Uvažene dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi članovi Vijeća ministara, poštovani gosti, uvaženi predstavnici medija, otvaram 4. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, himna Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Još jednom srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnice, zastupnike i uvažene goste. Odsustvo sa sjednice opravdao zastupnik Mirsad Kukić, a zastupnica Đapo je najavila malo kašnjenje, pa će se priključiti radu sjednice. Na sjednici je trenutno prisutno 37 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu s članom 167. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu s članom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sledeći zastupnici: Dragan Mektić predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Mirko Šarović ministru odbrane Bosne i Hercegovine, Šemsudin Mehmedović predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Damir Arnaut ministrici vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, Snježana Novaković-Bursać predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Jasmin Emrić ministru komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, Nermin Nikšić predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Saša Magazinović ministru finansija i trezora Bosne i Hercegovine. Ove najave su u skladu s članom 168. stav (2) Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Još jednom želim podsjetiti da je osiguran i direktan TV prijenos ovoga dijela sjednice u skladu sa članom 167. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem uvaženom zastupniku Draganu Mektiću. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, pozdravljam kolege i kolegice, uvažene goste. Ja imam jedno poslaničko pitanje koje ću uputiti predsjedavajućem Savjeta ministara, a ono glasi: Gospodine Tegeltija, i Vi i visoki funkcioneri Vaše partije, od Milorada Dodika pa nadalje, optuživali ste nas iz SDS-a i PDP-a da podržavamo ANP, jer smo ga kao trebali staviti na dnevni red sjednice Savjeta ministara, oboriti ANP na sjednici Savjeta ministara i završiti tu priču zasvagda jel' postoji Deklaracija Narodne skupštine Republike Srpske o vojnoj neutralnosti. Pošto je ANP i dalje, vidimo, živ, dakle samo što je prominuto ime, sad više nije ANP sad je Program reformi, međutim ja sam imao priliku dok sam bio u Savjetu ministara vidjeti prvobitni onaj ANP, ovaj što se tiče novi Program reformi, ja sam ga prošli put podijelio 2 ovdje poslanicima preveden, da kažem tako mnogo konkretniji, jasniji, precizniji i zahtjevniji i na desetak mjesta se pominju da je te reforme potrebno izvršiti radi euroatlantskih integracija Bosne i Hercegovine. Pa pitam, pošto je ANP i dalje živ u Savjetu ministara – kaćete ga staviti na sjednicu Savjeta ministara i kao takvog oboriti na toj sjednici? I samo me interesuje još, mogu li još jedno pitanje koje nisam najavio, a imam ga u pismenom obliku ovdje?
Ne može sada, morate najaviti, imamo redoslijed postavljanja pitanja. Odgovor na Vaše pitanje predsjedavajući Vijeća ministara BiH. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, članovi radnog predsjedništva, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, predstavnici medija. Pitanje vezano za ANP, ja nikada nisam komentarisao šta treba da radi Savjet ministara, šta da stavlja na dnevni red, a šta ne, tako nisam komentarisao šta treba da radi sa ANP-om. Što se tiče dokumenta, koji se tako zove ANP, u spisku od nekih 450 aktivnih predmeta koji su se našli u Sekretarijatu Savjeta ministara kada je izabran Savjet ministara, našao se i taj dokument. Savjet ministara je donio odluku da se svi ti, o tome obavijeste resorna ministarstva i predlagači dokumenata i da se sami izjasne šta žele da rade sa tim dokumentima. Većina ministarstava je, ministarstava, odnosno resorni ministara svojom su odlukom opredeljivali šta će uraditi sa tim dokumentima, dio dokumenata su povukli iz procedure, dio su zadržali i Savjet ministara o njima raspravlja i odlučuje. Kada je u pitanju jedan dio dokumenata, između ostalih i ANP, predlagač se nije izjasnio, Savjet ministara na svojoj sjednici, 2. sjednici, donio je zaključak u kome je zaključio da svi predmeti koji se nalaze u Sekretarijatu Savjeta ministara, a o kojima se nisu izjasnili predlagači, a koji su stariji od 01. novembra, 01. januara 2019. godine u toj formi neće biti razmatrani na sjednici Savjeta ministara. U skladu sa tim ANP više ne postoji u programu, ne postoji kao dokument u Savjetu ministara i o njemu nije moguće razgovarati i odlučivati. Hvala vam lijepo.
Hvala. Komentar na odgovor, gospodine Mektiću izvolite, minut.
Vidite, jako je bitno i jako je važno da se ova konfuzija oko ANP-a, odnosno Programa reformi završi na način da svi građani Bosne i Hercegovine znaju i samo jednu i potpunu istinu. Ja znam da se u Narodnoj skupštini Republike Srpske pojavio falsifikat tog dokumenta, falsifikat tog dokumenta koji je ponuđen poslanicima, koji je sadržavao 21 stranu, a prevod originalnog dokumenta na koji je, na kome se nalazi potpis sve trojice članova Predsjedništva je preko 50 strana. Dakle, a nezadovoljan [[govornik se upozorava na vrijeme]] sam odgovorom, time što komisija koja je radila i pripremala dokument ANP-a je komisija [[govornik se upozorava na vrijeme]] Savjeta ministara i kako je moguće da je se 3 ANP nalazio, ne znam, devet ili deset puta na dnevnom redu prethodnog saziva, a [[govornik se upozorava na vrijeme]] sad se ne nalazi. Dakle, to je samo izbjegavanje, obmanjivanje i manipulacija građanima.
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku Mirku Šaroviću. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, kolege poslanici, gosti. Moje pitanje je slično koje je postavio gospodin Mektić, doduše na jedan drugačiji način, ali bilo je upućeno i trebalo bi da bude upućeno ministru odbrane Podžiću, koga ovdje ne vidim, ali vidim zamjenika i zbog toga bi ovaj odgovor tražio da dođe u pismenoj formi, jer vjerujem da bi na njega odgovor dao uvaženi ministar Podžić, a pitanje se odnosi na sledeće. Znači, na stranici NATO pakta neki dan je objavljeno da je Bosna i Hercegovina u programu MAP-a, tj. da je aktiviran Akcioni plan za članstvo u NATO i to na osnovu usvojenog Programa reforme odbrane Bosne i Hercegovine. Moje pitanje je, znači, da li to znači da je Program reformi prihvaćen kao ANP pod drugim nazivom, doduše pod drugim nazivom, koji su to, koje su to reforme koje će sprovoditi Ministarstvo odbrane po ovom pitanju i koliko će one koštati, te da li je tačno da je Programom reforme odbrane Bosne i Hercegovina Predsjedništvo BiH prihvatilo obavezu knjženja vojne imovine, znači perspektivne vojne imovine na nivo Bosne i Hercegovine? Zahvaljujem se, želio bi kao što sam rekao da dobijem pismeni odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Uvaženi zastupnik Šarović traži i dobiće pismeni odgovor na ovo pitanje. Mi idemo dalje, riječ dajem uvaženo zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću. Izvolite.
Hvala gospodo predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti, sve vas pozdravljam. Moje pitanje se odnosi na predsjedavajućeg Vijeća ministara. Naime, u prošlom mandatu prije nekoliko godina na jedan vrlo dramatičan način usvoje je Zakon o akcizama Bosne i Hercegovine i od tada, od pravosnažnosti tog Zakona do danas prikupljena su ogromna sredstva po tom osnovu. Nadalje, Elektroprenos takođe prikuplja određena sredstva i naravno potrebna je formula za raspodjelu tih sredstava. S druge strane Uprava za indirektno oporezivanje svake godine prikupi 15 do 17% više sredstava nego prethodne godine. Zbog toga moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, naime na prvom sastanku predsjedavajućeg Vijeća ministara sa entitetskim premijerima prema medijskim napisima postignut je dogovor o deblokadi značajnih sredstava. Stoga pitam – o kojim sredstvima je riječ, na koji način su raspoređena između entiteta i Distrikta Brčko, te u koje projekte su usmjerena ili je to samo za saniranje budžetskih rupa? 4 Takođe javnost je očekivala bar informaciju kada će i jesu li deblokirana sredstva Elektroprenosa BiH kojim bi se potakla investiciona izgradnja infrastrukture Elektroprenosa, jer u pojedinim dijelovima Bosne i Hercegovine stepen opterećenja mreže je dosegao čak 90% i kada će konačno započeti izgradnja velike transformatorske stanice TS 110/TS 5, jer su sve pripreme, pripremne radnje od strane lokalne zajednice urađene?
Hvala. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, članovi predsjedništva, kolege poslanici. Zahvaljujem se gospodinu Mehmedoviću na postavljenom pitanju i sa nekim od konstatacijama Vašim prije postavljenog pitanja vjerovatno se ne bi složio, ali to nije u ovom trenutku ni važno, ali jedna je stvar sasvim sigurna dvadeset, prvi sastanak koji sam održao poslije imenovanja Savjeta ministara bio je sa predsjednicima vlada Federacije i Vlade Republike Srpske. Na tom sastanku smo, prije svega, definisali način rada u budućem vremenskom periodu, sva otvorena pitanja koja postoje između nas i o tome koje su naši prioriteti u budućnosti. Ne bi želio da govorim o ... našoj saradnji, ali mislim da će se ona kroz javnost biti jako vidljiva. Što se tiče pitanja, koja su otvorena pitanja, jedno od tih otvorenih pitanja je bilo funkcionisanje Elektroprenosa BiH i pitanje raspodjele sredstava sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje. Podsjetiću vas da na tom sastanku premijeri su dogovorili da dođe, da se odobre investicioni projekti u okviru Elektroprenosa BiH u vrijednosti od 120 miliona konvertibilnih maraka, radi se o sredstvima koja se isključivo mogu upotrijebiti za investicije, ni za bilo šta drugo. Predsjednici vlada su u tom trenutku definisali, znači namjena je izgradnja novih i rekonstrukcija postojećih trafostanica, izgradnja novih i rekonstrukcija pojedinih dalekovoda i rekonstrukcija, odnosno dogradnja sistema SCADA. Oni su tu vrlo jasno precizirali o kojim se radi trafostanicama, o kojim dalekovodima itd. i donijeli odluku, a sada je na Elektroprenosu da provodi te postupke izbora izvođača radova. Kada je u pitanju konkretno pitanje za sam Jelah trafostanicu, trafostanica Jelah jeste dio tog projekta izgradnje i rekonstrukcije novih trafostanica u iznosu od 120 miliona, a izgradnja će biti započeta čim se završi proces izbora izvođača, odnosno procedura definisana Zakon o javnim nabavkama. Ono što je pitanje raspodjele sredstava sa računa Uprave za indirektno oporezivanje definisano je da se to riješi na sjednici Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i ja se nadam da će u nekoliko ..., nekih od narednih sjednica biti to završeno. Što se tiče akcize, ništa tu nije dramatično, naprotiv mislim da je jako dobro i da svi koji putuju kroz Bosnu i Hercegovinu mogu biti svjedoci odblokiranog procesa izgradnje autoputa, autoputeva u Bosni i Hercegovini, bilo koje dionice da želite da to pogledate. I druga stvar, ne postoji nikakva blokada kada je u pitanju to, postoji jasan princip raspodjele sredstava prikupljenih po osnovu putarina, koja ima, koja je jasno namjenjena za izgradnju autoputeva u Bosni i Hercegovini, u Republici Srpskoj ili u Federaciji. Ja se nadam da će se taj proces [[govornik se upozorava na vrijeme]] nastaviti i u budućem periodu. Hvala vam lijepo. 5
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Komentar.
A komentar, dobro.
Hvala predsjedavajućem Vijeća ministara na iscrpnom odgovoru, međutim očigledno je da se nismo dobro razumjeli kada su u pitanju sredstva prikupljena po osnovu Zakona o akcizama, jer jedno je deblokirati investicionu izgradnju autoputeva, drugo je deblokirati prikupljena sredstva. Problem je što Bosna i Hercegovina, a time i entiteti uzimaju skupe kredite i grade autoceste, a ne troše prikupljena sredstva od akciza nego ih koriste kao kolateral za te uzete kredite i to je zapravo problem i suština onog pitanja o kojem sam ja govorio.
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovako, nekolicina medija u Bosni i Hercegovini prenijela je vijest 16. januara ove godine, da je Katarski emir šeih Tamim bin Hamad Al Thani odlikovao ministricu vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, doktoricu Biseru Turković posebnim ordenom Al Wajba. Uvidom u zvaničnu internet prezentaciju države Katar radi se o ordenu koji ova država dodjeljuje gotovo svakom odlazećem ambasadoru i precizira se da je napravljen od 18-karatnog žutog i bijelog zlata, ukrašen sa 184 kamena dijamanta i safira što predstavlja boje zastave Katar. S tim u vezi Zakon o sukobu interesa u institucijama BiH jasno nalaže – da poklone iznad vrijednosti od 200 maraka, citiram, izabrani zvaničnici, nosioci izvršne funkcije i savjetnici ne smiju zadržati već su ih obavezni prijaviti i predati instituciji vlasti koje su ih izabrale ili imenovale i u čije ime obavljaju povjerenu javnu funkciju. Pitanje za ministricu vanjskih poslova i sasvim je u redu da zamjenik odgovori, s obzirom da ministrica nije tu – da li je ministrica postupila, s obzirom da je jasno da nešto što ima 184 kamena dijamanta i safire, ovaj, vrijedi više od 200 maraka, da li je ministrica vanjskih poslova postupila u skladu sa Zakonom o sukobu interesa, prijavila i predala navedeni poklon, u ovom slučaju Parlamentarnoj skupštini BiH kao organu koji je izabrao, odnosno imenovao? Ukoliko zamjenik ne zna, dovoljno da kaže šta zna o ovom pitanju, pa bi ga zamolio samo da me obavijesti i od toga će ovisiti moj komentar. Hvala. 6
Hvala. Zamjenik ministra vanjskih poslova, izvolite.
Predsjedatelju, uvaženi članovi Kolegija, dame i gospodo zastupnici. Poštovani zastupniče Arnaut u najavi svoga zastupničkog pitanja niste specificirali, ni detaljnije pojasnili što je to što Vas interesira, tako da u ovom trenutku i obzirom na to da se radi o orednu koji je primila osobno ministrica ja Vam ne mogu dati točan i direktan odgovor, ja Vam samo mogu reći da ćete pisanim putem iz Ministarstva vanjskih poslova u što kraćem vremenu biti izvješteni. Hvala Vam.
Komentar na odgovor.
Ja se zahvaljujem zamjeniku i razumljivo je potpuno da čovjek nema sve informacije, mada ovo je institucionalno pitanje, ne može ministrica lično primiti bilo kakav poklon, a ne poklon ove vrste, ovo je nešto o čemu Ministarstvo vanjskih poslova je trebalo znati, trebale su se procedure pokrenuti, trebalo je već, s obzirom da se radi o 16. januaru trebalo je već biti ovdje u jednoj od ovih vitrina, kako su ljudi uvijek i prije radili. Ja sam između ostalog tako prijavljivao neke poklone i predavao ih ovom Parlamentu. U svakom slučaju što se tiče najave Poslovnik vrlo jasno precizira da se samo najavljuje oblast na koju će se pitanje odnositi, dakle inače nema svrhe usmenih pitanja kad bi vam postavili pitanje konkretno. Ali u svakom slučaju hvala na vrlo korektnom odgovoru, ne začuđuje me da ne nemate više informacija, a onda takođe hvala što ćete mi to dostaviti ispred Ministarstva u pisanoj formi. Hvala.
Hvala. Riječ dajem uvaženoj zastupnici Snježani Novaković-Bursać. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegijuma, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta ministara, poštovane kolege i gosti. Ja imam pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Tegeltiji, a vezano za status graničnog prelaza u opštini Novi Grad. Dakle, kao što je meni poznato trenutno je granični prelaz u Novom Gradu, preko graničnog prelaza u Novom Gradu je onemogućen prevoz roba u susjednu Republiku Hrvatsku, odnosno u Evropsku uniju, pa Vas molim za pojašnjenje šta je potrebno, odnosno šta je moguće učiniti kako bi se status tog graničnog prelaza preveo u stanje da je moguć prevoz i roba. 7
Hvala. Predsjedavajući.
Predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo. Hvala poslanice na ovom pitanju. Šta treba uraditi? Odgovor je vrlo jednostavan, postići sporazum između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine da se granični prelaz Novi Grad – Dvor definiše kao međunarodni granični prelaz za prevoz roba i da se na neki način poveća kategorija graničnog prelaza u Novom Gradu. Pošto je ovo pitanje došlo u Kabinet juče, nismo uspjeli iskontaktirati institucije da dobijemo potrebne odgovore, međutim iz mog iskustva kad sam ja radio neke poslove vezano za granične prelaze, kontaktne sa lokalnom zajednicom koje sam imao u prethodnom vremenskom periodu, želim da kažem da sa strane Bosne i Hercegovine mnogo toga je urađeno da se granični prelaz u Novom Gradu prekategorizuje u granični prelaz za prevoz roba. Lokalna zajednica je bila jako aktivna na tom pitanju i ne postoji institucija u Bosni i Hercegovini od Predsjedništva pa do, kako se već to zove, Komisije za integrisano upravljanje granicom sa kome lokalna zajednica nije održala sastanak, do sastanaka u Republici Hrvatskoj, nažalost, do toga nije došlo. Ko je zakazao u toj komunikaciji ja zaista ne mogu u ovom trenutku da kažem, ali je činjenica da nismo uspjeli da u dogovoru sa Hrvatskom povećamo kategoriju graničnog prelaza. Takođe informacije vama, gospodo poslanici, i javnosti da kažem da je granični prelaz u Novom Gradu, Novi Grad – Dvor bio prvi granični prelaz koji je otvoren na tom području, ako izuzmemo granični prelazi u Izačićima i to je nekoliko godina bio jedini granični prelaz na tom području. U međuvremenu su otvoreni neki drugi granični prelazi, dobili su više kategorije, a granični prelaz u Novom Gradu je smanjena kategorija sa graničnog prelaza za promet robe na granični prelaz samo za promet putnika. Ocjena privrednika iz tog regiona da je potrebno da se otvori granični prelaz u Novom Gradu i za promet roba sa stanovišta institucija Bosne i Hercegovine to ne predstavlja nikakav ozbiljni zadatak, jer tamo se i nalaze i pripadnici granične policije i pripadnici carina, potrebno je mali napori da bi se taj osposobio granični prelaz za promet roba. Ono što ja mogu da kažem vama, da ćemo preko Komisije za integrisano upravljanje granicama i svim drugim kanalima koji postoje u komunikaciji [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa Republikom Hrvatskom pokušati da ovaj granični prelaz dobije status graničnog prelaza za promet roba, ja lično smatram da on to zaslužuje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Da li uvažena zastupnica želi komentarisati? Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, hvala Vam zaista na očiglednoj upućenosti i želji i volji da se taj problem riješi i mi se zaista nadamo da će, prije svega, zbog privrednika iz opštine Novi Grad, ali i susjednih opština kojima bi prevoz roba prema Evropskoj uniji preko tog graničnog prelaza zaista značio značajno unapređenje privrednih aktivnosti, da ćete nastaviti intenizivirati komonikaciju sa Republikom Hrvatskom i da će te nas u nekom narednom periodu izvjestiti o, nadam se, napretku i otvaranju jednog dana ovog graničnog prelaza za prevoz roba. Hvala lijepo. 8
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupnik Jasminu Emriću.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja postavljam pitanje ministru komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, koje glasi: Zašto vozačke dozvole iz Bosne i Hercegovine nisu u potpunosti priznate u Saveznoj Republici Njemačkoj, odnosno u kojoj je fazi postupak proširivanja Izjave za uzajamno priznavanje i zamjenu vozačkih dozvola za sve kategorije i podkategorije između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke? Daću kratko obrazloženje zašto postavljam ovo pitanje. Zajedničkom izjavom između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke u Saveznoj Republici Njemačkoj priznate su vozačke dozvole kategorije A, A1 i B iz Bosne i Hercegovine, dok kategorije BE, C i D nisu u potpunosti priznate, odnosno za priznavanje ovih kategorija neophodno je ponovno položiti i teoretski ispit i praktični dio ispita i prvu pomoć i sve ono što je propisima Savezne Republike Njemačke za polaganje tih kategorija određeno. Znam da je u ranijem periodu pokrenuta inicijativa i postupak proširivanja Zajedničke izjave kako bi se sve kategorije i podkategorije bosanskohercegovačkih vozačkih dozvola priznale u Saveznoj Republici Njemačkoj, odnosno kako bi se olakšalo prepisivanje ili zamjena tih vozačkih dozvola u Saveznoj Republici Njemačkoj, pa mene zanima – u kojoj je fazi taj postupak, dokle se stiglo u tom postupku, te kada građani koji su, nažalost, napustili Bosnu i Hercegovinu i koji rade u Saveznoj Republici Njemačkoj mogu očekivati da će vozačke dozvole kategorija BE, C i D biti priznate i u Saveznoj Republici Njemačkoj? Hvala.
Hvala. Ministre izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Članovi Kolegijuma, uvaženi delegati, što se tiče odnosa Bosne i Hercegovine i Njemačke 10.02.2015. između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Njemačke potpisana je Deklaracija, što je uvaženi kolega i rekao, pri čemu je prihvaćeno i dogovoreno i to je urađeno, a to je da je dozvoljena zamjena vozačkih dozvola kategorije A, B i podkategorije A1. Sa naše strane pokrenuta je inicijativa da se izvrši dopuna Zajedničke deklaracije na način da ista obuhvati i ostale kategorije, a to je BE, C, CE, D i DE i isto tako podkategorija D1, C1, C1E, D1 i D1E. Na našu inicijativu dobili smo odgovor od strane, to je Nota Ambasade Savezne Republike Njemačke od 20. februara 2018. godine u vezi sa prijedlogom za dopunu Zajedničke deklaracije u kojoj stoji, citiram – nakon odgovarajuće provjere predočene dokumentacije ne može se dopuniti postojeća Zajednička deklaracija zbog važnih visokih kriterijuma prema vlasnicima vozačkih dozvola za teretna vozila ili autobuse u Njemačkoj u pogledu kvalifikacije profesionalnih vozača, dopuna Zajedničke deklaracije predloženih kategorija vozačkih dozvola nažalost nije moguća. 9 Na tome se nije salo, Ministarstvo komunikacija i transporta BiH poslednji put u novembru 2019. godine diplomatskim putem zatražilo je od njemačke strane da još jednom preispita ovaj svoj stav i da prihvati naš prijedlog da se otvori proces pregovaranja u cilju usaglašavanja izmjena i dopuna Zajedničke deklaracije i priznavanje svih kategorija vozačkih dozvola. Na navedenu inicijativu još uvijek nismo dobili odgovor, dakle priznavanje preostalih kategorija isključivo i jedino zavisi od njemačke strane koja u ovom trenutku ne pokazuje spremnost za isto. Hvala lijepo.
Hvala. Da li zastupnik želi komentarisati? Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Razumijem navode koje je ministar pročitao i s kojima nas je upoznao, ali želim podjeliti informaciju da vozačke dozvole svih kategorija iz Republike Srbije vrijede u Saveznoj Republici Njemačkoj. To su oni ranije uredili, na koji način, evo, na Ministarstvu je da prikupi te informacije te da nastave ove razgovore. Ako je to mogla uraditi Republika Srbija za svoje građane, onda ja ne vidim niti jedan razlog a Bosna i Hercegovina to ne uradi za naše građane koji su silom prilika morali potražiti radno mjesto u Saveznoj republici Njemačkoj i molio bi ministra da dostavi odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku Nerminu Nikšiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću se osvrnuti na jednu oblast koja je, po meni, jako bitna. Naime, jednoglasnom odlukom Predsjedništva BiH iz prethodnog saziva koja je donesena 26. maja 2016. godine utvrđeno je da se iz Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini praktično isključe oba međunarodna člana. Kako je prije toga za donošenje odluka bilo neophodno da glasa bar jedan od predstavnika međunarodnih stručnjaka, Predsjedništvo je u isto vrijeme donijelo odluku kojom je utvrdilo da se odluke u Komisiji donose konsenzusom od preostala tri člana, utvrdiviši, što je posebno važno, da ta odluka važi od 30. maja 2017. godine. Dakle, imajući u vidu činjenicu da praktično Komisija od tog, već samim isključivanjem ova dva predstavnika međunarodnih članova je narušen Aneks VIII Okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini koji predviđa da se Komisija sastoji od pet članova, tri predstavnika domaćih, dva međunarodnih stručnjaka. Dakle, već od tog trenutka Komisija radi bez tih članova, a moje pitanje se odnosi – da li je Vijeće ministara upoznato? Dakle, tek je novo Vijeće ministara, podsjećam i da na osnovu člana 40. Zakona o Vijeću ministara možete konkurisati i upoznati pošto se radi o novom sastavu Predsjedništva BiH, upoznati ih sa ovim problemom. Komisija raspolaže sa budžetom od nešto manje od milion i po KM. Svi smo svjedoci da svaki dan praktično prisustvujemo devastiranju i narušavanju nacionalnih 10 spomenika na području cijele Bosne i Hercegovine, pa se moje pitanje odnosi – da li Vijeće ministara upoznato s tim i da li će i šta će preduzeti kako bi poslovanje ove Komisije vratilo u zakonske okvire? Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, članovi radnog Predsjedništva, gospodo poslanici. Zahvaljujem se gospodinu Nikšiću za ovo pitanje, ali moram priznati da prvi put čujem za ovo. U masi od više od 400 materijala koji su bili pred Savjetom ministara nije bilo nijednog akta koji se odnosio da je dostavljeno od strane ove Komisije, tako da ni na koji način ja do sada nisam bio upoznat sa ovim stavom i ovim pitanjem rada ove Komisije. Nisam siguran da i ministrica Gudeljević ima tu informaciju ili ne, ako ima nismo je zajedno podjelili. Ono što ja Vama mogu obećati, da ćemo već naredne sedmice pozvati članove Komisije, zajedno ministrica i ja, da vidimo o čemu se radi. Poslije toga ćemo obaviti konsultacije sa članovima Predsjedništva i stvoriti pretpostavke za rad ove Komisije. Ali ako dozvolite priliku, iskren da budem ne vidim vrijeme, želim da kažem da bi možda bilo dobro da se definiše i preispita rad ove Komisije, jer zbog ličnog iskustva, susretali smo se samo sa odlukama o proglašenju spomenika, nacionalnih spomenika kulture, a poslije toga, i onda postavili tako visoke kriterijumima u pojedinim zajednicama za sanaciju tih objekata i uređenja, a te lokalne zajednice nemaju nikakvog finansijskog potencijala da bi sve to mogli da završe. Mislim da u radu ove Komisije ima mnogo otvorenih pitanja, ali evo, mi ćemo se prvo pozabaviti ovim o čemu ste Vi pitali. Hvala lijepo.
