Dobar dan kolegice i kolege. Nastavljamo danas sa raspravom. Radit ćemo i danas bez stanke, a predlažem da objedinimo raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jer se radi o sličnoj odnosnoj istoj problematici. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 221 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 219 Predlagatelj oba zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za financije i državni proračun i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodna izlaganja po oba zakona dat će zamjenik ministra financija gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dame i gospodo zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak proširuje se odredba članka 10. Zakona na način da se oslobađaju od oporezivanja primici koji se kao bespovratna sredstva isplaćuju iz fondova i programa Europske unije putem tijela akreditiranih pri Europskoj komisiji u Republici Hrvatskoj za provedbu programa mobilnosti te drugih programa, a u svrhe obrazovanja i stručnog usavršavanja u skladu s financijskom uredbom Europske komisije. Također je na prijedlog Ministarstva rada i mirovinskog sustava dopunjen članak 9. stavak 1. točka 4. Zakona o porezu na dohodak iz razloga što su u tijeku izmjene Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima, isplati mirovina temeljem individualizirane, kapitalizirane štednje kojom će se uvesti nove odredbe o dokupu mirovina i mirovinskoj renti te su isti u poreznom smislu ovim izmjenama zakona izjednačeni sa dokupom mirovine prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Pri uplati poslodavaca iste su neoporezive, a kod isplata oporezuju se kao i ostale mirovine iz prvog i drugog stupa. Značajna novina u ovom prijedlogu zakona odnosi se na dohodak od samostalne djelatnosti koji se više ne utvrđuje po osnovu otuđenja više od 3 nekretnine ili imovinska prava iste vrste u razdoblju od 5 godina već se utvrđuje dohodak od imovine i imovinskih prava po osnovi tako ostvarenih primitaka. Također se uvodi iznimka da se u tom slučaju ne oporezuje dohodak od prodaje zemljišta čija je pojedinačna površina do 250 m2, a ukupno do 1000 m2, a sve s ciljem potpore programu okrupnjavanja zemljišta čime se između ostaloga potiče i rast investicija i konkurentnost gospodarstva. Svakako glavna novina prijedloga ovog zakona je uvođenje novog izvješća, tzv. JOB obrasca kojim se porezni obveznici za oporezive i neoporezive primitke u obvezi dostavljati poreznoj upravi. Naime, cilj predlagatelja je uvođenje novog sustava prikupljanja podataka kroz jedinstveni obrazac kojim bi se zamijenili postojeći obrasci i to njih 6, a to su obrasci porezne uprave ID, ID-1, ID-2, IDD, IDD-1, IP te obrazac Regosa RSM obrazac. Kroz ovaj jedinstveni obrazac prikupljali bi se svi podaci o primicima, bez obzira da li su oporezivi ili nisu, znači prikupljali bi se podaci o ostvarenom dohotku fizičkih osoba, podaci o obračunatom i uplaćenom porezu i prirezu, doprinosa za obvezna osiguranja te ostali primici poput autorskih naknada, naknada bolovanja i slično. Obrazac bi se u pravilu podnosio u elektronskom obliku putem e-Porezne te bi se tako lakše izvršavala logična matematička i formalna kontrola. Na ovakav način razmjena podataka između tijela državne uprave i to Porezne uprave, HZMO-a, HZZO-a, HZZ-a i Regosa bit će brža, učinkovitija, točnija te će se poboljšati kvaliteta podataka. Poslodavci dobivaju jedinstveni način izvješćivanja i to kroz jedan obrazac i to elektronskim putem što pojednostavljuje poslovanje. Zaposlenici u svakom trenutku na jednom mjestu mogu izvršiti provjeru da li ih je njihov poslodavac prijavio na obvezna osiguranja, da li poslodavac plaća sve vrste poreza i doprinosa koje je dužan plaćati te ostale pogodnosti. Također, u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima problematika se također odnosi na primjenu ovog JOB obrasca tako da se na jednostavniji, na transparentniji način znači govorimo o sustavu izvještavanja, znači zamjena više obrazaca sa jednim obrascem tako da nemamo različite podatke između HZMO-a, HZZ-a, Regosa, znači svih državnih tijela koji zapravo ajmo reći upravljaju sličnim podacima. Dobivat ćemo ih na jedan obrazac i onda će zapravo razmjena podataka između tih tijela biti puno bolja, kvalitetnija, imat ćemo jedinstvene podatke. Znači stajalište je da i što se tiče poslodavaca da će ovo njima biti jednostavnije, da neće morati svako malo popunjavati različite obrasce. Znači glavna poenta ovog Zakona o doprinosima je zapravo upravo mogućnost primjene ovakvog obrasca. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada kolegica Nansi Tireli i kolega Zlatko Tušak.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče, ravnateljice, kolegice i kolege. Evo još jedne izmjene Zakona o porezu na dohodak i nastavno na ovo što je gospodin zamjenik rekao, možda malo smeta ovo kada kažemo da u cilju efikasnijeg prikupljanja podataka o ostvarenom dohotku fizičkih osoba sada ovih 6 obrazaca svrstavamo u jedan. Evo porezni obveznici su zbog toga više nego zadovoljni, ali ipak mislim da moram reći nekoliko riječi vezano za to. Kada kažemo da je Porezna uprava pokrenula ovu inicijativu kako bi se uveo novi jedinstveni obrazac kojim će se omogućiti prikupljanje objedinjenih podataka za više institucija na jednom mjestu onda bi bilo dobro da ta komunikacija između porezne uprave i građana bude uistinu dvosmjerna, dakle da ne vozimo uvijek u samo jednom smjeru s namjerom da Porezna uprava ima sve na jednom mjestu, a da građani i dalje onda gdje god da dođu moraju nosit određene obrasce i priloge kojekakve od mirovinskog do zdravstvenog itd. Dakle, ovo je svakako pohvalno vis a vis toga što će bit jednostavnije. Ali isto tako bilo bi dobro da Porezna uprava već sve to ima nekakvim razmjenom tih podataka, odnosno automatizmom sve to dalje prosljeđuje na ona ministarstva i na one adrese gdje će to biti i od koristi građanima. Ovo je sigurno jedan od važnih alata da tako kažem kojim ćemo uspjet sve one silne socijalne pomoći isto tako stavit u jedan kontekst logike, pa da se točno u svakom trenutku vidi tko ima pravo, koliko i zašto. I ne bih voljela stvarno da taj jedan obrazac bude samo za jednu svrhu kako bi Porezna uprava imala sve na jednom mjestu, nego da stvarno to bude iz razloga da konačno počnemo funkcionirati, da se za svakoga zna što i koliko i kako. Dohodak od otuđenja više od tri nekretnine iste vrste ili više od tri imovinska prava iste vrste u razdoblju od 5 godina ne smatra se više dohotkom od samostalne djelatnosti već dohotkom od imovine i imovinskih prava. Dakle, govorimo o konkurentnosti gospodarstva, okrupnjivanju i donijeli smo evo do 250 kvadrata, odnosno maksimalno do 1000 kvadrata bez poreza na dohodak. To je isto, isto dobro zbog puno stvari. Ali voljela bih evo sad i opomenut na jednu situaciju koja se često dešava pogotovo u malim općinama. Imamo situaciju da imamo tako neke male čestice poljoprivrednog zemljišta, da se onda to poljoprivredno zemljište okrupnjuje i da se nakon toga prodaje po punoj, većoj cijeni. Ako okrupnjujemo poljoprivredno zemljište da bi poljoprivreda bila konkurentnija onda svakako je to pohvalno. Međutim, i tu bih voljela naglasit kako bi bio zadatak i Porezne uprave između ostalog da i takve moguće transakcije maksimalno kontrolira kako ne bi došlo do zlouporabe upravo tih pozicija. Zamjenik nije ništa spomenuo da se ovim zakonom nadopunjuje i članak 63. na način da se propisuje da će se u postupku ispitivanja izvora imovine ispitivati izvor cjelokupne imovine fizičke osobe stečene od 1. siječnja 2005. godine. Dakle, od dana stupanja na snagu važećeg Zakona o porezu na dohodak. Mi smo porez na dohodak imali daleko prije 2005. godine. Vlada sada ovakvom izmjenom ovog zakona da priznajemo kako Porezna uprava u ovih 7 godina, 8 nije radila posao koji je morala raditi. Dakle, svaki je porezni obveznik dobio privremeno porezno rješenje, razrezan mu je porez za određenu godinu na temelju podnešene porezne prijave. I u tom članku 63. decidirano stoji da je Porezna uprava bila dužna dohodak po osnovi nesamostalnog rada, samostalne djelatnosti, imovine i imovinskih prava od kapitala, od osiguranja i drugog dohotka, a i druge neoporezive primitke i potraživanja uspoređivati sa podacima o nabavljenoj nepokretnoj i pokretnoj i drugoj imovini, te drugim izdacima fizičkim osobama i njihovim obvezama tijekom poreznog razdoblja. Usporedbu je mogla obavljati na temelju podataka s kojima raspolaže, podataka koje priopći porezni obveznik i podataka iz drugih izvora. Postavlja se sada pitanje zašto se retroaktivno vraćamo samo, ja ću reći samo do 1. siječnja 2005. godine. Poreznom reformom 1994. godine uspostavili smo novi sustav oporezivanja dohotka koji je karakteriziralo nekoliko osnovnih elemenata. Prije svega, dominirao je tzv. potrošni koncept oporezivanja dohotka, a to znači da je porez na dohodak teretio one dijelove dohotka koji su namijenjeni potrošnji, dok su dijelovi dohotka koji su nastali od štednje i investiranja, dakle dividende, kamate i svi ostali dohotci od kapitala bili izuzeti od oporezivanja. S druge strane, postoji tzv. dohodovni koncept koji mnogo šire definira oporezivi dohodak, odnosno uključuje sve vrste dohotka koji se mogu koristiti za potrošnju, a uključujući i dohotke od kapitala. Dakle, ako pričamo o stupanju na snagu poreza na dohodak onda evo ostaje mi otvoreno pitanje na koje bi svakako molila kasnije predlagatelja da mi odgovori zašto smo se odlučili za datum 1. siječnja 2005. godine. To ispada da stvarno imamo onu i primjenjujemo u našoj praksi "Tko je jamio, jamio!". Jer po ovome od 1. siječnja 2005. za natrag ne možemo utvrđivati porijeklo imovine, odnosno ovim tu mogućnost da tako kažem ograničavamo samo na one predmete koji ne zastarijevaju, a to su recimo privatizacija. I tako međutim, svi smo svjedoci toga da imamo puno građana RH koji nisu bili u pretvorbi i privatizaciji ali su isto tako i prije tog 1. siječnja 2005. godine stekli određenu imovinu za koju je porijeklo itekako upitno s obzirom na ono što prikazuju u Poreznoj upravi. Pa bih evo, vezano za ovo molila kasnije odgovor.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo da se ja nadovežem na kolegicu Nansi vezano za Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o doprinosima. Predlagač zakona navodi da prelaskom na ovakav način iskazivanja podataka po pojedinačnoj osiguranoj osobi napušta se dosadašnji način iskazivanja zbirnog obračuna. U samom svom obrazloženju, a i ovdje smo čuli da ovakvim načinom uvest će se veća disciplina, bolja naplata kao i veća kontrola, da su to razlozi izmjene zakona. Jasno u taj dio ne sumnjamo i jasno taj dio obrazloženja u svakom slučaju ima svoju utemeljenost, ali postavlja se pitanje da i po sadašnjem načinu kako se obračunavalo moglo se vršiti kontrolu i praktično moglo se utvrditi ukupni iznos doprinosa iz zbirnog iznosa obračuna samo da je netko to praktično radio i da je netko to kontrolirao. Sa ovakvim načinom gdje prelazimo na pojedinačni način obračuna doprinosa ja znam da to nije namjera sadašnjeg predlagača, ali želim samo upozoriti na jednu određenu opasnost da eventualno sutra se netko ne bi sjetio pa onda ako nisu uplaćeni doprinosi za pojedinog radnika da onda u tom vremenu dok nisu uplaćeni doprinosi jer će postojati evidencija da onda on neće imati pravo na zdravstveno osiguranje. Sa druge strane postavlja se i pitanje na ovakav način obračuna ako pojedinačno, a znamo da pojedinačni obračuni ovise o visini plaće iznos, i to je iznos i uplate doprinosa, da li po tome se neće netko sjetiti pa onda na osnovu toga i ovisno o veličini, visini uplate doprinosa neće i određivati koji je to nivo zdravstvene zaštite. Jasno ja se nadam da ovaj dio neće i neće nikome pasti na pamet, ali na neki način upozoravam upravo zbog nekih stvari koje su se dosada dešavale. Jer mi znamo da negdje evo sad će biti 7 mjeseci kako je u primjeni izmjena ovog zakona gdje je smanjena stopa doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13%, tada smo kada smo smanjivali stopu nešto potpuno drugo govorili. Govorili smo da će doći do rasterećenja gospodarstva a danas imamo potpuno jednu drugačiju sliku. Evo imamo 349 tisuća nezaposlenih, zdravstvo nam je u velikom financijskom kolapsu, postoje dugovi bolnica. Kazano je da će se dugovi pokriti sa novim kreditima i zaduživanjima, jasno da svakom pametnom koji zna da će to biti kudikamo veća cijena koja će se platiti za taj dio dugovanja nego da se to pokrilo sa postojećim doprinosima. Poslodavci tvrde da vezano za tih 2% nije došlo do smanjivanja njihovih troškova. Sa jedne strane je, ali došlo je do nekih drugih opterećenja i praktično nije se ništa desilo. Ono na što oni upozoravaju i u tom dijelu nije napravljeno da postoji u gospodarstvu negdje oko 245 nameta u koje se nije diralo i u tom dijelu se nije rasteretilo gospodarstvo. S druge strane negdje 20 zemalja u EU oporezuje financijski sektor, a mi ovdje nismo tom financijskom sektoru uzeli ni kunu. I praktički ispada da sav ovaj teret krize podnose građani i jasno da to je i rezultat da jesmo na ljestvici vrlo siromašnih i da negdje 20% građana, to je znači blizu milijun građana, nalazi se u jednoj skoro bezizlaznoj situaciji a od tog broja je negdje oko 600 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu ispod 2 tisuće kuna. I na kraju ja bih se samo vratio malo još na ovaj zakon, a to je na članak 13. zakona gdje se kaže da se smatraju, a ovdje nismo čuli u obrazloženju, predlagatelj nije se osvrnuo na taj dio zakona da se vezano za zakon rješenja koja su dali nekadašnji Zavod za zdravstveno osiguranje i Mirovinski fond praktično su vezano kroz upravni postupak nezakoniti i sada ovom izmjenom članka 13. želi se na neki način stvoriti zakonitost tih rješenja. Ovdje se mora postaviti pitanje, ja bih se priključio ovome što je kolegica Nansi govorila, a to je da je iz ovoga jasno vidljivo da postoji jedno nefunkcioniranje javnih i državnih službi zbog čega i nastaje određena šteta pa je sad prije apsolutne zastare od 10 godina ovdje se radi, donosimo jedan zakon koji će imati povratno djelovanje. E sad tu bih se samo vratio na jedan dio, Hrvatski laburisti su predlagali jedan zakon kojim su htjeli da se obeštete žene na Zavodu za zapošljavanje koje su temeljem određenog zakona imale izdata rješenja i kad je došao u primjenu novi zakon one su izgubile pravo na naknadu. Tada kada smo mi predlagali da se obeštete te žene dobili smo mišljenje od Vlade RH, u ovom slučaju predlagača ovog zakona, da prijedlogom zakona predlaže se da se njegovo povratno djelovanje da ta odredba nije sukladna odredbama članka 90. stavak 4. Ustava RH kojim je propisano da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje. I sad si postavljam pitanje kako predlagač jedanput daje takvo mišljenje, a drugi puta predlagač u svojem prijedlogu praktično predlaže povratno djelovanje ovakvog zakona ako je smatrao da su određeni prijedlozi protuustavni onda si postavljam i pitanje da li u budućnosti nećemo imati ustavnih tužbi i problema i nadalje ovog zakona zbog neefikasnosti javne uprave i državnih tijela. Hvala lijepa.
Na redu je Klub SDP-a i kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra, gospođo ravnateljice Porezne uprave, kolegice i kolege. Evo pred nama je drugi ili treći put u ovom mandatu su dakle izmjene i dopuna Zakona o porezu na dohodak, relativno jednostavniji sudeći po prijavama izazvati će nešto manje rasprave al to ne znači da su manje značajne ili da neće polučiti dugoročnije efekte u dizanju efikasnosti administracije države. U tome je uvodno nešto govorio gospodin zamjenik ministra, rekli su i kolege laburista da ovaj glavni benefit ovoga zakona dakle to uvođenje jedinstvenog obrasca primitaka, prihoda i doprinosa o čemu ću govoriti na kraju moje rasprava, zapravo će izazvati mnoge benefite kojih danas nismo ni svjesni, ali bi u svakom slučaju biti će važni za efikasnost uprave a i približavanje uprave građanima, a i olakšavanje života poslodavaca ali kao što rekoh o samome obrascu nešto kasnije. Osim dakle tog glavnog benefita, rečeno je kao GRO naših zakona u Zakonu o porezu na dohodak radi se o usklađivanju s EU dakle prema ovome prijedlogu oslobodit će oporezivani primici koji se kao bespovratna sredstva isplaćuju iz fondova i programa EU, a za provedbu programa mobilnosti. Također je ono što je izmjena a na prijedlog Ministarstva rada i Mirovinskog sustava da se ovim prijedlogom zakona dakle izjednači dokup mirovine i mirovinska renta, dakle da se u poreznom smislu ovim izmjenama to izjednači. Treća ne malo važna izmjena, bilo je o njoj rasprave dosta rasprave i na matičnom Odboru za financije, dakle da se dohodak od samostalne djelatnosti ne utvrđuje više po osnovi otuđenja više od tri nekretnine ili imovinska prava iste vrste … [[Govornik se ne razumije]] od 5 godina već se na osnovu takvih ostalih prihoda tj. primitaka utvrđuje dohodak od imovine i imovinskih prava. Iznimka je ovdje da se dakle to neće odnositi na pojedinačna zemljišta sve vrste zemljišta, dakle to smo tamo utvrdili do 250 kvardata ili ukupno 1000 kvadratnih metara. Također se proširuje obveza isplate oporezivihprimitka na žiroračun odnosno tekući račun te ono što je novitet, a što je važno i obveza dakle informiranja o isplati neoporezivih primitaka, najčešće su to primici socijalni transferi lokalne samouprave, dodaju se i odredbe o postupku ispitivanja izbora imovine od 1. siječnja 2005. kolege prije mene su pragmatizirali zašto tek tada. Zašto zapravo se ne ide još dublje ali kažem to je ona točka od koje se mogu krenuti i o čemu je uvodno govorio ministar financija. I kao što uvodno rekoh glavna prednost ove izmjene i dopune zakona je taj jedinstveni obrazac primitka, prihoda i doprinosa. Ako mislite ako sam naziv vam zvuči dosta komplicirano, teško ga je zapamtiti i njegovu skraćenicu IOPPD nije do njega lako doći. Dakle, radi se o obrascu koji je u završnoj izradi konačan oblika, to je predviđeno u jednom zakonu, dakle prepisat će pravilnik, a onda će pravilnik o izradi ovog obrasca potpisati će ministar financija u suradnji s ministrom rada i mirovinskog sustava. A kao što je rečeno do dolaska samog zajedničkog obrasca koristit će ga i Porezna uprava ali i Hrvatski zavod za zapošljavanje i Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i REGOS i dakle Ministarstvo rada i mirovinskog sustava u širem smislu. Uključen je bio i Zavod za statistiku da da svoj doprinos oko toga što i koji podaci su važni sa aspekta Državnog Zavoda za statistiku. Pa kažem, rečeno je da se sa prvim svibnjem sljedeće godine će se ukinuti sljedeći obrasci: obrazac ID radi se o izvješću i primicima od nesamostalnog rada plaći i mirovini, porezu na dohodak, prirezu te doprinosima za obvezno osiguranje u mjesecu određene godine. To vam je ovaj obrazac, izgleda ovako, onda još ima i drugu stranicu, dakle prilično komplicirana priča. Njega šaljemo u povijest. Sljedeći obrazac kojeg šaljemo u povijest je izvješće o drugom dohotku obračunatom i uplaćenom porezom na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja za mjesec određene godine, tzv. obrazac IDD, dakle radi se o ovom obrascu, isto ima dosta kompliciranu formu a ovo su vam upute o popunjavanju obrasca, znači onom koji nije previše baziran oko toga dosta komplicirano izgleda i taj obrazac, i on odlazi u povijest. U povijest odlazi i obrazac IDD-1 a radi se o izvješću o isplaćenoj naknadi plaće te osnovicama i obračunatim i uplaćenim doprinosima za obvezna osiguranja za tekući mjesec, radi se o otprilike o ovakvom obrascu a ovdje su upute ne baš jednostavne kako se ispunjava i taj obrazac što su poslodavci dosad morali činiti. Četvrti koji ide u povijest je izvješće o plaći i mirovini nešto jednostavniji, ali također zahtijeva i određeno vrijeme da se ispuni, dakle obrazac IP. On izgleda otprilike ovako, nije to sve kao u onoj reklami. Radi se o obrascu ID1 i on odlazi u povijest, to je ovaj obrazac dosta težak za ispuniti a i obrazac čuveni R-Sm dakle obrazac središnjeg registra osiguranika čije puno ime glasi specifikacija po osiguranicima obračun i doprinosima za obvezno mirovinsko osiguranje, dakle obrazac na dvije strane koji je dakle poslodavac bio dužan ispunjavati za svoje zaposlenike i slati ih Regosu a da bi on kasnije onda to knjižio prema mirovinskim fondovima. Dakle, prilično komplicirana priča, vidjeli ste čak i vizualno namjerno sam isprintao te obrasce, pretvaraju se u jedan jedini koji će koristiti dakle sve institucije koje sam na početku nabrojao. I to je tih dakle zaključno pet prebrojao sam ih pet ključnih prednosti koje će ovaj obrazac a dakle ove izmjene i dopune zakona donijeti. Prvo je rekao je o tome uvodno ministar dakle iz perspektive Porezne uprave da će uvođenje ovog obrasca u svakom slučaju pospješiti naplatu i poreza i doprinosa, omogućiti bolji nadzor nad ispravnošću obračuna uplate obveze doprinosa, poreza na dohodak, prireza i u svakom slučaju ažurniji dakle radi se na dnevnoj bazi daleko ažurniji uvid u isplaćene primitke te uplaćene poreze i doprinose. Drugi važni benefit je da će uvođenjem ovog obrasca konačno će se steći uvjeti je baza za povezivanje čuveni OIB, konačno će se steći uvjeti da se daleko preciznije tj. najpreciznije moguće konačno odrede imovinski cenzusi budući da će obrazac uključivati i neporezne prihode kažem primarno socijalno transfere od lokalne samouprave što do sada nije bio slučaj. U više odvojenih baza ste imali priču, sada će ovo omogućiti da imamo zajedničku priču i da se socijalni transferi koji su nažalost nužni uvijek, a u ova teška vremena osobito da se što je moguće pravednije raspodijele građanima i obiteljima kojima je to potrebno, dakle stvara se podloga za uvođenje imovinskog cenzusa. Treći benefit treća prednost ovog obrasca i ovih izmjena i dopuna zakona da će Porezna uprave praktički za sljedeću godinu dakle rješenja već za 2014., od 1.1.2014.moći izdavati povrat poreza bez onih u isključivo elektronskom obliku na osnovu ove baze bez gužvi, bez predavanja obrazaca samih građana moći će se to napraviti elektronski jednostavno kao što je to uobičajeno u zemljama EU u čije društvo ulazimo sa 1.7. i kojem težimo i tu priču oko gužve 28.veljače i 1.ožujka ćemo izbjeći. 4.benefit je da ovaj obrazac i informacije koje se iz njega prikupljaju će vrlo brzo jer to će omogućiti jedinstvena baza biti omogućen uvid samim građanima putem web servisa u uvid oko toga što je poslodavac i kako uplatio za njihove doprinose i njihovu mirovinu. Znate da je oko toga bilo dosta i vrlo često dosta problema i zbog prelaza sustava iz devedesetih i 2000.ali u svakom slučaju ovo je jedan odličan … [[Govornik se ne razumije.]] koji će putem web servisa kroz ograničenje da možete vidjeti samo svoje uplate ali kroz neki PIN broj koji će to omogućiti i u svakom slučaju će omogućiti dodatnu kontrolu funkcioniranja državne administracije. I 5.i ne najmanje važno mislim da sama količina ovoga vam je pokazala ova priča oko jedinstvenog obrasca maksimalno će olakšati i poslodavcima da vode onu evidenciju koju su nužni voditi, da se maksimalno rasterete službe koje su to radile, a podaci budu daleko precizniji i točniji i iz perspektive poslodavca ali dakako i svih tijela državne uprave koje će ovo koristiti. Mislim da sam iznio dovoljno argumenta zašto će klub SDP-a podržati ova dva zakona i time završavam svoju raspravu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Repliku ima Domagoj Ivan Milošević.
… [[Govornik nije uključen.]] dragi kolega Rađenović. Pa odlično je da se unapređuju tablice i formulari to je dobra vijest, međutim ono što nije dobra vijest naravno je daljnji rast nezaposlenosti pa sam si ja uzeo samo za pravo da kažem da ne bismo očekivali od ministra rada u ovakvoj situaciji u našoj zemlji da konstatira da je zaista visoka nezaposlenost i da će evo do sljedećeg ljeta ili do proljeća ona još uvijek rasti. Ja mislim da svi građani ove zemlje, a i mi ovdje u Saboru očekujemo aktivne mjere zapošljavanja, održavanja zaposlenosti očekujemo na neki način odgovor na pitanje kako će ova Vlada zaustaviti rast nezaposlenosti uz sve ono što naravno da sada ne ponavljam sve ostale pokazatelje ekonomski koji su negativni a čiji je na neki način čija je posljedica rast nezaposlenosti.
Zapravo replika nije bila na izlaganje ali dat ćemo i odgovor na repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. Upravo sam to želio reći ali nekako sam bio polusretan da smo ukinuli ovaj ispravak netočnog navoda pa onda uopće ne bih mogao odgovoriti. Dakle kolega Milošević zaista se niste ni na koji način osvrnuli na raspravu koju sam vodio u ime kluba oko ova dva zakona, ali ovo što ste spomenuli, pa i na ovom administrativnom putu koliko god to vama zvučalo administrativno i dosadno ali kao dobar poslodavac zasigurno će ljudi u vašoj tvrci i u tvrtkama koje vode ove sve silne obrasce biti sretni s jedne strane jer će rasteretiti svoj posao i vama će biti puno jednostavnije ili vašim odgovornim osobama potpisati tu priču. To će vam sniziti i vama i svim drugim poslodavcima u svakom slučaju impute i troškove koje imate oko ove priče, a državi omogućiti iznio sam dosta argumenata oko benefita te točne i ispravne informacije i nemogućnosti manipulacije oko tih točnih informacija da učinkovitije vodi i socijalnu i gospodarsku politiku, a ne da bude onako kao što je bilo prethodnih 8 godina čime ste i vi dali svoj mali doprinos zadnjih godinu dana. Hvala vam lijepa.
U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra financija. Pa normalna stvar da će svaki klub pozdraviti ako se poduzetnici administrativno rasterećuju što je namjera ovoga zakona. Međutim u ime kluba HDZ-a nama se otvara tu nekoliko pitanja. Prvo ono što je možda najveći problem i što mene čudi toliko se pričalo o onih famoznih 50 milijardi duga, međutim vrlo interesantno da se ovdje spominje izmjena Zakona o doprinosima iz 2002.godine da se spominju neki problemi a ne govori se o tome da veliki dio tog kolača otpada na taj period jer do tada su doprinose za mirovinsko naplaćivali Zavod za mirovinsko i imali ste mirovinsko obrtnika, imali ste mirovinsko poljoprivrednika. I Porezna uprava kad je preuzela taj posao nažalost Vlada nije inzistirala da se preuzme kompletna dokumentacija o dugovanju tako da ovdje u ovom obrazloženju kad se govori o tom zakonu 2002. godine je trebalo reći nešto o tome i zbog hrvatske javnosti i zbog svih onih građana obrtnika, poljoprivrednika pa i zaposlenika u nekim tvrtkama koji su imali silnih problema kad su odlazili u mirovinu zbog evidencije i zbog svega. A zašto to govorim, govorim iz razloga što je logična stvar da ćemo podržati ove izmjene da se ne podnose silni obrasci, međutim ima jedan obrazac koji je osobno vezan, on je vezan na ime i prezime i da vam kažem neotuđiv je za vrijeme cijelog radnog vijeka, a to je gdje se u mirovinskom osiguranju evidentira vaše zaposlenje, vaša plaća i temeljem toga, temeljem pozitivnih zakonskih propisa kad odlazite u mirovinu temeljem toga se izvršava vaša mirovina. Druga stvar, kolegice i kolege, ti obrasci se ne nalaze na jednom mjestu. Vi imate ispostave diljem Hrvatske i po tim ispostavama se vrše prijave ljudi i oni danas recimo ode iz Splita u Zagreb raditi, ovaj dokument ostaje u Splitu, ovaj dokument ostaje u Zagrebu i sad dolazimo na Regos koji je praktički institucija koja vodi evidenciju za privatne fondove i drugi stup mirovinskoga. Ta četiri fonda su praktički privatni fondovi u koji hrvatski građani temeljem zakona, ovisno za koji fond su se odlučili, uplaćuju onaj drugi stup mirovinskoga, oni brinu o tim sredstvima, svima gospodare, za to primaju naknadu. Međutim, Regos godišnje košta negdje po prilici oko, sad ako sam pogriješio ispričavam se, ali tu je negdje između 90 i 100 milijuna kuna. Ja se sjećam u mandatu svog ministrovanja sam pokušavao to cijelo vrijeme prebacit da plaćaju oni koji trebaju vodit evidenciju o tome, a to je Regos i četiri ova mirovinska fonda jer kad pogledate koliko se plaća naknada tim mirovinskim fondovima za upravljanje fondovima onda je logična stvar da i Regos koji vodi evidenciju o svemu tome skupa bude plaćen iz istih sredstava. Dakle to je nešto o čemu naprosto treba progovorit u ovom zakonu jer ovo su tehničke promjene zakona, ali tehničke promjene zakona koje da tako kažem iza plota kriju puno zamki i puno neodgovorenih pitanja koja nam se sutra mogu razbit o glavu. Jer ponavljam, ovih 50 milijardi duga veliki dio se odnosi upravo na ovo preneseno u 2002. godine iz ova tri praktički prikupljača sredstava za mirovinske fondove u Poreznu upravu bez evidencije. Druga stvar, pogledajte stavku troška na Ministarstvu zdravlja ili Ministarstvu zdravstva. Sredstvo za neosigurane osobe, pa tu vam godišnje 700, 800 milijuna kuna ide na poljoprivrednike koji nekad da li im je evidentirano ili nije evidentirano dal su plaćali mirovinsko i zdravstveno, ali nažalost nema evidencije i oni s tog osnova praktički ne bi imali pravo nakon 65 godina kad se stvore zakonski uvjeti za mirovinu, ne bi imali pravo na zdravstveno osiguranje s tog osnova država plaća. Dakle, nije svako pojednostavljenje obrazaca nešto što će garantirat sutra kvalitetnu obradu podataka. Mislim da gospodine zamjeniče ministra, ako se ide u ove promjene, dakle podržavamo promjene ukidanja svih obrazaca. Međutim, postavlja se jedno elementarno pitanje, da li za 15 dana su sve institucije pripremile da mogu preći na to i da sa prvim isplatama plaćama praktički koje će počet 4. ili 5. siječnja pa evo pripadnici MUP-a 5. siječnja počinju dobivati plaću. Da li su sve institucije pripremljene, da li su porezni obveznici od onog najsitnijeg obrtnika i one najmanje firme pripremili svoje programe da mogu praktički sa prvim isplatama plaća podnesti nove obrasce jer svako podnošenje obrasca u tijeku tekuće godine koje je drugačije od onoga izvornoga stvara silne probleme. Zašto, zato što sva izvješća se šalju na godišnjoj razini, bez obzira dal ste vi primili 1 ili 12 plaću i da li ste uz tih 12 plaća imali još nekoliko vrsta dohotka ali svako izvješće za pojedinca, osobito za mirovine, tu prvenstveno govorim o mirovinama, zašto, jer nakon 35 godina staža kad idete u mirovinu, kad treba povući sve te podatke vrlo je bitno da su ti obrasci na jednom mjestu, praktički da se mogu povući da se može izračunat mirovina. I ako vi sa primjenom obrasca idete, ne podnese ga netko u 21. i u 2. mjesecu nego ga podnese u 3., vi nemate konzistentnu cijelu godinu na istom obrascu i vrlo teško je uspoređivati obrasce koji nisu po ničemu usporedivi. Novi obrazac samo sadržava sve podatke koje mogu koristiti svi oni koji evidentiraju nešto, al se on u principu ne može usporediti ni sa jednim obrascem. Pa ako ćete pitat ljude u Poreznoj upravi njima je najveći bio problem onog ID obrasca da se praktički evidentiralo da se uplatio zdravstveni i mirovinski doprinos iako nažalost kod nekog dijela ljudi to nije bilo uplaćeno i to je nešto protiv čega su ljudi u Poreznoj upravi bili otpočetka, međutim naprosto to nisu mogli promijeniti. Dakle, svi oni koji imaju knjigovodstvo elektronskim putem, a to je preko 95, 96% ljudi koji se bave poduzetništvom ne kupuju obrasce u Narodnim novinama nego im je zakonodavac omogućio da naprave i da isprintaju identičan obrazac, moraju napraviti nove programe za isplatu plaće. I ono što je ključno to je onaj obrazac koji ide prema mirovinskom i koji ide prema Regosu na temelju čega će se temeljem evidencije na kraju radnog vijeka računat mirovina. To je nešto na što se mora obratiti naročita pažnja jer ako se tu izgubi i jedan podatak to je onda užasan problem za onoga tko kad ide u mirovinu treba riješit neke stvar. I ima sad nešto tu što je malo u kontradikciji sa nekim zakonima koji su se donosili što se tiče Porezne uprave i kontrole u proteklom periodu. Sad kažemo da će se u nekim budućim vremenima, više se neće podnositi porezna prijava, nego će Porezna uprava temeljem podataka koje će putem OIB-a povući moći napraviti praktički poreznu prijavu, izdat rješenje poreznom obvezniku. Ovdje kad govorimo o 1. siječnju 2005., kad govorimo o nekretninama i kad govorimo o stjecanju nekretnina. Jer prvenstveno stjecanje nekretnina to je najveći iznos u principu koji se kupuje će ponukat Poreznu upravu da ide kontrolirati izvor sredstava s kojim netko kupuje nekretnine. Jer ovi koji kupuju skupe aute i jahte oni će ih i dalje kupovati preko poduzeća pa će se preko poduzeća kontrolirati. Međutim, nije s obzirom na porezni karakter nije samo ono na što se plaća porez na dohodak prihod pojedinca. Mi imamo ovdje niz prihoda i zato je uveden OIB upravo zbog toga da može pobrati sve ono što porezni obveznik ima, da može vidjeti kolika je zarada od toga i da se temeljem toga u Poreznoj upravi može provjeriti od kud izvor prihoda za stjecanje nekakve nekretnine i to je ona famozna crvena lampica o kojoj se toliko priča. Danas se naprosto događa uz signal da prihodi koji su evidentirani u Poreznoj upravi, ali tu treba onda govoriti i o prometu vrijednosnih papira, o promjeni udjela, o isplati dividende i niz drugih stvari koje nisu evidentirane ovdje. Zato i je uveden OIB upravo zbog toga. Tako ako ćemo mi za stjecanje nekakve nekretnine koristiti isključivo ove odredbe zakona mi ćemo bit poprilično sakati. To je kao da kažete sprinteru, jednom date nekakvu tenisicu tamo koju nose bacači kugle, a na drugu nogu mu stavite sprintericu nekakvu staru i date mu da trči sa sprinterom koji ima najnovije sprinterice i tražite od njega svjetski rekord. Naprosto ne ide. Dakle, dobra nakana, ali koristiti sve ono što nam OIB omogućava. I onda dolazimo do onoga u principu što je bilo osnovno načelo kad se uvodio OIB i kad se govorilo, a to je kontrola malih poduzetnika, gdje je upravo temeljem ovih prikupljenih podataka praktički trebalo doći do toga za godinu dvije, da se praktički inspektori općine bave sa tim malim obveznicima, nego kontrolu njihovih prihoda temeljem ovih poreznih podataka stjecanje bilo kakve nekretnine i bilo čega, ako je u suprotnosti sa njegovim prijavljenim dohotcima u prethodnim mjesecima i prethodnim godinama onda se ide u kontrolu. Druga stvar, pitanje je koliko je Porezna uprava, a koliko i porezni obveznik ima relevantnih pokazatelja o stjecanju nečega prije 1. siječnja 2005. godine. I da polako zaključim ovu raspravu u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice. Dakle, izgradio se sustav koji se zove OIB, koji je, samo ga treba primijeniti i sve ovo što se ovdje nabraja u zakonu se praktički već putem OIB-a moglo raditi bez ikakvih zakonskih promjena. Međutim, ovo sa nekretninama i sa stjecanjem nekretnina unutar tri godine na prste dvije ruke možemo nabrojati u Hrvatskoj ljude koji se ne bave poduzetničkom djelatnošću, a koji imaju tri nekretnine, a nisu posljedica naslijeđa pa će oni s njima trgovati. Zašto ako netko ima tri nekretnine zašto to isključujemo da to i dalje ne tretiramo poduzetničkom djelatnošću? To naprosto nije dobro, nije dobro. Koliko Hrvata u ovom trenutku ima tri nove nekretnine i zašto ih je radio ako ih ne želi prodat ili preprodat? Ali gradnja tri nekretnine za tržište je poduzetnička djelatnost. I vi automatski one poduzetnike koji plaćaju sve što trebaju plaćati stavljate u neravnopravan položaj. On da bi izgradio te nekretnine, on se mora baviti poduzetničkom djelatnošću. Istovremeno netko ima, napravio je na svojoj zemlji kuću sa pet, šest stanova i to se više ne tretira kao poduzetnička aktivnost nego prihod od imovine. I jučer na Odboru za financije smo tražili da se pojasni s obzirom da se u ovom dijelu kad se govori o zemljištu do 1000 kvadratnih metara i do 250 kvadrata da li se to radi i o građevinskom zemljištu. Jedno je kad se okrupnjuje parcela. Onda točno zna se, tu imaju poseban status i gradovi kad otkupljuju. Znači, tu nisu samo fizičke osobe u pitanju. Tu su i gradovi koji zbog formiranja određenih parcela, zbog stvaranja koridora za nekakve infrastrukturne projekte kupuju male parcele da bi mogli to napraviti. I može se dogodit da netko na dužini od kilometra gdje se radi cesta ima 10 parcela po 50 ili 100 kvadrata. On to ne želi prodati i to prelazi 1000 kvadratnih metara. On to prodaje zbog toga što tuda prolazi cesta i mora to prodati. Međutim, ako se držimo strogo zakonskih propisa on prelazi 1000 kvadratnih metara i onda se nalazi u problemu i on, a nalazi se u problemu i onaj koji kupuje. I zato mislim da bi u ovoj odredbi trebalo pojasniti da prilikom izgradnje nekakvih infrastrukturnih objekata ili nečega što je od nekakvog državnog interesa se može dogodit ova situacija i onda ona praktički s obzirom da smo ovdje fiksirali ili 3 do 250 ili ukupno da ne prelazi 1000 kvadratnih metara, da smo to fiksirali. I mislim da nije dobra definicija okrupnjavanje parcela. Jer to je definicija koja se isključivo koristi u poljoprivredi. U graditeljstvu i poduzetništvu se to govori o formiranju, ne o okrupnjivanju parcela. Nek mi pravnici koji se bave imovinsko-pravnim odnosima pomognu, ali to se zove formiranje novih čestica jer iz postojeće se temeljem prostorne dokumentacije i svega ne može oformiti čestica. Dakle, da zaključim, ispričavam se i hvala vam na vremenu, za podržati je ovo. Otvorili smo neka pitanja i mislim da bi predlagatelj o ovim pitanjima trebao razmisliti do glasovanja sa kvalitetom da zakon bude bolji i koristiti čim više OIB onda vam ove odredbe neće trebati. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedi klub HNS-a i podijelit će vrijeme kolega Srđan Gjurković i Igor Kolman.
Hvala potpredsjednice Sabora, gospodine zamjeniče ministra, pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Dakle, jedan od onih zakona koji u ime kluba HNS-a mogu slobodno reći osim da ga mi podržavamo drago mi je da svi klubovi, svi govornici dosada su istakli pozitivne nakane predlagatelja akata po pitanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Ono što je najčešće problem i dalje ostaje nam problem, a to su administrativne barijere koje koče poduzetnike u radu i razvoju. Ovdje se naravno radi o izmjenama koje osiguravaju ubrzavanje određenih procesa, ali ono što moram priznati da nisam puno čuo dosada, a mislim da bi trebalo naglasiti da se sa ovim izmjenama zakona, posebno kod ovih 5 izvješća koji se u biti svode na jedan kako je to jedan od mojih prethodnika slikovito pokazivao što se dosad radilo, a što ćemo dosada imati u smislu obrazaca koji trebaju poduzetnici ispunjavati, dobivamo u biti funkcioniranje institucija države, njihovo umrežavanje ne samo vezano za OIB nego vezano za informiranje. Ali ovo će sve skupa pojednostavniti i građanima kad traže određene podatke kad idu određene institucije da ne moraju ići u jednu, u drugu i treću nositi potvrde iz jedne u drugu, u treću, u petu instituciju o određenim primicima, o određenim plaćenim porezima ili ostalim nametima da to tako kažem jer će na svakom mjestu oni imati tu evidenciju. Tako da osim poduzetnika kojima ovo pojednostavljuje apsolutno način rada ovo će i građanima što je izuzetno bitno biti značajno da će u svim tim institucijama imati odmah informaciju i neće morati šetati od ureda do ureda, nositi potvrde. I to je jedna od izuzetnih značajki kojih moram reći nije se dosada istaknula u raspravi, a mislim da je izuzetno bitna. Dakle, osim poduzetnicima da ovo pojednostavljuje i građanima u biti dobivanje određenih suglasnosti i potvrda, a da ne moraju šetati od institucije do institucije što je izuzetno dobro, što je izuzetno pozitivno što ovaj zakon u biti donosi. Naravno rasprava vezano za dohodak o imovini, imovinskih prava što je vezano za članak 6. kojim se utvrđuje po osnovi otuđenja više od tri nekretnine iste vrste ili više od tri imovinska prava iste vrste u razdoblju pet godina koji isključuje ovaj dio koji je vezan za otuđenje zemljišta pojedinačne površine do 250 metara kvadratnih a ukupne površine svih otuđenih zemljišta pojedinačne površine do 250 metara koji ne prelazi 1000 metara kvadratnih moj prethodnik je jasno naglasio, to smo imali na odboru, dakle ovdje ne piše u zakonu ali u obrazloženju je jasno. Dakle, ne radi se samo o poljoprivrednom zemljištu, radi se o svim zemljištima koja su bitna kako bi se osigurao indirektno ili direktno kako god možemo reći rast i poticanje investicija pojednostavljenjem određenih postupaka. Naravno da je izuzetno pozitivno i naročito stimulativno da u ovome zakonu isto tako se osigurava da i onaj dio koji je vezan za bespovratna sredstva koja se isplaćuju iz fondova i programa EU putem tijela akreditiranih u skladu s pravilima EU u Republici Hrvatskoj za provedbu aktivnosti i mobilnosti u okviru programa i fondova EU nisu oporezivani. Ali isto tako ono što je dobro i što je kvalitetno u ovome zakonu i koji obrađuje i kroz novi obrazac, neću reći nove obrasce nego novi obrazac je zaista se mogu svi primici i prihodi neovisno da li su oporezivi ili neoporezivi imati na evidenciji. To je jedna od onih činjenica koje su ključne i u ovoj koalicijskoj Vladi da u biti se uvodi apsolutni red u ne samo državne financije i proračun nego red u državi, ono što mi u politici često zovemo transparentnost, a u biti je jasno da nema skrivenih podataka, da nema skrivenih primitaka jer na taj način gubi se onaj prostor, stišće se onaj prostor bilo kojem nelegalnom i crnom tržištu, crnim i prihodima koji su sa crnoga tržišta. Dakle, klub HNS-a podržava ovaj zakon i još jednom napominjem osim poduzetnika ovo je bitno da će građani moći izbjeći šetanje od ureda do ureda tražeći određene potvrde a koje su dosad postojale zbog više ovih obrazaca koji su išli u različite službe kako bi im se pojednostavio život i naravno uštedjelo vrijeme. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, gospodine zamjeniče ministra i pomoćnice ministra. Vrlo kratko samo, zaista, dvije, tri rečenice što se tiče ovog drugog dijela rasprave a to je Zakon o doprinosima. HNS će također podržati ovaj Zakon o doprinosima, HNS će također podržati ovaj prijedlog zakona, jasno to nije sporno. Temeljna izmjena je ovo pitanje jedinstvenog obrasca o primicima, obračunatom porezu i obvezi doprinosa sa temeljnim načelom iskazivanja podataka po primatelju i to smatramo da je dobro načelo. Mislimo da to doprinosi preglednosti, u svakom slučaju zaslužuje našu podršku. Ono što je, što treba imati na umu i što treba paziti jer s obzirom da se briše ta mogućnost obračuna i doprinosa prema zbrojenoj osnovici za sve osiguranike, vjerojatno je da će ova promjena tim više što se propisuje i obveza sastavljanja izvješća za vrijeme dok su radnici na bolovanju. Dakle postoji mogućnost da će ova promjena barem u prvoj fazi za razliku od ove prethode što je kolega i Gjurković naglasio, donijeti do povećanja administrativnog posla. Činjenica je da i svaka promjena na kraju krajeva barem u prvoj fazi barem dovodi do povećanja opsega posla i to nije sporno. Međutim slažemo se sa predlagačem da dugoročno ovo je pravi način da se uspostavi preglednost sustava, da se uspostavi jasnoća cijele priče i da će to dovesti do poboljšanja i efikasnosti u sustavu a onda i naravno vjerojatno i u konačnici smanjivanja zapravo administracije u toj cijeloj priči i zbog toga ćemo dakle i ovaj drugi prijedlog zakona podržati. Zahvaljujem.
