Gospodine predsjedniče, u ime Kluba HSP-a ja bih htio zatražiti od vas da zamolite predsjednika Vlade, gospodina Ivu Sanadera da dođe u Hrvatski sabor danas i da izvijesti o rezultatima razgovora sa gospođom Carlom del Ponte, glavnom tužiteljicom Haškog suda. Obzirom na činjenicu da je sada već posve jasno kako na žalost presudno utječe njezino mišljenje na nastavak, odnosno započinjanje pregovora sa Europskom unijom, a pogotovo nakon jučerašnje akcije hvatanja Gotovine u centru Zagreba, pa bi molili da pozovete gospodina predsjednika Vlade da Hrvatski sabor izvijesti o tome, o svojim saznanjima u svezi s tim i o svemu ostalom što proistječe iz tog razgovora sa glavnom haškom tužiteljicom.
Hvala lijepo. Pozvat ću ga. Idemo dalje. U ime Upravnoga odbora zaklade, predsjednik Upravnog odbora prof. Pero Lučin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ja bih vam kratko prezentirao sadržaj Izvješća o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj za 2004. godinu, jer to izvješće sadrži ono što smo radili u prošloj godini i ono što planiramo i što već radimo u ovoj godini. Prije svega, želim istaknuti da je u uvodu tog izvješća smo napravili jedan kratak prikaz evropskih zaklada koje su slične našoj zakladi, jer misija naše zaklade, dakle Hrvatske zaklade za znanost je prilično jasno i precizno definirana zakonom kojim je osnovana zaklada i mi smo iščitali želju Hrvatskog sabora da upravo strukturiramo i formiramo našu zakladu na način na koji su strukturirane i formirane slične organizacije u Europi i zbog toga smo u uvodu našeg izvješća napravili prikaz sličnih evropskih zaklada koje su nam bile uzor i čija smo pravila, sustav, organizaciju vrlo temeljito proučili i ugradili u ono što smo radili za našu nacionalnu zakladu. Osim toga, ono što nam se čini jako važnim, a već je definirano u Zakonu o zakladi i samom nazivu zaklade, a to je još 2001. kada je Hrvatski sabor osnivao, odnosno izglasavao Zakon o zakladi je bio zahtjev da se što tješnje poveže visoko obrazovanje i znanost i drago nam je da je Hrvatski sabor već tada prepoznao važnost povezivanja znanosti i visokog obrazovanja zbog toga što praktički u svim bitnim evropskim dokumentima koji su se pojavili u prošloj godini, posebice zaključcima iz Salzburga i sa Ministarske konferencije u Bergenu se naglašava uloga povezanosti visokog obrazovanja i znanosti i inzistira se da znanost nikako se, da se znanost nikako ne organizira i ne povezuje i sa sustavom visokog obrazovanja. U 2004. godini smo uspostavljali organizacijsku strukturu Nacionalne zaklade. Organizacijska struktura je prikazana u izvještaju. U suštini zaklada je strukturirana kao po načelima agencije što znači da struktura garantira fleksibilnost i okrenutost projektima uz relativno male troškove. Isto tako, u 2004. godini smo definirali strateški plan i strateške pravce razvoja Nacionalne zaklade za naredno četverogodišnje razdoblje, definirali smo strateške vrijednosti i identificirali, odnosno nastojali fokusirati sedam strateških pravaca. To su priljev mozgova, potpora reformi visokog obrazovanja upravo slijedom misije zaklade i onoga što se sada događa u formiranju europskog prostora visokog obrazovanja i evropskog istraživačkog prostora i definirali smo 5 strateških područja u kojima bi zaklada trebala investirati u slijedećem četverogodišnjem razdoblju. To su informacijsko-komunikacijske tehnologije, bio tehnologija, novi materijali, novi proizvodni procesi, zaštita okoliša i socio kulturna tranzicija iz industrijskog društva u društvo znanja. Te prioritete smo naravno pokušali, odnosno fokusirali smo na temelju dokumenata koje smo imali na raspolaganju, prije svega Deklaracije Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Deklaracije o znanju, strategije prethodne Vlade Hrvatske za 21. stoljeće i preporuka, 55 preporuka Nacionalnog vijeća za konkurentnost. Jasno, vjerojatno smo možda i preširoko fokusirali. Međutim, nismo imali drugu uporišnu točku osim onih dokumenata koji su nam bili na raspolaganju. Ono što je bitno isto tako upravni odbor je odlučio da neće zaklada financirati i dodjeljivati sredstva izvan programa. Dakle, isključivo će se dodjeljivati sredstva kroz definirane programe, s time da naravno upravni odbor treba definirati programe na temelju strateškog plana i na zahtjev Vlade Republike Hrvatske odnosno Hrvatskog sabora. Kroz programe zaklade želimo istaknuti i poticati temeljne strateške vrijednosti koje smo definirali, a to su ljudi, ideje, suradnja i izvrsnost, s time da posebnu pažnju posvećujemo upravo izvrsnosti. Dakle, razradi jednog sustava kroz koji ćemo moći identificirati i naravno stimulirati izvrsnost i čini nam se da smo tu napravili dobar posao, a to je evaluacijski postupak koji smo uspostavili koji je vrlo kompetitivan i kojeg smo nastojali učiniti što objektivnijim i što transparentnijim. Taj evaluacijski postupak, dakle način vrednovanja i ocjenjivanja projekata prije svega smo napravili prema uzoru i evaluacijskih postupaka koje provodi Evropska komisija i Evropska zaklada za znanost i finska akademija koja u stvari funkcionira kao zaklada. Smatramo da je uvođenje takvog evaluacijskog postupka uvođenje europskih standarda u postupak vrednovanja znanstvenih projekata i znanstvenih istraživanja i nadamo se da će se takvi evaluacijskih postupci početi primjenjivati i u vrednovanju i drugih projekata i to ne samo projekata koje financira i ocjenjuje zaklada nego i Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa nego i svih drugih projekata. Osim ocjenjivanja projekata i programa na samom početku, dakle na početku evaluacije činilo nam se da je jedan veliki deficit u našem sustavu praćenja projekata upravo praćenje realizacije projekata. Zbog toga smo izgradili sustav kontrolnih točaka i miljokaza upravo da zaklada kontinuirano prati onih projekata koji su prijavljeni prema onim kontrolnim točkama i onom vremenskom redoslijedu kojim je prijavljen, jer želimo da projekti budu što objektivniji i što preciznije realizirani. U 2004. smo ustvari razrađivali i uvježbavali taj evaluacijski postupak i primijenili smo ga na prvim programima koje smo raspisali u 2004. U 2004. smo raspisali programe, šest programa iz, tri iz grupe programa potpori reforme visokog obrazovanja zbog toga što smo smatrali da je upravo reforma visokog obrazovanja i povezivanje visokog obrazovanja ključno za sljedeći korak u razvoju znanosti i u Hrvatskoj. Pa smo uspostavili tri programa. Jedan sa ciljem podupiranja izgradnje doktorskih studija. Jer doktorski studiji koje smo krenuli uspostavljati i izrađivati ove godine sukladno Bolonjskom procesu i sukladno preporukama iz Salzburga i Bergenske ministarske konferencije su po našoj procjeni kritična točka za daljnji razvoj i visokog obrazovanja i znanosti u Hrvatskoj. Zbog toga smo željeli poduprijeti one institucije koje su spremne uspostaviti kvalitetne doktorske studije i to sukladno europskim standardima. Na taj program se javilo 18 institucija. Od tih 18 institucija na procesu, u procesu evaluacije zadovoljilo je standarde koje je tražila zaklada 5 institucija, još smo 4 institucije dodatno tražili popravljanje programa i od tih 4 institucije dvije smo odlučili financirati u, dva programa smo odlučili financirati u cijelosti, dva djelomično. Dakle od 18 prijavljenih institucija prihvatili smo za financiranje 9 institucija, što znači da je onaj standard izvrsnosti i kompetitivnosti bio zadovoljen u evaluacijskom postupku. Osim doktorskih studija raspisali smo program kojima želimo potaknuti institucije na uspostavljanje sustava za osiguranje kvalitete. Prije svega sustava za osiguranje kvalitete visokog obrazovanja i to zbog toga što je to ključna točka u reformi visokog obrazovanja u Hrvatskoj. Dakle nije dovoljno samo promijeniti strukturu i uspostaviti nove studijske programe, nego je nužno garantirati kvalitetu studijskih programa, a između ostalog to je i naša međunarodna obaveza. Ti natječaji su otvoreni. A naravno cilj nam je promicanje dobrih praksi i dobrih iskustava koje će hrvatske institucije visokog obrazovanja ugraditi u sustav za osiguranje kvalitete. Osim toga i raspisali smo natječaj za združene studije, jer upravo kroz združene studije, dakle združene studije i združene diplome smatramo da se može promicati kvaliteta u visokom obrazovanju. A naravno tu posebice očekujemo združene doktorske studije dakle studije koje će uspostaviti hrvatska sveučilišta sa sveučilištima u inozemstvu prije svega sa sveučilištima u susjednim državama koji će završiti, koji će se zajednički provoditi i završiti zajedničkom diplomom. Bez obzira što to obično izgleda kao vrlo lijepa i dobra ideja, ta ideja nailazi na čitav niz prepreka u realizaciji i to ne samo kod nas nego u cijeloj Europi i zbog toga smo odlučili one institucije koje se žele uhvatiti tog posla i koje žele pronaći rješenja kako bi služila drugim institucijama za uzor. Osim ta tri programa raspisali smo tri programa koji su programi iz potpore iz tzv. programa "priljev mozgova", a to su programi "gost", "senior" i "post dok" sa osnovnim ciljem da u Hrvatsku privučemo ugledne istraživače koji imaju samostalnu istraživačku karijeru da dođu u hrvatske institucije zajedno sa hrvatskim kolegama provoditi istraživanja. Ti programi su otvoreni. Oni su u tijeku i slijedeći evaluacijski postupak, odnosno slijedeći rok za prijavu je konac lipnja ove godine. Ti programi su prezentirani na kongresu hrvatskih znanstvenika iz inozemstva i dijaspore i očekujemo da će upravo ti programi omogućiti dolazak, prije svega su fokusirani naravno na hrvatske naše znanstvenike koji rade u inozemstvu, njihov dolazak na hrvatska sveučilišta i na hrvatske institucije kako bi se u biti povećao ukupni istraživački kapacitet hrvatskih institucija. Naravno ti programi idu i kao potpora inicijativi koju provodi Vlada odnosno ministarstvo kroz program 400 novih radnih mjesta gdje se očekuje da će se na hrvatska sveučilišta i u hrvatske institute vratiti dobar dio znanstvenika iz, naših znanstvenika iz inozemstva. Što se tiče financijskog poslovanja zaklade, financijsko poslovanje je detaljno prikazano i u izvješću. Samo ukratko da vas informiram da je u prošloj godini iz proračuna uplaćeno nešto uglavnom više od 9 milijuna kuna, a da je prihod od kamata bio nešto malo više od 5 milijuna kuna. Ukupna imovina zaklade iznosi oko 103 milijuna kuna. Od čega je osnovna imovina, dakle imovina koja se ne smije smanjivati i koja je registrirana u zakladinom upisniku oko, nešto malo više od 49 milijuna kuna. Program zaklade, program doktorskih studija kojeg smo završili u siječnju dakle prvi program je prije svega služio za uvježbavanje i uhodavanje evaluacijskog postupka ali je i služio kao potpora, odnosno kao temelj za kreiranje standarda i preporuka kako organizirati doktorske studije na hrvatskim sveučilištima. I u biti taj program je bio osnov za preporuke rektorskog zbora koje je sad usvojilo Nacionalno vijeće za organiziranje doktorskih studija na hrvatskim sveučilištima od kojih se očekuje vrlo opsežna reforma. Drago nam je što su te preporuke i ciljevi koji su definirani u programu zaklade u potpunosti sukladni sa preporukama i zaključcima konferencije o doktorskim studijima koja je održana u Salzburgu i ministarske konferencije u Bergenu koja je održana prije svega dva tjedna. U 2005. naravno nastavljamo sa razradom cijelog evaluacijskog postupka. I plan za 2005. je isto tako prikazan u izvješću. Ja bih samo istaknuo dvije ključne stvari, a to je daljnje uspostavljanje programa zaklade. Programi koji su pripremljeni i iz koje očekujemo raspisivanje primarno su opet fokusirani na potporu, ali sada realizaciji doktorskih studija kroz sustav stipendija za doktorante, kroz sustav stipendija za zaposlene osobe. Program kojim će se podupirati nacionalni tečajevi i nacionalni kursevi za doktorante upravo sa ciljem da se koncentrira znanje i koncentrira resursi da ne organizira svako sveučilište ili svaki fakultet visoko specijalizirane tečajeve nego da ti tečajevi budu ponuđeni svim doktorantima u Hrvatskoj. Isto tako pripremili smo i osmislili smo program kojeg smo radno nazvali partnerstvo sa neproračunskim izvorima financiranja, a osnovni cilj i to u fundamentalnim istraživanjima, a osnovni cilj nam jeste da provučemo neproračunske izvore, naravno prije svega industriju i privatni sektor da ulažu u fundamentalna istraživanja na hrvatskim institutima i hrvatskim sveučilištima i to jasno sa ciljem osvješćivanja činjenice da fundamentalna istraživanja ne služe samo za puku akademsku reprodukciju, dakle za stvaranje novih sveučilišnih profesora nego prije svega da služe za obrazovanje ljudi i za potrebe gospodarstva i industrije. Ti programi koje smo pripremili i koje detaljno imate u izvješću za nacionalne zaklade za 2004. godinu su spremni za raspisivanje i mi ih vrlo brzo očekujemo raspisati. Te programe bi mogli nazvati općim programima koji u biti služe za uspostavljanje istraživačke infrastrukture naravno u onom segmentu koji se odnosi na ljude, ideje i suradnju i izvrsnost. Daljnji programi koje bi trebali i koje možemo raspisivati moraju biti istraživački programi koji su fokusirani na istraživačka strateška područja. Dakle visoko kompetitivni programi u kojima će postojati veliko natjecanje, u kojima će postojati intenzivna međunarodna suradnja. Osim programa iz aktivnosti u 2005. godini istaknuo bih našu aktivnost na internacionalizaciji Nacionalne zaklade za znanost. Zajedno sa ministrom znanosti i obrazovanja i športa uputili smo dopis predsjednicima sličnih europskih zaklada sa ciljem da formiramo međunarodni savjet zaklade i to predsjednicima irske zaklade, predsjednicima švicarske zaklade, predsjednicima švedske zaklade, njemačke zaklade i finske akademije koja u biti funkcionira kao zaklada. Do danas smo dobili odgovor od tri, odnosno četiri tako da su nam gospodin Viliam Hari predsjednik irske zaklade, gospodin Ramo Vajrinen predsjednik finske akademije i gospodin Ludvig Vinaker predsjednik njemačkog DFG-a pristali biti u međunarodnom savjetu zaklade i gospođa Alis Rajevski direktorica za južnu i istočnu Europu će u 9. mjesecu doći u Hrvatsku sa ciljem da vidi kako njemački DFG može se uključiti i pomoći razvoju Hrvatske nacionalne zaklade. Isto tako krenuli smo u formiranje savjeta nacionalne zaklade i to prema strateškim područjima sa sedam grupa, s time da bi svaka grupa imala dva predstavnika iz Hrvatske, jednog predstavnika iz hrvatske dijaspore i dva predstavnika iz inozemstva. Isto tako odgovorili su nam iz švicarske zaklade gdje njihov predsjednik traži u biti dodatna pojašnjenja da vidi da li se oni mogu uklopiti i kako se oni mogu uklopiti u našu misiju i kako nam oni mogu pomoći i očekujemo da će nam četvrti član međunarodnog savjeta biti i predsjednik švicarske zaklade za znanost. Te zaklade su vam prikazane u uvodnom dijelu i možete vidjeti kolika je snaga tih zaklada i koliki novac u biti te zaklade raspoređuju za istraživanja. Smatramo da ćemo svojim djelovanjem znatno utjecati i na profiliranje hrvatske znanstvene politike što je konačno i Sabor već krenuo raditi usvajanjem Zakona o zakladi, ali isto tako i omogućiti uklapanje hrvatskog sustava znanosti i hrvatskog sustava visokog obrazovanja u europski prostor visokog obrazovanja, u europski istraživački prostor. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora? Izvjestitelj Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, poštovani zastupnik Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Zaklade, ministarstva, poštovane dame i gospodo. Eto dopustite da vas upoznam sa Izvješćem o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu koji vam podnosi Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na 13. sjednici koja je održana 18. svibnja 2005. godine Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora sukladno odredbi članka 17. stavka 3. Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske podnio upravni odbor Zaklade aktom od 20. travnja 2005. godine. Članovi Odbora suglasili su se u ocjeni da je Izvješće Nacionalne zaklade za znanost za 2004. godinu na sustavan, pregledan i uvjerljiv način pokazalo rast ove institucije u svim njezinim vidovima. To se u prvom redu odnosi na funkciju radi koje je Nacionalna zaklada osnovana, odnosno na financiranje i procjenu provedbe pojedinih projekata, ali na organizacijo-upravljačku stranu pri čemu je od posebne važnosti suradnja s uglednim europskim zakladama. Istodobno rast financijske glavnice izgubio je u protekloj godini na ranije predviđenom tempu napredovanja pa članovi Odbora izražavaju uvjerenje da je u tom pogledu potrebno u najmanju ruku održati povoljnija kretanja postignuta godinu dana ranije, odnosno 2003. godine. Rasprava je pokazala da se upravna tijela zaklade u suradnji s Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa postepeno okreću i prema drugim mogućim suradnicima kako državni proračun ne bi ostao jedini izvor prihoda i kako bi se kroz te oblike suradnje i jače gospodarske subjekte njihove asocijacije pridobilo za zajednička ulaganja kada se radi o temeljnim istraživanjima. Nakon rasprave u kojoj su sudjelovali članovi Odbora, predstavnik predlagatelja izvješća i drugi pozvani sudionici donesen je jednoglasno sljedeći zaključak: Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu predlaže Hrvatskom saboru da prihvati Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Predstavnik Vlade, državni tajnik Slobodan Uzelac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo dopustite nekoliko riječi uz napomenu da imate pismeno očitovanje Vlade o tome kako prihvaća godišnje Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnološki razvoj Republike Hrvatske za proteklu godinu. Želim naime istaći uz to što imate na stolu još i uistinu iznimno dobru suradnju Ministarstva i Upravnog odbora zaklade. Izvrsnost o kojoj je govorio predsjednik upravnog odbora je polje, je prostor te dobre mogao bih reći uistinu iznimno dobre suradnje ministarstva i upravnog odbora. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa kao što znamo ima i druge vrste i druge razine svoga djelovanja, ali izvrsnost je ona vrsta i ona razina djelovanja u kojoj ili koju u najvećoj mjeri pokriva upravo suradnja sa zakladom. Želim to istaći kao zalog dobre nade naših očekivanja da će za narednu godinu ovo Izvješće koje ocjenjujemo pozitivnim biti još i bolje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Upravnog odbora Zaklade, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a u potpunosti prihvaća ovo Godišnje izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj. Prihvaćamo ga iz dva temeljna razloga. Izvješće je u formalnom smislu cjelovito. Ono obiluje stvarno detaljnim prikazom onoga što je Zaklada radila u protekloj godini kao i temeljnim smjernicama za iduću godinu. A s druge strane ono što se nudi u samom sadržaju rada Zaklade nama u SDP-u je posve prihvatljivo i smatramo da je posve u skladu sa temeljnom svrhom Zaklade koju smo utvrdili još prije nekoliko godina kada smo osnovali samu Zakladu. Mislim da nije nevažno još jednom istaknuti da je Zaklada osnovana s temeljnom svrhom da se podupre konačna pretvorba hrvatskog društva iz nekakvog industrijskog, odnosno postindustrijskog društva u društvo znanja, u društvo koje je temeljeno na konkurentnom gospodarstvu koje opet mora pronalaziti svoj temelj i svoju bazu za napredak u samim znanstvenim i tehnološkim projektima. U tom smislu Zaklada koja je definirala svoju svrhu i svoje temeljno djelovanje bazira na fokusiranom financiranju izvrsnih i kreativnih pojedinaca. Odnosno, tih izvrsnih i kompetitivnih projekata nam se čini da je posve korespondira sa onom temeljnom voljom s kojom smo i samu Zakladu i osnovali. Nakon prilično opsežnog i detaljnog uvodnog izlaganja samog podnositelja Izvješća, čini nam se važnim istaknuti samo 3 stvari. Prvo, drago nam je što je po prvi puta u ovom Izvješću dan pregled rada stranih zaklada koje se na neki način mogu usporediti s ovom našom hrvatskom zakladom i smatramo pozitivnim što se vidi velika sličnost posebno u onom dijelu prepoznatljivosti samih programa, u komplementarnosti svrha naših i europskih zaklada. No međutim, isto tako ono što moramo primijetiti, to je da postoji jedna velika i značajna razlika. To je razlika u sredstvima, novčanim sredstvima kojima raspolažu strane zaklade i hrvatska zaklada. Za razliku od ovih stranih zaklada koje zaista raspolažu sa velikim sredstvima, naša se čini kao samo jedna mala kapljica u svemu onome što imaju europske zaklada. Nama je jasno da Hrvatska zaklada ne može u tom smislu biti jednaka i izjednačena s tim europskim zakladama, ali mislimo da moramo hvatati polako korak i čak i možda više nego razvijene europske zemlje, povećavati sredstva i ulagati u ove projekte. Jer bez njih mislim da ćemo teško moći napredovati. U tom smislu mislim da nije dobro i da nismo kao Hrvatski sabor učinili dobro kada smo donosili Proračun za 2005. godinu, a onda još i 2004. godinu kada smo smanjili sredstva za Nacionalnu zakladu, odnosno ove proračunske dotacije. I to ne za malo nego za po nekoliko puta. Drugo, što se tiče samih programa Zaklade, u SDP-u ocjenjujemo da su one dobro, da su ona dobro određeni, da su programi dobro razrađeni. Nama se posebno čini da potpora programima reforme visokog obrazovanja, primarne doktorske i postdoktorske studije može imati značajnog utjecaja i to dvojakoga. Prvo, razvoj specifičnih doktorskih programa, a s druge strane da bude jedan putokaz i svima onim u postizanju određenog kriterija izvrsnosti. Voljeli bi da program "brain gain", odnosno priljeva mozgova zaista ostvari svoju svrhu kako je definirana samim programom. No međutim prvi podaci koje imamo o tom programu kazuju da on možda neće biti toliko jednostavan i toliko efikasan koliko je bilo predviđeno samim programom. I u tom smislu i potpora naša posebno tom programu. Treće, čini nam se važnim istaknuti jedan značajan strateški odmak koji je napravila ova Zaklada. Uspostavljanjem međunarodnih licencija, odnosno definiranjem evaluacijskih postupaka vrednovanja projekata na jednoj zaista visokoj razini. To je posebno važno za mala društva, za male znanstvene zajednice kao što je Hrvatska gdje se znanstvenici uglavnom poznaju i mislim da je to zaista jedna, jedan dobar postupak koji osim što će imati, što će ostvariti svoju svrhu da će se zaista financirati samo oni projekti koji zaista mogu spadati pod oznaku izvrsnosti da će pridonijeti razvoju evaluacijske kulture u samoj Hrvatskoj kako bi oni projekti koji se financiraju kroz samo Ministarstvo znanosti malo se odmaknuli od onog često socijalnog kriterija i zaista išli prema onima koji imaju određeni primjenjivi karakter. Nadalje, drago nam je što se u radu Zaklade, što se vidi iz ovog Izvješća uspjelo prevladati jedno možda poteškoća u koju vrlo često upadaju i zaklade i posebno razno razne institucije i udruženja koja se bave znanošću. A to je da budu krute, da budu spore, da ne odgovaraju na potrebe društva. Nama je drago da je ova Zaklada i sam način rada Zaklade na koji je postavljeno posebno vezano uz natječaj za financiranje projekata, postavljeno fleksibilnije. Što natječaji idu u ciklusima koji su kraći nego što su to godišnji i to nam se čini dobrom odlukom Upravnog odbora Zaklade. I na kraju, profesor Lučin govoreći u ime predlagatelja ovdje nije spomenuo, no međutim napisano je u samom zaključnom osvrtu na ovo Izvješće. To je da zaista Zakladi treba jača i snažnija potpora Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade u ostvarivanju njihovih projekata. Mislim da taj apel dolazi po drugi ili treći puta od strane Zaklade ovdje u Hrvatski sabor i mislim da i kao zastupnici i zastupnice zaista trebamo ozbiljno shvatiti. I da ćemo kada ćemo donositi proračun, ukoliko želimo da se prošire programi Zaklade koje sada imaju, a mislim da se trebaju proširiti, povećati sredstva Zaklade, ali i da ćemo izmjenama nekih drugih zakona primarno Zakona o porezu na dobit i nekakvih poreza na dohodak i drugih poreznih propisa, omogućiti da se dobar dio programa Zaklade financira iz neproračunskih fondova i da se na taj način možda čak i čvršće poveže samo gospodarstvo sa znanstvenim projektima. Što na koncu konca i je ključni cilj samog rada Zaklade, da sva ona istraživanja koja se rade u znanost ne budu, eto tako, za potrebe akademskih rasprava nego da imaju kvalitetnu primjenu u gospodarstvu. I na samom kraju, još jednom želim istaknuti da, evo, ovo drugo Izvješće pokazuje da nismo pogriješili kada smo formirali Zakladu prije nekoliko godina. Ali da se trebamo i mi ovdje u Hrvatskom saboru možda malo više potruditi da uspijemo svojim sredstvima, svojim zalaganjima pratiti onu progresivnost koju nam Zaklada nudi. Jer mislim da Zakladu zbog njihove svrhe, zbog njihovog utjecaja na budućnost društva ne smijemo ostaviti samu. I u tom smislu potpora i Kluba SDP-a radu Upravnog odbora Zaklade i same Zaklade. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Akademije i ministarstva, poštovane dame i gospodo. Evo, dopustite da se ja u ime Kluba IDS-a osvrnem, dakle, na Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu. Odmah na početku možemo reći da mi u IDS-u a i mi u MDS-u dakle podržavamo ovo Izvješće, izražavamo zadovoljstvo radom same zaklade i programima koje ona ispunjava. NO, nismo zadovoljni ukupnim odnosom prema znanosti, visokom školstvu i tehnološkom razvoju kojeg iščitavamo iz različitih podataka, odnosa Republike Hrvatske države prema upravo tom segmentu našeg života. O tome nam govore različiti podaci, na primjer u proračunu za 2004. godinu za Ministarstvo znanosti i obrazovanja bilo je odvojeno 8,26 milijardi kuna od toga je 2,7 milijardi kuna bilo samo odvojeno, jedan manji dio upravo za taj segment, za visoko školstvo, znanosti i tehnologijski razvoj. Što to konkretno znači, to konkretnije znači da je za visoko školstvo i znanost bilo odvojeno realno samo više 4,5% bruto-društvenog proizvoda ili prijašnjih godina, a u raspravama smo isticali da je potrebno da to povećanje iznosi najmanje 17% kako bi koliko toliko sustigli one države kojima se želimo u skoroj budućnosti pridružiti. U potrebi dakle većeg ulaganja u znanost i obrazovanje govore nam podaci o broju visoko obrazovanih ljudi u Republici Hrvatskoj. U Republici Hrvatskoj dakle podaci nam govore da je situacija tri puta lošija nego u zemljama Europske unije a bitno je lošija od stanja u velikoj većini tranzicijskih zemalja, naime Republici Hrvatskoj je negdje samo oko 7% sa visokom ili višom stručnom spremom, a prosjek Europske unije 20%, Finska, Irska naravno tome odskaču 35%, ispred nas je i Mađarska sa 15% visoko obrazovanog stanovništva. Dakle, sa ovih 7% nikako ne možemo biti konkurentni i inzistirati na kvalitetnijem i bržem razvoju. Pa na tu situaciju nas upozorava Hrvatska akademija umjetnosti i znanosti jučer smo isto o tome raspravljali, raspravljali smo o njezinom elaborati, o deklaraciji o znanju i mislim da je potrebno isti ovdje pročitati, dakle ovu prvu rečenicu iz te deklaracije. Dakle, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti smatra svojom dužnošću zazvoniti na uzbunu, zbog stanja u kojemu je Hrvatsko društvo s obzirom na znanje i njegovu primjenu u razvitku i ukazati na perspektive. Dakle, to su ti nekakvi podaci koji nam govore o tome da svi skupa pa i mi ovdje u Saboru, moramo ozbiljno shvatiti situaciju prihvatiti dakle odgovornost, i svi skupa napraviti uvjete kako bi se znanost i obrazovanje što brže razvijalo kako bi što prije ušli u društvo znanja. Što se tiče samog ovog Izvješće, ovo Izvješće je također moglo bi se reći u raskoraku proklamiranih ciljeva i mogućnost, normalno da je ovo, rad ove zaklade uvelike ograničen ili je određen prihodima koje ona ima. Samo da ponovim dakle da su prihodi od proračuna u 2004. godini bili 9 milijuna 250 tisuća kuna, da su prihodi za 2005. godinu u sadašnjem proračunu nešto malo veći to je u pitanju bilo 10 tisuća kuna, a da je naprimjer kada je zaklada osnivana 2002. godine da je bilo u proračunu predviđeno 52 milijuna kuna, da je 2003. godine zaklada dobila 34 milijuna kuna. Kao ilustraciju možda drugačijeg odnosa prema takvim vrstama zaklada može nam poslužiti informacija da jedan Austrijski fond za znanost da je 2004. godini imao fond u visini od 106 milijuna eura, normalno da se mi ne možemo uspoređivati sa jednom snažnom Austrijom, ali jedna Austrija koja ima itekako razvijenu znanost, itekako razvijene firme koje isto tako razvijaju različite znanstvene projekte, ulažu proporcionalno puno više nego mi to ulažemo i koliko bi mogli ulagati a mogli bi dakle ulagati. Ovih 9 milijuna i 250 tisuća kuna možda bi bilo dostatno da to prerasporedimo po nekakvoj staroj računici, a sjetimo se prije 10-tak godina ovdje se u Saboru govorilo da kilo mozga vrijedi negdje 2 njemačke marke, dobro ta vremena su prošla, svi mi skupa znamo da ulaganje u jednog stručnjaka, ulaganje u jednog znanstvenika stoji puno novaca, ali isto tako da se taj novac može itekako vratiti ukoliko taj stručnjak na pravi način bude iskorišten, ukoliko se iskoriste njegovi patenti, inovacije itd., on može to ulaganje itekako vratiti. Dakle, ova ulaganja, visina ovih ulaganja u ovu zakladu i u samo obrazovanje na neki način su u direktnoj suprotnosti sa proklamiranim ciljevima same zaklade. U samom izvješću govori se o misiji, nekakvim višim ciljevima, o zahtjevnim ciljevima koji su dakle u kontrapunktu upravo sa sredstvima s kojima se raspolaže, pa dopustite da pročitam ta dva osnovna cilja koja zaklada po zakonu ima ili bi trebala imati. Dakle, prema zakonu zaklada se osniva sa svrhom promocije znanosti, visokog školstva i tehnologijskog razvoja Republike Hrvatske s temeljnim ciljem osiguravanja gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. Zaklada osigurava potporu znanstvenih, visoko obrazovanih i tehnologijskih programa i projekata te poticanje međunarodne suradnje na području visokog školstva. Potpora uključuje i pomoć u realizaciji znanstvenih programa od posebnih interesa u području fundamentalnih, primijenjenih i razvojnih istraživanja. Zaklada posebice financira programe visokog obrazovanja koji će rezultirati inovacijama i patentima te programe visokog obrazovanja znanosti i tehnologijskog razvoja, dodjeljuje školarine nadarenim studentima, diplomantima i poslije diplomantima. Posebno mlađim, istaknutim znanstvenicima i stručnjacima u gospodarstvu i znanstvenim i visoko školskim ustanovama Republike Hrvatske. S ovim proračun dakle to nije moguće. Isto tako znamo da je riječ o zakladi dakle, o instituciji koja bi morala objedinjavati sredstva ne samo iz proračuna, već iz gospodarstva, iz donacija itd., na žalost na gospodarstvo previše naše ne možemo računati, znamo u kakvoj je ono situaciji, da tu previše ne može se očekivati od njih, jer samo gospodarstvo isto tako malo ulaže u svoje gospodarske, razvojne, inovativne projekte. Imamo podatke da samo polovica Hrvatskih tvrtka ima neku vrstu istraživačke djelatnosti, samo polovica ne više. Svega 32% ih uspijeva realizirati te inovacije, pri tom su najuspješnije tvrtke energetskog i kemijskog sektora one najbogatije, dakle na samo gospodarstvo ne možemo računati dok nam iskustva iz Europe i svijeta govore o tome da je upravo inovativnost najrazvijenija u gospodarskim tvrtkama i da su ulaganja u velikim gospodarskim subjektima u svijetu, znači što se sredstava tiče daleko veća o svega što Hrvatska ulaže u cjelokupnu svoju znanost i obrazovanje. Ono na što bismo još na kraju htjeli upozoriti dakle kao regionalne stranke da se u ovom izvješću ipak samo jedanput spominje nekakav oblik regionalnog djelovanja. Naime, u dijelu koji govori o znanosti, okolišu i o državnom razvoju spominje se da tematske prioritete, da je potrebno identificirati kroz izgradnju nacionalne i regionalnih strategija održivog razvoja. Po našem mišljenju dakle trebalo bi u cjelokupan projekt uključiti tu regionalnu dimenziju jer Hrvatska može ići dakle naprijed i u gospodarskom, znanstvenom smislu ukoliko se iskoriste potencijali na cijelom njezinom području i teritoriju. Eto dakle, uz ove primjedbe Klub IDS-a podržava ovo izvješće s nadom da ćemo svi skupa preuzeti odgovornost, shvatiti ozbiljnost situacije i to već pokazati na usvajanju proračuna za 2006. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HDZ-a poštovani zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo! Sukladno odredbi članka 17. stavka 3. Zakona o nacionalnoj zakladi za znanost i visoko školstvo i tehnologijski razvoj Upravi odbor zaklade aktom od 20. travnja 2005. godine dostavio je godišnje izvješće o svom radu za razdoblje 1. siječanj-31. prosinac 2004. godine. Izvješće koje smo dobili ove godine znatno je opširnije po svom sadržaju, po svom prilogu, po broju stranica. Ali ja bih rekao sljedeće. Na gotovo stotinjak stranica sa prilozima koji uglavnom predstavljaju opće informacije o tome što rade druge zaklade u svijetu, o tome kako je struktuirana zaklada, o tome što su strateški ciljevi ove institucije. Ono što zaslužuje našu posebnu pažnju je stvarni rezultat zaklade i on kao napor jedne tako važne institucije, jedne tako važne organizacije nažalost svodi se na svega nekoliko stranica, možda samo jednu stranicu i o tome ću nešto više govoriti. Zašto nema rezultata o kojima bi željeli isključivo govori kad se podnosi godišnje izvješće ima više razloga. Rezultate nije moguće tako brzo generirati, nema ih danas, nema ih još uvijek ali možemo se nadati da ćemo odgovarajuće rezultate imati u skoroj budućnosti. Tako važne organizacije, tako važne institucije zahtijevaju vrijeme ali isto tako zahtijevaju isto tako mudru, pametnu strategiju kako sa što je manje ili sa malim, sredstva koja postoje su vrlo ograničena, postići rezultate koji mogu biti prepoznatljivi, koji mogu biti model, prototip kako funkcionirati, kako unapređivati ne samo rad zaklade nego kako unapređivati rad ovog izuzetno važnog segmenta hrvatskog društva. Nekoliko riječi o onome što ste deklarirali u uvodu vašeg strateškog plana. Mislim da to nije loše naglasiti i ponoviti. Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj osnovao je Hrvatski sabor. Na saborskoj sjednici 21. prosinca 2001. godine sa svrhom promocije znanosti, visokog školstva i tehnologijskog razvoja u Republici Hrvatskoj s temeljnim ciljem osiguravanja i to je ono zbog čega ističem ovo i o čemu želim nešto više reći. S temeljnim ciljem osiguravanja gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. To je izuzetno važan i vrijedan cilj jer na kraju znanost manje-više u svim državama ako dobro funkcionira onda funkcionira isključivo i jedino iz razloga jer daje odgovarajući doprinos značajan gospodarskom potencijalu određene države, gospodarskoj konkurentnosti, tvrtki i poticanju zapošljavanja posebno onih koji predstavljaju najkvalitetnije obrazovani dio društva. I to je prevažan cilj o kojem smo tek rekli nekoliko riječi ali mislim da on zaslužuje ozbiljniju raspravu i sve naše napore da bi taj temeljni cilj zaista u budućem radu ove važne institucije se u punoj mjeri i afirmirao. No međutim, to je puno lakše reći, to je puno lakše napisati nego što je to lako napraviti i o tome ću malo kasnije reći nešto više. Vizija i ciljevi nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj definirani su i u vašem strateškom planu i citirat ću neke dijelove pa ću opet nešto komentirati. Ulaganje u ljude, ideje te poticanje suradnje promičući izvrsnost. Mislim da ovo što ste vi naglasili kad je u pitanju izvrsnost je jako važno, to zaslužuje posebnu pažnju jer bolje je raditi malo ali kvalitetno na pravi način sa pravim rezultatima i sa pravim doprinosom kako bi se afirmirao projekt zaklade i sveukupne znanosti u Republici Hrvatskoj. Taj element i taj segment vi ste ga, ja bih rekao snažno i dovoljno, istaknuli ne samo u vašem izvješću nego i u organizacijskoj strukturi mislim da zaslužuje posebnu pažnju. Dalje, Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj pomaže transformaciju hrvatskog društva. To ovako jako lijepo zvuči danas moderno. Pomaže transformaciju hrvatskog društva u društvo znanja, razvitak svjetski prepoznatljivog znanstvenog istraživanja i gospodarstva temeljenog na znanju. No međutim, mi smo još jako daleko od tih ciljeva i trebamo se upravo puno više u godišnjim izvješćima koncentrirati na one rezultate koji afirmiraju taj cilj i koji pokazuju da u radu zaklade, ne samo u radu zaklade, jučer smo govorili o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti uspijevamo napraviti doprinos u tom smislu. Zaklada se osniva sa svrhom promocije znanosti s temeljnim ciljem, evo opet iz vašeg izvješća dovoljno snažno naglašeno u materijalima ali ne dovoljno snažno istaknuto u današnjem izvješću koje smo dobili. I zbog toga to posebno ističem, s temeljnim ciljem osiguravanja gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja ali govorimo o konkretnom zapošljavanju. Jučer smo na televiziji čuli jednu informaciju da je 300 tisuća, nije sad važno je li to točno, nezaposlenih 20% mladih i među njima svakako ima ne mali broj onih koji su kvalitetno obrazovani i koji traže pravi izazov kako bi se afirmirali upravo u ovom kontekstu zapošljavanja najobrazovanijih, najsposobnijih ja ću reći u hrvatskom gospodarstvu, njegovu konkurentnost. Razvoj ponajprije ovisi o talentu, idejama i poduzetničkoj energiji izuzetnih pojedinaca. To je točno, ali sve to ovisi i o okolnosti i okvirima u kojima taj pojedinac živi. Ako te okolnosti nažalost nisu zadovoljavajuće u smislu znanstvenog izazova, u smislu njegove perspektive razvoja i daljnjeg usavršavanja onda se dešava ono što ne želimo. Mladi ljudi traže pravi izazov posebno oni najbolji i odlaze van. Svakako, vi ste definirali u vašim ciljevima i projekt priljeva mozgova. To je dobar cilj, prihvatljiv cilj ali on se ne može ostvariti ako se ne stvore okolnosti i uvjeti u kojima ti mladi ljudi zaista mogu funkcionirati afirmirajući se kao znanstvenici, afirmirajući se na projektima koji imaju svoju stvarnu upotrebnu, gospodarsku vrijednost. I na kraju, to se vidi i na tržištu, ne samo tržištu znanja nego se vidi i na konkurentnosti hrvatskih tvrtki na svjetskom tržištu. Nažalost, njih tamo ima malo, ja bih rekao zabrinjavajuće, možda sve manje i manje. Evo, nekoliko riječi o onim konkretnim rezultatima koji bi trebali biti u fokusu naše pažnje a vezani su, nažalost od ova tri segmenta, znanosti, visokog obrazovanja i tehnologijskog razvoja, isključivo i jedino na doprinose koje ste napravili u smislu potpore reformi visokog obrazovanja. I taj dio izvješća dan je na stranici 20, zaslužuje određeni komentar. On je jedan konkretan rezultat koji upućuje na činjenicu da sustav ipak djeluje i pokreće se, gotovo sa mrtve točke jer prošle godine nismo imali gotovo nikakvih konkretnih rezultata izvješća. Nacionalna naknada za znanost izdvojila je sveukupno 6 milijuna kuna za programe potpore reformi visokog obrazovanja. Posebno važno je, mislim da ste to jako dobro uočili, to je razvoj poslijediplomski, posebno doktorskih studija jer Hrvatska gubi tempo ne na kvaliteti svog dodiplomskog obrazovanja nego na kvaliteti svog poslijediplomskog obrazovanja, posebno onog multidisciplinarnog, i posebno onog ciljanog koji je vezano uz projekte koji mogu afirmirati i znanost u funkciji gospodarskog razvoja. Evo nekoliko riječi, nažalost od, ja bih rekao ne malih sredstava, ja se slažem tih 100 milijuna kuna zaista su nikakva sredstva ali upotrijebiti sredstva sukladno postavljenim ciljevima osiguravajući izvrsnost, vidjeti ćete da su to velika sredstva. Ja se nažalost sjećam da sam bio jedno vrijeme u situaciji kada sam vodio vojno- … [[Govornik se ne razumije.]] savjet Ministarstva obrane da smo imali samo nekoliko milijuna i kada smo htjeli tih nekoliko milijuna utrošiti sukladno funkcionalnosti, praktičnosti i izvrsnosti onda smo vidjeli da malo toga, nažalost možemo dobiti. Vi ste dali financijska sredstva određenim institucijama i evo na tablici, u tablici četiri, prihvaćeni su projekti za program uspostavljanja programa trećeg ciklusa … [[Govornik se ne razumije.]] studija Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Splitu, Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci i to je jako dobro. Ja bih bio vrlo sretan da sam vidio i neke druge fakultete koji zaista moraju i trebaju napraviti iskorak u smislu kvalitete svoji poslijediplomski je posebno doktorskih studija. Ja ću još reći nešto što mislim da je važno. Kako funkcionira zaklada u praksi? Vi raspisujete natječaje, definirali ste procedure i to je ja bih rekao potpuno jasno i razvidno. No, međutim, isto tako mislim da bi zaklada trebala biti puno fleksibilnija i efikasnija kada se pojave projekti i programi koji imaju svoju prepoznatljivu kvalitetu, funkcionalnost i kroz koje kao partner se zaklada može afirmirati. Istaknuti ću jedan projekt, i bio sam iznenađen kada su mi mlađi kolege rekli da zaklada ne može sudjelovati na jednom ovako vrlo interesantnom i značajnom projektu multidisciplinarnom koji se odnosi na nove metode i nove tehnologije u liječenju post traumatskog ratnog sindroma i na tom projektu sudjeluje jedan veliki broj najuglednijih svjetskih institucija. Od američke bolnice Walterid, najboljih američkih sveučilišta iz Izraela, iz Norveške, Francuske, Njemačke itd.. I taj skup najkvalitetnijih znanstvenika sastaje se idućeg tjedna u Dubrovniku na svom znanstvenom savjetovanju čiju kvalitetu, čiju funkcionalnost, čiju izvrsnost je prepoznao i nato znanstveni savjet. Znači ako je natov znanstveni savjet sa jednom strogom, višečlanom, međunarodnom komisijom rekao da je to važan projekt, dao je financijska sredstva ne mala, onda je zaista iznenađujuće da Republika Hrvatska kroz svoje institucije ne nalazi interesa i ne uspostavlja partnerski odnos jer ja bih rekao kao što je važan taj projekt, čini mi se da bi bilo jako važno i za afirmaciju zaklade da je prisutna na tom skupu zbog njegovog i znanstvenog reitinga ali i zbog njegove funkcionalnosti kao i zbog činjenice da taj znanstveni skup je samo dio jednog šireg projekta kojem će vrlo skoro dati potporu i financijsko američki kongres. To partnerstvo zahtijeva fleksibilnije i ja bih rekao brže oblike odgovora od onih uobičajenih, standardnih natječaja. I evo, još na kraju samo nekoliko riječi o imovini zaklade. Uplate izvršenog proračuna 9 milijuna 250 tisuća kuna. Nisu velika sredstva ali vidjeli smo u praktičnom radu kada se žele kvalitetno i funkcionalno utrošiti financijska sredstva onda to nije niti jednostavno niti lako. Zaklada je bila mudra i svojim financijskim poslovanjem osigurala je prihod od kamata tijekom 2004. godine od 5 milijuna kuna. Njena ukupna imovina od 103 milijuna kuna i ja bih rekao s obzirom na utrošena sredstva i s obzirom na mogućnosti da se ta sredstva stvarno afirmiraju nisu mala. I zaključujem Klub HDZ-a podupirao je, podupire rad zaklade za znanost sa konstatacijom da su napravljeni u protekloj godini značajni iskoraci, rezultati u smislu unaprjeđenja kvalitete visokog školstva, posebno poslijediplomski, doktorskih studija ali da je nedovoljno napravljeno posebno u segmentu tehnologijskog razvoja Republike Hrvatske. I vjerujemo da ćemo iduće godine u vašem izvješću vidjeti prve prepoznatljive rezultate i u tom segmentu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega je rekao kako je brojka neuposlenih u ovome trenutku u Hrvatskoj negdje oko 300 tisuća, točna je brojka prema Hrvatskom zavodu za zapošljavanje 321 tisuća, ali stvarna brojka je i veća zbog toga što znamo kako i na koji način se vodi evidencija. Također je netočan navod da vezano uz zapošljavanje mladih više može napraviti zaklada, daleko više može napraviti Vlada samo da umjesto dužnosnika u nadzorne odbore imenuje mlade koji će to daleko kvalitetnije raditi a ne na način da oni čak i zakone fizike remete. Da su u isto vrijeme 10 odbora. Hvala.
Hvala. Imamo i povredu Poslovnika, gospodin Krešimir Ćosić.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnik vjerojatno nije slušao što sam rekao, rekao sam sljedeće, jučer na dnevniku je bila informacija da je u Hrvatskoj
Ali, povreda Poslovnika je, povreda je Poslovnika a ne ispravak ispravka.
A članak 209.
Dobro.
A gledajte, da se razumijemo, rekao sam informaciju koju sam citirao. To je jedna stvar. Druga stvar, rekao sam o zapošljavanju onih mladih obrazovnih, nisam govorio općenito o zapošljavanju nego sam govorio o zapošljavanju ljudi koji mogu afirmirati hrvatsku znanost, koji mogu svojim doprinosom dati.
Znači nije povrijeđen Poslovnik nego je ispravak ispravka. Prema tome evo, O.K., nije, nije bila povreda Poslovnika. Idemo dalje. U ime Kluba HNS-a, PGS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici zaklade i Ministarstva, kolegice i kolege. Meni je jako drago da svi klubovi koji su se do sada izjasnili glede ovog izvješća ga podržavaju što je vrlo dobro. I Klub HSN, PGS će to isto učiniti jer nakon 10-ak i više godina žučnih rasprava o položaju znanosti i visokog obrazovanja moramo biti iskreni i reći da u praksi se do sada vrlo malo toga dogodilo barem na bolje. Svi smo uvijek govorili o potrebi većih ulaganja, svi smo govorili o potrebi da se reformira sustav znanosti i visokog obrazovanja, a nažalost do sada je učinjeno relativno malo. Posebno jasno u smislu postizanja veće efikasnosti tih sustava i znanosti i obrazovanja. Ono što bih ja želio ovdje reći i ja bih čak rekao pojednostavniti daljnji tijek ove rasprave jeste na nekoliko primjera i u nas ali i u svijetu glede ove materije. Naime ja sam počeo raditi kao znanstveni novak 1978. godine i nekako u to doba mnoge su europske zemlje, zapadnoeuropske zemlje bile u poziciji u kojoj smo mi otprilike danas što se tiče ove materije. I nikad neću zaboraviti onoga što se dogodilo u Italiji tih godina. Naime tada se našao u Italiji jedan vrlo hrabar i vrlo odlučan ministar znanosti koji je uočivši neefikasnost njihovog sustava ogroman broj znanstvenih projekata koji nisu služili ničemu nego da jasno pomažu financijski status njihovih voditelja, ništa drugo. Njihova primjenjivost apsolutno neupotrebljiva u najvećem broju slučajeva. Taj ministar hrabro kad je zasjeo u svoju fotelju rekao je: «Za mjesec dana prestaje važiti dosadašnji način financiranja projekata. Molim sve talijanske znanstvenike da mi ponovno napišu prijave. Neka tu prijavu napišu na talijanskom jeziku i na engleskom jeziku.» Prvi puta pred 30 godina. Što je on napravio sa tim prijavama? Poslao ih je na recenziju, ali van talijanskih granica. Da dobije kvalitetnu recenziju, da dobije vrhunsku, svjetsku recenziju. On je preko noći ugasio ni manje ni više nego 70% talijanskih projekata. I sad je novac prelio onima koji su dobili kvalitetnu pozitivnu recenziju. Oni su plivali u izobilju. Oni su primali novake i ne moram vam reći da je 5 do 10 godina nakon toga došlo do najvećeg gospodarskog rasta Italije u novijoj povijesti te zemlje. To bi mi trebali otprilike učiniti. I ova zaklada je prvo svjetlo u tunelu u tom pravcu. I zato mi je drago da svi razmišljamo pozitivno glede ovog pokušaja. Nekako istovremeno u to doba sam radio sa jednom francuskom grupom i odjednom mi kolega iz Francuske javlja da on više nema sredstava za komunikaciju i pitam ga zašto nemaš? Kaže: Pa znate šta, mi radimo u oblasti biomedicine, a naš ministar i naša vlada svake, svaki put kad dođe nova vlada ona odluči jasno okvire strategije razvoja velike Francuske države. Vrlo jasno. Svaki ministar mora poštivati tu stragegiju i mora ju podupirati svojim aktivnostima. I što je učinio ministar znanosti 1981. godine u Francuskoj? Rekao je: «Prioritetno ću financirati kolege koji će se baviti fibrooptičkim vlaknima», a znamo što oni danas znače. «Koji će se baviti poluvodičima», a znamo što oni danas znače. «Koji će se baviti genetskim inžinjeringom», a znamo šta znači danas genetski inžinjering. «Oni će plivati u izobilju novca». I on je uspio. Sve probleme su riješili njihovi znanstvenici da bi poduprli razvoj francuskog gospodarstva sa tim istraživanjima. Sva ostala istraživanja bila su u drugoj ili trećoj skupini glede količine novca koju su imali na raspolaganju. Dakle opet hrabro, odlučno i jasno. Kod nas nijedna vlada u 15 godina nije imala hrabrosti reći koja je to strategija razvoja? To su bile smjernice ne strategija. Na te, na tu strategiju trebalo je nasloniti kompletan sustav obrazovanja. Upisnu politiku, programsku politiku. Na to je trebalo nasloniti stup znanosti i tehnologije. Tako rade svih osim nas. Zašto to ne možemo napraviti ja ne znam. Ali zajedno moramo naći izlaz. Moramo naći rješenje. Ja sam jučer dosta opširno govorio o nedostacima u našem radu glede ocjene pojedinih izvješća na primjeru izvješća Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Ja zato neću ponavljati sve ono što sam tad rekao. Možda samo reći da mi kao zemlja, mala zemlja, zemlja koja nema puno financijskih sredstava mora prestati podupirati paralelne sustave, mora prestati podupirati nepovezane sustave, mora prestati podupirati sustave koji nisu u funkciji razvoja države Hrvatske. Mi moramo prestati s tim. Mi nemamo novaca. Mi ne možemo drugačije. Ja tvrdim da je bolje čak imati kolege i zato se uvijek razočaram da nam nijedna Vlada nikada ne pošalje na naše klupe prijedlog strategije razvoja. Bolje je imati i lošiju strategiju nego nikakvu strategiju. Bolje je imati slabiju koordinaciju nego nikakvu koordinaciju. Bolje je imati slabiju organizaciju nego nikakvu organizaciju. A ovdje ja vidim zaista veliku potrebu da se naš ministar koga ni danas nema sa svojim suradnicima, naš saborski Odbor nadležan za ovu materiju, zaklada, Rektorski zbor, HAZU, Gospodarska komora barem dva do tri puta godišnje zajedno sjednu i dogovore u kom pravcu krećemo, što smo postigli, što nismo postigli i ispravljati iz mjeseca u mjesec hod naše države i cijelog sustava. Ja ne bih puno više dužio nego zaista evo ispred Kluba PGS-a, HNS-a PGS-a bih želio reći da ćemo poduprijeti ovo izvješće međutim nadamo se da će vrlo uskoro doći do puno kvalitetnije koordinacije između svih onih subjekata koji su ovdje obvezni surađivati jer inače i ova nastojanja Zaklada i Upravnog odbora Zaklade ako bude sustav visio u zraku, ako se ne bude povezivao sa ostalim sustavima jasno neće postići svoj puni učinak. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Luka Roić izvolite. ... [[Upadica se ne razumije.]] U ime Kluba HSP-a gospodin zastupnik Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Na početku današnjeg zasjedanja jutros Klub HSP-a je zatražio od predsjednika Sabora da pozove predsjednika Vlade koji bi trebao podnijeti izvješće odnosno informaciju Hrvatskom saboru o tijeku razgovora sa glavnom haškom tužiteljicom i o rezultatima tog razgovora. Kako nemamo razloga sumnjati da predsjednik Sabora nije izvršio ono što je obećao, a rekao je da će pozvati predsjednika Vlade ja vas molim da nas izvjestite da li je to učinjeno i kakve su šanse da Hrvatski sabor dobije određene informacije od predsjednika Vlade.
