potvrdi hrvatske tradicije. Eto na to me malo podsjeća ovo što danas činimo u saboru. Marulić je svoju Juditu poklonio hrvatskom narodu na hrvatskom jeziku. Marulić je htio da ga puk razumije. Zato je Marulić bio i prosvjetitelj. Ivan Kukuljević Sakcinski koji je znao njegovu važnost i koji je slijedio njegovo učenje je također Hrvatski sabor ne poklonio nego vratiti hrvatskom narodu jer je u njemu govorio na hrvatskom jeziku. Danas smijuljenje od vladajuće većine. Kultura u svijetu pa tako i u Hrvatskoj sve više postaje kontaminirana proizvoljnim dnevnopolitičkim i privatnim utjecajima i interesima. Posebno je opasno kada kultura kulturne politike institucije i akcije postaju sredstva ideološke borbe s političkim i svjetonazorskim neistomišljenicima što je u našem društvu čest slučaj. U tom smislu svjedoci smo kako kulturne i identitetske politike postaju sve značajniji elementi kako političke borbe na državnoj tako i na globalnoj razini. Stoga kultura nije tek dodatak ekonomiji i politici nego s njima ravnopravan segment svakog zdravog i učinkovitog društvenog i državnog sustava. Upravo danas više nego ikada kada se borimo u sferama politički korektnoga, u sferama kreiranja i rasapa identiteta, kultura se pokazuje kao ono sidro istodobno i kao ono najvažnije oružje u borbi koja će nam omogućiti da preživimo ova nestalna vremena. Znajući da je danas presudna uloga kulture u preživljavanju, a ne samo očuvavanju identiteta tim se više pokazuje sramotnim ovakvo kulturno zanemarivanje oca hrvatske književnosti. Bez obzira na što je propušteno učiniti u ministarstvu, bez obzira na to što je ova godina okasnila mi ćemo ovaj prijedlog podržati. Podržat ćemo ga zato što želimo još jednom podsjetiti na najvažniju Marulićevu lekciju. A to je lekcija koja je davne 1843. došla iz ove sabornice koja je nekada imala dignitet za koji se nadam da će joj se vratiti. Hrvatski jezik pripada hrvatskome narodu, a Marko Marulić je onaj od kojeg to možemo naučiti. Da zgubi učenje svake riči prave, da zgubi dičenje svake s tom slave, ojme da prezgrave ostasmo marzal trup sad se jadvi dave ostasmo pribijen stup. Završit ću s Marulićem, ali s Marulićem mi koji smo svjesni njegove uloge u tradiciji koja ostaje i temelj naše suvremenosti tek započinjemo.
Povreda Poslovnika, Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegica je povrijedila Članak 238. točku 5. i 6., dakle omalovažavanje drugih zastupnika i odstupanja od pravila ponašanja u ovom saboru. Dakle, ja ne znam već pola sata slušamo moderiranje i dociranje od strane kolegice i njezinog supruga. Ja ne znam od kud vam pravo, dakle da procjenjujete zašto su pojedini zastupnici ovdje u ovim klupama, od kud vam pravo da procjenjujete i govorite o nečijoj inteligenciji i ako već toliko imate ovih prijedloga danas o kojima ovdje govorite pa šta niste sami predložili ovdje. Dakle, ovo je samo puko kritiziranje koje je tipično za vas koje slušamo svaki put na sjednicama [[Upadica: Vrijeme.]] sabora.
Dobro, ovo ste sad vi repliku dali pa imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, Nino Raspudić.
238., ne znam zašto zastupnik Habijan ističe rodbinsku povezanost mene i zastupnice Selak Raspudić, mi smo išli na neovisnim listama u dvije odvojene izborne jedinice i svako od nas je izborilo svoj saborski mandat. Dakle, kakve to veze je li ja ističem išta oko vašeg privatnog života i vaše intime, zašto to uopće ističete. Da, u pravu ste nije zastupnik Šimičević to prekopirao sa lektira.hr nego napisao briljantan esej o Maruliću i preporučujem mu da ga objavi u nekom od naših književnih časopisa.
Dobro i vi dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Marija Selak Raspudić, povreda Poslovnika.
Članak 238., procjenjivanje vrijeđanja inteligencije omogućuje mi činjenica da istu posjedujem što nije nužno slučaj u ovoj sabornici. A što se tiče toga da slušate pola sata naša dociranja, pa naravno da ih slušate kad sami o Maruliću nemate što za reći što ste pokazali time što ste ostali sjediti u klupama umjesto da ste se popeli na ovu sabornicu pa obrazložili program onoga što ste predložili.