Hvala. Da li uvaženi zastupnik želi komentarisati? Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara na korektnom, iskrenom, odgovoru. Ja očekujem da Vijeće ministara preduzme aktivnosti i nemam, je li, niti imam želju ni mogućnost da osporavam. I ja mogu da razumijem da treba sagledati sve oblasti, ali takođe, ne mogu da razumijem da već dvije godine imamo Komisiju koja radi izvan zakonskih okvira i rade tri člana mimo Okvirnog sporazuma za mir i donose odluke kako oni misle, raspolažući sa određenim budžetom. I, evo, nadam se da ćemo ovo, podsjećam Vas da imate i ja Vam mogu to i dostaviti pošto je uvaženi kolega Magazinović u prethodnom mandatu postavljao ta pitanja, stavove Ureda OHR-a koji, takođe, smatra da je vrlo važno da se uredi oponašanje, odnosno rad i funkcionisanje ove Komisije i vrati u zakonske okvire. Hvala. 11
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice, kolege, zastupnice, zastupnike, članove Vijeća ministara i ostale prisutne. Moje pitanje je uvaženom ministru finansija, gospodinu Bevandi i za promjenu želim da malo razgovaramo o akcizama. Pitanje se odnosi na mogućnost promjene fiksne akcize na gorivo u varijabilnu akcizu. O čemu se radi? Svjedoci smo da promjene cijene nafte na svjetskom tržištu negativno utiču na ekonomiju u Bosni i Hercegovini gdje se i najmanji rast cijena nafte dovodi do podizanja cijena unutar Bosne i Hercegovine, ne samo nafte nego i ostalih troškova poslovanja pravih lica. Isto tako smo svjesni, kad cijene nafte na Svjetskom tržištu padaju, da to ne bude baš promptna reakcija unutar Bosne i Hercegovine. Praksa je, postoji dakle, ne izmišljamo toplu vodu, da u cilju zaštite domaćeg tržišta, stabiliziranja cijena nafte se poseže i za alatom koji nazivaju varijabilna akciza koji bi otprilike značio, kad cijene nafte skaču, akciza se smanjuje, i obratno, kad cijene nafte padaju, akciza raste što bi dovelo do neke vrste ravnoteže. Mene interesuje uvaženi ministre Vaše mišljenje, tehničke mogućnosti da li postoji politička volja da se o ovome razgovara? Hvala.
Hvala. Ministar finansija i trezora. Izvolite.
... svima uz želju za uspješan rad. Zahvala uvaženom zastupniku na pitanju. Pretpostavljam da je uvaženi zastupnik pod ovim pitanjem podrazumijevao proporcionalnu ili ad valorem trošarinu i za razliku od većine poreza, znači porez na dohodak, porez na dobit, PDV, trošarine prema teoriji oporezivanja spadaju u specifične poreze, što znači da se stopa trošarina utvrđuje u novčanim iznosima, a osnovica u mjernim jedinicama proizvoda na koje se primjenjuju, kilogrami, litri, komadi, stupanj alkohola i sl. Jedini izuzetak kod trošarisnkih proizvoda na koji se promjenjuje proporcionalna ili ad valorem trošarina utvrđena u postotcima na prodajnu cijenu su cigarete. Razlog za primjenu te takozvane složene stope trošarine jeste zaštita domaće duhanske industrije. Proporcionalna trošarina je niža na jeftinije cigarete, a viša je na skuplje, dok je specifična trošarina jedna za sve brendove. U Evropskoj uniji je trend da države koje nemaju proizvodnju cigareta imaju jako visoke specifične trošarine, a proporcionalnu trošarinu jako nisku, neke samo 1 %, dok proporcionalne trošarine zadržavaju države koje imaju vlastitu proizvodnju jer ne žele da opterećuju domaću proizvodnju. Što se tiče trošarina na derivate, a mislim da je tu fokus, nafta, minimalne trošarine u Evropskoj uniji su propisane kao specifične, utvrđuju se za 1.000 litara goriva, kao što je slučaj i u Bosni i Hercegovini. Ukoliko poštovani zastupnik pod varijabilnom akcizom podrazumijeva njene kratkoročne promjene na način da se one prilagođavaju tekućim oscilacijama cijena na tržištu 12 nafte, tako rješenje se može smatrati teoretski izvodljivim, ali zasigurno bi više koristilo trgovcima, nego krajnjim potrošačima. Nadam se da je odgovor dovoljno jasan u ovom kratkom vremenu od primitka i ostalo, ako treba možemo i opširno u pismenoj formi. Hvala.
Hvala. Da li uvaženi zastupnik želi komentarisati? Ne. Hvala vam. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice, želim napomenuti sljedeće: S dnevnog reda skinute su: Tačka 23. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-09-1029/18 od 23. 04. 2018. godine, skinuta je sa dnevnog reda prema obavještenju o odsustvu predlagača. Tačka 35. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim poslaničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da donese okvirni zakon o primjenu međunarodnih konvencija i ugovora“, broj: 01-50-1-1093/19 od 03. 06. 2019. godine, jer je incijativa povučena iz parlamentarne procedure. Tačka 37. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da donese okvirni zakon o provođenju međunarodnih konvencija iz oblasti zaštite kulturnih i prirodnih dobara, koje je ratifikovala Bosna i Hercegovina“, broj: 01-50-1-1289/19 od 17. 07. 2019. godine, jer je incijativa povučena iz parlamentarne procedure. Tačka 39. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim poslaničku inicijativu kojom se sugeriše nadležnim entitetskim institucijama, odnosno institucijama Brčko Distrikta (vlade i zakonodavni organi) da pripreme i usvoje izmjene i dopune zakona o zaštiti od klevete, na način da se u njih inkorporišu različiti standardi prihvatljivosti, tolerancije, te dokazivanja kada je u pitanju navodna kleveta protiv javnih ličnosti u odnosu na javne osobe, a u skladu sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava“, broj: 01-50-1-1490/19 od 19. 08. 2019. godine. Skinuta je sa dnevnog reda, jer Zajednička komisija za ljudska prava nije dostavila mišljenje. Tačka 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i vlada ostalih članica Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi o aranžmanima zemlje domaćina za Sekretarijat Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi, broj: 01,02-21-1-897/19 od 26. 04. 2019. godine, skinuta je na zahtjev Komisije za vanjske poslove. Dopunjene su: 13 Tačka 9. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač: Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1200/19 od 01. 07. 2019. godine (prvo čitanje) – s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije jer Komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Tačka 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30. 08. 2019. godine (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Također, Komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan. Gospodine predsjedavajući, pozdravljam vas, supredsjedatelje, kolegice i kolege, sve nazočne u dvorani. Dakle, ja imam jedan prijedlog zaključka kada je u pitanju donošenje, odnosno prihvaćanje današnjeg dnevnog reda. Naime, jučer sam kao član Kolegija u proširenom sastavu bio u prilici da razgovaram o prijedlogu točke 3. koja zapravo je prijedlog jednog kolege zastupnika, a odnosi se na Zakon o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Dakle, Zakon koji smo na prethodnoj sjednici razmatrali, glasovali kako smo glasovali, dakle, evo nakon petnaestak dana, već na ovoj sjednici taj isti Zakon se ponovo nalazi pred nama i traži se da se o njemu očitujemo u ponovljenom postupku. Po meni, ovaj, tamo su navedeni neki razlozi, ako ste čitali materijal, da određene kolege nisu bile upoznate, ne znam, već kako, kad su glasovale, što naravno nije nikakav valjan razlog za takvo što, i tražio sam da se na već Kolegiju u proširenom sastavu ta točka skine sa dnevnoga reda, od Kolegija, da on protumači postojanje takve točke, takve prakse. Rečeno mi je da je nekada odredba koja je govorila o tome da se ne može istovjetni tekst zakona ili bilo kakvog akta vratiti na sjednicu Doma, Zastupničkoga doma, nekada bila pa je ukinuta. S obzirom da je to tako, meni ništa drugo nije preostalo nego da vam danas predložim jedan zaključak koji ste već dobili s tim što bih ja ga u ovom drugom stavku još dopunio, ne znam da li da čitam, ali evo pročitaću, radi zapisnika. Zaključak na točku 3. dnevnoga reda 4. sjednice Zastupničkoga doma Parlamentarne skupštine BiH koja se zove – Zahtjev zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj taj i taj, Zaključak glasi : Skida se s dnevnog reda točka 3. jer ista, sa istim sadržajem nije dobila potporu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na prethodnoj sjednici, trećoj, održanoj 23.01.2020. Ovdje bih još, onaj, dodao na tekst koji imate pred sobom – ubuduće se u roku od šest mjeseci ne mogu predavati akti u istom tekstu i sadržaju Domu na razmatranje. Obrazloženje: Točka je ponovo predložena sa istim tekstom, od istog zastupnika po hitnoj proceduri bez valjanog razloga za hitnošću, bez bilo kakvih novih rješenja. S obzirom da Poslovnik nije regulirao pitanje ponovljenog prijedloga akta, te se radi o istovjetnom rješenju koje nije dobilo potporu na prethodnoj sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, a zbog 14 nepostojanja nikakvih novih valjanih razloga zbog čega bi se isti prijedlog trebao razmatrati, predlažem, dakle, navedeni zaključak. Dakle, skidanje točke 3. sa dnevnoga rada. Predlažem Domu da se o ovom Zaključku, naravno, prethodno izjasni, jer jasno je da je on usko vezan sa ostajanjem točke 3. na dnevnom redu. Hvala ljepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja sam prošle godine, 17.06., podnio jednu incijativu u skladu sa članom 170. Poslovnika o rad Zatupničkog doma. Obzirom da su se ispunili poslovnički uvjeti, da su formirana radna tijela, komisije, i ovog Doma i zajedničke, ne vidim nijedan razloga zašto se ova moja incijativa već do danas nije našla na dnevnom redu, a obzirom da imamo već more nekih incijativa od samo jednog ili dva zastupnika, evo, možda da mi date obrazloženje zašto već danas nije moja incijativa uvrštena u dnevni red ili kad će već biti uvrštena obzirom da je 17.06. podnesena? Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da kolega Lovrinović vrlo dobro zna da je Poslovnik oko ovog pitanja apsolutno jasan i, međutim, on prečesto traži skidanje obaveznih tačaka sa dnevnog reda. Možda je zaista vrijeme da Kolegij vrlo jasno pojasni kolegi Lovrinoviću da se ovo ne može raditi. Dakle, izostavljanje obaveznih tačaka iz člana 70. stav (2) ovog Poslovnika nije dozvoljeno. Član 70. stav (2) kaže – tačka koja je prošla proceduru u skladu sa Poslovnikom, ovo je tačka, zahtjev za razmatranje po hitnom postupku, Kolegij razmatrao, Prošireni kolegij razmatrao, dakle, prošla proceduru i zaista je ovo gubljenje vremena čemu nas izlaže kolega Lovrinović iz sjednice u sjednicu. Dakle, traži skidanje obaveznih sjednica sa dnevnog reda. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinovović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem kolegi Arnautu. 15 Ja sam se u prošlom mandatu, pa neću reći gotovo zakleo da neću ništa po Poslovniku raditi, samo ću slušati šta kaže gospodin Damir Arnaut, tako da sam, evo, sad prekršio, a vidjet ću poslije hoću li vratiti se na taj stari zaključak, da ću samo slušati šta on kaže. Dakle, ja sam fino rekao da jučer na Kolegiju u proširenom sastavu nije riješeno pitanje vraćanja istog teksta, u ovom slučaju zakona, ili bilo kojeg drugog akta u istom tekstu, istom sadržaju koji je na prethodnoj sjednici prije 15 dana bio i dobio je, dakle, šta je dobio. Ne mogu da vjerujem da se od ovog Doma pravi lakrdija. Znači, ako smo prije 15 dana zakon, glasovali o njemu, bio je prijedlog, prošao je kako je prošao, sad se o istom tekstu, sa istim sadržajem, po istoj proceduri vraća i namjerno je gospodin kolega smislio tu tehniku, po hitnom postupku, jer zna dobro da je onda, ne može se skinuti sa dnevnog reda, jer je obvezujuća kao točka. Međutim, našao sam rješenje u članku 187. koji kaže da se ono što nije uređeno Poslovnikom može urediti zaključkom Parlamenta i to postaje sastavni dio Poslovnika, odnosno po njemu se ponaša dok se to ne uredi drugačije Poslovnikom. Prema tome, pročitajte članak 187., istina .. nisam ga naveo u ovom Zaključku, ali pročitajte ga pa ćete vidjeti da je moguće zaključkom Parlamenta, i zato i predlažem Zaključak i ako Parlament usvoji taj Zaključak, to je onda moguće učiniti ovo što sam i predložio – skidanje točke s dnevnog reda. Hvala ljepo. Jer nije prihvatljivo, zbog toga što sam naveo.
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa upravo je uređeno Poslovnikom da je ovo obavezna tačka, dakle, ne može se zaključkom mijenjati Poslovnik. Ovaj Dom može izmijeniti svoj Poslovnik, imali smo na jednoj od nedavnih sjednica izmjene i dopune Poslovnika i to je način na koji se to radi. Ako hoćete da se vrati ono što je nekad bilo u Poslovniku, a izbačeno ciljano, ovo o čemu Vi govorite, da postoji neki rok kad se ..., onda možete predložiti izmjene i dopune Poslovnika. Dok god radimo sa ovim Poslovnikom, to je tako. Tačka je prošla proceduru, obavezna je, a ja ću kad dođe tačka na dnevni red obrazložiti zbog čega je zaista bilo neophodno ponoviti ovo i mislim da sam to već dovoljno u medijima uradio, ali u najmanju ruku, ako uzmemo u obzir da su određene kolege rekle da su greškom glasale protiv, da omjer tog glasanja ukazuje da bi moglo doći do različitog ishoda, apsolutno je opravdano ponoviti Zakon. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Ipak ću ja pročitati ovaj članak 187. – Dom može zaključkom urediti određena pitanja koja nije nikako ili nije precizno uređeno ovim Poslovnikom. Znači, ja sam pitao na Kolegiju u proširenom sastavu zašto se vraća isti tekst i kako je to rješeno, kako može to biti? To pitanje, dakle, nije riješeno, kazali ste, bilo je nekad, sad nije. Stavak (2) – zaključak je obvezujući samo za konkretno pitanje iz stavka (1) ovog članka. I stavak (3) – zaključak je obvezujući sve dok 16 se dano pitanje Poslovnikom drugačije ne uredi. Zaključak se primjenjuje od dana usvajanja, osim ako se nije drugačije, ako se njime drugačije nije predvidjelo. Prema tome, članak je jasan.
Dobro. Dragan Mektić, diskusija. Rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja imam jednu generalnu primjedbu na dnevni red i imam jednu konkretnu, konkretan prijedlog za dnevni red. To kad kažem generalno, onda bi želio da kažem da bih ja volio kad bih mogao prisustvovati onako kao gost samo jednoj sjednici Kolegija Doma ili stručnog Kolegija, je li ga vi tako zovete, ne znam. Da je Kolegij, jeste, da je stručni ne znam koliko je to, to baš odgovara tome, ali kad sagledam generalno ovaj dnevni red, pa pazite o čemu mi raspravljamo ovdje. Ovdje nema nijedne ozbiljne tačke. Ja i dalje govorim, na prošloj sam sjednici govorio, mi nastavljamo i urušavamo dignitet ovog Doma, dignitet ovog Parlamenta. Pa ovo što mi danas primamo k znanju, informacije, izvještaji itd., pa dajte da to porukama riješimo, da primimo k znanju i gotovo. Što ćemo džabe raspravljati o nečemu što primamo k znanju? Pa vi vidite da nema nijedne ozbiljne dnevne tačke, pa gdje nam je vladavina prava, pravosuđe, korupcija koja uništi i uruši ovo društvo. Pa kako ovaj Dom ne može Pribeov izvještaj da stavi u kome je ekspert Evropske unije stavio niz primjedbi na funkcionisanje pravosudnog sistema u ovoj državi? Pa kako ne možemo da stavimo da raspravljamo o negativnom Izvještaju koji se pominje u napretku Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju? Pa kako ne možemo da stavimo AMP, znamo da je pola države protiv AMP-a, da je pola države za AMP, pa da vidimo gdje smo tu, da tražimo ta rješenja? Pa kako ne možemo da stavimo da rješavamo pitanja izbornih krađa i izbornih prevara u ovoj državi, a dolaze nam izbori? Kako ne možemo da stavimo neka određena ekonomska pitanja? Pa dajte, pustite informacije i izvještaje i mlaćenje prazne slame više u ovom Parlamentu. Pa znate koliko košta jedan naš radni dan? Ja sam računao, toliko košta 42 poslanika puta ne znam koliko je, 7.000 maraka plata sa raznim privilegijama, beneficijama i šta sve nije nakalemljeno tu, pa to su milioni maraka. Pa gdje je novi Savjet ministara, dajte nam neke hitne mjere, dajte da nešto pokušavamo da riješimo od ovih gorećih problema. Ništa nema, ovo je, ovo [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovo kad pogledate, dnevni izvještaji, ovo je jedna velika katastrofa. I samo da završim, ja sam na prošloj sjednici podnio prijedlog da se na dnevni red stavi AMP i da se o njemu raspravlja. Dao sam Službi materijal koji je kopiran, vidim, ne znam je li taj Kolegij vaš, osim ovih informacija i k znanja, što mi trebamo da primimo k znanju [[govornik se upozorava na vrijeme]] pitao i raspravljao o tome [[govornik se upozorava na vrijeme]] evo, ponovo sam sada dostavio Službi prijedlog da se na dnevni red današnje sjednice stavi AMP.
Dobro, hvala. Uvažena zastupnica Edita Đapo. Izvolite. 17
Hvala cijenjeni predsjedavajući. Moje poštovanje Vama, dopredsjedavajućim, kao i svim kolegicama i kolegama. Naime, ja ću Vas zamoliti da danas sa dnevnog reda skinemo i tačku 37. To je incijativa nekolicine poslanika koji pripadaju Klubu zelenih i ovom incijativom htjeli smo da obvežemo Vijeće ministara da donese okvirni zakon za provođenje međunarodnih konvencija u oblasti okoliša. Incijativa jeste prošla Komisiju za vanjske poslove, međutim na Ustavnopravnoj komisiji dobila sam određene sugestije kako i na koji način da ustvari kroz popravke već postojećeg, odnosno izmjene i dopune već postojećeg zakona uredimo ovu oblast. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nenad Stevandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Načelno sam htio da raspravljamo o tački dnevnog reda broj 3. i komentaru kolege Lovrinovića i da kažem da naravno da gospodin Arnaut ima legitimitet da predlaže zakon, kao što ima i gospodin Mektić i on je mogao po hitnom postupku da pogura ovo što njega interesuje. Svi imaju taj, da kažem, otvorenu tu mogućnost. Druga stvar je kapacitet da nešto uradite. Iskreno rečeno, Vaša incijativa, ja se sa njom načelo slažem i ono što ste prošli put pokrenuli, meni je bilo logično da mi to sve, i da budem iskren, stavimo u neki svoj fokus i naravno da trebamo mi da se riješimo privilegija, ja se sa tim slažem, ali se ne slažem sa marketingom i za 15 dana guranja ponovo prst u oko da mi sad nešto revidiramo, kao što se ne slažem ni sa drugim vrstama marketinga i pričama o AMP-u pod ovom tačkom. Znači svako ima svoj marketing, ja to razumijem, ali pitanje je kapaciteta da nešto izglasamo je pitanje toga da se usaglasimo, i na kolegijumima i, ne znam, ja bih pristao da razgovaram i sa Vama o ovom Zakonu, sutra negdje, da nađemo neku zadnju, kako bih rekao, varijantu, pa da podržim to. Nije bitno, da li je SDA ili SNSD, svi se u načelu slažemo da treba biti manje privilegija, to uopšte nije sporno, ali se ne slažem sa, za 15 dana isti tekst i čak kad ste naveli u ovome, kako se zove, svom prijedlogu, niste naveli koji su to poslanici rekli da su pogrešno glasali pa hoće sad da glasaju drugačije. Mislim, mora biti, da kažem, neka ozbiljnost u Parlamentu, mora biti, ovaj, ne smije biti banalizovano kao da raspravljamo o stvarima,jedni drugima dobacujemo u kafani. Parlament mora da radi po dnevnom redu kakav god da je, voljeli ga, ne voljeli, dnevni red se usvoji. Ko ima dovoljnu vještinu kao Vi može ovako da nam poturi tačku dnevnog reda, ko nema on ne razumije dobro proceduru, ali govoreći o tom marketingu, ako se ne bi ispoštovao naprimjer Zaključak koji ću ja podržati od gospodina Lovrinovića, koji govori da tamo gdje to nije regulisano, po toj tački donesemo zaključak i to regulišemo. Ako je to za 6 mjeseci, za tri mjeseca, za tri mjeseca, riješit ćemo u nekom novom poslovniku. Inače, da ne izazovem neku, kako bih rekao, pretjeranu reakciju, ako ćemo biti žrtve te vrste marketinga, ja ću sutra da predložim, ne znam ni ja, neki zakon o ocjepljenju kantona, nije Republike Srpske, kantona, i naravno, to će Parlament da odbaci, a ja ću za 15 dana opet da predložim, pa ću ja da pravim sebi taj neki marketing o ljudskim pravima, o Povelji Ujedinjenih nacija na pravima naroda na samoopredjeljenje, znači to uneozbiljuje rad Parlamenta. Parlament ako je nešto skinuo prije 15 dana, hajmo ljudi da se usaglašavamo, da vidimo da to promjenimo i stavimo za mjesec, dva, tri pet. Nemojte nas dovoditi u poziciju da raspravljamo o stvarima koje govore o tome da smo neobiljni i da se bavimo marketingom, a ne suštinom. Znači, ja jesam za to da se smanje 18 privilegije, ali sam za to, da bi se to izglasalo da se napravi neki sastanak, kapacitet, koordinacija, pa da to ne bude, da kažem, ovo marketinško guranje prsta. Mi smo sad neki loši momci, a vi ste dobri itd. Eto, hvala lijepo.
Hvala. Dragan Mektić, ispravka krivog navoda.
Pa ispravka krivog navoda vezano za ovo što je govorio poslanik Nenad Stevandić. Pazite, nešta što dozvoljava Poslovnik da radim Vi možete reći da je neozbiljno, da ne valja itd., onda možemo govoriti o neozbiljnosti našeg Poslovnika. Ja ustvari radim sve u skladu sa Poslovnikom, a da vas samo podsjetim sad gospodine Stevandiću, Vi to nama sada ovdje, da kažem na neki način, na neki način, nemojte me pogrešno shvatiti, morališete i držite neku vrstu predavanja nama, a sjetite se u prošlom sazivu kad SNSD 16 mjeseci nije učestvovao na sjednicama Parlamenta kad je gospodin Džaferović Šefik bio predsjedavajući ovog Predstavničkog doma zato što su ga optuživali za ratnu prošlost itd., i na svakoj sjednici je Staša Košarac, šef Kluba SNSD-a, predlagao smjenu Šefika Džaferovića i to ne prođe i oni izađu i odu kući, ali prime platu. Pa kako sad nešta važi za vas, a ne važi za nas i kako je to ok što ste vi radili, a ovo nije u redu? Hajde da se dogovorimo, pa nema se šta dogovarati, Poslovnik je rekao da je to poslovnička mogućnost, svi su koristili, SNSD je to 16 mjeseci koristio u ovom Parlamentu i pusti nas da radimo svoj posao. Hvala.
Hvala. Zastupnik Stevandić, ispravka krivog navoda.
Ima ona narodna izreka – Bože ili sam se ja Tebi pogrešno molio ili si Ti mene pogrešno razumio? Ne smeta meni nijedna Vaša primjedba, to sa Stašom Košarcem možete sami raspraviti, nemam ja tu potrebe, ovaj, nisam ja tada bio u Parlamentu, ali Vi ste bili ministar i nije Vam smetalo kad se bezbroj zaključaka usvajao, izvještaja, sad Vam smeta. Kad ste bili ministar isti ovakvi, svaka druga sjednica je imala ovakav isti dnevni red. Usvajali su se zaključci, nije bitno da li su granični prelazi, nekakvi evropski projekti i nimalo Vam nije zasmetalo, to je bilo super, zato što ste bili ministar. Sad kad niste ministar, sad Vam sve smeta. Ja molim članove Kolegijuma da svaki put pozovu gospodina Mektića kao gosta na Kolegij. Znači, ja samo prisustvujem Proširenom, ali molim da pozovete gospodina Mektića, nema šta da se radi tajno.
Držimo se rasprave o dnevnom redu, molim Vas. 19
Ovo je ispravka krivog navoda. Gospodin Mektić je imao mogućnosti slične poslovničke kako Damir Arnaut, da stavi ovo u hitnu proceduru i propustio. Zašto? Ne znam ja, to su Vaši problemi, ali da imate mogućnost, imate. Ali da isto tako mi trebamo promijeniti Poslovnik da ne bi od ovoga svega napravili cirkus i da radimo ovo što sad radimo, umjesto da se bavimo dnevnim redom kakav god da je i kad mi se sviđa i kad mi se ne sviđa, to je meritum stanja, a ne da mi se ne prepucavamo oko bilo čega.
Hvala. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Član 7. je taj na koji se pozivam, dakle već sam elaborirao zbog čega je ovo vrlo jasno obavezna tačka dnevnog reda, međutim član 7. stav (1) kaže vrlo jasno – Da poslanik ima prava i dužnosti utvrđene Ustavom BiH, zakonom, odlukom itd. i ovim Poslovnikom. Poslanik ima pravo i dužnost prisustvovati sjednici Doma, sjednici komisija čiji je član, on učestvuje u njihovom radu i angažuje se na pronalaženju rješenja i donošenju odluka kojima se osigurava izvršavanje ustavnih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. A Kolegij je taj, prema članu 20. koji je dužan meni kao poslaniku osigurati ova prava i obaveze. I ovo što gospodin Stevandić govori, u suštini poziva ovaj Dom da meni uskrati ta prava i obaveze koja mi je Poslovnik dao sa običnim zaključkom. Ali što se praktične tačke gledišta tiče, ako to usvojite, jer ovaj Dom već ide u pravcu derogiranja ovog Poslovnika, ovo nije bio slučaj u prethodnom sazivu, ovaj put je zaista zabrinjavajuće. Ovaj put čujemo stvari poput da je moda predlagati zakone u zakonodavnom tijelu. Ovaj, ukoliko to uradite, ukoliko skinete ovu tačku dnevnog reda pored jasne odredbe, niza odredbi Poslovnika dovešćete samo do situacije da će neko onda promijeniti jednu rečenicu i to onda više neće taj isti zakon, a to nije fer, to nije pošteno. Ja sam uradio poštenu stvar, ponovi sam zakona zato što su neke kolege rekle da su greškom glasale, omjer tih kolega i rezultata je, ukazuje da se može doći do različitog rezultata i uradio sam to pošteno. A kad je praksa u pitanju, zašto gospodin Lovrinović nije ovo ustao i rekao kad je Vjekoslav Bevanda četiri puta ponovio Zakon o akcizama u istom tekstu dan za danom, noć za noć, tad Vam to nije bio problem. Ništa se nije promijenilo u Zakonu o akcizama, a sad Vam je ovo problem. Hvala.