Kolegica Nansi Tireli. Replika na izlaganje kolege Gjurkovića.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Gjurković očito vi nešto znate što mi ne znamo kad pričate da će građani izbjeći šetanje od ureda do ureda radi izdavanja razno raznih potvrda i još govorite da nitko u svom izlaganju nije o tome pričao. Ja sam osobno zatražila da to bude tako. Međutim u ovom prijedlogu vidimo da se objedinjuju svi ovi obrasci u jedan obrazac iz razloga kako bi porezna uprava imala bolju evidenciju. Upravo sam navodila na to dakle da to ne bude samo zbog Porezne uprave nego da bude i zbog građana, a ako ste vi u pravu veselim se jako da će tome biti ta.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Uvažene kolegice ja se s vama isto tako veselim zbog toga što zaista građani neće trebat šetat od ureda do ureda jer na ovaj način i uz sve druge radnje koje radi Vlada osigurava se umrežavanje institucija čime će se naravno izbjeći ono zbog čega se mi veselimo, a to da nećemo morati obijat urede. Hvala.
Slijedi klub HDSSB-a i kolega Zoran Vinković.
Gospođo potpredsjednice, zamjeniče, šefice Porezne uprave strahu i trepetu hrvatskih ne platiša poreza. Evo malo šale na samom početku. Klub HDSSB-a će podržati ova oba zakona. Imat će u vidu da je namjera uvođenje većeg reda u sustavu plaćanja poreza isto tako i uvođenja praktično ne zastare poreznog duga no tu u svakom slučaju želimo obzirom da su oba dva zakona ulaze u pojam retroaktivnosti, želimo prije svega iskazati i zabrinutost obzirom da će vjerojatno oba zakona bit moguće završiti na Ustavnom sudu. Namjera ovog prvog zakona između ostalog je ozakonjenje inicijative za jedinstveni obrazac koji bi pokrio niz obrazaca koji su dosad bili vezani i za rad Porezne uprave ali prije svega okrenuti svim građanima o primicima nesamostalnog rada, drugih dohodcima, o isplaćenoj naknadi plaće, izvješće o plaći, o mirovini, izvješće o isplaćenom primitku, dohotku, uplaćenom doprinosu, porezu po odbitku, prirezu itd. Ja želim podsjetiti da smo kao građani gotovo u svakom sustavu dobivali ne samo obrasce nego smo dobivali određene brojeve. To je prvo bio jedinstveni matični broj građana, moj je 3001966300806, OIB ne znam napamet, morao sam ga negdje ukucati itd., ali na osnovu danas je nezamislivo da samo sa OIB-om, samo sa JMBG-om građana ostvarite ili svoja prava ili svoje obaveze. Podsjetit ću da se prilikom uvođenja JMB koji je trebao također zamijeniti sve određene brojeve koje smo dotad imali kao građani, da smo taj posredno jedinstveni matični broj građana morali platiti. Slično je i sa uvođenjem OIB-a čije cjelokupno uvođenje i cjelokupni sustav osobnog identifikacijskog broja još uvijek nije u potpunosti saživio. Podsjećam da svaki građanin RH pa čak i oni koji imaju dvojno državljanstvo imaju i osobnu iskaznicu koja ima također jedinstveni broj zavisno od Policijske uprave ili postaje koja je izdala taj broj. Ulaskom Hrvatske u EU vjerojatno ćemo morati uskladiti i svoje putovnice, gospodine Šuker vidjet ćete da će to biti nezamislivo bez zamjene osobnih dokumenata i vjerojatno ćemo tada dobiti i nove brojeve. Da ne spominjem sve one pinove kojima su obilježene sve kartice ne samo one za peglanje nego i cjelokupni život hrvatskog građanina je ubrojivan. Na sličan način dakle ovo je jedna bila mala digresija koja je govorila o onome što kao građani posjedujemo od niza tih brojila na sličan način uvodi se ovaj jedinstveni obrazac koji će doista zamijeniti sve ove i kao što smo čuli u prethodnim raspravama, građani neće morati šetati od šaltera do šaltera nego će to obaviti na istom mjestu. Vezano za prvenstveno ćemo podržati ovaj zakon zbog toga što će se izbjeći zastara poreznog duga i smatramo da je svaki građanin RH bez obzira kada u kojem trenutku je napravio taj porezni dug da je dužan platiti porezni dug. Slično je i sa doprinosima. Nadam se da obzirom da ovaj zakon koji se odnosi i na sve obaveze koje proističu iz poreza na dohodak da proističe i na određeni niz nekretnina u stjecanju, otuđivanju obzirom da tu govore i određeni članci o tim područjima. Nadam se da na novu izmjenu i dopunu ovog zakona neće utjecati i najavljeni a još uvijek ne iskristalizirani i kao što to reče predsjednik Vlade da pričamo o nečemu što nismo vidjeli, a vidjeli smo da smo bili u pravu kada smo pričali o tom porezu na nekretnine kao novom nametu građanima RH, nadam se da uvođenjem jednog takvog zakona koji nema u ovom trenutku jasnu, čistu, kristalnu budućnost prije svega radi odnosa unutar koalicije, nadam se da neće utjecati bitno na nove izmjene i dopune ovog zakona. Slično kao što to ne bi trebao utjecati nadam se da u tom jedinstvenom obrascu nećete uvesti i onu poziciju koja se odnosi na plaćanje određenog poreza za HRT prema određenoj vrsti dohotka. A ja ne sumnjam da ćete se uskladiti vrlo brzo i da će jedna od novih nameta građanima upravo biti porez na televizijski prijemnik odnosno ne samo prijemnik nego prije svega u odnosu na visinu dohotka poreza za HRT. Kao hrvatska politička stranka ne samo regionalna smatramo da vrlo brzo dakle umjesto ovih sporadičnih i ja bih rekao pojedinačnih izmjena određenih fiskalnih zakona kao što je to Zakon o porezu na dohodak, kao što je to Zakon o doprinosima, kao što je to niz drugih zakona, pa već evo i ovaj neusuglašeni porez, porez na nekretnine od 0,2, 04 i 2% ili nekim drugim postupcima kao što su to Zakon o PDV-u. umjesto smanjenja kao što je to zapisano u onom Planu 21, a ne povećanja na 25% dakle koji bi služili oporavku hrvatskog gospodarstva pa do niza drugih fiskalnih zakona, predlažemo da što prije u saborsku proceduru dostavite i stvarne izmjene, dakle ne ove sporadične, pojedinačne, minimalne oko kojih se ništa bitno neće i ne može promijeniti jer oni koji su u ovom trenutku plaćali porez i oni koji su u ovom trenutku imali mogućnost potpisati onu nagodbu koju su prije svega pošteni građani RH a govorim i o onima koji su u ovim trenucima u određenim gospodarskim, financijskim poteškoćama da će oni bez obzira i na jedinstveni obrazac i na jedinstvenu naplatu izmiriti te svoje obaveze prema RH, a ovaj zakon i niz drugih zakona ne odnosi se na one koji su ja bih rekao esenciju hrvatskog bogatstva hrvatskog društva iznijeli i odnijeli na one već poznate aligatorske otoke da ne kažem na Kajmansko otočje. Smatramo isto tako da trebate u saborsku proceduru doista poslati stvarne izmjene fiskalnih zakona posebno onih zakona koji se odnose na decentralizaciju Hrvatske jer svi ovi zakoni koji su do sada bili stvaraju i sve više cementiraju centralizaciju RH posebno fiskalnu centralizaciju i ne dovode do fiskalne decentralizacije RH. Jedan od bitnih svakako zakona je Zakon o financiranju lokalne i regionalne samouprave. jedan od bitnih zakona je upravo bila i ova zadnja izmjena i dopuna Zakona o porezu na dohodak gdje se pod krinkom tzv. decentralizacije kada su podignuti određeni postoci jedinicama lokalne i regionalne samouprave onih famoznih 1,5 i 0,5% samo nekolicini gradova i to ovih bogatijih gradova je donijelo određeni prihod u proračunima dok većina gotovo 90% gradova ima smanjenje. Tu je porez predložene izmjene i dopune poreza o prometu na nekretnine. Nelogično je da država uzima tu najveći kolač. Tu je svakako već spominjani Zakon o PDV-u gdje 25% je nezapamćeno, ja ne znam koja još država ima veći PDV od Hrvatske. Mađarska zahvaljujući onom poznatom sporazumu koji je vezan za INA-u pa su i oni morali to podići na sličan način kao i mi jer im ništa nije ni ostalo u vlasništvu nakon ulaska u Europsku uniju. Dakle evo samo ću spomenuti primjer susjedne BiH u kojoj je i dio PDV-a ide prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Tu je svakako i ovaj problem jer su me prekinuli, izmjena ovih zadnjih poreza na dohodak gdje su smanjena decentralizirana sredstva i gdje mnoge ustanove, posebno ustanove zdravstva, školstva, javnih vatrogasnih postrojbi imaju problem koji je vezan za ne samo financiranje decentraliziranih funkcija nego i samo održavanje tih funkcija. Tu je svakako i već spomenuti porez na dobit. Obzirom da je već nekoliko puta napravljena izmjena koja se odnosi i vrlo loše je bilo da se taj porez na dobit uplaćivao prema sjedištu tvrtke, ali je puno lošije da se taj porez na dobit uplaćuje isključivo u državni proračun i on bi se svakako trebao raspodijeliti između lokalne, regionalne i centralne države. Dakle nema puno vremena, vrlo brzo ja se bar nadam da ćemo obzirom da nam je to jedini izlaz iz ove teške gospodarske situacije, izlaz ja ne bih rekao u ovom trenutku izolacija ali jedini izlaz, jedina perspektiva koju smo doveli ove 22 godine hrvatske samostalne politike, to je Europska unija. Obzirom da je tamo vidljivo da su gotovo sve države decentralizirane ja se nadam da ćete shvatiti ovu poruku i kluba HDSSB-a i krenuti u strukturne promjene fiskalnih zakona, u strukturne promjene upravo fiskalne decentralizacije a to znači i strukturnu promjenu hrvatskog društva umjesto određenih kozmetičkih izmjena koje ćemo u ovom trenutku podržati jer smatramo da su i određene stvari koje radite dobre. Ali prije svega ne da apeliramo nego tražimo da se krene u strukturne promjene upravo poreznih i fiskalnih zakona jer sve drugo ne može Hrvatsku, može u određenom trenutku napuniti hrvatski proračun kada se isisaju sva sredstva iz hrvatskog gospodarstva, iz džepova hrvatskih građana ali bez te decentralizacije nema pomaka niti u gospodarstvu, niti u školstvu, niti u zdravstvu, niti uopće u životu u Republici Hrvatskoj, bez obzira ušli ili ne ušli 1. srpnja 2013. u Europsku uniju. Zahvaljujem.
Hvala. Kolega Filipović, replika.
Hvala lijepa. Kratko samo, da ne bi bilo dezinformirano ovo naše saborsko zasjedanje o jednom pitanju oko proračuna BiH. To je jedan neobičan način donošenja proračuna u BiH, dijeli se, dolazi sve na jedno mjesto, Upravni odbor za neizravno oporezivanje disperzira to prema entitetima i prema Distriktu Brčko. Taj proračun države BiH je kotizacijski proračun, onoliko koliko dopusti jedan entitet i drugi entitet i Distrikt Brčko dakle toliki izgleda taj proračun. Nema niti jednu razvojnu poziciju proračun BiH jer sve što se financira, financira se iz proračuna entiteta jednog i drugog Distrikta Brčko i iz županijskih proračuna. Tamo su županije ustavna kategorija, nisu statutarna kategorija. Dakle, istina je da Upravni odbor za neizravno oporezivanje određen dio sredstava dakle vraća na način kako je to rekao gospodin Vinković. Ali ovo je čista istina na koji način, dakle čisti kotizacijski proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, kolega Vinković.
Uvaženi kolega, ja nisam pričao o sustavu i načinu kako se pravi proračun Republike BiH, koji je entitet zakinut u BiH, zakinut je hrvatski jer ga i nemamo. I sad ja možda ulazim i u vanjsku politiku i otvaram i pitanje Daytona i nekih drugih stvari, no ja sam govorio o decentralizaciji gdje određeni dio PDV-a ide prema regionalnoj i lokalnoj samoupravi. Govorio sam isključio o dijeljenju sredstava. Uostalom, činjenica je da je Hrvatska visoko centralizirana država, da u ovom trenutku prije nekoliko godina je taj omjer bio 92% se slijevalo u državni proračun,k 8% svih poreznih prihoda je išlo prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi uključujući čak i Grad Zagreb u kojem je sjedalo gotovo 99% onog poreza na dobit jer se naplaćivao po sjedištu tvrtke. Danas je taj omjer onom mini poreznom Linićevom reformom gdje je obećana decentralizacija, taj omjer je sada 3% prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi uključujući i Grad Zagreb, a 97% ide u državni proračun. Mi ulazimo u Europu, Europa je visoko decentralizirana sastavnica svih država koje se nalaze u Europskoj uniji, jedino ćemo mi u ovom trenutku zajedno sa još nekim zemljama rubnog istočnog bloka biti upravo visoko centralizirane, govorim fiskalno, a iz fiskalne centralizacije proizlazi i svaka druga centralizacija. Ne znam jeste me shvatili.
Hvala lijepa. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika u 10 sati i 38 minuta isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. I na redu je klub HSU-a i kolega Silvano Hrelja.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege. Naravno, odmah na početku da kažem klub Hrvatske stranke umirovljenika će poduprijeti, odnosno podržava donošenje ovih zakona i glasat će za ova dva prijedloga izmjena i dopuna zakona. Ono što mi ovdje vidimo o čemu se u stvari radi, radi se o namjeri da se unaprijede kontrolni mehanizmi, da Porezna uprava na jednom mjestu dobije većinu podataka, da ih može kontrolirat i po strukturi i po pojedincu. Dakle, to je ono što je ovdje, što se očekuje od ovih izmjena i dopuna ovog zakona. Naravno, i to je za podržat kao što je podržala većina klubova u Hrvatskom saboru, bar su se tako izjasnili. Ono što treba reći, jer postoje, neće se ovim zakonom, ovim izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i o doprinosima riješiti sve. Dakle, trebat će i dalje nastaviti unapređivati sustav. Ono što je za mene dilema u ovom Zakonu je, u zakon je ugrađena mirovinska renta po posebnom propisu. Ja nemam ništa protiv da to bude ugrađeno u ovaj zakon, međutim prva mirovinska renta se danas obračunava i radi temeljem Zakona o osiguranju. Da bi ona postala dio sustava mirovine ili ćemo morati promijeniti mirovinsku rentu ili ćemo morati promijeniti mirovinski sustav dugoročno. Naime, mirovinska renta je nešto što mogu plaćati sam i koristit sam bez obaveze plaćanja poreza na dohodak. Dakle, ja od svoje neto plaće izdvajam i skrbim o svojoj mirovini. Naravno, država je na to davala svojevremeno poticaje ne da bi oporezovala, nego da bi što veći broj ljudi razmišljao o svojoj budućnosti, odnosno o onom trenutku kad ode u mirovinu. I postojala je treća varijanta mirovinske rente o Zakonu o osiguranju gdje je jedno vrijeme poslodavac mogao uplaćivati, dakle obroke, dakle te obveze po mirovinskoj renti. Dakle, to je prestalo i samo u tom dijelu bi se sigurno trebao plaćati porez na dohodak za taj period kada je bilo moguće da poslodavac uplaćuje za mirovinsku reformu. Dakle, govorim postoji samo propis Zakon o mirovinskom osiguranju, a posebni propis kojim se želi to regulirat da to bude sastavni dio mirovinskog sustava vjerojatno će se morat donijeti. Vrlo je teško govoriti da će to vrlo lako postati sastavni dio mirovinskog sustava, jer mirovinsku rentu možete koristiti kad god hoćete, znate. Time na neki način će se oživotvoriti neki snovi banaka koji kažu i reklamiraju se u mirovinu poslije pedesete. Mi po Zakonu o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, niti o Zakonu o mirovinskom osiguranju ne možete prije određene granice ili stjecanja određenih uvjeta otići u mirovinu. Dakle, samo mirovinska renta s njom možete koristit kad nakon roka koji ste ugovorili mirovinsku rentu bilo vi osobno, bilo u ovom slučaju poslodavac. Jer se ovdje predviđa mogućnost da poslodavac, dakle isto tako uplaćuje tu mirovinsku rentu i za to dobiva poreznu olakšicu. Dakle, samo apeliram na oprez da ne skupimo, da ne stavljamo zajedno kruške i jabuke jer su to dva različita proizvoda na, dakle na tom mirovinskom tržištu. Dakle, mi sada imamo sigurno prvi stup međugeneracijske solidarnosti, imamo drugi i treći stup, dakle obvezno i dobrovoljnu štednju i imamo nešto što je postojalo, a to je doživotna otpremnina koja se zove dokup mirovine. Jel' tako se zove? Ali to je u stvari doživotna otpremnina čija se baza stvara na temelju kolektivnih ugovora i pristajanja radnika da dobije supstituciju jednog dijela mirovine i sada i mirovinsku rentu. Prema tome, sustav je izuzetno kompleksan i treba vrlo oprezno sa njim raditi. Što se tiče Zakona o doprinosima siguran sam da ovim ukidanjem zbirnih obrazaca uplate doprinosa ćemo dobit podatke točno po pojedincu. I dakle, bilo koja sumnja postaje izlična, jer dobivamo točne podatke kolko i kada i koji je poslodavac za kog osiguranika uplatio doprinosa. I sigurno da će na taj način kontrola uplate doprinosa biti poboljšana. Međutim, ono što sam na početku rekao da je ovo namjera unapređenja kontrolnih mehanizama, to ne znači i obavezu da će Porezna uprava sada obavještavati, odnosno slati obavijesti koliko je tko uplatio ili koliko je za koga uplaćeno doprinosa. To će i dalje raditi odgovarajuće institucije. Naime, i sada mirovinski fondovi za osiguranike koji uplaćuju u drugi stup šalju obavijesti o godišnjim, jedanput godišnje obavijesti koliko je uplaćeno. Što se tiče prvog stupa međugeneracijske solidarnosti postoji mehanizam u kojem svaki građanin, svaki osiguranik može u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje uzeti PIN i provjeriti stanje uplate svojih doprinosa kroz godine. Tu je problem ono što je govorio gospodin Šuker, uvaženi kolega Šuker koga sam pozorno slušao, što dio podataka može biti u Rijeci, dio podataka može biti u Zagrebu i doista tu je vrlo isplativo uložiti u informacijski sustav HZMO-a da se svi ti podaci umreže. Dakle, u svakom slučaju mislim da se sada može unaprijediti davanje izvješća svih institucija prema korisnicima, prema onima koji će biti korisnici prava a rekli smo da je na neki način i dužnost svakog građanina da brine o svojim pravima, naravno i društva i države, ali da i sami smo odgovorni da provjeravamo uplate svojih doprinosa. Još jedan detalj koji nije žuran, dakle nije ga nužno odmah ugraditi u porezni sustav, je dakle naplata poreza po više izvora konkretno mirovine. Ja sam za ovom govornicom govorio o onim ljudima, dakle o onim građankama Hrvatske koje su primale mirovinu iz drugog stupa. Taj problem je riješen jer su one izabrale u većini slučajeva, 99%, samo mirovinu iz prvog mirovinskog stupa. Međutim, znajte da su one skoro 2 godine plaćale porez na način da im je na 100 kuna uzeto 12% ili 12 kuna puta 12 mjeseci je 144 kune poreza na 100 kuna mirovine, da su one morale taj novac vratiti na način da su poreznu prijavu morale ispuniti. Dakle, veći trošak nego korist. To će se opet dogoditi jer mi ćemo imati dakle imamo mirovine iz trećeg stupa dobrovoljnog, ponovno će se javiti mirovine iz drugog stupa, imamo doživotnu otpremninu i još ako ugradimo mirovinsku rentu neće moći baš svatko naplaćivati po stopi 12%, mora se cijeli taj sustav umrežiti da između ovih institucija kolaju informacije ili sustavom licenciranja da se samo na jednom mjestu plaća na porez na ukupna mirovinska primanja. Inače nema smisla da moram sa 4 pozicije plaćati porez i onda raditi godišnju prijavu za neki sitni novac. Dakle, moja je namjera samo da ukažem na moguće probleme sutra, ovo kažem nije tako hitno, ali mogući problemi o kojima treba voditi računa i ove sustave treba umrežiti kako ne bi komplicirali život građanima i kako bi bili u duhu ove namjere koja je prezentirana kod prezentacije ova dva zakona da se birokratiziranje u ovim sustavima svede na najmanju moguću mjeru. Evo, još jednom ponavljam klub HSU-a podržat će donošenje ova dva zakona, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i Zakona o doprinosima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Završna riječ u ime predlagatelja, zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo zahvaljujem na raspravi, ja ću se samo osvrnuti na nekoliko točaka što ste kroz klubove istaknuli. Pitanje ustavnosti vezano za ovaj dio članak 63. i ove retroaktivnosti, ne bih, znači mi smo se savjetovali i sa Ministarstvom pravosuđa i tu su i kao što smo kad smo mijenjali Opći porezni zakon zapravo bila jedna sudska praksa donošenja upravnih sudova. I znači mi smo se zapravo implementirali taj dio, htjeli smo zapravo i prenijeti jedan dio sudske prakse koji se donosio na terenu. Razlog, 1.01.2005. ovdje je objašnjeno znači Zakon donošenja poreza na dohodak, odnosno nismo htjeli da ne kažemo previše zalaziti u ona područja koja su definirana nekim drugim zakonima kao što su vi još bolje znate Zakon o pretvorbi i privatizaciji za određena kaznena djela. Znači, ne postoji u tom dijelu zastara tako da ne bi htjeli miješati te dvije stvari. Vrlo kratko, znači ovdje za izlaganje kolege Šukera slažem se, otvorio je isto jedno pitanje koje je izuzetno zanimljivo, a to je pitanje financiranja REGOS-a i zahvaljujem na primjedbi u tome dijelu za financiranje REGOS-a i razmatranje njegovog financiranja onome kome on pruža usluge i svakako ova vaša primjedba iako se ne nalazi u nadležnosti Ministarstva financija mi ćemo je probati otvoriti kroz Ministarstvo rada i mirovinskog sustava zapravo koji su nadležni za taj dio REGOS-a. Ovdje je također bilo otvoreno pitanje korištenja OIB-a. Moram vam samo reći da smo u ovoj godini nadogradili taj sustav gdje smo nadopunili ove podatke i povezani smo sa podacima sa SKDD-om i isplaćenim ovim dijelovima i dividendi i trgovanje vrijednosnih papira tako da taj dio ne odnosi se samo za dio nekretnina i pokretne imovine kada kupite da vam se evidentira ne znam vozilo ili nekretnina nego se taj dio i proširuje i na vrijednosne papire i dividende. A također, i do kraja intenzivno smo radili da vezano i kod prijavljivanja brodica lučkih uprava koji su nam slali podatke cijelu ovu godinu smo radili i nadopunjavali taj dio baze podataka znači sa drugim izvorima. Kao što sam ovdje rekao i dividendi i drugih izvora imovine. I smatramo da ovaj put ono što smo mi rekli pokušavamo cijelo vrijeme nadograđivati sustav, idemo uvijek korak naprijed i nadograđivanje u ovome dijelu i OIB-a. Također, znači koja je intencija ovdje bila? Upravo smatramo da ovaj način ovakvog načina izvještavanja poduzetnika i pogotovo elektronskim putem jer smatramo da trebamo koristiti te nove tehnologije da ćemo na ovaj način je i prvi preduvjet i da državna uprava bude efikasnija. Slažem se ovdje i sa klubom Laburista koji su rekli da treba biti obostrana razmjena komunikacije između građana i Porezne uprave u dobivanju takvih podataka a smatram da će nam zapravo ovi podaci koji će se dobivati trebaju kretati se i prema drugim tijelima Državne uprave. Upravo vam govorim o kvaliteti bazi podataka znači da ta baza podataka bude na jedan jedinstveni način, da mogu svi, sva tijela Državne uprave da imaju isti podatak, da nemate da pitate različite, HZZO i HZMO iste podatke, onda oni imaju do jedne razine podataka. Sve ovisilo se do koje razine podataka su oni prikupljali. Ovi su prikupljali jedne podatke, ovi su prikupljali druge podatke i tu jednostavno su se našle ajmo reći u tome dijelu i ovo je bila intencija upravo taj dio da se te baze podataka budu kvalitetnije. Odnosno ovo je preduvjet da bi nam Državna uprava bila jeftinija odnosno da ljude zaposle na poslovima za dodanom vrijednošću a zapravo informatika odnosno baze podataka informatičari odrade svoj dio posla. Tako da evo, to je bila glavna intencija i zahvaljujem na vašoj općoj podršci za ova dva zakona.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o oba prijedloga zakona glasat ćemo naknadno.
Idemo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 221. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite, tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li suzdržan netko? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 126 glasova za donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Idemo dalje.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za "Dodatno financiranje kreditnog programa financiranja izvoza", hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 220. Predlagatelj zakona je Vlada RH, prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo i za financije i za Državni proračun, izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj obrazložiti prijedlog? Zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Znači, prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o javnosti između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje kreditnog programa financiranja je uz ovaj konačni prijedlog Hrvatska banka za obnovu i razvitak i Međunarodna banka za obnovu i razvoj sklopili su 29. listopada 2012. kreditnu liniju pod nazivom Dodatno financiranje kreditnog programa financiranja izvoza u iznosu od 50 milijuna eura. Dodatno financiranje kreditnog programa nastavak je suradnje koje imamo sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj. Znači koja je od 2009. kada je prvi ugovor sklopljen na iznos od 100 milijuna eura. EBRD uvjetuje isplatu zajma prethodnim potpisivanjem i stupanjem na snagu ugovora o jamstvu prema kojem RH jamči za ispravno izvršavanje financijskih obaveza zajmoprimaca HBOR-a. Stoga za potrebe provedbe ove kreditne linije 29. listopada 2012. godine RH s EBRD-om zaključila Ugovor o jamstvu. Dodatno financiranje kreditnog programa financiranja sastoji se od zajma za financijsko posredovanje u iznosu od 50 milijuna eura koje EBRD daje HBOR-u koji nadalje putem poslovnih banaka posuđuje sredstva društvenom privatnom vlasništvu prvenstveno izvoznicima i drugim poduzećima s deviznim prihodom npr. turizam za financiranje obrtnog i investicijskog kapitala. Ono što je jako bitno reći kroz ovu kreditnu liniju je ajmo reći rok ovaj otplate. Rok otplate od 28 i pol godina gdje imamo 7 godina počeka. Smatramo da se neki investicijski, veliki investicijski projekti pogotovo kada govorimo o projektima u turizmu uvijek imamo problem ročnost. Imamo problem ročnosti gdje jednostavno veliki investicijski infrastrukturni projekti u jednim područjima jednostavno nemaju dovoljno vremena za povrat. Smatramo da ovaj pogotovo u ovom dijelu ročnosti gdje smo zapravo pokušali sa IBRD-om pokušali dogovoriti što dužu ročnost kako bi zapravo ti projekti mogli sami početi efektuirat određene projekte. Smatramo da ovaj iznos od 28 i pol godina sa 7 godina počeka uz ovaj 6 mjesečni … [[Govornik se ne razumije]] koji se vezuje za fiksnu kamatu smatramo kao jedan dodatno dobar poticaj za poduzetnike koji će se ostvariti putem financiranja HBOR-a. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi, Klub HDZ-a i kolega Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa već poočim pregledom ovog zakona jasno je i uputno da prijedlog zakona treba podržat pa u tom smislu Klub HDZ-a će to učinit. Obzirom da nisam financijski stručnjak, ja sam ovom prijedlogu prišao iz razloga kako bih sebi, a i najvećem dijelu javnosti koje ovo interesira, pokušao to pojasniti s jedne i druge strane dakle dobiti objašnjenja i odgovore na ono što me zanima u ovom prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovora. Kada posuđujemo neki novac od međunarodnih institucija RH jamči za njega, drugim riječima svi građani ove zemlje jamče za njega i mislim da građani imaju pravo bit apsolutno informirani o svemu što proizlazi iz tog zajma. Kad govorimo da je rok otplate, da je poček roka otplate bez obzira koliko to korisno bilo znamo da to nije pitanje dakle jedne Vlade, on prelazi okvire mandata i s njim će se morati nositi i sve buduće Vlade. Kad govorimo o hitnosti postupka, ona je opravdana i mi smo toga svjesni. Međutim mislim da ta hitnost nije najbolje objašnjena. Na stranici 6. kaže se da je hitni postupak potreban s obzirom da Vlada već sklopila Međunarodni ugovor koji ne možemo mijenjati. Onda proizlazi iz toga da Sabor treba što brže, bolje prihvatit taj ugovor i jednostavno potvrditi ga. Članak 140. Ustava RH kaže na koji se Vlada poziva kako bi opravdala neprimjenjivost ovog ugovora da Međunarodni ugovori koji su sklopljeni koji su sklopljeni i potvrđeni naglašavam potvrđeni u skladu s Ustavom i objavljeni a koji su na snazi čine dio unutarnjeg pravnog poretka RH a po pravnoj su snazi iznad zakona. I njihove odredbe mogu se mijenjati ili ukidati samo uz uvjete i na način koji su u njima utvrđeni ili suglasno općim pravilima međunarodnog prava. Kada sam dao naglasak na riječ potvrđeni jasno je da to potvrđuje Sabor dakle oni su nepromjenjivi do onog trenutka dok ih Sabor ne potvrdi a ne prije toga. I bez obzira na hitnost i na opravdanost te hitnosti mislim da možda oko toga bi trebali imati malo bolja objašnjenja. Konkretno u ovom zajmu radi se o 50 milijuna eura koja Međunarodna banka za obnovu i razvoj daje HBOR-u na rok otplate od 28,5 godina gdje je uključeno 7 godina počeka i to za financiranje društava u privatnom vlasništvu točnije izvoznika. Za otplatu jamči RH i moram priznati da formulaciju članka 2.samog ugovora za svako kamatno razdoblje zajmoprimac plaća kamatnu stopu po stopi jednakoj referentnoj kamatnoj stopi za valutu zajma uvećanu za fiksnu kamatnu maržu itd., itd. jednostavno nisam uspio razaznati ono što mislim da najveći dio građana interesira, koliko će RH na koncu točno sredstava vratiti? Pa mi je namjera jednostavno ovdje upozoriti da bi bilo okvirno reći ljudima koji jamče za ovaj zajam kolika su to sredstva koja će sa na koncu morati vratiti bez da moramo ulaziti u nekakve financijske dubioze. Jasno je da svaki novac u krizi potreban ali velim tu ima dosta kontroverzi. Uvjeti zaduživanja na svjetskom financijskom tržištu su nešto o čemu ne možemo jednostavno raspravljati i zadaća je Vlade da to učini što povoljnijim za našu zemlju. Kada govorim o kontroverzi znamo da Svjetska banka nikome ne daje kredite od dragosti pa je zanimljivo vidjeti kako se preferiraju svi oni iznosi nabave u potprojektima koji obavezuju na međunarodne natječaje, a koji opet uvjetuju ne znam uzimanje stranih roba, radova i usluga itd. ali to je vjerojatno priča za jednu drugu temu. Ono što je ovdje jasno da će se zajam i što je ključno da će se zajam isplatiti onoliko koliko ga zapravo adekvatno koriste onima kojima je namijenjen, dakle privatni subjekti, prvenstveno namijenjeni za poticanje izvoza. Na Vladi je da im ostvari istinski najbolje uvjete odnosno klimu za iskorištavanje tog zajma ili drugim riječima čini mi se da je najlakše dići kredit u ovoj priči i reći kako je dobar jer je adresiran subjektima koji su pokretači gospodarstva. Pitanje je kako će pokretači gospodarstva to iskoristiti? Radi se o tome da HBOR treba osigurati projekt kojem je cilj dati potporu očuvanju i rastu izvoza, pribavljanju srednjoročnog, dugoročnog obrtnog kapitala i investicijskog financiranja izvoznicima i poduzećima koji ostvaruju devizne prihode. U tu svrhu HBOR treba imati oformljenu jedinicu za provedbu projekata, operativne priručnike koje treba slijediti i podnositi međunarodnoj bransi dakle izjave o usklađenosti s financijskim propisima RH. Nadalje, treba odobriti komercijalne banke koje će sudjelovati u projektu prema kriterijima koji moraju sadržavati poštovanje važećih zakona o bankarstvu, poslovanje sukladno investicijskim kreditnim prilikama prihvatljivim za HBOR dakle i za samu Međunarodnu banku, uredno nezavisno revizorsko izvješće, adekvatne resurse u pogledu organizacije, kadra, upravljanja i sve ono što je važno, a posebno naglašavam primjenu odgovarajućih postupaka za ocjenu i praćenje potprojekata posebice u vidu pravila oko nabave i zaštite okoliša. Odabranim bankama će se pozajmiti određeni dio sredstava temeljem supsidijarnog ugovora koji će se s njom sklopiti koji će banke plasirati u daljnje podzajmove za korisnike u maksimalnom iznosu od 10 milijuna eura. Naravno, HBOR će pri tom voditi kontrolu da to bude sve prema zakonu odnosno ugovoru. Komercijalna banka koja će odabrati potprojekte koje smatra najboljima mora imati u vidu i uvjete zaštite okoliša i pravit provedbu i financijsko stanje potprojekata o čemu će izvještavati Banku za obnovu i razvoj. Podzajmovi se smiju izdavati samo privatnim poduzećima koji su izvoznici ili onima koji stvaraju devizne prihode i koji imaju zadovoljavajuću financijsku i organizacijsku strukturu i resurse odnosno financijsku stabilnost ili drugim riječima dovoljno gotovinskih sredstava tijekom razdoblja otplate podzajma. Iznimno je dobro što se velika pozornost obraća zaštiti okoliša. Naime, prilikom ocjenjivanja potprojekta komercijalne banke uz ocjenu njegove tehničke, ekonomsko-financijske i komercijalne održivosti mora se voditi računa o usklađenosti sa zahtjevima u vezi zaštite okoliša primjenjivim prema propisima RH i međunarodnim standardima ali i u skladu sa odredbama smjernica za borbu protiv korupcije posebice u vidu nabave roba, radova i usluga. Dakle govorimo o smjernicama Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Mislim da je prema iskustvu neopravdano često susretanje privatnih poduzetnika sa slabim informiranjem o prilikama koje imaju, bilo to krediti HBOR-a ili nešto slično kao i sa velikom birokracijom koju trebaju prožvakati da bi uopće bili u prilici tražiti neka sredstva, zašto je dobrim dijelom odgovoran i javni sektor. I to je nešto što se treba što prije ispraviti pa možda je ovo prilika da se to učini. Potrebno je bolje informirati potencijalne korisnike ovog zajma, olakšati im pristup imajući u vidu profesionalnost u ocjenjivanju njihovih projektnih prijedloga. To zahtjeva iznimnu stručnost ali i nepotkupljivost djelatnika koji to moraju obavljati. I za kraj, jedna napomena o potrebi ostvarivanja sinergije. Dakle vidljivo je da i strukturni fondovi i kohezijski fond načelno ipak će koristiti javnim investicijama pa je možda potrebno zaista ostvariti što veću sinergiju između ovakvih zajmova Investicijske banke na za privatni sektor odnosno izvlačenja sredstava iz spomenutih fondova. Drugim riječima potrebno je promišljati kako kombinirati sredstva iz oba izvora odnosno projekte, kako bi ih oba sektora što bolje koristila jer jedino to jamči opću korist RH. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je klub HNS-a i kolega Srđan Gjurković.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle klub HNS-a podržava Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za "Dodatno financiranje kreditno programa financiranja izvoza", naravno radi se o 50 milijuna eura. Treba podsjetiti da je EBRD Međunarodna banka za obnovu i razvoj već sa HBOR-om potpisala 2.rujna 2009.godine kreditnu liniju za financiranje izvoza koja je u tijeku od 100 milijuna eura i ovi ugovor i uvjeti koji se potpisuju sa EBRD-om su povoljniji u odnosu na tadašnji potpisani ugovor za financiranje kreditnih linija. Treba u svakom slučaju istaknuti da stanje zajmova Republike Hrvatske kao jamca ili zajmova koji su uz državno jamstvo u ovom trenutku su izuzetno veliki i EBRD je velik partner, možemo to slobodno reći, Republici Hrvatskoj. Ono šta se čak od 1994. financira od ove banke su počeli projekti od hitne obnove zdravstva, sektora cesta, razvoja tržišta kapitala, razvoja službi za potporu obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, projektu tehničke pomoći, projektu hitne obnove prometa i razminiranja, projektu za obnovu i zaštitu obalnih šuma, prilagodbe financijskog sektora i poduzeća, projektu obnove istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema, projektu osuvremenjivanja i restrukturiranja željeznica, projektu tehničke pomoći u svezi s institucijama i zakonskim promjenama s ciljem razvoja privatnog sektora, projektu zdravstvenog sektora, projektu olakšavanja trgovine i transporta u JI Europi, projektu tehničke pomoći u vezi sa stečajevima, strukturnim prilagodbama, projektu ulaganja u mirovinski su stav, projektu sređivanja zemljišnih knjiga i katastra, projektu zaštite od onečišćenja voda u priobalnom području, projektima socijalnog i gospodarskog oporavka, projektima razvoja sustava socijalne skrbi, projektima tehnologijskog razvoja, programu zajma za prilagodbu, projektima razvoja sustava odgoja i obrazovanja, projektima pravne i institucionalne usklađenosti u području poljoprivrede s pravnom stečevine Europske unije, projektu unutarnjih voda, projektu modernizacije Porezne uprave, projektu unapređenja hitne medicinske pomoći i investicijskog planiranja u zdravstvu. Ovo u ime kluba HNS-a naglašavam samo da istaknemo koliko je odnos dosadašnji sa Međunarodnom bankom kao i ovaj ugovor o financiranju izvoza značajan i koliko je onaj udio koji Hrvatska ima kao dioničar i udjeličar u banci i iskorišten za potporu i za pomoć, kao i kreditiranje. Dakle dalje, zajmovi za razvojnu politiku u fiskalnom, socijalnom i financijskom sektoru, projektu potpore u pravosudnom sektoru, projekt integracije EU Natura 2000, zajam za razvojnu politiku gospodarskog oporavka, projekt implementacije integralnog sustava zemljišne administracije, predujam za pripremu predloženog drugog projekta tehnološkog razvoja, projekti vodoopskrbe u Istri, projekti oporavka investicija, projekt investiranja u lokalnu infrastrukturu i zaštitu okoliša, projekt obnove riječkog prometnog pravca, projekt energetske učinkovitosti, projekt toplinarstva, projekt integracije trgovine i transporta, dodatni zajmovi za projekt obnove riječkog prometnog pravca kao i kreditni programi financiranja izvoza čiji je jedan od ovih kredita. Ukupno 16 zajmova uz državno jamstvo za 6 projekata i programa, 480 milijuna eura i 81 milijun dolara, zajedno sa 35 javnih zajmova i jednim predujmom zajma sa 29 projekata i 5 programa ukupno 1 milijardu 418 milijuna eura i 567 milijuna dolara. Sveukupno u eurima, 2 milijarde 399 milijuna eura. Odnos Republike Hrvatske, Hrvatske banke za obnovu i razvoj i svih institucija, ministarstava, Hrvatskih voda, HEP-a, Hrvatskih cesta za Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj izuzetno je bitan, bitan je u onome segmentu jer su to krediti, zajmovi ili donacije po ipak izuzetno povoljnim uvjetima kao i u ovom slučaju počekom od 7 godina, otplatom od 29 godina, eurolibor sa minimalnom maržom, projekti koji osiguravaju dalje razvoj gospodarstva, razvoj infrastrukture i napredak Republike Hrvatske. Klub HNS-a podržava donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I klub HDSSB-a i kolega Zoran Vinković.
Uvažene dame i gospodo zastupnici, gospođo potpredsjednice. Ja ću počet s jednom pričom kad sam postao zastupnik, tamo u siječnju 2008. godine, kada je jedan sličan ugovor došao pred nas saborske zastupnike. Radilo se također o zajmu Svjetske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, a bila je vezana za luku Ploče. Ugovor je potpisan negdje u 8. mjesecu 2007., negdje pred izbore i potrošen je u vrijeme tada predizborne kampanje, a mi zastupnici smo o njemu odlučivali negdje u 3. mjesecu 2008. godine. Dakle, raspravljali smo o jednom kreditu koji je već odavno postao obaveza, a sredstva su bila da li utrošena direktno u luku Ploče te 2007. godine ili su poslužila za neke druge stvari. Kolega je navodio tu niz projekata koji su financirani sredstvima Svjetske banke, pa i Europske banke za obnovu i razvoj. Većina tih projekata koji su trebali biti isfinancirani nije završena. Kolega iz HNS-a je spominjao i Slavoniju. Jedan od niza projekata se odnosio i na geodetsku izmjeru koja do dan danas nije završena. I niz drugih projekata koji dalje nisu završeni i koji i dalje traže financiranje i ne mogu se financirati direktno iz Državnog proračuna. Tako i ovaj, a ja se nadam da ti novci još nisu potrošeni i poslužili za zatvaranje proračunskih rupa ili punjenje državnog proračuna, da nisu još uvijek isplaćeni, da se čeka njihova isplata iako je ovaj predugovor, odnosno ugovor potpisan 29. listopada 2012. godine i nakon dva mjeseca vjerojatno usuglašavanja onoga što piše na engleskom i prijevoda na hrvatski koji nije moram reći verificiran i koji prije svega ne mora ni odgovarati onom originalnom duhu ugovora na engleskom jeziku. No, činjenica je da i ovo dovoljno govori da smo prije svega prisiljeni uzimati nova kreditna zaduženja. Ostaje nam se za nadat, znači ta kreditna zaduženja, jer ovdje se radi o 50 milijuna eura, podsjećam da je ukupni dug Republike Hrvatske negdje oko 46, u ovom trenutku bliži 50 milijardi eura, da su latinoameričke zemlje proglašavale i bankrote i stečaje, stvarale nove države kada su bili dužni negdje 70 do 80 ne milijardi eura nego milijardi dolara. U onom trenutku je to bio omjer negdje u korist tadašnjeg eura gotovo 50%. Tako da mi polako ulazeći u nova zaduženja postajemo zemlja koja očigledno i u bliskoj budućnosti neće moći vraćati svoje obaveze. I treba otvoreno reći građanima dužni smo ko' Grčka. Sve stvari koje se dešavaju u Grčkoj od pada BDP-a, od pada potrošnje na malo, od povećanja nezaposlenosti, od daljnjeg siromašenja stanovništva, od uvođenja novih nameta, novih restrikcija vrlo podsjeća na sve događaje i na ovo što se u ovom trenutku dešava u Hrvatskoj. To je mislim poznato i onima koji se bave, usko bave državnom ekonomijom zar ne gospodine Lalovac, da vrlo brzo i vrlo učinkovito krećemo putem Grčke ili putem prije nekoliko desetaka godina Brazila i Argentine. Obzirom da je ugovor potpisan i obzirom da u ovom trenutku smo svjesni toga da nema nikakvih mogućnosti u punjenju državnog proračuna i očigledno da moramo poticati i funkciju izvoza, poticati razvoj gospodarstva, a moram reći da sama kamata od šestomjesečnog euribora uvećana za fiksnu kamatnu maržu nije mala kamata, da je to izuzetno velika kamata bez obzira na rok otplate od 28 i pol godina. Dakle, taj kredit će vraćati ja u ovom trenutku obzirom da ovdje ima i starijih zastupnika vjerojatno i unuci njihovih unuka ili unuci njihove djece. Ali za 30 godina ovo će u svakom slučaju kroz punjenje državnog proračuna, a nadam se da će ostati u Hrvatskoj s ovim uvjetima, da će imati radno mjesto u Hrvatskoj, da će imati i plaću dostojnu života i kako je zapisano u Ustavu vjerojatno vraćat moja kćerka i sin. Dakle, naša preporuka je što manje kredita bez obzira kakve su kamate, a što više vlastite aktivnosti, što više dobrih zakona. I ponovit ću da Hrvatsku ne može pokrenuti samo Markov trg i Banski dvori, nego Hrvatska se pokreće odozdo iz lokalne i regionalne samouprave, pa je onda i decentralizirajmo pa ćemo imati manje ovakvih i sličnih kredita bez obzira na namjenu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Vinkoviću u svom ste uvodu rekli kako ste 2008. godine kada ste postali zastupnik u ovom Domu jedna od prvih točaka bila je slična ovoj današnj9oj, a to je zajam Međunarodne banke, odnosno Svjetske banke i Europske banke za obnovu i razvoj za kreditiranje izgradnje luke Ploče i da je Vlada taj kredit potpisala pred izbore 2007. godine, vjerojatno dio sredstava uložila u nekakvu kampanju, a da je taj kredit potrošen i danas ga plaćamo. E pa radi točne informacije taj je zakon kako ste rekli točno potpisan 2007. godine za integraciju trgovine i transporta u luci Ploče. Točno je da ga je Sabor ratificirao 2008. Ali je realizacija tog kredita za izgradnju kontejnerskog terminala započela tek krajem 2008. godine i završila 2011. godine. A drugi dio kredita, kudikamo veći koji se odnosi na izgradnju terminala za rasute terete započeo je prije par mjeseci, dakle negdje krajem travnja ove godine i tek će biti dovršen 2014. godine s obzirom na obim sredstava koji se moraju izvoditi u Luci Ploče i koji će kredit itekako pripomoći razvoju ne samo Luke Ploče, ne samo Neretvanske doline nego cijelog juga Hrvatske jer će osnažiti poziciju Luke Ploče u odnosu na VC Koridor koji kao što vam je poznato počinje u Budimpešti, a završava u Luci Ploče. Prema tome, taj kredit je bio namjenski, bio je poticajan. Omogućit će gospodarski razvoj Luke Ploče, a s druge strane osnažit će u prometnom smislu RH a nadasve kao što sam rekao i Ploče i Dubrovačko-neretvansku županiju. Hvala.
Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
Pa evo pokazuje se da sam ja bio u pravu, uvaženi kolega Bačić. Dakle, od 2008. godine smo imali svake godine u proračunu deficit. A tek prije nekoliko mjeseci, dakle 2012. se počeo koristiti taj kredit. Znači, vjerojatno nije to bilo, ma znam ja što je bilo, mislim nećemo sada. To su možda stvari za neke druge institucije ne za Hrvatski sabor. Ali, tek 2012. se počeo koristiti ovaj drugi dio kredita a čitavo vrijeme smo imali da tako kažem deficit u državnom proračunu. Jedino ako niste oročili sredstva u nekoj drugoj banci. S druge strane tu se postavlja jedno pitanje što bi se desilo, npr. Linić je ovo potpisao ministar financija tada je to ne znam koji ministar ili premijer potpisali 2007. godine što bi se desilo da ovaj Sabor danas izglasa ili u petak kad se stvore uvjeti jel', kad nas bude bilo malo više u Saboru, i kaže mi ne prihvaćamo ovaj ugovor. Tko bi onda odgovarao? Dakle, Vlada je u ovom trenutku ili ministar financija uzeo na sebe jednu veliku odgovornost u dobroj vjeri da će uspjeti nagovoriti sve zastupnike da u petak dignu ruku. A ja tvrdim da je kredit već stigao u državni proračun i da se već troši. Jer što bi neka banka čekala dva mjeseca, kao što nije ni tada čekala 3. mjesec 2008. da isporuči, odnosno transferira to se ne odnosi na uhićenje generala, ovdje se govori o transferiranju sredstava u državni proračun. Dakle, ja postavljam odgovorno pitanje evo i zamjeniku ministra tko je dao ovlast ministru da prije Sabora potpiše ovakav ugovor? To je ključno pitanje.
Hvala lijepa. Završna riječ predlagatelja, zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo mislio sam da će i ovaj zakon koji je mislim poticajan da neće stvoriti raspravu u ovome obliku, ali evo vrlo kratko. Znači, kao što znate Hrvatska je članica međunarodnih financijskih organizacija i ne samo što smo članica međunarodnih financijskih organizacija nego smo dioničari i udjelničari i postoji cjelokupni niz znači tih međunarodnih ugovora koji zapravo definiraju tehniku realizacija ovakvih kredita. Tako da ovo nije ništa nešto izvan zakonskih ovlasti. Ono što je ovdje bitno reći, ne bih se htio što je rekao kolega Vinković da idemo putem Grčke ne bih se i ne daj Bože da krenemo tim putem. Ipak Grčka je u puno težim strukturnim problemima i sad isto ima vrlo visok iznos i javnog duga preko 150%, mi smo na neću reći na 50% ali postoje velike razlike i mi svi radimo zapravo da do toga ne dođe. Međutim, ovdje što je bitno reći zašto nam je važan ovaj kredit, kao što možda znate 2008. kada je nastala financijska kriza i bila je kriza u bankarstvu. I znate da je vrlo teško bilo poslije toga dobiti ijedan kredit za poduzetnika. I to se ajmo reći nastavilo i prošle godine kada je EU donijela određenu regulativu vezano za adekvatnost kapitala banaka. Pa ste imali jednostavno povlačenje kapitala iz Hrvatske i jednostavno su se sve banke upravo da bi zadovoljile regulativu adekvatnosti kapitala povukle u sebe i jednostavno nisu plasirali kredite na tržištu jednostavno. I to je jedan od uzroka pada gospodarskih aktivnosti budući da su izvori financiranja prema tim poduzetnicima bili oskudniji, odnosno nisu mogli doći do kapitala iako su imali projekte. I to je bio jedan također jedan od većih problema. Ali upravo zato što im je EU rekla morate napraviti tu adekvatnost kapitala, dakle ako bi se dogodila bankarska kriza ponovno neće građani plaćati u tom dijelu. Smatramo da ovaj kredit upravo suprotno, znači daje se mogućnost poduzetnicima da se, neću reći da ne moraju na komercijalnom dijelu tržišta tražiti skupe i vrlo teško i oskudno dobivene kredite nego da mogu zapravo dobivati kredite koji su investicijski koji su razvojni, kojima omogućavaju ulaganje u projekte. Ovo su projekti i izvozni krediti. Ja bih više volio da u našem bankarskom sustavu ima više takvih kredita. A znate kakvih naših kredita imate u bankarskom sustavu? Potrošačkih kredita. Imate kredit za auto, imate kredit za perilicu, imate ovo, imate ono. Imate jako puno kredita koji su potrošački međutim ovo su investicijski krediti i ovakvi krediti fale hrvatskim poduzetnicima. Ovdje ste imali i bilo je razgovora kada govorimo o našim poduzetnicima kad je trebalo izaći na izvozna tržišta i znate koji im je problem na izvoznim tržištima ne može ih banka pratiti da realiziraju dugoročne investicije pogotovo naše građevinske firme kad idu vani teško dobivaju kredite. I zato kažemo trebamo sve napraviti da našim kompanijama u RH damo poticaj za izvozne kredite da idu vani na tržište. I ovo je jedan od takvih kredita. Znači, htio bih da dobijete, da je ovo zapravo u tom smjeru okrenut kredit kada je teško doći do sredstava kada se banke povlače, kada su i kamate veće, smatramo da ovaj kredit će biti poticajan. Vezano za jamstvo ja ne znam dosada RH da li je ijedno jamstvo to aktivirala evo može bili su ovdje i bivši ministri financija da li je bilo aktiviranih jamstava od strane međunarodnih financijskih organizacija vezano za ove kredite, a svi ti krediti bili su infrastrukturni i razvojni. Tako da ne bi trebalo brkati taj dio aktiviranih jamstava i davanja jamstava gdje se traži od ovog Visokog doma da potvrdi suglasnost za jamstvo, ali treba gledati realnost znači da se nije došlo do aktiviranja takvih sredstava i da su ova sredstva pokrivena i kolateralno kroz sami proces odobravanja tih kredita. Znači imamo jednu dobru praksu kroz HBOR i rekli smo treba jačati HBOR, vidjeli ste i u proračunu, treba jačati dodatna sredstva i kada su se banke povukle da damo izvoznicima da damo našim poduzetnicima i da damo uz povoljnije uvjete ako su se komercijalne banke povukle u sebe vezano za ovaj dio krize. Zato molim da i sagledavate ovaj zakon u tom kontekstu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zoran Vinković replika.
Uvaženi zamjeniče, niste vi meni odgovorili na nijedno pitanje. Namjera ovog zakona je pozitivna da se mi razumijemo. I kamo sreće pa da nijedna obitelj ne mora uzimati kredit osim ako su kamate uzimanja jedinstvene onim ili manje od kamata na oročenu štednju. Ja sam postavio pitanje što će se desiti ako u petak Sabor ne izglasa ovo? Dakle postoji odgovornost Sabora i odgovornost nas zastupnika, moramo izglasati ovaj zakon i tek onda će ovo biti pravovaljani ugovor. Dakle netko je potpisao ugovor o zajmu prije odluke Hrvatskog sabora, to je jedno. Jel vas ovo podsjeća na nešto? Potrošnja na malo pala čak 7,3%, igranjem tečajem može nam samo štetiti, Svjetska banka traži veću učinkovitost rada, poljoprivreda više socijalna nego razvojna, vladin plan smanjenje i koeficijenata i plaća, ubrzanje pada, ne pomaže ni turizam. E to je vidite Hrvatska=Grčka,da ne spominjem onaj unutarnji i vanjski dug. Neću spominjati unutarnje i vanjske neprijatelje jer je to stvar prošlosti ali je očigledno da ne idemo dobrim putem. Idemo u sve veće i veće zaduženje, bruto nacionalni dohodak pada, stvaramo centraliziranu državu, isisavamo sve od građana, uvodimo namete. Ako gledate ovu seriju Sulejman on je imao 10% poreza, mi imamo samo 1,25% da ne spominjem ostale poreze, ne može ih nabrojiti običan građanin. To treba biti pitanje ono za milijun kuna u kvizu Milijunaš. Koliko Hrvatska ima poreza i koliko je ukupno opterećenje građana? To neće ni onaj mali indijac odgovoriti.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za "Dodatno financiranje kreditnog Programa financiranja izvoza", hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 220. Rasprava o zakonu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo, tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 127 glasova za donijeli Zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za "Dodatno financiranje kreditnog Programa financiranja izvoza" u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
I po dogovoru objedinit ćemo raspravu o - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 223 i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 224 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Vrijeme za klubove produljit ćemo na 20 minuta. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, gospodarstvo, zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno izlaganje o oba zakona zamjenik ministra financija gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Prije nego što krene rasprava s obzirom da je Zakon o izmjeni zakona o tržištu nafte i naftnih derivata usvojen u Hrvatskom saboru na 22.sjednici kao PZE 676 postavlja se jedno pitanje i nama u klubu a i svim ostalim zastupnicima, da li bilo kakva izmjena zakona PZ zakona može ići bez PZE. I ja moram na početku rasprave upozoriti to sam rekao jučer na odboru, bez obzira što se mijenja da nam se ne dogodi ono što nam se dogodili sa potporom o poljoprivredi da smo u ovom Visokom domu usvojili zakon i onda smo dobili packe iz Bruxellesa i za 2 tjedna smo taj isti zakon morali usklađivati sa onim primjedbama koje su nam dali u Bruxellesu. Dakle ovaj zakon je cijelo vrijeme vođen kao PZE zakon i bez obzira na promjene ovakve ili onakve to je PZE zakon i ne možete ga drugačije raspravljati.
Hvala lijepa. O tome ćemo kroz raspravu i na kraju ćemo se o tome izjasniti. Hvala lijepa. Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Znači pred vama su dva zakona o izmjenama i dopunama zakona. Jedan je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima drugi zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Glavna intencija predlagatelja je da zbog postupnog dostizanja minimalnih trošarina na naftne derivate sukladno pravnoj stečevini EU i obvezama koje je RH preuzela, a bez povećanja maloprodajnih cijena predlaže se ukidanje naknada za poticanje proizvodnje biogoriva. Do sada je prikupila HANDA hrvatski operater tržišne energije i preusmjeravanje novčanih sredstava koje su se na taj način prikupljali iz maloprodajne cijene naftnih derivata na ime trošarina. Poticaj za proizvodnju goriva će se isplaćivati iz državnog proračuna u visini naknade koju odredi Vlada RH odlukom. Ukidanjem predmetne naknade istovremeno povećavanje trošarina na motorna benzine, plinska ulja i kerozije za pogon vrši se usklada sa minimalnim trošarinama na način da se ne povećava cijena goriva. Stupanje na snagu zakona je 1.siječnja 2013.istovremeno kada i uredba o visini trošarina na motorne benzine i plinska ulja i kerozin za pogon. Također slična namjena je kroz zamjenu i izmjenu Zakona o zaštitu tržišta nafte i naftnih derivata gdje se predlaže izmjena ukida se naknada za financiranje HANDA-e i preusmjeravanje novčanih sredstava koja se na taj način prikuplja iz maloprodajne cijene naftnih derivata na ime trošarina dok će se financiranje HANDA-e rada izvršiti putem državnog proračuna RH. I isto je obrazloženje zbog dostizanja naknada. Znači ovih 5 lipa koja je bila zapravo na biogorivima i ovaj dio 15 lipa i koja su bila na HANDA-i odnosno 25 lipa su se zapravo pretočile u uredbu Vlade vezano za korekciju u tom dijelu trošarina, znači ta uredba stupa 1. siječnja 2013. godine, donesena je na sjednici Vlade tako da i ova dva zakona su zapravo u tome dijelu harmonizirana da stupaju na snagu 1.siječnja 2013.godine, a sve sa svrhom zadržavanja određenih minimalnih trošarina kojih se Republika Hrvatska prilikom ulaska treba taj dio korigirati. Bila je jučer mogu reći stvarno korektna rasprava i na tim dijelu odborima i pitanje financiranja, znači ovaj dio financiranja iz proračuna zapravo osigura i za HANDA-u i za ovaj dio biogoriva. Moram također napomenuti da sve obveze koje zapravo HANDA ima i prilikom znači obnavljanja tih zaliha i financiranja investicija da se neće odnositi na ovu izmjenu zakona gdje se mijenjaju zapravo izvori financiranja, da će se sada odrediti kroz državni proračun, a ne više kroz ovaj dio naknade. Također u direktivama Europske unije se ne naznačava taj dio na koji način će se izvršiti financiranje nego se govori da moraju biti osigurane znači 90-dnevne zalihe i da se zapravo, znači suština je zapravo da se osiguravaju sirova nafta kao strateška … zaliha, znači za funkcioniranje sustava. Znači ovo je isključivo intencija znači zamjene ovih dijela naknade koji se zapravo sada isplaćuju iz državnog proračuna. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li žele predstavnici radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a raspravu su podijelili Branko Bačić i Đuro Popijač. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra. Klub HDZ-a neće podržati Prijedlog zakona o dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz iz formalnih, ali i sadržajnih razloga. Ja sam jučer na Odboru za zaštitu okoliša i prirode pomoćnika ministra financija pitao da li će se zajedno sa dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz mijenjati Zakon o trošarinama ili nekakav drugi akt kojim bi se regulirao raspored sredstava od trošarina za poticanje proizvodnje biodizela na što mi je on rekao da ne treba. No na sjednici Vlade na kojoj je Vlada i usvojila ovaj Prijedlog zakona o dopunama Zakona o biogorivima donesena je uredba kojom se mijenja visina trošarina u Republici Hrvatskoj, a tu je odluku Vlada donijela temeljem Zakona o trošarinama čime je potvrđeno to što sam jučer rekao na odboru, da je bilo nužno mijenjati odluku, odnosno uredbu o trošarinama. To je posve jasno i proizlazi iz samoga zakona. Druga stvar koja nas u klubu HDZ-a također čudi da zakon čiji je izvorni predlagač Vlada, a Vladi Ministarstvo gospodarstva kojim se zakonom regulira pitanje energetskog sektora u Republici Hrvatskoj u pravilu predlaže Ministarstvo gospodarstva pa i onda kada je predlagalo izmjene ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima također je predlagalo Ministarstvo gospodarstva pa zbog toga u ovom obrazloženju koje ste nam dostavili na klupe doista nedostaje svega onoga što bi prema Poslovniku Hrvatskog sabora trebao sadržavati jedan zakon u onom dijelu koji se odnosi na obrazloženje i ocjene stanja oblasti za koju se zakon mijenja. Dakle niti su navedeni razlozi zbog kojih se zakon donosi osim što ste rekli da se zbog usklađivanja sa minimalnim trošarinama. Pitanja koja se njime rješavaju objašnjen je u odredbi predloženog zakona podatke o financijskim sredstvima za provođenje zakona. Naime, meni je i nama u klubu HDZ-a čudno da Ministarstvo financija kaže da provedbom ovog zakona neće se trebati osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu kad ovaj zakon upravo jedino to i mijenja. Naime, do sada je prema postojećem zakonu kojega danas dopunjujemo naknada za poticanje proizvodnje biodizela, biogoriva u Republici Hrvatskoj za prijevoz bila namjenska, plaćali su je distributeri goriva u Republici Hrvatskoj u visini od 5 lipa po prodanoj litri goriva i to na poseban račun Hrvatskog operatera tržišta energijom, dakle HOTE. A ovim zakonom se takva odredba zakona mijenja na način da se ta sredstva više ne ubiru, više nisu namjenska sredstva, više njima ne raspolaže na način kako je do sada raspolagalo Hrvatski operater tržišta energijom već kroz trošarine se naplaćuje taj iznos i jasno je da time se donosi do povećanja prihoda u državnom proračunu temeljem povećanja iznos za trošarine, a s druge strane se uvodi i novi rashod na pozicije državnog proračuna koji će Vlada na prijedlog Ministarstva gospodarstva uz suglasnost Ministarstva financija jednom godišnje prosljeđivati Hrvatskom operateru tržišta energijom. Prema tome ne stoji činjenica i ono što ste vi napisali u ovom prijedlogu zakona da ne treba nikakvih dodatnih sredstava u državnom proračunu kad se s jedne strane povećavaju prihodi državnog proračuna, a s druge strane se povećavaju rashodi i bilo je potrebno prvenstveno zbog jasne upute Hrvatskim proizvođačima biogoriva znati koliko će se na pozicije državnog proračuna u 2013. godini izdvojiti za poticanje biogoriva. Tim više što je Republika Hrvatska u postupku pristupanja u članstvu u Europsku uniju preuzela vrlo zahtjevne obveze u dijelu koji se odnosi na energetski sektor i to u prvom redu da će se smanjiti emisija stakleničkih plinova za 20%, povećati udjel korištenja obnovljivih izvora energije na 20%, povećanje energetske učinkovitosti za 20% te ono što je bitno za ovaj zakon, obvezujući cilj za svaku državu članicu Europske unije minimalno 10% udjela energije iz obnovljivih izvora energije. Dakle, Vlada je paralelno sa izradom prijedloga ovoga zakona na svojoj sjednici 31. listopada donijela odluku kojom je smanjila naknadu za poticanje proizvodnje biogoriva sa 5 lipa na 3 lipe, dakle 40%. U isto vrijeme donijela je uredbu kojom se smanjuje novčani poticaj proizvođačima biogoriva u RH sa 3,46 kuna na 2,82 kune za biodizel i sa 1,75 kuna na 0,26 kuna za bioetanol. Dakle, postavlja se pitanje kakva je to poruka i što Vlada želi poručiti hrvatskim proizvođačima biogoriva u trenutku kad smo se prihvatili i kad smo preuzeli obvezu da ćemo 10% goriva za prijevoz proizvoditi, osigurati iz biogoriva u isto vrijeme smanjivati naknade proizvođačima biogoriva, smanjivati naknadu distributerima za poticanje proizvodnje biogoriva. Dakle, nama tu nije jasno. Mislimo da time Vlada šalje jasnu poruku da destimulira jednu obvezu koju smo preuzeli u klimatsko-energetskom trećem paketu EU, da obeshrabruje proizvođače biogoriva u RH i da s druge strane to jasno šalje poruku da ćemo, a morat ćemo ispuniti obvezu od 10% proizvodnje, odnosno utroška biogoriva u gorivu za prijevoz, da ćemo znači to gorivo uvoziti i sufinancirati inozemna strana energetska postrojenja koja će biogorivo proizvoditi, a mi ćemo ga morati u RH koristiti za prijevoz. Dakle, čini mi se da Vlada s tim odlukama s jedne strane destimulira proizvodnju biogoriva, šalje obeshrabrujuću poruku svima onima koji su krenuli u izgradnju postrojenja za proizvodnju biogoriva, smanjuje novčane poticaje i subvencije tim istim potrošačima, a s druge strane distributerima koji danas imaju u maloprodajnoj cijeni goriva utvrđenu naknadu od 5 lipa po litri goriva smanjuje za 40%. To jednostavno apsolutno niti je prihvatljivo sa aspekta poticanja i očuvanja okoliša u RH s jedne strane, a s druge strane i u obvezi RH da ispunimo sve one obveze koje smo preuzeli iz klimatsko-energetskog paketa EU. I još jedna važna stvar koju Vlada nije napravila. Dakle, niti ovaj zakon koji sada slijedi, koji se odnosi na HANDU, a pogotovo ne ovaj zakon koji se odnosi na oblast proizvodnje biogoriva u RH nije uputila u javnu raspravu koja je trebala trajati 30 dana a sukladno … [[Govornik se ne razumije.]] konvenciji i svim onim pozitivnim zakonskim propisima koji se odnose na zaštitu okoliša u RH prema kojim propisima su svi oni zakoni koji se referiraju na stanje okoliša u RH, koji utječu na stanje okoliša u RH moraju proći tu javnu raspravu od 30 dana i omogućiti svima zainteresiranima da se o tome očituju. Prema tome, niti u obrazloženju kojega ste dostavili uz ovaj zakon niste spomenuli niti uredbu koju je donijela Vlada kojim je smanjila novčane poticaje za proizvodnju biogoriva, niti ste spomenuli odluku od 31. listopada koju je također donijela Vlada i smanjila je naknadu za poticanje biogoriva ukazuje na to, dakle da brzamo sa ovim zakonom, da smo ga po meni trebali donijeti u vrijeme i paralelno sa Zakonom o trošarinama. I ovaj i Zakon o HANDA-i koji je, odnosno naftnim derivatima i na taj način sustavno promišljati politiku u prvom redu kada govorimo o ovom zakonu to je politiku, energetsku politiku u dijelu koji se odnosi na proizvodnju biogoriva. Prema tome, ono što minimum što mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice očekujemo da Vlada ovaj zakon povuče u drugo čitanje da nam jasno kaže kako i na koji način promišlja provedbu tog trećeg energetskog paketa, na koji način Vlada ima namjeru poticati proizvodnju biogoriva u RH, kako temeljem zakona drži da će provesti odredbu, odnosno obvezujući cilj da ćemo minimalno 10% udjela energije iz obnovljivih izvora … [[Govornik se ne razumije.]] sami proizvoditi i time otvoriti nova radna mjesta u RH. Prema tome, klub Hrvatske demokratske zajednice zbog, rekao sam i formalnih, a sadržajnih razloga ne može prihvatiti ovaj Zakon, već predlaže da ga Vlada povuče i uputi u drugo čitanje. I bilo bi jako dobro kada bi ga Vlada uputila zajedno sa Zakonom o trošarinama kojeg ste gospodine zamjeniče vi i obećali prije mjesec dana kada smo govorili o Zakonu o trošarinama da će novi Zakon o trošarinama doći pred ovaj Sabor do nove godine i kada sam vas upozorio da će hrvatski brodari zbog trošarina biti u kud i kamo nepovoljnijem položaju u odnosu na druge brodare ako se na njih bude odnosio postojeći Zakon o trošarinama. Prema tome, evo u tom smislu ne možemo zakon podržati u ovakvom obliku.
Gospodine potpredsjedniče, zamjeniče, kolege. Prvo trebam konstatirati naravno da je ovaj zakon u eksplicitnoj odgovornosti i nadležnosti Ministarstva gospodarstva, i jedan i drugi. Pred godinu ili dvije godine, početkom 2011. isto smo imali izmjene Zakona o tržištu naftnih derivata gdje je ovdje stajala predstavnica Ministarstva gospodarstva, tako da ne znamo cijeneći naravno i ne podcjenjujući vašu ulogu ovdje zašto ovdje nema nikoga ispred Ministarstva gospodarstva. I bilo bi zanimljivo čuti zapravo što oni misle o tome. No, evo to je tako kako je. Dakle, Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata uređeno je obavljanje i sljedećih djelatnosti: proizvodnja naftnih derivata, transport nafte i naftovodima, transport nafte i derivata produktovodima, trgovina na veliko naftnim derivatima, trgovina na malo naftnim derivatima, skladišta nafte i naftnih derivata i trgovanje, posredovanje i zastupanje na tržištu nafte i naftnih derivata. Nadalje, osnovana je Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata, te su uređene mjere za sigurnu i pouzdanu opskrbu naftom i naftnim derivatima. Zakon je u potpunosti usklađen sa svim pravnim aktima Vijeća EU iz ovog područja. Također, u području sigurnosti opskrbe tržišta i naftnim derivatima zakon je u cijelosti usklađen i s Direktivom Vijeća 2006/67 EC kojom se uređuje pitanje čuvanja obveza zaliha nafte i naftnih derivata. U postupku pregovaranja o priključenju Republike Hrvatske EU sigurnost opskrbe u smislu formiranja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata bilo je jedno od ključnih pitanja za privremeno zatvaranje Poglavlja 15. – Energetika. Republici Hrvatskoj odobreno je prijelazno razdoblje za formiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata do 31. srpnja 2012. godine uz prvenstveno obrazloženje da je na području RH potrebno izgraditi značajne skladišne kapacitete što zahtjeva vrijeme i znatna financijska sredstva. U međuvremenu vijeće je 14. rujna 2009. godine usvojilo novu direktivu o čuvanju obveznih zaliha i/ili naftnih derivata, a s ciljem približavanja pravnog okvira EU pravnom okviru Međunarodne agencije za energiju i s ciljem povećanja raspoloživosti obveznih zaliha te boljeg nadzora nad zalihama. Novom direktivom značajno je izmijenjena obveza formiranja obveznih zaliha i u smislu količine obveze i u smislu načina određivanja obveze što izravno utječe i na strukturu obveznih zaliha. Nadalje, novom direktivom predviđa se osnivanje središnjeg tijela unutar svake države članice koje bi bilo isključivo zaduženo za nabavu i upravljanje obveznim zalihama nafte i naftnih derivata, a znatno se pojačavaju i zahtjevi za izvješćivanjem o stanju obveznih i komercijalnih zaliha nafte i naftnih derivata. Novu direktivu zemlje članice dužne su primijeniti najkasnije do 31. prosinca 2012. godine. Da bi se u cijelosti ugovorila izgradnja potrebnih skladišnih kapaciteta na državnom području RH koliko za skladišta za sirovu naftu, a koliko za naftne derivate i posljedično preuzela obveze dugoročnog skladištenja bilo je potrebno što prije uskladiti se s novom direktivom gdje se dugoročni sastav obveznih zaliha treba procijeniti po izračunu kojeg propisuje nova direktiva. Izmjenama Zakona 2011. izvršilo se usklađivanje s novom direktivom vijeća i unijele odgovarajuće izmjene i dopune koje se odnose i na ograničavanje raspolaganjem i pojačani nadzor nad obveznim zalihama nafte i naftnih derivata, izvješćivanje, poslovanje obveznim zalihama, djelatnost i predmet poslovanja Hrvatske agencije za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata kao središnjeg tijela za obvezne zalihe u RH. To govorim iz tog razloga što definitivno nije točna vaša konstatacija da se ove izmjene zakona ne tiču pravne regulative i da niste trebali ići po mišljenje u Europsku komisiju što se tiče ovog zakona. Time su se stvorili preduvjeti da se pravni okvir RH u cijelosti uskladi s pravnom stečevinom EU u području sigurnosti opskrbe tj. formiranja i čuvanja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata koja će biti na snazi i nakon 31.12.2012. godine. Ispunili su se dakle preduvjeti nužni za izgradnju dijela planiranih skladišnih kapaciteta na državnom području RH tj. pokretanja investicijskog ciklusa vrijednog oko milijardu kuna, a koji bi se trebao okončati najkasnije do polovine 2013. Ovo su bile dakle temeljne činjenice što smo dosada učinili na području usklađivanja s temeljnim načelima Međunarodne agencije za energiju u pogledu povećanja raspoloživosti obveznih zaliha nafte i naftnih derivata. A to je temeljni razlog zbog kojeg je HANDA kao neovisna agencija i ustrojena i zašto je i uspostavljen neovisni oblik financiranja. Ovim izmjenama se ukida samostalnost i neovisnost ove agencije i ugrožava sve što je dosada učinjeno na području uređivanja energetskog tržišta kao i sigurno pouzdano uspostavljanje obveznih zaliha ovih energenata. Sredstva koja su namijenjena osiguravanju zaliha nafte i derivata kao i izgradnja kapaciteta nikako ne mogu i ne smiju biti dio poreznih prihoda bilo koje vrste. Ova aktivnost ne može i ne smije dijeliti sudbinu proračuna jer zaista s proračunom nema nikakve veze. Stoga mislimo da Vlada grubo krši obveze preuzete potpisivanjem ugovora s EU i da je ovaj zakon morao proći proces usklađivanja s Europskom komisijom. No, temeljni razlog ovih izmjena je očito grozničav pokušaj pronalaženja prihoda proračuna bez obzira na posljedice. Isto se odnosi i na biogoriva. Dakle, i ovdje je temeljno pitanje kakve veze ima proračun s poticanjem proizvodnje biogoriva? Očito je dakle da je ministar financija i ovdje pronašao način kako da dodatno namakne kojih 100-njak milijuna kuna u proračun bez naravno odgovornosti za posljedice takve odluke i za urušavanje uspostavljenog sustava poticanja izgradnje obnovljivih izvora energije. Zato i ne čudi što ovdje nikoga iz Ministarstva gospodarstva nema. Čudim se kako ste zaboravili i naknadu za izgradnju obnovljivih izvora električne energije no vjerojatno će to biti i sljedeći korak. Vaša ideja je da naknade iz litre dizela i benzina 5 lipa prebacite u trošarine, da naknadu od 200, 300 i 50 kuna po tome prebacite u trošarine i bitno povećate prihode proračuna iz naslova trošarina. No, zakon ne govori o tome koliko ćete iz tog vratiti HROTE-u i HANDA-i nego kažete da će se financirati prema potrebi. Znači Ministarstvo financija će odlučivati kada i koliko će se vratiti u funkciju nabave zaliha nafte i naftnih derivata i poticaja za izgradnju postrojenja za biogoriva. Ali nešto je zapravo posebno očito što niste spomenuli u vašem prvom obraćanju u Zakonu o tržištu nafte kojim se ukida mogućnost stjecanja dionica od strane HANDA-e. Znademo dakle da HANDA posjeduje preko nešto više od 26% dionica JANAF-a. Ovim zakonom se ukida mogućnost da HANDA i dalje posjeduje te dionice. I što je, pitamo se dakle, što je pozadina takvog zakona? Dakle, i vi ste stavili težište na trošarine i prešutjeli ste ovu činjenicu da HANDA više neće moći imati dionice JANAF-a, 26%. Što je razlog tome i koji je cilj takve izmjene? I niste, dakle sad tu možda ćete odgovoriti ali postavljeno je pitanje dakle što ćete učiniti sa tim dionicama i kakva je njihova daljnja sudbina. Ovo je dakle očigledno prvo nekoliko razloga važnih zašto se ne može prihvatiti ove izmjene dakle narušavate samostalnost obje agencije HANDE i HROTE-a, narušavate i tako male izglede za izgradnju vlastitih kapaciteta za dostizanje obveze 10% proizvodnje bio goriva, dakle već je gospodin Bačić rekao da ćemo tu naknadu onda plaćati stranim proizvođačima. Narušavate u potpunosti sve ovo što sam u uvodu rekao vezano za samostalnost agencije za rezerve nafte jer im ukidate siguran izvor prihoda i narušavate naravno i ono što je HANDA trebala učiniti, mogućnost i priliku da se izgrade vlastiti kapaciteti za što smo preuzeli obvezu za skladištenje nafte. Dakle prenošenjem tih sredstava u trošarine što se zapravo ni ne zna, kada uberete vi ne smanjujete te naknade nego ih prebacujete kao prihod proračuna, a koliko ćete vratiti HROTE-u i HANDI, to nigdje ne piše. Vi ste naravno ostavili nekakve s tim što HROTE i nije u stavku o proračunu nego samo HANDA neke iznose, no tko kaže da ćete to zaista i vratiti tamo. Dakle zadržat ćete onu razliku za koju vi budete smatrali da vam treba dalje u punjenju rupa državnog proračuna. Hvala.
Imamo na izlaganje kolege Bačića Ivan Šuker ima repliku. Izvolite kolega.
Hvala lijepo kolega, gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić vi ste s pravom rekli da sredstva za funkcioniranje agencije nisu osigurana i kad pogledate sve ove izmjene i čarolije koje radi Ministarstvo financija umjesto Ministarstva gospodarstva onda ćete vidjeti da HROTE-a nema nigdje u proračunu. Dakle mi smo taj problem jučer postavili na Odboru za financije i ministarstvo financija je poslalo jedan čudan odgovor kao da smo svi u ovom Saboru nepismeni. Veli na poziciji A822052 na razinu Ministarstva gospodarstva se nalaze sredstva za HROT-e tamo piše samo HANDA. HROTE se nigdje ne spominje ali ima vrlo interesantno da projekcijama za 2014. predviđen je samo 448 milijuna kuna. Dakle, postavlja se jedno elementarno pitanje da li ovaj visoki Dom može raspravljati o zakonu za kojega nisu osigurana sredstva. Mi ako donesemo ovaj zakon Ministarstvo financija ne može isplatiti niti lipu sredstava jer sredstva nisu predviđena u proračunu. Na ovoj poziciji se govori samo o HANDI a ne o HROTE-u. vi ako ste htjeli promijeniti način financiranja onda se na pozicijama Ministarstva gospodarstva to je razlog zašto je kolega Popijač govorio da ovo ne predlaže Ministarstvo financija nego Ministarstvo gospodarstva jer se radi o njihovim sredstvima trebali staviti pozicija HANDA toliko i toliko milijuna i pozicija HROTE toliko i toliko milijuna. Onda bi mogli reć da imate osigurana sredstva jer to su dva različita proračunska korisnika i ne možete ih nikako staviti u isti koš. Prema tome nisu se stekli zakonski uvjeti, zapravo poslovnički uvjeti za raspravu o ovom zakonu jer nisu osigurana sredstva na to su upozorene kolege iz Kukuriku koalicije jučer na Odboru za financije. Dobili su službeni odgovor Ministarstva financija. Međutim kolegice i kolege pogledajte na ovoj poziciji se isključivo spominje HANDA prema tome kolega Bačić bili ste u punom pravu što se tiče vaše rasprave.
Imamo odgovor na repliku. Kolega Bačiću izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tako je kolega Šuker. No ja bih išao korak dalje. Meni se čini da u trenutku pripreme Državnog proračuna Vlada o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivu nije ni razmišljala, jer da je razmišljala mjesec dana prije nego što je proračun sačinila, onda ne bi bila donijela odluku kojom utvrđuje za 2013. visinu naknade za poticanje proizvodnje biogoriva u visini od 3 lipe po litri da bi sada ovim zakonom tu naknadu ukinula. Prema tome mjesec dana nakon što je propisala visinu naknade za iduću godinu za poticanje proizvodnje biogoriva ona ovim zakonom mijenja taj zakon i tu istu dakle vlastitu odluku koju je donijela prije mjesec dana. Prema tome činjenica je da provedbom ovog zakona HROTE ostaje bez namjenskih sredstava i da će mu Vlada na prijedlog Ministarstva gospodarstva ne znam zašto uz suglasnost Ministarstva financija da će HROTE dostavljati sredstva za poticanje biogoriva. Koliko, u kom iznosu? Tko će sačiniti taj plan? Nama to ovim zakonom nije jasno. Koliko će tih sredstava dostaviti? Je li na taj način praktično hrvatski proizvođači biogoriva ostaju bez sredstava. Evo i danas je 11. prosinca. Proizvođači biogoriva u Hrvatskoj ne znaju koliko će iduće godine po litri proizvedenog goriva biti subvencionirano. To je nedoupustivo u jednoj sređenoj državi umjesto da se strateški promišlja dvije, tri, četiri godine unaprijed da proizvođači biogoriva znaju da će njihovo postrojenje biti poticano subvencionirano od strane države sa sigurnim sredstvima u točno propisanim iznosima. Evo mi svega par dana pred početak Nove godine mi još ne znamo koliko će ti sredstava biti osigurano. I točno je kolega Šuker, ono što je minimum trebalo biti u ovom proračunu, sad će, utvrđena je ta pozicija koliko će sredstava biti osigurano za Hrvatskog operatera tržište energije.
Hvala. I na izdavanje kolega Popijača, Martina Dalić, replika, izvolite.
Pa željela sam ustvari podsjetiti kolegu Popijača i sve nas ovdje da ovo nije prvi puta da mi raspravljamo o financiranju HANDE u nedavnoj prošlosti. Dakle o HANDI je bilo riječi i prilikom rebalansa proračuna. Tom je prilikom dakle 500 milijuna kuna sredstava HANDE prebačeno u proračun na određeni način oduzeto HANDI bez bilo kakvih rashodnih protustavaka. U 2013 postoji makar neka maglovita. Ono što sam ja ustvari željela vas kolega Popijač pitati, ako se može nekoj agenciji u jednoj godini oduzeti 500 milijuna kuna njezinoga prihoda, ako se u sljedećoj godini može pod upitnik staviti sljedećih 700 milijuna kuna, tada je pitanje da li HANDA i njezina funkcija uopće treba? da li je moguće HANDA ispunila svoje zadaće? Da li su rezerve nafte u razini 90 dana prosječne potrošnje uspostavljeni? Da li su pitanja vezana uz izgradnju kapaciteta u kojima će se ta nafta skladištiti riješena? Ja mislim da mi moramo s obzirom na ozbiljnost ovih pitanja dobiti odgovore na ta pitanja jer to su obveze koje smo preuzeli u pregovorima sa EU. Da li može ovdje prisutan zamjenik ministra financija na ta pitanja odgovoriti? Ne znam. I to još jednom otvara i dodatno pojačava problem zašto ovdje nema Ministarstva gospodarstva čije je to resorno područje jer ono bi trebalo odgovoriti na ova pitanja a možda upravo zbog ovih izmjena u financiranju ne može dati odgovore ili one koje bi dale nisu u skladu sa preuzetim obvezama prema EU. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor na repliku kolega Popijač. Izvolite.
Hvala. Kolegice Dalić, ja naravno ne mogu odgovoriti na ta pitanja jer nemam informacije da li ćemo mi po ovom obvezama što smo i konstatirali da je Hrvatska preuzela, ali ne samo zbog toga zbog obveza prema EU jer mi definitivno želimo biti i jesmo dio jednog globalnog tržišta energije i energenata pa naravno nafte i naftnih derivata i moramo preuzimati neku odgovornost i obvezu na taj način i osiguravamo vlastitu stabilnost za isporuku i za osiguranje tih energenata. Dakle, mi smo rekli da ćemo do polovice 2013.godine izgraditi vlastite kapacitete za skladištenje vlastitih rezervi nafte i naftnih derivata. Mi zapravo ne znamo s obzirom da je ove godine što ste ispravno spomenuli uzeto 500 milijuna kuna iz računa HANDA-e. da li su te investicije zaustavljene i što je sudbina tih projekata i tih investicija? Ali vjerojatno i dijele sudbinu svih investicija u Hrvatskoj jel vidimo koliko je manje investicija u Hrvatskoj nego prošle godine i da li ćemo i dalje svoje rezerve nafte i naftnih derivata držati po zemljama u okolini i dalje? Dakle to su temeljna pitanja međutim očigledno ovdje predstavnici koji brane izmjene ovog zakona njih se tiče naravno samo ona pozicija koliko će ostati u proračunu sredstava kada se sve to raspodijeli koliko oni misle da će trebati, a ne znam da li će onda oni preuzimati odgovornost za sve one obveze i za te rezerve nafte i naftnih derivata naravno i za one obveze koje preuzimamo prema međunarodnim obvezama. Hvala.
Hvala. U ime kluba HNS-a raspravu su podijelili Igor Kolman i Srđan Gjurković. Izvolite kolega Kolman.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, uvaženi zamjeniče ministra. Dakle ja ću govoriti o biogorivima, a kolega Gjurković će preuzeti ovaj drugi dio HANDA-u. i čini mi se da je dobra prilika da ovdje nekoliko riječi velimo i o samom sadržaju dakle o biogorivima kao takvima i uopće o činjenici da potičemo njihovu proizvodnju. Naime, kada je krenula moda biogoriva onda se ona temeljila na jednoj idealističkoj ideji da će to biti CO2 neutralna izgaranje dakle goriva koja su proizvedena i zbilja kada će ispustiti onoliko CO2 u atmosferu koliko su biljke apsorbirale kroz svoj rast i razvoj nažalost ta pretpostavka nije uvažila činjenicu na koji način sama proizvodnja tih biljaka utječe na okoliš, na koji način prerada tih biljaka u gorivo utječe na okoliš i šta su ostali učinci cijele te priče. Nažalost, a znanstvenici su na to upozoravali od samog početka, ali ono što danas možemo sa dosta visokim stupnjem sigurnosti reći je da niti su se staklenički plinovi korištenjem biogoriva smanjili niti ostali štetni plinovi, dapače. Najnovija istraživanja pokazuju da uzgoj repice, kukuruza, soje i svih ostalih biljaka koje se koriste u proizvodnji biogoriva imaju još štetniji učinak kada se uzme cijeli lanac proizvodnje i korištenja od tradicionalnih fosilnih goriva. Problem koji imamo je da bi kada bismo htjeli dostići na svjetskoj razini 20%-ni udio biogoriva u gorivima a to je brojka koja se spominjala u nekim zemljama, to bi tražilo proizvodnju koja je gotovo dvostruko veća od ukupne proizvodnje hrane u ovom trenutku za cjelokupno čovječanstvo. Jasno je da razvijene zemlje gdje je svaki pedalj poljoprivredne i svake druge površine iskorišten već sada nemaju kapaciteta za takvo dodatno povećanje proizvodnje i zato biogoriva kupuju i moraju kupovati na svjetskom tržištu. Ono što dovodi je da se poljoprivredne površine u najnerazvijenijim u najsiromašnijim zemljama pretvaraju od površina za proizvodnju hrane u površine za proizvodnju biljaka za biogorivo. To znači da hrana postaje sve skuplja, ima je sve manje i to znači da se dodatno generira glad tamo gdje je ona već sada problem. i naravno da onda kada imamo u trećem svijetu dodatno gledanje gladi onda imamo emigracije i sukobe i sve ono što glad sa sobom nosi kao društveni i globalni problem. Sljedeća posljedica proizvodnje biogoriva je smanjivanje područja pod šumama. U Južnoj Americi, u zemljama kao što je Indonezija na najbrutalniji mogući način, dakle ilegalnom sječom i spaljivanjem šumskih područja se dolazi do onda tzv. neiskorištene zemlje koja se onda uz poticaje pretvara u područja za sadnju biljaka za biogorivo i time se uništavaju staništa, najbogatija staništa živog svijeta na ovoj kugli zemaljskoj i potiče se dodatno izumiranje vrsta. Dakle poticanje i subvencioniranje proizvodnje biogoriva je nažalost bez kompletne analize učinaka te proizvodnje od početka proizvodnje do korištenja bila jedna nepromišljena pogreška. I Europska komisija i s time ću polako završiti s obzirom da se stalno pozivamo na Europu, Europska komisija je nedavno objavila CO2 bilancu biogoriva i ona je porazna. Dakle biogoriva pojačavaju efekt staklenika. U slučaju repice 4,5% više od fosilnih goriva, u slučaju soje 11,7% više od fosilnih goriva. Zato su zemlje kao recimo Njemačka koja upravo dok razgovaramo preispituje svoje obveze oko postotka udjela biogoriva u ukupnom gorivu reterirala je od onih prvotnih planova. Europska komisija je također polako počela reterirati od onih prvotnih idealističkih planova i to je sigurno nešto što i mi moramo imati na umu kad razgovaramo o biogorivima, njihovom poticanju, sadnji, proizvodnji i njihovom udjelu u ukupnoj potrošnji goriva. Zahvaljujem.
Poštovani potpredsjedniče, nema zamjenika ministra, tu je pomoćnik, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a iznijet ću ono što smatramo da su ključne činjenice po pitanju Zakona o izmjenama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata i otvorenim pitanjima koja smatramo da zakon može pokriti, odnosno da neće ostat otvoren. Uzimajući u obzir činjenicu da većina europskih država ovisno o uvozu nafte i naftnih derivata, Europska unija prihvaćenim energetskim direktivama propisala je za svoje članice obavezu držanja 90-dnevnih rezervi nafte i naftnih derivata. U postupku usklađenja zakonodavnog okvira Republike Hrvatske čuli smo ali ponovit ću, s pravnom stečevinom Europske unije i Ugovora o zajednici za energiju Hrvatski sabor na sjednici održanoj 12. svibnja 2006. godine donio je Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata, Narodne novine 57/2006, izmjene i dopune istog zakona. Predmetnim zakonom uređuje se pitanje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata kao mjere za sigurnu i pouzdanu opskrbu Republike Hrvatske naftnom, naftnim derivatima u slučaju prijetnje energetskoj sigurnosti države uslijed izvanrednih poremećaja opskrbe. Obveznik osiguranja, obveznik zaliha nafte i naftnih derivata Republike Hrvatske je Hrvatska agencija za obavezne zalihe nafte i naftnih derivata HANDA. Hrvatska agencija za obavezne zalihe nafte i naftnih derivata HANDA je samostalna, neovisna i neprofitna javna ustanova osnovana Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata, Narodne novine br. 57/2006. U skladu sa smjernicama Europske unije i prihvaćenim uvjetima iz pregovora vođenih u okviru poglavlja 15.-Energetika, sigurnost opskrbe definirano je da Ministarstvo gospodarstva Republike Hrvatske i njena specijalna funkcija HANDA, samostalna, neovisna i neprofitna javna ustanova i središnje tijelo za obvezne zalihe izvješćuju, komuniciraju sa Europskom komisijom i odgovaraju za sigurnost opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Budući da je formiranje obveznih zaliha predmet stalnog monitoringa od strane Europske komisije, a početkom 2013. godine očekuje se posjet misije Republike Hrvatske s ciljem provjere primjena iz područja energetike potrebno je što prije osigurati i tehnički i operativnu provedbu promjene zakona kako bi se osiguralo nesmetano odvijanje svih poslovnih aktivnosti HANDA-e. Promjenom zakonom okvira ne smije biti dovedeno u pitanje i planira započeta suradnja HANDA –e i Ministarstva obrane Republike Hrvatske na formiranju Strategija pričuva goriva i maziva u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Republike Hrvatska je donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata u 2011. godini koji je bio europski zakon omogućila da HANDA po nalogu Vlade Republike Hrvatske formira i dugoročne zalihe naftnih derivata za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske, te zalihe naftnih derivata koji se formiraju sukladno Zakonu o strateškim robnim zalihama. Formiranje strategijskih pričuva goriva i maziva u Oružanim snagama Republike Hrvatske definirano je i odlukom Ministarstva obrane Republike Hrvatske o osnivanju, čuvanju Strategije pričuva goriva i maziva u Oružanim snagama Republike Hrvatske od 28. studenog 2011. godine, a u skladu s obvezama Republike Hrvatske preuzetih pri ulasku u NATO. Projekt formiranja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata u skladu s direktivama Europske unije jedan je od najvećih energetskih projekata u Republici Hrvatskoj kojim se dugoročno rješava pitanje sigurnosti opskrbe nafte i naftnim derivatima građana i gospodarstva te pokreće značajan investicijski ciklus. Promjenom zakonskog okvira ne smije se dovesti u pitanje realizacija cjelokupnog investicijskog ciklusa preuzetih obaveza te samostalnost i neovisnost neprofitne javne ustanove. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene četiri replike na izlaganje kolege Kolmana. Prva se javila Mirela Holy. Izvolite kolegice.