I vama opomena. U ime predlagatelja Vesna Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, prije svega želim zahvaliti svim klubovima i svim kolegicama i kolegama zastupnicima koji sudjelovali u ovoj današnjoj raspravi, a koliko sam mogla razabrati i to mi je izuzetno drago to je činjenica da će svi klubovi koji su dakle raspravljali o ovoj temi ovaj prijedlog predlagatelja da se godina 2021. proglasi godinom Marka Marulića podržati. I to mi je izuzetno drago. Neke činjenice smo već spomenuli kroz rasprave sve dosada su se iskristalizirali mišljenja i stavovi. Ja ću samo ponoviti da i odbor kao predlagatelj, a unutar odbora i svi njegovi članovi, bez obzira bili oni iz pozicije ili opozicije jednoglasno smatraju da je riječ o hvale vrijednoj inicijativi koja ima za cilj prije svega promicati vrijednost Marulićevog književnog opusa, dakle promicati njegovu vrlo značajnu ulogu u nacionalnom litoralnom fondu, a jednako tako i promicanja njegovog nadaleko priznatog značaja u povijesti hrvatskog jezika jer smo govorili o tome da je pisao i to je istaknuto na više mjesta na latinskom jeziku u kontekstu toga doba, ali da je dio njegovog opusa pisan hrvatskim jezikom i naravno u kontekstu toga doba dakle ova inicijativa ima za cilj pokazati i dokazati, potvrditi ukorijenjenost hrvatske književnosti upravo u europskom kulturnom kontekstu. Ja ću samo iskoristiti prigodu koliko mi vrijeme dozvoljava još jednom nekako rezimirati, ponoviti i naglasiti da je doista Marulić bio tipični humanist svoga doba i kao što sam već rekla većinu djela je napisao na latinskom jeziku, nekoliko kratkih spisa napisao je na talijanskom jeziku, ali kao što sam rekla značajan trag ili opus ostavio je na hrvatskom jeziku i to je ono što mi baštinimo danas. A književna ostavština Marka Marulića je opsežna i raznovrsna. Ako malo proanaliziramo podsjetit ćemo se da su mu glavni književni uzori bili Biblija, klasična antika, patristika, a u gotovo čitavom svom književnom opusu je Marulić prije svega širitelj i tumače temeljnih zasada kršćanske moralke. No naravno uz tu duboku religioznost i trajnu sklonost čudorednoj pouci očitovao je izrazito humanističku obrazovanost i širinu interesa, dakle širinu interesa od književnosti preko povijesti, arheologije, politike, prava pa sve do slikarstva, dakle i to je odraz vremena u kome je Marulić živio i stvarao. Podsjetit ću da većinu Marulićevih latinskih djela čine različiti prozni spisi i religiozno poučnog, moralističkog i teološkog sadržaja, naravno po opsegu i svjetskom odjeku na prvom mjestu je jedno djelo, podsjetit ću radi se o djelu naziva „Upućivanje u čestit život po primjerima svetaca“, radi se o jednom moralističkom spisu biblijskoga i hageografskog nadahnuća i zapravo je to jedna zbirka kratkih poučnih pričica i anegdota iz Biblije i životopisa svetaca, dakle jedno religiozno, moralno, poučno djelo u šest knjiga. To je njegovo u svijetu najprevođenije djelo, tiskano otprilike 60-ak puta od čega četiri puta za vrijeme Marulićevog života, a evo govorili smo o „Juditi“, dakle uz „Juditu“ kao što se naglašava ep „U versi horvatski složen“ pisan znamenitim stihom preuzetim od starih poeta odnosno starohrvatskih pisaca tzv. začinjevaca i naravno nadahnut starozavjetnom junakinjom „Juditom“ koja je u onodobnim zbivanjima osmanskih prodora u hrvatske zemlje istodobno predstavljao jedan svojevrsni tumač kršćanskog svjetonazora. I naravno uz „Juditu“ nemojmo zaboraviti „Suzanu“ njegovu biblijsku poemu u 780 stihova na čijem se kraju spominju hrvatske knjige, nemojmo zaboraviti i nabožne i moralističke pjesme „Dobri nauci“, „Divici Mariji“ „Od uskrsa Isusova“, „Od uzvišenja Gospina“ itd., nemojmo zaboraviti njegove svjetovne pjesme „Anka satira“, „Poklad“ i korizma“ itd. i podsjetila bih na jednu lijepu u 172 dvostruko rimovana dvanaesterca pjesmu protuturske tematike „Molitva suprotiva Turkom“ u kojoj je Marulić kao i u mnogim svojim djelima očitova upravo to svoje humanističko zanimanje za povijest, ali i svakako iskazivao tu jednu domoljubnu zabrinutost zbog osmanskih osvajanja i zbog razjedinjenosti onodobne kršćanske Europe u kojoj je Marulić živio. I na kraju ću evo nekako zaključiti da se Marulić u današnje doba po nekom općem sudu kao najvažniji hrvatski pisac 15. i 16. stoljeća i nacionalni klasik izvan granica naše domovine prepoznaje kao istaknuti predstavnik europskog kršćanskog humanizma i renesanse. Dakle, to su samo neke činjenice koje sam istaknula jer sam time naravno željela naglasiti i činjenicu da nije mjesto ova sabornica za kvalificiranje i interpretiranje bilo čijeg ponašanja nije mjesto za kvalificiranje kolegica i kolega neznalicama, za kvalificiranje nekoga da ne želi individualno odnosno pojedinačno raspravljati jer nema poima o Marku Maruliću nije mjesto u ovoj sabornici smatrati da su neki od nas najpametniji, a da su neki drugi od nas malo manje pametni. Umjesto dociranja, umjesto kritizerstva bilo konstruktivnije i učinkovitije pokrenuti inicijativu, a moglo se. Najlakše je kritizirati, najlakše je docirati, a malo teže je nešto pokrenuti i sprovesti u djelo. I stoga doista žao mi je ali ja sam dakle protiv svakog uzurpiranja ovog časnog mjesta, protiv svakog uzurpiranja ove sabornice da bi se stvorile okolnosti i mogućnosti za moderiranje rasprave koja uz dužno poštovanje više podsjeća na HTV-ov 5 dan, nego na sabornicu, uz dužno naravno poštovanje prema svim kolegicama i kolegama. Još jednom, dakle zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi i pozivam vas da dakle podržimo, podržimo odluku, donošenje odluke da se 2021. godina proglasi godinom Marka Marulića. Hvala vam lijepa.
Dobro, imamo nekoliko replika, prva je Marija Selak Raspudić.
Posljednju usporedbu s emisijom shvatila sam kao kompliment jer je to bila emisija intelektualaca, a ova sabornica zbog načina na koji stavljate ljude na prva mjesta na listama rijetko je oaza intelektualaca. A što ste vi to točno učinili kao vlast koja ima priliku ne samo predlagati, nego provoditi inicijative povodom Marka Marulića? Navedeni prijedlog nije vaš, nego prijedlog Agencije za odgoj i obrazovanje i društva profesora hrvatskog jezika. Dakle, niste učinili ništa. Drugo, niste ništa ni predložili kada ste predložili njihov prijedlog o načinu realizacije. I treće kako komentirate činjenicu da je vaše ministarstvo reklo da ovo ne bi trebala biti Marulićeva godina da se ne bi smanjila oštrina uvida i fragmentrirala pozornost javnosti jer su oni već proglasili godinu čitanja. Dakle, vaše ministarstvo koje ima sve poluge moći da provodi inicijative u djelo nije htjelo godinu Marka Marulića.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice shvaćam odnosno pokušavam razumjeti vašu uznemirenost, pokušavam razumjeti vaše ponašanje, lokalni izbori su blizu, predizborna kampanja se već zahuktava i naravno u tom se kontekstu i ova sabornica koristi kao poligon, kao poligon. Što se tiče mišljenja Ministarstva kulture njihovo mišljenje treba dobro pročitati i nigdje u njihovom mišljenju ne stoji da je Ministarstvo kulture protiv donošenja odnosno proglašenja godine Marka Marulića. To naprosto ne stoji i s tim se ne mogu složiti, dakle treba detaljno pročitati očitovanje Ministarstva kulture. Hvala lijepa.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Poštovana kolegice Bedeković, pred točno otprilike godine dana Matica hrvatska pokrenula je inicijativu o proučavanju značaja za hrvatsku književnost Marka Marulića. Pozvala je hrvatsko građanstvo da čita i da vidi što je to Marko Marulić prije 500 godina pisao. Isto tako povodom 400-te godišnjice izlaska Judite 1901. godine izdala je Matica hrvatska specijalno izdanje te Judite. Nadalje, značajan, značajno mjesto u Gradu Zagrebu, Trg Marka Marulića leži na prekrasnoj Lenucijevoj potkovi i zapravo na sebi drži tada sveučilišnu i nacionalnu knjižnicu. Posebni su to značaji za Marka Marulića. Molim vas recite mi kao predsjednica odbora koji je predlagatelj, imate li vi možda neke dodatne spoznaje što će učiniti Hrvatska u godini Marka Marulića na koji će novi dati doprinos, imamo spomen Marku Maruliću, imamo niz drugih stvari [[Upadica: Vrijeme.]] što ćemo dobiti od Hrvatske u ovoj godini.
Odgovor.
Dakle, godina iako smo tek ušli, ušli već dobrano u dvijetisuće i … [[Upadica: Ne razumije se.]] molim?
Molim vas nemojte komunicirati, izvolite odgovoriti.
Pa gledajte što vam, vaše pitanje dakle je bilo što ćemo dobiti, pa to vam želim odgovoriti, pa budite ljubazni poslušajte me. Želim reći da smo evo ulazili već u travanj mjesec, godina je poodmakla i slažem se da je ova inicijativa, odluka trebala biti donesena možda i ranije. Stoga kad je riječ znači o svim aktivnosti, programima koji će biti dakle oblikovani do kraja 2021. godine svakako ćete o njima biti informirani. Između ostaloga znam, imam informaciju da HRT trenutno priprema jedan dokumentarac o Marku Maruliću. Sve ostalo što će se događati svakako ćete biti pravovremeno informirani.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Bedeković, evo ja mislim da se svi možemo složiti odnosno većina nas ovdje da je ovo jedna hvalevrijedna inicijativa. Ja bih samo spomenuo da je Vlada RH na prijedlog Ministarstva kulture upravo ovu godinu odlučio proglasiti dakle godinom čitanja, pod jednim zanimljivim sloganom, čitajmo da ne ostanemo bez riječi. Dakle, bilo bi dobro da neki možda ovdje u sabornici razmisle o tom sloganu, a isto tako bilo bi dobro razmisliti i o samom Marku, o liku i djelu Marka Marulića koji je bio humanist. Sama kolegica Raspudić je ovdje navela brojne njegove kvalitete, nazvala ih brojnim epitetima i bilo bi dobro da kada već govori i hvali te epitete da se i sama njih pridržava u ovoj sabornici.
Odgovor.
Kolega, vaša replika je više bio komentar nego pitanje tako da zahvaljujem vam na vašem komentaru, a svakako sve ovo što ste rekli uvažavam i podupirem i slažem se s vama da bi zapravo umjesto politiziranja i stavljanja oca hrvatske književnosti u nekakve političke kontekste valjalo i bilo dostojnije i dostojanstvenije na jedan kvalitetan način o Maruliću govoriti umjesto da ga dakle kao jednu od istaknutih hrvatskih ličnosti da ga se stavlja u različite kontekste i koristi za postizanje nekih drugih ciljeva o kojima bismo mogli puno govoriti, no evo minute nam ne dozvoljavaju.
Slijedeća replika Nino Raspudić.
Poštovana gđo. Bedeković, govorili ste da smo uznemireni. Da, uznemireni smo. Uznemiren sam zato što 9.4.2021. proglašavamo „Godinu Marka Marulića“ i što ne vidim da je išta oko toga pripremljeno. To mi stvara uznemirenost. Kažete zašto mi nismo dali inicijativu. Pa ne držimo mi Ministarstvo kulture. To je kao da mi kažete zašto vi ne plaćate malo dugove veledrogerijama ili zašto vi iz oporbe ne uzmete lopatu pa malo obnavljate Zagreb. Zadnjih je godina vaša ministrica kulture, oni su morali razmišljati o tome i to je trebalo biti proglašeno i pripremljeno sve na vrijeme još lani, a ne na ovakav način. Ovo je sprdnja s ocem hrvatske književnosti posvetiti mu tri frtalja ili 1/3 „Godine Marka Marulića“. Magistrirao sam i doktorirao književnost, al nisam marulolog, bio je jedan fra. Bruno Raspudić, '57. je doktorirao u Madridu na Maruliću, ali sa zanimanjem ću poslušati i novopečenog marulologa Radu Šimičevića što ima za reći.
Odgovor.
Poštovani kolega, doista uz dužno poštovanje prema vama, cijenim vas i poštujem kao akademski obrazovanog građanina, kao pametnog čovjeka, ali ja jednostavno ne znam što bih vam odgovorila na vašu repliku. To bih mogla odgovoriti, međutim ja se ne želim spuštati na vašu razinu, ja ne želim dovoditi oca hrvatske književnosti u različite kontekste, ja ne želim se, opet ponavljam, svoditi na razinu vrijeđanja nekoga, ne želim se spuštati na razinu komentiranja nikoga u ovoj sabornici na način da ga se omalovažava i da se [[Upadica: Vrijeme]] na ironičan način dakle komentira [[Upadica: Vrijeme]] njegovo izlaganje. Oprostite, hvala.
Slijedeća, povreda Poslovnika Nino Raspudić.
Poštovana gđo. Bedeković, riječ „parlament“ dolaze od parlo parlament u kasno latinskom što znači govoriti. Mi smo tu da govorimo i da budemo ironični ako treba u nekim stvarima. Ako netko unižava oca hrvatske književnosti to ste vi koji mu 9.4. odlučujete o posvećivanju godine. Uvrijedili ste me jer ne odgovarate na moja pitanja nego imputirate da ja kao govorim tobože na nekoj niskoj razini. Zašto proglašavate to u 4. mjesecu i što je pripremljeno od programa i jel to zna Ministarstvo kulture kojim vaša stranka upravlja?
Niste se pozvali niti na jedan članak Poslovnika. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro. Ovo nije bila povreda, imate opomenu. Slijedeća replika Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, uvažena zastupnice Bedeković. Evo pred nama je doista hvale vrijedna obljetnica obilježavanja 500.g. od prvog tiska Marulićeve „Judite“. Ne bi ovdje ulazi doista u ono izrečeno bilo koga zastupnika, svak ima pravo iznositi svoje stajalište. Ali još jedanput želim stati u obranu profesora hrvatskog jezika koji odgajaju i obrazuju hrvatsku mladež i mislim da nije korektno bez obzira ako su propusti sustava bilo koje vrste učinjeni u to ne želim ulaziti niti želim komentirati, ali doista nije dobro i nije ovdje mjesto da se na takav način govori o profesorima da neće ništa napraviti. A činjenica da su mnogi ovdje zastupnici radili interpelacije o ne znam čemu, znači sjetili su se, e sad kad su vidjeli ovo [[Upadica: Vrijeme]] misle da bi oni mogli, bili drugačiji, pa imali su priliku. Hvala lijepo.
Imamo ponovno povredu Poslovnika. Koja je ovo povreda?
Povreda Poslovnika 238., omalovažavanje. Ja nijednom riječju nisam spomenuo profesore hrvatskog jezika. Vi ne odgovarate na moja pitanja zašto 9.4. tek proglašavate „Godinu Marulića“ očito bez ikakve pripreme nego izmišljate da ja sam nešto rekao protiv profesora hrvatskog jezika. Oni će nažalost na svojim leđima morati iznijeti u praksi nešto što vi institucionalno niste odradili.
Dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Marija Selak Raspudić povreda Poslovnika.
Čl. 238. ovdje je mnogo neistina izrečeno čime se omalovažavamo mi kao saborski zastupnici. Nitko nikoga ničim nije uvrijedio. Jedino što sam ja konstatirala sa sabornice notorna činjenica da ne stojite u redu da biste govorili o Marku Maruliću. Ako i vi smatrate da je to uvredljivo onda se zapitajte zašto to niste promijenili. Ne širite neistine jer nemate odgovore na temeljna pitanja, a to je da niste ništa pripremili za ovu obljetnicu.