Uvažena zastupnica Bursać, ispravka krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući ovaj moj krivi navod je možda dijelom, mogu i da potvrdim možda navode gospodina Mektića kada kaže... sa čim se ja u suštini ne slažem, da mi na dnevnom redu danas nemamo ozbiljnih materijala. Mislim da je to stvarno nekorektno, potpuno paušalno, ali u dijelu i ako jeste i ako on smatra da je tako, moram da nepomenem da mi u ovom 20 današnjem razmatranju imamo pretežno materijale koje je u parlamentarnu proceduru formirao i uputio prošli saziv ministara. Pa čak gospodine Mektiću i ako je to tako i ako smatrate da je tako, mislim da je bio red da se mi danas, a i možda i u prošlom zasjedanju, razmatramo ovdje jedan ozbiljan izvještaj koji nam je možda trebao uputiti Ministarstvo bezbjednosti kada su u pitanju migracije, kada su u pitanju ozbiljni izazovi iz oblasti trgovine ljudima, trgovine narkoticima, trgovine, uopšteno kriminaliteta za šta je bilo nadležno ministarstvo koje ste vodili pet godina i o kakvim ste privilegijama koristili i iz jednog i iz drugog institucije na nivou zajedničkih organa, što na nivou BiH i Savjeta ministara, imali smo također priliku da čujemo u javnosti ovih dana. Tako da Vas molim da se suzdržite, mi ćemo se zaista maksimalno suzdržati od tih najjeftinijih mogućih populističkih poteza, ali zato nam zaista treba dijalog i zato nam treba da se svi malo bolje skoncentrišemo na ono što nam predstoji, a to su zaista razmatranje, kreiranje i razmatranje u ovom Domu ozbiljnih dokumenata, evo, što kažem, nažalost kakvih nemamo, barem ih nemamo iz domena bezbjednosti. Takođe želim isto da [[govornik se upozorava na vrijeme]] reagujem na krivi navod, pominjete ANP kojeg u ovom trenutku u ovoj državi nema. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Stevandić. Izvolite.
Ja sam gospodinu Arnautu ovu primjedbu rekao načelno i dobronamjerno, ja sam govorio da Vi imate legitimitet, mi upravo raspravljamo o onome što ste Vi predložili, niko ne skida s dnevnog reda, samo sam govorio da li imate kapacitet, kapacitet je ovdje u pitanju. Ja se slažem s Vašom dijagnozom, ja sam očekivao da mi se zahvalite, ja se slažem da treba smanjiti privilegije u potpunosti ovdje i plate i privilegije, ali Vam govorim da možda bih ja imao tri reda ili dva zareza ili neku metodologiju drugačiju od Vas i ne možete da mi tim legitimitetom naturite da glasam za našto za što Vi nemate kapacitet, a ja možda sutra kad se usaglasim i s Vašim klubom i ... možda ja imam. Ovdje je riječ o načelnim stvarima koje su dobronamjerne, koje su iznad marketinga, ja Vam to eto na najdobronamjerniji način pokušavam objasniti bez potrebe da se raspravljamo, ponovo jedan drugom dobacujemo, ne znam ni ja, da neko nekom nešto, pa ni sultan ne može nametnuti zakon ovdje ne možete ni Vi. Znači, u pitanju je legitimiteta to je u redu, ali pitanje je i toga da li imate kapacitet da u toj formi to prođe. Ja mislim da nemate, mislim o tome glasati, ja mislim da treba drugačije, slažem se sa namjerom, ali se ne slažem sa načinom. Je li to u redu? I to je jednako legitimno kao i to što Vi kažete i to ne treba da poremeti naše međusobne odnose, to je naše demokratsko pravo i ne treba da targitiramo jedan drugog radi toga, znači.
Uvaženi zastupnik Mektić, ispravka krivog navoda.
Hvala, ja želim da se osvrnem na ovo što je rekla uvažena Snježana, poslanica. Pa upravo sam ja to govorio što Vi govorite, o tim važnim temama i migracije i kriminal i droga i trgovina drogom i krijumčarenje ljudima, ali nema ovdje su samo k znanju primanje. O tome 21 sam ja i govorio, dajte. Pa ko je branio Savjetu ministara da, za koliko ovo već mjesec i po dana, sačini jednu informaciju o stanju migracija unutar Bosne i Hercegovine i o problemima, pa da se to nađe ovdje. Pa zašto raspravljamo sjednice iz starog saziva Savjeta ministara? Pa zato što nemaju i ništa nismo dobili od novog Savjeta ministara. Pa ja koliko znam za mjesec i po dana, evo koliko je već prošlo, dva mjeseca da se Savjet ministara sastao samo tri puta i raspravljao o nekim kreditima. Upravo sam ja to govorio, dajte nam pitanja, teme koje su životnog interesa za ove građane, ljudi su osiromašeni, opljačkani, nemaju posla, bježe iz ove države, daj da rešavamo to. Pa ja rešavam ovdje informacije iz 2017. godine, primam k znanju. Pa okači to, što smo prošli puta, mačku o rep, vozi. Dajte da se bavimo ozbiljnim, ovo je neozbiljan dnevni red, ovo je neozbiljan dnevni red da se sastanemo mi i danas koštamo ne znam 100, 200 hiljada maraka ovdje. Hvala.
Uvaženi zastupnik Borenović, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Hvala. Mislim da zaista nema potrebe da određenim intervencijama se skidaju tačke dnevnog reda na jedan neuobičajen način. Ako su tačke došle na dnevni red kroz svu proceduru koja je predviđena Poslovnikom, imam osvjećaj da ovdje pojedinci iz pojedinih političkih partija traže izgovor kako da ne smanje otpremnine od 35.000,00 KM. Ja mislim da je poštenije, čestitije na tački 3. dati svoj stav, a ne kroz neki zaključak pokušati tu tačku skloniti sa dnevnog reda i izbjeći neku vrstu vjerovatno i moralne odgovornosti. Nema potrebe za tim, ajde da glasamo i da vidimo da li će ostati otpremnine 35.000,00 KM na način kako je predviđeno ili će biti smanjene. Ja sam jedan od parlamentaraca koji je odmah rekao da sam pogriješio, ljudski je pogriješiti na sjednici koja je imala svoj jedan brz, dinamičan dnevni red i o tome ću govoriti u Zapisniku sa prethodne sjednice i rekao sam da ću zajedno sa svojim kolegama glasati za smanjenje otpremnina. Ali slušati ovdje jednu pomalo licemjernu, dvoličnu priču kako eto i mi smo za smanjenje otpremnina, ali nemojte sada nego za šest mjeseci, jer tu je neka napravljena proceduralna greška, a Kolegijum je potvrdio ovaj dnevni red, predlagač nije skinuo tačku sa dnevnog reda, kao što je to uobičajena praksa i dajte molim vas da zaista budemo, ako ništa drugo, korektni i da dozvolimo da onako kako je to omogućeno na način kako je to propisano Poslovnikom diskutujemo o svakoj tački dnevnog reda, ako ima potrebe i glasamo na način kako je to predviđeno. Da li će neko ponovo učiniti grešku ili će glasati onako svjesno kako želi, vidjećemo. Ali postoji skupštinska većina koja očigledno ima problem da glasa za jedan prijedlog kojim bi se smanjile otpremnine sa 35 hiljada konvertibilnih maraka na, koliko je predviđeno, 10. Nemojte da tražite izgovor tamo gdje ga nema, ovo je pomalo, moram vam reći, gorčinu izaziva i kod svih nas, a vjerovatno i ljudi koji gledaju ovu sjednicu Parlamenta. Nemojte glasati za ovaj zaključak i hoću da budem konkretan, onaj ko podrži ovakav zaključak on je protiv smanjenja otpremnina od 35.000,00 KM, to je potpuno jasno i zato vas pozivam da ostavimo onako kako je to bilo predviđeno i da svoj stav pritiskom za ili protiv damo kada bude konkretno glasanje o tome da li će se ili ne smanjiti otpremnine.
Hvala. Uvaženi zastupnik Emrić, izvolite. 22
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo želim da kažem da podržavam prijedlog kolege Arnauta da danas imamo tačku dnevnog reda kako je to i predloženo, a mislim da je kolega Borenović vrlo konkretno objasnio o čemu se ovdje radi. Stoga poslaničke aktivnosti koje su konkretne, koje su vrlo precizne, pa i koje su moralne nazivati marketingom ili nekom modom, ja mislim da nije prihvatljivo, nije ozbiljno već ja bih sada to svrstao u onaj dio ljubomore za rad nekog od kolega zastupnika ili zastupnica. Obaveza zastupnika je da učestvuju u radu svake sjednice Predstavničkog doma, da budu aktivni, pa između ostalog zbog te aktivnosti mi imamo i ovako obilan dnevni red. Da nije ovih inicijativa zastupnika, pa pogledajte kako bi onda izgledao taj dnevni red, osim onoga što je kolega Mektić već i rekao, informacije koje primamo k znanju i neke izmjene i dopune zakona. Ozbiljnih zakonskih zahvata i ozbiljnih reformi još uvijek nema, ali evo očekujemo da će Vijeće ministara uskoro nas počastiti tim reformskim zahvatima koje očekujemo, prije svega i mi zastupnici, ovo nije marketing, ali i svi građani u Bosni i Hercegovini. Stoga podržavam ovaj zahtjev i da kažem, s ovim se ne ukidaju otpremnine, nego se samo smanjuju
Molim Vas, rasprava je o izmjenama i dopunama dnevnog reda. Imate li prijedlog?
Pa da naglasim ....
Pa ne treba, ne možete objašnjavati sada kad dođe tačka dnevnog reda, onda će predlagač objasniti suštinu zakona. Dakle, imate li izmjenu ili dopunu dnevnog reda, ne samo Vi nego svi koji će se javiti, vrlo precizno.
Očigledno Vama smeta da objasnimo ....
Nemojte Vi tumačiti šta meni smeta, molim Vas pitam imate li dopuna ili izmjena.
....ja mislim da imam dva minuta vremena i onda u ta dva minuta mogu reći što ja želim i što mislim da treba u okviru ....
Hvala. Zastupnik Nermin Nikšić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam upravo htio da, možda sam mogao to i kao intervencija, oko pridržavanja dnevnog reda, koji evo još nismo ni usvojili. Doista, ovaj, sve postaje degutantno, populizam, evo ja spadam u zastupnika koji nije pogriješio ni prošli put kad 23 je glasao, vjerovatno neću ni danas. Legitimno je i u skladu s našim Poslovnikom, dakle nije zabranjeno da imamo tačku, legitiman je prijedlog zaključka, sve ono što prođe na glasanju o tome ćemo se izjašnjavati i raspravljati, ... stvarno iscrpljujemo se ovdje dokazujući ko je veći, ne znam ni šta više stvarno. Hvala.
Hvala Vam naljepša. Zaključujemo raspravu o dnevnom redu. Dakle, u ovome trenutku imamo prijedloge zaključaka od strane uvaženog zastupnika Lovrinovića, od strane uvaženog zastupnika Mektića. Što se tiče diskusije uvaženog zastupnika Mehmedovića, mislim da je to riješeno sa sekretarom o modelu i načinu kako će ta inicijativa biti pripremljena za narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. I još jednom bi ja pozvao uvaženu zastupnicu Đapo, obzirom da su predlagači uvaženi zastupnici Đapo, Magazinović i Marinković-Lepić, dakle, da li imamo saglasnost svih predlagača da se povuče s dnevnog reda tačka 37. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, ok. Dakle, povučena je tačka 37. sa dnevnoga reda. Sada ćemo se izjašnjavati o zaključcima onako kako su, redoslijedom kako su oni i predloženi.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, Damir Arnaut povreda Poslovnika.
Predsjedavajući, ne možete stavit prijedlog zaključka kojim se traži skidanje obavezne tačke dnevnog reda sa dnevnog reda. Ta tačka je obavezna prema trenutnom Poslovniku, ne može se o tome izjašnjavati, ako hoćete da to radite promijenite Poslovnik, ali ona je prema trenutnom Poslovniku obavezna. Ovo ako stavite na glasanje kršite direktno Poslovnik, a u praksi ćete dovesti do toga da ću ja promijeniti jednu riječ, promijeniću da zakon stupa na snagu 10 dana od dana usvajanja, i šta ste onda dobili. Ali to je onda neiskren pristup, jer ovo što radite ovo je potpuno neiskren pristup. Vrlo dobro znate da je ovo obavezna tačka dnevnog reda, sekretar Vam govori da je obavezna tačka dnevnog reda, nikad se nije ovako nešto desilo, uključujući kad je četiri puta za redom dan za danom, noć za noć ponavljan Zakon o akcizama. Prema tome to ako uradite zaista uvodite ovaj Dom u novu sferu kršenja, ne možete prema trenutnom Poslovniku staviti prijedlog kolege Lovrinovića na glasanje. Hvala. 24
Evo zatražićemo konsultacije sa sekretarom. [[konsultacije Kolegija]] Lovrinović povreda Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Čekao sam da vidim što ćete odlučiti, međutim dakle mi smo na raspravi o dnevnom redu, točno je što kaže kolega Kolegij u proširanom sastavu nije mogao obaveznu točku skinuti da je ne ponudi Domu, čemu onda rasprava o dnevnom redu, onda ne može se ništa skinuti, ništa dodati ako je to tako. Članak 187. koji sam naveo isto vrijedi kao i onaj članak na koji se on poziva i on govori o tome da zaključkom se može urediti pitanje koje nije uređeno Poslovnikom. Dakle, Poslovnikom nije uređeno pitanje vraćanje istog teksta, nije uređeno. Ako nije uređeno nečim ga moramo urediti, ja sam tražio na to odgovor, kao što on traži ... da bude točka dnevnog reda. Prema tome izlaz iz toga je da se donese zaključak po tom pitanju. Što je rekao kolega Borenović, pa izvolite imate ruke ili kolega Nikšić, glasujte ako zaključak prođe onda opet za šest mjeseci kolega nek vrati isti tekst, po ovome zaključku ga može vratiti isti čak, ali nakon šest mjeseci. Prema tome ne znam u čemu je ovdje spor, ne znam šta je sporno. Znači, ko će meni protumačiti članak 187. ko će mi protumačiti, ja sam tražio od Kolegija da mi protumači zašto se isti tekst vraća. Sad sam to pitao, nisam prošli mandat, eto gospodine ispričavam se, sad sam to pitao – što se nije, što se vratio isti tekst, zašto? Neko se sjetio da nije trebao glasovati. Ja sam imao stav tada, imam ga i danas. Ko nije imao stav šta ću mu ja, ovo je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, nije ovo mjesna zajednica pa da neko ima stav ili nema stav. Tražim da se izjasnimo o zaključku, to je predviđeno člankom 187.
Zastupnik Magazinović, povreda Poslovnika.
Mi smo na korak od toga da ozbiljno prekrišimo Poslovnik, kolega Arnaut je u potpunosti u ovoj situaciji u pravu i mi imamo obaveznu tačku dnevnog reda i ne bi bilo dobro da uvodimo ovu praksu. Ja apelujem kolega Lovrinoviću, na Vas, da povučete ovaj zaključak, danas ćemo ovo odraditi onako kako Poslovnik kaže. A što se mene lično tiče odma možemo promijeniti Poslovnik na narednoj da ovu situaciju uokvirimo onako kako eventualni predlagač toga smatra, ali ne bi bilo dobro da napravimo ovaj prekršaj budući da ćemo onda probuditi kreativnost u svim nama da na različite načine to tretiramo i da otežavamo vođenje sjednice rukovodstvu. Hajte kolega Lovrinoviću da zajednički pomognemo i Kolegiju i da ovu situaciju prevaziđemo, a evo već na narednoj sjednici se može Poslovnik mijenjati, ako Vi želite da predložite to na taj način.
Ok, pauza 10 minuta. [[PAUZA]] 25 Počinjemo za minut, dva. Dobro, možemo početi, posle ove pauze. Gdje nam je gospodin Lovrinović, on će uzeti riječ. Zastupnik Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, dobra je bila ova stanka iako nije poslovnička, jer je o dnevnom redu riječ i uspjeli su me uvjeriti, prije svega kolege iz Kolegija, da ovo povučem, ali ovo je tema koja doista zavrjeđuje pozornost i zavrjeđuje da je se riješi, a ne da ovako zbog onog zbog čega je gospodin Stevandić govorio, dakle kolege ponekad, pa mogu biti to i ja, je li, zlorabe tu situaciju i da znači svake sjednice se vraća jedan te isti zakon, jedan te isti tekst i da pričamo, da se vrtimo u krug bez ikakve potrebe. Dakle, porazmislićemo, poradićemo na tome da se ovo pitanje riješi, a ovog trenutka ja povlačim zaključak da se o njemu ne izjašnjavamo.
Hvala najljepša, zahvaljujem se uvaženom zastupniku Lovrinoviću. Idemo na drugi zaključak, koji je predložio uvaženi zastupnik Mektić, koji glasi: Predlažem da se u dnevni red današnje sjednice Predstavničkog doma uvrsti tačka Program reformi u Bosni i Hercegovini 2019 – 2020. godina. Molim da se izjasnimo o ovome zaključku. Od ukupno prisutnih 37 – za 17, protiv 18, suzdržana 2. Ne postoji opća većina tako da zaključak nije dobio potrebnu većinu da bude uvršten u dnevni red današnjeg zasjedanja. Već smo rekli da je uvaženi zastupnik Mehmedović svoju inicijativu ponovo uputio i ona će biti na narednoj sjednici, a uvaženi zastupnici Đapo, Magazinović i Marinković-Lepić su povukli tačku dnevnog reda, kao predlagači, broj 37. Prema tome mogu konstatovati da današnja 4. sjednica Doma ima sledeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-196/20 od 22.01.2020. godine; 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Vijeća ministara BiH (zakon u prvom čitanju), broj: 01,02-02-1-1885/18 od 17.01.2020. godine; 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, predlagač: Vijeće ministara BiH (P.Z.E.I.), (zakon u prvom čitanju), broj: 01,02-02-1-2852/18 od 17.01.2020. godine; 26 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju), broj: 01,02-02-1-489/19 od 17.01.2020. godine; 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, predlagač: zastupnik Zlatan Begić (zakon u prvom čitanju), broj: 01-02-1-1882/19 od 17.01.2020. godine; 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (predlagači zastupnici: Saša Magazinović, Jasmin Emrić i Šemsudin Mehmedović) po skraćenom postupku, u skladu sa članom 132. Poslovnika, broj: 01- 02-1-1955/18 od 17.01.2020. godine; 9. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač: Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1200/19 od 01.07.2019. godine, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30.08.2019. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I.), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1694/19 od 25.09.2019. godine (prvo čitanje); 12. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-1888/18 od 10.08.2018. godine; 13. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-1469/19 od 14.08.2019. godine; 14. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2016. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2316/18 od 23.10.2018. godine; 15. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2017. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2276/19 od 30.12.2019. godine; 16. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02-16-1-391/19 od 20.02.2019. godine; 17. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18- 683/19 od 27.03.2019. godine; 18. Godišnji izvještaji Centralne banke BiH za 2018. godinu, broj: 01-16-1-699/19 od 01.04.2019. godine; 19. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-16-1-709/19 od 01.04.2019. godine; 20. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH za 2018. godinu, broj: 01-50- 18-922/19 od 03.05.2019. godine; 21. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju – detaljnoj analizi rada Izvozno-kreditne agencije BiH, s posebnim naglaskom na poslovanje s „Unisom“ – fabrikom cijevi Derventa, s prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove agencije, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01-50-1-15-50/17 od 17.01.2020. godine; 27 22. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Branislava Borenovića povodom rasprave o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2017. godinu i Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-19-1942/18 i 01,02- 50-18-1726/19 od 17.01.2020. godinu; 23. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2018. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-865/19 od 23.04.2019. godine; 24. Informacija o stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02,03-50-18-1649/19 od 17.09.2019. godine; 25. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-205/20 od 22.01.2020. godinu; 26. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-198/20 od 22.01.2020. godine; 27. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-199/20 od 22.01.2020. godine; 28. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje sedam članova Ureda za razmatranje žalbi BiH u Sarajevu, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-201/20 od 22.01.2020. godine; 29. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-197/20 od 22.01.2020. godine; 30. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, po jednog iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34- 1-203/20 od 22.01.2020. godine; 31. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-204/20 od 22.01.2020. godine; 32. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH kojim se nespojivost dužnosti (sukob interesa) nositelja pravosudnih funkcija proširuje i na njihove bliske srodnike, modelirano na pravilima, definicijama i ukupnim rješenjima sadržanim u Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, smjernicama VSTV-a, OECD-a, Evropske unije, Vijeća Evrope i sličnih međunarodnih tijela“, broj: 01-50-1-288/19 od 05.02.2019. godine; 33. Razmatranje zastupničke inicijative Mirjane Marinković-Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i 28 Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), upućujem zastupničku inicijativu za izmjenu člana 43. Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04, 7/05, 48/05, 60/10, 32/13 i 93/17), broj: 01-50-1- 846/19 od 18.04.2019. godine; 34. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije i Mirjane Marinković-Lepić za izradu novog Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-1184/19 od 26.06.2019. godine; 35. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Ministarstvo pravde BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH, na način da se u njega uvrsti odredba kojom bi se propisivao rok u kojem je potrebno okončati istragu u disciplinskom postupku, s tim da taj rok ne bude duži od šest mjeseci“, broj: 01-50-1-1464/19 od 09.08.2019. godine; 36. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo, Saše Magazinovića i Mirjane Marinković-Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosimo zastupničku inicijativu da se u okviru Zakona o javnim nabavkama uvrsti kriterij 'zelene javne nabavke' kao instrument zaštite okoliša, kojim se potiče zaštita okoliša i održivi razvoj. Takođe je potrebno da sve javne institucije, na svim nivoima vlasti, donesu zelene akcione planove u kojima se navode različite aktivnosti i mjere podrške za zelenu ili održivu javnu nabavku.”, broj: 01-50-1-1609/19 od 09.09.2019. godine; 37. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se od Ministarstva komunikacija i prometa BiH traži da pripremi i u proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, kojim bi se značajno pooštrile sankcije za vozače motornih vozila u praktičnom upravljanju vozilom, kod kojih se utvrdi količina alkohola u krvi preko 1,5 g/kg (član 174. (2) Zakona)”, broj: 01-50-1-2130/19 od 11.12.2019. godine; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o saradnji u oblasti zdravlja životinja i karantinu, broj: 01,02-05-2-2552/18 od 27.11.2018. godine; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti turizma, broj: 01,02-21- 1-1496/19 od 20.08.2019. godine; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda (Amandmani iz Kampale), broj: 01,02-21-1-2224/19 od 23.12.2019. godine. Hvala. Prelazimo, dakle, na tačku dnevnog reda broj jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. sjednice Predstavničkogo doma Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste Zapisnik. Da li neko od uvaženih zastupnica ili zastupnika ima neke primjedbe ili sugestije? Uvaženi zastupnik Borenović, izvolite. 29
Hvala uvaženi predsjedavajući Predstavničkog doma, uvažene kolegice, kolege parlamentarci, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti. Imam jedan, jednu primjedbu na Zapisnik sa prethodne sjednice Parlamenta koja je bila obimna po broju materijala, 48. tačaka dnevnog reda, i sami smo svjedoci da smo u samom finišu te sjednice prilikom glasanja kao na trci 100 metara sa preponama radili jako brzo i potkrala se jedna greška. Jedan od zaključaka koji sam predložio u skladu sa Poslovnikom vezano za 13. i 14. tačku dnevnog reda u kojim se radilo o izvještajima o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta nije stavljen na glasanje. Radi se o Zaključku da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje sekretara Doma da u roku od 10 dana sazove konstitutivnu sjednicu privremene istražne komisije Predstavničkog doma čiji je cilj da istraži stanje u pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini sa posebnim osvrtom na sposobnost Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da učestvuje u procesima neophodnim na putu Bosne i Hercegovine ka članstvu u Evropsku uniju osnovanim zaključkom sa 2. hitne sjednice Doma čiji su članovi imenovani u skladu sa tim zaključkom. Uredno je zaključak predan, može se desiti, ja potpuno razumijem, kada imamo mnogo tačaka dnevnog reda, i vidjeli smo danas kada smo diskutovali o prijedlogu uvaženog kolege Arnauta, može se desiti da u velikom broju zaključaka neki ne bude dat na glasanje, ja to potpuno razumijem. Zato i jeste usvajanje zapisnika sa prethodne sjednice Parlamenta i moja je obaveza da kao parlamentarac reagujem, da na to ukažem i da vidim šta je rješenje, kako ovu situaciju prevazići. Da li je moguće glasati naknadno ili ću iskoristiti mogućnost da ovaj isti zaključak kroz neku drugu tačku koja se veže za stanje u pravosuđu predložim? A zašto je to važno? Možda i Vi kao predsjedavajući i kao prvi prvi čovjek trenutno u Kolegiju možete dati obrazloženje – zašto nije konstituisana privremena istražna komisija Predstavničkog doma koja je većinom glasova formirana Zaključkom sa sjednice još iz juna mjeseca 2019. godine? Koliko ja znam, poslanički klubovi, bar znam kad je u pitanju naš poslanički Klub, su dostavili prijedloge svojih članova za ovu privremenu istražnu komisiju. Na ovaj način dolazimo u jednu situaciju da usvajamo zaključke upravo Predstavničkog doma koje ne provodimo. Ovdje je, vjerujte, velika odgovornost upravo na vama, članovima Kolegijuma ili Vama kao predsjedavajućem koji zajedno sa sekretarom trebate da objasnite zašto ova Komisija nije konstituisana ako je već usvojena Zaključkom Parlamenta i na taj način mi moramo izaći iz ove situacije i ako možete dati obraloženje da li će biti konstituisana u narednih nekoliko dana? Ja sam spreman da zaključak ne predlažem ponovo, ali ću [[govornik se upozorava na vrijeme]] insistirati na ovome što je obaveza Predstavničkog doma kada je u pitanju odluke koje smo donijeli većinom glasova onako kako je to predviđeno Poslovnikom i kada je u pitanju ova privremena istražna komisija koja treba da [[govornik se upozorava na vrijeme]] istraži stanje u pravosudnim institucijama BiH, a svi smo svjesni kakvo je stanje u pravosuđu BiH.