Poštovani kolega Kolman, pa ja bih se djelomično mogla složiti s vama kada bi se biogoriva proizvodila samo isključivo iz poljoprivrednih kultura. Međutim biogoriva se danas proizvode iz različitih otpadnih materijala, primjerice biodizel se proizvodi procesima katalitičke polimerizacije iz različitih vrsta otpada, iz otpadnih ulja, a i druge vrste. Recimo trava se danas već tehnologije razvijaju da bi se proizvodio bioetanol. Tu je također i bio plin koji je izrazito važan za korištenje u javnom prijevozu, a koji može naravno se proizvoditi na način sanacije postojećih odlagališta otpada. Tako da postoje doista cijeli niz različitih rješenja. Osim toga, željela bih spomenuti da kada govorimo već o ukupnoj količini otpada, a danas je otpad vrlo izdašan materijal za proizvodnju upravo biogoriva na otpad iz poljoprivrede otpada više od 50% ukupnog otpada koji na žalost završava na različite načine. Ja doista smatram da nema apsolutno nikakve zapreke da se koriste moderne tehnologije poput spomenute katalitičke polimerizacije upravo kako bi se proizvodio bio biodizel ili kerozin koji se može koristit za avione.
Imamo odgovor na repliku kolega Kolman. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Holy vi ste apsolutno u pravu i sve ovo što ste nabrojali kao alternativne metode zaista jesu prihvatljive, prihvaćene i one zaista jesu u većem dijelu vrlo blizu tom idealu zaista smanjivanja CO2. Ono o čemu sam ja govorio i dakle što je problematično su dvije stvari. Prvo, na žalost još uvijek ni jednom od tih alternativnih metoda proizvodnje se ne možemo niti približiti onim ciljevima 10%, a pogotovo 20% koji su postavljene recimo do 2020. kao udio u ukupnim gorivima. Dakle, to je jedan problem s kojim se suočavamo. I drugi problem je dakle, ovo onda ciljana proizvodnja kultura za proizvodnju biogoriva koju zaista po mom mišljenju bi trebalo vrlo oprezno reći ću to tako treba biti vrlo oprezan kad se razgovara o poticanju takve proizvodnje. A što se ovih drugih stvari tiče koje ste spomenuli, apsolutno se slažem tu ste potpuno u pravu.
Hvala. Sljedeća replika Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kolman iz vaše se rasprave dade zaključiti, da vi pravdate ovakvu politiku Vlade kojom se smanjuju sredstva za poticanje proizvodnje biogoriva time što kažete da je danas sa stručnog stajališta upitno da li proizvodnja biogoriva od žitarica doprinosi smanjenju emisije CO2. To ste u svom govoru rekli. Da je sve to i točno o čemu govorite, a nije točno i spomenuli ste da se na nivou EK o tome raspravlja, da je jedan od zagovaratelja tog vašeg mišljenja Republika Njemačka, čini se da ste to spomenuli. Ni to nije točno. Naime, upravo Njemačka govori da nema razloga napuštati provjerene tehnologije kad je u pitanju proizvodnja biogoriva. Ali kažem da je to točno što ste rekli još uvijek ono što je gospođa Holy rekla postoje druge tehnologije koje proizvode u drugu generaciju biogoriva od kućanskog otpada, od jestivih ulja itd. itd. Prema tome, umjesto da Vlada povećava poticaje, subvenciju za proizvodnju biogoriva u RH bilo za ovu osnovnu, osnovno biogorivo koje dolazi iz žitarica, iz šećerne repe, iz kukuruza itd. I da potječe proizvodnju druge generacije biogoriva. Ovim prijedlogom, odnosno Prijedlogom zakona o dopunama Zakona o biogorivu za prijevoz smanjuje se i onako mali poticaj za ionako mali udjel biogoriva u potrošnji motornih goriva u RH. Prema tome, moramo zagovarati onakvu politiku koja će doprinijeti proizvodnji biogoriva bilo iz žitarica, bilo iz tih drugih izvora i sredstava na kojima se proizvodi biogorivo u RH.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite kolega Kolman.
Pa ja sam zapravo u svom odgovoru kolegici Holy na jedan dobar dio vaših primjedbi zapravo već odgovorio. Dakle, proizvodnja iz otpadnih tvari iz biomase itd. to je nešto sasvim drugo. Ono što mene i nas zabrinjava je ovo ciljana proizvodnja i sadnja kultura isključivo sa namjerom da se iz njih proizvodi gorivo. Ja ne bih ulazio u to da li ja opravdavam ili ne opravdavam ovu politiku Vlade i na ovaj način smanjivanje poticaja. Ja sam u svojoj raspravi naprosto upozorio da je to činjenica o kojoj trebamo voditi računa i da ekološki učinci za koje se smatralo da su izuzetni takvih biogoriva su u ovom trenutku dovedeni pod veliki upitnik i da je to nešto što treba imati na umu kod kreiranje politika kako fiskalnih, tako gospodarskih i tako i energetskih i svih drugih.
Hvala. I Stjepan Milinković replika, izvolite.
Povrijeđen je članak 216. gospodine potpredsjedniče gdje je kolega rekao da je netočno ono što sam ja govorio. Točno je kolega Kolman, dakle da je selo u svakom slučaju u teškoj poziciji, točno je da je u Proračunu za 2013. potpore u poljoprivredi su smanjene za 500 milijuna
Kolega Milinkoviću oduzimam vam riječ. Vi ste povrijedili Poslovnik kad ste replicirali, ovo sad, kad ste replicirali dozvolit ćete, kad ste replicirali povrijedili ste Poslovnik govorili ste o temi koja nema veze sa temom na dnevnom redu. Niti u kontekstu niti u širem kontekstu. I tako da nije bilo povrede Poslovnika. Ja vas molim da ne zlorabimo Poslovnik. I zadnja replika, kolega Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Iz vašeg izlaganja se dalo naslutiti pa vas molim da evo ako imate takvih informacija da nam kažete da li to znači da se nešto u direktivama iz ovog područja EU promijenilo? Možda su oni odustali, možda su nešto učinili po pitanju obveznosti učešća biogoriva u gorivima za prijevoz, a da mi to evo nismo kojim slučajem informirani. Koliko znam ništa se tu nije promijenilo i dalje postoji dogovor, obveza i dalje postoji naša obveza naravno da povećavamo, odnosno da dostignemo onu razinu učešća biogoriva u gorivima za transport dakle dizela i benzina. Znači li to dakle da vi i sugerirate da se ne treba dalje upuštati u nikakve investicije koje bi značile izgradnju vlastitih kapaciteta za proizvodnju tih energenata i znači li to da sugerirate dakle da potpore bez obzira da li ostanu ovakve ili će one dolaziti iz proračunu budu transferirane na one koji su pametniji i koji će i dalje proizvoditi obvezne količine biogoriva prema postojećim direktivama? Da još jednom upozorimo ukoliko nećemo proizvoditi vlastite izvore, ukoliko nećemo graditi vlastite pogone mi ćemo tako i tako morati plaćati subvencioniranu cijenu onima koji će to gorivo uvoziti.
Zahvaljujem. Odgovor, izvolite kolega Kolman.
Nije se u ovom trenutku još ništa promijenilo na razini direktiva. 17.10. su … [[Govornik se ne razumije.]] u Bruxellesu ispričavam se prevodim direktno sa njemačkog pa malo je sporije, dakle su predstavili prijedlog da se udio biogoriva prve generacije, dakle to je upravo ovo o čemu smo razgovarali, dakle to su ova prva generacija iz direktno ciljane proizvodnje da se ograniči na 5% iako je prethodni plan bio 10% do 2020. godine, a zajedno sa ovom CO2 bilancom koja je uz to objavljena koja pokazuje da su rezultati porazni. Dakle, to ukazuje upravo na ono na što ja cijelo vrijeme upozoravam a to je da moramo biti pažljivi kad razgovaramo o daljnjem planiranju biogoriva, njegove proizvodnje, načina proizvodnje, to je posebno važno ovo što je kolegica Holy govorila i udjela tog goriva u ukupnom gorivu.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Igor Češek. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz s konačnim prijedlogom zakona. Kolege iz HNS-a su oštro branili stavove ove Vlade i govorili vam o štetnosti proizvodnje uljane repice i prerade u biogoriva i da je ta štetnost veća od fosilnih goriva. Međutim, svjesni smo svi da cjelokupna svjetska ekonomija danas počiva na nafti, međutim njezine su zalihe ograničene, cijena joj stalno raste i usko je povezana sa svjetskim krizama. Sigurnost opskrbe postaje jednim od primarnih problema. Biogoriva usprkos nekih nedostataka imaju značajne prednosti, ona spadaju u obnovljive izvore energije, njihovom se primjenom smanjuje emisija stakleničkih plinova i mogu se proizvoditi u Hrvatskoj. Dakle, biogoriva se mogu proizvoditi u Hrvatskoj. Ono što je vrlo važno za nas u RH postoje tisuće hektara neobrađenih površina koje bi se vrlo dobro mogle iskoristiti za proizvodnju sirovina za preradu biogoriva, kukuruz, uljana repica itd. Hranu ionako uvozimo i govorimo da je nemamo dosta za naše potrebe, međutim sa ovakvim ponašanjem Vlade prema hrvatskoj poljoprivredi vjerojatno ćemo je morati još i više uvoziti, a onda bismo mogli bar proizvoditi uljanu repicu za proizvodnju biodizela međutim kako mi se čini po ovom prijedlogu zakona ni to nećemo biti u mogućnosti. Koje su to značajne prednosti korištenja biodizela? Korištenje biodizela u konvencionalnim dizelskim motorima rezultat je znatnih smanjenja neizgorenih ugljikovodika, ugljičnog monoksida i čestica. Emisija dušikovih oksida se ili malo smanjuje ili malo povećaju ovisno o ciklusu motora i korištenja metode testiranja. Biodizel ima prednost pred fosilnim dizelom u pogledu smanjenja emisija tako da smjesa B20 smanjuje emisiju ugljikovodika za 20%, ugljičnog monoksida i čestica za 12%, a sumpora za oko 20%. Dakle, opet ova tvrdnja od kolega iz HNS-a nije točna kako je biodizel štetniji i njegova proizvodnja. Europska unija kao cilj do 2020. godine ima tendenciju povećanja udjela biogoriva na čak 20% u gorivima koja se koriste za potrebe prijevoza jer između ostaloga time želi osigurati stabilnost investicija u taj sektor i iz njega povećati prihode uz primarno očuvanje okoliša. Hoćemo li mi ovim prijedlogom zakona povećati udio biogoriva u prijevozu? Sigurno da nećemo. Što nam kaže zakon? Svrha je Zakona o biogorivima za prijevoz ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u području prijevoza i to smanjenje negativnih utjecaja na okoliš, poboljšanje sigurnosti opskrbe gorivom na ekološki prihvatljiv način, zadovoljavanje potreba potrošača za gorivom, ispunjavanje međunarodnih obaveza RH u području smanjenja emisija stakleničkih plinova i to poticanjem proizvodnje i korištenje biogoriva u prijevozu kao zamjenu za dizelsko gorivo za motorni beznin. Hrvatski operator tržište energije d.o.o. odnosno HROTE prikuplja namjensku naknadu za poticanje proizvodnje biogoriva. Obveznik plaća naknadu za poticanje proizvodnje biogoriva jer distributer koji stavlja na tržište dizelsko gorivo ili motorni benzin za pogon motornih vozila ili brodova koji su sukladno Zakonu o trošarinama smatra trošarinskim obveznikom. Iznos naknade za poticanje proizvodnje biogoriva za 2012. godinu definiran je odlukom o visini naknade za poticanje proizvodnje biogoriva u 2012. godini., iznosi 0,5 odnosno 5 lipa po litri dizelskog goriva ili motornog benzina. Predloženim zakonom o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz i iznos naknade za poticanje proizvodnje biogoriva od 1. siječnja 2013. godine isplaćivao bi se iz državnog proračuna RH u visini koju odlukom odredi Vlada RH. A odluka od 5. 12.2012. godine iznosi 3 lipe po litri dizelskog goriva ili motornog benzina. Dakle, smanjenje poticanja proizvodnje biodizela, smanjenje potpora u poljoprivredi neće sigurno donijeti povećanje proizvodnje biodizela niti će dovesti do povećanja same poljoprivredne proizvodnje. U smislu toga mi u klubu HDSSB-a nećemo podržati ovakav prijedlog zakona jer nećemo s njima ništa postići. Što se tiče prijedloga zakona o izmjenama zakona o tržištu nafte i naftnih derivata s Konačnim prijedlogom zakona Klub HDSSB-a će također biti protiv donošenja ovog zakona što kaže predlagatelj u svom obrazloženju? Hrvatska agencija za obveznu zalihu nafte i naftnih derivata je samostalna, neovisna i neprofitna javna ustanova koja je obveznik osiguranja, obveznik zaliha nafte i naftnih derivata sukladno preuzetim obvezama prema Europskoj komisiji. Iznos naknade za financiranje rada Hrvatske agencije za obvezu zalihe nafte i naftnih derivata i obveznik zalihe nafte i naftnih derivata za 2012. godinu definirana je odlukom o iznosu naknade za financiranje rada hrvatske agencije za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata i obveznik zalihe nafte i naftnih derivata za 2012. godinu iznosi 200 kuna po toni motornih benzina, 300 kuna po toni dizelskog goriva, 50 kuna po toni plinskog ulja za grijanje i kerozina, petroleja, za pogon stavljenoga na domaće tržište u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2012. godine. Izmjenama predmetnog zakona predlaže se ukidanje naknade iz litre goriva u korist HANDE odnosno direktno financiranje rada Agencije i financiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata putem agencije. Financiranje rada agencije financiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata od 1. siječnja 2013. godine obavljati će se putem Državnog proračuna RH. HANDA kao proračunskom korisniku za navedene potrebe sredstva će se osigurati direktno iz Državnog proračuna RH prema njezinim stvarnim i realnim potrebama. Koje su to stvarne i realne potrebe HANDE? Vidjeli smo u proračunu za 2013. godinu da je to 700 milijuna kuna, projekcije za 2014. godinu to iznosi 484 milijuna kuna, a projekcije za 2015. godinu 800 milijuna kuna. Sad ono što me najviše zanima u cijeloj ovoj priči je ta projekcija za 2014. godinu zašto ona iznosi 484 milijuna kuna odnosno da li će HANDA moći svoj posao odraditi s ovakvim prihodom iz Državnog proračuna. Nisam siguran. Nisam siguran da hoće, smatram da je to nedovoljno novca. Vezano na ovaj prethodni zakon proizvodnja goriva u RH će se još smanjit a ne povećat, odnosno biogoriva. Dakle naša zaliha nafte neće biti dostatna iz naše proizvodnje, morat ćemo ju kupovati, s obzirom na to, ovih 484 milijuna kuna neće biti dovoljno. Možda je to sve vezano uz promjene samog ravnatelja HANDE. Svi smo svjedoci da je dugogodišnji ravnatelj smijenjen a na njegovo mjesto imenovan stranački čovjek koji nije stručnjak za područje nafte i naftnih derivata a smijenili smo čovjeka, ne mi, Vlada ga je smijenila stručnjaka koji je osnovao svoju agenciju te hrvatske nafte rezerve doveo na razinu prosjeka države EU. Iako ima još tri godine ugovora upravno vijeće agencije raskinulo je ugovor što će samu HANDU koštati više od 2 milijuna kuna. Dakle vrlo zanimljive stvari se događaju u samoj HANDI i u smislu toga HDSSB neće podržati ova dva prijedloga zakona.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a raspravu su podijeli Ivo Jelušić i Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja u ime kluba SDP-a o ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz želim reći da će klub SDP-a podržati donošenje ovog zakona. Razlog zbog kojeg će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona jest taj što će ovaj zakon spriječiti dodatni udar na standard i budžete hrvatskih građana i građanki koje voze automobile i koje putem trošarina pune državni proračun. Naime, Hrvatska mora uskladiti svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU koje nalaže povećanje iznosa trošarina i kako Vlada ne bi povećavala poreznu presiju u ukupnom iznosu Vlada je odlučila administrativno povećati iznos trošarina na način da se u trošarinu uključi i sadašnji parafiskalni namet odnosno u slučaju biogoriva naknada za poticanje proizvodnje biogoriva. Time ćemo zadovoljiti uvjete iz EU direktiva bez dodatnog financijskog opterećenja građanki i građana RH. Upravo zbog te pozitivne namjere koja je smisao ove kratke izmjene klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona. U klubu SDP-a svjesni smo određenih nedorečenosti i manjkavosti ovog prijedloga zakona ali smatramo da prethodno opisana pozitivna intencija preteže nad slabostima prijedloga. Jedna od nelogičnosti jest u svakom slučaju i tehničkog tipa. Naime, nije uobičajeno da zakone koji spadaju u nadležnost Ministarstva gospodarstva u ime Vlade i predlaže i brani Ministarstvo financija. Također HROTE koji se puni parafiskalnom naknadom za poticanje proizvodnje biogoriva nije u nedavno usvojenom državnom proračunu uvršten kao korisnik državnog proračuna a to će po usvajanju ovog zakona postati jer će se sada povećana sredstva trošarina u iznosu definiranom odlukom Vlade u HROTE transferirati iz državnog proračuna. Postoje naznake da će ta sredstva u 2013.godini biti smanjena s 5 lipa na 3 lipe po litri što može smanjiti već sada ne zadovoljavajući postotak proizvodnje i potrošnje biogoriva u ukupnom cestovnom prometu. Podsjećamo da je obaveza RH da do 2020.godine ostvari minimalno 10% biogoriva u ukupnoj potrošnji goriva u RH što neće biti lako ostvariti. Zbog toga smatramo da bi Vlada RH trebala za svaku godinu do 2020.godine definirati nacionalne ciljeve za svaku pojedinačnu godinu te planirati sredstva odnosno dio trošarine za tu svrhu. Naime, nipošto se ne smije dogoditi da ugrozimo realizaciju ovih ciljeva koji su usmjereni realizaciji održivog razvoja RH. nažalost usprkos višegodišnjem postojanju Zakona o biogorivima neosporna je činjenica da Zakon o biogorivima do današnjeg dana nije ostvario cilj, nije potaknu proizvodnju biogoriva u Hrvatskoj već nažalost postoji opasnost i da može dovesti do poticanja uvoza i umješavanja vani proizvedenih goriva u hrvatska motorna goriva čime bi se ustvari poticalo i subvencioniralo gospodarstvo drugih država, a ne domaća proizvodnja. Naime, Hrvatska se ratifikacijom Kyotskog protokola kao i preuzimanjem pravne stečevine EU obvezala na poštivanje određenih standarda i pravila što možemo učiniti na iznimno skup način i nepovoljan za Hrvatsku i već sada nokautirano hrvatsko gospodarstvo ili to možemo učiniti na način koji će osim benefita za okoliš Hrvatske pozitivno utjecati i na oslabljenu hrvatsku ekonomiju. Međunarodna konvencije EU nam ne govore na koji način to trebamo odraditi. Govore nam da to trebamo odraditi, a na mudrosti i pameti svake države i nacionalne vlade jest da to napravi na način na koji zna i umije. U klubu SDP-a zbog toga apeliramo na Vladu RH da što hitnije u saborsku proceduru uputi Zakon o obnovljivim izvorima energije koji je osnovni uvjet za implementaciju obnovljivih izvora u Hrvatskoj i korištenja obnovljivih izvora kao sektora za pokretanje novog investicijskog ciklusa u Hrvatskoj, gospodarskog oporavka i instrumenta novog ciklusa zapošljavanja stanovništva. Obnovljivi izvori se mogu implementirati na ovaj ili na onaj način. Mogu se realizirati ili mobiliziranjem domaće posrnule industrije, građevinske i metaloprerađivačke pa čak i brodograđevne na proizvodnji i razvoju domaće tehnologije i postrojenja za obnovljive izvore ili se mogu realizirati kupovinom tuđe tehnologije i subvencioniranjem tuđih gospodarstava. To se ne odnosi samo na solarne elektrane na vjertroelektrane, geotermalne, već se odnosi i na proizvodnju biogoriva. Hrvatskoj ne smije biti svejedno hoće li postići cilj od 10% udjela energije iz obnovljivih izvora u gorivima u prijevozu do 2020.godine umješavanjem vani proizvedenog biodizela, bioplina ili bioetanola ili proizvodnjom biogoriva u Hrvatskoj. U klubu SDP-a smatramo kako se subvencije države za biogoriva nikako ne smiju trošiti za umješavanje i prodaju biogoriva već samo za domaću proizvodnju biogoriva. Jedino u tom slučaju Hrvatska može imati koristi od biogoriva i koristiti biogoriva kao motor novog, boljeg, ekološki prihvatljivijeg razvoja Hrvatske. A za to nam nije dovoljan samo nacionalni akcijski plan za obnovljive izvore energije već i hitno što skorije donošenje kvalitetnog za hrvatsku privredu poticajnog Zakona o obnovljivim izvorima energije. Biogoriva su samo jedan segment ovog iznimno važnog sektora. Neosporna je činjenica da energetska efikasnost ili energetska učinkovitost u prometu iznimno značajan sektor jer Hrvatska troši oko trećine primarnih energenata na transport. Iako Hrvatska nema utjecaj na ekonomiju vozila jer se ona proizvode u desetak velikih sistema hrvatska politika može značajno pozitivno utjecati na dva načina i na ovaj iznimno važan sektor poboljšanjem javnog transporta, posebno prigradskog te optimiranjem sustava trošarina i cestarina. Primarno treba potaknuti potrošnju biogoriva proizvedenog u RH iz domaćih sirovina kao što sam već rekla, a da bi se to postiglo treba definirati sustav praćenja kvalitete i kvantitete biogoriva na tržištu kao i tokove biogoriva na tržištu kroz Agenciju za obnovljive izvore energije čije je osnivanje predviđeno Zakonom o energiji. Naime, gospodarski prostor biogoriva u RH trenutno nadzire i uređuje veći broj državnih institucija a rezultat toga je nekompaktna i neskladna postojeća regulativa. Takav pristup pokazao se neefikasan i nedovoljno dobar za ostvarivanje proizvodnje biogoriva i razvoj nove gospodarske grane. Jedan od razloga je nedovoljna stručnost i nepoznavanje tehničke problematike vezana za biogoriva u tijelima državne uprave. Stoga bi bilo potrebno osnovati stručno tijelo agencije za obnovljive izvore energije koja će svojim radom i znanjem pomagati ministarstvima u kvalitetnijem obnavljanju poslova, a istovremeno proizvođačima biogoriva omogućiti lakšu, jednostavniju provedbu planiranih projekata s njihovim uklapanjem u Strategiju razvoja RH. Hvala vam lijepa.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, ravnatelju Carinske uprave, kolegice i kolege. Ja ću govoriti kolegica Holy o ovom prvom zakonu, a ja ću govoriti o Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata. Bilo je ovdje puno razgovora, prijepora, različitih interpretacija ove kratke izmjene zakona, a ustvari ne vidim previše razloga za to. Šta je cilj ove izmjene zakona? Izmjena je da se kaže da će se HANDA od sada, sredstva koja su joj potrebna da radi ono što je njena zakonska zadaća, dobivati u proračunu Republike Hrvatske, da će biti sredstva u proračunu, a ne više kao što je do sada bilo izravno od trošarina. I to ne vidim razloga za velike prijepore i sporove oko toga. Što je zadaća HANDA-e? Da li se ovim izmjenama zakona dovodi u pitanje temeljna zadaća HANDA-e? Zadaća je HANDA-e dakle da brine o tome, da skrbi i da osigura da Republika Hrvatska ima tromjesečje, 90 dana zalihe nafte i naftnih derivata točno po specifikaciji koje i kolik treba, dakle u slučaju da ne daj Bog izgubimo izvore nafte i naftnih derivata da 3 mjeseca možemo autonomno funkcionirati. To je zadaća HANDA-e. Da li se ovom izmjenom i dopunom zakona dovodi to u pitanje? Ne, barem koliko ja znam nit sam čuo da se to dovodi u pitanje. Prema tome ako je obveza države, države je to obveza da osigura da 3 mjeseca može funkcionirati bez vanjskih izvora nafte i naftnih derivata, to je obveza države prema svom gospodarstvu, prema svojim građanima, a za tu funkciju osnovala je agenciju koja u ime nje to radi. Država je dužna osigurati i sredstva za taj posao i država je to napravila i država će to napraviti u svom proračunu i ne vidim dakle ništa u tome sporno. Tri su koliko sam ja vidio do sada točke prijepora oko toga. Dakle da li se dovodi u pitanje funkcija HANDA-e, dakle ono za što je osnovana, drugo da li su osigurana sredstva i treće, da li je ova izmjena zakona u koliziji sa EU zakonodavstvom. Rekao sam maloprije kad je riječ o ovom prvom, dakle funkcija HANDA-e nije dovedena u pitanje, dapače ona će i dalje uredno obavljati svoj posao kao što je i do sada. Sredstva su kao što vidimo osigurana i nema povećanja što je također bitno reći. Ništa dakle neće koštati ni gospodarstvo ni građane više što se na ovaj način to regulira, mada je ovdje bilo riječi, mislim da je kolega Popijač rekao u ime kluba HDZ-a da se ovime ukidaju sigurni izvori prihoda za HANDA-u. Ako nešto kome su sredstva osigurana u proračunu nije siguran izvor sredstava, ja ne znam šta je. A šta ima sigurnije nego proračun. Prema tome to su apsolutno sigurno osigurana sredstva u proračunu Republike Hrvatske. I ja bih molio kolegu Šukera da me ne zbunjuje i ne dobacuje iz klupe. I treće je dakle da li je ovaj zakon, ova izmjena zakona u koliziji sa direktivom Europske unije, nije. Jednostavno jer je obveza dakle Hrvatske da osnuje i osnovala je agenciju. Pravna stečevina Europske unije ne uređuje način financiranja agencije i različite su prakse u različitim državama Europske unije. Nema to jedinstveno uređeno, prema tome svaka država može osigurati kako ona smatra da je najbolji način kako će sredstva osigurati za rad te agencije koja ima zadaću tu koju ima. Prema tome, nije u sukobu niti u koliziji sa direktivama Europske unije. I ono što je bitno reći prema tome, svaki zakon koji ima oznaku E, dakle koji se usklađuje sa zakonodavstvom Europske unije može se mijenjati u onom dijelu i bez suglasnosti Europske unije u onom dijelu ako se mijenja što nema veze, što ne zadire u direktive Europske unije. Nešto što je autonomno stvar te države. Prema tome, ako zadireš u problematiku i ono što određuju direktive Europske unije nema razloga da to ne možeš mijenjati bez suglasnosti Europske unije. Dakle nije nužno za sve tražiti suglasnost nego samo za ono što je Europska unija svojim direktivama riješila. To se ne smije mijenjat, a ovdje se to ne događa. Dakle ne dovodi se u pitanje nijedna funkcija HANDA-e osigurana su sredstva, nije u koliziji sa EU ali se izgleda, problem je ako se uopće problematizira rad HANDA-e, kako radi i kako je do sada radila. Ja mislim da je tome treba više razgovarati nego o tome kako će sredstva osigurati se. Naravno bitno je i kako će se osigurati sredstva, ali bitno je da su ona osigurana. Ajmo porazgovarat o onome kako je HANDA taj svoj posao obavljala. Ne ulazim u to i nemam nikakvih dokaza, vjerojatno je osnovnu temeljnu svoju zadaću osiguranja potrebnih zaliha nafte i naftnih derivata radila, ali postavlja se pitanje je li taj isti posao mogla napraviti i sa puno manje troška. To je ono što je za nas kao zastupnike u ovom Saboru bitno jer mi smo od građana birani da brinemo o njihovim novcima. Uvijek su novci, bili oni iz proračuna, bili oni iz trošarina, uvijek su to novci građana i gospodarstva. Dakle kako su se ta sredstva trošila i o tome treba porazgovarati da li se ta ista funkcija mogla obavljati puno jeftinije. Bilo je ovdje i pitanja šta će se dogoditi sa eventualnim viškom sredstava itd., hoće li oni ostati u proračunu ili ne. A šta će ako su u HANDA-i, dakle u HANDA-i nije bitno i ako ima viška sredstava mogu ih oni trošiti kako hoće i di hoće ali ja mislim da to tako nije i da to tako ne treba biti. U HANDA-i je zaposleno 7 ljudi. Ja sam izvukao dvije stavke iz 2011. godine. Troškovi službenog puta 850 000 kuna, dakle prosječno svaki zaposlenik je potrošio 120 000 kuna na službeni put, a njihova je zadaća da osiguravaju zalihe nafte. Ja ne znam, valjda je svaki od tih djelatnika išao osobno donositi naftu i naftne derivate. Ne znam od kud su to. Ili na primjer troškovi intelektualnih usluga milijun i 270000 kuna. Dakle, gotovo 200000 kuna po svakom zaposleniku su imali troškove intelektualnih usluga. O tome treba porazgovarati u ovom Saboru. I to je ono bitno, dakle da vidimo kako HANDA radi. Ona je samostalna, neovisna i neprofitna. Ali to ne znači ako je netko samostalan da može radit šta hoće, a s tuđim novcima. I o tome treba porazgovarati. I zato ako i ovim zakonskim rješenjem uspijemo se približiti tome da počnemo voditi računa kako HANDA radi mislim da smo na dobrom tragu i na dobrom putu. Ovdje je bilo riječi i oko dokapitalizacije JANAF-a. Ako pogledamo što je izvorna namjena HANDA-e, a to je da skrbi o zalihama, da Hrvatska ima tromjesečne zalihe nafte i naftnih derivata ja ne vidim nikakvog razloga da jedna takva agencija ima udjele 24% ili nije bitno koliko u jednom trgovačkom društvu koje obavlja potpunu tržišnu djelatnost. Ne vidim nikakvu razliku. Prema tome, ako je jednom napravljena po meni nepotrebna stvar pa se ušlo u takav jedan projekt dokapitalizacije, ne vidim zašto na tome treba ustrajavati. Mogu se greške i napraviti, ali istrajavanje na grešci je duplo veća greška. Dakle, na kraju da skratim. Nema niti jednog valjanog zakona da se ova izmjena i dopuna zakona ospori. Dakle, ni jednu bitnu stvar ne dovode u pitanje. Funkcija HANDA-e nije dovedena u pitanje. I dalje će moći raditi to što radi. Dapače, sredstva su osigurana, dapače siguran izvor u hrvatskom proračunu. I na koncu konca nije u koliziji sa EU direktivama, sa EU zakonodavstvom i ne vidimo nikakvog razloga da se u ovakvu izmjenu i dopunu ne može ići i klub SDP-a će apsolutno podržati ovakav prijedlog izmjene i dopune zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo 5 replika prijavljeno na raspravu kolegice Mirele Holy. Krenut ćemo prvo s tim replikama. Prvi se javio Igor Češek, izvolite.
Hvala. Kolegice Holy, dobro ste govorili kako bi Vlada trebala imati jasnu strategiju povećanja proizvodnje biogoriva i njegove uporabe. No, na žalost Vlada nema strategiju kao što nema niti jedne druge strategije, nego se sve radi, a i zakoni donose s brda, s dola. S ovim smanjenjem izdataka za poticanje proizvodnje biogoriva ćemo sigurno puno izgubiti. Zamislite koliko bi ljudi mogli zaposliti u prerađivačkoj industriji biogoriva, a i ako ne možemo dovoljno proizvoditi sirovine za tu prerađivačku industriju uvezimo ju. Bolje da uvezemo uljanu repicu i prerađujemo je u našim prerađivačkim kapacitetima, nego što uvozimo meso isteklog roka trajanja po standardima EU koje meso završava na policama trgovačkih lanaca. Uvezimo sirovinu i pokrenimo naše kapacitete proizvođačke, pokrenimo tvornice. Na taj način ćemo zasigurno pokrenuti gospodarstvo. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku Mirela Holy, izvolite.
Poštovani kolega, ključno pitanje je o tome koliko mi u stvari u Hrvatskoj imamo uopće proizvođača biogoriva i koliko tim proizvođačima biogoriva možemo isplaćivati subvencije i kolika je njihova ukupna godišnja proizvodnja. Ja se također slažem sa vama da ne bi trebalo ići na smanjenje poticaja za proizvodnju biogoriva i da moramo ići prema realizaciji nacionalnih ciljeva koji će nas dovesti da 2020. godine imamo 10%. Ali ključno pitanje jest u tome, o tome sam govorila puno u svojoj raspravi u ime kluba, jest to da država treba poticati proizvodnju, a ne umješavanje vani proizvedenog biogoriva. I to je ključna stvar. Ali taj cilj se ne može postić preko noći. Zato je potrebno etapno realizirati taj cilj, a i slična stvar je i sa drugim obnovljivim izvorima energije jer neke druge države poput na primjer Češke su dosta ambiciozno krenule sa solarnom energijom i to se pokazalo dosta pogubnim za njihovo gospodarstvo. Znači, pozitivan efekt može biti za okoliš, ali tu treba biti ravnoteža.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Zoran Vinković, izvolite.
Evo uvažena kolegice, iskazali ste čuđenje. Pa doista i ja se čudim zašto ovaj zakon nije predložilo Ministarstvo gospodarstva, odnosno hrvatska Vlada predlaže ove zakone. Ali branitelj ovog zakona je Ministarstvo financija. Zalažemo se prije svega za, a ja mislim da se svi zalažu ovdje za povećanje hrvatske proizvodnje biogoriva pa čak i u nekim drugim elementima. Tu prije svega mislim i na korištenje otpada. I prije svega bi trebali napustit onu zastarjelu tehnologiju EU koja je vezana za tzv. regionalne deponije, za pretovarne stanice koju Hrvatska i dan danas skupo plaća prema ja bih rekao onim europskim koncernima koji su prije svega u Hrvatskoj, ali i niz drugih zemalja, posebno ovog istočnog bloka ušle, prodale zastarjelu tehnologiju, povećali cijene građanima itd. itd. Ovo smanjenje prije svega ovih trošarina kao jednog od vrsta parafiskalnih nameta sa pet na tri lipe ionako neće unaprijediti ionako vrlo malu proizvodnju biogoriva, a slažem se prije svega da bi te subvencije i te naknade ići prije svega u poticanje proizvodnje, a ne za neke druge stvari kao što je to do sad bio slučaj.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Domagoj Milošević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospođa Holy je odlično konstatirala činjenicu da je hrvatsko gospodarstvo u knockoutu. E sad, ja ne samo da se slažem nego ću otići korak dalje, a s obzirom da su vremena na žalost i gruba i teška onda mi nemojte zamjeriti što su reć da vas se i cipelari na podu to nokautirano hrvatskog gospodarstvo, a koji puta nažalost se to radi i izjavama u Hrvatskom saboru. Pa onda ne treba nikog čuditi da raste nezaposlenost. Naime, dozvolite mi rečenicu samo jer često me pitaju zadnjih tjedana i mjeseci zašto tako ubrzano raste nezaposlenost? Pa moramo barem tu u Saboru razumjeti da prosječni hrvatski poduzetnik u 2012., nažalost, nema utjecaj na porast poreza, nema utjecaj na porast cijene energenata, nema utjecaj na porast kamate ili na porast cijene sirovine. Nažalost, sve se svede na utjecaj na broj zaposlenih i njihovu plaću. I zato raste nezaposlenost fundamentalno i zato idemo u krivom smjeru. I o tome govorimo proteklih mjeseci, zapravo cijelu godinu. I moram još jednom se vratiti na izjavu ministra rada, dakle nije samo on, ima i drugih koji rekli bi engleski stating the obvious iliti konstatiraju očigledno. Pa mi ne očekujemo od ministara u Vladi ove godine i u krizi koja se produbljuje da konstatiraju očigledno nego očekujemo prijedloge i rješenja. Ako ih nemaju imamo ih mi u klubu HDZ-a pa pokoji puta nek poslušaju ono što govorimo. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolegice Holy. Izvolite.
Poštovani kolega čini mi se da ste zaboravili u kakvoj ste situaciji ostavili državu. Gospodarska situacija nije bila baš sjajna u trenutku kad ste predali na upravljanje državom koalicijskoj Vladi kukuriku koalicije, upravljali ste državom 8 godina i vidjeli smo što ste napravili. Ja sam u govoru u ime kluba jasno naznačila da ovaj zakon ima određenih slabosti, ali da je njegova pozitivna namjera u tome da se dodatno porezno i na drugi način ne opterećuje hrvatske građane i građanke. Vi ste sada maloprije govorili o tome, više ste govorili s aspekta gospodarstva, odnosno privrednih subjekata ali bih ja očekivala s obzirom da znate koja je stvarna intencija ovog zakona bez obzira na sve slabosti kojih ima u ovom kratkom zakonu da ipak podržite taj zakon i da pokažete određenu solidarnost i razumijevanje za probleme s kojima se nalazi hrvatska javnost, odnosno hrvatski građani.
Hvala. Sljedeća replika, Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Kolegice Holy vi ste u vašem izlaganju u ime kluba doista rekli niz argumenata koje je ponovio u ime kluba HDZ-a gospodin Bačić i kada je riječ i o činjenici da je ovaj prijedlog zakona vrlo daleko od ispunjenja naših obaveza u kontekstu pristupanja EU, dakle da do 2020. godine imamo 10% udjela biogoriva u naftnim derivatima kao bivša ministrica zaštite okoliša svjesni ste da na ovakav način ovom izmjenom zakona kada se ova naknada sada pribraja ostalim trošarinama na naftne derivate mi u biti ne možemo transparentno objasniti Europskoj komisiji kako i kolike poticaje za proizvodnju korištenja biogoriva u Hrvatskoj imamo. To je činjenica koja nakon ovakve promjene zakona ostaje nejasna. Malo sam pokušao temeljem podataka koji su dostupni na stranici HROTE-a koji kaže da su u 9 mjeseci 2011. uprihodili 76 milijuna kuna poticaja za proizvodnju biogoriva u odnosu 4 lipe po litri. Ako znamo podatke Instituta "Hrvoje Požar" da zbog recesije pada potrošnja naftnih derivata i to godišnje možda čak do 5% s obzirom na ovo smanjenje sa 0,5 na 0,3 meni se čini da ćemo mi u 2013. godini u odnosu na ono što smo mogli imati po ranijoj naknadi imate oko 45 milijuna kuna manje za poticanje proizvodnje biogoriva u odnosu da je naknada ostala ista. To je nešto što ćemo u kontekstu pristupanja EU i ispunjavanju obaveza na ovaj način vrlo teško moći ostvariti do zacrtanoga cilja 2020. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku. Izvolite kolegice Holy.
Poštovani kolega vi ovdje govorite o nečemu što nije sadržaj zakona. Zapravo mi ne znamo da li će Vlada smanjivati ovu naknadu ili neće smanjivati. I dosada je zakonom bilo predviđeno da Vlada donosi odluku do studenog tekuće godine za narednu godinu. Dakle, i sada je ustvari ista situacija. Mijenja se samo administrativno pribrajanje ovo ukupnom iznosu trošarina. Postoji još jedno pitanje koje je vrlo važno u ovom dijelu i zbog toga smatram da je nužno donositi nacionalne ciljeve za svaku godinu jer evo ga smatram da nije u interesu Hrvatske da subvencionira druga gospodarstva umješavanjem biogoriva u domaće gorivo nego da bi trebalo raditi na postupnom, etapnom pristupu da se povećava proizvodnja domaćeg biogoriva i da se za to koriste subvencije. A to nije moguće ostvariti preko noći. Nažalost ni vaše vlade nisu u ovih proteklih 8 godina donosile nacionalne ciljeve kako bi pokazale nekakav smjer razvoja u ovom dijelu. Ja se nadam da će Vlada Republike Hrvatske to promijeniti.
Hvala. I zadnja replika, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Holy u svom ste izlaganju u velikoj mjeri ponovili ono što sam ja rekao u ime kluba HDZ-a, tu se u dosta velikoj mjeri i slažemo. No, ne slažemo se u onom temeljnom a to je da nakon niza nedorečenosti u ovom zakonu vi ipak podržavate osnovnu odredbu ovog zakona, a to je da ukidamo namjensku naknadu koja je bila izvorni prihod neovisnog regulatora energetskog tržišta u RH i da njegov budući rad i financiranje proizvodnje biogoriva prepuštate dobroj volji u prvom redu ministra financija. To je temeljna odredba ovog zakona. Dakle, ubuduće će o tome odlučivati ministar financija. Pa bih čak i to prihvatio iako je za mene to neprihvatljivo, ali bih vas mogao razumjeti da ne znate i drugu informaciju koja se paralelno događa sa ovom raspravom zakona, a to je da je Vlada već donijela odluku o smanjenju naknade za poticanje biogoriva u RH u idućoj godini u 2013. i to za 40% distributerima fosilnog goriva. A u isto vrijeme je i smanjila naknadu odnosno novčani poticaj ili subvenciju proizvođačima biogoriva u RH i to za negdje oko 30% i za bioetanol i za biodizel. Kažem da nema ovog drugog dijela i da je ovo samo tehnička izmjena zakona kao što ste vi rekli još bi čak mogao razumjeti ovo što ste vi iznijeli u ime kluba. Ali kad znamo da Vlada smanjuje proizvođačima i distributerima biogoriva odnosno fosilnog goriva a u isto vrijeme smanjuje naknadu i subvenciju i poticaj proizvođačima biogoriva u tom dijelu onda to je bitna razlika zbog čega mi u klubu ne možemo takav zakon podržati i mislim da je na tom tragu i vaše razmišljanje.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolegice Holy izvolite.
Poštovani kolega pa ja još jednom ponavljam i prema trenutno važećem zakonu Vlada donosi odluku o tome kako će se isplaćivati u kojem iznosu naknada za proizvodnju biogoriva. To se nije promijenilo i vi niste u pravu s obzirom ukoliko mi usvojimo u Parlamentu ovaj zakon Vlada će ponovno morati odluku oko toga pa ćemo vidjeti da li će to biti smanjenje ili neće biti smanjenje. Ja se nadam da neće biti smanjenje, ali isto tako trebate imati na umu koji su trenutni proizvodni kapaciteti za proizvodnju biogoriva u RH i da li mi u ovom trenutku potičemo samo ono što se proizvodi u RH ili potičemo i strana gospodarstva. Još jednom ću napomenuti, mislim da je u interesu RH da razvija proizvodnju biogoriva u RH jer ćemo mi taj cilj morat do 2020. godine ispunit na ovaj ili na onaj način. Ja mislim da je za RH u interesu da sama proizvodi biogoriva a ne da 2020. godine ćemo morati možda 8% bogoriva umješavat iz vani proizvedenog biodizela ili bioetanola ili bioplina i onda za to subvencionirati druga gospodarstva.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na replike na izlaganje kolege Ive Jelušića. Prvi se javio Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ima nekoliko stvari, zapravo puno ali neću imat toliko vremena. Rekli ste ispravno gospodine Jelušić da je proračun vjerojatno najsigurnija stvar u državi i s tim se slažem s tim što proračun naravno ima svoj prioritete. A generalno proračun je toliko siguran koliko su sigurni oni koji u njega uplaćuju, koliko su sigurni dakle i gospodarstvo i hrvatski građani svjedoci smo naravno cijele ove godine i svega onoga što ste sa tim poreznim obveznicima i učinili. Jedino vam je preostalo uz sveopći pad svih makroekonomskih pokazatelja da i nemilosrdno i dalje povećavate porezni teret kako bi popunili taj sigurni proračun. I možemo misliti što će se dogoditi s ovim prihodima kada konstatirate sljedeće godine a već jeste da će vam faliti 2 i pol milijarde kuna u proračunu i kada već najavljujete da ćete linearno smanjiti plaće za sve one koje dobiju plaće iz državnih proračuna. Tako su sigurni oni koji se financiraju iz Državnog proračuna danas. To je vaša sigurnost. Dalje JANAH, vi kao što vjerojatno znadete JANAH između ostaloga gradi spremnike za čuvanje sirove nafte i naftnih derivata. Pa i HANDA je institucija koja mora čuvati u takvim i tim spremnicima naftu i naftne derivate. Pa gdje je i što je prirodnije ako JANAF još uvijek državna tvrtka i HANDA državna agencija da posjeduje dionice odnosno vlasništvo te državne tvrtke koja gradi, koja je izgradila kapacitete za čuvanje nafte. No međutim vi još idete korak dalje, vi spriječavate kupovinu ili imanje dionica i sprijčavate osnivanje financiranje trgovačkog društva. Dakle HANDA ne može čak ni vlastitu tvrtku kćer osnovati koja bi gradila eventualno te kapacitete, ali ostajete naravno i dalje kod mogućnosti da se gradi objekt u vlasništvu agencije. Što zapravo vi hoćete reći, da onaj koji ima kapacitete, da HANDA više ne može biti vlasnik toga vjerojatno idete u sljedeći korak da vidite kome ćete prodati te dionice JANAF-a i nadoknadite ono što vam fali u proračunu a istovremeno kažete da će HANDA i dalje graditi vlastite kapacitete. Dajte se malo zbrojite.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Jelušić, izvolite.