Predsjednik Sabora je vjerojatno sada u kontaktima oko toga tako da ja ne znam rezultat tog kontakta i čim doznamo obavijestit ćemo Sabor. Evo sada u ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Luka Roić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Upravnog odbora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. I mi u Klubu HSS-a razmotrili smo izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu. Svijest o potrebi razvoja nacionalne tehnologije i međunarodne tehnološke suradnje usprkos činjenicama koje na to ukazuju još uvijek nije na razini koja jamči promjene. Alarmantna je činjenica tehnologijskog zaostajanja Hrvatske za razvijenim svijetom. Čini se da se još uvijek ni u političkoj ni u široj javnosti ne pridaje značaj koji tome pripada. A izravna posljedica tehnologijskog zaostajanja jest neučinkovitost gospodarstva sa svim njezinim posljedicama. Da je tome tako govori i činjenica da je na 10. sjednici Hrvatskog sabora raspravljano o izvješću o radu Nacionalne naklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske od prosinca 2001. do lipnja 2004. godine. Dakle, Zakon o nacionalnoj zakladi donesen je u prosincu 2001. godine. Smijemo li dozvoliti takvu sporost znajući da je temeljni cilj zaklade osiguravanje gospodarskog razvoja i poticaja zapošljavanja, odnosno transfer same znanosti u gospodarstvo. Svi smo sigurno suglasni da je zaostajanje i sporost vrlo veliki problem i može imati kobne posljedice na ono zbog čega je sve to skupa i učinjeno. Matica hrvatska je kao institucija izrazila svoj stav o važnosti tehnologijskog razvoja time što je 2.6.2004. godine održana osnivačka skupština Odjela za nacionalnu tehnologiju i upravo nacionalna tehnologija na neki način je ta koja mora odgovoriti kako naše blago koje u Hrvatskoj državi imamo u izobilju na štedljiv i neškodljiv način pretvoriti u proizvode. Kako će na primjer seosko gospodarstvo uz tehnološki prihvat izvršiti pretvaranje blaga u bogatstvo. Da li ćemo sijanjem genetski modificiranih organizama pretvoriti blago u bogatstvo. Podsjećam da smo Zakon o genetski modificiranim organizmima donijeli dvadeset i petog 2005. godine. Time nismo izbjegli procesu financijsko-tehničke globalizacije. Kako stoji u Izvješću Nacionalne zaklade za znanost za 2004. godinu možemo se nadati da će se sve ubrzati, da su stvoreni preduvjeti za fokusirano financiranje izvrsnih i kreativnih pojedinaca, te izvrsnih i kompetitivnih znanstveno-istraživačkih programa. Evaluacijski postupci u kojima se prihvati manje od 30% projekata jamče kvalitetu naklade, Nacionalne naklade za znanost, te se može okrenuti na samo najboljima, spremnima za nadmetanje. Značajni naglasci u strateškom planu Nacionalne naklade za znanost 2004., 2008. godine su prije svega preobrazba iz industrijskog društva u društvo znanja, razvitak konkurentnog gospodarstva temeljeno na znanju, stvaranje jasne koncepcije reforme, znanosti i visokog obrazovanja, veća ulaganja u istraživanja i permisivno društveno okruženje, povećati broj mladih ljudi koji se žele baviti znanošću, inovacijama, razina obrazovanosti radno aktivnog stanovništva. Poznato je da je niska razina, nema odgovarajućih kadrova, cijena rada razmjene je previsoka. Preporuke Nacionalnog vijeća za konkurentnost čine temelj strateškog plana. Potreba za raznolikim pristupima, financijsko znanstveno istraživačkim, financiranju znanstveno-istraživačkih aktivnosti. Znanstvenici trebaju imati mogućnost provođenja fundamentalnih istraživanja, ali uz uvjet da je to što rade vrhunsko i prepoznato u svjetskoj znanstvenoj zajednici. Nacionalna zaklada za znanost upravo treba financirati visoko školske istraživačke i tehnologijske projekte koji su u skladu sa nacionalnim strateškim pravcima, a to su oni pravci koji su identificirani u nacionalnoj strategiji znanosti, a to su informacijske i tehnologijske i telekomunikacijske tehnologije, biomedicina i genetika, biotehnologija, nano tehnologija, novi materijali, nove energije, znanost o okolišu, socio kulturna tranzicija iz društva iz industrijskog društva u društvo znanja. Na primjer istaći ću primjer Irske. Irska zaklada se fokusira na financiranje istraživanja u dva područja biotehnologije i informacijsko-komunikacijske tehnologije. Takvo fokusiranje je velika odgovornost i to može napraviti samo parlament jedne države. Posebnu važnost je ono gdje vidim naš zadatak je da politika treba izgraditi stimulativne mjere koje će ohrabriti i podsticati prije svega studente, post doktorante i znanstvenike da ostanu aktivni u istraživanju unutar i izvan sustava znanstvene djelatnosti. Nužno je poticati ljudski talent koji je ostvario otkrića i inovacije i prosperitet. I druge strateške vrijednosti podrška dobrim idejama, poticanje suradnje i partnerstva, te promicanje izvrsnosti svakako će nadamo se dati željene rezultate. Fokusiranje prioritetnih područja može doprinijeti utvrđivanju strateških pravaca razvoja na nacionalnoj razini i stvaranju šire političke klime koja će omogućiti konvergenciju strateškog promišljanja i planiranja. Prioritetna područja su naglašavam reforma sustava visokog obrazovanja, priljev mozgova informacijske i komunikacijske tehnologije, biotehnologija, novi materijali i novi proizvodni procesi, znanost o okolišu i održivom razvoju, socio kulturna tranzicija iz industrijsko u društvo znanja. Zadržati ću se na prioritetu znanosti o okolišu i održivom razvoju. Pod tim naslovom u izvješću stoji, citiram: «Tematske prioritete potrebno je identificirati kroz izgradnju nacionalne i regionalnih strategija održivog razvoja, no istodobno je potrebno razmišljati i o razvoju proizvoda i usluga koji mogu naći mjesto na svjetskom tržištu.» Nekoliko mogućih tematskih prioriteta koji su uglavnom podudarni sa tematskim prioritetima šestog okvirnog programa Evropske unije. To su čisti izvori energije, ušteda i efikasnost, alternativna motorna goriva, održivi transporti i sustavi i način transporta koji su povoljni za očuvanje okoliša, globalne promjene i eko sustav, plin, zaštita voda i proizvodnja čiste vode, bio raznolikost, održivo upravljanje zemljom i razvijanje sustava navodnjavanja mediteranske kulture i održivi razvoj hrvatskih otoka, proizvodnja zdrave hrane. Nadalje, u izvješću stoji. Naglasak bi trebao biti na istraživanju i razvoju tehnologija koje bi omogućile ekonomski napredak na principima održivog razvoja uz istovremeno očuvanje prirodnog okoliša. Hrvatska ima prirodne prednosti i specifičnosti koji pogoduju korištenju obnovljivih izvora energije, tako da bi Hrvatska lako mogla postati ogledna zemlja za razvoj, demonstraciju i primjenu novih izvora energije i novih energentskih tehnologija. To doslovno stoji u Izvješću Nacionalne zaklade za znanost, a što je zapravo naša stvarnost. Obaveza je da do 2010. godine petina dizelskog goriva biljnog podrijetla bude na našim benzinskim crpkama. Hoćemo li bio dizel proizvoditi ili ćemo ga kao i obično uvoziti. To su pitanja na koja moramo naći odgovore. Unatoč pogodnom tlu, klimatskim uvjetima i znanju ratara, glavno ograničenje u proizvodnji sirovina i preradi bio dizela su još nedefiniran zakonski okvir. Dakle, na taj projekt koji nas obvezuje i direktivama Europske unije nema zakona, a kod sijanja genetski modificiranih organizama sjećamo se pozivali smo se na direktive Europske unije. Što će biti na primjer sa projektom «Družba Adria». Taj je projekt dobar model za primjenu načela opreza, jer su štetne posljedice uglavnom i reverzibilne. Da nam se to ne bi dogodilo, da Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologiju i razvoj Republike Hrvatske ne ide u jednom smjeru, a Hrvatski sabor sa zakonima i ratifikacijama kao na primjer «Družbe Adria» moguće u drugom smjeru. Iz svih ovih razloga mi apeliramo da se nastavi naravno sa svim onim zacrtanim ciljevima u Nacionalnoj zakladi za znanost i u Klubu HSS-a spremni smo podržati ovo Izvješće Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu gospodin zastupnik Ivo Banac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Upravnog odbora, gospodine državni tajniče. Nacionalna zaklada za znanost je strateški značajna ustanova sa svrhom promocije znanosti, visokog školstva i tehnologijskog razvoja u cilju osiguravanja gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. Namjera zaklade je pomagati transformaciju hrvatskog društva u društvo znanja. Razvitak svjetski prepoznatljivog znanstvenog istraživanja i gospodarstva temeljenog na znanju. Zaklada od svog osnutka sustavno razvija svoje djelovanje o čemu svjedoči i dosta temeljito i kvalitetno pripremljeno izvješće. Međutim temeljne odrednice djelovanja zaklade treba javno ponoviti zbog ključnih nedostataka dosadašnjeg djelovanja. Radi se o problemu privlačenja izvan proračunskih sredstava i općenito suradnja s gospodarstvom. Iskustva zemalja koje se razvijaju u smjeru društva i gospodarstva temeljenog na znanju pokazuju nužnost suradnje znanosti i gospodarstva. Hrvatska ovdje bitno zaostaje, a Nacionalna zaklada za znanost može biti jedna od najvažnijih ustanova koje mogu promijeniti takvu sliku. Unatoč spomenutim strateškim odrednicama Izvješće Nacionalne zaklade za 2004. godinu ne spominje nikakvu realizaciju izvanproračunskih prihoda ili suradnju s gospodarstvom na realizaciji vlastitih programa. Na stranici 38. spominje se da je pripremljen program "Partnerstvo s industrijom u bazičnim istraživanjima" no bez detalja. Pozitivno je što se u izvješću prepoznaje ovaj problem, najavljuje proaktivno djelovanje kao i uključivanje novog člana izvršnog odbora zaduženog za smišljavanje i provođenje aktivnosti vezanih uz privlačenje izvanproračunskih sredstava. Očigledno je da u budućem djelovanju Nacionalne zaklade treba učiniti bitne pomake u ovom području. No radi se o sustavnom problemu kojeg nije moguće rješavati u izolaciji. Stoga u realizaciji suradnje s gospodarstvom bilo bi korisno poticati suradnju i partnerstvo prije svega s istaknutim tvrtkama kao što je npr. slučaj u susjednoj Sloveniji, s poslovnim udrugama npr. sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, sa znanstvenim ustanovama npr. sa Ekonomskim institutom i udrugama civilnog društva koje djeluju na istraživanju ili promociji suradnje znanosti i gospodarstva. Zapravo problem je u Hrvatskoj etatistička koncepcija znanosti. To je jedan ostatak kontinentalnog etatizma koji je naravno bio jedini priznati obrazac u ovom slučaju kod nas u drugoj polovici 20. stoljeća. To je dovelo do posve, do potpune ovisnosti znanstvenih ustanova, sveučilišta, jučer smo vidjeli Hrvatske akademije, o državi. I ta državna cucla je nešto od čega ove ustanove jednostavno moramo odviknuti. Vrlo je dobro da se javljaju privatna sveučilišta, premda moram reći da u ovom trenutku nema ih dovoljno i njihove aktivnosti nisu još temeljito vrednovane. Najbitnije što ovaj Sabor može učiniti je da pomogne u poticanju donatorstva. Mi u Hrvatskoj jednostavno nemamo adekvatne porezne zakone koji bi mogli usmjeravati tvrtke i pojedince da osmišljaju razne programe koji bi bili u korist ovog partnerstva i suradnje između znanosti i gospodarstva. Dok tako nešto ne postignemo imati ćemo situaciju u kojoj za sad ova Nacionalna zaklada može uglavnom služiti kao koordinacijska ustanova i koja može, ja se nadam, uspješnije nego do sad prenositi iskustva drugih zemalja, posebno onih u kojima su ova pitanja mnogo bolje riješena. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Štovani predstavnici Vlade. Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko obrazovanje odnosno školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske je kvalitetno sačinjeno i pokazuje da smo na dobrom putu kad se govori o zadaćama koje ova institucija ima i koje si je zadala odnosno koje je ovaj Sabor zadao zakonom 2001. godine. No ovo izvješće je ja bih rekao je zapravo izvješće samo praktično jedne godine, prve godine pravoga rada jer 2001. pa sve do 2003. je bilo uhodavanje i formiranje zaklade, tako da možemo govoriti više zapravo o programima nego o rezultatima rada što je i logično s obzirom na kratkoću vremena od njenog osnivanja. No međutim mislim da je dinamika osnivanja bila dobra jer je pratila upravo i naš pristup bolonjskim procesima od 2001. kada smo na Ministarskoj konferenciji u Pragu potpisali i 2003. kada smo prihvatili opća načela bolonjskog procesa. Tako da mislim da će zaklada rasti i stasati zajedno sa našim reformama u smislu pristupanja Bolonjskoj deklaraciji. Zbog toga bi ovdje govorili više možda načelno o zadacima koje treba ubuduće imati nego li o samom izvješću koje je zaista korektno ali kažem ne može još imati rezultate jer je prošla tek jedna aktivna godina. Dakle zadatke zaklada i prema zakonu a i prema onome što je prikazano možemo podijeliti u dva dijela. Jedno je zadatak reforme sustava visokog obrazovanja i druga grupa zadataka priljeva mozgova, odnosno priljeva novih kvalitetnijih znanstvenika istraživača. Ja bih u ovom izlaganju s obzirom na ograničeno vrijeme se osvrnuo samo na prvu skupinu zadataka, dakle unapređenje visokog školstva. Tužna je činjenica da je neophodnost ovakvog projekta zaista vrlo aktualna jer smo više desetljeća zapostavljali visoko školstvo i kod nas je danas studiranje nažalost ekskluzivitet a ne nešto što je dostupno i što je uobičajino. To govori i podatak da među radno aktivnim stanovništvom imamo samo 7% onih koji imaju fakultetsku diplomu, a da su europske norme 30%. Dakle ako mi moramo taj broj učetverostručiti onda debelo kasnimo sa početkom reforme jer ćemo rezultate dočekati tek za desetak i više godina. Još je tragičnija spoznaja da je čak 30% radno aktivnog stanovništva sa nižom ili osnovnom školom ili nižim obrazovanjem. I ono što je još nepovoljno to je omjer tehničkih struka u studiju visokog obrazovanja prema ostalima. A to je temelj tehnološkog a dakle i gospodarskog razvitka države. Taj omjer je upravo obrnut nego što bi trebao biti. U opadanju je interes i studiranje tehnoloških i tehničkih grana što svakako treba ova zaklada ispraviti stimulacijom u svojim znanstvenim projektima ali i usmjeravanjem samog visoko školskog sustava. Nekoliko možda ključnih, ja bih rekao preporuka koje zaklada treba uključiti u svoje programe tako da slijedeća izvješća budu kvalitetna i u rezultatima a ne samo u programima. Znači naš cilj je ne samo povećati broj ljudi sa visokim obrazovanjem nego iz temelja promijeniti kvalitetu načina visokoškolskog sustava. Taj sustav ima nekoliko velikih defekata koje svi mi koji u njemu sudjelujemo godinama nažalost već i desetljećima, možemo prepoznati. Prije svega u programima visoko školskog sustava nema kreativnog načina razmišljanja. Temeljni cilj visoko školskog sustava je ne gomilati znanje jer danas znanje imamo u laptopu na CD-u ili na Internetu, ne gomilati činjenice nego naučiti izvući činjenicu tamo gdje je ona pohranjena, a umjesto toga naučiti i njezinu kreativnu upotrebu. Na taj način visoko školstvo boluje od iste bolesti kao osnovno i srednje. Drugo što je izrazito nepovoljno a bolonjski proces će to ispraviti, ali neće ispraviti ako mi ne spoznamo bit te činjenice. To je izrazito slabi edukativni kontakt između nastavnika i studenta. Žalosna je činjenica da kod nas ima fakulteta neću ih imenovati, jer će se prepoznati, u kojem je kontakt nastavnika i studenta jednom u životu, a to je na ispitu. To je nedopustivo. Nastavnik i student moraju biti u dnevnom kontaktu u obliku seminara, vježbi, različitih projekata, a ne samo neobveznih predavanja i obveznog ispita. To je nešto što kvalitetu našeg visokoškolskog sustava baca desetljećima unatrag. Istovremeno prema bolonjskom procesu kada se broj nastavnika i broj studenata uskladi mi ćemo vidjeti da nam nedostaje ogroman broj nastavnih prostora, na žalost velik broj fakulteta ima manje nastavnih prostora, predavaonica i ostalih nego što ima katedri i predmeta, tako da su to stvari koje treba također uključiti u ove projekte, jer ako njih ne uključimo kao fundamentalne promjene onda naravno neće biti niti rezultata. Nekoliko riječi o nastavnim programima u našim visokoškolskim ustanovama. Ti nastavni programi u najvećem broju slučajeva nemaju veze sa praksom. Ako visoko školstvo i znanost moraju biti motori, a moraju, tehnološkog i svekolikog gospodarskog razvoja Hrvatske onda programi visokih učilišta moraju imati veze sa odgovarajućom praksom bez obzira radilo se o studiju tehnološkog, tehničkog usmjerenja ili nekog biološkog. Nastavni kadar također se ne uklapa u većini slučajeva u bolonjske procese, jer bolonjski procesi izrijekom povezuju znanstveni i nastavni rad. Bez kreativnog znanstvenog načina razmišljanja nema kvalitetne nastave na visokoškolskom učilištu. Ako ne proizvedemo stručnjaka koji ima znanstveni, dakle uključivo i kritični pristup procjeni nekog projekta ili programa onda nismo napravili dobar posao, iako ćemo vjerojatno povećati broj diplomiranih studenata, odnosno završenih stručnjaka. Drugi problem visokog školstva koji također zaklada može korigirati i uvrstiti u svoj program je izdavanje udžbenika odnosno nastavnog štiva. Ima fakulteta kod kojih napredovanje nastavnika nije vezano uz izdavanje nastavnog štiva pa onda imate nastavnika koji je redoviti ili izvanredni sveučilišni profesor, a na njegovoj katedri je udžbenik star 11 godina. Bolje je ne učiti na takvom fakultetu nego li učiti. Napokon dužina trajanja studija pokazuje da odnos i ozbiljni pristup studentu je vrlo različit. Mi znamo da neki studiji, nećemo opet spominjati fakultete, traju točno dvostruko od predviđenog, osam godina. Znači četiri godine je bačeno uzaludno novca, vremena nastavnika, studenata, roditelja i društva koje ga plaća i uzdržava. S druge strane imamo fakultete kod kojeg je prosjek studiranja točno u mjesec se poklapa sa predvidivim godinama studija. Dakle što želim reći? Imamo studija koji su već usklađeni sa bolonjskim procesom ili su vrlo blizu bolonjskih procesa. Treba koristiti njihova iskustva. Bit ću subjektivan pa ću reći na medicinskom fakultetu na najvećom broju katedri radna skupina studenata je pet do sedam. Broj kontakata sa studentom, nastavnika i studenta je tjedno desetak puta. Kontakt sa strukom je apsolutni i nezamislivo je da jedan nastavnik ne bude ujedno i kvalitetan stručnjak i na kraju uvjet za napredovanje pod broj jedan uz znanstvene radove i publiciranja u inozemstvu je izdavanje udžbenika najmanje svakih pet godina što je također već predugi rok. No naravno zaklada sigurno sagledava to i uključit će vjerujem u svoje procese, ali ima i problem financiranja. Ovdje vidimo da se financiranje broji reći ću u milijunima. Ove godine 9 milijuna, prošle 11. Kada gledate slične u inozemstvu tamo se investicije barem početne mjere u milijardama. Prema tome od naše zaklade dok god dobiva 9 milijuna kuna godišnje ne možemo očekivati da potakne sve ove procese i da se poveže sa svim ostalim subjektima koji trebaju te procese potaknuti. No, međutim, treba ipak stimulirati i gospodarstvo da pronađe u projektima zaklade ne dobrog prijatelja u suradnji nego da pronađe svoj interes i visoka učilišta mogu i moraju gospodarskom subjektu ponuditi dobit. Ta dobit može biti znanstvena analiza nekog rezultata, novi proizvod, novi materijal, specifično educirani stručnjak, komunikacija s inozemstvom itd. Dakle gospodarstvo treba ponuditi suradnju na način da gospodarstvo u njoj nađe svoju dobit i onda će ono dati novac za ovakav projekt. Moglo bi se govoriti još dugo da nije crvenog svjetla, ali ja bih rekao samo jedan primjer Austrije, to je zadnja rečenica. U Austriji postoji slična institucija, zove se Fond za znanost. Prva rečenica njezinog programa je potičemo fundamentalna istraživanja koja mogu doprinijeti ekonomskom razvitku. Dakle ne financirati projekt zašto mušica kruži iznad vina brzinom od 6 metara na sekundu nego kako proizvesti novu tehnologiju, novi proizvod i unaprijediti hrvatsko gospodarstvo. Vjerujem da će zaklada u tom smjeru i dalje raditi i zato prihvaćam izvješće o prvoj godini rada. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin, prije toga u 11,01 je prošlo vrijeme za prijavu od 10 minuta. A sada je na redu gospodin zastupnik Marko Turić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče upravnog odbora, državni tajniče. Izvješće koje smo dobili daje cjelovitu sliku o položaju i radu zaklade, njezin rast, pozitivan razvoj u svim vidovima u ovom kratkom vremenu. Sjećam se prošle godine to je bio vrlo šturo izvješće i da ne kažem da svi zastupnici su nekako kritički bili raspoloženi na to. Drago mi je da je sada raspoloženje drugačije. Zaklada nesumnjivo ostvaruje funkciju radi koje je osnovana što znači procjenu provedbi pojedinih projekata i njihovo financiranje. Rast institucije, tog velikog nacionalnog projekta u razvoju nacionalne politike na području znanosti i visokog obrazovanja odvija se u skladu sa strateškim planom predviđenim za razdoblje od 2004. do 2008. u kojem su utvrđene vrijednosti i prioriteti pravila rada i sredstva za pokretanje programa zaklade. A sada nešto o aktivnostima. Značajne aktivnosti poduzete su u programu potpore reforme visokog školstva i prilagodbi sustava znanosti i visokog obrazovanja kako bi se Republika Hrvatska mogla uklopiti u europski prostor visokog obrazovanja. Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju stvorio je osnovne uvjete za realizaciju programa. Predstoji izgradnja institucionalnih sustava za unapređenje kvalitete na visokim učilištima te nužno poduprijeti napore za izgradnju tog sustava. Zatim reforma doktorskih studija nju smatram ključnom za daljnji napredak visokog obrazovanja i znanosti u Hrvatskoj. Također podupirem promicanje visokog standarda obrazovanja na visokim učilištima i pružanje aktivne podrške svim članovima akademske zajednice poglavito nastavnicima, suradnicima, profesorima, studentima, zatim administrativnom osoblju u izgradnji mehanizama za unapređenje vlastite kvalitete. Nadalje, program pod nazivom «priljev mozgova» vrlo je značajan, a imajući u umu da danas nedostaju i ljudi i znanja i da sve države suočavaju se s nedostatkom visoko kvalificiranih ljudi. Poslovni sektor diljem svijeta mora se naprosto natjecati za njih. Visoko kvalificirane osobe moraju moći izabrati ostanak i zaposlenje u Hrvatskoj. Odgovornost za kreiranje uvjeta koji će potaknuti priljev mozgova leži i u odgovarajućem obrazovnom sustavu i sustavu znanosti koji proizvodi radnu snagu u potrebnom broju i razini. Potrebno nam je, nadalje, i otvoreno tržište rada koji nudi dobre poslove i privlačne karijere, visoko kvalificiranim stručnjacima. Odgovornost leži i na odgovornim političkim institucijama, ali i na poslovnom sektoru. Da nam stručnjaci ne bi odlazili i da bi se visoko kvalificirani migranti vratili u zemlju nakon što su unaprijedili svoje znanje i vještine u inozemstvu moramo im ponuditi odgovarajuće uvjete, a to je u prvom redu atraktivan sustav visokog obrazovanja i istraživanja u vlastitoj zemlji. Važnim smatram suradnju s uglednim europskim zakladama, posebice Europskom zakladom za znanost. Tu su napomenuti, Irska zaklada, Švedska, zatim, Švicarska naklada znanosti, Zaklada za znanost. Preuzimanjem dobrih iskustava iz sustava koji funkcioniraju više godina očekujemo da će Hrvatska zaklada doprinijeti promociji znanosti i visokog školstva i tehnologijskog razvitka. Kako se Izvješće usvaja polovicom 2005. godine vrlo je korisno što ono sadrži i pregled uspostave programa Zaklade za ovu godinu. Prema Strateškom planu 2004. kako se spominje do 2008. godine s naznačenim ključnim ciljevima. Dalje je posebno važno nastojanje Zaklade kojom se želi potaknuti suradnja industrije i, kako smo čuli od gospodina, i temeljnih istraživanja u Hrvatskoj kroz neposredno sufinanciranje. Na taj način postići će se povećanje udjela izvanproračunskog financiranja u ukupnom financiranju istraživanja razvoja u Republici Hrvatskoj, te državni proračun ne bi ostao jedini izvor prihoda. Nadam se, a želja mi je da će Zaklada i izvanproračunski izvori potaknuti one programe koji će rezultirati inovacijama i patentima te pomoći nadarenim studentima. Posebno mlađima istaknutim znanstvenicima i stručnjacima u gospodarstvu, visokim školskim ustanovama u Republici Hrvatskoj. Isto tako, na kraju, vjerujem da će daljnji pozitivni rast suradnje s drugim europskim zakladama, vidljiv i u formiranju međunarodnog savjeta, doprinijeti daljnjem profiliranju Nacionalne zaklade kao institucije koja financira visoko kvalitetne znanstvene i obrazovne inicijative i sve to u potpunosti prema, naravno, svjetskim standardima. I sasvim na kraju bi se osvrnuo i suglasan sam sa uvaženim zastupnikom Dorićem koji je spomenuo da u nekim država znanstvenici iz ovakvih zaklada, zatim akademija su u jednom trenutku promisli strateški za svoju zemlju i povukli silno gospodarstvo naprijed. Ja bi želio, budući da imamo Izvješće od jučer, od naše Akademija, te krovne znanstvene institucije, te katedrale mudrosti, pa bi volio čuti i vidjeti da i one strateške, to ću ponoviti, strateški razmišljaju upravo po uzoru na ovo što je spomenuo gospodin zastupnik. Meni je lijepo i drago nam je čuti o maslinarstvu i Arboretumu i Trstenom, ali to mogu raditi možda i neki drugi stručnjaci i drugi težaci. A ovi ljudi vrijedni upravo u onome što mi želimo i trebamo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ivo Josipović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Neću ponavljati puno onoga dobroga što je rečeno. Mislim da je riječ o vrlo uzornom izvješću i da podnositelji Izvješća zaslužuju svako priznanje za savjesnost i temeljitost posla koji obavljaju. Ubacio bi u cijelu ovu diskusiju jednu riječ koja mi se čini dosta važnom, a to je "realizam". Kad kaže realizam onda mislim pri tome da s jedne strane naša očekivanja u pogledu Zaklade moraju biti realna, a s druge strane da i Zaklada mora biti realna kada određuje svoje ciljeve, prioritete i planove rada. Rasprava je pokazala povremeno da možda previše očekujemo za zaista prvu praktičnu godinu rada. I ja osobno ocjenjujem ono što se učinilo u prvoj godini vrlo uspješnim, svjestan pri tome da je to zapravo početak nečega što svi želimo da bude jedan od uzora rada u znanosti i visokom obrazovanju. Ono što bih naglasio, kao što sam i jučer kod Izvješća Akademije znanosti naglasio, dakle, to je nužnost da rezultati djelovanja imaju praktične implikacije. Pri tome rad Zaklade treba promicati ona istraživanja i one programe koji doprinose gospodarstvu i razvoju. I tu imam napomenu da očito da se Zaklada u prvoj godini orijentirala na izgradnju sustava kao takvog. Osobno mislim da ta faza ne bi smjela predugo trajati, da iz te faze izgradnje sustava kao takvog treba ići više za koju godinu, možda godinu-dvije, baš prema gospodarstvu. I htio bih tu naglasiti jednu predrasudu možda malo potaknuti činjenicom da dolazim iz sfere društvenih znanosti, a to je predrasudu da društvu i ekonomiji doprinose samo tehničke, biološke, prirodne i slične znanosti. Mislim da doprinose i društvene znanosti kad govorimo, primjerice, o tome što pravosuđe i njegova organizacija znači za ekonomiju. Da je to sasvim dobar primjer. Isto tako vraćam se na onu riječ "realizam", ono što je profesor Hebrang govorio, mislim da je to ključna stvar. Da ćemo se kad-tad suočiti s činjenicom da nam nedostaje opreme, ljudi, pa i nekih možda kriterija. I da se to ne da postići preko noći. To zahtjeva ogromna ulaganja. Čak bih prije rekao u ljudske resurse nego u same materijalne resurse. Naime, gledam isto tako neka područja koja su mi poznata gdje postoji očigledna disproporcija između potreba za kadrovima i činjenice da kadrova naprosto nema, ne postoje. Ne postoje. S tim u vezi isto tako i kad govorimo o realitetu mislim da očekivanju kako će Zaklada vratiti ili dovesti neki veliki broj vrhunskih stručnjaka iz inozemstva nije jako realistična. Naime, čak kada bi i bila puno veća sredstva mislim da samim ulaganjem, pa čak ni u plaće nećemo dobiti taj efekt. Naime, ljudi dolaze i idu tamo, pravi znanstvenici i istraživači, gdje imaju vrhunske uvjete za rad. Prema tome, da biste dobili natrag ili hrvatskog znanstvenika ili nekoga iz inozemstva da dođe u Hrvatsku vi mu osim pristojne plaće kakvu imaju u inozemstvu morate barem jednake uvjete osigurati za rad u Hrvatskoj kakve je imao i negdje drugdje inače neće doći jer mu je to znanstveno s konja na magarca. I evo, da ne duljim, na kraju mislim da treba realno sagledati potrebe. Mislim da sredstva koja Zaklada ima, jer pazite tih stotinjak milijuna kuna nije na raspolaganju Zakladi da sad ide u programe za 100 milijuna kuna. Zaklada ima osnovni kapital koji se mora sačuvati. Dakle, samo sa onim viškom se može baratati. Dakle, ona su zapravo za ove velike ciljeve koje smo postavili, koje očekujemo, skromna i tu treba toga biti svjestan. I vraćam se i na ono što su neki drugi istakli, državni proračun nikako ne smije biti jedini izvor sredstava. Treba svakako naći načina da se drugi izvori uključe, ali mislim da se to neće učiniti lijepim riječima. Nitko od gospodarstva neće uložiti novce, velike novce samo zato što ga je netko došao uvjeriti nego mora imati svoj interes. Interes je u prvom redu u programima koji će u tom istom gospodarstvu iz istraživanja nešto vratiti, i drugo u poreznoj politici pri čemu je to izvan domene same Zaklade a i moramo reći Ministarstva znanosti, to je jedno strateško pitanje ovog društva jer iskustvo pokazuje da su do sada svi sazivi Sabora i sve Vlade bili neskloni kreirati jedan značajniji fleksibilniji mehanizam poreznih olakšica koji bi zaista naravno uz kontrolu da nema zlouporaba motivirao na ulaganja u znanost, pa i druge strane moram reći i kulturu i umjetnost. Na kraju izvještaj podržavam mislim da je jako dobro napravljen, i posebno isto tako suradnju koja je isto tako vrlo dobra između Zaklade i Ministarstva.
Hvala lijepa. S time je završila rasprava zastupnici. A sada gospodin predstavnik predlagatelja profesor doktor Pero LUčin, zaključno, izvolite.
Ja bih se prije svega zahvalio svima vama na podršci, što ste podržali izvješće ali možda bih vam se najviše zahvalio što ste podržali i to i nekoliko puta istaknuli naš pristup evaluaciji, naš pristup ocjenjivanju i naš pristup izvrsnosti. Zbog toga što mi takvih navika nemamo u našem sustavu i jasno kada vi krenete s programom i kada se dogodi da na programu 4/5 projekata ne prođe, ne prihvati se, onda to kod nas najčešće stvara pobune, proteste, pritiske itd. Naravno i mi smo u našim iskustvima bili izloženi takvim pritiscima, naime kod nas još uvijek naročito u visokom obrazovanju postoji navika da je dovoljno prijaviti projekt, da nije bitno kakav je i da se očekuje financiranje za takav projekt. Mislim da nam je to najvažnija podrška da ustrajemo na takvom nastojanju jer naravno mnogi se neće moći prepoznati u programima a drugo, očekujemo da će upravo oni koji ne uspiju naučiti kako treba pristupiti programima, i naučiti da se za dobivanje financiranja svaki puta treba boriti i da treba jasno ispuniti sadržaj i zahtjeve onog što traži evaluacijski postupak. Jasno bilo je čitav niz, nije bilo toliko puno pitanja tako da ja bih možda ne sistematično odgovorio ali bih htio staviti neka od vaših komentara i sugestija u kontekst, mislim da svi skupa trebamo imati na umu da se radi o izgradnji sustava i da je Nacionalna zaklada za znanost samo jedan od segmenata sustava koji ima svoju svrhu i koji tu svrhu i svoju misiju treba učiniti mjerljivom i vidljivom. Jasno ako zaklada ostane izvan konteksta cijelog sustava onda ona neće sigurno moći ostvariti svoju misiju zbog toga su bitne upravo organizacijske promjene u sustavu znanosti i visokog obrazovanja i zbog toga je upravo i Nacionalna zaklada krenula sa prvim programima da potakne te promjene, da podupre te promjene i cijela reforma sustava znanosti i visokog obrazovanja bude okrenuta izvrsnosti što jedino u biti može dati neku garanciju da će sustav znanosti u Hrvatskoj ostvariti svoje ciljeve. Dakle, zaklada mora imati svoju jasnu definiranu poziciju i ono što užasno važno a to je da upravo vi inzistirate dakle Hrvatski parlament na toj poziciji i da podupirete tu poziciju zaklade. Ja bih se osvrnuo na diskusiju primjerice profesora Hebranga, drago nam je da ste prepoznali značaj ulaganja u izgradnji i potporu reformi sustavu visokog obrazovanja i izgradnju doktorskih studija ali i sustava kvalitete zbog toga što jasno, mi govorimo o razvoju industrije, govorimo o gospodarstvu koje se temelji na znanju, govorimo o uključivanju u Europu ali to sve ne ide bez ljudi. Dakle, ako jednostavno idete pogledati tko je u stanju nositi gospodarstvo koje se temelji na znanju, onda ćete vidjeti da u Hrvatskoj ima negdje svega 8 do 9 tisuća doktora znanosti koji su radno aktivni. S 8 do 9 tisuća doktora znanosti vi ne možete govoriti o gospodarstvu koje se temelji na znanju i zbog toga je upravo nužna reforma doktorskog studiranja i zbog toga je i zaklada odlučila poduprijeti doktorske studije odnosno uspostavljanje doktorskih studija i mijenjanje nekih naših navika koje su u biti išle u dobrom dijelu išle u pogrešnom smjeru što se tiče doktorskog obrazovanja i mi možemo govoriti u ovoj zemlji o gospodarstvu koje se temelji na znanju tek kada budemo imali 20, 30, 40 tisuća doktora znanosti koji su jasno školovani sa prilično jasno definiranim kompetencijama, i u definiranju tih kompetencija da sudjeluje gospodarstvo, odnosno onaj tko te kompetencije treba. Dakle, svrha doktorskih studija u ovoj državi, nije i ne smije biti isključivo akademska reprodukcija, proizvođenje novih profesora za fakultete, odnosno sveučilišta ili za znanstvene instituta, nego prije svega ljudi sa kompetencijama koji su potrebni razvoju gospodarstva. Imate čitav niz primjera ali možda je najlakši najjednostavniji primjer iz onog sektora u kojem ja znanstveno djelujem, dakle da biste vi razvijali biotehnologiju vi morate imati školovane ljudi. Školovanje čovjeka za biotehnologiju da bi mogao raditi bilo šta u biotehnologiji naročito ako je to ciljano u pravilu traje 2 do 3 godine i sada možete li zamisliti koja će to industrija, koja će to firma u Hrvatskoj uložiti u 30, 40, 50 ljudi da bi se samo školovali 2, 3 godine negdje gdje je to skupo, a pri tome neće voditi računa da postoje Hrvatske institucije, da postoje Hrvatska sveučilišta i da postoje doktorski studiji čija zadaća jeste upravo da proizvode stručnjake koji će moći primijeniti jednu biotehnološku metodu. Dakle kada bi sada primjerice Pliva odlučila proizvoditi monokonska protutijela kao alat koji je temeljni alat u … razdoblju, ona bi trebala barem 2 do 3 godine uložiti u stvaranje stručnjaka koji to mogu raditi. Ako to rade sveučilišta kroz doktorske studije i naravno i kroz … znanstvenih rezultata jasno je da je to puno efikasnije primjerice i za jednu Plivu ali i za cijeli sustav. Isto mi je tako drago da ste prepoznali značaj sustava za osiguranje kvalitete, zbog toga što je to golemi izazov za našu akademsku zajednicu, za naša sveučilišta. On se vrlo često interpretira, odnosno sama ideja o kvaliteti se vrlo često interpretira kao nejasno, neprecizno nešto kao što se samo po sebi podrazumijeva, međutim, radi se o vrlo ozbiljnom poslu koji mi trebamo napraviti u vrlo kratkom vremenu, prilagoditi se Europskim standardima i sve to ugraditi u naše institucije u kojima između ostalog i postoji još prilično čvrsto ukorijenjen tradicionalni humboltovski način razmišljanja koji podrazumijeva da postoji sveučilišni profesor kojeg nitko ne treba kontrolirati a kamoli oni koji su korisnici tog sustava, dakle studenti. Isto tako mi je drago što je profesor Josipović istaknuo značaj društvenih znanosti mi smo to prepoznali kao strateški prioritet pa smo to definirali kroz strateški prioritet potpora odnosno podržavanje tranzicije iz industrijskog društvo u društvo znanja. Dakle, to smo tako formulirali. Međutim, jasno ako govorimo o konkurentnosti jednog gospodarstva i ako zanemarimo da konkurentnost gospodarstva se ne može promatrati izvan konteksta konkurentnosti cijelog društva, dakle i društveno-humanističkog konteksta i da nije moguće govoriti o konkurentnosti gospodarstva ako ne postoji odgovarajući indikatori odnosno konkurentnost u društvenom i humanističkom području. Zbog toga mi očekujemo da ćemo upravo pokretanjem programa kada ih identificiramo i prema onome što procijenimo ili što vi tražite od nas da je strateški prioritet za Hrvatsku ili rješenje u određenom trenutku mi ćemo te programe naravno i pripremiti. Jasno, stvarni rezultati zaklade, mi sve programe nastojimo strukturirati da rezultat što je više moguće učinimo mjerljivim, dakle vidljivim da ga možemo u stanju dokumentirati. Zbog toga je naš fokus u ovom razdoblju dakle poduprijeti promjenu sustava i potaknuti stvaranje ljudi odnosno obrazovanje ljudi jasno u sektoru znanosti i visokog obrazovanja, definiranje kompetencija, poticanje obrazovanja koje se temelji na kompetencijama i to ne samo na kompetencijama koje definira akademska zajednica nego kompetencije koje definiraju poslodavci, koje definira privatni sektor ali ne samo privatni sektor nego i društveni sektor. Primjerice, reforma zdravstva će teško ići bez stvaranja ljudi sa kompetencijom da tu reformu iznesu. Ali isto tako i poticanje suradnje u Hrvatskoj postoje resursi, postoje i ljudi ali u Hrvatskoj postoji golema fragmentiranost istraživanja, fragmentiranost institucija, premala je suradnja i praktički svi programi koje pokreće zaklada idu za time da se traži suradnja među institucijama, među pojedincima. Naravno, mi očekujemo da ćemo kroz programe privući ulaganja iz privatnog sektora naročito u onom segmentu koji se odnosi na fundamentalna istraživanja primarno sa ciljem stvaranja ljudi za određene procese. Međutim, jasno uspostavljen sustav, jasno razvijena izvrsnost i principi suradnje kroz prije svega programe će stvoriti našu kompetitivnost, dakle kompetitivnost našeg sustava znanosti i visokog obrazovanja da se natječemo na fondove izvan Hrvatske. Dakle, postoje fondovi, postoje … [[Govornik se ne razumije.]] work programi Europske unije, postoje predpristupni fondovi, postoji čitav niz izvora financiranja. Većina ovih zaklada koje sam spominjao u uvodu ima i fondove koji se odnose na suradnju sa pojedinim državama. Mi jasno upravo očekujemo da kroz kvalitetno definiran sustav, kroz jasno kvalitetno definiranu i dokumentiranu kvalitetu naših programa možemo se uključiti i u europske fondove i u fondove europskih zaklada. Dakle, mi računamo da možemo privući financiranje ne samo iz privatnog sektora nego i financiranje jasno iz Europe. Bilo je nekoliko puta spomenuto pitanje tehnologijskih projekata i zašto se zaklada nije fokusirala više na tehnologiju ili onaj tehnologijski dio. Jasno, zaklada ne može i ne smije funkcionirati izvan konteksta. Dakle, postoji sustav tehnologijskih projekata koje financira Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. U tom sustavu se značajna sredstva ulažu u tehnologijske projekte i mi smo procijenili da u ovom trenutku nije naš strateških prioritet da razvijamo paralelni sustav nego da zajedno sa ministarstvom izgrađujemo sustav u kojem će zaklada dobiti dio svoje misije i potaknuti onaj dio tehnologijskih projekata koji se uklapaju u misiju zaklade. Primarno kada se razmišlja o znanstvenoj politici i načinu na koji će se odabirati odnosno koja vrsta projekata će se financirati onda se najčešće u većini europskih država događalo mada se sada stvar stabilizirala da se sa promjenama Vlade najprije financiranja usmjeravaju u smislu, financiranje istraživanja usmjerava prema primijenjenim istraživanjima pa onda kroz promjene u sljedećem razdoblju se usmjerava prema fundamentalnim istraživanjima, tako da stalno postoji klackalica koja u biti de facto znači nestabilnost u sustavu a možete zamisliti kakva bi nestabilnost bila u jednom malom sustavu koji je naš, koji čak nije i jasno definiran. Dakle, pri definiranju nacionalne politike treba voditi računa o svim resursima i bilo bi pogrešno se isključivo fokusirati na fundamentalna istraživanja ili primjerice isključivo na primijenjena istraživanja. I u jednom i u drugom je bitna izvrsnost i to je ono na čemu treba inzistirati. Ja mislim da sam odgovorio na više-manje sva otvorena pitanja i otvorene dileme. Još jednom ja vam se zahvaljujem. Mislim da sljedeće korake koje moramo napraviti a to je definiranje programe prema strateškim prioritetima su u biti veliki zalogaji za svih nas i teško ćemo mi to ostvariti ako Hrvatski sabor vrlo jasno ne stane iza određenih odluka, iza određenih programa. I ja vam se zahvaljujem što ste stali iza ovoga što smo do sada napravili jer to je garancija da možemo u biti sada napraviti slijedeći korak a to je definirati istraživačke programe koji će biti fokusirani prema strateškim prioritetima jer morate znati kad fokusiramo da isključujemo veliki broj ljudi a svi oni koji se ne prepoznaju unutar programa će se buniti, protestirati i stvarati otpore. Ja vam se zahvaljujem još jednom.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu.
Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske za 2004. godinu. Sukladno prijedlogu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu dajem na glasovanje zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj RH za 2004. godinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Sa 90 glasova za i 3 suzdržana prihvaćen predloženi zaključak.