Hvala. Mislim da zaključak prošli put nije bio vezan ni za jednu tačku dnevnog reda, zbog toga nije stavljen na glasanje. Smatram sasvim svrsishodnim da to predložite ponovo uz neku od adekvatnih tačaka, a biće ih u narednom periodu. Ja podsjećam da smo za 11. mart zakazali tematsku sjednicu o situaciji u pravsuđu na kojoj će biti pozvani članovi VSTV-a, glavna tužiteljica, predsjednik suda itd. To će svakako biti prilika da raspravljamo i o ovakvim temama. 30 Zastupnik Mektić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam nešta na početku govorio vezano za ovaj besmisleni dnevni red, po meni, besmisleni dnevni red, pa bih predložio ako je moguće da ...
Ovo je Zapisnik sa 3. sjednice.
Molim?
Govorimo o eventualnim primjedbama na Zapisnik sa prošle sjednice.
Au, onda ništa, ništa. Mislio sam da nešta kažem, ali ok onda.
Dakle, ne javlja se više niko za raspravu. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i incijative u pisanoj formi postavili su zastupnici: Adil Osmanović jedno pitanje; Mirko Šarović jedno pitanje; Mirjana Marinković-Lepić 20 pitanja i jednu incijativu; Predrag Kožul jedno pitanje; Aida Baručija 14 pitanja; Nada Mladina jedno pitanje i dvije incijative; Damir Arnaut tri pitanja; Saša Magazinović jedno pitanje; Mira Pekić jedno pitanje. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori uvaženim zastupnicima i zastupnicama: na pitanje Saše Magazinovića dostavljeno je 14 odgovora; na pitanja Aide Baručije sedam; na pitanje Mirjane Marinković-Lepić 17 odgovora i na pitanja Damira Arnauta dostavljeno je sedam odgovora, u skladu sa onim što mi imamo, u skladu sa informacijama koje mi imamo u skladu sa informacijama koje mi imamo od naše Službe. Da li neko od uvaženih zastupnika ima komentar na dobivene odgovore? Da, uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Krajem prošle godine slavodobitno je proglašeno da preuzimamo kontrolu nad bh. nebom. Tada se desila, ako ćete se sjetiti, ona fešta u tom povodu koja je plaćena 300.000 KM plus PDV. I nekako je zbog tog što je, zbog te bahatosti BHANSA-e u drugi plan otišla suština toga 31 da li smo mi ili ne zaista preuzeli bh. nebo, kontrolu bh. neba u cjelosti. Pa sam ja, osim potrebe da ocijenim sramotnim toliko trošenje para za feštu pitao – a šta smo slavili? Iz odgovora BHANSA-e koji je istinit i korektan prozilazi da mi nismo preuzeli kontrolu bh. neba u cjelosti. Ljudi su čak poslali i sliku gdje se tačno vidi šta kontrolišemo mi, šta kontroliše Hrvatska, šta kontroliše Srbija. U odgovoru stoji da su u budućnosti planirana kapitalna ulaganja u infrastrukturne projekte, prije svega nabavka dva nova i modernizacija postojećih radara na Jahorini i Međunarodnom aerodromu u Sarajevu, da će biti potrebno školovati nove kontrolore leta, pa kad se to sve završi, onda ćemo tražiti novu simulaciju u kojoj će se nastojati dokazati da smo sposobni pružati usluge oblasne kontrole letenja i u većem području odgovornosti od ove sada. Dakle, slavljeno je preuzimanje dijela, kontrole nad dijelom bh. neba i zato je potrošeno 300.000 maraka, a kako je bilo preuzimanje neba, takvi su bili i izvođači na fešti, jedan iz Bosne i Hercegovine, jedan iz Srbije i dva iz Hrvatske. U to vrijeme razgovarao sam sa jednim kolegom Mostarcem i preneražen stvarno tom informacijom za koju sam u početku mislio da nije tačna kažem njemu – kako ih nije bolan stid, potrošit 300.000 maraka, slaveći preuzimanje bh. neba koje usput nisu ni preuzeli? Kaže on meni ono mostarski, kaže – brato, gledaj to ovako, sreća pa nisu preuzeli čitavo nebo, inače bez po’ miliona fešta ne bi mogla biti. I to je taj mostarski humor koji ja izuzetno cijenim, a u ovom slučaju ova čitava priča je tragikomična, posebno kad je na kraju BHANSA to sve stavila na papir. Hvala.
Uvaženi zastupnik Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovako, meni je novinar prije nekog vremena prošle godine ukazao na jednu svoju opservaciju, što je mene ponukalo da postavim čitav niz poslaničkih pitanja svim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine. I uglavnom dobivam, ti odgovori pristižu, a ono na što mi je ovaj novinar ukazao je da je primjetio trend da nakon što je usvojen onaj moj zakon o ograničavanju naknada za rad u komisijama, da je veliki broj institucija, određeni broj institucija, enormno podigao naknadu za stimulacije i da se vrlo često te naknade za stimulacije koriste umjesto naknada za rad u komisijama koje su bile enormni iznosi ranije. I zbog toga sam ja uputio pitanje svim institucijama na nivou Bosne i Heregovine – koji je iznos 2015., dakle, prije stupanja na snagu mog zakona oko smanjenja otpremnina i za stimulacije i koji je 2018.? Ovo, ove informacije koje sam dobio od tog novinara pokazuju da zaista postoji taj trend, a on je pogotovo evidentan kad je u pitanju Uprava za indirektno oporezivanje. Dakle, Uprava za indirektno oporezivanje koja je bila primjer institucije dok ovaj moj zakon nije stupio na snagu, tih enormnih naknada za rad u komisijama, ima čak ovdje nekih ljudi koji su uzimali ogromne plate, pa još 2.000, 3.000 maraka zato što su bili u Upravi, kao komisijsku naknadu, odnosno naknadu za rad u Odboru. Ta Uprava je 2015. godine ukupno za stimulacije isplatila 288 maraka, a 2018. godine 405.131 marku. Znači 288 maraka dok su imali neograničene maltene naknade za rad u komisijama. Čim su se te naknade za rad u komisijama ograničile mojim zakonom od 475 maraka mjesečno, oni su to digli, kažem sad opet 405.131 marku. Znači, ovo je nešto, i ja se zahvaljujem novinaru, zna on koji je, ovaj, na tome što je to primjetio, što sam ja onda pokrenuo ovo i evo sada polako dobivamo te podatke. I ovo je nešto što definitivno treba istražiti, i to ne samo mediji nego i drugi organi. Dakle, pazite, 2015. godine 288 maraka, 2018. 405.000 maraka. To je ogromna razlika i prevelika je slučajnost, a kažem, i 32 druge institucije, mada ima jako puno institucija koje, kod kojih se ne može uočiti bilo kakva malverzacija, međutim, isto tako ima ovakvih primjera. A što se samog odgovora tiče, ja mogu samo reći, kao i gospodin Magazinović, ja sam izuzetno zadovoljan korektnim odgovorom što su nam dali, a upravo je ovo i poenta parlamentarnog nadzora, da pitamo ovakva pitanja i dobijamo istinite odgovore kako bi se stanje moglo poboljšati. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Baručija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih iskoristila priliku da se zahvalim svima koji su dostavili odgovore na moja poslanička pitanja. Iskoristila bih svakako priliku da se zahvalim Istraživačkom sektoru Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine koji su po mom nalogu uradili dva istraživanja koja mi zaista pomažu u radu. Jedino s čim nisam zadovoljna je odgovor koji sam dobila na pitanje koje se tiče legitimnosti i svih odluka koje su donesene u proteklom periodu od strane sekretara Zajedničke službe i sekretara Predstavničkog doma, s obzirom da prema Zakonu o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, član 18., mandat sekretara domova i sekretara Zajedničke službe ne može biti duži od mandata saziva Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, u odgovoru koji sam dobila sve što je navedeno odnosi se na mandatni taj period, odnosno na aktivnosti koje se mogu uraditi u toku mandata. No međutim, šta nakon isteka mandata, ja nisam dobila odgovor. Stoga ću uputiti jedno dopunsko pitanje, odnosno precizirati pitanje kako bih dobila konkretniji odgovor. Hvala.
Hvala. Nemam više prijavljenih za komentare na dobivene odgovore. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-196/20 od 22.01.2020. godine Prijedog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku ste dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Izvolite, javio se prvo uvaženi zastupnik Helez, a i zastupnik Damir Arnaut. Možda je bolje obrnuti redoslijed, tako mi se čini. Dajemo prvo riječ zastupniku Arnautu kao predlagaču. Izvolite. 33
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, rasprava je isključivo o hitnom postupku. Prošli put sam obrazložio sve te razloge, a Poslovnik, definitivno je to utemeljeno na Poslovniku. Dakle, Poslovnik dozvoljava hitnu proceduru ukoliko je zakon ili hitnog karaktera, takvog stepena hitnosti ili ukoliko je propisan na tako jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju, i definitivno zakon koji ima jedan operativni član, potpada pod ovaj drugi kriterij. I podsjećam još jednom da je na prošloj sjednici Doma Dom usvojio moj prijedlog da se o ovom prijedlogu raspravlja po hitnom postupku i to jednoglasno i što sam ja pravilno prepoznao kao pokušaj da se zakon odmah obori, da ne ide u komisijsku fazu i tako je i bilo. Što se tiče i, evo sada ću dodatno obrazložiti zbog čega sam ponovio potpuno isti Prijedlog zakona, činjenica je da su određeni poslanici nakon prošle sjednice uvidjeli da su greškom glasali s obzirom na brzinu kojom se glasanje dešavalo i ja apsolutno im vjerujem, dakle, nije ovo gdje nemam razloga da im ne vjerujem. Znači, radi se o poslanicima kojima zaista vjerujem kad su ovakve stvari u pitanju na riječ. Neka druga, jedna druga vrsta poslanika je istakla da su glasali protiv zato što nisam bio tu prisutan. Ja sam opravdao svoje odsustvo i razumijem to potpuno kao razlog, ali isto tako molim da mene oni razumiju, opravdao sam svoje odsustvo iz zdravstvenih razloga i zaista se zahvaljujem kolegi Magazinoviću na njegovoj incijativi kojom je pomogao ne samo meni, nego, siguran sam jednom velikom broju građana i u svakom slučaju sad je sve u redu. Zahvaljujem se gospodinu Magazinoviću na tom, ali evo, što se tiče ovih poslanika koji su to izrazili, moje odsustvo kao razlog zbog čega nisu glasali, to je bio taj razlog i iz tog razloga, takođe, sam osjetio potrebnim da ponovim, i danas ću biti prisutan kod tog glasanja. Dakle, ovo su, kada je u pitanju hitna procedura razlozi, a o samom meritumu zakona, naravno, ću diskutovati ukoliko hitna procedura bude odobrena. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Helez.
Otprilike to sam mislio oko hitnosti slično, pa da ne bih ponavljao, odustajem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, osim ovog razloga koji je naveo kolega Arnaut, da je ovaj Zakon prividno jednostavan, ima niz razloga zbog kojih ja predlažem da se ne razmatra po hitnom postupku, nego da ipak ima neku drugu proceduru kao bismo mogli prije svega ustanoviti da li je ovaj Zakon ustavan. Ja sam, naime, i član Ustavnopravnog povjerenstva, ali nisam bio u tom dijelu 34 sjednice, evo, ispričao sam se, tada da sjednici kada se o tome ... nije sad na ovoj bila. Dobro, nema veze, dakle, uglavnom postavlja se pitanje njegove primjene. Kada govorimo o mandatu i kada se utemljenje traži ovog Z akona i nekih ranijih zakona koje je gospodin Arnaut predlagao, ovaj, sa Ustavom. Pa bih predložio ipak da se ne radi po hitnom postupku, a također bih iskoristio priliku, znači dok smo mi ovo raspravljali, eto, neko nas prati, pa me jedan predsjednik Mjesne zajednice Dolac kod Travnika nazvao i rekao da oni imaju stav, za razliku od nas, ovdje u Parlamentu. Pa mu se ispričavam, ako me gleda dalje. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Čolo, ispravka krivog navoda.
Pa gospodin Lovrinović je reko da, hvala predsjedavajući, pozdravljam sve kolege, je rekao da je Zakon bio na Ustavnopravnoj komisiji. Ovaj Zakon nije bio niti jednom na Ustavnopravnoj komisiji jer je i prošli put kada je podnesen, podnesen kao hitan i onda nije zahtjevao raspravu na Ustavnopravnoj komisiji, tako da mi se nismo mogli mogli izjasniti o ustavnopravnom osnovu za ovaj Zakon, niti o njegovoj usaglašenosti sa pravnim sistemom BiH.
Hvala. Uvaženi zastupnik Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Mislio sam samo gospodinu Lovrinoviću, ali ima potrebe i za gospođu Čolo. Dakle, ovaj Zakon je već bio u proceduri 2015. godine. Tada je prošao dvije komisijske faze, dva čitanja i tek je na samom kraju oboren i dobio je pozitivno Mišljenje Ustavnopravne komisije, tako da tu ustavnost apsolutno nije upitna. Takođe, podsjećam da kad je ovaj mandat Parlamenta u pitanju da prošli put je jednoglasno ovaj Dom podržao zahtjev o hitnom postupku, uključujući, ako se ne varam, i glasove kolege Lovrinovića i kolegice Čolo. Prema tome, ustavnost ovog Zakona ni u kom slučaju ne može biti upitna, jedino na šta se kolege potencijalno mogu pozvati kad su plate u pitanju, odnosno kad su finansijske naknade u pitanju, je član Ustava koji zabranjuje smanjenje naknada u toku trajanja mandata, ali ovo je penzija koja se ostvaruje po odlasku u penziju. Prema tome, apsolutno je nesporan ustavni osnov ovog Zakona i, kako sam već rekao, on je prošao Ustavnopravnu komisiju u prošlom sazivu ovog Parlameta, a sve kolege koje su prisutne na ovoj sjednici su ga podržale, zahtjev za hitni postupak na prošloj, odnosno pretprošloj sjednici ovog Doma. Hvala. 35
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Sada ćemo se izjasniti o zahtjevu za hitni postupak. Molim da se izjasnimo o zahtjevu za hitni postupak. Je li neko tražio da se ponovi? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok. Molim vas da se ponovi izjašnjavanje o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno prisutnih 36 – za 19, protiv 12, suzdržanih 5. Dakle, postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usaglašavanje Kolegija]]
Hvala predsjedavajući. Dakle, nadležna Komisija za saobraćaj i komunkacije je dala negativno Mišljenje na ovaj Prijedlog zakona, tako da ćemo se danas izjašnjavati o Mišljenju Komisije, a ne o Prijedlogu zakona i zbog toga pozivam kolege da glasaju protiv Mišljenja Komisije kad dođe ovo na glasanje, odnosno da odbace Mišljenje Komisije i time će se ovaj Zakon vratiti ponovo Komisiji na ponovni postupak pred tom Komisijom. O čemu se u ovom Prijedlogu zakona radi? Suština je vrlo jednostavna. Oni koji ne plaćaju alimentaciju ne mogu dobiti pasoš Bosne i Hercegovine, a ako ga već posjeduju biće im oduzet. Ovo je modelirano na najboljoj praksi zapadnih zemalja. Prošlo je test kada su u pitanju sloboda kretanja itd., i mi isto tako imamo slična rješenja na drugim poljima u Bosni i Hercegovini, a to je naprimjer, ako neko ne plaća kazne za parking, za brzu vožnju, za bilo koji drugi prekršaj u saobraćaju, ne može dobiti novu vozačku dozvolu dok ne izmiri te obaveze i to apsolutno nije sporno, a ono što je činjenica je da se strahovito povećala naplata tih kazni nakon što je ovo pravilo uvedeno. Ljudi ne mogu dobiti vozačku dozvolu dok sve ne plate i to je potpuno isti princip ovdje, s tim što ovdje imamo i ovaj humanitarni karakter, a to je da kada ne plaćate alimentaciju da trpe djeca i najmanje što se može uraditi na državnom nivou je da se uvede ova restrikicija koja će odmah biti otklonjena nakon što osoba u pitanju plati te svoje obaveze prema djetetu. Na sjednici Komsije obrazloženje Ministarstva civilnih, odnosno predstavnika Ministarstva civilnih poslova je bilo da oni nisu primjetili probleme u naplati alimentacije što je apsolutno netačno i tome neću pridavati nikakav dalji značaj jer je dovoljno čuti šta samohrani roditelji, i namjerno potenciram roditelji, imaju reći o ovom pitanju. Drugo obrazloženje je da su postojeća rješenja dovoljna da ishode naplatu alimentacije što također nije tačno. Ja sam pitao pomoćnika ministara koliko je takvih rješenja bilo u prošloj godini, da ne mučim sa pet godina unazad i to, i naravno, on apsolutno nije imao podatke. Prema tome, ako nemate taj osnovi podatak koliko je bilo rješenja u prošloj godini, onda sigurno ne može reći da su postojeća rješenja adekvatna. Tako da, kada ovo dođe na glasanje, kažem opet, ne glasa se o Prijedlogu zakona, molim kolege da glasaju protiv negativnog Mišljenja Komisije kako bi se ovaj Zakon vratio u komisijsku proceduru i održao u životu. 38
Hvala naljepša. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30.08.2019. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 05.09.2019. godine. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, ali nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, potpuno je ista situacija, negativno mišljenje Komisije, s tim što je omjer bio 4:4 u toj Komisiji. Ja opet molim kolege da glasaju protiv negativnog mišljenja Komisije, neće se glasati o Zakonu, već protiv negativnog mišljenja Komisije. Ukratko, kada je suština Zakona u pitanju olakšavaju se prijave na konkurse u institucijama, za poslove i radna mjesta u institucijama BiH, aplikanti trenutno nepotrebno troše i novac i vrijeme time što su prisiljeni da dostavljaju originale ili ovjerene kopije većine svoje dokumentacije. Ovaj Prijedlog zakona jednostavno kaže da osoba koja aplicira na posao u institucijama BiH može dostaviti kopije, a ukoliko osoba prođe dalju proceduru, sve je to jasno precizirano u Prijedlogu zakona. Ja ću podsjetiti kolegu Osmanovića na Kodeks neokretanja leđa kad neko govori, hvala. Ovaj, a ukoliko osoba prođe proceduru i uđe u uži izbor ima Agencija za državnu službu joj daje rok od sedam dana da dostavi originale ili ovjerene kopije. Značajno bi se olakšalo kandidatima, značajne bi se uštede napravile po građane Bosne i Hercegovine, kandidatu koji se prijavljuje na ove konkurse i ja znam, mislim da ovo je sad teška bitka, mislim mi sad trebamo pored opće većine dobiti i entitesku većinu i meni je ..., a znamo da ta entitetska većina znači 10 u drugom krugu. Interesantne su mi bile izjave, mislim da je bio gospodin Radmanović, ali nisam siguran, neko iz SNSD-a je rekao da SNSD-e nema 10 u Predstavničkom domu. Vidjeli smo na ovim otpremninama da ima, da je to gospodin Adil Osmanović i ja sam svjestan da će vrlo teško biti da bilo šta prođe, s ozbirom da SNSD-e i gospodin Adil Osmanović kontrolišu tih 10 ruku, ali evo naše je da pokušavamo kada su u pitanju interesi građana BiH. Hvala.
Hvala. Tačka 11. dnevnoga reda, a imamo, oprostite još imamo Sanja Vulić, diskusija. Izvolite. 39
Hvala predsjedavajući. Ja samo želim reći kada je u pitanju prijedlog gospodina Arnauta da mi imamo i pozitivne primjere, u Republici Srpskoj, evo recimo konkretno, u gradu Doboju, gradu Banjaluci, gradu Trebinju dovoljno je da oni koji se prijavljuju na konkurs dođu, znači samo kažu da im je ovjera potrebna u svrhu prijave na konkurs i apsolutno ne plaćaju taksu. Tako da možda se to može urediti na nivou entiteta da ne donosimo novi zakon. Toliko i hvala.
Hvala. Zastupnik Arnaut, ispravka krivog navoda.
Dakle, potpuno je kolegica Vulić u pravu, postoje takvi primjeri u određenim lokalnim zajednicama, međutim to su parcijalna rješenja, ovdje bi se ljudima olakšalo dostavit. Ali vidite to je takođe svjetska praksa, dostavite kopiju, 300 ljudi se zna prijaviti na jedan konkurs, ako oni koji uđu u uži izbor ADS im dostavlja da imaju rok od sedam dana da dostave originale ili ovjerene kopije i onda izlažete trošku samo tu jednu limitiranu grupu ljudi koji su u užem izboru i zaista ne vidim, na kraju krajeva već imamo Zakon o državnoj službi, ne uvodimo novi zakon, nema prenosa nadležnosti, znači samo olakšavamo proceduru koja već postoji i koja je vrlo detaljno definisana, samo dodajemo ovu rečenicu. Nije mi zaista jasno zašto neko ovo ne bi podržao. Hvala.