Kolega Popijač, trebalo bi mi 22 minute da odgovorim na sve ono što ste rekli, a naravno da na to nemam vremena. Oko proračuna i opterećenja kao što ste rekli, opterećenje gospodarstvenika itd. ništa mi dodatno ne opterećujemo gospodarstvo niti je napravljen ikakav veći porezni pritisak na gospodarstvo nego što je bio. Al ono što jesmo napravili a to je da smo ravnomjerno opteretili, a to je da smo naplatili od onih od kojih vi niste mogli ili niste htjeli, više bih rekao ovo drugo naplatiti jer su ne znam zašto i zašto su vam bili bitni pa da ne naplatite te poreze. Dakle ravnomjerno se naplaćuje od svih podjednako a ne samo od nekih a od nekih ne. Od onih koji nisu bliski njima se naplati, a onima koji su bliski vjerojatno se nije naplaćivalo. Nadalje, je točno da smo napravili prijelaz i presing npr. na porez na dobit. Točno, jer želimo staviti i porez onima koji žive od kapitala ne samo od rada. Ne treba opteretit samo rad, ako netko tko ima tri, četiri kuna plaće, mora plaćati par tisuća poreza zašto onaj koji ima dobit 10, 20 ili milijun kuna ne plaća porez na to. Zato što biste ih vi do sada štitili. Al ne mi ih ne želimo štititi. Vi to zovete porezno opterećenje, ne mi to zovemo pravednošću.
I zadnja replika Zoran Vinković: Izvolite kolega.
Evo vidite imam ja to pravo po Poslovniku jer se nekad i ja služim poslovnikom. Kolega Jelušić, veli ovako da je Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata jel to moraju i građani znat umjesto da spominjemo skraćenicu HANDA, samostalna i neovisna i neprofitna javna ustanova osnovana Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata. E sad ono što je kolega Češek rekao a možda nije ovako malo glasnije bilo se čulo. Iz Hrvatske agencije za obavezne zalihe nafte i naftnih derivata 15. lipnja smijenjen je dugogodišnji ravnatelj Krešimir Baranović a na njegovo mjesto postavljen očigledno novi stručnjak koji će prema ovome što je planirano u proračunu za 2013., 2014., 2015., 2013. 700 milijuna, 2014. 484 milijuna kuna i 2015. 800 milijuna kuna iz državnog proračuna, očigledno ćemo 2014.imati neke nove izvore hrvatske izvore nafte i nećemo ih prodati Italiji kao zemni plin, dakle postavljen je čelnik splitskog HNS-a, Goran Kovačević kojem i promijenjeni sam statut gdje više nije potrebno 5 godina rada i iskustva u struci nego samo 10 godina staža. Nešto slično se dešavalo i na Hrvatskoj televiziji, a to će ta smjena sve skupa koštati RH jel ovaj čovjek kao stručnjak a ima nekoliko sličnih slučajeva i u Hrvatskim vodama gdje su zasjeli neki iz SDP-a mimo struke i mimo znanja dakle koštati samo ovaj slučaj dva milijuna kuna jer će tom čovjeku koji je imao pravovaljani ugovor još tri godine i bio je stručnjak za to područje i Hrvatska nije imala problema sa [[Upadica: Vrijeme kolega, privedite kraju.]] zalihama. Pa čekajte malo. Sa zalihom nafte dakle pljunit će se iz državnog proračuna dva milijuna kuna smo zato što SDP i HNS podijelio plijen. I to je činjenica. I zbog toga se između ostalog mijenja zakon. …
Hvala. Odgovor na repliku kolega Jelušić. Izvolite.
Kolega Vinković vi o ljudima, a ja o problemima, ali dobro. Ja sam govorio u svojoj raspravi ako ste slušali o tome kako se u 2011.trošio da ne kažem arčio novac u toj agenciji i nakon toga za nagradu trebaju tu ljudi ostati. Vi očito smatrate da treba, ne znam zašto. Zato što vam se sviđa kada netko troši nekontrolirano novce ili zato što je u HDZ-u pa vam je draži nego netko tko je u SDP-U ili HNS-u, prema tome ja ne znam zbog čega. Zbog čega vi mislite da je ta uprava trebala ostati? Zbog toga što su neodgovorno trošili novce. Pa recite to onda na glas. Prema tome ako smatramo da nešto nije dobro da neko se nije dobro ponašao dozvolite da ne može dalje ni raditi taj posao. Prema tome ne vidim nikakvog razloga u tome osim da su neki vama draži a neki malo manje draži.
Hvala. Kolega Vinković je najavio povredu Poslovnika da čujemo koji članak Poslovnika.
Članak 216.jel ja nisam govorio ovdje tko je meni draži i tko mi je miliji i tko mi je mrskiji. Ako je činjenica a niste … [[Govornici govore u isti vrijeme, ne razumije se.]]
Kolega Vinkoviću nije bilo povrede Poslovnika članka. Niste obrazložili. Obrazložite što je povrijeđeno.
Pa povrijeđen je članak 216.
Što?
Da ga pročitam?
Da pročitajte.
Evo samo malo. Samo mi zaustavite vrijeme, vrlo brzo ćete to imati. Vrlo brzo. I to ovaj pročišćeni koji još nije objavljen u NN a po kojem mi radimo. Dakle članak 216. Trebali ste izreći opomenu jer kao prvo je ovo stvar koja govori i omalovažava ili vrijeđa vas nije uvrijedio nego je povrijedio mene i odstupio do uobičajenog načina ponašanja.
Kolega Vinkoviću sjednite. Nije bilo povrede Poslovnika oduzimam vam riječ. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Kolega Vinkoviću oduzeo sam vam riječ. Sjednite.
Već?
Sjednite. Da. Sjednite.
100 puta 7 je 700 tisuća, a ovo je dva milijuna kuna. Evo sada sam na glas rekao. Ako je istina to što ste rekli.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima. Pa ja ću svoju raspravu počet opet sa konstatacijom da ovaj Visoki dom krši Poslovnik koji je donio sam, a to je da se raspravlja o točki dnevnog reda za koju nisu osigurana financijska sredstva. No što nam ova dva zakona donose? Ova dva zakona nam donose nova dva proračunska korisnika koja nisu postojala do sada i sada se postavlja samo jedno elementarno pitanje da li su ti proračunski korisnici u proračunu za 2013.i projekcijama proračuna za 2014., 2015.tretirani kao i svi ostali proračunski korisnici? Nisu. Jer kada pogledate pozicije Ministarstva gospodarstva i sredstva koja su osigurana za HANDA-u onda je samo 700 milijuna. A kod svih ostalih proračunskih korisnika a to je sukladno Zakonu o proračunu i obveza moraju se ti troškovi raščlaniti po vrsti i po mjestu trošenja sredstava i po programu. To nije napravljeno ovdje. A zašto to govorim? Pa govorim iz razloga što nas se uporno ovdje želi uvjeriti da se ovo sve događa zbog toga da građanima ne bi otišla cijena benzina gore, što naprosto nije istina. Da ste napravili ono što je regularno Zakonom o Hrvatskim cestama i Hrvatskim autocestama i da ste zakonom definirali da ili nekom odlukom Vlade da od ovog povećanja od 20 lipa, 15 lipa po litri benzina pripada HANDA-i, a 5 lipa pripada HROTE-u onda bi mogli reći da je to to, međutim vi to niste napravili. Vi ste uredbom napravili ono što za što Vlada i ovaj Sabor nisu donijeli zakon. zakonom definirano da se uredbom mogu povisiti i smanjiti trošarine na benzin i ostale naftne derivate je rečeno zbog toga da se može intervenirati na tržištu u slučaju poremećaja cijene, a da se ne mora sazivati sjednica Sabora itd. nego da to može Vlada napraviti. Međutim mi ovdje suštinski mijenjate stvar. Mijenjate suštinski financiranje dvije neovisne agencije. Dakle od njihovih izvornih prihoda, vi stavljate u proračunske korisnike s tim da im ne definirate sigurne prihode nego čak i u zakonu kažete da će dobiti onoliko novaca koliko im bude potrebno. E sada se postavlja jedno pitanje, kako to da u 2013. i u 2015. godini HANDA-i treba 700, odnosno 800 milijuna, a HROTE-u ništa jer njega nemate u proračunu, a u 2014. ste predvidjeli 484 milijuna kuna. Dakle ovo samo pokazuje da je ovaj zakon napravljen navrat nanos. S druge strane uz puno poštovanje prema kolegama iz Ministarstva financija postavlja se još jedno drugo pitanje, kako vi možete predlagat zakon za koji su osigurana sredstva u Ministarstvu gospodarstva i za koje je nadležno Ministarstvo gospodarstva. Pa ako ste tvrdili da one amandmane, o njima ne treba raspravljat Vlada nego resorni ministar onda se postavlja pitanje kako ste vi ministru gospodarstva mogli uzet u dvorište i hapat po njegovom dvorištu. I vi ste napravili svoj dio posla, izmijenili ste Uredbu o trošarinama, međutim ove dvije izmjene zakona koje vi predlažete nemaju veze sa Ministarstvom financija nego imaju veze sa Ministarstvom gospodarstva. Ali ponovit ću, žalosno je da ste vi službeno na dopis i zahtjev matičnog odbora odgovorili da su sredstva osigurana na toj i toj poziciji, kao da mi ne znamo čitat proračun i kao da mi ne vidimo šta na toj poziciji piše. Dakle kolegice i kolege, vi na ovaj zakon, s ovim izmjenama zakona imate dvije namjere, po potrebi ako vam usfali novaca u državnom proračunu da bi zadržali deficit u nekakvim granicama ćete uzet od HANDA-e i HROTE-a novce koliko vam bude trebalo kao što ste napravili i u 2011. godini. Međutim ono što mene najviše brine, što ćete napraviti sa 25% dionica JANAF–a. O tome je govorio nešto kolega Popijač. Ako vi stvarno smatrate da onaj tko bi trebao vodit brigu o rezervama naftnih derivata u Republici Hrvatskoj ne treba imati mogućnost upravljačkih prava i mogućnost da odlučuje o razvoju u ovom trenutku jedne od najpotentnijih hrvatskih tvrtki onda je to vrlo čudno. Kome će prodati te dionice i kome je to toliko bitnije nego HANDA-i, hrvatskoj Vladi i Hrvatskom saboru da upravlja sa tih 25% dionica. Dakle da zaključim i da se ne ponavljam s onim što je kolega Bačić i kolega Popijač govorio. definitivno ste dvije neovisne agencije koje su bez obzira što je Vlada donosila odluku o visini sa koliko će poticat proizvodnju biogoriva, vi ste im oduzeli bilo kakva prava, bilo kakvu mogućnost upravljanja jer oni će ovisit o tome koliko će biti izglasano novaca u proračunu. Ponavljam, da ste im odredili da HANDA-i pripada 15 lipa, a HROTE-u 5 lipa onda bi imali potpunu financijsku samostalnost i neovisnost, radili bi svoje financijske planove kao što to rade i drugi proračunski korisnici koji imaju vlastite izvore prihoda i temeljem toga bi mogli predložiti i Vladi i Hrvatskom saboru nekakvu politiku. Na ovakav način napravili ste si samo osigurač za i tako prenapregnut proračun u 2013. godini za koji ste u ovom trenutku sigurni da se neće moći izvršiti ako onima koji su zaposleni u državnim službama ne oduzmete božićnicu, regres i ako im ne smanjite plaće za nekoliko posto. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Kolega Branko Bačić prvi.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šukera u pravu ste, dakle ovo nije tehnička izmjena zakona kako to nama Vlada pokušava ovdje objasniti jer da je tehnička izmjena zakona onda bi 5 lipa po litri goriva koje je sada plaćao distributeri u Hrvatskoj HROTE-i, dakle Hrvatskom operateru tržišta energijom toliki isti iznos bi se uplaćivao putem trošarina u državni proračun, a ne bi Vlada u isto vrijeme dok predlaže Sabor ovaj zakon donijela odluku da sada se taj iznos smanjuje za 40%. Ili pak s druge strane, da je to tehnička izmjena onda bi umjesto 3,46 kune koliko je sada HROTE uplaćivao po litri svakom povlaštenom proizvođaču biogoriva u Republici Hrvatskoj ostao i dalje, a ne bi ostao na dobru volju ministru financija koji će iz ubranih sredstava temeljem naplate trošarina prema svom nahođenju ili na prijedlog ministra gospodarstva koji ga ne mora prihvatiti, on upućivati HROTE-i sredstva koja će prema prijedlogu odluke Vlade biti preko 30% manja nego što su sredstva u 2012.godini. Dakle ovdje se ne radi o tehničkoj promjeni zakona, ovdje se bitno mijenjaju odredbe na hrvatskom tržištu energije, ovdje u bitno lošiju poziciju dolaze proizvođači biogoriva u Republici Hrvatskoj i to i ovim zakonom koji danas usvajamo će se dogoditi, a uz to ga prate i dvije odluke Vlade koje su donesene u isto vrijeme dok je Vlada ovaj zakon, odnosno Ministarstvo financija ovaj zakon pripremalo za upućivanje u saborsku proceduru. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. U pravu ste kolega Bačić, baš me zanima kako će čelni ljudi HROTE-a tamo negdje 5.1., 6.1. u državnu riznicu poslat zahtjev da im se isplate plaće. Kako će čelni ljudi HROTE-a u državnu riznicu poslat zahtjev da im se plati električna energija i da im se plate neki drugi troškovi. Druga stvar, ne znam na ime čega će proizvođači biodizela planirat proizvodnju kad oni u ovom trenutku naprosto ne vide koliko HROTE novaca ima jer vi to niste stavili u proračun. Ako ste vidjeli kako izgleda proračun onda imate i programsko trošenje novca i mjesto gdje se novci troše. Kako ćete isplatiti plaće HROTE-u u 1. mjesecu, nikako, jer ga nemate u proračunu, pa čak vam je problem i za HANDA-u jer imate samo … 700 milijuna kuna. Dakle i vi ste u pravu kolega Bačić i u svojoj osnovnoj raspravi i u ovoj replici, ovo nije tehnička izmjena zakona. S ovom izmjenom zakona HROTE gubi bilo kakvu neovisnost. Netko drugi će uz odluku koliko se financira litra biodizela diktirati sva pravila. Jer gledajte, vi u proračunu tko zna kakva će bit situacija. Ako krene kresanje kresat će se i njima. Ali kad oni imaju pet lipa po litri i kad to pripada njima kao što je 60 lipa Hrvatskim cestama i Hrvatskim autocestama, bez obzira kakva je situacija u proračunu. Ono što hrvatski građani plate kad utoče litru benzina ili dizela u auto tih 60 lipa završi na žiro računu Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta. One imaju svoj financijski plan koji je sastavni dokument prilikom donošenja proračuna. I u tom financijskom planu zapravo Hrvatske autoceste više nisu u konsolidiranoj bilanci. Hrvatske ceste jesu. Svaki zastupnik i svaki građanin može raspravljati kao će se ta sredstva utrošiti. Međutim, na ovakav način ne. Jer da ste vi to definirali posebno zakonom onda bi se moglo reći da ste postiglo ono što se htjelo, ali na ovakav način naprosto zamagljujete neke stvari.
I Zoran Vinković, replika.
Ja sam sasvim siguran da bi daleko kvalitetnije raspravljali danas da smo dobili potpuni izvještaj o radu HANDA-e kao neovisne agencije. Obzirom da ovim izmjenama zakona će ona postat nezavisna ko HERA da tako kažem, izgubit će svoju nezavisnost i nevinost. Meni kao zastupniku nema tko biti miliji ili mrskiji, ali je činjenica da su pomalo ovdje čudne stvari. Ministarstvo financija predlaže izmjenu zakona. To ne radi Ministarstvo gospodarstva. Istovremeno se proračunom ne osiguravaju novci za sve vrste djelatnosti, a s druge strane Ministarstvo gospodarstva još u lipnju mijenja čelnog čovjeka. Ja ne znam da li je kolega Jelušić bio u pravu kada je govorio o određenim troškovima koje je 7 članova te agencije napravilo tijekom godine. Ali sam sasvim siguran ako je istina ono što je on rekao, da je to negdje 100 tisuća po glavi stanovnika te agencije to je 700 tisuća. A samo za smjenu čelnika HANDE iz državnog proračuna ili samih sredstava agencije će se isplatiti ne za otpremninu, nego vjerovatno i za mogući sudski postupak 2 milijuna kuna. E vidite to je matematika. Znači, draže nam je postaviti politički osviještenog čovjeka, smijeniti stručnjaka i usput ako su istiniti oni navodi o tih 700000 kuna nekih troškova koji nisu pokriveni, ali izgubit dodatno milijun 300 tisuća kuna iz proračuna. To je jasna stvar matematike. I HANDA kao i HERA kao uostalom i sve druge agencije i razno razna ministarstva i kabineti su isključivo podjela plijena unutar Kukuriku koalicije [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] Stavimo svoje makar bili i nesposobni, a smijenimo tuđe makar bili i sposobni ili čak bili i nestranački.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Da kolega Vinkoviću, vi ste u pravu da na ovoj poziciji koje je Ministarstvo financija odgovorilo Odboru za financije A822052 stoji 700 milijuna HANDA-i, onda je to raspodijeljeno za plaće toliko, za doprinose toliko, za materijalne troškove toliko, za energiju toliko, sredstva za održavanje robnih rezervi, naftnih derivata za 90 dana onda bi mi mogli govorit o ovom o čemu ste vi sad govorili. Ali zamislite za HANDA-u piše 700 milijuna, ali za HROT ne piše ništa. Za nju čak ni ne znamo. Oni su u proračunu magla. Oni ne postoje u proračunu. Ali postavlja se jedno pitanje ako smo stvarno željeli napravit ovo što se govori zašto HANDA i HROT nemaju u proračunu isti tretman kao i svi proračunski korisnici. I promjena trošarina nema nikakve veze sa ovim zakonom. Morao se promijeniti Zakon o trošarinama. I ponavljam, ako smo željeli dobro, da dobro HANDA i HROTE funkcioniraju trebali smo primijeniti sličan princip kao što je to za ceste i autoceste i njima pripada toliko i toliko novaca. Ako netko smatra da imaju višak financijski ima Vlada mogućnost kao vlasnik da sa tim viškom raspolaže na neki drugi način. Nisu oni bogom dani da njima nitko ništa ne može naredit. Oni jesu neovisni, ali ima i nad popom ima pop. Prema tome i njima netko može narediti gospodo vi ste potrošili toliko i toliko novaca, pa na kraju krajeva to se dogodilo u proračunu 2011. 500 milijuna kuna od HANDA-e je proračun u proračunu. Samo ponavljam, nije mi jasno zašto ministarstvo koje nije nadležno za to tolik tvrdoglavo inzistira na rješenjima koja naprosto nisu dobra, naprosto nisu dobra. I kad pogledate odluku Hrvatskog sabora o plutajućim ili plivajućim trošarinama onda ćete vidjeti da ona odluka Sabora se ne odnosi na ovakve stvari o kojima vi sad govorite nego isključivo za intervencije u slučaju poremećaja na tržištu se može povećati ili smanjit trošarina [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] Ali vi uvodite novi vid, financirajte. To ste trebali riješiti posebnim zakonom.
Završna riječ predlagatelja, zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo zahvaljujem se u ime predlagatelja, svim klubovima na raspravi. Ne bih previše duljio, jer ovdje su zapravo izrečene jedne i druge stvari. Moram reći da i svakako zahvaljujem svim klubovima i klubu HDZ-a na određenim sugestijama i njihovim primjedbama. Moram samo reći da je intencija i zbog čega je ovdje tako napravljeno da Vlada predlaže ovaj zakon. Znači, ne Ministarstvo financija, ni Ministarstvo gospodarstva. Dva ministra su se budući da se radi o ovom dijelu trošarina i budući da su išle uredbe o povećanju tog dijela trošarine i ukidanju ovih naknada dogovorili da se u tom jednom paketu, zapravo budući da su te uredbe dio ovoga paketa tako su se odgovorili da u tome dijelu se lakše prezentiraju ti zakoni. Vlada RH je ovlastila Ministarstvo financija da prezentira ovaj zakon. Ponovo vam kažem s tom namjerom, znači bio je stvoriti model na koji način zapravo, na koji način ne doći do povećanja cijena a da zadovoljimo minimalne trošarine. Zahvaljujem.
Replika Ivan Šuker.
Pa kolega Lalovac ja se s vama u potpunosti slažem u ovom dijelu što govorite, međutim morate shvatiti jednu stvar trošarine regulira Zakon o trošarinama ili Zakon o posebnim porezima i vi ovdje niste povećali ili smanjili trošarinu kao što je ministar bio najavio u 5. mjesecu da će se smanjiti trošarine zbog smanjenja cijene goriva, ustvari da će se povećati trošarine, nego vi ste ovdje napravili nešto, vi ste ovdje umjesto nečega financirano na jedan način prebacili na financiranje kroz trošarine. I vi ste to naprosto morali riješiti zakonom, a ne ovom uredbom. I druga stvar kolega Lalovac vi dobro znate ako proračunski korisnik dobiva sredstva pa ne možete reći da netko tko dobije milijun kuna iz proračuna a ima jednog ili dva zaposlenog i ima nekakve sitne programske aktivnosti ima raščlanjen proračun u tančine, a ovdje je 700 milijuna kuna je samo jedna pozicija. A HROTE se nigdje ne spominje. Vi ne možete reći da ste ovdje osigurali sredstva za HROTE zato što su HROTE i HANDA dvije ako hoćete različite pravne osobe i to su dva proračunska korisnika. I vi u ovom trenutku nemate novce za HROTE, njega ne možete naći u Proračunu za 2013. godinu. Dakle, o tome se radi. A to što ćete vi ubrati nekakvih 500, 600 ili 700 milijuna više s osnova trošarina to kako ste vi postavili zakon nema nikakve veze s ovim. Vi ste HANDA-u i HROTE pretvorili u klasičnog proračunskog korisnika. Sa rashodima onolikim koliko im odobri Vlada. Jer ste na kraju krajeva u zakonu rekli ne da će dobiti onoliko novaca koliko se prikupi od trošarina nego koliko im bude bilo potrebno sredstava. Dakle, ja govorim samo o onim stvarima koje ste vi napisali, a ne koje mi izmišljamo. Prema tome, ako govorite da će dobiti koliko im je sredstava potrebno onda to više nema veze s onih 20 lipa.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Ja ne znam da li ste slušali moje završno izlaganje ja nisam rekao da vi izmišljate, ja sam samo zahvalio na vašoj konstruktivnoj i stručnoj raspravi. Ja ne znam zašto ste rekli da sam … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, zahvaljujem.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu oba zakona glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 223. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite, tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 glasa za i 35 glasova protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o reviziji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 233 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja obrazložiti prijedlog? Zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pred vama se nalazi prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji s konačnim prijedlogom zakona. Izmjene Zakona o reviziji rezultat su zaključka Vlade RH o obvezi usklađivanja posebnih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku kojeg je Vlada RH donijela na sjednici održanoj 5. srpnja 2012. godine. Stoga se u važećem Zakonu o reviziji brišu odredbe koje se propisuju supsidijarnu … [[Govornik se ne razumije.]] Zakona o upravnom postupku. Brišu se članci 32. stavak 3., članak 42.b. stavak 6. važećeg zakona. Mijenja se članak 74. važećeg zakona jer se sukladno Zakonu o upravnim sporovima od 1.01.2012. godine upravni spor pokreće pred mjesno nadležnim Upravnim sudom, a ne pod Upravnim sudom RH. Osim toga cilj je poboljšanja kvalitete financijskih izvještaja i posljedično zaštite investitora, vjerovnika i drugih sudionika koji nisu u poziciji zahtijevati reviziju financijskih izvještaja. Predmetnim izmjenama i dopunama Zakona o reviziji dodaje se članak 6.a koji propisuje obvezu revizije godišnjih odvojenih i konsolidiranih financijskih izvještaja svih dioničkih društava te komanditnih društava i društava s ograničenom odgovornošću čiji odvojeni, odnosno konsolidirani ukupni prihod u godini koji u prethodnoj reviziji je prelazio 30 milijuna kuna, a … [[Govornik se ne razumije.]] godišnjih financijskih izvještaja ne podliježe sukladno odredbama članka 17. stavak 1. i 2. Zakona o računovodstvu. Članak 6.a ovog zakona stupit će na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske EU. Ovakav pristup uređivanju i pitanje obveznika revizije temeljene na četvrtoj direktivi Vijeća 78/660/EZ od 25. srpnja '78. godine, a takva obveza već je postojala u Zakonu o reviziji, ali izmjenama i dopunama iz 2008. godine bilo je planirano njeno ukidanje temeljem ulaska u EU. Direktiva ostavlja državama mogućnost procjene te navodi da one mogu a ne moraju ukinuti obvezu revizije za ove kategorije obveznika. Međutim, sukladno tržišnim uvjetima utvrđena je važnost zadržavanja obveze revizije ovih kategorija obveznika. Zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub Hrvatskih laburista-Stranke rada i kolegica Nansi Tireli koje nema pa klub gubi pravo govora o ovoj točci. Sljedeći je klub HDZ-a i kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče sa suradnicom. Pa evo pred nama je još jedan danas da tako kažem tehnički financijski zakon, dakle gdje se Zakon o reviziji usklađuje sa Zakonom o upravnom postupku i to je nešto što nije sporno. Međutim, mislim da bi danas ovdje ipak trebali kad govorimo o reviziji i o iskustvima od prvog donošenja Zakona o reviziji njegove primjene do danas možda progovoriti o nekim drugim stvarima. Puno puta govorimo o neplaćenim obavezama, puno puta govorimo o plaćenim računima i onda se postavlja jedno elementarno pitanje koje smo mi pokušali još dok smo pisali i osnovni zakon i kasnije izmjene zakona a to je koja je odgovornost ovlaštenih revizora kad potpišu revizorsko izvješće ako dođe kasnije inspekcija i utvrdi određene nepravilnosti u poduzeću? Ja sam imao priliku da kao predsjednik Nadzornog odbora jedne velike državne tvrtke kad je bilo revizorsko izvješće pitam ga dobro jel' to sad znači da mi u Nadzornom odboru možemo biti sigurni nakon vašeg izvješća, nakon podnesenog izvješća uprave da je tu sve sigurno i da mi možemo što se ono kaže mirno i spokojno spavati jer ako imate tvrtku koja ugovara i vodi poslove ako imate tamo financijske stručnjake, ako imate revizore koje masno platite i oni naprave svoje izvješće i svi podnesu izvješće da je sve divno i krasno i onda na kraju dođe nekakav inspekcijski nalaz i utvrdi nekakve nepravilnosti i tko je tu kriv. U principu ako je netko politički aktivan onda je on najveći krivac bez obzira da nije što ono kažem bio ni blizu poslovnih događanja koja su se događala tu i mislim da zato i govorim, zato i jesam krenuo od trenutka donošenja zakona, od trenutka osnivanja revizorske komore da bi možda trebalo razmišljati o tome. Zašto?Zato što mnoge revizije koje se obavljaju u trgovačkim društvima, obavljaju se zbog toga ne zato što to želi vlasnik nego zato što je zakonodavac propisao da netko zbog toga što ima toliki i toliki promet mora obaviti komercijonalne reviziju jer mora obaviti izvješće. Pa tako i ovdje u ovom dodatku, pardon to je oko financijskih izvješća dioničkih društava te komanditnih društava mislim da je to članak 17. se uvodi obveza koji imaju pojedinačne prihode veće u prethodnoj godini od 30 milijuna kuna da imaju obvezu podnošenja za provedbu vršenja revizije. Međutim vi kad pogledate s obzirom na ukupan iznos njihovog prometa, revizori imaju određenu tarifu, iznos koji oni moraju platiti za obavljanje te revizije nije nimalo mali. A ono što mene najviše žalosti i najviše smeta što Ministarstvo financija kao matična kuća i kao predlagatelj zakona je pokušao cijelo vrijeme stvoriti preduvjete da se u Hrvatskoj nekoliko revizorskih društava može ujediniti i može recimo kandidirati za reviziju grad i reviziju Ine ili HT-a jer kod nas ja mislim da ni jedno revizorsko društvo samostalno to ne može raditi iz razloga da nam se dogodi da ne dođe jedna renomirana kuća izvana, uzme hrvatske stručnjake koji naprave reviziju, njima da sitniš, a šlag i putar poberu oni, lupe štambilj, u principu tko je obavio posao, opet su obavili posao hrvati i dakle s obzirom na sva ta iskustva mislim da kad mijenjamo zakone morali bi razmišljati o ovim nekim, i ovim zakonima, ne nekome jer na žalost u Hrvatskoj ima puno službi koje su zbog svoje pozicije, zbog svojeg lobiranja ishodili sebi sigurne prihode. Zašto? Zato što smo zakonom rekli da netko nešto mora obaviti bez obzira a nema za to nikakvu odgovornost i onda su svi ti koji su i neki pisali te zakone otišli kasnije u te djelatnosti čisto pristojno žive. Prema tome da zaključim podržat ćemo ove izmjene zakona kažem kad se radi o tehničkim izmjenama zakona, trebalo bi razmišljati o tome, morate znati da danas od stotinjak i još nešto tisuća trgovačkih društava mnogi čelnici, vlasnici, predstavnici nadzornih odbora direktori nisu možda financijski obrazovani ljudi. Oni plate možda ne svake godine, plate svake tri, četiri da im neka revizorska kuća napravi reviziju poslovanja, da ih upozori na određene propuste nedostatke pa čak možda i oko donošenja određenih poslovnih odluka da li je taj proces bio mogao bit bolji i kvalitetniji, da je ta odluka mogla bit bolja, oni to uredno plate, ovi im nešto predlože, dođe sutra Porezna uprava il netko drugi, utvrdi niz nepravilnosti, čovjek treba platiti silni porez, može se protiv njega na žalost podnijeti kaznena prijava a onaj tko je pregledao sve te papire lijepo nam uzeo naknadu i nikome ništa. Ovo nije nikakav populistički govor, ovo je, ja sam ovo govorio dok sam bio ministar jer naprosto smatram da ovo je nešto što moramo napraviti. Možda nismo mogli napraviti u prvim godinama jer je bilo silnih svađa oko ustrojavanja komore i svega, al mislim da naprosto ako netko nekome uzme novce da mu pregleda nekakve papire i napiše da je sve o.k. onda bi poslije toga i članovi nadzornog odbora a i uprava trebali biti sigurni da su ti papiri barem donekle o.k.
Hvala. Klub SDP-a i kolegica Nadica Jelaš.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Od ukupno 7 članka izmjene i dopuna ovog zakona njih 6 predstavlja usklađenje sa Zakonom o općem upravnom postupku vezano dakle za odlučivanje Hrvatske revizorske komore vezano za postupak javnog nadzora, vezano za ulaganje pisanog prigovora na nalog za uklanjanje utvrđenih nepravilnosti itd. i zbog toga možemo doista govoriti o tehničkim izmjenama ovog zakona. Međutim, novost u zakonu predstavlja članak 6 a koji propisuje obvezu revizije godišnjih odvojenih i konsolidiranih financijskih izvještaja svih onih dioničkih društava, komanditnih društava i društava sa ograničenom odgovornošću čiji odvojeni odnosno konsolidirani ukupan prihod u godini koja prethodi godini revizije prelazi 30 milijuna kuna, a koji nisu obveznici revizije po odredbama Zakona o računovodstvu. Naime zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji iz 2008. godine za tu grupu obveznika je ukinuta obveza revizije trenutkom pristupa EU. Jer je takvu mogućnost davala četvrta europska direktiva iz 1978. godine. Međutim uvažavajući iskustva dosadašnje revizorske prakse u RH kao i smjer u kojem djeluje EU vezano upravo uz reviziju, ova grupa obveznika ponovno postaje dakle obveznicima revizije. Na ovaj se način osigurava i veća zaštita investitora i veća zaštita vjerovnika i svih drugih sudionika tržišta kapitala i to je osnovni razlog zbog čega klub SDP-a podržava izmjene i dopune ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Nevenka Bečić.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednica Hrvatskog sabora, predstavnici ministarstva financija, kolegice i kolege. Čitajući ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o reviziji kojeg je Vlada dostavila ovom Saboru na razmatranje s prijedlogom da istog usvojimo uz obrazloženje da se radi o usklađenju hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, ne mogu a da se ne osvrnem na neke okolnosti koje nisu obuhvaćene ni temeljnim Zakonom o reviziji kao ni izmjenama i dopunama Zakona o reviziji iz 2008.godine pa čak niti ovim prijedlogom izmjena i dopuna o kojima mi danas raspravljamo. Naime, ono na što bih se osobno i konkretno htjela usredotočiti i predlagatelja upozoriti je to što Zakonom o reviziji i izmjenama i dopunama Zakona o reviziji iz 2008.godine propisuje se na koji način i pod kojim uvjetima može steći certifikat i zvanje ovlaštenog revizora. Naravno revizori su stručne neovisne osobe koje taj certifikat dobivaju od Hrvatske revizorske komore. I to na način da zadovolje sljedeće uvjete, prvo da imaju visoku stručnu naobrazbu, zatim da su osobe dobrog ugleda što podrazumijeva da to dokazuju vjerodostojnim dokazom da nisu pravomoćno kazneno osuđivani. Međutim uz te dvije pretpostavke i uvjeta da bi pristupili polaganju revizorskog ispita s ciljem stjecanja certifikata ovlaštenog revizora zainteresirani pojedinci moraju ispuniti jedan uvjet koji je po meni nedopustiv, a to je da imaju najmanje tri godine rada kao revizori znači na poslovima ne kao revizori nego na poslovima revizije uz najmanje dvije godine mentorstva od strane ovlaštenog revizora. Mislim da bi taj uvjet trebalo nadopunit na način da pravo stjecanja certifikata i zvanja ovlaštenog revizora mogu imati i stručne visoko obrazovane osobe koje obavljaju stručno i profesionalno poslove rukovodioca računovodstva ili direktora računovodstveno-ekonomskog sektora, a takve poslove obavljaju 10, 15, 20 i više godina. Svi mi znamo da u svom radnom vijeku svaki pojedinac želi i ima interes napredovati, napredovati u struci, napredovati profesionalno u karijeri međutim Zakon o računovodstvu to onemogućava velikom broju zainteresiranih poedinaca koji su ispunili ono što je najvažnije dakle imaju visoku naobrazbu, imaju neki koje ja osobno poznajem i magisterij imaju i doktorat, htjeli bi se baviti revizijom, htjeli bi se dokazati profesionalno na tom području ali gle čuda zakon im to onemogućava. Mislim da je to jedna nepravda koja bi po hitnom postupku predlagatelj trebao staviti u proceduru i naravno ispraviti je jer ona je na štetu mnogih pojedinaca, a na korist onih koji trenutno takav certifikat posjeduju i naravno onda imaju monopol u obavljanju revizorskih poslova. I u tom smislu ovo je moj prijedlog predlagatelju da se poradi na tomu da se ta nepravda u odnosu na veliki broj stručnih pojedinca ispravi. Sljedeće što sam utvrdila čitajući ovaj prijedlog izmjena i dopunama Zakona o reviziji odnosi se na članak 6.a kojim predlagatelj nastoji poboljšati kvalitetu temeljnih financijskih izvještaja i konsolidiranih izvještaja kako bi po njihovim tumačenjima zaštitili investitore i vjerovnike i sve one koji sudjeluju na tržištu kapitala. Pa ja osobno smatram da najveći interes u zaštiti imaju upravo vlasnici kapitala, vlasnici i dioničkih društava i društava sa ograničenom odgovornošću jer oni su najpozvaniji i najzainteresiraniji da se njihov interes i vlasništvo zaštiti odnosno da revizorska izvješća odnosno revizije budu provedene između ostalog s ciljem zaštite njihova kapitala i njihova interesa. Predlagatelj navodi da postoji temeljem ovih prijedloga izmjena i dopuna Zakona o reviziji obveza revizije financijskih izvješća i konsolidiranih izvješća za sva dionička društva za sva … društva i za društva sa ograničenom odgovornošću, za pojedinačna i konsolidirana financijska izvješća za sve one kojima zbroj iz prethodne godine koja prethodi reviziji prelazi 30 milijuna kuna. Naravno ukoliko mi danas usvojimo odnosno u petak kada budemo glasali ovaj prijedlog izmjena i dopuna ovog Zakona o reviziji, mi ćemo dovesti situaciju do toga da ovaj zakon s ovim izmjenama i dopunama bude u suprotnosti sa člankom 17. Zakona o računovodstvu jer članak 17. Zakona o računovodstvu izričito nalaže da se revizija provodi kod velikih poduzetnika, srednjih poduzetnika i onih poduzetnika čije dionice i vrijednosni papiri su uključeni na tržište vrijednosnih papira ili su u pripremi za uvrštavanje na to tržište. Dakle ukoliko se ovaj prijedlog prihvati onda bi predlagatelj trebao u proceduru staviti i izmjene i dopune Zakona o računovodstvu, a kako isti ne bi bio u suprotnosti sa Zakonom o reviziji sa ovim izmjenama i dopunama. Nadalje bih se osvrnula i na tumačenje predlagatelja da mali poduzetnici koji temeljem članka 6.a nakon što se usvoji ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o reviziji postaju obveznici provođenja revizije. Mislim da to nije dobro iz razloga što ti mali poduzetnici ionako imaju sijaset problema na održavanju svoje i likvidnosti i solventnosti, zadržavanja postojećih radnih mjesta, otvaranja novih jer naravno i od njih se očekuje da i oni budu jedan pokretač gospodarskog razvoja u Republici Hrvatskoj. Na ovaj način, dovodeći ih u situaciju da postaju obveznici provođenja revizije svojih društava njima se povećavaju troškovi poslovanja na način da će morati plaćati uslugu revizije. Usluga provođenja revizija košta, ona se ugovorom dogovara i nije mala. Nije točno da temeljem usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije i mali obveznici moraju postati obveznici nad kojima će se vršiti i provoditi usluga revizije. Naime, prijedlogom izmjena Direktive Europske unije iz studenog 2011. godine izmijenjena je definicija zakonske revizije koja glasi: zakonska revizija znači reviziju godišnjih financijskih izvještaja ili konsolidiranih financijskih izvještaja i to ako je obvezna temeljem prava Europske unije, obvezna temeljem nacionalnog zakona za male poduzetnike dobrovoljno provedena, dobrovoljno provedena od strane malih poduzetnika. Dakle bacam težite na ovo dobrovoljno provedena od strane malih poduzetnika, pa u tom smislu predlažem predlagatelju da mali obveznici i dalje ne budu u obvezi provoditi reviziju upravo iz razloga porasta troškova poslovanja koji će im na taj način biti doneseni primjenom i prihvaćanjem prijedloga izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nego što dam završnu riječ predstavniku predlagatelja, kolegice i kolege s obzirom na vrijeme za raspravu krenut ćemo dalje po dnevnom redu, dakle imat ćemo Prijedlog zakona o prebivalištu, registru birača i objedinjenu raspravu o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi i lokalnim izborima pa vas molim u klubovima da izvijestite svoje članove koji će govoriti u ime kluba ili pojedinačno da ćemo u nastavku sjednice raditi i sljedeće točke. Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo kao što smo zapravo i prezentirali, radi se uglavnom o usklađivanju sa Zakonom o općem upravnom postupku i zbog toga je zapravo predlagatelj predložio i hitnu proceduru radi usklađivanja s tim zakonom. Ono što je otvorio pitanje gospodin Šuker, ja se slažem da to pitanje su zapravo tvorile i vani mnogi investitori kada su zapravo poduzeća u koja su oni ulagali kapital našla se u problemima i onda se postavlja … odgovornost revizora. Ja se s tim slažem. I ovo sa kolegicom Benčić otvorila isto jedno pitanje što moram biti iskren da kažem i ja isto kada sam kretao isto u privatni sektor, odnosno kada sam bio zaposlen isto sam se mučio zašto samo oni a imate i školu i iskustvo itd. Moram biti iskren ovdje da je to i mene mučilo i da smo rekli zašto mogu samo određeni, odnosno da kažemo ako postavite isti pa tko položi ispit da može biti puno fer i korektnija utakmica. Mi ćemo ove vaše prijedloge svakako uvrstiti jer oni zahtijevaju sveobuhvatniju raspravu. Ove vaše prijedloge, ne samo ovaj prijedlog nego ovo što rekli dalje svakako ćemo ozbiljno uzeti u razmatranje jer mi sada već počinjemo sveobuhvatniju promjenu Zakona o reviziji gdje će se ovo pitanje i certificiranja svakako otvoriti, a i ovo pitanje odgovornosti. Jer ako povežete pitanje certificiranja sa pitanjem odgovornosti onda je također isto ajmo reći postavlja se pitanje oni koji potpisuju takva revizorska izvješća da odgovaraju sa svojom imovinom tako da tu isto mora biti jedna svakako odgovornost i protuteža. Znači zahvaljujem na raspravi. Evo danas smo imali 5,6 zakona i zahvaljujem još jednom. Evo ove godine smo se jako puno družili, ne znam da li ću imati još više u ovoj godini, da li ću imati rasprave ali evo koji ste tu da vam zaželim sretan Božić i ovu godinu i nadamo se da će sljedeće godine biti manje nekih teških tema. Još jednom hvala.