Sada bi bila na redu 9. točka Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednice, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 301. Čekamo predstavnika Vlade, pa ćemo napraviti inverziju, s time da točka broj 10. nema uvjeta pa će biti odgođena za srijedu. I sada prelazimo na 11. točku. - Konačni prijedlog Zakona o biljnom zdravstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 302 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu i šumarstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodin Petar Čobanković. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici! Dozvolite, ja ću u kratkim crtama nastojati kazati iz kojih razloga je Vlada išla na donošenje zakona i utvrdila Prijedlog zakona o biljnom zdravstvu. Prije svega želio bih naglasiti da je to još jedan od zakona kojim se zakonodavstvo, hrvatsko zakonodavstvo usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije. Isto tako, moram naglasiti da je do sada ova problematika bila regulirana Zakonom o zaštiti bilja. Dotični zakon je iz 1994. godine. Imao je izmjene i dopune u 2003. godini i taj Zakon o zaštiti bilja nije bio usklađen sa pravnom stečevinom Europske unije, nisu bile ugrađene direktive koje su poslije toga došle i koje reguliraju ovu problematiku. Također želim naglasiti da Zakonom o zaštiti bilja iz 94. godine bila su regulirana dva područja, dva, rekao bih odvojena područja koja smo upravo i Zakonom koji je prije par tjedana bio također ovdje na Vladi razdvojili. Radi se o segmentu području zdravstvene kontrole bilja u prometu i područje registracije sredstava za zaštitu bilja i njihovo stavljanje u promet u Republici Hrvatskoj. Znači postojeći Zakon o zaštiti bilja na ovaj način se razdvaja u dva posebna Zakona. Zakon o biljnom zdravstvu i Zakon o sredstvima za zaštitu bilja. Osim ne usklađenosti sa zakonodavstvom Europske unije postojala su još određena, određene manjkavosti postojećeg zakona i zbog toga smo išli na donošenje posebnog zakona. Od određenih manjkavosti zakona, važećeg Zakona o zaštiti bilja želio bih naglasiti da nije imao određeno jedinstveno tijelo nadležno za područje biljnog zdravstva u Republici Hrvatskoj. Također nije uređivao sustav izdavanja biljnih putovnica, zatim, nije predviđao mogućnost propisivanja zaštićenih područja. Također bih želio kazati da sljedeća manjkavost je bila što je određivao obvezan pregled za sve vrste sjemenja za razliku od pravnog propisa Europske unije koji to određuje samo za određene vrste sjemena. Isto tako određivao je i obvezu dvogodišnjeg karantenskog nadzora za određene vrste sadnog materijala što je u suprotnosti sa pravnom stečevinom i direktivama Europske unije. Nadalje, osim samo posla na usklađivanju velikog broja direktiva i odluka potrebno je provesti i kompletnu reorganizaciju postojeće inspekcijske službe uz zapošljavanje minimalno potrebnog broja službenika za upravne poslove zdravstvene zaštite bilja te reorganizaciju i standardizaciju dijagnostičkih laboratorija. Osnovni cilj predloženog Zakona o biljnom zdravstvu jeste uređenje poslova zdravstvene zaštite bilja primjerene međunarodnim standardima. Cilj biljnog zdravstva jeste zaštita bilja, biljnih proizvoda i drugih nadziranih predmeta od štetnih organizama. Sprječavanje unošenja i širenja štetnih organizama. Utvrđivanje prisutnosti i određivanje štetnog organizma kao i omogućavanje optimalne proizvodnje i trgovine bilja. Zaštita okoliša, također zaštitu okoliša od posljedica djelovanja štetnih organizama, uvođenjem biološke zaštite bilja i usmjeravanje razvoja zdravstvene zaštite bilja. Pitanja koja će se urediti Zakonom o biljnom zdravstvu. Predloženim Zakonom o biljnom zdravstvu određuju se sva bitna pitanja iz područja biljnog zdravstva te se stvara temelj za donošenje velikog broja podzakonskih akata koji će omogućiti daljnju harmonizaciju propisa Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom zajednice. Predloženim zakonom prvenstveno će se osigurati sljedeće uspostava sustava koji omogućava odgovarajuću zdravstvenu zaštitu bilja u Republici Hrvatskoj posebice nakon ukidanja nadzora nad graničnim prijelazima članicama Europske unije. Zatim osiguranje sustava zdravstvene zaštite bilja kao i u drugim državama članicama Europske unije glede usklađenosti u provedbi mjera i ispunjavanju zahtjeva koji vrijede na zajedničkom tržištu. Nadalje, primjerena međunarodno, primjerna međunarodno priznatih načela standarda i mjera za područje zdravstvene zaštite bilja. Međudržavnu suradnju radi međusobne razmjene podataka i uspostave zajedničkih baza podataka koji se odnose na područje biljnog zdravstva. Zatim, uklanjanje prepreka u međunarodnoj trgovini biljem, biljnim proizvodima i drugim nadziranim predmetima. Precizno će se definirati svi poslovi i zadaće zaštite bilja koji proizlaze iz prihvaćenih i potpisanih međunarodnih ugovora. Stvaranje zakonske osnove za uvođenje upisnika proizvođača, prerađivača, uvoznika i distributera bilja, biljnih proizvoda i drugih nadziranih predmeta. Jasno će se razgraničiti dužnost glavnih nositelja tih poslova, ministarstva nadležne države, fito sanitarne inspekcije, šumarske inspekcije, zavoda i Šumarskog instituta i time će se stvoriti pravna osnova za transparentnije oblikovanje buduće strukture jedinstvene službe za područje biljnog zdravstva i uspostavljanje jasne hijerarhije odgovornosti za navedeno područje. U pogledu postupka izrade Nacrta prijedloga zakona, u pogledu postupka izrade, Nacrt prijedloga zakona prošao je redovnu proceduru, sve faze i u potpunosti je usklađen sa spomenutim direktivama. Na Nacrt prijedloga zakona nije bilo ozbiljnih primjedbi, neke od primjedbi su prihvaćene a za one koje nisu prihvaćene dano je obrazloženje. Isto tako bih htio naglasiti da je Vlada predložila četiri amandmana koji bi trebali postati sastavni dio ovoga Zakona, radi se o amandmanima koji nomotehnički određuju izričaj. Amandmani su podijeljeni, ne znam da li ima potrebe da ih pročitam? Ako ne, hvala.
Hvala lijepa ministre. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za poljoprivredu i šumarstvo? Za europske integracije? Hvala. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Željko Kurtov, Klub zastupnika HNS-a, PGS-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Klub HNS-a, PGS-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o biljnom zdravstvu sa Konačnim prijedlogom zakona iz razloga što on poboljšava situaciju u Hrvatskoj i u biti prihvaćamo europske zakone, pripremamo se za ulazak u Europsku uniju. Međutim, ja ću ovdje pokušati naglasiti neke stvari koje mi budući da u Hrvatskoj imamo specifičnosti i koje smo na Odboru za poljoprivredu se dotakli pokušati ću ukazati na stvari koje bi trebalo možda dodati ili s vremenom ubaciti u ovaj Zakon ili u neki drugi. Kao primjer domaća šljiva u Slavoniji bilo je spomena na Odboru za poljoprivredu bolest šarka koja uništava tu šljivu. Bilo je pokušaja uvođenja američke šljive hribidne koja je računalo se otporna na tu bolest, međutim, pokazalo se da ona u Americi ima par virusa od kojih je ona zaštićena. U Hrvatskoj ima par stotina virusa i ona se nije pokazala kao otporna na bolest šarke što je došlo do toga, rezultiralo je time da su određeni proizvođači uložili ogromna sredstva i rad. Međutim, nemaju rezultate i izgubiti će par godina dok to shvate i jednostavno nećemo imati takvu proizvodnju šljiva koju bi trebali imati. Imamo primjere sadnje karanfila. Znači u cvjećarstvu gdje dobijemo ili zaraženu sadnicu od renomiranih najvećih proizvođača sadnog materijala francuske firme koja je najjača u svijetu i dođe do toga da godinu, dvije dana ljudi rade, muče se i ne bude rezultata. Na koji način to smo do sad pregledima na granici koji nisu jednostavno bili na visini zadatka. Jednostavno nisu u mogućnosti niti imaju sredstva niti uvjete rada da bi mogli otkriti te bolesti. Mislimo da ovaj Zakon budući da će se stvoriti ekipa koja će primjenjivati ovo u praksi, da će poboljšati tu situaciju i da neće doći do tih stvari. Imamo još primjere kukuruzišta. Što sa ljudima koji jednostavno kukuruzište ne unište, ne zaoru i razvijaju se bolesti, gusjenice i tako dalje koje ne napadaju poslije nova kukuruzišta ljudi koji rade, koji stvaraju. Bolest se širi i imamo primjere da jabuka koja je za transport i meće se u hladnjače bude napadnuta tim gusjenicama i ona uništava jabuku u samim skladištima. Mislim da ćemo morati neke stvari promijeniti i da će se morati Zakon o poljoprivrednom zemljištu ili prilagoditi ovim zakonima inače nećemo moći sprovesti ovaj Zakon u cijelosti kako to želimo. Problem je da samo veći proizvođači moraju proći edukaciju i obuku za sredstvima za zaštitu bilja, a manji proizvođači to neće biti dužni po ovom Zakonu što će rezultirati time da će nekonotrolirano jer i ti manji proizvođači svoje proizvode će iznositi na pjacu i davati u promet, a oni neće biti kontrolirani i neće biti educirani dovoljno sa sredstvima za zaštitu bilja. I što se tiče na kraju kazni mislim da nije dovoljna samo batina nego da treba biti i mrkva da ljudi koji budu se držali svih zakonskih propisa i održavali svoje njive onako kako to treba da bi trebali na neki način biti nagrađeni. To bi Ministarstvo trebalo naći modus na koji način to odraditi. I na kraju podržavamo ovaj Prijedlog zakona. Mislimo da će on biti u funkciji našeg cjelokupnog kvalitetnijeg života i zaštite bilja, a ne samo biljnog zdravstva. Da će naši ljudi imati kvalitetnije prehranu i pod kontrolom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Mato Štimac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Zakon o zaštiti bilja iz 1994. godine s izmjenama iz 2003. u pojedinim dijelovima samo je djelomično usklađen sa pravnim stečevinama Europske unije iz područja biljnog zdravstva. Pored toga Zakon uređuje dva zasebno odvojena područja. Područje zdravstvene kontrole bilja u prometu i bilja i biljne proizvodnje u Republiku Hrvatskoj i njegovo širenje u području registracije sredstava za zaštitu bilja i njihovo stavljanje u promet. U Europskoj uniji ta dva područja zakonski su odvojena. Za svako područje vrijedi posebno zakonodavstvo. Stoga je iz navednog razloga racionalno razdvojiti ta područja na dva zasebna zakona. Znači Zakon o biljnom zdravstvu i Zakon o sredstvima za zaštitu bilja jer smo obvezni uskladiti zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije, a iz praktičnih razloga jer bi izmjene i dopune jedne direktive uzrokovalo izmjenu i dopunu Zakona bez obzira što bi se druga direktiva ne bi, ne bi mijenjala. Pokretanjem aktivnosti Republike Hrvatske u svezi pristupanja Europskoj uniji, a i zbog određenih manjkavosti koje su već tokom godina primjenom zakona u praksi pokrenut je proces izrade Zakona o biljnom zdravstvu. Osim toga posla na usklađivanju velikog broja direktiva i odluka potrebno je uvesti kompletnu reorganizaciju postojeće inspekcijske službe zapošljavanjem minimalno potrebnog broja službenika za upravne poslove zdravstvene zaštite bilja te ... [[Govornik se ne razumije.]] i standardizaciju dijagnostičkih laboratorija. Osnovni cilj predloženog Zakona o biljnom zdravstvu jest uređenje poslova zdravstvene zaštite bilja primjereno međunarodnim standardima, a prvenstveno da omogući usklađeno i učinkovito izvođenje posla i obaveze. Cilj biljnog zdravstva jest zaštita bilja, biljnih proizvoda i drugih nadziranih predmeta od štenih organizama, sprečavanje unošenja i širenja štetnih organizama. Zakonom o biljnom zdravstvu uređuju se sva bitna pitanja iz područja biljnog zdravstva te se stvaraju temelji za donošenje velikog broja podzakonskih akta koji će omogućiti daljnje usklađenje propisa Republike Hrvatske s pravnom stečevinom zajednice. Predloženim zakonom prvenstveno će se osigurati: primjena međunarodno priznatih načela standarda i mjera na području zdravstvene zaštite bilja, uspostava sustava koji omogućava odgovarajuću zdravstvenu zaštitu bilja u Republici Hrvatskoj, uklanjanje prepreka u međunarodnoj trgovini biljem, biljnim proizvodima i drugim nadziranim predmetima, osiguranje sustava zdravstvene zaštite biljaka u drugih država članica Europske unije glede usklađenosti u provedbi mjera ispunjavanja zahtjeva koji vrijede na zajedničkom tržištu. Stvaranje zakonske osnove za uvođenje upisnika proizvođača, prerađivača, uvoznika i distributera biljnih, bilja, biljnih proizvoda i drugih nadziranih predmeta. S obzirom da je stupanje na snagu predloženog zakona preduvjet da bi se bez zastoja moglo nastaviti sa daljnjim radom na usuglašavanju fitosanitarnih propisa s pravnom stečevinom zajednice kako je ugovoreno Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i Nacionalnim programom za 2005. godinu Klub Hrvatske demokratske zajednice predlaže prihvačanje predmetnog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Stjepan Bačić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću biti malo kritičniji u odnosu na ovaj zakon zato što smatram da ova brzina nije dobra jer će napraviti zbrku. Mi sada imamo Zakon o zaštiti bilja koji regulira dva područja. Bilje i sredstva za zaštitu bilja. Mi sada donosimo samo zakon o zdrvstvenim, zaštiti bilja zapravo, a ovaj drugi zakon ne. Pa se bojim da će nastati zbrka u primjeni toga novog zakona i ja bih zato predložio da to ide normalnom procedurom, da ide u drugo čitanje. Da se, da još dobro razmotre i sve primjedbe eventualne i da se ne ide takvom brzinom. Zapravo razlog vidim da se smatra da sadašnji odjel koji o tom vodi brigu, a koji je u upravi za poljoprivredu kao nije dostatan da, da cijelu proceduru vodi i da se treba zapravo taj odjel dići na nivo uprave. Dakle kao što je uprava za poljoprivredu. To u prvom redu poskupljuje cijeli sustav. To su i predlagatelji rekli, a s jedne strane stalno govorimo da imamo preskupu državu pa i MMF koji nas kritizira da previše trošimo na državu. Mi na ovaj način opet praktički poskupljujemo državu, a sve u dobrim namjerama. I ona druga jedna zamjerka koju ja imam, koja se ovdje spominje kao dobra da to bude sve jedinstveno tijelo. Ja se tih jedinstvenih tijela bojim jer je takav sličan pokušaj bio i pred nekoliko godina kad je Državni inspektorat htio sve inspekcije metnuti pod svoju kapu. Dakle da i trgovci kontroliraju i ono što spada u zdravstvo, a ja mislim da i hrana, a to isto spada u ovaj zakon. Treba ostat izvan toga i kontrolu tog što se odnosi na zdravlje ljudi treba biti izvan dometa trgovaca. I jedna druga stvar koja se ovdje spominje kao dobra i koja kaže zašto je razlog za donošenje ovog zakona, veli da se uklone prepreke u međunarodnoj trgovini. Ja bih se vratio na stari zakon koji upravo po meni je bolji, koji kaže da je obavezan pregled za sve vrste sjemena, a ne samo za određene vrste. I drugo, da je obavezna dvogodišnja karantenska, karantenski dvogodišnji nadzor za određene vrste sadnog materijala. To je stari zakon izričito tražio, a ovaj zakon to briše. Prema tome, da bi se zaštitila zdrava, zdravlje ljudi na neki način pa i zdravlje biljaka u Hrvatskoj mislim da je rješenje u starom zakonu bilo bolje bez obzira na direktive Europske unije, koji ima očito za cilj nešto drugo, brzi protok svega, pa se onda tu može svega i svašta uvesti. Zato ja predlažem da to ide u drugo čitanje, jer ne vidim razloga za ovakvu brzinu.