Hvala. Tačka 11. je, Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I.), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02- 1-1694/19 od 25.09.2019. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je dostavio Mišljenje 01.10.2019. godine, Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Komisiju za vanjsku trgovinu i carine. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje i utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen s Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH. Komisija za vanjsku trgovinu i carine dostavila je Mišljenje, Komisija je podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Nemamo prijavljenih. 40 Idemo dalje, prije prelaska na tačku 12. dnevnog reda predlažem da se objedini rasprava o tačkama 12. i 13. imajući u vidu da je riječ o izvještajima iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine. Dakle, pozivam vas da se izjasnimo o prijedlogu da objedinimo raspravu o tačkama 12. i 13. Od ukupno prisutnih 34 – za 30, protiv ništa, suzdržana 4. Imamo opću i entitetsku većinu. Dakle, usvojili smo prijedlog da objedinimo rasprave o tačkama 12. i 13. Tačka 12. je, Ad. 12. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-1888/18 od 10.08.2018. godine
Hvala. Poštovani predsjedavajući, ja sam htio prošli puta ono kad sam se javio, ovaj, nešta da kažem, pa istina nisam bio upratio dobro dnevni red, pa sad da iskoristim priliku, pa da kažem, pošto je ovaj dnevni red ovako, opet kažem, po meni lično, besmislen, raspravljamo, primamo k znanju itd. neke stvari. Dajte molim vas objedinite te, to što je k znanju, što je na znanje, da ovo završimo za 15 minuta, trošimo resurse džaba ovdje, struja, grijanje, nema šta ne radimo itd. To što je k znanju, to primimo jel’ to je sad izvještaj iz 2017. godine, to je, to je besmisleno da raspravljamo. Pa ću ako se bude ovako u ovom ... na ovaj način to dalje nastavljalo imam jedan dobar prijedlog i ja ću onda predložiti da ovdje raspravljamo, ne znam ni ja, o uticaju vlage na kredenac jel’ tako nešta svašta, pa kad je već bal nek je maskenbal. 41
Dobro, hvala. Vidite da smo Vas poslušali, objedinili smo tačke. Emrić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. A kolega Mektić je u pravu kada kaže da nije primjereno 2020. godine raspravljati o Godišnjem izvještaju u oblasti poljoprivrede za 2017. godinu, pa i za 2018. godinu, protekla je bila 2019. pa ćemo raspravljati u 2020. godini. Međutim, ja razumijem da je to forme radi, da su se formalno ovi izvještaji trebaju naći na dnevnom redu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ali bez obzira na tu formu potrudio sam se da pročitam izvještaje, prije svega kako bih dobio više informacija u odnosu bosanskohercegovačke vlasti prema razvoju poljoprivrede, prema ruralnom razvoju. Sve politike političkih subjekata u Bosni i Hercegovini podupiru razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj više deklarativno, ali kroz ove statističke podatke koji dolaze sa entitetskih nivoa vidimo da ipak postoji jedan dio financijskih sredstava koji se odvaja za razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj, za poticanje poljoprivredne proizvodnje i iz ovih podataka također možemo vidjeti da su ta financijska sredstva još uvijek nedostatna, te da se i dalje treba zagovarati povećanje budžetskih sredstava svih nivoa vlasti za razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj. Mi se suočavamo sa pojavom da velik broj građana Bosne i Hercegovine napusta Bosnu i Hercegovinu i oni treže posao u zemljama Zapadne Europe. Mnogi ti naši građani bavili su se poljoprivredom, živjeli su na selu, upravo zbog toga što nisu osjetili adekvatan odnos vlasti prema njihovom statusu oni su u velikoj mjeri zatvorili svoja gazdinstva, parkirali mehanizaciju, spakirali torbu i otišli su u Sloveniju, u Austriju, u Njemačku, vjerojatno sa namjerom da se neće vratiti do penzije. Da smo ranije prepoznali potrebu razvoja sela, potrebu ulaganja u seosku infrastrukturu, ja pretpostavljam da bi velik broj naših građana ostao na selu. Međutim, šta je sada trend? Sada je trend da i, pod navodnicima, veći farmeri suočeni s postojećom veoma teškom situacijom na tržištu razmišljaju o zatvaranju svojih farmi, o smanjenju svojih poljoprivrednih gazdinstava i razmišljaju čak o odlasku. Kako ćemo to preduprijediti? Pa sigurno nećemo na način kako smo to do sada radili, a ja ću se sada fokusirati na državni nivo vlasti koji nije uradio ono što je trebao uraditi i što je u svakom slučaju bila njegova obaveza, ovabeza svih onih koji su u vlasti svih ovih godina na državnom nivou. To je pitanje uspostave IPARD operativnih struktura. Pomalo mi je već neugodno o tome govoriti u ovom uvaženom Domu, jer sam i ranije postavljao pitanja i tražio informacije, predlagao zaključke da se približe ti stavovi, da se konačno uspostavi i ta agencija za plaćanje, da se omogući našim poljoprivrednim proizvođačima da mogu pristupiti IPARD fondovima, koji su namjenjeni upravo njima, upravo farmerima da se njihova gazdinstva i infrastruktura osposobi kako bi bili konkurentni na evropsko tržište. Idemo ka Europskoj uniji, ali naši poljoprivredni proizvođači, naši farmeri nisu pripremljeni za to tržište. Deset godina nije se uspjelo usaglasti da imamo jednu agenciju za plaćanje, odnosno da se u cjelosti uspostave IPARD operativne strukute. Pa ja ne, ja stvarno ne razumijem šta je to toliki problem. Deset godina naši poljoprivredni proizvođači nisu mogli pristupiti, pod navodnicima, po 30 miliona eura na godišnjem nivou, ne mogu ni danas, neće moći ni sutra. Stoga je ovaj problem, koji ja ne vidim da je problem, ustvari ova potreba neophodna da se o tome razgovara, da se konačno pokaže da evo mi koji smo na državnom nivou, imamo susjećanje sa potrebama sektora poljoprivrede, sa potrebama poljoprivrednih proizvođača i farmera. Na ovaj način mi nismo ništa pokazali, da 42 smo zainteresirani, da im želimo pomoći. Nisam dobio do sada informaciju šta je problem, koliko se približilo, približilo postizanju tog sporazuma između entiteta i da li je moguće da se postigne taj sporazum. Iako sam ranije predlagao zaključke, zaduženo je od strane ovog uvaženog Doma Vijeće ministara, da sazovu sastanak, da nas informiraju, naravno nismo dobili tu informaciju. Ali evo ja ću ponovno predložiti zaključak, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH u skladu s naglašenom potrebom uključivanja visokog političkog nivoa u godišnjim izvještajima iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2017. i 2018. godinu traži od predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da u suradnji s ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine u roku od 30 dana organizira sastanak sa premijerom Vlade Federacije BiH, predsjednicom Vlade Republike Srpske, predsjednikom Vlade Brčko distrikta, ministrima za poljoprivredu i finansije entiteta i Brčko distrikta radi usaglašavanja i konačnog uspostavljanja modela IPARD operativne strukture u Bosni i Hercegovini. Rekao sam da su ovi izvještaji formalnog karaktera, te da se njima ne daje neka posebna pažnja, međutim ja bih skrenuo pažnju onima koji pripremaju ove izvještaje da budu odgovorniji kada izvještavaju ovaj uvaženi Dom. Evo u ovom Izvještaju za 2017. godinu na strani 43. pod naslovom – Upravljanje IPARD strukture u Bosni i Hercegovini, potpuno je identičan tekst sa Izvještajem za 2018. godinu na 47. strani, da sada detaljno to ne komentiram, isto poglavlje – Uspostava IPARD strukture u BiH. Pa ne može biti sve isto, znači nemojte očekivati od nas da mi ovo nećemo primjetiti, ubuduće budite odgovorni pa ažurirajte ove tekstove, a nemojte samo prepisivati. Evo to je sugestija, iako, kažem, ovo je vrlo ozbiljna stvar i uspostava IPARD operativne strukture u Bosni i Hercegovini je vrlo važna za pristupanje EU fondovima, pretpristupnim fondovima za razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj. S obzirom da je vrijeme već pri kraju, ja neću detaljno obrazlagati potrebu za još jedan zaključak koji ću predložiti, ali s obzirom na aktualnu situaciju i nemogućnost korištenja IPARD operativnih struktura cijenima da je ovaj zaključak vrlo važan i da bi on trebao biti nešto što podstiče razvoj poljoprivredne proizvodnje i daju sigurnost farmerima da ostanu u Bosni i Hercegovini, da evo mi njima dajemo podršku i šaljemo pozitivne signale da ih osnažimo i da ubuduće njihov status i njihova priprema za vrlo zahtjevno evropsko tržište bude u skladu s potrebama. Zaključak bi glasio: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana istraži, analizira i predloži model uspostave fonda za razvoj poljoprivrede i ruralni razvoj na nivou Bosne i Hercegovine ili nekog drugog oblika podrške i financijske pomoći farmerima i poljoprivrednim proizvođačima radi osiguranja grant sredstava za pristup i korištenje europskih fondova namjenjenih razvoju poljoprivrede i ruralnom razvoju u Bosni i Hercegovini. Samo kratko da kažem, poljoprivredni proizvođači, farmeri ako žele koristiti neki od fondova oni moraju imati u cjelosti, u stopostotnom iznosu financijska sredstva za realizaciju takvog projekta. Znači, oni moraju biti spremni da samostalno isfinanciraju cijeli projekt, to farmeri u Bosni i Hercegovini nisu u mogućnosti stoga je njima neophodno pomoći, jer nakon završetka cijelog projekta tek oni tada stječu pravo da dobiju onih 50% sredstava granta iz fondova EU. Stoga je ovo jedan od modela kako pomoći našim farmerima da pristupe fondovima EU. Hvala. 43
Svaka čast, tačno 10 minuta. Informacija, imaćemo pauzu od pola dva do pola tri, pa da zastupnici i zastupnice to znaju. Uvažena zastupnica Miljanović.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege. Ja bi se samo pridružila ovoj diskusiji i rekla da zaista moramo vodoti računa o ovim fondovima koji se izdvajaju za razvoj poljoprivrede i ruralnog dijela stanovništva i za njihov podsticaj, njihove proizvodnje, jer ako imamo podatak da je 17.500 građana Bosne i Hercegovine napustilo Bosnu i Hercegovinu i potražilo svoj spas u nekim drugim zemljama upravo zbog nezaposlenosti, a većina njih je napustila i ovaj osnovni svoj posao u poljoprivredi, onda zaista mislim da svi ovdje moramo da se zabrinemo zbog ovih podataka. Mi imamo niz primjedbi na ovaj Izvještaj, a jedno od njih bi bilo u Poglavlju 4 – Podrška poljoprivredi i ruralnom razvoju u BiH, gdje je na strani 41. ukupna izdvajanja za poljoprivredu i ruralni razvoj u BiH navedeno da je Republika Srpska, na strani 24. u posebnoj tabeli, izdvojila 35.745,00 KM, međutim navedeni iznost nije tačan i taj iznos je 59.990.998,00 KM. Takođe, ovaj, na strani 27. u prvoj rečenici se kaže – da se iz poljoprivrednog budžeta izdvajaju sredstva za mjere na bazi outputa i da u zemljama EU takav vid podrške ne postoji. Naš komentar je da navedena konstatacija nije tačna, jer i zemlje EU za strateški važne proizvode izdvajaju podršku na bazi outputa, odnosno kilograma ili litara proizvedenog proizvoda, a primjer za to su proizvodno vezana plaćanja u susjednoj Hrvatskoj. Takođe u Poglavlju 6, gdje stoji realizacija mjera i prioriteta u oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za 2017. godinu ne navodi se Zakon o hrani, koja se, koji je usvojen 2017. godine u „Službenom glasniku Republike Srpske“ broj 19/17. I naš komentar je da se postavlja pitanje – da li je izostavljanje iz predmetnog Izvještaja Zakona o hrani Republike Srpske i usvojenog, koji u skladu sa nadležnostima Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, urađeno namjerno kako bi se ta oblast prikazala kao isključiva nadležnost Bosne i Hercegovine? Ni, sa, znači nadležnost nivoa Bosne i Hercegovine. A na strani 44. navodi se da je Nacrt akcionog dokumenta za korištenje pretpristupnih sredstava EU iz IPA II paketa završen i upućen Evropskoj komisiji na usvajanje. Naš komentar je da vezano za cjelokupnu aktivnost izrade Sektorskog planskog dokumenta i Akcionog dokumenta, kojim su definisani prioriteti koji će se finansirati na pretpristupnim sredstvima IPA II paketa, a koordinisan od strane Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Direkcije za evropske integracije BiH, pored toga što se odnosi na 2018. godinu, potrebno je naglasiti da je sprovedena bez učešća predstavnika Republike Srpske. Naime, i pored insistiranja predstavnika Republike Srpske u Radnoj grupi za izradu Sektorskog planskog dokumenta i Akcionog dokumenta da se cjelokupni proces odvija u skladu sa usaglašenom Odlukom o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u BiH, prijedlog članova Radne grupe iz Republike Srpske je ignorisan zbog čega oni nisu učestvovali u daljem procesu izrade navedenih dokumenata. Ministarstvo spoljne trgovine BiH i Direkcija za evropske integracije BiH su uz učešće predstavnika iz Federacije i Distrikta Brčko proces završili bez predstavnika Republike Srpske. 44 I posebno bi se osvrnula na Poglavlje 7 – Zaštita zdravlja bilja, veterinarstvo i sigurnost hrane. Ovdje je izostavljen zakon u kome je bez, koji reguliše oblast bezbjednosti hrane i mislim da je to jako važna stavka, jer bezbjednost naše hrane je svakako ugrožena, a pogotovo govorim sa aspekta zdravlja našeg stanovništva. I još jednom bi apelovala na sve nas da podržimo ove fondove za poljoprivredu i ruralni razvoj.
Hvala. Zastupnica Baručija diskusija, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bi predložila zaključak kojim Predstavnički dom zadužuje Vijeće ministara i nadležne institucije da izrade prijedlog propisa o osiguranju najniže zagarantovane cijene sigurnog otkupa za poljoprivredne proizvode, posebno one koji se primarno izvoze iz Bosne i Hercegovine, na taj način bi poljoprivrednici mogli planirati svoja ulaganja, investicije i bili bi zaštićeni od negativnog uticaja pojedinih otkupljivača. Kao primjer navela bi maline, koji su zbog nezaštićenosti i nepostojanja ovog vida osiguranja dosta propale kao šansa za razvoj mnogih ljudi na selu, koji su živjeli upravo od ovog proizvoda. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lovrinović, izvolite.
Taman ovih deset minuta do pauze.
Nadam se da ima i neki zaključak.
Kolega Emriću, ja ću se samo osvrnuti na prijedlog Vašeg zaključka, onog prvog za sastanak gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara, pa evo možda ću biti spreman da ga podržim ukoliko uvrstite da tom sastanku nazoče ministri iz reda županijskih vlada, pošto su podijeljene ovlasti u Federaciji, znači ustavne nadležnosti županija su također u poljoprivredi iznimne i velike, dakle u namjeru možda i veće od Federacije, ali dakle ako to prihvatite možda i podržim Vaš zaključak. Hvala lijepa.
Uvažena zastupnica Novaković-Bursać, izvolite. 45
Uvaženi predsjedavajući u ime Kluba SNSD-a želimo samo još da izrazimo svoje nezadovoljstvo kako formiranim ovim izvještajima o stanju poljoprivrede Bosne i Hercegovine u 2017. i 2018. godini, jer oni u svom sadržaju prvo ne odražavaju u mnogim segmentima činjenično stanje u toj oblasti, ali ono što je nama bitnije ne odražavaju pristup u radu koji nas sve zajedno može da dovede u neku bolju poziciju kada je u pitanju poljoprivreda, sigurnost hrane i sve ono što ovi izvještaji tretiraju. Potpuno smo, evo na tragu i ovog što je gospodin Lovrinović govorio, mi se moramo držati posebno u ovim segmentima poljoprivrede i hrane ustavnih nadležnosti i samo u saradnji sa entitetskim ministarstvima poljoprivrede tražiti rješenja i provoditi, što je još možda bitnije provoditi, a nakon toga i pravilno i ispravno izvještavati. Dakle, oba izvještaja sadrže mnoge činjenice koje nisu u potpunosti, ajde da kažem, ispravne, radi se o periodu koji je iza nas, ali se zaista nadamo da će novo ministarstvo uspostaviti drugačiji vid saradnje, opet kažem, kako bismo iz ovih oblasti doživljavali napredak a ne konstatovali nekakve činjenice koje nam, evo da kažem, ukupno gledano nisu prihvatljive. Hvala lijepo.
Hvala najljepša. Nemamo više prijavljenih, evo pokušaćemo proći još jedu, dvije tačke, onda idemo na pauzu. Prije prelaska na tačku 14. dnevnog reda predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 14. i 15. s obzirom na to da je riječ o izvještajima o preglednom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka. Pa vas pozivam da se izjasnimo o prijedlogu da objedinimo raspravu o tačkama 14. i 15. Hvala. Od ukupno prisutnih 36 – za 33, protiv 1, suzdržana 2. Imamo opću i entitetsku većinu. Dakle, objedinili smo raspravu o tačkama 14. i 15. Ad. 14. Izvještaj o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2016. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2316/18 od 23.10.2018. godine Komisija je kao nadležnu za navedeni Izvještaj odredila Komisiju za financije i budžet, Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj je prihvatila i uptila u dalju parlamentarnu proceduru. Ad. 15. Izvještaj o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2017. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2276/19 od 30.12.2019. godine
Hvala predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne. Moram reći da iako se slažem sa gospodinom Mektićem da su neki izvještaji deplasirani ukoliko ih razmatramo za 2017. i 2018. mislim da nam ova dva izvještaja mogu poslužiti za raspravu i mogu poslužiti za donošenje nekih zaključaka s obzirom na činjenicu da se stanje kad je u pitanju finansiranje političkih partija i transparentnost finansiranja političkih partija nije promijenilo ni do danas, što je vidljivo iz Izještaja koji je urađen od strane grupe nevladinih organizacija, a prije svega Koalicije „Pod lupom“ koji je bio predstavljen ovdje u Parlamentu i nažalost predstavljanju tog Izvještaja prisustvovalo je svega nekoliko poslanika iz ovog Predstavničkog doma. Upravo objedinjavanje ova dva izvještaja omogućava nam istovremeno i usporedbu određenih podataka, ja ću evo izložiti ovdje neke podatke u smislu, dakle prvo ću konstatovati, naravno, da se najveći dio političkih partija u BiH finansira iz budžeta, taj procenat je u 2017. porastao, znači sa 71 u 2016. na 83 u 2017. Stalno se vrti deset stranaka koji su, dakle, najveći potrošači budžetskih sredstava po ovom osnovu. Revizija je u 2016. obradila 124 stranke, u 2017. godini 121 i vidljivo je, dakle, i da se neprestano krše odredbe Zakona o finansiranju političkih partija. Dakle, u 2016. devet stranaka nije imalo kršenje i pozitivno je što se u 2017. taj broj povećao na 15 stranaka, međutim ostali su neki manji prekršaji koji, čiji je broj čak povećan u 2017. sa 63 na 75. Kad je u pitanju kršenje odredaba, dakle osnov za odgovornost i sankcije, odredbe koje proizvode odgovornost i sankciju su prekršile 40 stranaka u 2016. i 31 u 2017. i pokrenuti su i postupci u 2016. protiv 52, a u 2017. protiv 45 stranaka. Ono što je ustvari zabrinjavajuće i što je ostalo potpuno isto kad je u pitanju finansiranje političkih partija i transparentnost u finansiranju političkih partija je činjenica da je u oba ova izvještaja konstatovano da se ne poštuju preporuke GRECO-a, odnosno da preporuke GRECO-a nisu uvrštene u Zakon o finansiranju političkih stranaka i non-stop se, znači, jedna te ista konstatacija provlači da tri preporuke GRECO-a, od devet koje su preporučene, nisu uopšte realizovane, pet da su djelimično realizovano i samo jedna je realizovana na zadovoljavajući način. Ja bih samo podsjetila da se ogromna sredstva troše na finansiranje političkih partija iz budžeta i dakle da su to zaista cifre u kojima opet BiH prednjači, jer se godišnje za finansiranje političkih stranaka u Bosni i Hercegovini izdvaja oko 10 miliona eura. Primjera radi, u Sloveniji je to 5,4 miliona, u Hrvatskoj 6,6 u Srbiji 8,5 miliona, dakle u svim pobrojanim državama se izdvoji manje novca iz budžeta nego u BiH, iako sve navedene imaju ili veći standard ili veći broj stanovnika nego što je to BiH. Takođe, ono što je značajno i što mislim da treba spomenuti da postojeće sankcije u kada su u pitanju, kada je u pitanju kršenje odredaba ovog Zakona ne proizvode određene efekte, obzirom da se znači prekršaji ponavljaju i da se znači iz godine u godinu i pokreću postupci protiv, dakle odgovornih lica u strankama koje krše odredbe ovog Zakona. Kod nas je, dakle, ta kazna maksimalna 5 hiljada eura, a 26, na primjer, od 27 država članica EU propisuje novčane kazne u visini od 20 hiljada eura i takođe propisuju obustavu finansiranja iz budžeta ukoliko se utvrde nepravilnosti u finansiranju političke stranke. Ono što bih ja ovom 47 prilikom predložila, jer dakle svi izvještaji ukazuju da se zadržava potpuno isto stanje u ovoj oblasti i da dakle postojeći zakonski propisi nisu usklađeni, dakle, sa preporukama GRECO-a, sa preporukama nevladinih organizacija koje se bave ovom oblašću, a konstatovano je to i na radionici koju je prošle sedmice organizovala Centralna izborna komisija uz prisustvo eksperata iz ove oblasti, kojoj nažalost opet osim mene nije prisustvovao niti jedan zastupnik iz ovog Predstavničkog doma, a takođe istovremeno je konstatovano da je, recimo, od 2014. do 2018. potrošeno slovom i brojem 281.916.798,00 KM. Ono što bih ja ovom prilikom predložila je zaključak: Da se, dakle da predlažmo da se oformi interresorna radna grupa čiji će zadatak biti rad na izmjenama Zakona o finansiranju političkih stranaka u čiji će se okvir ugraditi preporuke GRECO-a, preporuke Koalicije „Pod lupom“, uz poštivanje istovremeno principa racionalnog trošenja budžetskih sredstava. Predlažemo takođe da sastav radne grupe obavezno obuhvati predstavnike civilnog sektora koji se bave ovim pitanjem, prvenstveno predstavnike Transparensi internešenela i Koalicije „Pod lupom“. Hvala.
Hvala. Dobro, ok onda po dogovoru pauza od 13:30 do 14:30, ako se svi slažete. Ok, vidimo se. [[PAUZA]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa radom. Tačka dnevnog reda broj 16., Ad. 16. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 01,02-16-1-391/19 od 20.02.2019. godine
Poštovani poslanici, želim da vas pozdravim. Iako se radi o Izvještaju od '18. godine, a imajući u prošlom periodu iskustva sa radom ove Komisije, a i vezano za Zakon o javnim nabavkama, htio bih par riječi da reknem. Ja sam svjestan u narednom periodu da će doć vjerovatno do izmjene Zakona o javim nabavkama, vjerujem da će doći i mislim da je istekao mandat, i do izbora novih članova Komisije, ali smatram, posebno kada se radi o opštinama kojih ima 144 opštine na nivou Bosne i Hercegovine, radi se o ogromnim sredstvima da mora se sve učiniti da i Zakon o javnim nabavkama, a pogotovo ova Komisija koja je formirana, da li ona bila u Sarajevu preko 800.000, ili bila u Banja Luci ili u Mostaru, treba uraditi sve i moraju biti moralni ljudi da bi pomogli da se ova sredstva transparentno potroše, ali isto tako, da nema ovako dugih čekanja oko žalbi. Mi smo osam godina prošle godine, tender koji je vezan za prostorni plan, prošle godine tek smo potpisali, poslije osam godina. Prema tome, treba da shvatimo da sredstva koja su u budžetima, posebno gradova i opština, ipak vlast na nivou kantona, županija, entiteta, institucija Bosne i Hercegovine imaju ipak određene skraćene postupke, olakšavajuće. Donesu na sjednicama, da li vlada, da li ..., a mi kao gradovi i opštine nemamo takvu mogućnost. Prema tome, ja što želim u narednom periodu da vjerujem, da kad se tiče Zakona o javnim nabavkama da će doći do izmjena, ne onako kako neki iz nevladinog sektora kažu, da se sve krade i svi koji rade da kradu, mi nećemo onda doći do rješenja. Za one ljude koji žele da i investitori, a isto tako i oni koj naručuju posao da stvarno transparentno i javno dobiju izvođača radova koji će izvršiti na vrijeme te poslove. Ja znam, imao sam praksu tako dugo radeći da su mi izvođači radova donosili iako smo se mi žalili, donosili rješenja, a mi još to uopšte nismo dobili. Ja razumijem da vjerovatno ti jaču investitori znaju kako će te presude biti itd., ali vas ja opet molim da moramo u narednom periodu ovdje, u Parlamentu BiH, raditi da dobijemo dobar zakon. Isto tako, i ovo što se tražilo ovdje i što se traži, jer sada je predsjedavajući pročitao, ja nemam ništa protiv i smatram da 49 treba omogućiti posao, ali moralnost i ljudskost u Komisiji ljudi koji ne žele to da, bez obzira na sredstva koja imaju, bez obzira na dovoljan broj ljudi, znači moraju biti ljudi stručni koji će nam pomoći i omoguićiti da što prije se riješi pitanje žalbe i što prije da izvođač radova dođe i da počne da radi, jer ove godine ako ne radi, džaba je njemu za godinu za dvije početi raditi, mi imamo novi budžet i nova finansijska sredstva. Evo, ja sam imao toliko i želim da u narednom periodu se uključim aktivno i kad se tiče, i ako dođe, i vjerujem da će doći do izmjene Zakona o javnim nabavkama, a također da pokušam, da vidimo i da nađemo mogućnost da stvarno izaberemo najbolje ljude koji će to stvarno transparetno i javno i moralno raditi u narednom periodu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Stevandić.
Hvala lijepo. Kao što je kolega Petrović rekao, teško je ovo, ovaj Izvještaj razmatrati izolovano bez osvrta na Zakon o javnim nabavkama. Opšte se poznate stvari da Kancelarija za razmatranje žalbi se bavi svim predmetima čija je vrijednost preko 800.000 maraka, da do 800.000 maraka razmatraju kancelarije u Banja Luci i Mostaru. Poslije ću govoriti kao ljekar, a prvo bih rekao da ako ima nešto što je kočilo razvoj u Bosni i Hercegovini, nebitno da li je to neki kanton, Federacija BiH ili Republika Srpska, ona je to ta sinergija ili taj, da kažemo, zagrljaj Zakona o javnim nabavkama i Kancelarije za razmatranje žalbi. Da budemo potpuno otvoreni, mi svi znamo da svi veliki ugovori i tenderi nikada neće proći, možda onaj koji je najpovoljniji, nego će proći onaj koji ima prohodnost u Kancelariji za razmatranje žalbi. To je napravilo čitavu stvrukturu ljudi koji su od ovoga napravili biznis. To je biznis na štetu razvoja i upravo se negira svrha da kažemo, da se postigne neki antikorupcioni efekat. Postigao se multikorupcioni efekat. Ogroman broj zgrada, bolnica, postrojenja vezanih za putnu infrastrukturu, željeznčku infrastrukturu je kasnio godinu, dvije ili kao što reče kolega Obren Petrović, osam, jer možda neki ljudi ne razumiju da to funkcioniše na sistem da moraš obezbijediti prohodnost u Kancelariji za razmatranje žalbi. To je surova istina i mi se veoma često možda i pravimo da to nije tako, ali to je mnogo gore od svakog druga mita u Bosni i Hercegovini. Nikoga ponaosob ne želim da optužujem, da imam podatke koji nisu, dobijam mnogo mailova i podataka itd., ali ne vidim, da kažem, u njima to meso koje bi nekoga u Tužilaštvu zainteresovalo, ali je javna tajna da taj sistem prohodnosti kroz Kancelariju za žalbe razmatraju ljudi zaduženi za to koji su van institucionalnog okvira, koji su s nekim dobri ili se razumiju u pravnu finesu. I kao što znate, i razne druge afere koje su bile vezane za, kako za ..., su se uglavnom nadograđivale i pravile i spinovale radi toga što ova Kancelarija je kočničar razvoja u Bosni i Hercegovini. Mogao bih da navedem jedno desetak, petnaest nabavki citostatika ili ljekova za brzo reagovanje kod moždanog udara koji nisu mogli biti nabavljeni i gdje nikakva hitnost nije mogla biti ispoštovana, što se direktno odrazilo na zdravlje ljudi zato što su ove kancelarije postavljene kao božanstva iznad potreba ili, da kažem, stvarnih potreba. Ja mislim da smo u nomenklaturi ovo postavili još gore nego Švajcarska, a u izvedbi smo najgora balkanska kafana. I kad pogledamo ovdje na strani tri, veliki naslov – rezultati postignuti tokom 2018. godine u odnosu na programske aktivnosti, pa bolje da se ne hvalimo nikakvim rezultatima. I hajde sad, pošto dijagnozu svi znate, znate da ovo što sam govorio surova istina, da kao ozbiljni ljudi u 50 Parlamentu osmislimo aktivnosti da i Zakon o javnim nabavkama i način na koji funkcioniše ova Kancelarija izmjenimo iz temelja. Spadajući u nerazvijene zemlje, praveći male sultanske organizacije koje su iznad svih institucija, a pozivaju se na zakon koji blokiraju razvoj, gdje projekti čekaju dvije, tri, pet, osam godina, gdje stepen hitnoće za pacijente nije nikakav, kako bih rekao, uslov da se nešto brzo riješi, rješava se po dogovoru, ko dogovorna ekonomija u ono staro vrijeme. Eto, to bi bilo ono što želim da stavim kao veliki problem i molit ću vas da ovo ne bude nešto što sam izgovorio, pa se zaboravilo. Ovo je naš ozbiljni posao koji omogućuje razvoj, a kolaterale od razvoja su jako velike, i u prevenciji odlaska mladih, i u operativnosti, i u efikasnosti privrede. Znači, vjerujte Zakon o javnim nabavkama i Kancelarija za žalbe su kočničar razvoja, čine privredu neefikasnom, zapošljavanje je, takođe, mnogo manje radi svega toga, ukupan obim i broj, da kažemo, uplaćenog PDV-a je takođe ..., to prosto je nevjerovatno da postoji takva institucija u bilo kakvoj državi, pa taman i u rogu Afrike, koja je bez reakcije Parlamenta, Savjeta ministara itd. Ja mislim, ako to mi tako neozbiljno budemo tretirali, onda smo i zaslužili da nam kasne i projekti i lijekovi i to ... , a nismo.