Hvala lijepa. Mi radimo još tri dana, možemo se još i vidjeti. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o točci dnevnog reda. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 233. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite, tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, sa 126 glasova za i 1 glasom suzdržanim, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o prebivalištu, drugo čitanje, PZ br. 143 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, članci 155. do 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministar unutarnjih poslova, Ranko Ostojić. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Štovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Ja bih odmah naveo nekoliko stvari koje su vezane između prvog i drugog čitanja i promjene koje su se dogodile. Prije svega u samom nazivu korišteni su bili pojmovi i prijedlog zakona je bio zakon o boravištu, međutim u konačnom prijedlogu zakona koji je pred vama, koji smo dostavili, zamijenili smo to pojmom prebivalište iz razloga što smo prihvatili i stav iz rasprave koji je bio ovde u Hrvatskom saboru, ali jednako tako i mišljenje ustavno-pravnih stručnjaka, a da u suštini nema bitne razlike između pojmova prebivališta i trajnog boravišta, odnosno da je samo razlika u imenu, a ne i u biti stvari i s obzirom na uvriježeni naziv ovog instituta u našem pravnom poretku zbog pravne sigurnosti, jasnoće i pravnog poretka bilo uputno upravo staviti i koristiti pojam prebivalište. Stoga je pred vama Konačni prijedlog zakona o prebivalištu. Djelomično smo izmijenili odredbe članka 6. koji se odnose na utvrđivanje prebivališta beskućnika. Te izmjene su izvršene kako bi se beskućnicima koji nemaju prebivalište i nemaju uvjete za prijavu prebivališta rješenjem utvrdilo na adresi ustanove socijalne skrbi ili kod drugih pružatelja usluga smještaja jer je to jedina adresa s kojom ta kategorija osobe ima neku vezu. Da pojasnim, jasno je da ustanove socijalne skrbi nisu stambeni objekti ili adrese na kojima se može prijavljivati prebivalište u smislu definicije prebivališta kao što je to u članku 2. stavak 1. predloženog zakona. Ali u ovom slučaju se i ne radi o prijavi prebivališta od strane beskućnika, nego utvrđivanje prebivališta rješenjem policijske uprave ili postaje kako bi beskućnik na temelju utvrđenog prebivališta mogao ishoditi osobnu iskaznicu kao osnovnu identifikacijsku ispravu i ostvarivati određena prava koja proizlaze iz prebivališta. Također, dodana je odredba osobama koje prijavljuju prebivalište i boravište kod druge osobe, odnosno kod stanodavaca moraju pribavit i suglasnost stanodavca za prijavu. time se štiti pravo stanodavca, te se onemogućava da treće osobe bez njegove suglasnosti na adresi nekretnine koju on posjeduje prijave prebivalište i boravište kao što je i do sada bio slučaj. Kako suglasnost koju stanodavac da osobi koja daje stan na korištenje nije garancija da će ta osoba stvarno prijaviti prebivalište ili boravište dodana je odredba kojoj je stanodavac obavezan u roku od 15 dana od dana kada je stan dao drugoj osobi na korištenje, na razdoblje duže od 3 mjeseca dostaviti mjesno nadležnoj policijskoj upravi ili postaji podatke o osobi koji je dao stan na korištenje, te mjesto i adresu na kojoj se stan nalazi. Policijska uprava i postaja te podatke evidentira u zbirci podataka o prebivalištu i boravištu. Također, konačnim prijedlogom zakona o prebivalištu uređeni su postupci odjave po službenoj dužnosti iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu osoba koje se ispostavi da na prijavljenoj adresi nisu nikad živjele kao i osobe koje su živjele na adresi prijavljenog prebivališta ali su odselili u neko drugo mjesto u RH ili iselile iz RH, a nisu prijavile promjenu prebivališta, odnosno odjavile prebivalište u RH. Kako bi se izbjegle upravo određene nedoumice koje su iznesene u raspravi povodom prvog čitanja odnose se na brisanje prijave prebivališta u zbirci podataka o prebivalištu i boravištu. U konačnom prijedlogu to smo izmijenili na način da umjesto pojma "brisanje" koristi se pojam odjave po službenoj dužnosti. Naime, osobe koje su u provedenom postupku za njih se utvrdi da ne žive na adresi prijavljenog prebivališta neće se izbrisati iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu kao da nikad nisu bile evidentirane u toj zbirci, nego će se tim osobama u zbirci podataka o prebivalištu i boravištu evidentirati datum kad im je po službenoj dužnosti na temelju članka 12. zakona odjavljeno prebivalište. Osobni podaci osobe ostat će i dalje evidentirani u zbirci podataka o prebivalištu i boravištu. Ali od dana odjave po službenoj dužnosti osoba neće imati prebivalište na području Republike Hrvatske sve do dana kada ponovo ne prijavi prebivalište u mjestu u kojem se stvarno nastanila ukoliko se ona nalazi na području Republike Hrvatske. Ja sam evo naveo najvažnije izmjene koje su bile. Moram također istać da amandman koji je bio tehničke prirode istaknut na Odboru za Poslovnik, Ustav jednako tako i na Odboru za zakonodavstvo mogu odmah reći da sam predložio da bude prihvaćen. Vidjet ćemo hoće li Vlada to prihvatiti. Ja vjerujem da i takve sugestije koje su bile u popravku naravno da su dobro došle. Vjerujem da će bit još tema nakon šta bude rasprava. Bit ću u prilici odgovorit na eventualna još dodatna pitanja vezan za Konačni prijedlog Zakona o prebivalištu. Ja se zahvaljujem.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Hrvatskih laburista – stranke rada kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani ministre. Ja ću biti manje govoriti nego što je govorio ministar, tek nekoliko rečenica. I prijašnjih nekoliko zakona uputili smo pohvale zakonodavcu što je i uvažio i primjedbe i što je zakonodavac napravio jedan veliki korak naprijed. Ovaj zakon je primjer, znači Konačni prijedlog zakona o prebivalištu na koji gotovo da nemamo primjedbe, gotovo sve ono što smo predlagali kao klub Hrvatskih laburista zakonodavac je uvažio i mislimo da takav zakon u ovom konačnom tekstu je prihvatljiv i nadam se da će tako praksa biti uvažavana na taj način i u buduće. Ja se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Klub SDP-a i kolegica Vesna Fabijančić Križanić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, ministre. Evo klub SDP-a će se također pridružiti pohvalama Vladi i uopće cijelom tijeku po kojem je donošen ovaj zakon sa jednom vrlo širokom i prethodnom raspravom i samom raspravom. I naravno osluškujući sve kvalitetne primjedbe koje su u konačnici i uvažene. Dakle, Konačan prijedlog zakona koji je pred nama predstavlja preduvjet svakako prvenstveno suzbijanja raznih zlouporaba kojih smo se možemo tako slobodno reći nauživali proteklih godina, zlouporaba koje su i puno puta skupo koštale. Godinama smo govorili i bili svjedoci brojnih nepravilnosti i malverzacija kad je u pitanju prijava prebivališta i boravišta. Često se događalo da ljudi imaju osobne iskaznice s lažnim adresama, a Ministarstvo unutarnjih poslova ne može ih odjaviti s te adrese bez njihovog osobnog zahtjeva. Sada važeći zakon ne pruža opciju brisanja ili odjave osobe iz evidencije po automatizmu ili po službenoj dužnosti. Čak i kada se nedvojbeno utvrdi da je neka osoba iselila iz Hrvatske ili da ne stanuje na prijavljenoj adresi važeći zakon ne poznaje mogućnost automatskog brisanja ili odjave osoba iz policijske evidencije po službenoj dužnosti. Dakle, pred nama je konačni prijedlog koji se predugo pokušavao donijeti. Iako se godinama znalo da je reguliranje ove problematike preduvjet onemogućavanja zlouporabe prava koja proizlaze iz prebivališta i boravišta, preduvjet za sređivanje dovođenja u red popisa birača nije bilo političke volje da budemo vjerodostojna država s vjerodostojnim institucijama. Toj tvrdnji idu u prilog mnogobrojni podaci. Kao recimo, naime oko 190 tisuća hrvatskih državljana izvadilo je putovnicu u inozemstvu, a uz putovnicu nisu izradili i osobnu iskaznicu, a uz putovnicu osim što nisu izradili osobnu iskaznicu premda imaju i sada prijavljeno prebivalište u Hrvatskoj. Od tih 190 tisuća hrvatskih državljana za 60 tisuća osoba istekla je osobna iskaznica od čega je samo 3800 tražilo produljenje dok čak 40 tisuća osoba nikada nije niti zatražilo osobnu iskaznicu. S druge strane u Ministarstvu uprave pretpostavljaju da je na popisu birača između 300 i 500 imena viška i to bez dijaspore. Među njima su i osobe koje u RH nisu nikada niti živjele ali su prijavljene, osobe koje su nekada živjele u Hrvatskoj, odselile se i nikada nisu odjavljene. Ovaj zakon je važan jer se njegovom provedbom može dovesti u red i popis birača koji će se moći usporediti s popisom stanovništva te se nadamo da će sljedeći lokalni izbori biti regularniji jer svaki hrvatski državljanin ima pravo glasa. Problem popisa birača nije problem ostvarivanja prava glasa nego mjesta na kojem se ostvaruje to pravo glasa. Što se tiče lokalnih izbora tu svi hrvatski državljani nemaju pravo glasa nego samo oni koji imaju prebivalište u pojedinoj jedinici lokalne samouprave. Problem biračkih popisa je problem regularnosti lokalnih izbora u pojedinim općinama i gradovima. To što navodim je problem regularnosti a s druge strane pitanje fiktivnih birača i nije samo pitanje popisa birača jer se ljudi, odnosno državljani i građani u RH nisu prijavili da bi bili na popisu nego su mnogi se prijavili da bi ostvarili neka prava temeljem prijave prebivališta. I stoga je doista bitno donošenje ovog zakona koji je nakon što je provedena rasprava, nakon što su usvojene određene primjedbe i usvojeni određeni prijedlozi smo došli do kvalitetnog prijedloga. Ono što je izuzetno bitno je to da se ovim zakonom stvaraju preduvjeti za sređivanje kaosa u kojem sada po važećem zakonu ne postoji mogućnost kao što sam već ranije najavila odjave prebivališta osobe bez njezinog osobnog zahtjeva. Stvaraju se preduvjeti da neće biti pravilo već izuzetak da osoba koja nema nikakve veze s prijavljenim prebivalištem jer ne stanuje na prijavljenoj adresi i dalje ima ispravu u kojoj je adresa na kojoj ne stanuje i ostvaruje pravo koje proizlazi s osnova tog prebivališta. Evidencija prebivališta i boravišta građana mora odgovarati stvarnom stanju nastanjenja građana. Na prebivalištu se temelji niz prava predviđenih posebnim propisima, propisi o socijalnoj skrbi, propisi o zdravstvenoj zaštiti, porezni propisi i mnogi drugi. Evidencija u uređenoj državi uvijek odgovara stvarnom stanju. Ovaj konačni prijedlog zakona je ostvarenje preduvjeta za uređenu državu i vjerodostojnost njezinih institucija i stoga ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći je klub HDZ-a. U ime kluba će govoriti Davorin Mlakar i Andrej Plenković.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Možda neobično, ali dozvolite mi da u ovom govoru ispred kluba HDZ-a prvo pozdravim jednu namjeru i rezultat koji je Vlada postigla, a to je činjenica da je za drugo čitanje, ovo je doduše zakon u prvom čitanju bih tako rekao jer je u prvom čitanju zakon bio o boravištu gdje je Vlada nastojala rastumačiti da je termin trajnog i privremenog boravišta nešto bolje nego što je sada zakonski termin ponovno vraćen da se radi o Zakonu o prebivalištu. I s te strane stvarno dužni smo pohvaliti Vladu jer čini mi se da su naše primjedbe da je prebivalište, a upozoravali smo na to, izmjenama Ustava u članku 45. postalo i ustavni termin, da je puno kvalitetnije rješenje kao terminološko razlikovanje od mjesta gdje povremeno ili privremeno boravite pa će to ostati boravištem, a da ono mjesto gdje ste se trajno nastanili bude prebivalište bez obzira na ranije diskusije nekih kolega čini nam se da je ovo jako dobro rješenje i pozdravljamo spremnost Vlade da je prihvatila naše primjedbe i da je izmijenila zakon i u nazivu, dakle u samom nazivu zakona, a onda i u terminima koji su već rekao bih udomaćili se i u teoriji i u praksi. Vjerojatno su se kao što piše u obrazloženju savjetovali sa ustavno-pravnim stručnjacima i za pohvalit je to da Vlada nije tvrdoglavo inzistirala na terminima koji bi mogli samo dodatno komplicirati rješenja. Što se tiče ovoga što je govorila i kolegica ispred kluba SDP-a, mi smo također pobornici toga da jednom konačno riješimo preduvjete jer tako vidimo i ovaj zakon o prebivalištu da bimo sutra odnosno nažalost čini mi se već danas razgovarali i o registru birača jer je izmjena u Zakonu o prebivalištu preduvjet izmjene Zakona o registru birača i konačnog sređivanja popisa birača. Međutim bez obzira na hvale vrijedne napore Vlade, imamo nekoliko prijedloga s obzirom da je drugo čitanje voljeli bismo da Vlada pokuša i te odredbe zakona doraditi jer mi nam se čini da bi time zakon mogao biti još bolji. Naime ovaj zakon je uveo nešto novo a to je mogućnost da se po službenoj dužnosti mijenja registar prebivališta što do sada zakonski nije bilo moguće iako nije bilo osobne prijave promjena prebivališta, nije se moglo utjecati na kvalitetu podataka o prebivalištu koja su vodila nadležna tijela. Ovog puta i to je bio prijedlog i zakona još za vrijeme Vlade gospođe Jadranke Kosor, bio je prijedlog da se po službenoj dužnosti može brisati iz registra prebivališta osobe za koje se ne dvojbeno utvrdi da one ne prebivaju na adresi koja je prijavljena odnosno koja se nalazi u registru. Međutim ta ovlast je shvaćena možda ipak malo preširoko i zbog toga smo željeli uputiti par prijedloga kako bi se možda ovaj zakon u tom dijelu doradio. Naime člankom 12. propisana je mogućnost da se po službenoj dužnosti donosi rješenje o odjavi prebivališta osobama koje to same nisu učinile ako se terenskom provjerom utvrdi da osoba stvarno ne živi na prijavljenoj adresi ili o tome bude obaviještena od strane tijela javne vlasti te drugih pravnih i fizičkih osoba ako čak i zadržimo to da je moguće da svaka fizička osoba obavijesti policijsku upravu o tome da osoba ne boravi na određenoj adresi. Pogotovo zbog takvih mogućnosti da tijela državne uprave postupaju čini nam se da nije adekvatno rješenje da onda u zadnjem stavku govorite da se protiv rješenja o tome da se nekog briše s prebivalištem na određenoj adresi može pokrenuti upravni spor a da se prethodno ne može izjaviti žalba. Očito je čim se može pokrenuti upravni spor da se radi ovdje o primjeni zakona o općem upravnom postupku i mislimo da je vrijedno zadržati mogućnost da svaka osoba protiv koje bude doneseno rješenje a imat će razloga se žaliti da joj se omogući pravo na žalbu u upravnom postupku, pa tek ukoliko o toj žalbi se ne donese rješenje koje će bit zadovoljavajuće za stranke da ostane mogućnost pokretanja upravnog spora s tim da upozoravamo da je to dodatno gomilanje problema pred Upravne sudove i da će to sasvim sigurno odužiti postupak i vjerojatno donošenje konačne odluke o upravnom sporu će jako odužiti rješenje nekog pitanja, najčešće se ta pitanja postavljati vjerojatno baš pred lokalne ili parlamentarne izbore. Osim toga ovaj zakon nije riješio još jedno pitanje jer se govori samo o obvezi nekih da prijavljuju odnosno odjavljuju svoje prebivalište nije tješio pitanje svih onih naših građana koji su zbog krajnje ako hoćete financijskih razloga što je slučaj osobito za grad Zagreb i koji prebivaju u gradu Zagrebu prijavili prebivalište izvan grada Zagreba da bi time izbjegli plaćanje prireza ili nekih drugih davanja koja su propisana za stanovnike određenog područja. I osim ovih zamjerki, jedina još ali vrlo važna je činjenica da postoje osobe na koje se ovaj zakon ne odnosi. Mi smo to govorili i u prvom čitanju, dakle obveza prijavljivanja odnosno mogućnost brisanja s određene adrese vrijedi za sve osim za dvije kategorije stanovnika. Jedno su oni koji su napustili prebivalište radi privremenog odlaska izvan RH i o tome obavijestile nadležno tijelo te o razlozima privremenog odlaska priložile odgovarajuću dokumentaciju i druge su one koje su obuhvaćene programom obnove i stambenog zbrinjavanja a nekretnina im još nije obnovljena i vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u RH. Mislimo da ovakvom uvođenjem nekih posebnih kategorija na koje se zakon ne odnosi, a da nema ni konkretnih rokova u kojim rokovima te osobe onda ta svoja prava trebaju konzumirati odnosno ostvariti čini nam se da vršite diskriminaciju u odnosu na sve ostale građane koji mogu biti obuhvaćeni primjenom ovog zakona a da neće jednostavno moći koristiti se izuzećima koja vrijede za sasvim određene grupe stanovnika. Zbog toga sugeriramo u ime kluba da predlagatelj još jednom ovu iznimku provjeri i vidi da li je moguće to riješit na kvalitetniji način. Hvala lijepa.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ministre. Nekoliko dodatnih komentara nastavano na izlaganje kolege Mlakara. Ključ današnjega prijedloga Zakona o prebivalištu jest naravno uređenje i na određeni način ja bih rekao raščišćavanje situacije koju imamo u zadnjih dvadesetak godina. I dobro je da se u odnosu između pravoga i drugog čitanja promijenio i naziv zakona i da je u njegov odredbe osobito u definicije u članku 2.vraćen pojam prebivališta i to sukladno izričaju kojeg imamo u članku 45. Ustava RH. na taj način jasnoća ovog zakona ovog bitnog Zakona o prebivalištu iz kojeg slijedi i konzumiranje niza prava hrvatskih građana pa i političkih prava bit će na primjereniji način riješeno. Ono što moramo u kontekstu ovoga zakona spomenuti i raspraviti a to je najvažnija odredba dakako i glava ovoga zakona je glava 3.o utvrđivanju stvarnoga prebivališta i odjava iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu koja u odnosu na pozitivne propise daje ovlasti nadležnim tijelima, konkretno u ovom slučaju MUP-a i policijskoj upravi da po službenoj dužnosti donosi rješenje o odjavi prebivališta osobe ako se terenskom provjerom utvrdi da osoba stvarno ne živi na prijavljenoj adresi ili je o tome obaviještena od strane drugih javnih tijela ili zainteresiranih osoba. Dakle ova ex officio ovlast policijskih uprava bit će u budućnosti jedan novum jedan mehanizam koji će u odnosu na ovo što je rekao kolega Mlakar osim dvije iznimke na neki način biti mehanizam i koji će imati posljedice i na popis birača i na registar birača pa taj način i na konzumiranje političkih prava. U kontekstu ovoga zakona mislim da je važno da se osvrnemo i na neke druge recentne izmjene koje su se odnosile na biračko pravo, prije svega broj predstavnika u Hrvatskom saboru iz dijaspore. Znamo da smo imali zadnja rješenja koja su bila u početku od 12 zastupnika u Hrvatskom saboru, kasnije smo imali nefiksnu kvotu, izmjenama Ustava RH iz 2010.imamo tri zastupnika. Ovaj zakon će možda imati određen posljedice i u smislu jednoga trenda koji je sasvim jasno vidljiv, a to je da smo primjerice 2007.godine na izborima za Hrvatski sabor od preko 400 tisuća registriranih birača u inozemstvu imali izlazak oko nešto više od 90 tisuća birača. Na izborima 2011.taj broj se znatno smanjio. Bilo je svega nešto preko 20 tisuća birača. Na referendumu o članstvu u EU taj je broj bio još manji. To govorim u kontekstu činjenice da smo politikom omogućavanja građana hrvatske nacionalnosti da steknu državljanstvo u godinama koje su iza nas išli za tim da imaju politička prava i da imaju mogućnost sudjelovanja u političkom životu RH ovim potezima koje sam naveo vidi se da se u praksi ipak interes osobito činjenicom a je glasovanje omogućeno isključivo u diplomatskim misijama i konzularnim uredima to pitanje na određeni način dovelo u situaciju da je sve manje i manji broj ljudi koji ta prava koriste. Prema tome, rješenja koja su trenutno predložena sigurno će imati efekta i na one trenutke tzv. prekograničnog karaktera gdje su neki ljudi možda imali prebivalište i u RH, a nisu na određeni način tu bili trajno nastanjeni sukladno definicijama koje su danas. Zato bi bilo dobro da se upravo ove iznimke o kojima je govorio kolega Mlakar izanaliziraju i da ministarstvo vidi da li su ova rješenja koja su danas na stolu najprimjerenija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDSSB-a i kolega Dinko Burić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Iako nisam na redu, moram to naglasiti, nisam na redu za raspravu ali dobro [[Upadica: Čim ste najavljeni na redu ste.]] Dobro, ajde neka bude tako. U svakom slučaju današnji prijedlog zakona mora se priznati da je uvažio dosta primjedbi u odnosu na prvobitni prijedlog i s te je strane to je dobro. Međutim ja ću biti kratak i jasan što se tiče Kluba zastupnika HDSSB-a. ovakav prijedlog zakona koji je ostao imali smo i na odboru sada malo prije raspravu koristili su se termini diskriminacije, diskriminiranja i slično, kao što su se koristili argumenti da je osnovni cilj ovog zakona uvesti reda u problematiku koja je kako je to već više puta rečeno pa evo i sada nazočna već dvadesetak godina. Smatram da se ovakvim prijedlogom zakona ne uvodi red na način na koji da uistinu želimo uvesti reda bismo to onda i mogli napraviti. Cilj je ovoga zakona stvoriti pretpostavke za ostvarivanje prava na glasovanje i to treba jasno i glasno reći. Ako se i ne može reći da je on diskriminirajući ja ću ponovit izraz koji sam evo i u raspravi na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost rekao, onda on može biti nazvan favorizirajućim za određene ciljane skupine hrvatskih državljana. Jasno i glasno recimo, uvodi se reda i nismo mi protiv toga, neka se uvede reda, ali ovakvim zakonskim rješenjima prije svega se želi uvest reda, pod navodnicima kad su u pitanju prava hrvatskih građana hrvatske nacionalnosti u BiH. To je jasno i glasno. A s druge strane, kad su u pitanju prava hrvatskih građana srpske nacionalnosti koji žive u Republici Srbiji onda je za njih ovakvim zakonskim rješenjem zadržan u najmanju ruku status quo. E pa sad, ako ste jednima uskratili ono što su dosad imali, a drugima zadržali ista prava, a što proizlazi iz članka 12. stavka 5. mislim pa i iz članka 18. onda se to ne može reći da se ovim zakonom pristupa jednako svim hrvatskim građanima. I upravo zbog toga što je po našem mišljenju ovakvo zakonsko rješenje na štetu prava hrvatskih građana hrvatske nacionalnosti koji su hrvatski građani iako žive u BiH, koji će svoja prava na glasovanje ostvarivat odlaskom u konzulate na svega nekoliko mjesta u BiH, a s druge strane ćemo imat i dalje činjenicu da ćemo prilikom svakih izbora bili oni za jedinice lokalne ili regionalne samouprave ili za izbora za Hrvatski sabor imat situacije da će hrvatski građani srpske nacionalnosti koji trenutno žive u Republici Srbiji autobusima bit dovođeni ovdje kako bi konzumirali to svoje pravo i lijepo se vratili tamo gdje u biti uistinu mnogi od njih i ne svojom voljom trenutno žive. I ne stoji opravdanje kako treba uvesti reda kako se ne bi dozvolilo da oni koji ne žive ovdje kroje sudbinu onih koji žive u Republici Hrvatskoj. To bi bilo točno kad bi se to odnosilo na sve. Ali ako će netko autobusima dolazit ovdje na glasovanje i vratit se nazad onda će, a i nisam siguran koliko baš i svi žele uistinu povratak u Republiku Hrvatsku ali svi su dobrodošli kako je to bilo rečeno na odboru, a to je pozvao i general Gotovina, svi koji se žele vratiti trebaju se vratit. Međutim, nisam ja baš uvjeren da će svi iskoristit tu mogućnost čak i ako im se pruži. Pravo glasa prema prebivalištu dovodi u nejednak položaj hrvatske građane hrvatske nacionalnosti koji ne žive u Republici Hrvatskoj u odnosu na hrvatske građane srpske nacionalnosti koji također ne žive u Republici Hrvatskoj i to treba jasno i glasno reći. I zato bi predlagatelj ovoga zakona, da je uistinu želio uvesti reda onda stavio u isti položaj sve hrvatske građane koji ne žive u Republici Hrvatskoj. Jedan od kolega je na odboru rekao ne slažem se s time da o nama odlučuju oni koji ovdje žive, a mole Boga da negdje drugdje pada kiša. Pa na ovakav način ćemo upravo i imat tu situaciju, samo će to biti samo za jedan dio hrvatskih građana i nije sad bitno koje su nacionalnosti, oni su svi hrvatski građani. I da ne ponavljam dalje, za klub HDSSB-a ovakvo zakonsko rješenje koje ne uvažava ove opravdane primjere o u najmanju ruku stavljanja u položaj ciljane skupine hrvatskih građana u privilegirani položaj, a tu mislim da ne bi bilo opet nedoumice na hrvatske građane srpske nacionalnosti koji ne žive u Republici Hrvatskoj u odnosu na drugu skupinu hrvatskih građana koji se stavljaju u podređeni položaj onda je to vrlo loše i opasno pravilo koje opet neke stavlja u poziciju da su jednakiji od jednakih. Ako želite da ovo zakonsko rješenje prema svim hrvatskim građanima bude ujednačeno, a mi se za to zalažemo, ako pravimo reda na jednoj strani onda treba pravit reda i na drugoj strani, onda ne može bit privilegiranih i oni koji su u podređenom položaju. Ili ih ostavite u istom položaju ili u jednom smislu ili u drugom smislu. Iz tog razloga Klub zastupnika HDSSB-a ovakvo zakonsko rješenje neće poduprijeti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo tri replike na vaše izlaganje. Prvi je kolega Miroslav Tuđman.
Hvala gospođo potpredsjednice. Vidite, svi smo suglasni da treba uvesti reda. Međutim, imamo ako hoćete veći i ustavni nered jer postoji znači u Ustavu odredba kako hrvatski državljani koji žive u inozemstvu mogu glasati samo u DKP-ima. Time se automatski ukida ustavno pravo koje je garantirano ljudima da mogu glasati. S ovim zakonom znači povećavat će kolega Plenković je govorio o broju već izbrisanih kojima je stotine tisuća već oduzeto pravo 200 tisuća zapravo na početku. Sada će to biti još u većoj mjeri, a s druge strane ovdje je jedna dodatna diskriminacija u odnosu na hrvatske državljane koji žive uzmimo Bosnu i Hercegovinu nego Kanadu koji imaju kuće ovdje, grade tvornice ovdje, ulažu kapital ovdje. Oni neće imati pravo niti boravišta niti prebivališta zato što se tvrde da žive u jednoj zemlji, a boga mole za kišu ili ne znam što u drugoj. Prema tome, to je samo još jedna diskriminacija koju ovaj Zakon će naprosto potvrditi, a neće izbjeći. Tako da s te strane mislim da ovaj zakon bez obzira na dobre intencije, dobre namjere naprosto u bitnome nije riješio problem, a s druge strane šalje krivu poruku svim hrvatskim državljanima koji žive izvan Hrvatske da ne računaju više na Hrvatsku, da ne investiraju u Hrvatsku, da se ne vraćaju u Hrvatsku. Prema tome, s te strane mislim da je ovaj zakon korak natrag.
Odgovor na repliku Dinko Burić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Tuđman, slažem se s vama. I to je i na tragu onoga o čemu sam u ime kluba govorio. Ili ćemo sve dovest u jednak položaj ili nećemo dovest sve u jednak položaj. Ako moraju ići u diplomatsko-konzularna predstavništva. Hrvatski građani u bilo kojoj državi izvan RH onda to trebaju i hrvatski građani neovisno o nacionalnosti u svakoj državi, a ne jedne ćemo dovozit autobusima ovdje, a druge ćemo slat da idu u Tuzlu, Mostar, Sarajevo, Banja Luku ili ne znam. Je li ima 4 ili 5 mjesta u BiH? Dosta. Jel' tako? I jasno je da na taj način njihovo pravo, ovdje se ne radi o prebivalištu i boravištu, ovdje se radi o ostvarivanju prava na glasovanje. To je poanta svega. Tko će od hrvatskih građana i na koji način i gdje ostvarit svoje ustavno pravo. Mi smo za to da to bude svima jednako ne braneći nikome da ima manje pravo sudjelovat na glasovanju. Ni oni koji autobusima dolaze imaju pravo to, hrvatski su građani. Ali onda nek' i oni idu u konzulate pa ćemo ih odredit koliko je to konzulata, pa ćemo vidjet koliko će ih doć onda na glasovanje. Kao što će bit i situacija sad sa hrvatskim građanima u BiH. Ili neka svi imaju pravo kao što su imali i do sad. Nisam ja za to da ostane ona situacija da i mrtvi glasuju. U tom smislu treba reda uvesti i to uopće nije nikakva dilema. Ali nisam ni za to da glasaju ni oni koji su po Hrvatskoj državi pucali, nikad je nisu željeli, a sad dolaze još uz dnevnicu ovdje i onda kroje nama sudbinu kako će izgledat u konačnici hrvatska vlast u Hrvatskoj.
Replika Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Buriću, drago mi je i podržavam onaj dio vaše rasprave kada ste rekli da, dakle podržavate uvođenje reda i da ovaj zakon u svom najvećem dijelu, dakle uvodi red na ovom području ne samo oko glasovanja, nego oko mnogih drugih područja. Podržavam i ono što ste rekli oko toga da nije dobro da ljudi u Hrvatsku dolaze glasovati autobusima. To se isto također sa vama slažem. A kao što ste i vi sami rekli ponovit ću i ovaj dio diskusije koji smo imali na Odboru za unutarnju politiku kada ste rekli da se, dakle vaš klub ne slaže sa, dakle ovim pretposljednjim stavkom članka 12. da se, dakle neće donositi rješenje o odredbi prebivališta osobama koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja, a nekretnina im još nije obnovljena, vraćena ili na drugi način nisu stambeno zbrinute u Republici Hrvatskoj. Kraj citata. I ja sam tada na odboru, a i sada ću to ponoviti citirao upravo generala Gotovinu i rekao i parafrazirao onaj njegov odgovor, dakle na pitanje da li ćete vi pozvati građane srpske nacionalnosti da se vrate kući, pa kada je on odgovorio pa ne mogu ih pozvati u njihovu kuću. To je njihova kuća. E vidite gospodine Buriću, ovi ljudi koji su predviđeni, dakle ovom diskriminacijom kako vi kažete pozitivnom diskriminacijom u tom dijelu ukoliko nazovemo pozitivnom onda se mogu složiti nemaju svoju kuću. Onog časa kada će dobiti svoju kuću u okviru programa tada će biti jednaki sa svim građanima Republike Hrvatske i tada zapravo stupaju okolnosti da, da dakle u svemu pa i u glasovanju i svim drugim okolnostima budu ravnopravni i biti će građani Republike Hrvatske. Ukoliko to ne žele ovo što vi insinuirate da će se vratiti negdje tamo i moliti, živjeti tamo gdje kiša pada drukčije tada će izgubiti prebivalište jer neće živjeti na našem području. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Dinko Burić.
Hvala. Kiša pada svuda isto, nema tu puno. Samo što kod nas nemamo isti odnos prema svim hrvatskim građanima. I na žalost iako sam izbjegavao taj termin diskriminacije neću ga izbjegavati jer ovo vam uistinu najbolje odgovara svemu ovome pa zvali mi njega pozitivnom ili negativnom diskriminacijom. Zašto je uvijek pozitivna diskriminacija na štetu hrvatskih građana hrvatske nacionalnosti? Zašto? A pozitivna diskriminacija na štetu većine u odnosu na manjinu kad su u pitanju ne znam uživaoci droge. Jučer smo o tome pričali. Pa pozitivna diskriminacija kad je u pitanju homoseksualizam u u odnosu na heteroseksualizam. Pa nemojte stalno braniti nešto pozitivnom diskriminacijom. Kad su u pitanju ljudi, kad su u pitanju hrvatski građani svih nacionalnosti onda svi hrvatski građani svih nacionalnosti trebaju biti u istom položaju a na ovaj način nisu u istom položaju. Nisu u istom položaju jer jednima određujemo jedna pravila igre za ostvarivanje ustavnog prava, a drugima određujemo druga pravila igre. A postavimo pitanje, a koliko hrvatskih građana hrvatske nacionalnosti isto ima neriješeno pitanje, a ja jesam za to da se riješe pitanje i povratka i obnove kuća i nekretnina sve, za sve one koji su hrvatski građani srpske nacionalnosti trenutno izvan Hrvatske, jesam. Ali sam jednako tako da u isto vrijeme Hrvatska se itekako i to hrvatska vlast zalaže da se isti ti problemi riješe i za hrvatske građane hrvatske nacionalnosti na njihovim imanjima i u Republici Srpskoj i u Vojvodini i dalje bilo gdje odakle su silom prilika nakon stoljeća življenja na tim područjima bili primorani otići. Prema tome, nema razlike. Jednak pristup svima.
Hvala. I zadnja replika, kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Burić govorili ste o tome da nisu svi državljani RH jednaki, da ima jednakijih i manje jednakih i pri tome ste mislili na one koji imaju prebivalište prijavljeno na području RH, ali na tom prebivalištu ne žive. Svi se zalažemo za uvođenje reda, ali ima još jedna nejednakost hrvatskih državljana koja je uvedena nekako između prvog i drugog čitanja u ovaj zakon, a to je kategorija osoba državnih službenika pa prema članku 3. su određene obveze glede dužnosti odjave prebivališta ukoliko se napušta RH u trajanju dužem od godinu dana i treba se prijaviti razlog zašto se napušta prebivalište itd. Ima rok u kojem se to treba učiniti. Ako napuštanje prebivališta radi privremenog odlaska izvan RH traje duže od 5 godina, onda to nakon svake tri godine treba ponovno prijavljivati. I sad kaže stavak 7. osoba iz stavka 5., pardon stavak 8. kaže obveza iz stavka 5. i 6., dakle ta dužnost prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta ne odnose se na državne službenike koji po službenoj dužnosti u ime RH se upućuju na rad u inozemstvo niti za članove njihovih obitelji. Potpuno nelogično i meni nerazumljivo zbog čega je tomu tako. Valjda su svi građani RH jednaki i ravnopravni. Ako netko odlazi na rad u inozemstvo s nekim trgovačkim društvom onda to mora prijavljivati, ali obitelj državnog službenika to ne mora. A osim toga i nelogično je jer smisao da se prijavi da odlazim s ovog prebivališta i idem na neku drugu adresu u inozemstvu je prije svega radi pravilne evidencije. I zašto za državnog službenika sud ne bi mogao utvrditi gdje se on nalazi, a ne nalazi se u Hrvatskoj, a za svakog drugog građanina ove zemlje bi trebao utvrditi. I još nešto glede reda i nereda ja tvrdim da se nikakav red neće uvesti obzirom na prijelazne i završne odredbe ovoga zakona koji ostavlja rokove od godinu dana za dostavu podataka da li su osobe u programu obnove i stambenog zbrinjavanja pa i one druge koje su se zatekle u trenutku stupanja na snagu dužnosti. Dakle, za lokalne izbore neće nikakvoga reda biti, bit će svejedno.
Hvala. Odgovor na repliku, Dinko Burić.
Zahvaljujem. Točno kolegice Lovrin, nikakve logike nema da i ne samo praviti, ajde čak i da daš državnim službenicima koji u ime recimo veleposlanicima pa ne znam predstavnicima u konzulatima. Ali kakve veze imaju članovi njihove obitelji pa oni nisu državni službenici da bi i oni bili oslobođeni članovi njihovih obitelji. Kojih? Uže obitelji, šire obitelji, rodbine do kojeg koljena? To uopće nije precizirano. Ja sam daljnji rođak veleposlanika u Velikoj Britaniji i nemam obavezu, mislim dobro ste uočili ovu nelogičnost. I kad ste rekli na kraju glede reda i nereda točno je ovakvim zakonom ne da neće biti uveden red nego će biti uvedeno još jedno pravilo nejednakosti među hrvatskim građanima i to nažalost prema njihovoj nacionalnoj pripadnosti. I to na štetu većinskog naroda što ja mislim da nije zabilježeno pa ajde ako nigdje ali onda rijetko gdje u svijetu. Osnovni problem ovog zakona je selektivnost u želji uvođenja reda. Za jedne uvodimo red, a za druge vrijedi kako god žele i kako hoće. E, to su temeljne primjedbe i u tom smislu klub HDSSB-a ne može ovakav pristup koji je diskriminirajući za većinski hrvatski narod, za većinski dio hrvatskih građana koji ne žive u RH ne možemo to prihvatiti.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. Klub HSU-a i kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, kolegice i kolege. Danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o prebivalištu. Dobro je što je predlagač zakona nakon prvog čitanja prihvatio niz naših sugestija i prijedloga što je na kraju poboljšalo ovaj zakon. Pojam prebivališta definiran je kao mjesto u kojemu se osoba trajno nastanila radi ostvarivanja svojih prava i obveza vezanih uz životne interese kao što su obiteljski, profesionalni, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi interesi. Također je definirano i boravište kao mjesto i adresa u RH gdje osoba privremeno boravi izvan mjesta prebivališta ili u mjestu prebivališta ali na drugoj adresi. Boravište se prijavljuje nadležnoj Policijskoj upravi ako traje dulje od tri mjeseca. S obzirom na to da je prebivalište i boravište definirano kao mjesto i adresa propisano je da se na adrese koje nisu evidentirane u Registru prostornih jedinica neće moći izvršit prijava prebivališta ili boravišta niti promjena adrese stanovanja. U konačnom prijedlogu zakona pobliže je definirano kada se smatra da osoba privremeno boravi izvan RH a to je u trajanju duljem od godinu dana u svrhu obrazovanja, dugotrajnog liječenja obavljanja poslova koji nisu trajnog karaktera. Vrlo je dobra odredba koja se uz ostale osobe u raznim institucijama, vojarnama, zatvorima, studentskim domovima odnosi i na umirovljenike odnosno osobe koje su smještene u domovima za starije i nemoćne osobe da mogu prijaviti prebivalište na adresama tih ustanova. To je za njih vrlo povoljno prigodom izbora jer su u tim ustanovama zbog većeg broja umirovljenika uglavnom postavljena biračka mjesta pa te osobe nemaju problem odlaska i ostvarivanju svojeg biračkog prava. Članka 10. rješava mogući problem osobe kod prijave prebivališta kod stanodavca koja mora pribaviti njegovu suglasnost. Tako se štiti pravo stanodavca i onemogućuje da neke treće osobe bez suglasnosti stanodavca prijave prebivalište ili boravište. Tako nije sigurno da će stanoprimac i stvarno prijaviti prebivalište ili boravište dodana je i odredba prema kojoj stanodavac obvezan u roku od 15 dana dostaviti Policijskoj upravi ili postaji podatke o osobi koji je dao stan na korištenje. Članak 12. rješava i određenu nedoumicu zbog brisanja prijave prebivališta u zbirci podataka o prebivalištu i boravištu. Pojam brisanja zamijenjen je sa odjava po službenoj dužnosti to znači kada se u provedenom postupku utvrdi da neka osoba ne živi na adresi prijavljenog prebivališta neće se izbrisati iz zbirke podataka kao da nikad nisu bile evidentirane u toj zbirci nego će se toj osobi evidentirati datum kada joj je po službenoj dužnosti odjavljeno prebivalište. Dakle, evidentirani osobni podaci i dalje će ostati u zbirci ali od dana objave ta osoba neće imati prebivalište na području RH sve do dana ponovne prijave prebivališta u mjestu u kojem se stvarno nastanila ukoliko se nalazi na području RH. Odredbom članka 18. ugašena je predviđena obveza građana koji su uredno prijavili svoje prebivalište i žive na toj adresi da ponovno provjeravaju svoju prijavu. Te obveze nisu oslobođene osobe koje su prijavile prebivalište prije stupanja na snagu ovog Zakona ali nemaju važeću osobnu iskaznicu. Te osobe dužne su u roku od godine dana nadležnom tijelu ponovno prijaviti prebivalište. Ako osobe koje nemaju važeću osobnu iskaznicu ili imaju prijavljeno prebivalište na nepostojećim adresama u roku od godina dana od stupanja na snagu ovog zakona ponovno će prijaviti prebivalište. Njihovo će se prebivalište odjaviti iz zbirke podataka o prebivalištu ili boravištu. Vjerujemo da će ovaj Zakon o prebivalištu biti dobra i potrebna podloga za izradu Registra birača koji bi konačno postao pravi pokazatelj broja birača i bio jedan od glavnih elemenata regularnosti izbora u RH. Klub HSU podržat će ovaj zakon. Hvala.
Imamo jednu repliku. Kolega Burić izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Samo zaključno na ovu rečenicu, završnu koju ste rekli. Vaše pravo podupiranja ali razlog za poduprijet je vaše uvjerenje da će ovaj zakon doprinijet regularnosti budućih izbora. Naprotiv mi mislimo da će ovakvo zakonsko rješenje dovest u pitanje regularnost svih budućih izbora ako ostane ovakve zakonske odredbe na snazi.
Za Klub SDSS-a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani kolegice i kolege. U prvom čitanju smo imali burnu raspravu u vezi s ovim zakonom ali ne burnu u argumentima nego burnu u predrasudama. I koliko sam do sad uspio čuti ta rasprava se nastavlja i danas. Dakle bez argumenata a na temelju predrasuda što mislim da mi daje pravo da to kažem. Prvo, kada se govori o tzv. famoznim autobusima. Dobro, ja mogu razumjeti da ima ljudi koji ne smeta one koji su ne smeta činjenica da je preko 200 hiljada ljudi otišlo na traktorima bez mogućnosti da sjednu na autobus i da nitko ne pita šta se događalo sa svim tim ljudima, a da ih smeta kada se pojavi nekoliko autobusa sa hiljadu i hiljadu i pol mogućih glasača na lokalnim izborima jer lokalno pravo biračko ne mogu ostvariti u zemlji u kojoj se nalaze bilo kao izbjeglice, bilo na neki drugi način. Prema tome, biračko pravo kako je definirano Ustavom RH za hrvatske državljane izvan RH je definirano i predviđeno u konzularnim predstavništvima i ostvaruje se za konzularna predstavništva za izbor za zastupnike u Hrvatski sabor, vjerojatno za zastupnike u EU parlament i za predsjednika Republike. Kada su u pitanju izbori za jedinice lokalne, regionalne samouprave to je moguće napraviti samo u mjestu prebivališta, a ne u diplomatsko-konzularnim predstavništvima. I ukoliko to netko želi učiniti onda u prvom redu to može ostvariti ovdje u mjestu svoga prebivališta. U protivnom svaki drugi postupak je mnogo kompliciraniji i mnogo složeniji. Drugo, što se tiče pitanja da li su neki ravnopravni a neki ravnopravniji, a ja ću višak ravnopravnosti koji Srbi u Hrvatskoj imaju vrlo rado dati svakome od vas tko ga hoće preuzeti posebno onima koji se referiraju na taj višak pa neka žive s njim, vrlo rado. I u pogledu uvjeta života i u pogledu uvjeta zapošljavanja i u pogledu ovakvih rasprava koje se svako malo vode u Saboru i kojim im se prepisuju status posebno privilegiranih ljudi u ovoj državi. A onda tu privilegiranost slobodno možete uživati vi koje vam to smeta. A ako ne znate u čemu se sastoji ja sam vam voljan u nekom nevezanom razgovoru ne sa ove govornice pokazati u čemu se sve sastoji ako vam nedostaje. Postoji jedna razlika između hrvatskih državljana koji žive u BiH koji su državljani BiH bili do osamostaljenja kako RH tako i Republike BiH oni su tamo. Oni nisu dospjeli tamo kao izbjeglice, eventualno su dospjeli kao izbjeglice u RH i primili hrvatsko državljanstvo. O njima se RH pobrinula. A onima koji su ostali u RH oni imaju status konstitutivnog naroda u BiH. I mi koji vodimo hrvatsku politiku borimo se da njihov status ojačamo u BiH. Da li ćemo ga ojačati time što ćemo nastaviti model kakav je tokom devedesetih bio uspostavljen, a to je da podjelom državljanstva, podjelom političkih i biračkih prava i konfrontiramo sa ostatkom države BiH sa ostala tri naroda. Zar doista mi mislimo da je to jedini način kako možemo zaštiti Hrvate u BiH ili postoje neki drugi načini, a to je da povećamo njihovu političku moć u odlučivanju u BiH, da povećamo njihov status u okolnostima u kojima to treba ili ćemo se držati staroga načina kako smo imali? Nije moje da u toj stvari govorim kako bi trebalo. Mogu sudjelovati, rado ću sudjelovati u toj raspravi ali to je bio relikt jednoga ranijega doba. Ali to nisu ljudi koji se nalaze u izbjeglištvu čiji je status u pogledu državljanstva u državi primateljici bez obzira da li je riječ o BiH ili riječ je o Srbiji nejasan i nedefiniran. Prema tome riječ o državljanima RH koji su izbjeglice i državljanima RH koji imaju status konstitutivnog naroda u drugoj zemlji, hoćemo o tome govoriti? Hoćemo govoriti da su u toj stvari da biti izbjeglice u tuđoj zemlji i biti konstitutivni narod u vlastitoj zemlji i pri tome imati matičnu zemlju koja ćete podržavati u toj stvari, hoćemo tu govoriti da je riječ o ravnopravnosti ili o višku ravnopravnosti za neke? Znate, neki nisu mogli birati hoće li ostati u zemlji nego su morali u izbjeglištvo, a neki kada su trebali u zatvor onda su mogli birati hoće li biti ovdje ili će ići u BiH. Toliko tek kada govorimo o ravnopravnosti. A možda za koji dan konačno budu objavljeni podaci o popisu stanovništva, može biti da sve one koje toliko brinu o pretjeranim pravima Srba u Hrvatskoj srce bude na mjestu ukoliko broj ne bude ni onoliko koliko je bio prije 12 godina. Ali samo bih vas molio da tu pretjeranu brigu o pravima Srba ostavite za neke druge. Od te brige pretjerane broj Srba u RH teško da može rasti može samo padati. A sada mi dozvolite dvije riječi u vezi sa ovim zakonom. Gospodine ministre, ovaj zakon se priprema treći mandat ako ne i četvrti mandat Sabora i Vlade. I bilo je brojnih prepreka oko toga i nedovoljne spremnosti da se usuglasi ono što se treba usuglasiti, a to je da višak od preko 400 tisuća birača u odnosu na broj stanovnika je potrebno srediti. I klub SDSS-a je davao podršku za taj posao i bivšoj vladi i daje podršku i vama. Ono što mi mislimo da treba izbjeći jeste da su ljudi koji svojom voljom nisu krivi što su u izbjeglištvu, koji svojom voljom nisu skrivili zato što čekaju da im se kuće obnove i da se mogu vratiti 15 ili 20 godina ili da im se riješi stambena problematika općenito, da ti ljudi budu izuzeti iz postupka administrativnog brisanja odnosno brisanja po službenoj dužnosti. Oni koji su prodali svoju imovinu, oni koji su odselili iz RH, oni koji se ne žele vratiti nakon što im se ponudi rok koji je ovim zakonom ponuđen, nakon tolikih godina reći ćemo to je njihova volja. Ali ne stvoriti pretpostavku da oni koji se žele vratiti, koji su obuhvaćeni programom povratka, programom obnove i programom stambenog zbrinjavanja bilo bi protivno njihovom pravu, protivno našim propisima i protivno međunarodnim obavezama. I iz toga razloga gospodine ministre mi smatramo da se članak 12. ovoga zakona stavak 5. alineja 2. treba dopuniti da osim obnove i stambenog zbrinjavanja treba dodati program povratka. Nažalost, kao što je netko ovdje rekao, broj onih koji bi se mogli time još koristiti je malen. Tolike godine su učinile svoje, toliki otpori povratku su učinili svoje, ali naša moralna obaveza je da im ostavimo mogućnost ukoliko žele da se vrate. A oduzeti im pravo prebivališta kao pretpostavku za povratak, kao pretpostavku za realizaciju prava na obnovu i prava na stambeno zbrinjavanje bilo bi protivno međunarodnim obavezama, bilo bi protivno politici povratka. I iz toga razloga ćemo na ovaj članak uložiti amandman kao što ćemo uložiti amandman i na članak 10. stavak 5. u kojem u slučajevima kada se sumnja u vjerodostojnost dane izjave o prebivalištu da nadležni državni službenik u ovom slučaju službenik Ministarstva unutrašnjih poslova može izvršiti terensku provjeru, a da se ta provjera obavi u roku od 15 dana kako bi se mogla steći objektivnija i potpunija slika o tome tko stvarno prebiva, a tko stvarno ne prebiva na adresi koju je prijavio. Sad mi dozvolite riječ-dvije u vezi sa ovim stavovima koji su se mogli čuti u prethodnim raspravama. U razdoblju od '93. pa do 2007., dakle govorim o podacima koje smo u klubu prikupljali za potrebe komentiranja optužbe kako SDSS blokira donošenje ovoga zakona 2009. godine. U razdoblju od '93.-2007. u Hrvatsku je doselilo oko pola milijuna ljudi, uglavnom iz BiH. U razdoblju od 2002.-2007., kolegice i kolege u HDZ-u koji su bili politički aktivni u to vrijeme jako dobro znaju koje je to razdoblje i jako dobro znaju što je ono značilo za izborne rezultate, u izbornom ciklusu 2003. i izbornom ciklusu 2007., doselilo je 100 000 ljudi i znamo na koja područja i znamo u kojoj vrsti kampanje. Pa kada se govori o autobusima nemojte zaboraviti da ovi ljudi nisu dolazili autobusima, ovi ljudi su dolazili administrativnom mjerom. Mislite da bi trebao gledati na onu stranu? Pa dobro, ako vi tako mislite ja mogu gledati i prema onome gore, ali nadam se da moja komunikacija sa ovom dvoranom nema nikakvih ograničenja. Dakle u tom razdoblju je doselilo, tj. naseljeno administrativno ili stvarno od 2002. do 2007. 100 000 ljudi uglavnom iz BiH. Tek toliko da oni koji brinu o ravnopravnosti Hrvata u BiH znaju kako je država brinula o njima, tako što ih je doseljavala u Hrvatsku. Doseljavala ih je na mjesta na koja su se Srbi trebali vraćati. U razdoblju od 2002.-2007. na sreću nije bilo rata ni u BiH ni u Srbiji ni na Kosovu, a hvala Bogu ni u Hrvatskoj. U istom razdoblju je iz Republike Hrvatske odselilo 50 000 njezinih državljana, što administrativno što stvarno. I kad analiziramo županije po kojima se to događalo vidimo kako se to činilo, činilo se nerijetko administrativnim putem, nalozima policijskih službenika i činilo se nerijetko odlukama samih ljudi s obzirom na okolnosti u kojima su živjeli. Kolegice i kolege, postoje stvari koje ima smisla diskutirati, a postoje stvari koje kad diskutiramo samo se dodatno kompromitiramo. Ovo je jedna od takvih stvari. Ne treba nam to jer je nevolja mnogo veća od našega priloga koji u tome možemo dati. Ovaj zakon je dobar, ako ga se malo popravi time ćemo riješit nešto što već dugo nismo bili spremni riješiti.