Hvala lijepa. Više nema prijavljenih. Želi ministar dati završni osvrt? Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Prije svega, želio bih se zahvaliti na podržanom prijedlogu i možda treba razjasniti par stvari vezano za raspravu zastupnika. Točno je, zakon do sada je Zakonom o zaštiti bilje bilo regulirano kao što je naglašeno i područje zdravstvene kontrole bilja u prometu, kao i područja registracije sredstava za zaštitu bilja i njihova stavljanja u promet u Republici Hrvatskoj. Ja sam naglasio da smo išli na donošenje dva, utvrđivanja prijedloga dva prijedloga zakona od kojih je Zakon o sredstvima za zaštitu bilja je bio već i on je već donesen u Sabor. To je bio paralelni proces samo iz tehnoloških razloga nisu došli na istu sjednicu Sabora, nego je Zakon o biljnom zdravstvu sada došao u proceduru. Mislim da se radi o dva tjedna ili tjedan dana razlike. Znači, da nismo praktično donijeli samo segment zakona nego je praktično regulirano cijelo područje. Ja bih se ovdje rekao bih više osvrnuo mi često stojimo na stajalištu da Hrvatska je izrazila spremnost i želju za ulazak u Europsku uniju. U tom sklopu postoje određene obveze, a jedne od obveza je usklađivanje, harmonizacija zakonodavstva, domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Evropske unije s jedne strane. S druge strane isto tako činjenica da su standardi, zakonodavstva i direktiva koja se primjenjuju u Europskoj uniji dignuti na najviši standard i zaštite potrošača i zaštite korisnika i svih onih koji su u tome lancu. Ja ne vidim da je primjena i usklađivanje zakonodavstva sa preranom stečevinom Evropske unije nešto što je na štetu hrvatskih građana ili hrvatskih potrošača, nego dapače direktive Evropske unije propisuju strožije kriterije nadzora, kontrole, manipulacije i svega onoga što je nego dosadašnje naše zakonodavstvo i u tom kontekstu ne vidim razloga da ih ne bi trebali primjenjivati. Slijedeće isto tako činjenica, da ulaskom u Evropsku uniju postaje jedinstveno i tržište jedinstveno i prostor i normalno da u ovome procesu usklađivanja mi moramo uskladiti naše zakonodavstvo i prihvaćati te slobodan sam kazati uvjete koji su u Evropskoj uniji. Nisam pristalica, deklarativno je jako lijepo kazati, mi imamo najkvalitetniju hranu, mi imamo najkvalitetnije proizvode. To je lijepo za čuti i dobro je. Mi se zalažemo i kao ministarstvo za maksimalnu zaštitu domaće proizvodnje, povećanje prvenstveno domaće proizvodnje, ali i proizvodnje konkurentne, koja će biti konkurentna proizvodnja. Znači, što je interes u konačnici svih građana Republike Hrvatske i svih potrošača koji koriste. Znači, da imaju kvalitetnu, zdravu hranu, ali i hranu po primjerenim uvjetima i primjerenoj cijeni i u tom kontekstu stojim na stajalištu da ovim zakonom, predloženim zakonom samo dižemo te standarde, da se ne radi o nikakvom spuštanju, o nikakvom omogućavanju da se ne bi krivo provelo da je to skidanje barijera za uvoz, nego jednostavno na jedan bolji i kvalitetniji način reguliramo ovu problematiku. Evo toliko.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o biljnom zdravstvu, P.Z. br. 302. Amandmane je u roku dostavila Vlada pa su postali konačni sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 86 glasova za, 5 suzdržanih i 1 protiv donesen predloženi zakon. Gospođe i gospodo zastupnici glasovanje je završeno. U srijedu u 9 i 30 bi počeli sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, a onda da se odbor pripremi da ima sjednicu prije toga kako bi imali osnov za valjanu raspravu o izmjeni i dopuni Zakona o osnovnom školstvu. Dakle zdravstvo pa školstvo i dalje redom. Hvala lijepa. Prekidam sjednicu. SJEDNICA PREKINUTA U 15,28 SATI
Poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između RH i Europske zajednice, općim načelima sudjelovanja RH u programima zajednice. Po prvi puta, na temelju ovoga okvirnoga sporazuma Republika će Hrvatska biti u prilici koristiti i fondove koji su do sada bili isključivo namijenjeni samo članicama Europske unije. Na temelju potpisanoga Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Solunskoga sporazuma. Mi ćemo ove godine biti po prvi puta ako se danas potvrdi okvirni sporazum biti u prilici uz već postojeće fondove, dakle PHARE, ISPA i SAFART po prvi puta biti u prilici koristiti i fondove koji su do sada bili isključivo namijenjeni članicama Europske unije. Zbog toga je Republika Hrvatska odlučila se priključiti se mogućnosti korištenja devet fondova i time želim naglasiti se značajno povećava mogućnost pripreme i ukupnih kapaciteta Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji. Želim naglasiti da je Vlada Republike Hrvatske zadužila resorna tijela državne uprave nadležna za sve navedene programe, da osim financijskih također osiguraju i kadrovske uvjete za sudjelovanje u istima. Vrlo je bitno napomenuti da se na taj način Republika Hrvatska još dodatno i bolje priprema i upoznaje sa metodama rada unije, te uključuje u sektorsku politiku unije. Daklem, uz ona tri već spomenuta programa sada ćemo moći po prvi puta na temelju ovog okvirnog sporazuma zaključiti dodatne memorandume. Preduvjet je ovaj okvirni sporazum na temelju kojih ćemo po prvi puta moći koristiti se fondovima kao da smo već sada zemlja članica Europske unije. Riječ je o ukupno 9 fondova i evo ga ja mislim da je pred nama vrlo bitan zakon koji nam je kao što sam već rekao, preduvjet da bi se po prvi puta mogli koristiti pravim fondovima Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odbor za europske integracije i zakonodavstvo. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni gospodine državni tajniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Članstvo u Europskoj uniji jedan je od temeljnih prioriteta unutarnje i vanjske politike Vlade Republike Hrvatske. U tome postoji kontinuitet u hrvatskoj politici i suglasnost svih relevantnih političkih snaga. Cilj je Hrvatske da što prije započne i završi pregovore te postigne razinu spremnosti potrebnu za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Od institucionaliziranja odnosa s Europskom unijom putem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Hrvatska je čvrsto zacrtala put svog približavanja Europskoj uniji. Potpisivanjem sporazuma uspostavljen je pravni i sadržajni okvir odnosa između Republike Hrvatske i Europske unije. Njime je započeo i sveobuhvatni posao provedbe preuzetih obveza te provjera sposobnosti Republike Hrvatske za ispunjavanje uvjeta za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Perspektiva članstva kao i pripreme za njega dodatni su poticaj u ubrzanju reformskih procesa i transformacije države ali i pokretač novih sveobuhvatnih prilagodbi u tranzicijskom razdoblju. Dobivanjem statusa države kandidatkinje proces integriranja u Europsku uniju postao je još intenzivniji. U cilju potpore i pomoći Republici Hrvatskoj u postizanju reformi potrebnih za članstvo Europska unija usvojila je u listopadu prošle godine pred pristupnu strategiju kojom je utvrđen okvir njezinog pristupnog procesa i potreba te visina i oblici pred pristupne pomoći Europske unije. Osim mogućnosti korištenja financijske i tehničke pomoći Europske unije putem korištenja tri financijska instrumenta PHARE, ISPA i SAPARD pred pristupna strategija je utvrdila i mogućnost sudjelovanja u tzv. programima zajednice. Riječ je o programima iz različitih područja poput istraživanja i obrazovanja, socijalne politike, energetike i transporta, zaštite okoliša, kulture, javnog zdravstva koji predstavljaju integrirani niz aktivnosti koje usvaja Europska zajednica ili Unija u svrhu promicanja suradnje između država članica u razdoblju od nekoliko godina. Svrha ovih akcijskih programa je prije svega podrška unutarnjoj politici Europske unije i država članica. Međutim neki od njih otvoreni su i državama koje se nalaze u procesu približavanja Europskoj uniji. Kao takvi smatraju se jednim od važnih instrumenata pred pristupnog procesa, odnosno upoznavanja država kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji s metodama rada Unije te njihovu integraciju sektorske politike u Uniji. Sudjelovanje država kandidatkinja u njima odvijati će se u skladu s načelom potpune uključenosti građana i nacionalnih tijela tih država na isti način kao i one iz država članica te načelom zajedničke odgovornosti putem sufinanciranja. Pripreme Republike Hrvatske za uključivanje u programe zajednice započele su već nakon sastanka na vrhu u Solunu 2003. godine kada je odlučeno da se državama uključenim u proces stabilizacije i pridruživanja otvore programi Europske zajednice koji će im omogućiti praktičnu i operativnu razmjenu znanja s partnerima iz Europske unije u pojedinim područjima Acquisa te početak rada po metodama Unije. Od država se tražilo postupan i selektivan odabir programa za sudjelovanje u skladu s prioritetima navedenim u individualnim europskim partnerstvima. Hrvatska je do sada u svojstvu treće zemlje imala ograničeni pristup pojedinim komponentama šestog okvirnog programa za istraživanje i razvoj te programima Live 3 i … [[Govornik se ne razumije.]] Nakon dobivanja statusa države kandidatkinje Hrvatska je pristupila prilagodbi administrativnih i financijskih uvjeta za sudjelovanje te je odredila prioritetne programe. Na osnovi procijenjenih troškova i koristi za 2006. godinu odabrano je 9 od ukupno 25 mogućih programa. Odabrani programi omogućiti će Hrvatskoj uključivanje u različita područja suradnje poput promicanja razvoja i uspostave usluge pan europske i Vlade odnosno poticanja elektroničke izmjene podataka između upravnih tijela, provedbe politike i strategije Europske zajednice na području poduzetništva s naglaskom na mala i srednja poduzeća, promicanje jednakosti spolova, poticanje suradnje u provedbi politika tržišta radne snage, boljeg korištenja transportnog sustava tj. poticanja korištenja mora i željeznica umjesto ceste, poticanja aktivnosti u području energetike, promicanje aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te poboljšanje rada poreznog sustava i u području carina. Ukupni financijski doprinos odabranim programima za 2006. godinu iznosi 9 milijuna 317 tisuća eur-a. Kako bi se olakšalo njihovo sufinanciranje Hrvatskoj je omogućeno pokrivanje njezinog financijskog udjela iz pred pristupnog financijskog instrumenta PHARE i to do 75% iznosa doprinosa. Preduvjet da se Hrvatska uključi u ove programe zajednice je sklapanje okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednica. Stupanjem na snagu okvirnog sporazuma uspostaviti će se pravni okvir za sudjelovanje u programima zajednice čime će se znatno intenzivirati proces približavanja Europske unije s ciljem ostvarivanja punopravnog članstva. On će zasigurno pomoći i unutarnjem preobražaju društva, razvijanju i jačanju hrvatskih potencijala te dosezanju razine sukladnosti s najrazvijenijim europskim državama. Njime bi se potvrdila i odlučnost Hrvatske u njezinom približavanju Europskoj uniji te spremnost prihvaćanja zajedničkih oblika suradnje i projekata. Okvirni sporazum ne traži donošenje ili izmjenu zakona već je za njegovo stupanje na snagu potrebno potvrđivanje od strane Hrvatskog sabora. To proizlazi iz članka 12. okvirnog sporazuma kojim je utvrđeno kako se sporazum i njegov aneks dodaju kao protokol Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i čine njegov sastavni dio. Zbog svih navedenih razloga Klub zastupnika HDZ-a podržati će donošenje zakona po hitnom postupku. Hvala.
Hvala lijepa. Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga. Gubi pravo klub na izlaganje. Poštovani zastupnik Jozo Radoš. Klub zastupnika HNS-a PGS-a.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Najprije naravno budući da je ovaj prijedlog zakona na tragu općeg određenja za priključenje Europskoj uniji što je jedna od važnih odrednica politike Hrvatske narodne stranke. Mi ćemo podržati prijedloge ovoga zakona. Ali trebalo bi budući da se radi o važnom zakonu ipak ponešto oko toga napomenuti. Ponajprije jedno podsjećanje. Ovaj zakon je u biti sporazum između Europske zajednice i šest zemalja bivše Jugoslavije odnosno tzv. zapadnoga Balkana. Dakle to je sporazum između Europske zajednice, Albanije, Hrvatske, Srbije i Crne Gore, Makedonije i Bosne i Hercegovine. I u preambuli ovog sporazuma vrlo jasno stoji da se radi o zemljama zapadnog Balkana a to vrlo, vrlo ekstenzivno navodi i predlagatelj, tek toliko da se zna da je to to. Prije nekoliko godina ta činjenica ili ta tema bi ovdje izazivala velike političke upite, rasprave što je to, je li to onaj šest plus jedan, minus jedan, da li idemo u tom smjeru, je li to uvlačenje u nove balkanske asocijacije itd. pa bi se na tome potrošila vjerojatno i dobar dio rasprava. A ovdje se zapravo iz ovoga okvirnog sporazuma i njegovoga naziva zapravo to uopće ne vidi, ali to je to. To je sporazum Europske zajednice sa ovih 6 zemalja zapadnoga Balkana i to vrlo jasno stoji, a kažem ni predstavnici Vlade se ne libe koristiti taj izraz: «zapadni Balkan» i u nekoliko slučajeva i sa velikim «Z», tek toliko da bude jasno gdje se nalazimo i kako se politike mijenjaju. Što se samoga ovoga sporazuma tiče dobro je podsjetiti kako što se tiče ranijih već dakle programa u kojima Republika Hrvatska sudjeluje, prošle godine iznos mogućih sredstava a koje je Republika Hrvatska mogla povući iz raznih projekata Europske unije bio je negdje oko 150 milijuna eura, a ove godine je povećan za 150, dakle negdje oko 300 milijuna eura iznosi ove godine. To su dakle vrlo velika sredstva i bit će vrlo zanimljivo pratiti na kraju ove godine ili naravno u tijeku ove godine, kako se ta sredstva povlače. Radi se dakle o 300 milijuna eura, sredstva koja su povećala za oko 150 milijuna eura ove godine i to je dakle već zbog toga što je veliki novac u pitanju vrlo važno i zanimljivo političko pitanje, a važno je i zbog toga ako propustimo ta sredstva onda ćemo se naravno i u pogledu percepcije koja će biti o Hrvatskoj u tijelima Europske unije diskvalificirati i zato će biti vrlo važno pratiti kako se povlače i da li je država spremna povući tih 300 milijuna kuna koje je mogla u optimalnim okolnostima povući ove 2005. godine. Naravno pri tome se ne očekuje da se jedna država može u kratkom roku osposobiti da povuče kompletan mogući iznos, ali naravno vrlo je važno da li će to biti 50-tak ili stotinjak milijuna eura, jer 50 milijuna eura moguće razlike nije mali novac i Klub zastupnika HNS-a PGS-a i ja osobno ćemo vrlo pozorno pratiti kako se provodi taj dio naše vladine aktivnosti. Usput budi rečeno saborska aktivnost u tom smislu nije produktivna. Sabor koliko ja znam nema mehanizama, odnosno ne koristi moguće mehanizme za praćenje toga procesa. Nadzorna uloga Hrvatskoga sabora preko njegovih tijela u tom vrlo važnom pitanju koje se dakle može mjeriti milijunima, desetcima ili stotinama milijuna eura koliko ja znam izostaje, a to nije dobro. Mi znamo da nam administracija nije savršena, da su to vrlo zahtjevni programi. Europska unija je uz sve ono što dobro o njoj možemo reći jedna vrlo birokratizirana institucija i Republika Hrvatska i svaka druga zemlja mora zadovoljiti niz vrlo teških i vrlo kompliciranih birokratskih i inih zahtjeva da bi povukla ta sredstva. Prema tome nije za očekivati da je naša birokracija do te mjere dobra, do te mjere prilagodljiva da bi to mogla učiniti pa bi bilo dobro da i Hrvatski sabor u tome više sudjeluje nego što je to do sada, a do sada koliko ja znam ne sudjeluje uopće. Hrvatski sabor i njegova tijela, njegova tri ili četiri odbora koja bi se time mogla baviti, a možda i više, recimo Odbor za financije ili Odbor za gospodarstvo, u tome procesu praćenja povlačenja tih 300 milijuna eura za 2005. godinu uopće ne sudjeluju. Da se na neki način neozbiljno odnosimo prema tome pokazuje ovo izvješće, odnosno ovaj zakon. U tom zakonu vrlo slabo zapravo piše zašto se Republika Hrvatske, zašto se Vlada Republike Hrvatske od ovih 25 mogućih programa, zašto se upravo odredila za ovih 8 odnosno 9. Primjerice višegodišnji program za malo i srednje poduzetništvo uopće nije navedeno u dodatku mogućih programa. Taj program postoji, međutim taj program završava ove godine. To je program od 2001. do 2005. godine. On uopće nije na popisu ovih programa ovdje u dodatku u ovome sporazumu, a vrlo je važno znati što će biti sudbina od toga programa, zbog važnosti sadržaja koji taj program nosi sa sobom, a i zbog njegove financijske snage. Osim okvirnoga programa koji je vrlo, Okvirnoga programa za razvoj i istraživanje i razvoj to je najveći program sa 450 milijuna eura. Međutim njega nema u dodatku i bilo bi dobro čuti od predstavnika Vlade što je dalje sa tim programom. Ako taj program doista završava ove godine, 2005. godine onda se mi za taj program ne možemo kvalificirati, prekasno je za to, jer 2005. godina je u svojoj polovici, a te procedure kao što znamo traju. Bilo bi vrlo lijepo dobiti odgovor na pitanje zašto od ovih odabranih 8 odnosno 9 programa od njih 25 nije i akcija zajednice na području javnoga zdravstva. Znamo kolike probleme i poteškoće imamo na području javnoga zdravstva. Zašto taj program nije odabran. Bilo bi dobro da nam o tome nešto kaže predstavnik Vlade, pogotovo što je to noviji program Europske zajednice koji je započeo 2003. i traje do 2008. godine pa bi dakle na tom području, ako kasnimo a mislim da kasnimo, svakako mogli stići neke rokove koje smo propustili. Naravno vrlo važno, jedno od najvažnijih svakako pitanje a koja se ovdje otvaraju s obzirom na veličinu programa, to je pitanje šestoga okvirnoga programa za istraživanje i razvoj koji ima ukupnu vrijednost 16 i pol milijardi eura. Dakle, užasno velika, visoka sredstva. Taj program isto istječe 2006. godine, isto smo na neki način zakašnjeli u taj program ali to nije pitanje samo naših koraka nego i činjenice našega ritma priključivanja Europskoj uniji, ali bilo bi vrlo zanimljivo pratiti kako ćemo i da li ćemo za 2006. godinu ispuniti moguće kvote sredstava koje dolaze iz toga programa. Kada se donosio proračun za 2005. godinu, u ime Kluba zastupnika HNS-a sam upozoravao da u proračunu treba osigurati sredstva za članstvo u tome programu već za ovu 2005. godinu. To nije učinjeno. Možda se u tom smislu to može nadoknaditi budući da se dio toga sufinancira iz programa PHARE, ali to je dakle program koji je vrlo izdašan, a malo prije smo ovdje imali raspravu Zaklade za znanost, visoko obrazovanje i tehnologijski razvoj i utvrdili svi izrijekom da je to perspektiva Republike Hrvatske, a naravno onda bi trebalo itekako posvetiti pozornost upravo tom šestom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje i razvoj. Dakle uz sve ove napomene o kojima sam rekao, uz potrebu da Vlada puno detaljnije obrazloži zašto je upravo prihvaćena ova koncepcija, zašto ovih osam a ne nekih drugih osam, da nam malo više opiše te programe, njihovu dinamiku, do kada oni traju, koliki je njihov iznos i još jednako tako važno pitanje, pitanje izostanka svakog praćenja ovih projekata od strane Hrvatskog sabora osim na plenarnim sjednicama što naravno neće biti dovoljno, dakle uz te dvije po našem mišljenju važne napomene, Klub zastupnika HNS-a i PGS-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Pa evo u ime kluba IDS-a gospodin Damir Kajin kojeg nema pa gubi pravo. I još potpredsjednica, gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, gospodo i dame iz Vlade. Naravno kolega Radoš je rekao stav našeg kluba i očito budući da je to naš trajni i dugotrajni projekt da ćemo mi podržati ovaj korak. Javila sam se da upozorim na jedan program koji postoji u ovom popisu, koji nije predviđen među programima za koje se Hrvatska kandidira i u kojima će sudjelovati, a mislim da je izuzetno važan i značajan. Mi smo i u ovom Parlamentu, a i u javnosti u zadnjih nekoliko godina razgovarali više puta, a u zadnjih godinu dana dosta često o problemu opadanja podrške među hrvatskim građanima, dakle, u hrvatskom društvu. Opadanje podrške uključivanju Hrvatske u Europsku uniju i problemu padanja te podrške sa 80-ak% na ispod 50%. Smatram da je to zaista ozbiljan problem jer faktički nema uspješnog uključivanja u Europsku uniju bez zajedničkog uključivanja drugim riječima, bez najšire participacije hrvatskih građana u tom procesu. Među programima koji su predviđeni, a nisu uzeti u obzir što se Hrvatske tiče je akcijski program Zajednice za promicanje aktivnog europskog građanstva. Pitam da li postoji neki posebni razlog zbog čega Hrvatska nije možda u poziciji da uključi se u program zajednice za promicanje aktivnog europskog građanstva jer je ukupna svrha uključivanja Hrvatske u Europsku uniju, naravno, izgradnja institucija, naravno izgradnja kompetitivnosti, naravno mogućnost da Hrvatska funkcionira po standardima Europske unije. Ali konačni pravi cilj je upravo uspostavljanje Europskog građanstva i, ja bi rekla, prepoznavanja građanskog statusa na onoj razini na kojoj je to bar minimalno prepoznato u zemljama Europske unije. Prema tome, od svih projekata onaj koji u sebi personificira i naš temeljni problem, a to je porast euroskepticizma, pa prema tome i svijesti o europskom građanstvu. I istovremeno nam je glavni cilj, a to je izgradnja svijesti o tom europskom građanstvu i prepoznavanja nas kao osim građana Hrvatske ujedno i građana Europe, ali i prepoznavanja nas samih i prvom redu kao građana. Zato pitam predstavnike Vlade zašto Hrvatska nije upravo taj program uvrstila među one u koje će se uključiti? Postoje li za to neki formalni razlozi ili postoji mogućnost? Ako postoji, apsolutno mislim da je to program koji bi trebali izabrati. Dakle, za taj program promicanje aktivnog europskog građanstva u Hrvatskoj obzirom da on dira upravo u onaj problem koji se po svim istraživanjima javnog mišljenja pokazuje kao ključan. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ovako, jedno malo objašnjenje. Ova točka dnevnog reda je početa ovdje u Saboru, rasprava u 12 i 8 minuta. Prema tome, svatko tko se prijavio mogao je dobiti riječ, a sada 10 minuta također ima riječ gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Nisam, nisam odustao nego sam prevaren. Ali nema veze.
Nije nitko prevaren, nije istina da sam ja rekao da neće biti rasprava. Predsjednik Sabora je počeo raspravu i nemojte inzistirati na tome da ste vi prevareni. Vi ćete isto imati 15 minuta kao što ste se i prijavili. 10 minuta pojedinačno i prijavili ste se 5 minuta u ime Kluba. Nikakve prevare nema i zato nemojte se s tim služiti.
Mogu za govornicom ili kamo?
Ne može mi nitko reći da ja sam nekorektan.