Uvaženi zastupnik Kožul.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti. Dobar dan vam svima želim. Jednako tako i članovima Vijeća ministara ma gdje bili. U ime Povjerenstva za financije i proračun koje je razmatralo ovo Izvješće prezentirat ću Zaključak koji je Povjerenstvo usvojilo kao Zaključak Povjerenstva, dakle, ne ovog Doma. Dakle, u tom Zaključku kažemo predlažemo da treba da se prihvati ovo Izvješće Ureda za razmatranje žalbi i dalje u Zaključku kažemo da predlažemo Vijeću ministara da osigura dodatna sredstva za popunjavanje radnih mjesta u uredima za razmatranje žalbi u ovoj tekućoj 2020. godini u skladu sa Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu Ureda, a vodeći računa o obimu posla u pojedinim uredima i filijalama Ureda za razmatranje žalbi. I dodatni zaključak, da se osigura, potreban zaista prostor, arhivski prostor Ureda za razmatarnje žalbi u Sarajevu. Kad govorimo, kad smo, pokušat ću formulirati ovaj možda Zaključak, ustvari objasniti dio formulacije u ovom Zaključku koji se tiče konstatacije da se pri zapošljavanju vodi računa o obimu poslova u pojedinim uredima za razmatranje žalbi. Iz tabele 1. u ovom Izvješću vidjet ćete da je u 2018. godini ukupno zaprimljena 3.652 predmeta. Od toga 1.790 u Mostaru, 968 u Banja Luci i 804 u sjedištu Ureda u Sarajevu. Dakle, Ured odnosno filijala u Mostaru je zaprimila više od 50% žalbi i to je, rekao bih, logično, to proizilazi iz Zakona, jer kao što je ovdje već rečeno, Ured, sjedište Ureda u Sarajevu razmatra sve žalbe koje su reda, veličine, vijednosti preko 800.000 maraka, a filijala u Banja Luci razmatra zaprimljene žalbe ispod 800.000 maraka, a koje se tiču Republike Srpske, dok filijala u Mostaru zaprima žalbe ispod 800.000 maraka, a koje se tiču Federacije BiH. Zbog gabarita naših entiteta jasno je da će upravo ovaj odnos brojki kod zaprimljenih žalbi se konstantno pojavljivati i konstantno se pojavljuje. S druge strane, kad vidite tabelu broj 6. koja govori o broju uposlenih u uredima i broju sistematiziranih radnih mjeta, vidjet ćete da u Uredu u Sarajevu je zaposleno 13 plus jedan pripravnik, 14 uposlenih, u odjelu u Banja Luci je uposleno šest plus jedan, sedam. U odjelu o Mostaru je zaposleno sedam plus jedan osam ukpuno uposlenih, a u Sarajevu 13, plus jedan pripravnik, plus još četri u nekakvom sektoru, dakle, ukupno 18, ukupno 33, 60% popunjenosti u odnosu na sistematizirani broj radnih mjesta. Iz ovog je potpuno jasno da postoji disbalans između posla i popunjenosti pojedinih ureda. Ured u Mostaru ima preko 50% predmeta, a 27% uposlenih, odnosno osam u Uredu u 51 Banja Luci za duplo manje, za bitno manje predmeta, sedam uposlenih. Dakle, ono na čemu želim ovdje insistirati, na čemu smo na Povjerenstvu insistirali, ne samo kod Vijeća ministara, da osigura dodatna sredstva, a još dodatno ću insistirati kod Ureda za razmatranje žalbi da kod popunjavanja radnih mjesta upravo vodi računa o obimu posla u pojedinim uredima. Mi ovaj problem sistemski možemo riješiti na tri načina, dva podrazumjevaju promjenu zakona. Dakle, da eventualno napravimo asimetrično rješenje, pa da što se tiče Federacije ta razina od 800.000 bude manja, kako bi se izbalansirao broj žalbi što mislim da nije dobro rješenje. Drugo eventualno rješenje da kod filijala ne vodimo računa o entitetskim granicama, nego o obimu posla. Čini mi se da tu ulazimo u nekakve političke implikacije i da radi o rješenju koje ćemo teško na razini zakona promjeniti. Dakle, ostaje ovo jednostavno rješenje, da kroz popunjavanje radnih mjesta vodimo računa o obimu pola u pojedinim filijalama. Ja posebno ljude iz Ureda za razmatranje žalbi inzistiram, ne da molim da o tome, eventualno kod popunjavanja radnih mjesta u 2020. i u idućim godinama vode računa jer i Pravilnik postojeći to još uvijek omogućava. Zahvaljujem.
Zastupnica Vulić. Izvolite. Prije toga Dragan Mektić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Nije mi uopšte namjera da nešta posebno branim Ured za žalbe, odnosno Kancelariju za žalbe, ni da se stavljam na njihovu stranu, ali znam da tu ima jako puno i objektivnih i subjektivnih problema. Da je kočničar mnogih stvari jeste kočničar, ali pazite, neophodna je jedna, da kažem tako, jako jako stroga kontrola transparentnosti i zakonitosti provođenja tih postupaka i pazite, ne bih se složio sa gospodinom Stevandićem, ako imate prolaz u Kancelariji za žalbe, da ste riješili pitanje tendera i svega toga jel na svaki taj postupak imate pravo pokrenuti upravni postupak kod Suda BiH, a ja koliko sam vidio i koliko mi se čini, jako malo pada rješenja Kancelarije za žalbe u upravnom postupku. Naj, dakle, donose prilično dobre, korektne, pravno valjane odluke, ali ovo što je rekao kolega Kožul, vjerovatno se to i iz ovih razloga, objektivnih razloga, 60% popunjenosti, ozbiljni, složeni problemi, komplikovani itd. i onda se tu javlja po meni najveći problem tog kočenja. Međutim, problem je tu i Zakona o javnim nabavkama ali rekao bih isto tako vezano za [[govornik se upozorava na vrijeme]] evo samo jednu rečenicu pa ću završiti, i za ovu diskusiju kolege Stevandića. Je li dobro, recimo, da se, da Vlada Republike Srpske kupuje jedan helikopter od 12 miliona čini mi se maraka, i da kupuje jedan avion od 19 miliona maraka bez ikakvog tendera, direktnom pogodbom? Pa recite Vi meni sada kolika je mogućost tu korupcije? Izabrete jednog ponuđača [[govornik se upozorava na vrijeme]] sjednete s njim i dogovorite šta god hoćete i kako god hoćete [[govornik se upozorava na vrijeme]] I tu je najveća korupcija i tu je najveći problem što se izbjegava sistem javnih nabavki, a kod velikih i najvećih projekata se traži mogućnost direktnog sporazumjevanja. E u tome je problem.
Hvala. Zastupniče Mektiću, ja mislim da je racionalnije da se ne javljate za ispravku krivog navoda pa da govorite duže od predviđenog vremena, nego se javite za diskusiju i imate 52 10 minuta i onda kažete sve što želite. Dakle, od sada se javljajte za diskusiju, nemojte da moramo stalno da Vas prekidamo i da uzimate više vremena od predviđenog. Zastupnik Stevandić, ispravka krivog navoda. Pa logičnije je to, dobit 10 minuta pričati, nego da ja stalno moram upozoravati.
Ovo što je rekao kolega Mektić, to je posljedica onoga što sam ja pričao. Helikopter koji je prepravljen, Belov helikopter, koji je imao nešto oko 160 transporta pacijenata je mnogo puta bio u kvaru i je li trebao da čeka osam godina da ga Komisija tri puta vraća ili da novi helikopter koji ima 74 evakuacije u prvoj godini, ne znam koliko je imao ove, 74, to je potpuno pogrešno mjerilo. Kancelarija za žalbe je uzrokovala mnogo ovih postupaka koji idu direktnom pogodbom, nije bilo je li 30.000 maraka ili od 10 miliona, jer je upravo ukočila sve, a ovo pogotovo govorim iz medicinskog aspekta gdje, ne želim da stvaram neku paniku, ali to šta je sve u medicini, ne mislim samo na svoju ustanovu, Klinički centar, to šta je sve ta Kancelarija ukočila i šta je natjerala ljude da rade raznim ovim aukcijskim prodajama ili direktnim sporazumima ili razbijanjem tendera sa citostaticima pa čekanjem, pa to se ne može uopšte opisati. Ja vam govorim da je ona uzrok svega toga i nema tog, što niste naveli koji je to jedan objektivni i subjektivni da ih opravdamo. Ovo, kupovina direktnim pogodbama je posljedica, jer ako će bilo šta trajati osam godina, pa nije niko lud da čega osam godina. Nemate lijeka pa ćete čekati osam godina ovu proceduru? Pa šta će onda svi doktori koji su nabavili taj lijek biti kriminalci? Pa mi smo znali ukrasti, ukrasti, pozajmiti lijekove iz Srbije neke, za moždane udare u prvom satu koji se daju i krili po odelenjima zato što Kancelarija za razmatranje žalbe se igra nečijim životima. To su objektivne stvari, ja to ne govorim da bih nekoga, ja ni jedno ime nisam rekao, ali to je kočnica razvoja, to je kočnica [[govornik se upozorava na vrijeme]] što nije dobro. Uzeli ste mi i Vi kolega Zvizdiću nekoliko sekundi, pa mogu lijepo završiti. Znači, nije ovo cilj da se ja sa nekim svađama ili da nekoga targetiram, ja vam govorim da to osporava razvoj, smanjuje broj radnih mjesta, smanjuje efikasnost privrede, ugrožava živote ljudi i da Zakon o javnim nabavkama i Kancelarija za žalbe, treba da sve ovdje živo isprepravljamo i ispopravljamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Možete vi imati neki prijedlog koji će biti dobar.
Hoćemo li ispravku krivog ili diskusiju? Mektić, ispravka krivog navoda.
Poslije će biti diskusija. Pa vidite gospodine Stevandiću, ja razumijem to vrlo dobro što Vi govorite i kad su u pitanju lijekovi itd., ali kako Vi sad hoćete da opravdate sada jednu činjenicu da jedan avion od 19 miliona, pa nije on lijek za moždane udare, a da ne pričam kako se koristi taj avion, ko ga koristi i koje su sve bjelosvjetske destinacije, prije svega turističke. Ali Vi govorite, i jednu neistinu ste rekli, ja, ne neistinu nego hoću da Vas demantujem, nije tačno da je tu uzrok problema i korupcije zato što imate mogućnost da kažem tako, trostepenog preispitivanja odluka, dođete na Sud BiH i potvrdi se odluka Kancelarije za žalbe, onda nije problem do vas što ste nabavljali taj lijek, nego što niste transparentno i zakonito radili taj posao. 53 A drugu stvar, i to hoću da Vam kažem, ali treba, nećete da podržite da se promjeni nešta u zakonu pa da kažemo kakva je logika da vi avion od 19 miliona maraka nabavljate direktnom pogodbom, a to nije leglo korupcije i kriminala?
Zastupnica Miljanović, ispravka krivog navoda.
Zaista ovo moram da se javim. Helikopter jeste u ovom slučaju hitan, nekada hitniji od lijeka, transport. I mislim da njegovo prisustvo i njegova nabavka ne može čekati ovolike komisije i ovoliku proceduru. Eto, samo toliko.
Zastupnica Vulić, diskusija. Oprostite, Dragan Mektić, ispravka krivog navoda. Treći, ne može.
/nije uključen mikrofon/
Ne može, treći put, ne možete tri puta. Sanja Vulić, diskusija.
Hvala predsjedavajući. Ja zaista poštujem gospodina Kožula, ali nikako se ne mogu složiti sa njegovim stavom da trebamo podržati ovaj Izvještaj kada je u pitanju Komisija za žalbe. Mi se nažalost stalno susrećemo sa problemom da imamo veliki nedostatak citostatika i veliki broj, nažalost, oboljele djece. Mi smo u Republici Srpskoj na neki način riješili jer smo oformili Fond solidarnosti za oboljelu djecu i na taj način uslovno rečeno brinemo o najmlađoj populaciji i izlazimo u susret, pomažemo roditeljima koji su se našli u takvoj bezizlaznoj situaciji. Međutim, Vi imate takođe, evo, tu je mnogo ljekara, veliki broj mladih ljudi koji umiru zato što nema dovoljno stentova, ja smatram da ljudi koji imaju 50 godina još uvijek pripadaju poprilično mladoj generaciji i populaciji, ljudi umiru zato što nema stentova. Zašto? Zato što se neko u Komisiji za žalbe, a pri tom ako tjerate direktora Kliničkog centra ili neke druge zdravstvene ustanove da nabavlja to mimo Zakona o javnim nabavkama, direktno čovjeka tjerate u zatvor i na odgovornost. Tako da, dok se u Komisiji za žalbe tamo oni nadmudruju koji farmaceutski predstavnik ili farmaceutska kuća će, uslovno rečeno i žargonski, podmazati članove Komisije, mi dolazimo u poziciju da nam ljudi umiru. To je krajnje nekorektno. Ne može se nabavka eksera i lijekova po istim aršinima nabavljati. To je nemoguće i neprihvatljivo. Sve dok ne dobijemo novi zakon, a ako ga dobijemo i, evo, ako se svi budemo potrudili, ja iskreno i od srca apelujem na te članove koji tamo rade u Komisiji za žalbe, da povedu računa kada su u pitanju nabavke lijekova i medicinskih sredstava jer pare nikakve nisu vrijedne ako ćemo gubiti na taj način živote. Takođe, ispred Kluba ću predložiti jedan zaključak, dostavit ćemo vam ga i pismeno: 54 Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Kancelarije za razmatranje žalbi da Paralamentarnoj skupštini dostavi detaljan pregled, opis i analizu poslova i radnih zadataka obuhvaćenih Pravilnikom o unutrašnoj organizaciji i sistematizaciji, te analizu efekta novih zapošljavanja radnika koji radni odnos zasnivaju u periodu od 2017. do 2020., na broj nerješenih predmeta. Naravno, pismeno ću vam dostaviti taj zaključak i inicijativu i voljela bih kada bismo se držali dnevnog reda jer ovdje ja nigdje u ovom Izvještaju nisam vidjela nikakve helikoptere niti nabavke koje provodi Vlada Republike Srpske. Vas kao predsjedavajućeg ću zamoliti, imate ovdje grešku što je gospodin kolega Emrić dostavio. Piše – predsjednicom, u ženskom rodu, Vlade Republike Srpske, istina je, nama je dugo žena bila predsjednik Vlade, ali danas je to gospodin Višković, pa molim Vas to da ispravite. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić. Hoćemo li skratiti diskusiju na tri minute?
Hoću. Vidite, rekao sam o Kancelariji za žalbe, nemam namjeru da ih štitim, ima tu puno problema, rekao sam i govorio sam o tome i ja sam zato isto da se popravi tu stanje, prije svega kod Zakona o javnim nabavkama ako može. Evo, ovo o čemu je govorio na kraju krajeva i gospodin Stevandić, lijekovi, ovo ono, tamo, i to da kažemo da nam je najvažniji ljudski život i da nam je to nešta najsvetije i najpreče, ali sam frapiran činjenicom, frapiran činjenicom da ustane poslanik ovdje iz SNSD-a i kaže – da helikoper je bio hitna stvar. Pa iako je bio hitna stvar, mora opet javna nabavka, pa može se hitno nabavljati šta god hoćete, možete da kažete da je hitno. Pa kolegice, Vi morate znati da se za svaku godinu donese plan nabavki javnih, to morate, to ste obavezni, i da planirate kroz javne nabavke za 2385.-tu da ćete nabaviti nešta, a nije, ne planirate ga u javnim nabavkama za tu godinu i onda odjednom kažete nama je helikopter hitno. Ali frapiran sam zato što na tenderu koji ide direktnom pogodbom od 19 miliona ma možete ukrasti pola, to je u četri oka posao. I, pazite, to je avion koji, za koji ne možete reći da služi u medicinske svrhe evakuacije itd., ne može helikopter sletiti u Prnjavor i pokupiti medicinskog, gdje će sletiti u Prnjavor ovaj avion? Kako će avion sletiti u Prnjavor i pokupiti bolesnika? Drugu stvar, možda sam rekao helikopter, ali avion ne može za to da služi. Znate li vi, ovaj, da taj avion ima domet 5.000 kilometara? Zašto služi 5.000 kilometara domet? Pa znate li vi to da su glavne destinacije tog aviona Kipar, Grčka, Tivat, Istra i sve najelitnije turističke destinacije? O tome govorim ja, da je tu problem, a podržavam moje ovo što je Stevandić rekao, lijekovi i sve ono što će spasiti život itd., itd. Dajte da to u Zakon o javnim nabavkama, to ..., citostatici nisu hitni, evo, po Vašoj priči oni nisu hitni. Pa avion je hitan, čuli ste sada da je rekla da je avion hitan, nije pomenula te vaše lijekove za brzu reakciju kod moždanih udara, nego avion je hitno. I čujte, on je hitno i idemo bez tendera. Pa koje nebuloze stvarno ovo mislim, besmisleno. Hvala. 55
Dobro. Imamo povrede Poslovnika i ispravke krivog navoda. Ja vas molim da polako završavamo raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Imamo još posla pred nama. Stevandić, povreda Poslovnika.
Ja mislim da niko ne bi trebao govoriti ono o čemu nema nekog znanja o meritumu. To duboko vrijeđa i medicinska znanja i, da kažemo, neki duhovni mir koji čovjek ima. Ja se rijetko bavim elektroinžinjerima itd., i to Vi ne bi trebali tako da govorite, šta je hitno za moždani, šta je hitno, citostatik, to Vi ne biste smjeli dopustiti, to zaista nije u redu. A što se tiče toga da targetirate nekoga drugoga da je kršio zakon, takođe ni to nije u redu. Ako ste Vi prijavili kupovinu aviona ili helikoptera, kao što znate, nema optužnice koju je potvrdio Sud BiH za kršenja Zakona o javnim nabavkama ali ima za Vas optužnica, prema tome ima za Vas, a za ove koje Vi optužujete nema. Pa nemojte, pa molim Vas, to je degradacija svega što pričamo.
Zastupnica Vulić, ispravka krivoga navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa ja zaista ne mogu da dođem sebi da neko sve vrijeme omalovažava, od početka, otkada je bila diskusija o dnevnom redu Vas kao rukovodstvo i da govori kako su ove tačke dnevnog reda besmislene, a sad nam ovdje nešto polemiše, drži nekakve moralne pridike i tome slično. Ja bih vas gospodine Mektiću pitala jeste li Vi bili u prethodnom periodu ministar bezbjednosti ili ste bili pop? Po ovom što Vi govorite, Vi nas sve želite prekrstiti. Meni zaista nije jasno u kom vremenu živimo sad, u kom vremenu smo življeli u prethodnom periodu. Ovdje je neko, što doktori koriste svoje termine, imao amneziju, ja sigurno nisam, ali čini mi se da Vi jeste. I nevjerovatno je tužno i žalosno koliko Vi omalovažavate uopšte ljude i ljudski rod. Vi govorite o citostaticima i helikopterima, treba da Vas bude sramota, toliko je mladih ljudi, toliko bolesnih ljudi, Vi se samo bavite populizmom i politikanstvom. Apsolutno Vam nije ni do kog stalo...
/nije uključen mikrofon/
Nemojte da mi dopacujete [[govornik se upozorava na vrijeme]] Poslovnik. Nevjerovatna je stvar koliko nemate nimalo smjelosti ni osjećaja prema ljudima, i nije čudo što Vam se tim krivičnim prijavama i čim sve vraća. Tako Vam i treba kad nemate osjećaj za običnog čovjeka.
Nema više prijavljenih. Idemo dalje, 56 Ad. 18. Godišnji izvještaji Centralne banke BiH za 2018, broj: 01-16-1-699/19 od 01.04.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Komisija nam je dostavila Mišljenje. Izvještaj je prihvatila i uputila dalje u parlamentarnu proceduru s prijedlogom Domu da usvoji ovaj Godišnji izvještaj. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi zastupnik Borenović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući nadam se da ćemo u nastavku ove sjednice, da će kolege se pridržavati određenog Kodeksa ponašanja i birati riječi kada se obraćaju drugim poslanicima u ovom Predstavničkom domu. Kada je u pitanju izvještaj, Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2018. godinu, koji je zaista obiman i urađen je po određenim metodologijama, po određenim parametrima i sigurno daje dobru osnovu za koju možemo da, koju možemo da analiziramo i u svakom slučaju će biti dobar izvještaj koji ćemo moći uporediti sa izvještajem koji treba vrlo brzo, koliko je meni poznato, za par mjeseci doći za 2019. godinu, da se radi o jednoj veoma važnoj instituciji u Bosni i Hercegovini. Ali ono što sam ja želio da iskoristim priliku da kažem kad je u pitanju i Godišnji izvještaj Centralne banke BiH, ne ulazeći previše u neke velike detalje, ali hoću da govorim o jednoj pojavi koja se po prvi put desila u Centralnoj banci BiH, a to je činjenica da je Predsjedništvo BiH polovicom 2019. godine, prošle godine, razriješilo dva člana Upravnog odbora Centralne banke BiH iz Republike Srpske. Tačnije, to se desilo na sjednici Predsjedništva 19.06.2019. godine pri čemu je član Predsjedništva BiH iz Republike Srpske i tada predsjedavajući Predsjedništva BiH sa još jednim članom Predsjedništva, znači 2:1 glasanjem, kršeći poslovničku proceduru i postupajući suprotno odredbama člana 3. i člana 11. stav (1), (2) i (3) Zakona o Centralnoj banci BiH nezakonito razriješili članove Upravnog odbora Centralne banke BiH iz Republike Srpske. To hoću da jasno kažem ovdje na ovoj sjednici, ali isto tako da kažem da je treći član Predsjedništva glasao protiv ovog nezakonitog postupanja i kršenja poslovničke procedure. Odlukom o imenovanju članova Upravnog odbora od jula 2015. godine razrješeni članovi su bili sa mandatom do 10.08.2021. godine i dosadašnja praksa u Predsjedništvu BiH i Centralnoj banci BiH nikada nije bila da se mandati skraćuju ako za to ne postoje opravdani razlozi koji su jasno određeni članom 11. Zakona o Centralnoj banci BiH strogo poštujući odredbe člana 3. istog Zakona. Ne želeći da ulazim uopšte niti u kvalifikacije ljudi, niti imena, niti područja ili mjesta odakle dolaze, nego govorim o nečemu što se po prvi put, koliko je nama poznato, desilo. A evo nas u 2020. godini još uvijek nisu imenovana dva člana Upravnog odbora Centralne banke iz Republike Srpske. Da li je to naivnosti, da li je to pohlepa, da li su to fotelje koje po svaku cijenu trebamo prigrabiti zbog tog plijena koji je tako raspoređen ili se radi o nečemu sasvim drugom, ja u to ne ulazim. Ja pozivam i Predsjedništvo BiH i vladajuću koaliciju da ovo pitanje razriješi i da se popune mjesta u Upravnom odboru Centralne banke BiH znajući da to apsolutno nema nikakve političke veze sa nama, niti treba da ima, postoji jedna skupštinska većina, postoje ljudi koji imaju mandate da to mogu da urade. Napominjem da je Predsjedništvo u istom ovom sastavu razmatralo ovaj redovan Godišnji izvještaj o radu 57 Centralne banke za 2018. godinu, koji je bio usvojen bez bilo kakvih primjedbi, jer je rezultat u toj godini bio pozitivan i zadovoljavajući kako je ocjenjeno, iako je 2018. godina bila izrazito nepovoljna sa stanovišta funkcionisanja međunarodnih financijskih tržišta, koliko je nama poznato. Takođe, napominjem da je Upravni odbor Centralne banke BiH tokom 2018. godine uveo u primjenu novi međunarodne finansijske računovodstvene standarde, donio više odluka o postupanju sa obaveznom rezervom i investiranje deviznih rezervi u skladu sa važećim pravilima i Zakonu o Centralnoj banci BiH, što je u konačnosti dalo dobre rezultate i obezbijedilo monetarnu i finansijsku stabilnost. Pored toga izvršeno je preknjižavanje tretmana pozicije monetarnog zlata koje je imalo štetnu posledicu u višegodišnjem periodu, a bilo je uzrokovano lošim upravljanjem i neadekvatnom poslovnom politikom u tretmanu rezervi monetarnog zlata od strane Upravnog odbora i uprave Centralne banke u prethodnim mandatima. Zašto ovo govorim? Ako Predsjedništvo usvoji, razmatra i usvoji redovni Godišnji izvještaj koji danas mi imamo ovdje na Parlamentu bez bilo kakve primjedbe, a onda kršeći procedure bukvalno dvojicu ljudi odstrani iz Upravnog odbora i to obojicu iz Republike Srpske naša obaveza je da reagujemo i ja kao poslanik, parlamentarac koji je izabran u izbornoj jedinici Republika Srpska, Izbornoj jedinici broj 1, hoću to da kažem. Napominjem da u vezi sa razrešenjem članova Upravnog odbora Centralne banke iz Republike Srpske nije bio upoznat, niti je bio zatražen prijedlog većine članova Upravnog odbora Centralne banke, što je bila obaveza u skladu sa članom 11. stav (2) Zakona o Centralnoj banci. Takođe, ponavljam još jednom, donešene odluke o razrešenju u pravnom smislu su nezakonite i neprimjenjive, jer imaju pravnih nedostataka i nisu izrađene u skladu sa važećim Pravilnikom o Jedinstvenim pravilima, načinu, izradi i sadržaju pravnih akata. Radi se o pravnoj neutemeljenosti i očito nezakonitom postupanju. Ni do dana današnjeg, ni danas Republika Srpska nema predstavnike u Upravnom odboru Centralne banke BiH i to nema nikakve, naravno, veze sa aktuelnim rukovodstvom, to je isključivo odluka Predsjedništva BiH donešena na potpuno pogrešan, neutemeljen način i koja još uvijek nije razriješila to pitanje kako i popuniti Upravni odbor na način da budu u Upravnom odboru svi kako je to zakonom definisano. Februar je mjesec 2020. godine, za par mjeseci bi trebao doći izvještaj godišnji za 2019. godinu, jer vidimo da je ovaj bio već u aprilu mjesecu prošle godine spreman, došao je u parlamentarnu proceduru, zbog blokade Parlamenta danas tek o njemu raspravljamo. Rekao sam nekoliko rečenica koje su možda važne za pomenuti, ali u svakom slučaju moja je bila dužnost, moja obaveza da na ovo reagujem i da kažem da je neprihvatljivo da neke reprezentacije, koje sebe tako nazivaju, u suštini rade na štetu naroda i republike koja ih je izabrala da budu u određenim zajedničkim institucijama ove zemlje.
Hvala. Nema više prijavljenih, prelazimo na naredne tačke dnevnog reda. Prije prelaska na tačku 19. dnevnog reda predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 19. i 24. s obzirom na činjenicu da je riječ o Izvještaju i Informaciji Upravnog odbora Izvozno- kreditne agencije BiH. Pa vas pozivam da se izjasnimo o objedinjavanju rasprave o tačkama 19. i 24. Od ukupno prisutnih 38 – za 35, protiv ništa, suzdržana 3. 58 Dakle, imamo opću i entitetsku većinu, to znači da smo se izjasnili o objedinjavanju rasprave o tačkama 19. i 24. Tačka 19. je, Ad. 19. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-16-1-709/19 od 01.04.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Komisiju za vanjsku trgovinu i carine. Komisija nam je dostavila izvještaj, odnosno Mišljenje, Izvještaj za 2018. je usvojen, kao i Plan rada za 2019. te je Domu predloženo i usvajanje sledećeg zaključka: Traži se od svih nadležnih institucija Bosne i Hercegovine koje treba da učestvuju u formiranju međuministarskog vijeća da se hitno uključe i formiraju međuministarsko vijeće kako bi Izvozno-kreditna agencija mogla konačno da profunkcionira, te da međuministarsko vijeće donese odluku šta se želi od Izvozno-kreditne agencije iz varijanti koje su ponuđene. Tačka 24. oko koje ćemo takođe obaviti raspravu je, Ad. 24. Informacija o stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02,03-50-18-1649/19 od 17.09.2019. godine
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo mi smo na prošloj sjednici Predstavničkog doma imali Izvještaj o radu Izvozno- kreditne agencije za 2017. sad imamo Izvještaj Upravnog odbora o radu IGA-e za 2018. godinu i imamo Informaciju o radu u 2019. godini, odnosno za prvih šest mjeseci 2019. godine. Ako pogledamo i ovu prošlu informaciju i ove dvije danas, odnosno ovaj Izvješta i Informaciju ništa se nije promijenilo, ništa se nije uradilo i u poslovanju Izvozno-kreditne agencije BiH ništa značajno se nije dogodilo i dalje ukupne obaveze premašuju iznos ukupne imovine za 136.720.000,00 što naravno dovodi u sumnju mogućnost daljeg poslovanja same Agencije. 59 Ja ću se vratiti na 2016. godinu kada je Tehnička misija Svjetske banke pružila pomoć u procjeni stanja i predložila je više opcija za rješenje trenutne situacije u Izvozno-kreditnoj agenciji. Tada je komisija ovog Doma, Komisija za spoljnu trgovinu i carine zadužila Savjet ministara i Upravni odbor Izvozno-garantne agencije da sa osnivačima izabere jednu od opcija, koja naravno ne treba da ima uticaj na fiskalni sistem. I nakon ove, ovog zaključka Komisije za spoljne poslove svjedočili smo i radu Istražne komisije koja se bavila stanjem u Izvozno- kreditnoj agenciji, pa smo imali i zaključe i te Komisije, koji su takođe bili upućeni kako upravi Izvozno-kreditne agencije, tako i Savjetu ministara, odnosno entitetskim vladama i ništa se po tome nije radilo i ništa se nije djelovalo. Prema tome mi ćemo ili ovdje imati svake godine do konačnog gašenja Izvozno-kreditne agencije izvještaje i naše zaključke u kojima ćemo mi nešto zaključivati i tražiti od Savjeta ministara, Upravnog odbora ili entitetskih vlada, da se napokon preuzme odgovornost za davanje garancije koja je daleko iznad imovine same Agencije i odgovornost za trenutno stanje. Ono što nisam vidjela, evo da se ponovo vratim i da budem konstruktivna, da ne kažem da mi opet raspravljamo o nečemu o čemu smo raspravljali i prethodnih, u prethodnom mandatu vjerovatno, evo da budem konstruktivna i obzirom da vidim da u ovom Izvještaju Upravnog odbora nije dostavljen izvještaj nezavisnog revizora, jer očigledno vidim da su dvije revizorske kuće kontaktirali, ali i prva je, nije se uopšte odazvala, a druga je naknadno odustala kad je vidjela stanje u samoj Izvozno-kreditnoj agenciji. Pa ću evo ja predložiti jedan zaključak, možda nam pomogne da nešto novo sagledamo u radu. Ovaj prijedlog zaključka glasi: Da u skladu sa članom 18. Zakona o reviziji institucija BiH Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Kancelarije za reviziju institucija da obavi specijalnu reviziju finansijskih izvještaja Izvozno-kreditne agencije za 2018. i 2019. godinu. Mi ovu mogućnos imamo, predviđena je članom 18. Zakona o reviziji institucija BiH na samoj Kancelariji revizora je da odluči, mi znači tražimo od njih, oni mogu odlučiti da će raditi tu reviziju ili neće. Evo možda će nam i ta specijalna revizija za ove dvije godine poslovanja pomoći i nama i entitetskim vladama da se jasno situacija u Izvozno-kreditnoj agenciji vidi i da se te posledice po sam fiskalni sistem i stabilnost u BiH očituju. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Idemo dalje, tačka 20. Ad. 20. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH za 2018. godinu, broj: 01-50-18-922/19 od 03.05.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj je prihvaćen i upućen u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu o Izvještaju. 60 Uvaženi zastupnik Nermin Nikšić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, vrlo kratko. Dakle, ovdje ne govorimo o predmetima revizije već o radu Ureda za reviziju i zamolio bi ako postoji neko iz Ureda za reviziju samo da mi objasni – šta znači pojam „uzdržavanje od mišljenja“? Mislim, šta ta kategorija znači, jer postoji ono čisto, pa sa rezervom mišljenje, ovo, ono, da znam šta je. Eto, hvala.
Hvala. Imamo mi naravno prisutne tu iz Ureda za reviziju. Evo da čujemo i druge zastupnike, pa ćemo vam dati riječ. Zastupnik Borenović, izvolite.
Hvala, vrlo kratko. Pošto smo imali jednu polemiku kada smo razgovarali oko Odbora za žalbe, ja bi predložio jedan zaključak, ustvari dva zaključka, jer očigledno je da imamo velikih problema kada je u pitanju primjena Zakona o javnim nabavkama i kada su u pitanju i ugovori koji se sklapaju, podugovarači i sve ovo o čemu se govorilo mnogo prije nekoliko minuta, ja bih predložio dva zaključka. Predstavnički dom, da bi smo na osnovu toga mogli doći do relevantnih informacija koje nam sigurno mogu pomoći kada budemo u narednom periodu govorili konkretnije o tome kako prevazići sve ove probleme koji su evidentni kada je u pitanju i Zakon o javnim nabavkama i kada je u pitanju rad same Agencije za javne nabavke. 1. Predstavnički dom zadužuje Kancelariju za reviziju institucija BiH da uradi reviziju učinka – problemi i nedostaci u primjeni Zakona o javnim nabavkama. 2. Predstavnički dom traži od Agencije za javne nabavke da u roku od 60 dana dostavi informaciju koliko je sklopljenih ugovora od 01.01.2018. godine do danas, koja je njihova vrijednost i u koliko je slučajeva angažovani su podugovarači, te kolika je vrijednost tih ugovora. Hvala.
Hvala. Evo izvolite možete odgovoriti. Samo se predstavite radi stenograma.
Uvaženi predsjedavajući, članovi radnog predsjedništva, uvaženi poslanici, predstavnici medija sve vas srdačno pozdravljam. Zovem se Jasmin Pilica, zamjenik sam generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. 61 Što se tiče pitanja uvaženog poslanika Nermina Nikšića, revizija se teoretski uzdržava od davanja mišljenja ukoliko nismo imali uvid u sve finansijske izvještaje i nismo se mogli, dakle, uvjeriti i faktički izvršiti reviziju. To je u konkretnom slučaju, uzdržavamo se od davanja mišljenja Obavještajno-sigurnosnoj agenciji zbog toga što nemamo uvid u sve njihove finansijske izvještaje, što je i na neki način i praksa u svijetu. Dakle, imamo dva određena rješenja u revizijama u razvijenim zapadnim demokratijama, kod revizije obavještajno- sigurnosnih agencija, jedna je da se ne rade nikako, a druga je ovako da se ima određeni ograničeni uvid. Dakle, vrlo rijetko se vrši revizija svih finansijskih izvještaja u ovako specifičnim agencijama.
Hvala. Dobro, nemamo više prijavljenih. Idemo dalje, tačka 21. Ad. 21. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju – detaljnoj analizi rada Izvozno-kreditne agencije BiH, s posebnim naglaskom na poslovanje s „Unisom“ – fabrikom cijevi Derventa, s prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove agencije, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01-50-1-15-50/17 od 17.01.2020. godine Nakon što nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja Kolegij Doma kao komisija nije postigao saglasnost o Izvještaju o detaljnoj analizi rada Izvozno-kreditne agencije BiH. Izvještaj komisije Kolegija ste dobili, rasprava je okončana i ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja. Tačka 22. Ad. 22. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Branislava Borenovića povodom rasprave o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2017. i Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-19-1942/18 i 01,02-50-18-1726/19 od 17.01.2020. godinu
Zahvaljujem predsjedavajući. Osnovna karakteristika ove Informacije o stanju javne zaduženosti BiH za 2018. godinu je sadržana na strani 27. u sažetku ove Informacije, gdje je konstatirano da se u 2018. godini u odnosu na 2017. godinu javni dug povećao za 111,05 miliona konvertibilnih maraka ili 1,01% s tim da se vanjski dug povećao za 352,46 miliona konvertibilnih maraka ili 4,49%, dok se unutrašnji dug smanjio za 241,41 miliona konvertibilnih maraka ili 7,65%. Povećanje vanjskog duga je prikazano pod tačkom 1.4. vanjska zaduženost, novi krediti, po sektorima ili namjeni korištenja kredita. Pod ovom tačkom je konstatirano da je u 2018. godini angažirano 1,081 (milijardu 081) KM kreditinih sredstava od čega 60,22% se odnosi na javni sektor ili 651.237.146,00. A javni sektor su sledeći projekti, to su projekti obrazovanja, žrtve rata, razminiranje, kulturno nasljeđe, zdravstveni sektor, projekti za prilagođavanje socijalnom sektoru, razvoj općina, stend-baj aranžmani, pomoć izbjeglim i raseljenim licima, mikrofinancijska pomoć, pomoć socijalnom sektoru i krediti za podršku budžetu. 36,92% je zaduženo u 2018. godini na infrastrukturne projekte ili ukupno 399.263.956,00. Infrastrukturin projekti obuhvataju telekomunikacije, projekte za vodosnabdijevanje, nabavke vozova i vagona, električnu energiju, cestovna infrastruktura, željeznice, sanacije cesta, javni radovi, lokalno grijanje, plin, stanovanje, lokalni razvoj itd. Dok se 2,86% u 2018. godini zadužilo za projekte koji su usmjereni na privrednu djelatnost ili svega 30,928 miliona konvertibilnih maraka. Zašto sam ovo iščitao? Iščitao sam zbog toga što možemo zaključiti da ovaj trend ulaganja i zaduženja za javni sektor nije održiv. Kada smo usvajali izmjene i dopune Zakono o akcizama i povećali cestarinu onda smo uvjeravani da će se najviše kreditnih sredstava ulagati u cestovnu infrastrukturu, odnosno infrastrukturu općenito, a evo sada vidimo da taj trend nije takav već da se najveći iznos kreditnog zaduženja usmjerio u javni sektor i podršku budžetima, znači, ukupnu potrošnju administracije koja je prekobrojna u Bosni i Hercegovini. Ukoliko nastavimo ovakvim trendom onda privredna djelatnost u Bosni i Hercegovini će svake godine nazadovati i imaćemo odlazak ljudi iz Bosne i Hercegovine u sve većem broju. Stoga ukazujem na ovaj trend koji je potrebno mijenjati i upravo bi se trebao, trebalo odvijati suprotan scenari, tj. najviše ulaganja bi trebalo biti u privredu i privredne djelatnosti, zatim u razvoj infrastrukture i onda ukoliko nešto preostane, a smatram da uopće više nije potrebno ulagati i u javni sektor i to samo u onom dijelu koji se odnosi na reformu javnog sektora i javne administracije. Hvala vam.
Hvala. Uvažena zastupnica Pekić. Izvolite. 63
Hvala. U Informaciji o stanju javne zaduženosti BiH vidimo da je javni dug BiH 11 milijardi i 118 miliona, njega čini javni dug Federacije, Republike Srpske, Distrikta i institucija BiH. U tom dijelu Federacija BiH učestvuje sa 52%, Republika Srpska sa 46,71%, Distrikt Brčko 0,47%, institucije BiH sa 0,66%. Javni dug Republike Srpske je 5 milijardi i 192 miliona, javni dug Federacije je 5 milijardi i 799 miliona, ako taj javni dug raspodijelimo na stanovništvo vidjećemo da su stanovnici Republike Srpske skoro pa dvostruko više zaduženi od njihovih, od stanovnika u Federaciji BiH, što nije dobar pokazatelj svakako. Ako posmatramo stanje javnog duga, koji je rastao iz godine u godinu, vidimo da su i servis spoljnog duga, odnosno javnog duga rastao, tako da smo u 2018. godini morali izdvojiti 976 miliona za servisiranje glavnice i kamata vezane za spoljni dug. Ako pogledamo stanje u Bosni i Hercegovini u kome je evidentno da je ovih 111 miliona povećanje ovog spoljnog duga trebalo da bude usmjereno u kapitalne projekte i u razvoj, vidimo da je u 2018. godini došlo do usporavanja rasta industrijske proizvodnje i to naročito u drugoj polovini godine i to u prerađivačkoj industriji gdje se bilježi negativan rast i u prehrambenoj industriji što će imati implikacije i u 2019. godini. Bosna i Hercegovina ovako zadužena ima pokrivenih 60% uvoza izvozom, u ovako zaduženoj BiH je inflacija 1,4%. Jedan od uzroka inflacije je naravno kretanje cijena i to cijena prvenstveno hrane, bezalkoholnih pića i cijena prevoza. Svjedoci smo da je zbog uvođenja akciza na naftu i naftne derivate kretanje cijena, te usklađivanje dodatnih akciza na duvan i alkoholna pića i te kako dovelo do povećanja ove stope i učestvovalo u povećanju stope inflacije u BiH. Ako gledamo zaposlenost i plate, po podacima Zavoda za statistiku u 2018. godini bilo je manje na zavodima za zapošljavanje oko 39.818 lica, a rast zaposlenih je bio za 23.057 lica. Znači, dolazimo do podatka da je 16.000 ljudi više nije nezaposleno, ali nije ni zaposleno, znači da svu vjerovatno otišli iz BiH. Što se tiče fiskalnog sektora, govorim o sektoru iz kog će se morati stvarat novac da se vrate svi ovi krediti koje mi dižemo i koje trošimo u javnoj potrošnji, u fiskalnom sektoru imamo rast prihoda od PDV-a, 263 miliona su rasli prihodi od PDV-a. Imamo rast prihoda od putarina, zbog povećanja putarina za 238 miliona. Imamo usporavanje rasta carina, zbog usporavanja rasta i uvoza i izvoza, tu je usporavanje rasta i uvoza u Rafineriju nafte Brod, nema više uvoza koji je imao značajan dio u carinskim, u iznosu prihoda od carina. Prihodi od akciza bilježe pad, ovo je zanimljivo, od 19,6 miliona, jedan od razloga je i mnogostruko povećanje akciza na duvan i duvanske proizvode, mi smo prošel, na prošlom zasjedanju tu odluku stavili van, vratili na doradu, nemamo nikakvih informacija šta se dalje dešava vezano za akcize na duvan, znamo da su one porasle na 1,65 (marku 65). I još jedan podatak koji je značajan u ovom svemu, bankarski sektor u BiH u 2018. godini ostvario je neto dobit od 342 miliona konvertibilnih maraka. Sve ovo je potrebno da znamo da bi rekli ovaj, ovom stanju javnog duga da je BiH zadužena zemlja. Stanje javnog duga čini 32% ukupnog bruto društvenog proizvoda, smatra se da ako stanje spoljnog duga ima više od 30% bruto društvenog proizvoda da je relativno visok rizik od pojavljivanja problema nesolventnosti u radu. Zaduženost po jedinici izvoza robe, ovdje imamo zaduženost po jedinici izvoza robe od 60% i mi jedino ovim izvozom robe možemo stvoriti novu vrijednost i možemo pokazati da smo sposobni da vraćamo kredite. Sa ovim odnosom od 60% dolazimo u blage probleme u vaćanju naših kredita, koje uzimamo i koje trošimo u javnu potrošnju. I samo još jedna stvar i ja ću završiti, on ošto me u ovom Izvještaju naročito iznenadilo je plaćanje provizije na neangažovana sredstva zaključno sa 31.12.2018. godine, mi smo na neangažovana sredstva kreditna platili 6,3 miliona konvertibilnih maraka, što otvara problem i 64 samog povlačenja tih kreditnih sredstava i ispunjavanja uslova koji su navedeni u ugovorim o kreditima, koje mi tako lako evo potpisujemo i uzimamo, a onda na njih plaćamo proviziju ili je problem u samoj kondiciji i uslovima kad potpisujemo te kredite moramo biti jasni i znati na koji rok uzimamo sredstva i moramo znati uslove kako ta sredstva trošimo. Ovih 6 miliona pokazuje da mi nismo naročito sposobni da kreditna sredstva koja uzimamo da ih racionalno i trošimo, odnosno da raspolažemo sa tim novcem. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bogdanić, diskusija.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, koleginice i kolege poslanici. Pa raspravljati o nečemu što je prošlo i pomalo gubi smisao, ali evo koleginica Pekić je to jako dobro sve kroz svoju dikusiju obradila. Bilo bi dobor da mi nismo zaduženi, ni entiteti, ni Distrikt, ni Bosna i Hercegovina, pa čak ni mi pojedinačno, ali očigledno da je zaduženje prati sve pa i ovu državu. Ono što bi ja htio samo u dvije rečenice da kažem, da sam informisan od strane Ministarstva finansija Republike Srpske da Informacija o stanju javne zaduženosti na dan 31.12.2018. godine nije bila, nije tačna, odnosno da su prezentovani nepotpuni ... ili nepreliminarni rezultati i to bi nešto, nadam se, u narednom periodu trebalo da se ispravi, odnosno da se to ne ponavlja. Ja sam i na komisiji rekao i ušli smo i u raspravu, ja se nadam da će to u narednom periodu da izgleda drugačije. I ono što je evo nešto možda malo i nelogično, a iz Ministarstva finansija su istakli, da Ministarstvo finansija i trezora od 2005. godine do danas nikad nije realizovalo član 9. stav (2) pomenutog zakona Bosne i Hecegovine u kojem stoji da je to Ministarstvo ovlašćeno da propiše sadžaj i način, rokove dostave prateće dokumentacije iz stava (1) ovog člana. Ja se nadam da će predstavnici Ministarstva finansija i trezora ubuduće ovome, ovo propisat i da će podaci biti vjerodostojni. Dalje, nemam namjeru da ulazim, nadam se da će u narednom periodu sigurno dug biti manji ili ako bude veći da bude, da imamo bolje autoputeve i ostalu infrastrukturu u ovoj državi. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Zvizdić, predsjedavajući.
Hvala najljepša. Poštovane kolege, uvažene zastupnice i zastupnici, ja sam se javio da iznesem par pozitivnih činjenica kada govorimo o javnom dugu, uopće o unutrašnjem i vanjskom javnom dugu Bosne i Hercegovine, jer očito je da se svaki izvještaj može čitati na dva načina i može se uvijek kazati da je čaša do pola puna ili da je do pola prazna. Dakle, u odnosu na ove podatke koje smo čuli, a koji nisu do kraja pozitivni ili ne pokazuju pozitivne tendencije postoje podaci koji pokazuju jako pozitivne tendencije kada govorimo o ovoj temi. Dakle, učešće javnog duga BiH je u bruto društvenom proizvodu za 65 2018. godinu je 32% i po tome je Bosna i Hercegovina daleko najbolje plasirana zemlja u našoj regiji, pa i u čitavoj Evropi. Dakle, Bosna i Hercegovina je i u apsolutnom i u relativnom smislu najmanje zadužena zemlja i istovremeno imamo najbolju strukturu zaduženja kada govorimo o vanjskom dugu, jer više od 75% tih sredstava ide za kapitalne infrastrukturne projekte, koji predstavljaju jako dobru bazu za ekonomski razvoj Bosn i Hercegovine. Poređenja radi, mislim da je u ovome trenutku, recimo u prošloj godini javni dug Srbije bio negdje oko 24 milijarde eura, dakle javni dug Bosne i Hercegovine je 5,5 milijardi eura, javni dug Srbije je negdje oko 23 – 24 milijarde eura što je više od skoro 55% BDP-a Srbije, dok je iznos javnog duga Hrvatske bio skoro 40 milijardi eura, nekih 39 – 40 milijardi eura što je više od 60% BDP Hrvatske. Dakle, u poređenju sa zemljama u regionu s našim susjedima, mi smo i u relativnom i u apsolutnom smislu najmanje zadužena zemlja. Istovremeno treba primjetiti ako napravimo poređenje, recimo, 2016 – 2018. da je javni dug manji za skoro 900 miliona maraka od čega je vanjski dug manji za skoro 340 miliona, a unutrašnji dug za nekih skoro 400 – 450 miliona maraka. Prema tome to su pozitivni podaci i pozitivne tendencije, posebno ako imamo u vidu činjenicu da smo u 2016. i 2017. i u prvoj polovini 2018. godine bili lideri u izvozu kada govorimo o zemljama Zapadnog Balkana, kada nam je izvoz, recimo, rastao po stopi koja je veća od 16,8%. Istovremeno smo, naravno, lideri u određenim vrstama industrijske i prerađivačke industrije, a još uvijek smo zadnje četiri godine lideri po rastu turizma, ne samo na prostoru Zapadnog Balkana, nego praktično i u čitavoj Evropi. Prema tome, u svim izvještajima ima i pozitivnih stvari i korektno ih je istaći, ali svakako ima i nekih tendencija, pogotovo u drugoj polovini prošle godine koje nisu najpozitivnije i koje treba ustvari da nam budu upozrenje ili da na baz njih definiramo smjernice daljeg ekonomskog razvoja Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala.
Hvala kolega. Nemamo više prijavljenih. Mi nastavljamo dalje, dakle idemo na tačku 25. Ad. 25. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-205/20 od 22.01.2020. godinu Kolegij je pripremio navedeni Prijedlog odluke, a za članove Komisije iz Predstavničkog doma predloženi su uvaženi zastupnici, odnosno zastupnica i zastupnici: Halig Genjac, Borjana Krišto i Nenad Stevandić. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Uvaženi zastupnik Mektić, izvolite. 66
Hvala predsjedavajući. Nemojte mi zamjeriti, samo ako na početku jednu rečenicu iskočim iz ovog konteksta, nisam imao priliku da govorim, ali ovoj kolegici iz SNSD-a ovdje što je govorila da mene treba da bude sramota, taj rječnik će ostaviti kod kuće ili na ulici gdje ste ga pokupili, ja nikog nisam uvrijedio ovdje
Idemo na, na Komisiju.
i ne treba me ni za šta da bude sramota ovdje u ovom Parlamentu. A sada o ovoj tačci dnevnog reda, ja zaista kad sam pročitao ovo ne mogu da vjerujem, dal’ smo mi u stanju da idemo toliko daleko, da li mi stvarno do te mjere derogiramo taj mentalni sklop naših građana i da li zaista smo u stanju tako duboko da mu guramo prst u oko. Čitam ovdje i između ostalog gledam Nikola Špirić, čovjek koji je na crnoj američkoj listi, predsjednik, čini mi se, Donald Tramp potpisao crnu listu zbog toga što je duboko involviran i uvučen u korupciju ovdje u Bosni i Hercegovini. Čovjek koji ima nekoliko istraga ... u Tužilaštvu BiH, ne znam afera „Audi“, stan Beč itd. itd. ne prejudiciram da je čovjek kriv, nemojte
Oprostite zastupniče, mi možemo govoriti samo o članovima Komisije iz Predstavničkog doma mi njih imenujemo, ja sam rekao njihova imena: Halid Genjac, Borjana Krišto i Nenad Stevandić.
... usvajati cjelokupnu odluku
Ne, mi usvajamo, mi glasamo za naša tri člana, mi nemamo mogućnost da raspravljamo o imenima koje je kandidovao Dom naroda.
Ok. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Idemo dalje, tačka 26. jel’, Ad. 26. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-198/20 od 22.01.2020. godine 67 Zajednički kolegij oba doma pripremio je navedeni prijedlog zaključka i ovdje je odlučeno da kao članovi Privremene zajedničke komisije budu ustvari članovi Kolegija i jednog i drugog doma, u našem slučaju, dakle, to su: Denis Zvizdić, Nebojša Radmanović i Borjana Krišto. Redoslijed nije po dženderu, nego po predsjedavajući, prvi i drugi zamjenik. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Nema prijavljenih. Idemo dalje, tačka 27. Ad. 27. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-199/20 od 22.01.2020. godine
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, evo obzirom da smo u prijedlogu ove točke za imenovanje Privremenog zajedničkog povjerenstva u obvezi da ispred jednog, naravno, ili drugog doma imenujemo i dva člana iz oporbenih stranaka, evo ja sam bila slobodna u konsultaciji nešto s kolegama i nešto pojedinačno, da predložem za članove Privremenog zajedničkog povjerenstva za izbor glavnog revizora osobe: Predrag Kožula, gospodina Jasmina Ermića i Sašu Magazinovića. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu, čuli ste prijedlog zaključka. Nema prijavljenih. Idemo dalje, tačka 30. Ad. 30. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, po jednog iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-203/20 od 22.01.2020. godine Predlagač Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH koji je pripremio navedeni prijedlog zaključka. Za članove Privremene zajedničke komisije iz Predstavničkog doma predloženi su sledeći zastupnici: Denis Zvizdić, Darijana Filipović i Ljubica Miljanović. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Idemo dalje, tačka 31. Ad. 31. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor, predlagač: 69 Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-204/20 od 22.01.2020. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je stvarno jedina komisija gdje bar jedno ime ima nekog smisla, dakle ovo je jedino gdje vidim da se neki kriteri, da ste se rukovodili nekim kriterijima, konkretno gospodin Emrić, ja mislim da nema aktivnije i zaslužnije osobe što je Trgovska gora praktično tema svakodnevna u političkim krugovima od gospodina Emrića, tako da ovo ima smisla. E sad, sve ostale, može li Kolegij obrazložiti, mislim na osnovu čega ste isključivo osim u ovom slučaju tamo gdje je opozicija obavezna po zakonu, ovaj, isključivo postavili ljude iz tri stranke i pod tim, pod SNSD-om mislim ovaj konglomerat, ovaj, dakle SDA, HDZ, SNSD. Dakle, ne vidim nikakve kriterije. Recimo, u Komisiji koja se tiče prevencije korupcije imamo dva ljekara i jednu pravnicu samo itd. Tako da osim u slučaju gospodina Ermića, gdje zaista ovo ima smisla da čovjek bude u komisiji koja se tiče Trgovske gore, niti jedna druga od ovih komisija nemaju nikakvog vidljivog kriterija, ja bi volio znati šta je bio kriteri, pogotovo zato što imamo, mislim da ste vi gospodine Zvizdiću u dvije ili tri, gospodin Osmanović mislim bar dvije, što sam vidio itd. Tako da jedino što mogu se nadati je da ove komisije, koje se plaćaju ako zasjedaju nakon radnog vremena, neće zasjedati nakon radnog vremena, pa da će bar tu biti nekog kriterija. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Idemo dalje, tačka 32. Ad. 32. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH kojim se nespojivost dužnosti (sukob interesa) nositelja pravosudnih funkcija proširuje i na njihove bliske srodnike, modelirano na pravilima, definicijama i ukupnim rješenjima sadržanim u Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, smjernicama VSTV-a, OECD-a, Evropske unije, Vijeća Evrope i sličnih međunarodnih tijela“, broj: 01-50-1-288/19 od 05.02.2019. godin 70 Kolegij Doma je kao nadležnu komisiju za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija je podržala inicijativu i predlaže nastavak dalje procedure pred Predstavničkim domom. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Zastupnik Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma s obzirom da sam sve detaljno obrazložio na sjednici Komisije juče, da ne trošim dalje vrijeme, radi se o preporukama relevantnih međunarodnih tijela, da se nosioci pravosudnih funkcija tretiraju na isti način kao izabrani i imenovani zvaničnici kad je sukob interesa u pitanju, konkretno njihovi bliski srodnici i kako ste rekli, Ustavnopravna komisija je jučer jednoglasno, sa 2 samo suzdržana glasa, bez glasova protiv podržala ovu inicijativu, tako da se nadam da će i Dom podržati i pslijediti je Vijeću ministara. Ne vidim dalje potrebu, ukoliko ima pitanja tu sam. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Tačka 33. je sledeća, Ad. 33. Razmatranje zastupničke inicijative Mirjane Marinković-Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), upućujem zastupničku inicijativu za izmjenu člana 43. Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04, 7/05, 48/05, 60/10, 32/13 i 93/17), broj: 01-50-1-846/19 od 18.04.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija je podržala inicijativu i predlaže nastavak dalje procedure pred Predstavničkim domom. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić.
Ma ja takođe ne bih zamarala ovaj Dom, al samo bih evo možda malo obrazložila zašto su zaredom dvije tačke izmjene Zakona o radu u institucijama BiH. Naime, smatrali smo da ova prva inicijativa koja ustvari omogućava jednom od, ako su dva roditelja zaposlena, a roditelji su hendikepiranog djeteta, jedan od njih ima pravo da radi po 4 sata, dakle polovinu 71 radnog vremena. Ovaj Zakon, dakle zakoni entiteta su, već sadrže ovu odredbu i ovaj Zakon, dakle, daje manje prava roditeljima takve djece, nego zakoni entiteta i smatrali smo da je ovo jednostavna odredba, dakle koja, dakle, ne zahtjeva puno vremena i dakle izjednačila bi prava i zaposlenika u institucijama BiH. A ova druga, dakle, zahtjeva jedan malo duži rad, dakle jedan radikalniji zahvat i zato smo, dakle, podnijeli ovu drugu inicijativu da se pristupi izradi, dakle, potpuno novog Zakona o radu u institucijama BiH, poštujući dakle određene principe, prije svega Zakona o ravnopravnosti spolova, Zakona o zabrani i diskriminaciji itd. Ono što takođe želim naglasiti da su obje inicijative, dakle, podržane od strane Ustavnopravne komisije. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Mi idemo dalje, Ad. 34. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije i Mirjane Marinković-Lepić za izradu novog Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-1184/19 od 26.06.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravnu komisiju, koja je dostavila Mišljenje. Komisija podržala inicijativu i predlaže nastavak dalje procedure pred Predstavničkim domom. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih. Idemo dalje, tačka 35. Ad. 35. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Ministarstvo pravde BiH da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH, na način da se u njega uvrsti odredba koja bi propisivala rok kojim je potrebno okončati istragu u disciplinskom postupku, s tim da taj rok ne bude duži od šest mjeseci“, broj: 01-50-1-1464/19 od 09.08.2019. godine
Hvala predsjedavajući. Suština inicijative je sadržana u njenom naslovu, dakle da se odredi rok i ono što je posebno bitno, a to stoji u obrazloženju, je da je ovo eksplicitna preporuka iz Izvještaja Institucije ombudsmena za 2018. godinu i Vijeće ministara je svakako obavezno ovo uraditi, ali u svakom slučaju je dobro da Dom potakne Vijeće ministara da to što prije uradi i ja sam, meni je drago što je Ustavnopravna komisija podržala inicijativu i pozivam Dom da uradi isto. Hvala.
Hvala najljepša. Idemo dalje, tačka 36. Ad. 36. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo, Saše Magazinovića i Mirjane Marinković-Lepić koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosimo zastupničku inicijativu da se u okviru Zakona o javnim nabavkama uvrsti kriterij 'zelene javne nabavke' kao instrument zaštite okoliša, kojim se potiče zaštita okoliša i održivi razvoj. Također je potrebno da sve javne institucije, na svim nivoima vlasti, donesu zelene akcione planove u kojima se navode različite aktivnosti i mjere podrške za zelenu ili održivu javnu nabavku.”, broj: 01-50-1-1609/19 od 09.09.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu odredio Komisiju za financije i budžet, nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, podržala je inicijativu i uputila je u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Đapo, izvolite.
Hvala cijenjeni predsjedavajući. Pa evo ja ću samo kratko objasniti šta znače zelene javne nabavke. Zelene javne nabavke nisu ništa drugo nego alat ili pak institut koji ima za cilja da, je li, zadovolji ili da provodi politike zaštite okoliša, racionalnu upotrebu prirodnih resursa i naravno da omogući održivi razvoj. Evropska komsija je definisala zelene javne nabavke kao postupak pri kojem javne institucije i ustanove nastoje naručiti robe, usluge ili radove koje tokom svog životnog vijeka imaju manji uticaj na okoliš od roba, usluga i radova sa istom funkcijom koji bi se inače koristili ili naručili bazirajući se samo na kriteri cijene. U postojećem Zakonu o javnim nabavkama, o kome smo danas govorili dosta, kao osnovni kriteri uzima se cijena ne uzimajući u obzir ovaj životni vijek, je li, proizvoda i štete koje ima po okoliš. Obzirom da se mi nalazimo na putu ka Evropskoj uniji i vrlo brzo ćemo postati članicom kandidatom otvaraće se određena poglavlja, pa samim tim i Poglavlje 5 koje se odnosi na javne nabavke. Stoga, upravo stoga mislim da ne trebamo čekati taj momenat, nego da je vrlo važno da sada počnemo sa tim pozitivnim praksama Evropske unije, jer se pokazalo, istraživanja u zemljama Evropske unije pokazala su da je javni sektor i da su javne institucije ostvarile ogromne uštede u svojim budžetima upravo zahvaljujući 73 zalenim javnim nabavkama. Dakle, u naš zakon trebalo bi ugraditi Direktivu o javnim nabavkama iz 2014. godine, Uredbu za označavanje energetske učinkovitosti za kancelarijsku opremu, Direktivu o promociji čistih vozila, Direktivu o energetskoj učinkovitosti zgrada i slično. Obzirom da javni sektor učestvuje u društvenom bruto proizvodu u ogromnom procentu, u Evropi je to 20%, pa pretpostavljam da je i u Bosni i Hercegovini isto, mislim da bi ugrađivanje ovoga instituta ili omogućavanje našim općinama, kantonima, entitetima, pa samim tim i državnim institucijama da koriste ovaj institut dovelo, je li, ne samo do ušteda u budžetima nego bi dovelo i do ostvarivanja onih lokalnih, kantonalnih, entitetskih, pa samim tim državnih, a onda, rekla bih, regionalnih i međunarodnih planova, je li, i ciljeva zaštite okoliša. Naravno, svima je poznato da je Vijeće ministara formiralo Radnu grupu 2017. godine koja radi na novom tekstu Zakona o javnim nabavkama, međutim ono što meni barem nije poznato iz medija, jeste to da li je ugrađen ovaj sistem, odnosno instrument zalenih javnih nabavki u novi tekst i stoga molim Dom da podrži ovu inicijativu ukoliko se neće naći u novom tekstu da onda Vijeće ministara može ići sa izmjenama i dopunama novog. Hvala vam.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko budući da je kolegica Đapo neko ko je zaista u ovoj oblasti dosta toga i uradila u proteklom periodu, reći ću samo da što prije se sami suočimo sa ovim pitanjima biće nam lakše budući da će ovo prije ili kasnije postati i zahtjevi evropskih institucija prema Bosni i Hercegovini. Možda je ovo i dobar način rada poslanika iz različitih klubova stranačkih, a i klubova naroda iz Doma naroda, koji su okupljeni u zelenom klubu koji je već sada postao prepoznat od strane institucija, ja želim ovom prilikom da se zaista zahvalim i entitetskim ministricama Đapo i Golić koji su zaista na jedan način sa mnogo respekta ostvarili saradnju sa nama poslanicima koji se bavimo ovim temama. Bivšem ministru Šaroviću, a posebno novom ministru Košarcu, koji je u ovo kratko vrijeme mandata napravio jedan značajan iskorak kad je u pitanju Trgovska gora, koja je takođe važno pitanje kojim se bavimo, kao i Vama predsjedavajući i u vrijeme dok ste bili predsjedavajući Vijeća ministara, a vjerujem i sad kao član Kolegija, koji ćete prepoznati važnost ekoloških politika i ovog načina neformalnog organizovanja poslanika kako bi, je li, u jednoj atmosferi gdje nema puno politike, a ima puno suštine, napravili iskorak. Ovaj prijedlog je jedan od tih, može on danas proći ne proći to je, to je manje bitno u odnosu na ono da se zasita trebamo okupljati oko tema koje nemaju ni etnički, ni bilo koji drugi prefiks, a očigledno su nam svima važne. Toliko.
Hvala. Nema više prijavljenih. Idemo dalje, tačka 37. Ad. 37. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i 74 Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se od Ministarstva komunikacija i prometa BiH traži da pripremi i u proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, kojim bi se značajno pooštrile sankcije za vozače motornih vozila u praktičnom upravljanju vozilom, kod kojih se utvrdi količina alkohola u krvi preko 1,5 g/kg (član 174. (2) Zakona)”, broj: 01-50-1-2130/19 od 11.12.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedene inicijative odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija je podržala inicijativu i upućuje je u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Ono što mislim da je neophodno naglasiti u ovom slučaju je da sam prijedlog za ovu inicijativu dobio od zabrinutog građanina iz Tuzle, koji je primjetio tu anomaliju u Zakonu o sigurnosti saobraćaja na cestama u Bosni i Hercegovini, da osobe koje imaju 1,5 i više miligrama u krvi alkohola, kazna je između 400 i 1000 maraka, onda se to prepolovi ako platite u roku od 8 dana, u svakom slučaju nije nešto što će bilo koga zaustaviti, kazna sama nije nešto što će nekoga zaustaviti da sjedne za volan. Da ilustrujem, iako stoji u obrazloženju, radi se od 6 do 8 standardnih alkoholnih pića. Standardno alkoholno piće je flaša piva, čaša vina ili doza žestokog, znači 6 do 8 ovisno od spola i konstitucije date osobe. Ovdje ovom inicijativom ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šest piva, šest čaša vina itd. ovaj, znači vrlo opasno. Ovom inicijativom ne prejudiciramo rješenje, to treba ostaviti ekspertima, treba ostaviti Ministarstvu prometa i komunikacija da uzimajući u obzir, između ostalog, i praksu regije i Evrope odredi šta će to biti prikladne sankcije. Ono što je dobro, da je nadležna Komisija podržala ovu inicijativu i predstavnici Ministarstva prometa i komunikacija su se složili da trenutne sankcije nisu adekvatne i da ovo treba pooštriti i Dom ukoliko prihvati inicijativu će njih obavezati da to urade u skladu sa svim ovim standardima. Hvala.
Hvala. Prije nego što pređemo na tačku 38.
[[nije uključen mikrofon]] 75
A imamo još jednu, uvažena zastupnica Miljanović. Izvolite.
Ja samo da podržim ovu inicijativu i mislim da svi moramo ovo podržati svesrdno, zato što smo zaista svjedoci svakodnevno u našim bolnicama zbrinjavanja mladih ljudi sa vrlo teškim tjelesnim povredama, koje rezultiraju teškim invaliditetom, a vrlo često i sa smrtnim ishodom. Tako da mislim da je potrebno formirati jedan ekspertski tim i od ljekara koji znaju koji procenat je minimalan dozvoljen, a i od pravnika i ministarstva i napraviti jedan zakon koji će zaista imati veće kaznene posledice, a ne samo obične kazne i isključenje iz saboraćaja.
Hvala. Naravno ovo zaista svi podržavamo, jako je važno imati sigurnost na našim saobraćajnicama. Prije nego što pređemo na tačku 38. predlažem da objedinimo raspravu o tačkama od 38. do 40. obzirom da je riječ o davanju salgasnosti za ratifikaciju sporazuma, ugovora i amandmana. Pa vas pozivam da se prvo izjasnimo o prijedlogu za objedinjavanje rasprave. Hvala. Od ukupno prisutnih 35 – za 32, ništa protiv, 3 suzdržana. Dakle, imamo potrebnu opću i entitetsku većinu. Konstatujem da smo usvojili prijedlog za objedinjavanje rasprave za tačke dnevnog reda 38. do 40. Ad. 38. – Ad. 40. Davanje saglasnoti za ratifikaciju sporazuma, ugovora i amandmana Za te tačke ste dobili Mišljenje nadležne Komisije za vanjske poslove i otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Imam samo jedan zahtjev da kod glasovanja bude odvojeno glasovanje po svakom ovom sporazumu.
Hvala. Uvaženi zastupnik Borenović. 76
Hvala. Obzirom da se radi o ratifikaciji jednog dijela sporazuma koji su dugo na čekanju i koji su trebali biti ratifikovani, tj. potvrđeni od strane Predstavničkog doma još na prošloj sjednici Predstavničkog doma, želim da skrenem pažnju na određene stvari koje su dosta nelogične i tu ću najviše govoriti, najviše ću se obraćati zamjeniku predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, gospodinu Radmanoviću koji je, naravno, u skladu sa jednom praksom koja je dobro uspostavljena u ranijem periodu, uvažavajući važnost koordinacije, tj. Mehanizma koordinacije na putu koji Bosna i Hercegovina ima ka Evropskoj uniji, generalno koordinacije između različitih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, koja je zaista kompleksna, znajući da mi kao ključni ljudi u zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine trebamo uvažiti činjenicu da postoje i institucije Republike Srpske, institucije Federacije BiH, kantonalne institucije i lokalne zajednice, kao takve koje čine jedan ukupan sistem na kojem funkcioniše Bosna i Hercegovina i uz praksu koja je ranije uspostavljena mi, bar kada su poslanici koji dolaze iz Republike Srpske, tražimo mišljenje resornih ministarstava, resornih institucija i ja mislim da to, ne znam da li to rade kolege iz Federacije BiH, posebno kada se radi o sporazumima, o ugovorima i o tačkama dnevnog reda koje u značajnom opredjeljuju tu neku vrstu i saradnje, koordinacije i obaveze koja proističe iz odluka koje donosimo. I desilo se nešto što je meni interesantno, ne mogu da shvatim da imamo situaciju da kod iste, istog sadržaja, istog sporazuma imamo dva potpuno suprotstavljena mišljenja resornog ministarstva iz Vlade Republike Srpske i to vlade kontinuiteta, koja nije vlada u kojoj se nalazi ministar iz jedne ili iz druge političke opcije nego, pa čak iz resornih ministarstava koje potpisuje isti ministar. I to želim da skrenem pažnju, posebno Vama, gospodine Radmanoviću da vidite kako se prema ovom odnositi, jer ovo stvara konfuziju. Evo biću konkretan, kada je u pitanju Nacrt ugovora između Narodne Republike Kine i Bosne i Hercegovine o saradnji u oblasti veterinarstva, imamo akt koji je došao 2016. godine od strane uvaženog ministra, tadašnjeg ministra u Vladi Republike Srpske gospodina Steve Mirjanića, koji jasno kaže da smo saglasni sa tekstom Ugovora i da dajemo pozitivno mišljenje o istom, 2016. godine ministar Mirjanić. Da bi 2018. godine, 06.12. na isti Ugovor između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Kine o saradnji u oblasti zdravlja životinja i karantina došao potpuno suprotno mišljenje, gdje se kaže da Ministarstvo poljoprivrede, šumarsta i vodoprivrede ne može dati pozitivno mišljenje na isti sporazum. Mislim pomalo čudna situacija i to je mene opredijelilo da i sam ne znam kako i na koji način se odnositi prema ovakvom aktu. Imamo sličnu situaciju kada je u pitanju Sporazum između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti turizma. 2013. godine, vjerovatno se ovi sporazumi prave nekoliko godina, takva je vjerovatno procedura, zato to traje toliko dugo, 2013. godine ministar u Vladi Republike Srpske u Ministarstvu trgovine i turizma jasno kaže da Ministarstvo trgovine i turizma piše u okviru svoje resorne nadležnosti podržava inicijative i aktivnosti usmjerene na unapređenju međunarodne saradnje u oblasti turizma. Da bi 2019. godine, činjenica od drugog ministra, ali iz iste vlade okupljene oko iste političke koalicije, došao drugačiji stav, da je došlo do, prilikom pripreme ovog Sporazuma da je došlo do kršenja procedure koje su propisane odredbama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanju međunarodnih uguvora itd. i pitanja koja su u isključivoj nadležnosti entiteta zbog čega je bilo neophodno pribaviti i mišljenje nadležnih organa entiteta, koje je već bilo došlo. I došli smo u jednu čudnu situaciju da oko ovakvih stvari ne možemo da imamo jasan stav i da smo na komisiji razmatranući sve ove ratifikacije sporazuma, svih ovih ugovora, naravno da nam je bilo interesantno i važno mišljenje i institucija Republike Srpske i došli smo evo u koliziju kada 77 su u pitanju ova dva sporazuma. I koliko sam primjetio gospodine Radmanoviću, nama u poslednje vrijeme ne dolaze stavovi nadležnih odbora u Narodnoj skupštini Republike Srpske, što je do sada bila praksa. Jer sam sam bio poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske i znam da su odbori u Narodnoj skupštini Republike Srpske imali mogućnost da daju svoje mišljenje po pitanjima koja su, aj da kažem, od velike važnosti i koji su u kompetencijama Republike Srpske, a svima je stalo da svaka odluka koja se donese u Predstavničkom domu, u Domu naroda u zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine bude rezultat jednog sveopšteg kompromisa, samo tako donešena odluka može imati svoj najbolji krajnji rezultat i ispuniti onaj cilj zbog čega smo svi mi ovdje.
Hvala. Nema više prijavljenih. Dakle, time smo iscrpili današnji dnevni red. Treba da se dogovorimo o dužini pauze prije samoga glasanja, je li to 15 ili 20 minuta, pola sta, koliko je dovoljno klubovima? [[zajednička diskusija]] Pola sata, je li? [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Šta je?
/nije uključen mikrofon/
Koja tačka?
Dobro je, bilo je devet.
Kod mene je opća većina, entitetska većina, da imamo iz Republike Srpske za 4, protiv 9. dakle, u redu je.
Jeste, jeste.
Idemo dalje, drugi krug dakle, prvo glasamo za tačku devet. Tačka 9. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač: Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1200/19 od 01.07.2019. godine, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije Prvo glasamo o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije o Prijedlog zakona. Ukupno prisutnih 40 – za 23, protiv 16, suzdržan... Molim? 80 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas da se ponovi glasanje. Od ukupno prisutnih 40 – za 22, protiv 17, suzdržan 1. Dakle, ima opća većina, ima entitetska većina. Prihvaćeno je Mišljenje Komisije, što znači da u skladu sa Mišljenjem Komisije, Zakon se smatra, sekretaru, odbijenim je li?
/nije uključen mikrofon/
Ok. Tačka 10. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1517/19 od 30.08.2019. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Prvo glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas da se ponovi glasanje. Ukupno prisutnih 40 – za 13, protiv 26, suzdržan 1. Ne postoji opća većina. Mišljenje nije prihvaćeno. Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika. Tačka 11. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I.), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02- 1-1694/19 od 25.09.2019. godine (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ukupno prisutnih 40 – za 33, protiv 7, sudržanih ništa. Ima opća, ima entitetska većina. Dakle, prihvaćen Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tačka 12. – Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-1888/18 od 10.08.2018. godine Prvo glasamo o prijedlogu zaključka, prvog zaključka gospodina Jasmina Emrića, pošto ima dva. Prvi zaključak glasi, magao si malo i kraći, je li, napraviti: 81 Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH u skladu sa naglašenom potrebom uključivanja visokog političkog nivoa u godišnjim izvještajima iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2017. i 2018. traži od predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da u saradnji sa ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u roku od 30 dana organizira sastanak sa predsjednikom Vlade Federacije BiH, predsjednikom Vlade Republike Srpske, predsjednikom Vlade Brčko Distrikta, predsjednicima vlada kantona, ministrima za poljoprivredu i ministrima za finansije kantona, entiteta i Brčko Distrikta radi usaglašavanja i konačnog uspostavljanja modela IPARD operativne strukture u Bosni i Hercegovini. Hajmo glasati. Nemojte samo da ponavljam čitanje, može glasanje. Ukupno prisutnih 40 – za 29, protiv 8, suzdržana 3. Opća većina postoji, entitetska većina ne postoji. Iz Republike Srpske ... _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] /usaglašavanje Kolegija/
[[nije uključen mikrofon]] /usaglašavanje Kolegija/
Glasamo u drugom krugu odmah. Od ukupno prisutnih 40 – za 23, protiv 9, suzdržanih 8. Postoji opća i entitetska većina. Dakle, usvojen je Godišnji izvještaj. 83 Tačka 13. – Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-1469/19 od 14.08.2019. godine Glasamo o usvajanju Godišnjeg izvještaja. Ukupno prisutnih 40 – za 21, protiv 10, suzdržanih 9. Postoji opća ali ne i entitetska većina. [[usaglašavanje Kolegija]] Evo idemo odmah u drugi krug glasanja. Ukupno prisutnih 40 – za 21, protiv 10, suzdržnih 9. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede za ’18. godinu. Tačka 14. – Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2016. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1- 2316/18 od 23.10.2018. godine Prije toga, glasamo o prijedlogu zaključka zastupnika Kluba Naša stranka, Nezavisni blok koji glasi: Predlažemo zaključak da se oformi interresorna radna grupa čiji će zadatak biti rad na izmjenama zakona o finansiranju političkih stranaka u čiji će se okvir ugraditi i preporuke GREKO-a, Koalicije „Pod lupom“, uz poštivanje principa racionalnog trošenja budžetskih sredstava. Predlažemo da sastav radne grupe obuhvati predstavnike civilnog sektora koji se ovim pitanjem bave, a prvenstveno predstavnike Transparency International-a i Koalicije „Pod lupom“. Glasamo o zaključku. Od ukupno prisutnih 40 – za 24, protiv 14, suzdržana 2. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. [[usaglašavanje Kolegija]]
Ima li zaključak ... ?
Ima poslije Zaključak Komisije, ali sada je samo primanje k znanju Izvještaja u drugom krugu. Ukupno prisutnih 40 – za 17, protiv 18, suzdržanih 5. Ne postoji opća većina. Nije primljen k znanju Izvještaj. Mi imamo ovdje i Zaključak iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine gdje se kaže : Predstavnički dom Parlametnarne skupštine BiH zadužuje Upravni odbor Izvozno- kreditne agencije da se u saradnji sa entitetskim vladama kao osnovačima Agencije opredjeli za varijantu rješavanja dalje budućnosti Izvozno-kreditne agencije BiH. Glasamo o ovom Zaključku iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Ukupno prisutnih 40 – za 25, protiv ništa, suzdržanih 15. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Idemo u drugi krug glasanja o Zaključku. Ukupno prisutnih 40 – za 27, protiv 9, suzdržana 4. Postoji opća i entitetska većina. Usvojen je Zaključak koji je predložen od Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Tačka 22. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Branislava Borenovića povodom rasprave o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2017. i Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2018, broj: 01,02-50-19-1942/18 i 01,02-50-18- 1726/19 od 17.01.2020. godinu Sada glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Ukupno prisutnih 40 – za 19, protiv 18, suzdržana 3. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Zaključak je usvojen. 87 Tačka 23. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2018. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1- 865/19 od 23.04.2019. godine Glasamo o primanju k znanju ove Informacije. Za 28, protiv 9, suzdržana 3. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Idemo u drugi krug glasanja o primanju k znanju Informacije o stanju javne zaduženosti. Ukupno prisutnih 40 – za 27, protiv 10, suzdržana 3. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, primili smo k znanju Informaciju o stanju javne zaduženosti. Tačka 24. – Informacija o stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02,03-50-18-1649/19 od 17.09.2019. godine To je ona tačka za koju smo imali jedinstvenu raspravu sa ovom 19. Sada glasamo o primanju k znanju ove Informacije. Za – 14, protiv 24, suzdržanih 2. Ne postoji opća većina. Nije primljena k znanju ova Informacija. Tačka 25. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-205/20 od 22.01.2020. godinu Glasamo o usvajanju Odluke. Od ukupno prisutnih za je 16, protiv 16, suzdržanih 8. Ne postoji opća većina. Tako da nije usvojena Odluka. Tačka 26. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-198/20 od 22.01.2020. godine Glasamo o usvajanju Zaključka. Za 27, protiv 11, suzdržana 2. Postoji opća i entitetska većina. Dakle, usvojena je ova Komsija. Tačka 27. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-199/20 od 22.01.2020. godine Glasamo o usvajanju Zaključka. Za 28 protiv 10, suzdržana 2. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Usvojen je Zaključak. 88 Tačka 28. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje sedam članova Ureda za razmatranje žalbi BiH u Sarajevu, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-201/20 od 22.01.2020. godine Glasamo o usvajanju Zaključka. Za 28, protiv 11, suzdržan 1. Postoji opća većina i entitetska većina. Usvojen je Zaključak. Tačka 29. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje generalnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-197/20 od 22.01.2020. godine Glasamo o usvajanju Zaključaka. Ovdje ste imali onu korekciju, je li. Znači, sad su zastupnici u ovoj Komisiji Predrag Kožul, Jasmin Emrić i Saša Magazinović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Onda ponavljamo glasanje. Gospođa Krišto je, ali evo, prošlo je, osim ako želite, želite li da ponovim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]