Hvala lijepa. Imamo čitav niz replika. Prva replika, poštovani zastupnik Zoran Vinković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] između ostalog rekao po meni jednu izjavu koja graniči pomalo i sa nekim drugim stvarima koji nisu vezani za proeuropski orijentiranog političara kakvim se predstavlja. Rekao je između ostalog da pretjeranu brigu za građane srpske nacionalnosti ostavimo drugom. A ja tvrdim da vama uopće nije bila u primisli briga za građane srpske nacionalnosti kad ste svojedobno u prošlom mandatu praktično zacementirali svoju poziciju i poziciju vlastite stranke i kada ste između ostalog i kroz onaj Ustavni zakon o nacionalnim manjinama koji je trebao biti preduvjet za izglasavanje proračuna htjeli ozakoniti nešto što se zove druga država u Republici Hrvatskoj, jer ste tražili za srpsko vijeće opština posebni teritorijalni praktično integritet, pravnu osobnost i poseban način financiranja upravo kroz Ustavni zakon. Tada sam ja to nazvao pred Saborom u onom prošlom mandatu da smo to praktično '91. i onih ratnih godina zvali barem mi Hrvati, a isto tako i oni koji su se pobunili protiv Republike Hrvatske ustavno-pravnog poretka zvali SAO krajinom. Inače, za vašu informaciju u ovom trenutku o ljudima o kojim govorimo u ovom dijelu koji se nalaze u ovom zakonu i koji se nalaze u statusu gdje im nije riješeno praktično prebivalište u obnovi je svega 10600 građana koji činjenica dolaze autobusima isključivo na izbore, a Hrvatsku smo davno zaboravili gdje je.
Na repliku odgovara poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Pa replika je takva da u njoj bi trebao čovjek odgovoriti na više stvari, a odgovorit ću na jedan način koji se replikom može, a to je da ću odšutiti sve te stvari.
Iduća replika je poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pupovac, nastupili ste u svom govoru s time da se ovdje raspravlja ako sam dobro čula, jer se malo slabo, temeljem predrasuda i bez argumenata. Evo ja to odbijam. Dakle, ja ovdje raspravljajući o ovom zakonu ne raspravljam niti o Srbima, niti o Hrvatima, niti o Eskimima. Raspravljam o državljanima Republike Hrvatske. Ovim smo zakonom željeli urediti da registrirano prebivalište odgovara stvarnom stanju prebivanja i odnosi se na sve državljane Republike Hrvatske. Dakle, uređujemo da ima prava određena osoba koja ima prijavljeno prebivalište i zaista na njemu prebiva. Točno je. Rekli ste da se to odnosi na pravo što se tiče izbornog zakonodavstva na pravo u lokalnim izborima. I činjenica je, nećemo se upuštati jer to nije tema ovog zakona tko je zašto otišao iz Hrvatske. Otišli su nekad davno ljudi u onu dijasporu, sjećate se kad su odlazili, primorani kojekakvim razlozima političkim, ekonomskim i oni su isto jako vezani za svoje djedovine negdje u Dalmatinskoj zagori. I oni bi možda rado došli avionom pa bi glasali na lokalnim izborima, ne znam u Sinju recimo. Ali oni to ne mogu jer oni imaju drugo pravo. Kao državljani Republike Hrvatske imaju pravo glasovati izvan Republike Hrvatske u konzularnom predstavništvu na tzv. državnim izborima, ali na lokalnim nemaju. I to se uređuje sada i ne samo za one osobe koje su u programu povratka, nego se i one koji su napustili Hrvatsku o kojima vi govorite, nego za sve osobe koje su izvan RH duže od godinu dana i nemaju ovdje prebivalište. Ja sam govorila da na žalost onaj red koji smo željeli uvest neće bit uveden za lokalne izbore iz razloga što je ostavljen jednogodišnji rok i onim ljudima koji su u programu obnove, da o tome obavijeste nadležni ured u roku od godinu dana ali i onim drugim svim državljanima RH koji se zateknu izvan RH ostavlja im se još godina dana da obavijeste o razlozima izbivanja nadležno tijelo [[Upadica Stazić: Hvala.]] Šta to znači? To znači, da svi oni koji su do sada glasovali i oni koje vi govorite negdje u Hercegovini i one u zadarskom zaleđu da će glasovat i ove godine na lokalnim izborima makar po zakonu to ne bi trebali imat pravo. Hvala.
Kolegice Lovrin jel' vama nešto znači upozorenje da je isteklo vrijeme? Ili to upozorenje i pravilnik, Poslovnik se na vas ne odnosi? Da znam postupati u buduće, jer vas neću ni opominjati ako nećete slušati. Odgovor na repliku poštovani kolega Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegica gospođa zastupnica Lovrin može i ima pravo svoje predrasude racionalizirati pričom o državljanskoj jednakosti. Ali ja ću ponoviti i još jedan puta. Državljanska jednakost ili izjednačavanje državljana RH jedne kategorije koja je nastala politikom uključivanja pripadnika druge države u svoj državljanski administrativni korpus u vrijeme dijeljenja te iste države Bosne i Hercegovine i izjednačavanje hrvatskih državljana koji su morali otići u ratnim okolnostima i nalaze se u izbjeglištvu je samo pokazatelj kako nekih ljudi u Republici Hrvatskoj ta politika još uvijek nije završena i da je se još uvijek ovdje u različitim argumentima prakticira u Hrvatskom saboru. Riječ je o hrvatskim državljanima, ali nije riječ o istim hrvatskim državljanima. Državljani Hrvati, državljani Bosne i Hercegovine su primarno državljani Bosne i Hercegovine. Srbi izbjeglice u Srbiji ili Bosni i Hercegovini su nerijetko ljudi bez ičijeg državljanstva osim hrvatskog. Ako ćete tako gledati na stvari i tako izjednačavati ljude, onda naravno da govorite na temelju predrasuda i ne samo predrasuda nego na temelju licemjerja. I ne samo licemjerja nego i na temelju politike koju ne može čovjek okarakterizirati nego zadržavanje politike etničkoga čišćenja koje biste htjeli da postoji i u ovom zakonu i da ovaj zakon bude dodatno sredstvo za cementiranje politike etničkog čišćenja.
Iduća replika, poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Pupovac vi se više ponašate po svojim izjavama što dajete i stranim medijima i vi se više ponašate kao da ste zastupnik Srpskog parlamenta u posjeti Hrvatskom parlamentu. Mogu vas ja podsjetiti da ste vi ovdje položili prisegu u Hrvatskom saboru da ćete štiti interese svih, svih, ponavljam svih građana RH. Vi zapravo podižete netrpeljivost jer cijelo vrijeme pričate neki Srbi su bili protjerani, ali ne pričate o protjeranim Hrvatima, ne pričate tko je počeo, ne pričate kako je to završilo. Čak spominjete Hrvate iz BiH, zašto ne spomenete da se Hrvati u BiH ne mogu vratiti? Možda da pomognete, da radite na tome da se Hrvati koji su protjerani iz tzv. Republike Srpske vrate u Republiku Srpsku možda će biti mjesta Srbima. Znači, svi građani RH moraju imati ista prava. Ali gospodine Pupovac ako se ja zalažem za takva prava morate se i vi jer smo položili istu prisegu u ovome Saboru. Ne možemo se praviti da rat nije bio, ne možemo se praviti da Srbi nisu bili agresori i ne možemo se praviti da oni ne snose odgovornost za to. Ne možemo sad biti, sad ćemo biti isti, odsad nećemo više ratovati jedni protiv drugih, ajmo zaboraviti što je bilo. Ne može se to. Ja se isto zalažem da svi budemo ravnopravni, ali isto se zalažem da svatko mora platiti za svoje grijehe. Ama baš svatko. I onda ćemo biti ravnopravni. Ali ne može, ja nikad vas nisam čula da vi branite Hrvate. Nikad vas nisam čula! Kaže teško se živi tamo gdje Srbi žive. Teško se živi na otocima. Mene je gospođa prije dva tjedna zamolila da joj kupim pola kg mesa jer ga nije jela dva tjedna. Teško je svugdje. Ne možemo samo reći da je Srbima teško, svima nam je teško. Ali ne možemo opet govoriti da je samo jedan narod da je kriv, izgleda ovdje po vama sve smo mi krivi i sve smo mi zakuhali, sve su Hrvati zakuhali. Znamo kako je zakuhano, znamo tko mora odgovarati, idemo čistiti to po redu. Hvala lijepa.
Iduća replika, poštovani zastupnik Dinko Burić.
Dobro, zahvaljujem. Poštovani kolega Pupovac dobro je što ste išli sa egzaktnim brojkama, to je u redu jer ste i mene sada podsjetili na jednu činjenicu. Treba brojkama ići, snagom argumenata. Ne zaboravite, vi govorite o 200 tisuća izbjeglica koji su na traktorima odlazili, tako ste rekli, 1995. godine. A ja ću vas podsjetiti na činjenicu da je u prosincu 1991. godine u Hrvatskoj bilo 550 tisuća prognanika i izbjeglica i još 150 tisuća prognanika i izbjeglica izvan RH i nijedan od njih ili na prste jedne ruke ih možete nabrojiti su bili pripadnici srpske nacionalnosti. Radilo se o prognanim i izbjeglim Hrvatima koji nisu stigli ni na traktore svoje nego su pred tenkovima, haubicama i granatama oni koji su uspjeli izvući živu glavu morali otići iz svojih vjekovnih domova. Kad ste rekli o masovnom povratku Hrvata 1995. godine pa na ovamo došlo je do masovnog povratka hrvatskih izbjeglica i hrvatskih prognanika od ovih 700 tisuća koje sam rekao i na kraju '95. godine bilo ih je točno 386 tisuća 264 prema valjanim podacima plus 57 tisuća vani, još 440 tisuća. Pa kad govorimo o brojkama onda još samo bih vam želio reći onih 500 tisuća ljudi kojih kažete da su doselili u Hrvatsku. Nisu oni doselili administrativnom mjerom gospodine Pupovac nego upotrebom sile i agresije od strane velikosrpske agresije i u Hrvatskoj i u BiH koja ih je natjerala na to. I znate da nisu vukli mačka za rep ne bi danas bili izbjeglice.
Iduća replika, poštovani zastupnik Ilija Filipović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Nisam znao da se prije mene toliko zastupnika javilo za replike, ali možda ću neke stvari i ponoviti. Ovo što sam čuo od gospodina Pupovca me ponukalo da kažem, nisam uopće mislio govoriti jer sam u prvom čitanju rekao svoj sud o ovom zakonu. Rekao sam da je on izuzetno štetan za Hrvate poglavito Hrvate dijaspore, ne mislim tu na Hrvate iz BiH jer dobro je rekao kolega Pupovac Hrvati BiH su konstitutivan tvorbeni narod te države jednako kao Srbi i jednako kao Bošnjaci. Ali je taj isti hrvatski narod, dakle temeljni narod, tvorbeni narod tijekom rata doživio jedan egzodus i skupa s Bošnjacima su kroz Hrvatsku milijun je ljudi došlo, Hrvatska je propratila, othranila, prehranila, obukla, zaustavila, oni koji su htjeli dalje išli su dalje. Dakle, to je nešto što je istina i od toga ne možemo pobjeći. I to nikad ne smijemo zašutjeti. To je istina. Dejtonska BiH gospodine Pupovac ne poznaje BiH kao Republiku, jednostavno država BiH je naziv za BiH. Tvore je dva entiteta i to je država BiH. Potpuno drugi oblik ima, drugu strukturu itd. i nemojte kao što to neki čine govoriti da je to Republika. Ona nema prefiks republike, Republika je Srpska to valjda znamo i imamo s druge strane malo veći entitet Federaciju BiH. Sad i Brčko distrikt itd. Kad ste rekli podjela državljanstava, državljanstva su se dijelila i dijele i šakom i kapom u Srbiji srpskim državljanima. Što se tiče Hrvata Hrvati to po procedurama, dakle strogim procedurama su postali hrvatski državljani i nije bilo zapreka ako je netko konstitutivan narod u susjednoj državi da primi i dobije hrvatsko državljanstvo.
Hvala lijepa. Odgovara na repliku poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Nisam htio preuzimati previše vremena u ovom poštovanom Zastupničkom domu pa se javljati na sve replike ali samo bih htio kazati onima koji dovode u pitanje moju pripadnost ovom Saboru da ja nisam prisegao na Ustav zbog onih koji dovede u pitanje moj zastupnički mandat i moje poštivanje hrvatskog Ustava i nisam prisegao zato što sam izabran na ovim izborima nego zato što vjerujem u to što radim. Vjerujem u zemlju u čijem sam parlamentu i ne treba me nitko tome učiti. A isto tako ne očekujem da mi nitko ograničava moj zastupnički mandat. To posebno. Ako netko bude ograničavao moj zastupnički mandat ili kad bude proširivao i slao me da sređujem situaciju u Bosni i Hercegovini kao pretpostavku da mogu govoriti u Hrvatskom saboru onda imajte na umu da radite stvari koje su protivne elementarnim ustavnim vrijednostima na temelju kojim mi radimo ovdje. A što se tiče izbjeglica? Nemojte mi stavljati na srce nešto što mi ionako na srcu stoji, a to su sve izbjeglice u Hrvatskoj od 90.-te na ovom. A ja vas neću podsjećati da li vi vodite računa o svima i ne očekujem od vas da to radite. Vi brinite o onom jednom koji je izbjeglica zbrinut u Mostaru, što se mene tiče to je vaše pravo, a za više vas od toga neću tražiti. Ali meni ostavite za pravo da radim ono što sam uvjeren i što mislim da mi je dužnost da učinim.
Iduća replika, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
E hvala. Pa evo vi ste gospodine Pupovac rekli ako ću točno citirat da je od 93.-2007. u RH doselilo oko 500 tisuća ljudi uglavnom iz BIH, da ih je država useljavala uglavnom u područja gdje su se trebali vraćati srbi. Time je ovaj gospodin koji je upravo napustio Sabornicu zapravo implicitno optužio RH za provođenje etičkog čišćenja u replici kasnije i eksplicitno je optužio RH odnosno politiku, vlast RH za provođene etičkog čišćenja. Mislim, naravno svatko ima pravo na slobodu govora i njegovo je pravo da to govori, ali mislim da je to povijesna neistina.
Kolega Đurović, ovako, moramo se držat pravila, vi možete replicirat na osnovno izlaganje a ne na ono što je kazano u odgovoru na repliku. A ovo što govorite nije kazano u osnovnom izlaganju. Imamo poslovnik. Molim vas kolega Vinkoviću, nemojte dobacivati i nemojte … [[Govornik se ne razumije]] slušao sam pažljivo. Pa prema tome možete replicirati ali na osnovno izlaganje. Budite tako ljubazni. Bit će svima lakše ako se budemo držali poslovnika.
Od 1993. do 2007. doselilo u RH uglavnom iz BIH. Država ih je doseljavala uglavnom u područje gdje su se trebali vraćati Srbi. Dakle to je citat iz osnovnog izlaganja i gospodine potpredsjedniče vi sada zaista na krivi način i netočno tumačite.
Ne. Govorili ste u etičkom čišćenju. Pa ja vas pažljivo slušam kao što pažljivo slušam svakoga.
Ne niste pažljivo slušali. Rekao sam da onda u replici implicitno odnosno eksplicitno ponovite da se radilo o genocidu a implicitno upravo ovim citatom optužuje RH za provođenje genocidne politike. Nemojte se ljutiti. I prema tome htio sam reći s obzirom da čovjeka više nema, naravno svatko ima pravo na slobodu govora. Međutim te iznesene teze zaista odbacuju ih i Haški sud na kraju ako hoćete kroz presudu o Markaču i Gotovini i nijedno međunarodno tijelo ni izvan RH takve teze nije postavilo pa je zaista onda čudno da ih mi doživljavamo od zastupnika Hrvatskog sabora i možda bi bilo primjerenije da takvu optužbu za vlastitu domovinu bude prepoznati od predsjedavjućeg kao nešto što nije primjereno raspravi u Hrvatskom saboru. Hvala.
Iduća replika, uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin Pupovac je otišao pa ne znam je li ima smisla postavljati mu opće pitanja odnosno replicirati, ali evo zbog javnosti mogu samo kazati, on je između ostalog rekao je li davanje državljanstva Hrvatima iz BIH način pomoći tim ljudima. Više načina pomoći a jedan od tih je i davanje državljanstva ne samo Hrvatima u BIH već i svim Hrvatima diljem svijeta. I to besplatno kao što čini Republika Srbija, kao što to čine njeni konzularni predstavnici u RH. Znam samo ovo ljeto da su dijelili besplatno srpska državljanstva. Mislim da nije bio veliki odaziv ali to nije ni bitno. Hrvati koji žive u Srbiji sa svojim skromnim primanjima po strogim kriterijima moraju platiti i do 170 Eura da bi dobili ili produžili hrvatsku putovnicu. Mislim da to nije u redu i da bi to u dogledno vrijeme trebalo ispraviti. Hvala.
I posljednja replika. Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani gospodine Pupovac, iako ga nema njemu se obraćam. Neki su doista mogli birati hoće li ostati u Hrvatskoj ili ne. Neki su mogli birati hoće li ostati u BIH ili ne. Točno. Ali mnogi nisu imali izbora ostati ili otići. I sjedne i s druge strane morali su otići, mnogi istina mogu izabrati vratiti se ili ostati,ali se ne žele vratiti, žele ostati. Neki se ne žele vratiti u Hrvatsku a neki se ne žele vratiti u BiH. nije samo politika određivala uvjete povratka ili ostanka. Politika naročito s one druge strane pobrinula se da svaki povratak ili ostanak izgleda politički motiviran. Ove posljednje rasprave govore o podjelama, o jazu, a kada se on potencira u Saboru na terenu poprima ozbiljne oblike.
Sada nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Ante Babić. Oprostite pojedinačna rasprava, ispričavam se.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Stariji jugoslavenski zakon iz '65. i zakon RH iz Socijalističke RH iz '74.godine imali su iste definicije prebivališta i boravišta građana. Svatko je mogao istovremeno imati i prebivalište i boravište. U novom političkom i gospodarskom sustavu RH te stare odredbe Zakona o prebivalištu i boravištu građana velikom broju stanovnika nisu bile razumljive. Ni danas mnogi ljudi ne znaju razliku između prebivališta i boravišta. Upravo stoga što nije uočljiva razlika između prebivališta i boravišta, jedni su iz nevolje prijavljivali trajno boravište kao prebivalište, a privremeno boravište kao prebivalište. Drugi su to činili iz drugih interesa kao što su putni troškovi i jeftinija brodska karta, manji prirez, parkirno mjesto bliže centru grada i slično. Nije jasno zbog čega je predlagatelj zakona odustao od jasnih pojmova koji su bili u prijedlogu Zakona o boravištu, trajno boravište i privremeno boravište. Čemu povratak na prebivalište i boravište u konačnom prijedlogu zakona? Zašto se konačni prijedlog zakona nije uskladio s Ustavom RH koji u članku 32.jasno određuje "Svatko tko se zakonito nalazi na teritoriju RH ima pravo slobodno se kretati i birati boravište. Svaki državljanin RH ima pravo u bilo koje doba napustiti teritorij države i naseliti se trajno ili privremeno u inozemstvu i bilo kada se vratiti u domovinu. Pravo kretanja na teritoriju RH, pravo ulaska u nju, izlaska iz nje može se iznimno ograničiti zakonom ako je to nužno radi zaštite pravnog poretka ili zdravlja prava i sloboda drugih". Ne samo vraćanje na stare pojmovi prebivalište iz starih zakona nego se iz više odredbi konačnog prijedloga Zakona o prebivalištu uočavaju odredbe koje vuku podrijetlo iz bivšeg političkog i gospodarskog sustava. Stječe se dojam da predlagatelj ovog zakona želi u svakom trenutku znati gdje se tko nalazi, kamo ide, koji su njegovi razlozi kretanja pa čak i u kolikom stanu živi. Pa tako recimo u članku 9.stoji "Kod prijave i odjave prebivališta i boravišta osoba daje na obrascu iz članka 8. Ovoga zakona sljedeće podatke, OIB, ime i prezime, rođeno prezime, ime roditelja, datum i mjesto rođenja državljanstvo, nacionalnu pripadnost, zanimanje, školsku stručnu spremu, mjesto i adresu odakle osoba dolazi, a za osobu koja dolazi izvan RH i država iz koje dolazi, mjesto i adresa na koju se prijavljuje, broj članova kućanstva na čiju se adresu osoba prijavljuje, te kat, površinu i broj stana na koji se prijavljuje, ime i prezime i naziv sjedište stanodavca, te OIB, datum podnošenja prijave, potpis podnositelja prijave" itd., itd. Po meni se ovim želim natjerati državljane da preuzmu ulogu ukinute financijske policije koju je SDP svaki put kada je došao na vlast ukinuo i u siječnju 2001.i u siječnju 2010.godine. Članak 14. "Zbirku podataka o prebivalištu i boravištu vodi ministarstvo nadležno za unutarnje poslove". zbirka podataka o prebivalištu i boravištu također sadrži niz podataka koje ovdje ne želim iščitavati osim obavijestima osoba koje su dale stan na korištenje drugim osobama na razdoblje duže od tri mjeseca. Člankom 16.stavka 5. "Novčanom kaznom od 500 do 5000 tisuća kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba koja daje stan na korištenje drugoj osobi na razdoblje duže od tri mjeseca, a ne dostavi nadležnom tijelu u roku od 15 dana od dana kada je stan dala na korištenje podatke o osobi kojoj je dala stan na korištenje te mjestu i adresi na kojoj se stan nalazi". To je članak 10.stavak 4. Zbog žestokog protivljenja javnosti, znatnog broja zastupnika u Hrvatskom saboru neslavno je već 2010.godine u 2.mjesecu propao Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu građana jer su neki od zastupnika iz različitih stranaka ipak tada uspjeli pročitati prijedlog zakona i uočili da je zakon nedorečen, nepovrediv i da neće riješiti stare nepravde nego će naprotiv rezultirati novim većim nepravdama i zbrkom i uspostavom policijske države. Predlagatelj zakona tovari na leđa MUP-u i policiji terete koje ne može nositi i preuzima na sebe poslove koji bi trebala raditi druga ministarstva kao što je npr. Ministarstvo financija, njegova Porezna ili Carinska uprava, Ministarstvo vanjskih poslova koje bi trebalo biti aktivno prema iseljenicima i drugim državljanima koji se iz različitih razloga nalaze na teritoriju koji pokrivaju diplomatsko-konzularna predstavništva RH. Konačni prijedlog zakona o prebivalištu ne uzima specifične okolnosti u kojima se nalazi Republika Hrvatska i dijelovi hrvatskog naroda u BiH, hrvatske manjine i hrvatsko iseljeništvo. Trebalo bi odgovarajuće izmijeniti Zakon o osobnoj iskaznici i omogućiti dobivanje osobne iskaznice svim hrvatskim državljanima, a odrediti u tom zakonu da osobna iskaznica nije dokument koji bi sam bio dovoljan za sudjelovanje na lokalnim izborima. U raspravama o ovom zakonu previše se govorilo o njegovim učincima na izbore pa se izgubila bit Zakona o boravištu i Zakona o osobnoj iskaznici. Gube se iz vida kategorije građana koje će odredbe ovoga zakona silno pogoditi, a to su prognanici, izbjeglice, naseljeni, preseljeni, raseljeni i državljani na privremenom radu u inozemstvu. Je li predlagatelju poznato koliko prognanih, naseljenih na područjima posebne državne skrbi živi u kućama kojih nema u zemljišnim knjigama, a veliki broj njih bio je prisiljen seliti se dva, tri i više puta iz jedne u drugu državnu kuću. Je li predlagatelju poznato da npr. hrvatskoj državljanki koja je prognana iz BiH, a radi u Njemačkoj i koja ima kuću kod Koprivnice MUP onemogućava prijavu prebivališta na adresi te svoje kuće. Slijedom toga ne može dobiti osobnu iskaznicu, a bez nje ne može otvoriti niti tekući račun. Iz MUP-a je dobila odgovor da će to moći kad bude došla u mirovinu i vratila se trajno u Hrvatsku. Sigurno da je potrebno uvesti više reda, ali valja imati na umu da su ti ljudi žrtve nepovoljnih okolnosti koje su ih prisilile da mijenjaju mjesta boravišta i rada i da mnogi od njih ne mogu i ne smiju napisati sve ono što se od njih traži u članku 9. i nekim drugim člancima predloženog zakona. U praksi je došlo do fiktivnog, trajnog ili privremenog boravišta. Radnici na privremenom radu i njihove obitelji u većini slučajeva jedinu stalnu domicilnu adresu imaju u Hrvatskoj kamo odlaze privremeno ili povremeno, već prema prilikama. Može li se od njih očekivati da broje dane i mjesece i da napuštaju posao radi prijave konzulatu Republike Hrvatske, koje će im prebivalište MUP odrediti kad ih bude izbrisao. Postoji niz zapreka koje čovjeku onemogućavaju da trajno boravi na adresi koju je prijavio kao trajno boravište odnosno prebivalište. Te zapreke doista postoje i ne može se realno očekivati da im birokrati uzmu u obzir te okolnosti. Policajci nemaju dovoljno volje, a još manje vremena pokućariti od kuće do kuće i voditi računa o okolnostima zbog čega netko nije na adresi koju je prijavio kao adresu prebivališta. To je po meni prevelik teret za policiju. Ni administracija daleko uređenijih zemalja i daleko … policije ne uspije uvesti potpuni red što pokazuje činjenica velikog broja ljudi koji žive ako hoćete i rade "na crno" u Njemačkoj, Austriji, Francuskoj, Italiji. Umjesto da ljude ispitujemo kao da su svi odreda vrlo vjerojatni kriminalci, potrebno je olakšati ljudima dobivanje potrebnih dokumenata u zakonskom roku. Pripadnicima hrvatskog naroda u susjednim zemljama i iseljeništvu treba svakako olakšati kretanje, boravak i traženje posla. Ne treba zaboraviti da i oni u BDP-u Hrvatske sudjeluju sa 3,7%. I na kraju pitanje, je li u interesu Republike Hrvatske imati što manji broj birača koji će birati zastupnike u Europski parlament iz Hrvatske. Hvala.
Čut ćemo sada i dvije replike. Najprije poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega, tamo negdje 2007. u onom predizbornom vremenu predizborne kampanje jedna od glavnih tema je bila upravo glasovi dijaspore i vjeronauk u školama i zbog toga je netko izgubio izbore. Sada se zakonom praktično ozakonjuje ona želja iz 2007. godine iz predizborne kampanje i činjenica je da je ovaj zakon diskriminirajući, posebno za građane Hrvatske koji imaju čak i osobnu iskaznicu Republike Hrvatske, imaju JMBG, imaju OIB, za razliku od, ja sam tražio i na odboru prije svega broj, koji je to broj građana. Radi se o 10600 građana koji su ja bih rekao možda svojevoljno, a ja bih čak bio siguran svojevoljno otišli iz Republike Hrvatske, mnogima u ovom trenutku su obnovljene kuće u kojima nitko ne stanuje i budimo otvoreni ovdje. Mnoge te kuće su i prodane tako obnovljene jer nitko se nije niti želio vratiti u Republiku Hrvatsku bez obzira što većina tih građana nije bila rezultat i onoga što je kolega Pupovac rekao, a rekao je jednu vrlo opasnu stvar, da je Hrvatska provodila etničko čišćenje. Ja ne znam da li je to predsjedavajući razumio ali to je jedna izjava koja prije svega zaslužuje osudu jer Hrvatska nije bila ta koja je radila etničko čišćenje, naprotiv. Nad stanovništvom Hrvatske je srbočetnička armija i velikosrpska ideja napravila etničko čišćenje. I kolega Burić je rekao koliko je ukupno bilo hrvatskih izbjeglica i hrvatskih prognanika.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vinkoviću, HDZ je i dalje za uvođenje vjeronauka u školu, nije to problem. Ovo što ste rekli vezano za birače iz BiH, zapravo koliko sam vidio u ovom obrazloženju ovog konačnog zakona predlagatelj je rekao da je stvorena jedna negativna percepcija, da je vezana za lokalne izbore, pogotovo za one birače koji dolaze iz BiH. I ovi izbori, ja sam uvjeren a uvjerit ćete se i vi, pokazat će da građani odnosno Hrvati koji žive na području BiH neće niti malo utjecati na lokalne izbore u Republici Hrvatskoj. Hvala.
I druga replika, uvaženi zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega. Vi ste meni svojom raspravom otvorili oči. Sad mi je tek postalo do kraja jasno ono što smo jučer raspravljali oko one legalizacije … [[Govornik se ne razumije.]] ozakonjenja upotrebe droga. Obrazloženje jučer je bilo da treba rasteretit naše policajce da ne hvataju i ne opterećuju se s onim, djecom koja za osobne potrebe malo uzimaju drogu. Ali mi nije nikako bilo jasno što će onda policajci raditi. Rečeno je ganjat će dilere. Ma neće ganjat dilere. Neće to biti jedna zadaća. Vi ste u stvari meni sad, to nisam odmah ni primijetio, to ovdje u članku 12. piše da će sad ti policajci koji će ostavit našu djecu da se legalno drogiraju sad ići terenski provjeravat da li netko živi na nekoj adresi ili ne živi. Jel' to piše u članku 12. stavku prvom i stavku trećem? Pa evo, dobro je da vodimo i takve rasprave, jer čovjek evo nekad i naknadnom pameću dođe do određenih saznanja. Ja sam uvjeren da gospodin ministar ne dijeli ovo mišljenje, pa čak vjerujem da ni ovakav prijedlog zakona nije u konačnici baš ono što je njegova volja, nego volja vladajuće većine koja je možda i njegov prijedlog izmijenila kao što je bio izmijenjen i Prijedlog zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji koji dok je stigao iz Ministarstva zdravlja do centralnog komiteta doživio je drastične izmjene.
Žao mi je, morate se javit dok govornik ima riječ, dok govori. Čut ćemo još jednu raspravu, ali prije toga samo jedno kratko obrazloženje. Kolega Buriću, nema ozakonjenja upotrebe droga. Takav zakon naprosto ne postoji. … [[Upadica Burić, ne čuje se.]] Dobro, pa možete tumačiti ali toga naprosto nema. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Žao mi je da je ovaj zakon koji treba imati dosta široku raspravu jer rješava neka naslijeđena pitanja i probleme, a onda mnogi kolege koji o njemu govore ne dočekaju kraj rasprave, pa je onda teško i s njima polemizirati. Međutim, s obzirom da sam govorio općenito u ime kluba ja bih u ovoj pojedinačnoj raspravi rekao još par riječi koje mi se čine da su bitne i različite su od onog što su neki kolege koji brane ovaj zakon govorili. Ovaj zakon treba riješiti jedan problem koji je ja mislim problem nastao još šezdesetih godina prošlog tisućljeća. I vjerojatno poštovani gospodin ministar zna da je ovakav zakon, odnosno neka rješenja i obveze građana su bile i tada na snazi sa sličnim izričajem, ali na žalost bojim se da nikada se po tome ništa nije dogodilo. Što hoću reći? Obveza da prijavite promjenu prebivališta postoji u našem zakonodavstvu barem šezdesetak godina. I u možda obrazloženju potrebe donošenja ovog zakona valjalo bi vidjeti da nam Ministarstvo unutarnjih poslova kaže u koliko slučajeva je izreklo prekršajnu kaznu onima koji u roku tada od 8 dana nisu prijavili promjenu svoga prebivališta. Vjerujem da te kazne prekršajne uglavnom nisu bile izricane i tako se taj problem multiplicirao ili gomilao i kroz godine postao sve većim i većim. I sada ponovo želimo uvesti tu istu obvezu, ponovo obvezu građana da prijavljuju svoje prebivalište ćemo zapriječiti nekim prekršajnim kaznama. Ali bojim se da do nekakvog discipliniranja samo prekršajnim kaznama nećemo doći. Međutim, ono što je novo i ono što je najbitnije u ovom zakonu, a vidim da je uglavnom motiviralo i većinu rasprava je činjenica da se sada po službenoj dužnosti može brisati osobe iz prebivališta, iz evidencije ako se terenskom provjerom utvrdi da one tamo ne prebivaju. Bojim se da je ovo jako palijativno rješenje ovog problema. Što znači terenska provjera? Da li će policijska uprava jednom godišnje, jednom u 10 godina. Svakih mjesec dana evo čuli smo o opterećenju policijskih službenika kako često i s kojom dozom sigurnosti se može utvrditi da neka osoba prebiva ili ne prebiva na određenoj adresi. A gledao bih čak i šire na primjenu ovog zakona ne govoreći samo o lokalnim ili parlamentarnim izborima. Rekao sam to i u uvodu u ime kluba. Što je sa svim onim građanima koji su prijavili svoje prebivalište u drugim jedinicama lokalne samouprave ili regionalne uprave samo zato da bi izbjegli plaćanja recimo nekih prireza koji u nekim jedinicama ne postoje ili su bitno manji nego u nekim drugima. Da li će ta terenska provjera ići tako daleko da ćemo i te adrese provjeravati i utvrđivati tko na kojoj adresi živi, a to je de facto izbjegavanje plaćanja poreznih obveza ili nameta što će nas vjerojatno sve, sve više motivirat s obzirom na politiku Vlade uvođenja novih poreza. Neću govorit o ovima od kojih su odustali, dovoljno je opterećenje i ovi koji postoje. Međutim, ono o čemu sam htio govoriti u ovoj pojedinačnoj raspravi je činjenica o kojoj je govorio i kolega Pupovac ali je onda napustio sabornicu, a to je činjenica da opet slušamo o primjeni zakona isključivo s pozicije jedne manjine, odnosno u ovom konkretnom slučaju položaja Srba u Hrvatskoj i cijelo vrijeme razmišljamo o primjeni zakona upravo na njih. Pa ovaj zakon nije pripremljen, dapače on ima nekakve ekskluzivna prava za pripadnike Srpske zajednice jer na njih se taj zakon ne primjenjuje ako su na bilo koji način obuhvaćeni mjerama povratka stambenog zbrinjavanja ili nečeg trećeg. I sad samo postoji pitanje zašto mora postojati samo ta jedna kategorija na koju se ovaj zakon neće primijeniti? Mi smo čuli priče o potrebi stambenog zbrinjavanja, o programima povratka koji naravno traju, odnosno nemaju uopće nekog roka do kojeg vremena se te obveze imaju prema tim ljudima izvršiti ili do kojeg termina, do kojeg roka se oni uopće mogu prijaviti da bi koristili neka posebna prava. Međutim, vjerujem da s obzirom na ustavne odredbe RH nije moguće jednu posebnu kategoriju stanovnika potpuno izdvojiti od ostalih, na njih se neće primjenjivati odredbe ovog zakona, a na sve ostale hoće. I sad kad na to dodate novu metodologiju, a evo čekamo rezultate popisa stanovništva pa čitav niz osoba koje popis stanovništva ovaj novi prema novoj metodologiji koja je možda zrela za zemlje članice EU, ali za Hrvatsku koja nema tu mogućnost mobilnosti radne snage ima sasvim druge efekte dobit ćemo podatke da čitav niz ljudi neće biti obuhvaćen niti popisom stanovništva, imat ćemo činjenicu da imate osobe koje imaju hrvatsko državljanstvo i prebivalište u RH i istovremeno imaju dvojno državljanstvo jer mnoge države to dozvoljavaju i tamo također imaju prijavljeno prebivalište. S obzirom da su one podložne zakonu države čiji su državljani u trenutku kad se na njenom teritoriju nalaze vi ne možete takve ljude izbrisati iz prebivališta samo zbog toga što terenskom provjerom niste utvrdili da su oni trenutno bili ili nisu bili na određenoj adresi koju su prijavili. Zbog toga mislim da ovaj zakon ima slabosti, zbog toga mislim da se ove mjere uopće ne mogu kvalitetno provesti da bi došli do rezultata koji želimo. I na koncu konca ostavili ste nemogućnost tim ljudima koje ćete terenski provjeravati da vam ustanu žalbom u upravnom postupku protiv rješenja koje će Ministarstvo unutarnjih poslova donositi. Vi ste sve njih prepustili na postupak tužbe pred Upravni sud da čekaju tri godine o eventualnom ili pet rješenju njihovog konkretnog slučaja. Upravni sudovi koji sada dobivaju proširenu nadležnost i zbog nekih drugi stvari još će dobiti nadležnost rješavati i po pitanju tužbi zbog onih ljudi koje ćete izbrisati iz evidencije prebivališta zato što ste na terenu ustanovili, a možda potpuno krivo da te osobe tamo više ne prebivaju. Da bi ovaj zakon bio korektan instrument u postizanju cilja koji smo postavili, a da bude ustvari temelj za onda izmjenu Registra birača moraju biti i precizno određene norme na temelju kojih ćete djelovati. Na ovaj način kako je predviđeno ovim zakonom može se dogoditi da izbrišete 20 tisuća ili 50 tisuća ljudi i da dobijete 50 tisuća upravnih sporova jer će ustati tužbom protiv vaših rješenja jer im drugu mogućnost ne ostavljate. Ne ostavljate uopće mogućnost da ste pogriješili u postupku i da u roku od 15 dana netko može žalbom ustati protiv vašeg rješenja i da drugostupanjsko tijelo riješi taj predmet bez zatrpavanja upravnih sudova dodatnim procesima. Stoga mislim da ovaj zakon ne možemo gledati kao ponovno zakon koji se tiče jedne nacionalne manjine nego da je to zakon koji zadire u osobna prava svih građana. A s obzirom da zadire u osobna prava svih građana vjerujem da bi sukladno Ustavu oni svi trebali i ovim zakonom biti isto tretirani, a ne da iz dana u dan slušamo na neki način pasivno rekao bih predavanja pojedinih kolega koji sve to stavljaju u nekakav međunacionalni kontekst i uvijek s nekakvom idejom da postoji skrivena namjera da se nekoga ovim zakonom pogoduje ili ovim zakonom ošteti. Ovaj zakon mora biti jednak za sve i zbog toga vjerujemo da taj članak 12. u vašem postupanju trebate promijeniti na način da taj zakon i njegove odredbe se odnose na sve građane RH na isti način. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem. Točno kolega, car je gol sve je tu sada jasno što je u pozadini ovoga, a rješenje je jednostavno, članak 12. stavak 5. podstavak 2. izbrisati. Nema jednakijih od jednakih. I neću ja sad polemizirati, nije u redu kad nema nekoga tko ti onda može odgovoriti na to. Ali, podsjetit ću na činjenicu da ovdje kod nas u Hrvatskoj nebrojeno puta, žao mi je svih koji su doživjeli na bilo koji način tragediju i podnijeli terete rata, ali imamo jednakije od jednakih i kad imamo Zakon o aboliciji pa i kad donosimo državne proračune onda braniteljima skidamo, a udrugama nacionalnih manjina povećavamo. Treba davati njima, ja ne kažem ali kad je kriza svi moramo jednako štedjeti, a ovo je još jedan od primjera da postoje jednakiji od jednakih. Točno je i htjeli to priznati ili ne ovaj zakon je napravljen zato da bi napravio razliku između mogućnosti ostvarivanja ustavnih prava hrvatskih građana i to nažalost hrvatskih građana hrvatske nacionalnosti, njima na štetu u odnosu na hrvatske građane u ovom slučaju srpske nacionalnosti. Izbrišite kao predlagatelji samo podstavak 2.stavka 5.članka 12.i problem riješen.
Druga replika poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Upravo u Ustavu piše da su Ustav koji je donesen ne samo konsenzusom nego donesen jednim općim političkim jedinstvom, piše da su ove opće odredbe piše da su svi građani jednaki pred zakonom, bez obzira na spol, dob, vjeroispovijest, boju kože, nacionalnost itd., itd. to je osnovno polazite hrvatskog Ustava. Prema Ustavu RH bez obzira jel to pročišćeni tekst ili nepročišćeni, jel to onaj Ustav koji odobrava i nalaže Ustavni sud RH, ali prema Ustavu i u duhu Ustava bi se trebali pisati svi zakoni. Ovaj zakon nije napisan u duhu tog Ustava i jednakosti svih pred zakonom. Naprotiv, ovdje postoji iznimka, iznimka koja se odnosi a to ni ministar policije unutarnjih poslova ne zna koliko je u trenutku tih građana koji su ovom iznimkom stavljeni u zakon jer te podatke nema MUP. Te podatke eventualno ima ondašnje ministarstvo obnove i taj broj je negdje oko 10600 da li građana Hrvatske, dali onih koji su svojevoljno, dragovoljno napustili Hrvatsku, da li su morali napustiti i tu se otvara niz drugih pitanja. S druge strane ograničavamo pravo izlaska na izbore vezano za mjesto prebivališta hrvatskim građanima koji posjeduju, imaju čak i domovnicu i hrvatsko državljanstvo i hrvatske dokumente od osobne iskaznice, JMBG-a, OIB-a i vjerojatno će sudjelovati u onom današnjem donošenju onog jedinstvenog obrasca za ispunjavanje poreza.
Hvala lijepa. Sada ćemo čuti završnu riječ ministra unutarnjih poslova gospodina Ranka Ostojića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Štovani kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. U više navrata se u ovome Saboru godinama zapravo pokušavalo donijeti ovaj zakon, bili smo u prigodi evo i danas smo čuli kritike na rješenja koje su bila implementirana upravo u zakonska rješenja koja smo čitali u vrijeme i mandata HDZ-a ali mislim da je to po meni manje važno jer se ovaj put pokazalo koliko je bitno da argumenti bez obzira s koje strane dolaze da postoji spremnost predlagatelja da te iste ugradi. To ste i sami rekli. I mislim da rasprava i u prvom i u drugom čitanju je pokazala da kod ovako važnih stvari treba zaista dobro izvagati svaku stvar i svaku kritiku koja je bila dana nastojali smo implementirati u prijedlog. Nema idealnog zakona to je činjenica, ali pokušat ću sada obrazložiti nekoliko stvari koje su bile vezane uz sam zakon. prije svega oko imena, prihvaćen je amandman koji je bio dat s pravom i koji nema potrebe da posebno obrazlažem. Zaista je točno da je uvriježeno da je upravu i da je pokušaj da se kroz ime zakon neki način to bolje precizira. Opredijelili smo se za rješenje koje je predložio i Klub zastupnika HDZ-a jednako tako i razgovor koji je bio sa ustavno-pravnim stručnjacima da to neće promijeniti bit i meritum stvari koji je predložen pred vama. Što se tiče izjave žalbe već sam najavio da ću na Vladi RH zatražiti suglasnost na prihvaćanje amandmana koje su dali odbori vezano za to da budu precizno napisano, a to je da nema mogućnosti žalbe i da se otvara upravni postupak. Naravno da to nije vezano uz vašu primjedbu koja bi na neki način bila da postoji drugo rješenje, a to je da se prije svega napravi određeni žalbeni postupak u drugom stupnju. U proteklom čitanju znači u prijedlogu zakona koje smo imali, imali smo povjerenstvo ali ono jednostavno nije moglo opstati jer nema takvu ovlast da bi moglo takve odluke donositi. Ja vjerujem da će i upravni postupak biti dovoljno brz da može ovo riješiti. To ne znači nužno da treba trajati tri godine, ali ću doći do onoga da što najviše naravno sve muči a to je glava 3 ovoga zakona i članci koji govore o tome na koji način dolazi do brisanja iz evidencije. Brisanje iz evidencije naravno moram napomenuti da je privremeno odnosno da može biti privremeno. Netko može kasnije ponovno dokazati pravo na svoje prebivalište ali to nije tako jednostavna stvar niti se može tek tako jednostavno donijeti odluka nekoga izbrisati ili iskoristiti. Vrlo precizno je napisan postupak šta znači terenska provjera, kako se provodi i vrlo točno određeno na koji način mora postupati i donijeti rješenje nakon nedvojbeno utvrđenih činjenica da netko ne živi na toj adresi. A to nije baš tako jednostavna stvar. I upravo u tim upravnim postupcima će se pokazati da li su te terenske provjere imali sve svoje opravdanje ili nisu odnosno da li je postupanje onog nadležnog tijela, a to je konkretno MUP bilo ispravno. Oko diskriminiranja moram reći da brojke koje smo čuli i koje je gospodin Vinković spominjao uopće neću ulaziti u njih jer on nije bitan jeli to 10600 ili više ljudi. Radi se o tome da naš Ustav itekako govori o tome da su svi jednaki pred zakonom ali ima i ona odredba ako zakonom nije drugačije određeno. Pa baš to i piše ovdje to znači da je potrebno zakonom odrediti da postoje određene grupe ljudi i one su vrlo ograničene. Točno je napisano na koga se te odredbe odnose i točno je određeno u kojem roku to moraju napraviti. Nakon godinu dana ukoliko se to ne bude napravilo u istom su statusu kao i svi drugi građani RH. Tako da unaprijed kažem da što se tiče amandmana koji su tražili i definiranje da to bude puno duži rok, da se odnosi na kompletan program povratka, a to bi podrazumijevalo ne samo stanovanje nego i kad se stvore uvjeti za normalan život pod tim uvjetima. To ipak nismo mogli prihvatit radi toga što smatramo da je prebivalište prije svega vezano uz mjesto u kojem se čovjek naseli. Cilj zakona je prije svega uvođenje reda u pitanje prebivališta, boravišta, a ne glasanja. Ja bih vas molio da ne svodimo ovaj zakon samo na to iz razloga šta problemi nastaju i kod popisa birača što je točno, ali jednako tako i oko izdavanja javnih isprava s netočnim podacima, nemogućnosti pronalaska osoba koje se nalaze na određenim adresama i tako da ta evidencija ne služi samo radi uređenja spiskova birača što smatram da je izuzetno važno, ali naše nastojanje da se ovim zakonom šta je moguće više stvarno stanje nastanjenih građana na određenom mjestu zaista uskladi, odnosno da evidencije odgovaraju stvarnom stanju što je god to moguće bolje. Također, nitko s ovim zakonom nije imao namjeru uskratit bilo kome nešto što je imao jer nitko nije imao pravo na to da bude prijavljen na mjestu gdje ne živi ili ako hoćete onda ja to mogu reći da, točno je, treba uskratit onome tko ne živi, tko nema prebivalište, tko ne živi tamo treba mu uskratit mogućnost da crpi prava koja onda iz toga proizlaze. Drugo, nitko nije imao namjeru radit bilo kakvu štetu prema građanima, posebno izdvajajući ili diskriminirajući billo kojeg hrvatskog građanina na način da se tu radi sad o građanima hrvatske nacionalnosti apsolutno ne. I mislim da je važno istaći isti položaj za sve građane Republike Hrvatske u svim dijelovima ovog svijeta. Ja bih još morao reći da tu nisu stvari tako jednostavne. I ja bih možda mogao imat želju da glasam u nekom drugom gradu zato što mi se to sviđa ili što volim taj grad ali to nije moguće radi toga što je moje prebivalište u ovom gradu. Tako da i pitanje naših državljana koji žive u Kanadi, ulažu ovdje, imaju kuće, naravno da njima nitko ne uskraćuje njihovo pravo da kao hrvatski državljani glasaju za Hrvatski parlament ali nemaju prebivalište pa će onda za razliku od gospođe Tomašić koja se odlučila za drugačiju stvar, ona danas ima svoje prebivalište, glasa lokalno ovdje, ne u Kanadi. A oni koji su ostali u Kanadi glasat će naravno za svoga gradonačelnika tamo gdje jesu, a nitko im ponavljam ne uskraćuje pravo da glasuju za parlamentarne izbore u Republici Hrvatskoj, naravno za listu za dijasporu. Što se tiče državnih službenika i njihovih obitelji, moram dodat onu rečenicu koju vidim da ne primjećujete, po službenoj dužnosti koji odlaze na rad u inozemstvo. Prema tome, to iz razloga i tu smo prihvatili primjedbu Ministarstva vanjskih poslova sa onim što je inače definirano kod nas tko čini obitelj, tako da gospodine Buriću bez obzira što ste rođak ili nećak veleposlanika nemate tu mogućnost da ne morate prijavljivat prebivalište jer je kod nas definirano šta je obitelj i time je ta grupa zaista privilegirana ali ne bez razloga. Nalaze se u evidenciji svih naših državnih službenika koji odlaze u diplomatske misije, odnosno na posao koji uobičajeno traje i više od godinu dana. Šta se tiče osobnih iskaznica i svega ostaloga koje bi trebale biti podijeljene svakome, moram reći da finale ovih mojih poruka koje sam rekao ovdje, mislim da imaju za cilj da nastavimo maksimalno približit stanje u evidencijama, u registrima pa i onome što se bude odvijalo stvarnom stanju na terenu da terenske provjere moraju biti ozbiljno odrađene da bi neko bio odjavljen, da u postupku pred hrvatskim sudom može se ponovo vratit naravno nazad u takvu evidenciju ukoliko se utvrdi da podaci nisu točno utvrđeni. I ja bih zaista se zadržao na tome da ovako ozbiljan zakon nam pruža priliku da riješimo nešto šta je važno i da njegovi ciljevi nisu svedeni zaista samo na pitanje glasanja već i red u mnogim drugim područjima koji će nam pomoći. Zahvaljujem se svima onima koji su i u prvom i drugom čitanju u svojoj raspravi dali svoj doprinos koje smo veliku većinu, odnosno najveći dio kako ste i sami rekli ugradili ovdje unutra. Inače ovaj zakon je donijela i raspravila Vlada Republike Hrvatske jer centralni komitet gospodine Buriću više ne postoji. Hvala.
Zahvaljujem ministru. I time je rasprava o tekstu zakona završena pa ćemo glasovat kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o prebivalištu, drugo čitanje PZ br. 143, rasprava o tekstu Zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Klub zastupnika SDSS-a. Molim predstavnik Vlade da se očituje. Zamjenik ministra unutrašnjih poslova poštovani Evelin Tonković. Izvolite poštovani zamjeniče.
Poštovanje.
Idemo po redu poštovani zamjeniče ministra. Odbor za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća amandman.
Amandman broj 1. Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga, konačnog prijedloga. Idemo dalje, Odbor za Ustav poštovani zamjeniče ministra. Isti je amandman, ne treba onda izjašnjavat se, konzumiran je.
Vlada također prihvaća amandman.
Da, jer je isti amandman. Hvala lijepa. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke, amandman broj 1. na članak 3.
Vlada ne prihvaća. Naime, člankom 12. stavkom 5. podstavkom 2 Konačnog prijedloga zakona propisano je da se iznimno neće objavljivati po službenoj dužnosti i zbirke podataka o prebivalištu i boravištu osobe koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja a nekretnina im još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u RH. Prijelaznim i završnim odredbama konačnog prijedloga Zakona osobe koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja, nalaze se izvan RH, a nekretnina im još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u RH, obvezne su da u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovog zakona o tome obavijeste nadležno tijelo na čijem području imaju prijavljeno prebivalište neposredno ili putem nadležne diplomatske misije, Konzularnog ureda RH. Navedene odredbe u potpunosti štite osobe kojima nekretnina još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u RH od odjave po službenoj dužnosti sve adrese na kojima imaju prijavljeno prebivalište, ali na toj adresi zbog objektivnih razloga ne prebivaju.
Molim da se izjasni predstavnik predlagatelja Kluba zastupnika, poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Odbijanjem ovog amandmana vi zapravo ne želite uključiti i ravnopravno tretirati sve, cjelokupni zakonski okvir koji regulira problematiku povratka. Problematiku povratka ne regulira samo Zakon o obnovi i Zakon o stambenom zbrinjavanju, nego i Program povratka izbjeglih i prognanih u RH. Mi tražimo da poštujete cjelokupni okvir kako biste na temelju toga onda mogli donositi meritorne odluke. Ovako možete napraviti nepravdu prema svima onima koji iz različitih razloga nisu u mogućnosti prebivati u mjestu svoga prebivališta, bilo zato što nemaju struju, bilo zato što nemaju druge socijalne ili infrastrukturne pretpostavke da borave na tom području. A osim toga ljudi koji borave preko 20 godina u izbjeglištvu, vratiti se nazad u roku od godinu dana nakon što godinama nisu mogli biti vraćeni natrag ili nisu se mogli vraćati natrag, nije realno očekivati. Iz tog razloga mislim da nije dobro i da je pogrešno što Vlada zapravo ovako pristupa toj problematici, jer između vaše Vlade gospodine zamjeniče ministra i Vlade HDZ-a u tom pogledu nema nikakve razlike. Sve to što je HDZ predložio vi ste usvojili i zato tražim glasanje.
Molim da se izjasnimo tko je za amandman broj 1. Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2. na članak 9. poštovani zamjeniče ministra.
Poštovani predsjedniče, Vlada ne prihvaća. Prijedlog da se u članku 9. stavku 1. briše podstavak 6. kojim je propisano da osobe prilikom prijave prebivališta daju podatak o državljanstvu ukoliko uz hrvatsko državljanstvo imaju državljanstvo druge države se ne prihvaća. Navedeni podatak učestalo traže tijela pred kojima osoba koja ima prijavljeno prebivalište u RH ostvaruje određena prava kako bi mogla provjeriti kod nadležnih tijela države čije državljanstvo osoba ima ostvaruje li ta osoba određena prava i u toj državi.
Molim predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika SDSS poštovana zastupnika Milorada Pupovca da se očituje.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Osnova za stjecanje prebivališta u RH je hrvatsko državljanstvo i osnova za donošenje odluke o brisanju iz prebivališta je također hrvatsko državljanstvo a ne državljanstvo druge države. Primarno državljanstvo za većinu ljudi je državljanstvo u RH. To se jednako odnosi na one koji su doseljenici, naseljenici ili koji su hrvatski državljani kojima je Hrvatska 92., 93. npr. u BIH ili Srbiji dodijelila državljanstvo ili o izbjeglicama koje se nalaze u drugim ili trećim zemljama izvan RH. Prema tome mislimo da je ova odredba suvišna.
Molim, traži glasovanje poštovani… Molim da se izjasnite za amandman Kluba zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 3. na članak 10, poštovani zamjeniče ministra.
Poštovani predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, također. Prijedlog da se u članku 10.stavku 5. Konačnog prijedloga zakona dodaju riječi kojima bi se policijska uprava ili postaju obvezalo da u roku od 15 dana ne obavi terensku provjeru u slučaju sumnje u izjave osobe koja želi prijaviti prebivalište se ne prihvaća. Naime, odredbama zakona kojim je uređen opći upravni postupak, a koji se primjenjuju postupcima prijave prebivališta, propisani su rokovi u kojima se mora donijeti odluka povodom zahtjeva stranke. Stoga ne može doći do nepotrebnog odugovlačenja postupka i statusne neizvjesnosti građana kao što se u svojem obrazloženju navodi podnositelj amandmana.
Predstavnik predlagatelja poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Mi ostajemo kod tvrdnje da je rok od 15 dana, rok koji građanima jamči pravnu sigurnost kod utvrđivanja uvjeta za prijavu prebivališta, odnosno kod završavanja postupka u vezi sa prijavom prebivališta i smatramo također da rok koji je kraći od toga ili rok koji nije definiran građanima stvara pravnu nesigurnost i pravnu neizvjesnost. I još jedanput vam želimo kazati gospodine zamjeniče ministra, vi niste ništa uradili što do sada nije rađeno u Hrvatskoj. Vi ovim zakonom niste radili ništa što policija do sada nije radila. Policija i do sada brisala ljude iz evidencije o prebivalištu. I u svojem govoru u Saboru sam rekao u kojem razdoblju i koliko je ljudi brisano iz evidencije o prebivalištu. Samo su brisani ljudi određene kategorije. Nisu bili brisani jednako kao što se ovdje inzistiralo u rasprava pojedinih kolegica i kolega. I iz toga razloga mislim da će ovaj zakon ukoliko nastavite, a vidim da hoćete odbijati amandmane proizvesti ne samo pravnu nesigurnost nego i ozbiljne nesporazume u komunikaciji.
Tražite glasovanje poštovani zastupniče?
Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Molim da se predsjednik Vlade očituje o amandmanu br. 4.istog kluba zastupnika.
Vlada ne prihvaća. Prijedlog da se u članku 12.stavku 5.konačnog prijedloga zakona izmjeni podstavak 2.na način da se iznimka od postupka odjave po službenoj dužnosti iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu proširi na osobe obuhvaćene programom povratka se ne prihvaća. Smatramo da je za osobe koje su bile obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja te im je nekretnina obnovljena ili su na drugi način stambeno zbrinuti u RH uklonjena je glavna prepreka povratku i prebivanju na području RH. Kako korištenje pravo na povratak ovisi o volji pojedine osobe za povratak izmjenom odredbe kako to predlaže podnositelj amandmana dodatno bi se bez vremenskog ograničenja primjenjivala iznimka od dodjele po službenoj dužnosti iz zbirke podataka o prebivalištu i boravištu što je neprihvatljivo.
Molim predstavnika kluba poštovanog zastupnika Milorada Pupovca da se očituje i izjasni.
Poštovani gospodine predsjedniče. Odbijanjem da se program povratka stavi kao dio zakonodavnog okvira MUP zapravo derogira nešto što je još uvijek na snazi. A program povratka izbjeglica i prognanika je na snazi u RH i nijedno tijelo u RH pa ni MUP ne može ga svojim aktom, a Hrvatski sabor ne može svojim zakonom derogirati taj program povratka. Ukoliko se to usvoji ovako onda će to biti derogiranje, onda će to biti po prvi puta da će Sabor donijeti neki zakon kojim će derogirati i stopirati povrat izbjeglica. Iz toga razloga još jedanput želim skrenuti pažnju da donosite zakon kakve su kolegice i kolege neprestano htjeli donositi iz HDZ-a, a vi ga sada sa svojom većinom donosite ovdje i završavate njihov posao. Iz toga razloga tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnite o amandmanu kluba zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 86 glasova za i 42 glasa protiv donesen Zakon o prebivalištu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Danas ćemo odraditi još jednu točku dnevnog reda i s tim ćemo odmah i završiti. To je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, prvo čitanje, PZ br. 232 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra uprave, poštovani Zoran Pičuljan. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Pred vama je izmjena Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, zakona koji je primijenjen u praksi prvi puta na proteklim parlamentarnim izborima i nakon čega je izvršena njegova detaljna analiza primjene toga zakona i pronađena su pojedina područja u zakonu koja je valjalo doraditi, dotjerati, pojasniti, napraviti bojim u provedbi. I to je cilj, svrha ovoga zakona, ne derogirati sadašnja rješenja nego ih praktički popraviti. Ono što je učinjeno u ovom … od početka njegove primjene ustvari je … otvorena je jedna vrlo stručna rasprava predstavnika Ministarstva uprave, pravosuđa, financije, Državnog izbornog povjerenstva, Državnog ureda za reviziju i nevladinih udruga i organizacija. Pored toga izmjene ovoga propisa i dopune ovoga propisa utemeljene su i na izvješću stručnjaka o suzbijanju korupcije u RH od 27. veljače i 3. ožujka 2012. godine. Samo da podsjetim na preporuke koje je to tijelo, taj stručnjak dao i koji se odnose prije svega na propisivanje obveze banaka da izvijeste Državno izborno povjerenstvo o otvaranju posebnog računa, zabranu donacija nakon završetka izborne promidžbe, na objedinjavanje završnog i financijskog izvješća o financiranju izborne promidžbe, te propisivanju razdoblja unutar kojih su kandidati na izborima dužni zatvoriti poseban račun. Sve je ovo unijeto na stručan, jedan dobar način unesen u ovaj propis i time je doprinijelo njegovom, čini nam se doprinijelo znatno njegovim poboljšanjima. Ove izmjene su utemeljene i akcijskom planu Vlade za provedbu inicijative partnerstva za otvorenu vlast koji praktički predviđa stvaranje preduvjeta za javnu objavu i trajnu dostupnost podataka o donatorima izbornih kampanja i redovnog političkog djelovanja. Izvan ovoga što je uvodno rečeno može se još samo dodati da su brojne novine i brojne su dopune. No možda nekoliko, dvije tri minute nekoliko najvažnijih. Prije svega se utvrđuje da se godišnji financijski izvještaji, financijski izvještaji o financiranju izborne promidžbe trajno objavljuju na web stranicama Hrvatske informacijsko-dokumentacijske agencije uz mogućnost pretraživanja baze podataka po različitim osnovama. To vam je javna dostupnost podataka. Utvrđuje se i iznos troškova izborne promidžbe za kandidate koji ulaze u drugi ili naredni krug izbora. Povećava se ukupno dozvoljeni iznos troškova izborne promidžbe na izborima za gradonačelnika grada Zagreba sa tadašnjih 500000 kuna na jedan milijun kuna, a na izborima za župana, gradonačelnika velikog grada i grada sjedišta županije sa sadašnjih 400000 na 600000 kuna. Navedena povećanja odnose se i na predstavnička tijela u tim jedinicama. Zastupnici nacionalnih manjina koje su u postupku izbora kandidirale političke stranke ne utvrđuju se kao posebni subjekti u primjeni ovog zakona već su to političke stranke koje su ih kandidirale. Time se oni nemaju obvezu otvaranja posebnog računa već se sredstva za redovito njihovo financiranje uplaćuju na središnji račun političke stranke koja ih je i kandidirala. Vrlo slično rješenje jest i za kandidate za zastupnike nacionalnih manjina koje su predložile političke stranke. No i dalje zasebni subjekti primjene zakona ostaju zastupnici nacionalnih manjina i kandidati za zastupnike nacionalnih manjina koje su kandidirali birači i udruge nacionalnih manjina. Predviđa se i urediti pitanje raspolaganja sa neutrošenim sredstvima donacija koja preostaju na posebnom računu za financiranje izborne promidžbe nakon dovršetka svih transakcija. Možda ne pretjerano važno, a nama se čini vrlo važnim jest pojednostavljenje procedura, pojednostavljenje vođenja poslovnih knjiga za članove predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te se utvrđuje da su dužni voditi knjigu blagajne i knjigu prihoda i na taj način je bitno pojednostavljeno dosadašnje komplicirano računovodstvo ovih tijela. Izvršena su i brojan terminološka usklađenja sa Prijedlogom zakona o lokalnim izborima i to su onako u sukusu najbitnije promjene koje donosi ovaj prijedlog zakona. Rasprava čini nam se da pokazuje da idu u dobrom smjeru i da bi uz dotjerivanje između dva čitanja ovaj prijedlog mogao biti dobra pravna, dobra zakonska osnova za njegovu provedbu u sljedećem razdoblju do sljedećih izbora. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Doma, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Godinama se u RH javno govorilo o problemu financiranja političkih stranaka i kampanja, a da se zapravo nije ništa poduzimalo da se taj problem suzbije ili barem smanji. Javno iznošene, dokumentirane optužbe na račun nekih političkih stranaka, kandidata, na račun njihovih kampanja nisu imale odjeka čitav niz godina. S jedne strane i bili smo svjedoci da je Državna revizija svake godine izvještavala da je financiranje političkih stranaka neovisno o tome radilo se o njihovom redovnom poslovanju ili o izvanrednim aktivnostima, a izbori to jesu bilo uredno. Državna revizija izdavala je bezuvjetna mišljenja. A i tamo gdje su bila uvjetna uglavnom se to nije ticalo onih najvažnijih tema, a to je kako se financiraju pojedine kampanje, kako se financira rad pojedinih političkih stranaka. I onda odjednom pukao je taj mjehur od sapunice, pa smo nakon onog čuvenog pozitivnog mišljenja Državne revizije odjednom ustanovili da u tom istom izvješću nema ni riječi o onom notornom blindiranom BMW-u, pa se zakotrljala čitava ta priča da bi se ispostavilo zapravo da se postavlja veliki upitnik da li su izvješća Državne revizije kad je riječ o financiranju političkih stranaka i njihovih aktivnosti uopće vjerodostojna. Nije prošlo dugo, također smo bili svjedoci jednog novog skandala u kojemu je bivši premijer svojoj nasljednici rekao da se politički izbori, da se dakle izbori dobivaju zapravo ispod stola. Pa je nakon toga u javnosti otvorena vjerojatno najveća korupcijska afera koja se tiče političkih stranaka poznata kao Fimi-media. Vrlo neugodna, ne samo za stranku o kojoj je riječ, nego za pitanje razvoja političke kulture, za pitanje razvoja vjerodostojnosti politike u Hrvatskoj. Koliko će trebati godina, koliko će saziva Sabora i mandata Vlade trebati teškog i mukotrpnog rada da se otkloni sumnja javnosti u to da političke stranke rade ono što trebaju raditi, a to je da se natječu za vlast kako bi radile za opće dobro. Zakon koji je donesen 2011.godine u svoju novelu unio je mnogo, mnogo reda, ali je činjenica da je taj red u jednome dijelu u općoj diskrepanci sa stvarnim životom odnosno sa tehničkim mogućnostima njegove provedbe. Ispostavilo se da je predlagatelj predvidio mnogo situacija ali ne i sve, ispostavilo se da su neka rješenja prekomplicirana u stvarnome realnom životu političke stranke ili kandidata na izborima naprosto neprovediva. U nekim detaljima groteskna i smiješna. Ništa čudno. Prvi puta donijeli smo tako jedan kompleksan zakon koji je trebao valjda unaprijed smisliti i domisliti sve marifetluke kojima su se ljudi u stanju služiti kada se radi o zlouporabi kao što je to korištenje novca u političke ili privatne svrhe u politici. I zato je posve očekivano da ministarstvo danas dolazi s prijedlogom da se taj zakon dotjera, da se neke nedoumice iz njega otklone i da se neka rješenja bolje stipuliraju kako bi ako ništa drugo lokalne izbore 2013.godine dočekali s jasnijim ali i provedivijim pravilima igre, međutim uz napomenu da HNS-a Liberalni demokrati podržavaju i pozdravljaju ovaj napor Ministarstva uprave, moramo iznijeti nekoliko primjedbi obzirom na to da se radi o tekstu koji je u prvome čitanju i da postoji dobra volja predlagatelja što su predstavnici ministarstva odnosno Vlade izrekli na sjednicama odbora da se do drugoga čitanja pronađu i rješenja koja će možda adekvatnije rješavati pitanja koja još uvijek stoje otvorenima. Evo nekoliko takvih pitanja. U postojećemu zakonu u članku 14.definira sa da "donacije za financiranje troškova izborne promidžbe za kandidate koje predlažu političke stranke na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor na izborima za članove u EU parlament na izborima za članove predstavničkih tijela jedinica i područne odnosno regionalne samouprave uplaćuju se na poseban račun političke strane koji je politička strana dužna otvoriti za financiranje troškova izborne promidžbe". Iz ovoga odjeljka toga članka ne proističe ono što DIP i ministarstvo u svojim posebnim tumačenjima tvrde, a to je da valja za svakog kandidata za svaku listu u svakoj jedinici lokalne i područne samouprave otvarati posebne žiroračune. To se date implicite iščitati iz kasnijih dijelova ovoga članka, ali ne na ovako eksplicitan način kako je to do sada tvrđeno u objašnjenjima Ministarstva uprave. Naime, znademo vrlo dobro koliko postoji jedinica lokalne i područne samouprave dakle barata se brojkom da otprilike srednja neka vrijednost ili prosječno se po jedinici lokalne i područne samouprave pojavljuje 5 do 7 lista na lokalnim izborima. Jednako tako za očekivati je 3 do 4 kandidata za čelna mjesta, govorimo o prosjeku. U gradovima u većim jedinicama lokalne samouprave taj je broj veći u manjim općinama svakako manji. Ali taj prosjek nam govori da će praktički po ovome sada stanju kako jest a kako predlagatelj ne kani mijenjati u ovim izmjenama i dopunama odnosno još uvijek ne predlaže, valjati očekivati otvaranje između 8 i 10 tisuća žiroračuna u poslovnim bankama. To je takav kaos i košmar s jedne strane u kojemu mi zapravo mažemo masni vrat masnoj guski, a to su banke jer će one uzeti naknadu za otvaranje žiroračuna, za vođenje žiroračuna, na koncu i za zatvaranje žiroračuna neovisno o tome da li će na njemu biti ikakvoga prometa. Kolega jedan kolega iz druge stranke jučer je na odboru rekao jedan primjer koji pokazuje paradoks ove situacije. Ukoliko recimo neki kandidat unaprijed deklarira da neće za svoju promidžbu potrošiti nijednu jedinu lipu jer neće ni provoditi klasičnu kampanju nego tek kampanju od vrata do vrata, a to je u malim sredinama gdje je malo birača potpuno očekivano, bez obzira na to on mora otvoriti žiroračun u banci koja naravno ne postoji u njegovoj općini nego u gradu možda 20 ili 30km dalje i morat će izvješće pisati bez obzira što neće imati nikakav promet i na kraju će to morati zatvoriti, dakle sve besmisleno i bespotrebno. S druge strane nije ostavljena mogućnost konkretnoga odgovora šta to znači u slučaju koalicija. Ako pet stranaka izlazi s jedinstvenom listom zašto tih pet stranaka mora otvarati pet žiroračuna da bi isfinancirali svoju izbornu promidžbu? Možda se zbog datih okolnosti jer neka od tih stranaka ovog časa nema status parlamentarne, ali nosi vrijednu egidu može očekivati da uopće ne sudjeluje u financiranju izborne promidžbe te liste jer nama od kud. Ponovno smo na toj istoj točki otvaranje bespotrebnog žiroračuna. Možemo li ići prema rješenjima koja će u tom smislu biti liberalnija li ako hoćete i transparentnija jer otvaranje žiroračuna po svakoj stranci po svakoj općini po svakome gradu i županiji uopće ne znači uvid bolji uvid u stanje jer će izvješća toliko zaglušiti nadležne službe, DIP, samu reviziju da na koncu nećemo imati pravi uvid u situaciju. Jer kao što reče bivši premijer izbori se dobivaju ispod stola, a ne preko žiroračuna. Dakle, moramo biti svjesni da onaj tko želi kršiti zakon i tko želi korumpirati na način da troši neka sredstva nezakonito pa neće ih uplaćivati na žiro-račun, naći će mogućnosti različitih robnih donacija, usluga, ovoga i onoga. To se ne može kontrolirati preko žiro-računa. Nadalje, odredba članka 12. ovih izmjena i dopuna koja se odnosi na obvezu banaka da obavještavaju DIP o otvaranju i zatvaranju posebnih računa za financiranje zapravo će zagušiti DIP podacima, a neće doprinijeti nikakvoj konkretnoj kontroli pogotovo kad se ova prva točka o kojoj sam govorio uzme u obzir. Nadalje, kaže se u postojećem članku 18. zakona da pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave imaju oni koji se natječu na izborima na lokalnoj razini. Mi imamo situaciju ne u jednoj općini nego u čitavom nizu općina da uopće ne isplaćuju tu naknadu iako je ona njihova zakonska obveza i da stranke i kandidati koji su ostvarili svoje pravo po zakonu da im se ta naknada isplati ne mogu doći do te naknade, a zakon ih sili da izvijeste o dovršetku kampanje, da zatvore svoj račun i na kraju u konačnici političke stranke dolaze u poziciju da se moraju tužiti s općinama i gradovima za ono što su dužne po zakonu uplatiti. Zašto? Jer im je nad glavom mač državne revizije koji kaže vi kršite zakon. Morate onoga časa kad se steknu zakonski uvjeti izvršiti potraživanje dugovanja onih koji su vam po zakonu dužni. Kako ćete u ovome slučaju ili u slučaju kad se isplaćuju naknade iz lokalnih proračuna obzirom na broj članova predstavničkog tijela u situacijama kad općine ne žele uopće izvijestiti o tome da li su donijeli odluku o takvoj naknadi, koliko ona iznosi, da li je uopće isplaćuju kako ćete dovesti političku stranku u situaciju da uopće traži tu vrstu potraživanja? Nema na osnovu čega. Niti ima financijske pokazatelje, niti ima uporište u broju odluke, odnosno samoga akta. A Državna revizija traži da se to napravi, ako to ne napravite vi ste prekršili zakon. Čini mi se da su to neke od nesavršenosti postojećega modela o kojima bi valjalo razmisliti do drugoga čitanja kao i još o jednoj, a to je gdje se kaže također u članku 18. da će pravo na naknadu troškova izborne promidžbe za Europski parlament imati samo one liste koje ostvare 10%. Tu se vuče analogija sa predsjedničkim izborima kao da je to jedno te isto. Zašto je stavljen prag od 10%? Bez ljutnje, čast svaka kolegama iz SDP-a i kolegama iz HDZ-a ali ova odredba zapravo omogućava da na svakim izborima za Europski parlament samo te dvije stranke imaju pravo na naknadu izbornih troškova, a svi ostali su u startu deprivirani. To nije u redu. Mislim da taj iznos, odnosno postotak treba staviti upravo onako kako je definiran i za parlamentarne izbore a to je 5%. I to je onda prag koji će ostvariti relativno malo njih, ali će biti pravičnija utakmica, između ostaloga i za ovo pravo koje definira ovaj zakon. Ponavljajući naš stav da ćemo podržati vaš napor da se ovaj zakon izmijeni u pravcu boljeg, transparentnijeg, čistijeg zakonskog jezika, a onda i boljih i provedivijih zakonskih odredbi molimo da imate ovo na umu i da sve svoje snage iskoristite do sredine siječnja kad očekujemo da nam dođete s prijedlogom za drugo čitanje da se ovaj, pogotovo ovo pitanje inflacije bankovnih računa koji ne služe ničemu riješi na jedan prihvatljiviji način koji će prepoznati koalicije, prepoznati činjenicu da mnoge stranke imaju potpuno centralizirano financijsko poslovanje. Neki kolege u nekim strankama imaju samo jedan jedini žiro-račun. Naša stranka ima 21 županijski račun tako da mi pored centralnoga imamo i te podračune preko kojih kontroliramo financiranje unutar same stranke. Dakle, potpuno je centralizirani sustav. Sada preko noći tjerati te dotjerane sustave, sustave koji dobivaju već nekoliko godina za redom bezuvjetna mišljenja Državne revizije natjerati ih da otvaraju po nekoliko stotina novih žiro-računa mislim da nije dobro. Hvala lijepa.
U ime kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga. Klub gubi pravo na raspravu. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Evo ovo prvo čitanje zakona, malo da vas razbudim, mogli bi nazvati i antifimimedija zakon. Jer svjesni smo činjenica da su mnogi iskakali iz paštete, mnogi iskakali iz mesnog doručka, mnogi imali, a to se ne odnosi samo na vas, to se odnosi ja bih rekao na većinu političkih stranaka posebno onih koji su obnašali vlast, gdje su rađene mnoge stvari koje nisu bile vezane za jednu fer i poštenu kampanju. I nisu bile vezane za pošteno i fer financiranje političkih stranaka a ovo s finim medijem, to sam nazvao zbog toga što je to najsvježiji primjer. Tako da niti lijevi niti desni a rijetki su oni koji bi se mogli pohvaliti bez obzira na bezuvjetna mišljenja određenih revizija da su sve te kompanije bile izuzetno fer, izuzetno poštene, da su se prijavljivale sve donacije kako u novcu, tako i u nekim drugim oblicima. Stoga ćemo kao HDSSB i podržati ovu namjeru da se dosita uvede red prije svega i u financiranje političkih stranaka, političkih aktivnosti, ali isto tako i izborne promidžbe. Međutim upravo želeći dati doprinos i ne želeći ponavljati evo i ovo što je Goran pričao imajući isto takva iskustva koja su vezana prije svega i za funkcioniranje političkih stranaka, smatram da isto nije dobro otvarati niz ne samo stotine nego i tisuće posebnih računa nego da se to može riješiti i u okviru postojećih računa političkih stranaka, bio on jedan ili bilo njih više. Smatram da mnogi, zamislite samo većinu općina u RH u kojima je sada i HPB-a zatvorila ured, pa zamislite određeno vrijeme kao što je to bilo ovih dana kada iako većina izbora ne bude u vrijeme ovakvih vremenskih i elementarnih nepogoda ali zamislite da se ti izbori održavaju upravo u takvo vrijeme kada mnogi ne mogu radi ukidanja i željezničkih pruga kao što je to Osijek, Đakovo, Zagreb do nesređivanja određenih državnih prometnica koje su u katastrofalnom stanju a ne prolaze kroz Državni proračun ne stignu jednostavno obaviti sve ove zakonske odredbe koje stoje pred njima, pred samim financiranjem izborne promidžbe i ne stignu uopće doći do banke kako bi otvorile žiroračun. Smatramo isto da su i ove kazne jer ne vjerujem da se više u Hrvatskoj mogu ponoviti izuzetno velike donacije koje su često bile davane pod političkim pritiscima svjedoci smo to sada i na ovom suđenju gdje određeni svjedoci govore kako se u stvari financirali određenu političku stranku, ali ne želeći napadat sada samo jednu političku stranku. Smatram da se to može desiti i dogoditi svima, svima onima koji obnašaju vlast, jer prije svega se to, to je jedan sličan koncept koji se dešavao i ranije. Smatram da dakle ove kazne treba drastično smanjiti, jer u kaznama dakle ovim novčanim, prekršajnim izjednačili smo sve sudionike izbornog procesa dok u ograničenju ukupnog iznosa troškova izborne promidžbe tu nismo bili jedinstveni i nemamo isti cenzus kao što je to u kaznama. Isto tako nemamo niti u naknadi troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna odnosno proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave. Dakle, to je jedna od osnovnih pretpostavki koji ovaj zakon mora izjednačiti kroz i sustav naknada i troškova izborne promidžbe ali isto tako treba biti definiran ukoliko ih već razdvajamo u visini troškova u promidžbi, tada i kazna ukoliko se to novčana kazna, odnosno kazna za prekršaje, za pravnu i fizičku osobu bi trebala biti na isti način razdvojeno kao što je to razdvojeno u samoj visini ukupnih troškova izborne promidžbe. E sad 8 milijuna kuna kad već govorimo o ukupnim iznosima troškova promidžbe je vezano za izbore za predsjednika RH. Milion i pol kuna je vezano za jednu izbornu jedinicu na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor. Isto tako i milion i pol kuna na izborima za članove za Europski parlament. Dakle, to je neka osnova i neki veliki ne razmjer između izbora za zastupnike i izbora za predsjednika Republike. Smatram da je ovaj iznos od 8 milijuna kuna bez obzira što je čitava izborna jedinica RH izuzetno visok a posebno ovaj novi prijedlog koji se odnosi na izbornu promidžbu za gradonačelnika grada Zagreba gdje je do sada u ovom prijedlogu bilo 500 kuna, a sada se taj iznos diže na milijun kuna. Do sada, e sad netko će mi opet probati objasniti što znači taj veliki grad u RH i samo sjedište županije kada ti naši veliki gradovi, možemo reći da ih ima najviše 4. to su Zagreb, Osijek, Rijeka i Split. Sve ovo su manji gradovi u kontekstu Hrvatske gradovi iznad 30 tisuća stanovnika su ustvari gradovi, sve ovo ispod su i prije bila sjedišta isključivo općina dok danas imamo negdje oko 300 ili 400 naselja koja imaju status grada, status koji su vjerojatno stekli kroz samu povijest ne i status kroz infrastrukturu opremljenost, broj stanovnika itd. Dakle, taj iznos sa 400 000 se diže na 600 000. Istovremeno ja ću samo spomenuti Gospić koji ima 11500 stanovnika koji ima ili 15000 stanovnika zajedno s prigradskim naseljima, Gospić je grad, ali po ovome dakle u kampanji za gradonačelnika Gospića, obzirom da je to sjedište županije i za župana Ličko-senjske županije obzirom da je sjedište te županije u Gospiću, ukupno u kampanji ćete moći potrošiti milijun i 200 tisuća kuna. Dok ćete npr. u jednom Đakovu koji ima preko 30 000 stanovnika moći u toj kampanji potrošiti 250 tisuća kuna. Dakle to je jedan ogroman nesrazmjer. Isto tako je i ogroman nesrazmjer u naknadi samih troškova, a 100 tisuća kuna ćete moći potrošiti od 3001 do 10000 stanovnika, a 50 tisuća kuna do općine koja ima 3000 stanovnika i koje vjerojatno ni nemaju toliki proračun da bi se uopće moralo ići u jednu takvu vrstu izborne kampanje. Dakle želim upravo obratiti pažnju na ove određene i vrlo velike nesrazmjere. Isto tako smatramo i da za Europski parlament, ali isto tako i za predsjednika Republike Hrvatske sve političke stranke i kandidati trebaju zadovoljiti prelazak izbornog praga ne 10%, ako je izborni prag 5% tada svi bi trebali imati pravo na naknadu troškova jer tih 5%, a niti jedni izbori u Republici Hrvatskoj neće spriječiti avanturiste da se javljaju na izbore npr. za predsjednika Republike, raznorazne udruge, raznorazni likovi koji se možda pod ovim novim zakonima i osjećaju slobodnije kada znaju da mogu nekazneno odgovarati za određeno šmrkanje određenih opijata kao što je to bilo s onim šamanom. Tako da to su osnovne primjedbe na ovaj zakon. Namjera je dobra, staviti pod kontrolu financiranje svih i ono što želim posebno reći, da bi ovaj zakon trebao imati u vidu i ovaj sutrašnji paket zakona koji su vezani za Zakon o lokalnoj samoupravi, Zakon o lokalnim izborima gdje će u Hrvatskoj ukoliko Sabor prihvati da se jedna ja bih rekao i ustavna kategorija i to ćemo u svakom slučaju dat na ocjenu ustavnosti jedan takav zakon gdje neposredno izabran gradonačelnik ukoliko se ne donese proračun u predstavničkom tijelu ili u skupštini županije, dakle za župana ili općinskom vijeću da tada idu izbori i za općinska vijeća i za nekog tko je neposredno izabran od strane građana za razliku od vijeća koji su izabrani posredno. Tako da bi ovaj zakon trebao imati u vidu niz ponovljenih izbora u lokalnoj i regionalnoj samoupravi u tijeku jedne godine i smatram da u ovom zakonu ne bi trebali imati i posebne pogodnosti koje se kreću od 20 do 50% za pripadnike nacionalnih manjina jer oni po meni u jednom izbornom ciklusu u uvjetima kad su svi građani jednaki pred zakonom nemaju i ne mogu biti iznimka. Dakle bez obzira o kojoj se nacionalnoj manjini radi, bez obzira o tome u kojem se dijelu Hrvatske to dešava. I na kraju bez obzira i koliko mi izmjena i dopuna zakona donosili, koliko stavljali pod kontrolu i sudionike izbora, a sudionici izbora su i sami građani koji se nadam da će sve više shvaćati da im je to i pravo ali isto tako i obaveza. Moramo se prije svega potruditi da ovaj odaziv koji je sada na izborima kako za Hrvatski sabor, kako za predsjednika države, kako za lokalnu regionalnu samoupravu bude što veći jer ovaj odaziv na izbor svake godine sve manji i manji dovoljno govori i o ovoj profesiji, o politici, o nama političarima. U svakom žitu ima i kukolja, ali u svakom kukolju ima i pšenice. Tako da se ja nadam da ćemo određenim zakonima, ali prije svega zakonima koji se donose u ovom Hrvatskom saboru omogućiti i veću izlaznost tih građana upravo kroz povećanje njihovog standarda življenja. Zahvaljujem.
Čut ćemo još jedan klub, klub HSU-a i uvaženog zastupnika Željka Šempera.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče, kolegice i kolege. U svojoj raspravi bit ću izuzetno kratak jer sve što sam mislio reći već je spomenuo kolega Beus, posebno što se tiče naše glavne primjedbe, a to je otvaranje na tisuće žiroračuna. Zbog primjedbi i državne revizije koju imamo svake godine mi smo u Hrvatskoj stranci umirovljenika ove godine upravo završili postupak ukidanja, gašenja žiro računa što se tiče općinskih i gradskih organizacija i kompletno poslovanje vodimo po računima županijske organizacije, sa podračunima pojedinih općinskih gradskih organizacija. Naravno da kao manja stranka nemamo velike promete po žiro računima, pa smo sve prebacili na jedan račun i što je zadovoljavalo i nas i reviziju. Ovo masovno otvaranje žiro računa ne pridonosi nekoj većoj kvaliteti osim bogaćenju banaka, jer banke svojim naknadama svake godine odnose značajna sredstva ako gledamo kompletno sve stranke i na tisuće organizacija. Nemamo velikih primjedbi na ovaj zakon ali se protivimo, oštro se protivimo ovakvom načinu kontrole predizborne kampanje jer mislimo da se može naći i bolje rješenje od ovog. Nadam se da ćete do drugog čitanja pronaći daleko bolje rješenje i kvalitetni nadzor ove sljedeće izborne kampanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Čut ćemo i jednu pojedinačnu raspravu uvažene zastupnice Sonje König.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo u radnoj skupini za izradu ovog zakona o kojem danas govorimo koji moram reći podržavam bili su uključeni brojni stručnjaci, predstavnici državnih institucija i Transparency Internationala ali ne i predstavnici političkih stranaka. Po mom mišljenju i njihovo sudjelovanje već u samom startu ne bi škodilo, jer uvijek kada se razgovara o nekom prijedlogu, o nekom zakonu, o bilo kojoj temi logično je pitati za mišljenje i one kojih se ta tema tiče. To može samo doprinijeti kvaliteti zakona, a onda naravno kasnije i njegovoj primjeni. Još jedan prijedlog vezan uz sastav tijela. Ovaj puta o Državnom izbornom povjerenstvu. zakonom je naime propisano da Državno izborno povjerenstvo u suradnji sa nadležnim izbornim povjerenstvima nadzire financiranje izborne promidžbe i sve aktivnosti vezane uz financiranje izborne promidžbe, a ovim prijedloga zakona se predlaže i nadzor godišnjeg financijskog izvještaja. Državno izborno povjerenstvo zapošljava isključivo diplomirane pravnike, te mu nedostaju dakle ljudi sa znanjima i iskustvom u financijama, računovodstvu i reviziji. Stoga treba po mojem mišljenju analizirati postojeći Zakon o Državnom izbornom povjerenstvu naše Hrvatske i razmisliti možda o eventualnim promjenama struke ili možda o promjeni sastava povjerenstva. Predloženi zakon predviđa još jednu situaciju koju možda trebamo po mom mišljenju drugačije pristupiti. Naime, predlaže se da su političke stranke nezavisni zastupnici i oni izabrani s liste grupe birača koji su u prvih šest mjeseci tekuće godine primili donacije dužni izvješće o donacijama odnosno polugodišnje izvješće javno objaviti na svojim web stranicama. Dužni su podijeliti s javnosti i informaciju o tome da nisu primili informacije i to isto na svojim web stranicama, a iznimno te sve informacije mogu objaviti na web stranicama i jedinice lokalne i područne, odnosno (regionalne) samouprave u kojoj politički djeluju. Vjerujem da će se većina izabranih na tu opciju i odlučiti. I tu sad po mom mišljenju dolazimo do potencijalnog problema, odnosno prepreke na koju u 21. stoljeću nerado i uopće s nevjericom upozorava. Jer u 21. stoljeću službena internetska stranica trebala bi biti nezaobilazan, pa čak i primarni komunikacijski kanal tijela javne vlasti, pa je stoga nevjerojatno pa i nedopustivo da u Hrvatskoj neke jedinice, zapravo neke općine uopće nemaju svoje Internet stranice, nemaju dakle svoje službene Internet stranice. Zato upozoravam na predloženi prijedlog jer ako zakon kaže da se određene informacije trebaju objaviti na Internet stranicama, a njih nema, treba dakle razmisliti malo kako to riješiti jer one ne postoje. Još jedna stvar. Prijedlog zakona predviđa da su jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave političke stranke i nezavisni zastupnici dužni obavijest o adresi web stranice na kojoj su objavili odnosno na kojim su objavljena polugodišnja izvješća i izvješća o donacijama dostaviti Izbornom povjerenstvu u pisanom obliku. Po mom mišljenju, a opet kažem u današnjem vremenu, a pogotovo kad već govorimo o web stranicama, odnosno o njima šaljemo obavijest dobro bi bilo da se to može učiniti jasno i e-mailom, odnosno kako se to danas kaže zapravo službeno elektroničkom poštom. Predlažem, dakle poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima da razmislite o toj opciji i ugradite po mogućnosti u prijedlog zakona možda do drugog čitanja. Time bismo po mom mišljenu sigurna sam uštedjeli novac i vrijeme onima koji se eventualno na tu opciju i odluče. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za raspravu se prijavio i poštovani zastupnik Damir Kajin, ali kako ga nema u dvorani gubi pravo na raspravu. Pa ćemo zaključno čuti poštovanog zamjenika ministra uprave gospodina Zorana Pićuljana.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ja vam se uistinu moram zahvaliti za ovu kratku, ali plodonosnu raspravu. Ono što mi se činilo važnim ovdje nisu iznesene samo primjedbe tehničke prirode vezano uz posebne računa, pravo na naknadu troškova izborne promidžbe, visine troškova promidžbe, čak i kazne, a i ravnopravnosti svih u izbornome procesu. Zbog toga ćemo pomno između dva čitanja pokušati, ja bih rekao dobra rješenja, ali naravno ne savršena rješenja ovoga prijedloga, još doraditi tako da iznađemo još i bolji mehanizam nadzora nad izbornom promidžbom. Ono što mi se čini da možemo još i dodati, a to je da bi u ono što smo možda propustili u prvome dijelu sastavljenom ovoga prijedloga je to da ćemo nastojati uključiti političke stranke kada budemo imali jedan primjereni tekst koji će biti dobar za raspravu kako bi i na koju se ovaj zakon i primjenjuje mogli dati svoj obol prije parlamentarne rasprave. Intervencija u Zakon o Državnom izbornom povjerenstvu preispitati, vidjeti pa onda i donijeti odluke. A ovo što je isto tako niz prijedloga koji ste dali koji su ili tehničke, ali nisu samo tehničke prirode npr. web stranice svih jedinica lokalne i područne samouprave sigurno u današnjem vremenu da, sjetite se samo prije nekoliko dana bila je rasprava o Zakonu na pravo pristup informacijama koji implicitno, ali izravno ustvari obvezuje sve te jedinice na primjenu moderne tehnologije i komuniciranja koje je danas uistinu primjereno, a to je komuniciranje internetskim putem. Zahvaljujem vam i do sljedećeg čitanja ćemo sve ove primjedbe uistinu pozorno i stručno raspraviti zajedno s vama dok ne uđemo u parlamentarnu raspravu u siječnju mjesecu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zamjeniku ministra gospodinu Pičuljanu. I tu ćemo sada zastati s radom. Nastavit ćemo sutra u 9,30 točkom 10. u našem dnevnom redu, to je Konačni prijedlog Zakona o Registru birača. Hvala vam lijepa.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, prvo čitanje, PZ br. 232. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona". Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 121 glas za i 6 suzdržanih glasova donesen predloženi zaključak.