Treća povreda Poslovnika odnosno treća opomena, pa vam oduzimam riječ do kraja rasprave. Slijedeća povreda Poslovnika Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Povrijeđen je čl. 230. Ja doista u svom izlaganju nisam spomenuo niti jednog saborskog zastupnika niti saborsku zastupnicu. Dakle, samo se ovdje čulo sa govornice da se neće ništa napraviti u obilježavanju 500. obljetnice prvog tiska „Judite“ Marka Marulića. Ja sam samo stao u obranu svojih kolegica i kolega, profesora i profesorica hrvatskog jezika [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Dakle, niti sam želio, ali …/Govornik isključen./…
Ovo također nije bila povreda Poslovnika i vi dobivate opomenu, treću opomenu, oduzimam vam riječ do kraja rasprave. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena profesorice Bedeković. Kao predsjednica Odbora za obrazovanje lijepo ste nas sadržajno i temeljito uveli upravo završnim u ime kluba hvale vrijednom inicijativom o proglašenju Marka Marulića odnosno godinom 2021. Godinom Marka Marulića. Ono što bih ja htjela ovdje napomenuti da je upravo u ime tog hrvatskog književnika Marka Marulića i kršćanskog humanista, oca hrvatske književnosti da mu se često dodijeva i etnik Splićanin. Upravo u ime tog hrvatskog književnika, državni brodar Jadrolinija je u ime njegovog najznamenitijeg djela „Judite“ koja je zapažena i izvan naših granica Hrvatske, koja je prevedena na mnoge svjetske jezike, državni brodar Jadrolinija je u ime njegovo dala ime katamaranu „Judita“ [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na kojem se 2003.g. vozio i Sveti otac Papa Pavao.
Odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice, zahvaljujem vam evo što ste zapravo nas na ovaj način prisjetili još jednom sve da nije baš istina i nije baš tome tako da Hrvatska ne zna, da Hrvatska dakle konkretno trenutna Vlada na čelu s HDZ-om ne zna obilježiti ne samo Godinu Marka Marulića nego i činjenici da hrvatska Vlada ne poklanja po mišljenjima nekih naših kolegica i kolega sa druge strane dovoljno pozornosti našoj baštini i ne poklanja dovoljno pozornosti Marku Maruliću, tako da to je još samo jedan od argumenata. A g. potpredsjedniče ja vas ljubazno molim da mi dozvolite da odgovorim i na repliku kolegi Šimičeviću, imala … [[Govornica se ne razumije.]] , [[Upadica Sanader: Ispričavam se.]] hvala vam lijepa. Kolega Šimičeviću dužna sam vam odgovor, ja ću ovako reći teške riječi padaju, padat će, znademo razlog. Vrijeme je kad hrvatski građani odlučuju na lokalnoj razini i onda tenzije rastu. I u sljedećih nekoliko dana možemo očekivati u ovoj sabornici svašta jer znademo i svjesni smo činjenice da se sabornica između ostaloga koristi kao poligon za vidljivost bez obzira na razinu. Ja smatram da ova sabornica je mjesto za raspravu, ali raspravu koja je kulturna, utemeljena i raspravu kojom se ne vrijeđa nikoga, a pogotovo za raspravu koja se evo ni u kom slučaju opet ponavljam ne bi smjela pretvoriti u onu jednu emisiju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na HRT-u.
Povreda Poslovnika Nino Raspudić.
238. omalovažavanje zastupnika, imputiranje da je naša motivacija da ovako reagiramo na činjenicu da u 4. mjesecu tek proglašavate Godinu Marka Marulića, a očito bez ikakve pripreme, da je motivirano interesima na lokalnim izborima. Mi koji smo sudjelovali u ovoj raspravi smo profesori književnosti i ne sudjelujemo na lokalnim izborima, ne kandidiramo se nigdje.
Dobro, vi znate da to nije bila povreda poslovnika i vi imate treću opomenu. Evo s ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. A sad proglašavam pauzu do 12,00 sati kada ćemo nastaviti sa glasovanjem. STANKA U 11:48 SATI
Prijedlog odluke o proglašenju 2021.g. „Godinom Marka Marulića“. Predlagatelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog odluke o proglašenju 2021.g. „Godinom Marka Marulića“. Tko je za? Tko je suzdržan? Nisam ni pitao tko je protiv, pa ne znam kako su već rezultati stigli. Ima li tko protiv možda? Nema. Ili ima? Nema. Onda mi vratite rezultat da vidim. Da, svejedno nisam rekao tko je protiv već se na ekranu pojavilo, očito je bila procjena onih koji broje da nije nitko, ali svejedno volio bih da bude čisto. Možemo ponoviti onda. Vi ne morate koji ste u sabornici ovdje vidim na ekranu, ali za one koji su izvan sabornice. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Dakle, 118 je glasovalo za pa je na taj način donesena Odluka o proglašenju 2021.g. godinom Marka Marulića. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije, investicije HAMAG-BICRO za 2018.-2019.g. Podnositelj je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije, investicije, o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44.st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije, investicije HAMAG-BICRO za 2018.-2019.g.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 112 zastupnika i zastupnica, 76 za, 7 suzdržanih, 29 protiv te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.