Dobro. Poštovani gospodine potpredsjedniče, iako ste mi ispred tajnice rekli drugačije, nije bitno. Nakon ovoga francuskog "ne" Europskom ustavu, nakon nizozemskog "ne" Europskom ustavu očigledno je da je Europa u ovome trenutku u raskoraku. Nema isto tako dvojbe da bi "ne" Europskom ustavu rekli i Britanci. Zasigurno bi "ne" Europskom ustavu rekli i Danci, a kada bi im se pružila prilika najvjerojatnije i Nijemci i Talijani. Zašto? ... [[Upadica se ne razumije.]] Rusi neće doći u tu priliku. Zašto? Tri su vjerojatno osnovna razloga. Oni su svi "štufi" bi rekli Istrijani, umorni od svoje administracije, a gdje ne bi bili onda i od europske birokracije. Europski ustav s druge strane nije srušila francuska ili nizozemska inteligencija, nije ga rušila ni njihova elita, bilo ona vezana uz kapital, bilo uz državu. Ustav je rušilo njihovo radništvo, bez obzira da li glasali za desnicu ili za ljevicu. Iz jednostavnog razloga što su im zemlje u recesiji jer je euro učinio dodatni udar na njihov standard, jer je sve poskupjelo 30 do 60%, odnosno zbog sve veće konkurencije na polju rada. Ti materijalni razlozi, prije svega po mom sudu, razlozi su "ne" Europskom ustavu. Ti mali ljudi u Europi, znači sa "dna" od kojih bi se inače očekivala solidarnost sa "ostalom europskom braćom na istoku" srušili su Ustav. Europska unija zasigurno je projekt krupnog kapitala. Jedna moneta, zemlje bez granica, bez carina, jedno tržište, novelirane financije, jedinstveni standardi, itd. Međutim, s druge strane svima je isto tako jasno da Hrvatska nema kuda, ona mora u Europsku uniju. Alternativa je Balkan ili kako se u ovom Izvješću na nekoliko mjesta govori, zapadni Balkan. Sam pojam "zapadni Balkan" mene previše čak niti ne smeta iako se u ovom Izvješću spominje na 10 mjesta. Konačno, Hrvatska je srednjoeuropska zemlja, Hrvatska je mediteranska zemlja, ali Hrvatska je na neki način i balkanska zemlja. Konačno, jedna stara antička kultura potekla je iz Grčke, znači sa Balkana. Međutim, bitno je reći nešto drugo. Da je Europa nesposobna za daljnje proširenje u godinu ili za godinu ili dvije dana. Jasno je isto tako da projekt Europske unije nije mrtav. Jasno je da takvom jednome projektu Hrvatska mora težiti. Konačno, Hrvatska, po mom dubokom uvjerenju, nema druge alternative. Konačno, sve zemlje ove desetorice koje su ušle u Europsku uniju pred recimo godinu dana silno su profitirale. Profitirale su gospodarski, socijalno, ekonomski, razvojno, financijski, na polju poljoprivrede i tome slično. Profitirala je njihova industrija, profitirala je njihova poljoprivreda na primjer u jednoj Mađarskoj ili Poljskoj, profitirali su socijalno i tome slično. Siguran sam kada bi se Hrvatskoj pružila takva prilika da bi i Hrvatska profitirala. Nažalost, Hrvatska ima drugi problem, a po mom mišljenju taj problem se u ovom času zove Velika Britanija. Gotovina za mene apsolutno, tu nema nikakve dileme, on niti je političko niti pravno pitanje nego policijsko pitanje i svoju vjerodostojnost mora braniti u Haagu. Međutim, projekcija s druge strane Velike Britanije je na neki način taj zapadni Balkan ne u jednoj jedinstvenoj novoj, trećoj, ne znam kojoj Jugoslaviji već ulasku u Europsku uniju u kompoziciji. Znači, zajedno sa još nekim sa ovih prostora. Ja osobno držim da je to pogrešna politika Velike Britanije, ali treba imati na umu da je u ovom času na prostoru Bosne i Hercegovine negdje oko 6 tisuća vojnika Međunarodnih snaga, na Kosovu oko 18, u Makedoniji oko tisuću vojnika. Projekcije velikih su očigledno u ovome času usporeni ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Stoga, po mom sudu, nema nikakve dvojbe, Hrvatska mora voditi iskrenu politiku do Europske unije. Hrvatska mora težiti Europskoj uniji, Hrvatska mora jasno i 100% surađivati sa Haagom, ali prije svega Hrvatska kada je gospodarstvo, socijala posrijedi, kada je njen razvoj mora se uzdati u se i svoje kljuse. A to onda znači raditi, raditi i raditi i moramo shvatiti da nam nitko ništa neće pokloniti već da ćemo se isto za sve morati sami izboriti. Isto tako sam svjestan da bez investicija sa strane poput onih koje su ušle u jednu Češku, Mađarsku, Slovačku, Poljsku itd., Hrvatska će se naći a već je u ogromnim problemima. MI ništa nećemo ali na žalost puno sami ovakvi kakvi jesmo mi ne možemo. U Ovom konkretnom Zakonskom prijedlogu riječ je o projektima teškim 9 milijuna 317 tisuća eura gdje Hrvatska iz svog proračuna daje 5 milijuna 334 tisuće eura a Europska unija kroz PHARE program 3 milijuna 982 tisuća eura, znači Hrvatska dobija cirka 4 milijuna eura. To je jedna konkretna pomoć Europske unije i razumljivo da je upravo stoga i treba bez dileme prihvatiti. Mislio sam citirati te projekte ali nema sada to smisla. Dozvolite mi isto tako gospodo nekoliko statističkih usporedba za novu Europu u usporedbi sa Hrvatskom. Bruto-društveni proizvod po stanovniku u jednoj Poljskoj je 10 900, Mađarska 12 500, Češkoj 16 800, Slovačkoj 12 400, Sloveniji 18 tisuća dolara u Hrvatskoj 9 tisuća dolara. Industrijska proizvodnja u jednoj Poljskoj raste po stopi od 15%, Mađarskoj 8,5, Češkoj 9,5%, Slovačkoj 6,5%, Hrvatskoj 3,6%. Stopa nezaposlenosti u jednoj Mađarskoj je 5,9%, Češkoj 10,3, Slovačkoj 14,5%, Sloveniji 10,5%, Hrvatskoj 18,4. Ono što je najinteresantnije izvoz na primjer u jednoj Poljskoj 69,9 milijardi dolara, uvoz 75 milijardi dolara, u Mađarskoj 48,53, znači također gotovo su pokriveni, u Češkoj 60 milijuna dolara izvoze, 62 milijuna dolara uvoze, u Slovačkoj 28 milijuna dolara imaju izvoz a uvoze 29 milijuna dolara, u Hrvatskoj svi znate 7,6 milijuna dolara izvozimo, 16 milijuna dolara uvozimo. Inozemni dug u bruto-proizvodu u jednoj Poljskoj je 39,9%, Mađarskoj 52%, Češkoj 37%, Slovačkoj 48,5%, Hrvatskoj preko 80%. Čemu nova Europa može zahvaliti te parametre, može zahvaliti prije svega kapitalu iz Europe, Hrvatska nikako da to shvati ali bez kapitala sa strane Hrvatska na žalost nema budućnosti. Konačno u regionalni razvoj Europska unija je od 2000. do 2006. uložila 257 milijardi eura, od čega 213 milijardi eura u staru Europu a 22 milijarde eura u novu Europu, to je pomoć kroz te predpristupne fondove kojima teži i Republika Hrvatska, između ostalog tih 3,9 milijuna eura je konkretan taj jedan pretpristupni fond, međutim, s druge strane razvoj jedne Mađarske, Češke, Slovačke, Poljske ne temelji se isključivo na tih 22 milijarde eura pretpristupne pomoći to je konkretan novac koji pomaže njihovoj imovini odnosno njihovim zemljama, već se razvoj nove Europe prvenstveno temelji na stranom kapitalu odnosno na konkretnim stvarnim poduzetničkim investicijama, i to je bit i mi ćemo to gospodo prije ili kasnije morati shvatiti. Što se tiče samog ovoga Zakona IDS je apsolutno da, pozdravljam ovaj napor do Europske unije, Hrvatske vlade nema to dvojbe, međutim, još jedanput želimo reći da bez da privučemo relevantan kapital crno se ovoj zemlji piše. Referendum protiv Europskog ustava, pojačali su kao što je rekla prije mene gospođa PUsić euroskepticizam a uz to je uz Britaniju i tužilaštvo iz Haaga veliki krivac. Znači nema nikakve dileme što se IDS-a tiče, Gotovina mora u Haag ali ako nije na teritoriju Hrvatske, Hrvatska ga jasno ne može kako se sada voli reći uhititi, identificirati, transferirati, međutim uopće ne sumnjam uz prednost Hrvatske da se to i dogodi. Još za kraj samo jednu rečenicu, što se tiče ovog okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice pošto se radi o jednoj konkretnoj financijskoj pomoći IDS jasno taj ugovor odnosno zakon podržava. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku i 4 ispravka netočnog navoda, pa mi sada kažete tko ovdje može biti vidovit koliko će trajati pojedina točka dnevnog reda i kada će početi. Jer ima zastupnika koji su pravi proizvođači replika i ispravaka netočnih navoda. Sada prvo repliku ima gospodin zastupnik Pero KOvačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, nisam očekivao, da će gospodin Kajin kazati danas da je zbog činjenice što referendum o Ustavu Europske unije nije prošao u Francuskoj i Nizozemskoj kazati kako Europa na raspadu. To sam očekivao od bilo koga drugog ali da će on reći da je Europa u raspadu zbog toga što nije prihvaćen Ustav to samo govori o tome da ne razumije da postoje u biti dvije koncepcije, postoji jedna koncepcija da europska unija bude savez samostalnih država i postoji druga koncepcija da Europska unija bude federacija i u tome je po mome sudu, Francuzi, Nizozemci možda i oni drugi koje ste vi nabrajali oni hoće zadržati svoju samostalnost hoće zadržati svoju državnost i ne prihvaćaju takav Ustav koji će im ta prava ograničavati, a to ste vjerojatno mogli čuti i u izjavama ljudi koji su rekli zbog čega i u Nizozemskoj i u Francuskoj nisu glasovali za takav Europski ustav. Također se ne mogu složiti s vama da je pitanje slučaja generala Gotovine samo policijsko pitanje zbog činjenice jer i sami znamo kakav je sadržaj optužnice, prema tome to je za nas i političko i pravno pitanje i ne može se svoditi samo na političko pitanje, jer ne daj Bože da prođe ova optužnica u tome sadržaju znači zločinački pothvat, svi koji su sudjelovali u obrani su znači se udružili i radili su genocid. Prema tome, nemojte govoriti da je to samo policijsko pitanje to je itekako i pravno i političko pitanje, a žalosno je da ni bivša vlada ni ova Vlada nisu poduzimali ni političke ni pravne mjere ni prema vijeću sigurnosti a ni prema Haaškome sudu da stvari stave na pravo mjesto. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Kajin.
Gospodin KOvačević ne znam da li je mene razumio ali očigledno me nije slušao, to je problem njega osobno. Ja znam što sam rekao, ja sam rekao da Europa je na raskrižju, nikako u raspadu, na raskrižju, u raskrižju, može se pogledati fonograme i može se uvjeriti da sam upravo taj termin upotrijebio, a drugi put malo se koncentriraj i prati ovaj diskusije ako misliš nekome replicirati. Što se tiče Gotovine, ja ću još jedanput ponoviti on je u ovom trenutku isključivo policijsko pitanje, on svoju vjerodostojnost mora braniti u Haagu i ne može Hrvatska, koju je nota bene između ostalog i zadužio biti talac jednoga čovjeka pa i najzaslužnijeg.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin Marko Turić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ovdje je gospodin zastupnik Kajin izrekao po meni vrlo strašnu stvar na koju ovaj Dom mora odreagirati i meni naravno to neće proći. On je rekao mene ne smeta Balkan, dapače. Gospodine Kajin, nije prvi put da ste povrijedili. To je netočno. Ovo je u suprotnosti sa hrvatskim Ustavom člankom 141. stavak 2. Zabranjuje se pokretanje postupaka udruživanja Republike Hrvatske u sveze s drugim državama u kojima bi udruživanje dovelo ili moglo dovesti do obnavljanja jugoslavenske državne zajednice odnosno neke balkanske države sveze u bilo kojem obliku. To je to gospodine. Nije to replika nego ispravak.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite!
Odustajem.
Hvala lijepa. Odustaje. I ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivo Banac.
I ja odustajem.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite!
Gospodin Kajin je rekao kako je cijeli ovaj program o kojem se ovdje radi težak sedam milijardi eura, ne znam odale je on to izvukao. [[Upadica se ne čuje.]] Ali zapravo, radi javnosti da se zna o čemu se zapravo radi. Cijeli program je naravno puno teži a samo participacija države je oko 9 milijuna eura. [[Upadica se ne čuje.]] Ne, to je samo participacija države a da bi uopće mogla sudjelovati u programu, a sami programi su puno veći s tim što je Europska zajednica dala pogodnost državama da 75% čak te participacije mogu uzeti iz jednoga drugog programa Europske zajednice a to je program PHARE. Prema tome, sam program je puno teži nego 9 milijuna eura kao što kaže gospodin Kajin. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I imamo u ime Kluba jednu raspravu od pet minuta. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin.
Doista nije gospodo korektno da ne dajete priliku kada već želite nekome ispraviti neki navod da se to čini kroz institut replike nego ispravka netočnog navoda. Nije to pošteno. To se izgleda meni dešava tako da ne mogu nikome replicirati. Ali ja ću se potruditi vis a vis polemike sa gospodinom Turićem citirati nekoliko dijelova ovoga Prijedloga zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednice, pa se tako između ostalog kaže. A svoje komentare zadržite za Vladu koju podržavate. U daljnjem razvoju odnosa između Republike Hrvatske i Europske unije u prosincu 2002. godine Europsko vijeće u Kopenhagenu potvrdilo je europsku perspektivu zemalja zapadnog Balkana. Gotov citat. Dalje, kao potencijalne kandidate nad … [[Govornik se ne razumije.]] svoju odlučnost u pružanju potrebe, potpore njihovim nastojanjima u približavanju Europskoj uniji. U lipnju 2003. godine u Solunu proces stabilizacije i pridruživanja kao okvir za europski smjer zemalja zapadnog Balkana, pojačan je zapadnog Balkana. Citiram, pojačan je elementima iz procesa proširenja te je usvojena solunska agenda za zapadni Balkan prema europskim integracijama čiji je cilj daljnje jačanje povlaštenih odnosa između Europske unije i zapadnog Balkana na temelju iskustva proširenja. To je samo jedan citat gdje se na četiri mjesta spominje zapadni Balkan i ja sam rekao, mene gospodo ne smeta pojam zapadni Balkan, ne smeta me. Ne smeta me pojam balkan. Konačno, i to je izvorište jedne stare civilizacije grčke kulture i tome slično. Ali me smeta kada mi netko imputira poput gospodina Turića da ja kršim Ustav Republike Hrvatske spominjući, citirajući, parafrazirajući izvješće nadležnog ministarstva. Idemo dalje. Europsko vijeće tijekom sastanka na vrhu u Solunu usvojilo zaključak o otvaranju programa zajednice državama procesa stabilizacije i pridruživanja. U prosincu 2003. godine Europska komisija je Vijeću i Parlamentu Europske unije iznijela priopćenje kojim se zemlje zapadnog Balkana upoznaju s pripremama za uključivanje u programe i agencije zajednice itd. Prema tome, poštovana gospodo, ako je potreba ovdje s nekim polemizirati onda nemojte to činiti sa Damirom Kajinom koji je samo korektno citirao ovaj prijedlog zakona nego sa predlagačima istog. Što se tiče samog zakona ja ću još jedanput ponoviti. IDS je apsolutno za ovaj okvirni sporazum. Damir Kajin nije gospodine Radoš spominjao nikakvih 7 milijardi dolara nego ovaj iznos od 9 milijuna 117 milijuna eura za ovih desetak okvirnih programa gdje kroz PHARE program Republika Hrvatska može povući cirka 4 milijuna eura a doprinos iz proračuna ove države da bi se razvijao program inteligentne energije Europe višegodišnjeg programa za malo i srednje poduzetništvo, carine, jednakost spolova, Marco Polo itd. država izdvaja ili osigurava 5 milijuna i 334 tisuća eura. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Marko Turić. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, gospodin Kajin je ponovno i netočno iskoristio ovo u tri minute ponovno ovu govornicu da bi devet puta prizvao ono vrlo vjerojatno što želi a o čemu sam ja ovdje govorio a što je protuustavna radnja.
Ispričavam se gospođi Bajt. Ona je tražila povredu poslovnika. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Kajin je povrijedio članak 214. jer je vrijeđao druge zastupnike a i ton mu nije bio prilagođen ovoj saborskoj sjednici i raspravi. A povrijedio je poslovnik vrijeđajući zastupnike da svoje komentare zadrže za Vladu koju podržavaju. Mislim da je to neumjereno i neumjesno uz sve ono što je u svojoj raspravi kao zastupnik govorio gdje je povrijedio Ustav Republike Hrvatske. Hvala.
Ne znam da li, nisam tu siguran, ali nije ni zabranjeno malo glasnije govoriti jer očito je da je tu u sabornici malo živnulo poslije ovoga. Mogli bi sada zaključno gospodin državni tajnik. Izvolite!
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospođe zastupnice, gospodo zastupnici! Na početku, želio bih samo reći kratko. Republika Hrvatska je kao suverena zemlja potpisala bilateralni sporazum dakle o stabilizaciji i pridruživanju, također i bilateralni sporazum. Ovo Okvirni sporazuma između RH i Europske zajednice je čisti bilateralni sporazum. Nismo ga potpisali. To nije multilateralni sporazum, to nije konvencija. To je bilateralni sporazum između Republike Hrvatske i Europske zajednice. Ali ono što je bitno i što mislim da je bitnije reći to je da je ovo samo financijska ulaznica. Pozitivni efekti će sigurno biti daleko veći nego što su ove cifre o kojima se ovdje radi. Ovo nam je financijska ulaznica a Republika Hrvatska, ministarstva i sva tijela državne uprave i druga tijela će moći koristiti se daleko većim sredstvima ukoliko će naravno apsorpcijska moć biti veća, ukoliko ćemo raditi dobre programe. U tom smislu treba gledati na ovo ne kao nekakav konačan iznos pomoći koju dobijamo od Europske zajednice nego kao tek financijska ulaznica i početak. Vlada se odlučila na ove programe na temelju mišljenja resora, a mišljenja se pak resora, su se sastavila na temelju, na temelju apsorcijskih moći i programa koje u ovom trenutku pojedina ministarstva i druga tijela državne uprave imaju na raspolaganju. Naravno da je cilj da putem ovih programa apsorcijska moć bude daleko veća. Ono što bih želio također napomenuti, dakle, već je ovdje bilo spomenuto, ali mislim da je potrebno još jedan puta napomenuti. Putem ovim programa uz već postojeće moći ćemo poraditi nešto više na elektroničkoj izmjeni podataka između upravnih tijela na području poduzetništva, također s naglaskom na mala i srednja poduzeća. Jer ako su pojedini programi do 2006. godine nama je omogućeno da mi produžimo te programe za naredno razdoblje, tako da u ovim programima nisu isključena također i mala i srednja poduzeća i poduzetništvo općenito. Jednakost spolova, praćenje provedbe politike tržište radne snage, transportni sustav, energetika, istraživanje tehnološki razvoj, reforme poreznog sustava i carina sasvim sigurno već samo po sebi govore da su ti programi izuzetno bitni za ono što je saborski zastupnik rekao a to da Hrvatska bude konkurentna zemlja i da što prije možemo između ostaloga i koristiti i privlačiti u većoj mjeri i strani kapital i napraviti reforme. Bez ovakvih programa, bez ovakvih projekata to će zasigurno biti daleko teže. I zbog svega toga mislim da je ovo izuzetno bitan sporazum koji će omogućiti daljnju prilagodbu Republike Hrvatske prema europskim standardima na putu prema Europskoj uniji. Kada je riječ također i o programu za aktivno građanstvo Europe, želim napomenuti da se Vlada odlučila da se koriste za ove godine i za iduće godine sredstava iz FAR programa za pitanje razvoja civilnoga društva i Vlada nije zaboravila i taj vrlo bitni aspekt približavanja Europskoj uniji. A to je sasvim sigurno i edukacija i informiranje hrvatskoga građanstva o tome šta je to Europska unija. Uz pomoć ovih projekata upravo ćemo vjerojatno jačati sasvim sigurno i euro jedan realizam kao što premijer kaže ne samo optimizam, već eurorealizam, to znači informirati hrvatsko građanstvo o tome šta nam donosi Europska unija. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa državnom tajniku. Hvala lijepa. Imamo jedna ispravak netočnog navoda, gospodin Pero Kovačević, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, koristim ovaj institut netočnog navoda jer mi sada više nije jasno. Da li je ovo sporazum sa Europskom zajednicom ili Europskom unijom? Jer znamo od kada se rabi pojam Europa unija, da se prije se rabio. Sada uopće nije jasno sada je li to sporazum sa Europskom zajednicom ili Europskom unijom. Govori se o ustavu Europske unije, govori se o pravnim stečevinama Europske unije u daljnjem razvitku odnosa između Republike Hrvatske i Europske unije, sada uopće više mi nije jasno. Je li to sporazum sa Europskom unijom ili zajednički ili je to loš prijevod? Šta je to sada?
Pravnu osobnost ima Europska zajednica gospodine zastupniče, tako, to je jedno pravno.
Hvala lijepa. Sada je 13 sati. Predlažem da ne prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Ali nastavak sjednice je u 15 sati kada će biti proširen dnevni red i glasovanje, pa vas molim da ne zaboravite ključiće za glasovanje. Hvala lijepa i prijatno! STANKA 13,00 SATI
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice u općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednice, hitni postupak, P.Z. br. 301. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem sa 90 glasova za i 3 suzdržana donesen predloženi zakon, Konačni prijedlog zakona. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom na 14. sjednici. Na dnevnom redu je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, prvo čitanje, P.Z. br. 300 Predlagatelj zakona je Vlada. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite!