Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Državni ured za reviziju je dostavio u travnju 2015. godine Hrvatskom saboru izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti, financiranja, programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina Savjeta za nacionalne manjine. Predmet revizije bile su aktivnosti savjeta za nacionalne manjine u vezi raspoređivanja proračunskih sredstava nevladinim udrugama i ustanovama nacionalnih manjina za 2013. godinu s ciljem da se ocijeni pravilnost i svrsishodnost korištenja proračunskih sredstava raspoređenih na nevladinim udrugama i ustanovama nacionalnih manjina te da se provjeri i ocijeni učinkovitost korištenja tih sredstava. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica ured ocjenjuje da financiranje programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina putem Savjeta za nacionalne manjine u 2013. godini nije bilo u potpunosti učinkovito. Između ostaloga, revizijom je utvrđeno, nije vidljivo jesu li predloženi programi za financiranje odabrani u skladu sa propisima te se ne može utvrditi na koji je način određen iznos financiranja iz proračuna. Udjel raspoređenih i doznačenih sredstava 10 nacionalnih manjina u odnosu na ukupno raspoređena i utrošena sredstva za financiranje programa za ostvarenje kulturne autonomije značajno je veći u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj dok je za udjel raspoređenih i doznačenih sredstava 6 nacionalnih manjina u odnosu na ukupno raspoređena i utrošena sredstva za financiranje programa za ostvarenje kulturne autonomije značajno manji u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj. Pojedine nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina uz godišnje izvješće o ostvarivanju programa dostavile su Savjetu za nacionalne manjine nepreglednu i nesistematiziranu dokumentaciju iz koje nije moguće potvrditi da su sredstva u cjelini namjenski utrošena. Kontrolom namjenskog korištenja sredstava nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina koji provode savjet nije obuhvaćen vrijednosno značajan iznos sredstava. Pojedine nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina isplaćivale su autorske honorare za poslove koji po svojoj prirodi nisu autorska djela. U dokumentaciji koja je prilog izvješćima o ostvarivanju i utrošku sredstava za kulturni amaterizam i kulturne manifestacije u pojedinim slučajevima nisu dostavljeni dokazi o održanim programima, nisu dostavljene knjige blagajne i putnih troškova. Na računima za reprezentaciju nije navedena svrha plaćanja i na koji program se odnosi te nisu navedeni korisnici usluga. U pojedinim slučajevima nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina su sredstva odobrena za programe kulturnih djelatnosti i manifestacije u cijelosti utrošile za reprezentaciju plaćanja odvjetničkih usluga ili kupnju darova a u okviru računa za prijevoz nisu navedeni korisnici usluga prijevoza, putni nalozi su obračunavani i isplaćivani za odlaske na skupštine, sastanke i predstavljanje udruge. Za otklanjanje utvrđenih nepravilnosti ured je dao preporuke čijom provedbom bi se povećala učinkovitost financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina u ostvarivanju kulturnih i informativno izdavačkih programa te očuvanju etničkog, kulturnog i jezičnog identiteta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Da. Uvaženi predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina gospodin Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmatrao je na 1. sjednici održanoj 28. siječnja 2016. godine ovo izvješće. Odbor je ovo izvješće razmatrao kao matično radno tijelo. U raspravi je iznesena zajednička ocjena kako predloženo izvješće predstavlja značajan doprinos većoj transparentnosti sredstava koja se u državnom proračunu osiguravaju za financiranje programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina a o čijoj raspodjeli odlučuje Savjet za nacionalne manjine. Skrenuta je pozornost na činjenicu da se izvješće odnosi na 2013. godinu kao i da su postupci revizije provedeni od studenoga 2014. do ožujka 2105. godine a da se rasprava o izvješću odvija tek sada u 2016. godini. Unatoč tome naglašeno je da će preporuke koje su iznesene u izvješću pridonijeti boljem i učinkovitijem radu udruga i ustanova nacionalnih manjina. Naime, kako je istaknuto, već su se raniji provedeni postupci, ove revizije, pozitivno odrazili na aktivnosti udruga i ustanova nacionalnih manjina. Tako da su u pojedinima upravo nalazi revizije pridonijeli otkrivanju i rješavanju problema kao u svim drugim udrugama naravno u radu, te doveli do promjena u upravnim i nadzornim tijelima ustanove. U tom smislu istaknuto je da je rad revizije od višestruke koristi ne samo u kontroli trošenja proračunskog novca već djeluje i kao preventivni mehanizam koji detektira moguće nepravilnosti u postupanju udruga i ustanova nacionalnih manjina. S tim u vezi ukazano je na važnost preporuka koje se odnosi na autorske honorare, a koji su se isplaćivali za poslove koji su po svojoj prirodi, koji nisu autorska djela kao i na potrebu utvrđivanja kriterija za obračun, isplatu autorskih honorara, za pisanje novinskih članaka. Isto tako unapređivanju rada udruga znatno je pridonijela preporuka revizije da se sredstva odobrena za programe kulturne djelatnosti i manifestacija ne mogu koristiti za reprezentaciju i kupnju raznih darova, ali ni na pokrivanje režijskih troškova u iznosima većim od propisanih 20%. Kako je u raspravi istaknuto zastupnici pripadnici nacionalnih manjina po drugi put raspravljaju o ovim preporukama jer su sukladno odredbama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina ujedno i članovi Savjeta za nacionalne manjine. Neovisno o tome, o preporukama Državnog ureda za reviziju provedena je iscrpna rasprava na sjednici Savjeta, te je došlo do određenih izmjena kako u radu Savjeta tako i u poboljšanju kriterija za ocjenu programa i savjetovanja programa kulturne autonomije. U tim raspravama posebno je naglašen problem da je prilikom raspodjele sredstava iznimno teško naći dobar omjer između javnog interesa, interesa pojedine manjine te razvoja kulturne autonomije nacionalnih manjina. Istaknuto je također da je dodatna otegotna okolnost u radu Savjeta izrazita kadrovska podkapacitiranost ureda Savjeta u kojima je zaposleno svega 5 osoba. S druge strane, u udrugama nacionalnih manjina nisu zaposleni profesionalci, te je teško izbjeći pogreške u radu što je zajedničko svim udrugama. U raspravi je osobita pozornost posvećena preporuci da se pri dodjeli financijske potpore za programe nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina trebaju primijeniti opći kriteriji koji se odnose na broj pripadnika nacionalne manjine, a koje Savjet nije primjenjivao, te je došlo do značajne neravnoteže u udjelu raspoređenih i doznačenih sredstava pojedinim nacionalnim manjinama u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina. Ali i mišljenje članova Savjeta i zastupnika nacionalnih manjina, da brojnost pojedine nacionalne manjine ne bi smio biti jedini, a niti glavni kriterij za raspodjelu sredstava već broj članova udruge, te kvaliteta programa koje ta udruga prijavljuje. Osim toga, skrenuta je pozornost i na specifičnost romske nacionalne manjine s obzirom na velik broj udruga te manjine i nepostojanje osnovnih tehničkih preduvjeta za rad tih udruga što pojedine udruge dodatno onemogućava u prijavljivanju programa, tako da je sve manji broj onih koji se prijavljuju na natječaje. Na koncu, izneseno je zajedničko očekivanje da će sljedeće izvješće Državnog ureda za reviziju potvrditi da je Savjet usvojio preporuke i izvršio potrebne izmjene što je rezultiralo kvalitetnijom raspodjelom proračunskim sredstava, te boljom kontrolom većeg broj udruga, odnosno vrijednosno značajnijeg iznosa sredstava. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskome saboru da donese sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o obavljenoj reviziji, učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i udruga i ustanova nacionalnih manjina, odnosno Savjeta za nacionalne manjine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. I u ime kluba zastupnika prvi klub biti će onaj Hrvatskih laburista, a govoriti će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, evo ja bih s nekoliko riječi, ovdje je zapravo rečeno ono što je sukus barem u tom formalnom smislu i naravno uvijek se postavlja pitanje da li ima smisla raspravljati o nečemu što je 2013., 2014. godina. To je naravno pase u formalnom smislu, ali u sadržajnom svakako nije jer upravo iz tih godina možemo iščitati nešto što je i danas aktualno i što je zapravo čini mi se i problem i za današnju situaciju. Naravno, prigovori koji stoje se mogu prihvatiti barem se meni čini u onoj mjeri ukoliko se odlučimo, dogovorimo oko toga što je kriterij za financiranje da li je to broj pripadnika nacionalnih manjina ili su to zapravo sadržaji, kvaliteta sadržaja kulturnih programa koji se nude. I svi ovi prigovori stoje, dokumentacija je obimna pa se onda teško iščitava kako se zapravo financira što ja sam svjestan toga, budući da sam i sam manjinac i član sam kojekakvih udruga manjinskih, onda se tu radi svašta. Zapravo ponekad iz neznanja, najčešće iz neznanja pa se to širi, a ponekad se svjesno zapravo malo to muti da se zametnu tragovi i da se eventualno vlasti ne dosjete što bi se reklo, pa da se ne iščita gdje su ti novci trošeni. Jer novci se troše malo i za reprezentaciju, malo za režijske troškove, ali na koncu konaca nije tajna da se preko manjinskih udruga zapravo rješavaju neka socijalna pitanja što je potpuno jasno i ne bi to trebao biti grijeh nikome, ali to je činjenica koja postoji i koju moramo naprosto uvažiti. E sad ja bih tu mogao o tome pričati i pričati, ali mislim da je predsjednik odbora gospodin Radin suštinu rekao. Ja bih napomenuo da Savjet ima pet članova i da je doista zatrpan poslom i morao bih pohvaliti savjet gospodina Tolnauera jer su barem u slučaju kad je to meni bilo interesantno promptno reagirali i zapravo pokazali da doista prate i rade svoj posao. Drugim riječima što je zapravo po meni problem. Ja ću se sada vratiti na onu kvalitetu sadržaja, ovaj program. Ja ću to ispričati, jer pristojan čovjek polazi od svoje manjinske zajednice, a ja sam pripadnik Slovak sam po majci i ocu, pripadnik slovačke zajednice i bilo bi nepristojno da sad ja ne znam, bodem pa da kažem što se radi kod Mađara. Iako naravno budući da sam iz tog kraja gdje Mađara ima puno onda neki Mađari mi kažu kao manjincu nama smeta što dolaze iz Jobbika, to je nama neprihvatljivo. Meni osobno također, ali molim to je legitimna politička stranka meni neprihvatljiva ali činjenica jedna da se i kod nas neki vole maskirati u crne uniforme i tu marširati. Prema tome, nemam pravo nikome prigovarati. To moramo prvo u svojoj kući srediti jel'. Ali činjenica je da znači kad govorimo o mojoj manjinskoj zajednici ja odmah želim naglasiti da ja nisam dobar Slovak, tako barem slovim već godinama, naprosto zato što kritički govorim o zajednici u kojoj živim. A mislim da je izraz ljubavi upravo to da kritički progovorite o zajednici u kojoj živite i kojoj pripadate a ne da zapravo pričate bajke u koje ni sami ne vjerujete. Taj naš nesporazum je počeo, naravno ne između svih nego između nekih jel', kada je svojedobno '95., '96. godine bilo ponuđeno od Slovaka na sjednici Matice slovačke da gospodin Šeks zastupa interese Slovaka u Saboru. A Slovaci su imali u Saboru svoga zastupnika gospodina iz Daruvara … [[Govornik se ne razumije.]] koji je to vrlo dobro radio. Šeks je naravno inteligentan čovjek, on je tamo bio i nije to prihvatio ali nije ni odbio. Ja sam naravno reagirao i rekao da je to nepristojno, nije u redu, o tome sam pisao članak i naravno onda postanete loš Slovak. Ali koliko čujem ima i kolega ovdje saborskih zastupnika koji mi kažu da sam i čovjek koji ne voli Hrvatsku jer oni mene prate i znaju da ja ništa lijepo nikada nisam o Hrvatskoj rekao. To je vrlo interesantno, koji su to kriteriji ljubavi prema Hrvatskoj? Samo usput da kažem, tko to ima licencu na domoljublje? Znači ja bih kao manjinac možda trebao više iskazivati ljubav negoli drugi? Ne znam, što su ti kriteriji? Ljudi kratke pameti imaju svoja mjerila. Ja mislim da se o domovini vrlo teško sudi. Na koncu konaca samo bih upozorio na dvije kratke stvari. Svojedobno je Stanko Lasić sa Matanom napisao jednu sjajnu knjigu, zove se "Domovina je teško pitanje." Domovina je teško pitanje, jednostavna je samo za onoga tko o tome uopće ne razmišlja. A s druge strane domoljubna ideologija na koju se svi često volimo pozivati ja ću se pozvati na jednoga češkoga filozofa Jana Patočku koji je napisao "Povelju 77.", odnosno jedan je od autora, gdje kaže da je domoljublje kao ementaler – miriši, privlači, ukusan je ali je pun rupa, praznina. I te sad praznine vi onda punite kako hoćete i dobijemo to što dobijemo. No da se vratim na ono što je sukus stvari, a to je da su Slovaci, moji Slovaci u tim godinama kada se činila revizija glavni urednik toga časopisa Prameň mjesečnika koji izlazi, u prijevodu "Izvor" jel' dobio tako nadahnuće pa je onda pisao o kojekakvim ljudima značajnim iz slovačke povijesti pa je između ostaloga pisao i o Jozefu Tisou, to je bila lauda Jozefu Tisou, to je u tri nastavka izlazila. Ja sam se moram priznati smrzao kad sam to čitao jer doista nisam shvatio motive tog čovjeka. Čitam, zar je moguće da je Tiso domoljub, da Tiso nije … [[Govornik se ne razumije.]] ? Zar je moguće da Tiso nije kriv za sve one strašne zločine koji su se u Slovačkoj desili? Evo samo jedan mali podatak da ilustriram za one koji to ne znaju, zapravo Tiso je slovački Pavelić ako recimo to mogu prevesti tako da bude jasnije. I onda je Tiso između ostaloga odgovoran što je od 184 slovačka rabina 180 rabina je pogubljeno u logorima. I Slovaci su pokazali jednu veliku samoinicijativnost u rješavanju tog antisemitskog pitanja i problema. Prema tome, ako već pišeš o tome ajde onda piši i to. Neka ti je ta draga ideologija ali spomeni to, to su naprosto činjenice. Toga nije bilo i ja sam naprosto reagirao, napisao jedan članak, to je netko pročitao i gospodin Tolnaur je reagirao i taj čovjek je naprosto zamoljen da ode sa funkcije predsjednika Matice slovačke. Znači on je bio na najodgovornijoj funkciji u našoj zajednici i da ode sa mjesta urednika toga časopisa Prameň. E sad to bi bilo sve sjajno da se zapravo pitanje što sada se dešava kad se takav jedan tekst pojavi koji je očigledno potpuni pamflet bedastoća, gluposti. Kako i na koji način? Da li i dalje financirati to? Pa naravno da treba financirati, pa nije on, kako da kažem ne mogu Slovaci odgovarati zbog gluposti jednoga čovjeka naravno. Ali to se desilo. Što učiniti? Učinilo se ono što se učinilo, a to je kao i uvijek pomelo se pod tepih. Drugim riječima došla je nova ekipa koja je otprilike meni zahvalila što sam ja to potakao ali oni su inače bili nezadovoljni tim gospodinom koji je svašta radio i privatizirao, sad su oni došli ali nemojte sad više o tome pričati. Pa i drugi to rade. Pa nećemo sad Slovake razvlačiti kad i svi ti drugi to rade. A gospodin Pecnik vi ste loš Slovak, vi ne volite Hrvatsku. Prema tome nemojte šiljiti stvari ajmo mi to što bi rekli Židovi kifeli ajde da pređemo na drugu stvar. Drugim riječima znači nije se dogodilo ništa. E sad stvar je u tome što je meni pitanje interesantno jedno u svemu tome, a to je zašto je došlo do toga da u jednom manjinskom časopisu se pokrene takva jedna inicijativa? Što je motiv toga čovjeka? Pa ja mislim da je glavni motiv taj što se shvatilo da je stvorena jedna atmosfera poželjnosti da se o tome na taj način govori i piše. I mi sad govorimo da smo svjedoci eskalacije netolerancije, mržnje, ksenofobije, svega živoga jel' pa je čak i premijer bio ponukan da napiše pismo gdje se zalaže za dijalog i toleranciju. Samo ja mislim da je premijer pogriješio adresu, mogao je šapnuti svom prvom potpredsjedniku i mislim da bi se stvar riješila u najboljem smislu te riječi a ne da piše pisma, ali dobro. Voli čovjek pisati valjda. Tako da u svakom slučaju znači taj čovjek je to napravio samo stoga što je shvatio da je zapravo to prostor promocije. On može tako se promovirati jer je to poželjan prostor, vidi se što se dešava. Nije sad ova eskalacija od jučer. Pa mi govorimo kako je to sad krenulo prije izbora pa ne znam traje. Pa ta eskalacija nasilja govora traje 20 godina ljudi moji. Onda je poput ponornice, ona izroni pa se izgubi nestane pa opet eksplodira. Sad smo opet u fazi neke eksplozije jel'. I onda kad čujete da govoriti protiv HDZ-a je govoriti protiv Hrvatske, da ne volite Hrvatsku, kada čujete da grupa intelektualaca traži da se Oružanim snagama za dom spremni pozdrav uvede kao službeni pozdrav, kada čujete da u crkvi, znači sad govorimo o stožernim institucijama ovoga društva, kultura, politika, crkva, branitelji. Znači u crkvi čujete biskupa Košića, pomoćnog biskupa Pozaića da spomenem samo perjanice. I smrznete se od izjava koje ti ljudi daju. A to su izjave čisto rasističke i šovinističke. I onda se oni ljute kad ih na to upozorite i kažu ne dirajte crkvu. Pa naravno nitko crkvu ne misli dirati, ali ako je ona na političkom tržištu i politički djeluje onda ona mora trpiti i političku kritiku naravno ne sa strane vjere, jer stvar vjere je privatna stvar svakog pojedinca i nitko pametan neće dovoditi u pitanje kako da kažem poziv crkve koji ona ima. Ali ako se miješa u svjetovne stvari, a miješa se i neka se miješa, ima pravo se miješati ali onda mora doživjeti i kritiku. Znači u tom smislu je zapravo pitanje kako, na koji način valorizirati te stvari, kako te stvari spriječiti da se ponovno ne nađemo u situaciji gdje ćemo ponovno pročitati da je netko drugi jako dobar i da zapravo ništa nije loše radio i naprosto će nam nuditi i trovati mladež sa neistinama, sa falsifikatima, sa lažima a mi ćemo to, da li trebam preko toga prešutjeti? Da li je to sada ideologiziranje? Da li ja sada ja ne znam nekoga vrijeđam ovim što sam to rekao? Ja naprosto iznosim svoj stav i mislim da je dobro da to znate, ali to se dešava budite uvjereni u mnogim drugim zajednicama koje ovdje žive samo o tome se, evo nemate takvog lošeg slovaka ili ne znam nekoga koji se usudio o tome ili želi o tome progovoriti jer doista mislim da je pravi iskaz te ljubavi upravo to da se na neki način upozori na tu činjenicu. E sad, također još jedan je problem, ovdje se govori kako su manjine, MOST, mi ih sve volimo manjine, one su ukras itd. i to je s jedne strane istina, ali mi bi, mi smo najsretniji kad manjine tancaju u svom toru što bi se reklo. Neka one se bave folklorom, neka one plešu, pjevaju to je lijepo, to je sve super i naravno da je folklor pitanje identiteta, pitanje jezika ali možda bi trebalo poraditi i na tome da recimo u mojim manjinama problem je jezik, ljudi ne znaju jezik, zaboravili su jezik, iskvarili su jezik. Ja sam Slovak, ja govorim slučajno solidno slovački, ali ne znam pisati slovački, nisam išao u slovačku školu. Ali recimo znam pisati češki i bolje govorim češki, pišem češki nego slovački jer sam tamo studirao. Ali hrvatski najbolje govorim i pišem. E sad mi netko kaže da ja nisam dobar Hrvat. Pa ja sam se tu rodio, ja se osjećam da je ovo moja domovina. A sad ako ja govorim na način kako netko se to ne sviđa pa neka se udalji, neka ode ili neka mi kaže neki argument razuman zašto je to tako. Ali ne samo ocjena koja ide prođe i naprosto ostane kao etiketa. Znači manjine bi se trebale baviti i sadržajima koji nisu samo folklor, koji su ozbiljan sadržaj. Znači da propituju stanje u svojoj zajednici, propituju odnose matične zemlje, primjerice Slovaci, imali su Mecer, imaju sada Fico, odnos prema migrantima u Slovačkoj je takav i takav. Znači može se o mnogo čemu pisati a da nikoga ne vrijeđate a da naprosto govorite otvoreno o problemu. Ali ne, ne daj Bože da to manjine rade jer nekom će se zamjeriti, nemaju kvalificirani kadar, prestat će financiranje, netko će im zavrnuti pipu što bi se reklo itd. Prema tome, moramo se otvoriti i shvatiti da koliko god dio u većinskom narodu voli manjine, ta ljubav, taj zagrljaj ponekad boli. Bolje bi bilo da manje vole i da imaju jedan racionalniji pristup jer bi bilo svima nama onda lakše i bolje. Naprosto sam ovo iznio zato što mi se čini da i mnogi vole više ne znati nego razumjeti a ja se trudim da razumijem i molim vas da razumijete ovo što sam ovdje iznio kao problem. A sada naravno ima da se vratim na kraj, na temu što bi se reklo, a tema je revizija. Problem je da ovdje bi ljudi u reviziji, a mislim da i shvaćaju, shvatiti da zapravo treba pristupiti sa stavom pozitivne diskriminacije prema nekim udrugama prije svega Romima. Oni jadni stvarno ne znaju, dobro pišu, pa onda ih treba podučiti. Cijelu jednu edukaciju treba poduzeti da bi se ljudi osmislili za pisanje programa, za to. Toga je bilo ja sam čuo, naravno, ali očigledno toga nedostaje. Jer ako ćete baš strogo po zakonu ovdje ću citirati druga Tita "Ne treba se držati zakona ko pijan plota", barem onda se ovdje ne treba držati ko pijan plota naprosto zato što se radi o zajednicama koje su slabe, manjinske i koje ako nešto i malo bude pa to je ništa u odnosu što se radi u velikoj bari. Znači ovo nije poziv, da ne bude odmah shvaćeno sad ja zagovaram da se ne poštuju zakoni nego naprosto da se razumije u kojoj se situaciji nalazi. Hvala.
Hvala lijepo. Prije nego što nastavimo, kolega Pecnik ja nisam upotrijebio naravno članak 232.na koji sam imao pravo, vi ste od svojih iskorištenih 14 minuta 13 minuta govorili o temi koja blage veze nema sa financiranjem programa i revizijom. Spominjali ste sve i sva, ne možete samnom polemizirat, to ste si mogli pročitati u Poslovniku. Spominjali ste sve i sva, od Tise, do vaših osobnih sukoba sa nekim urednicima itd. To je potpuno neprimjereno i ja na vašem primjeru molim sve ostale da ga slučaju ne slijede i da ne slušamo danas, ne samo više o ustašama i partizanima, nego sad ćemo početi slušati možda ne znam nek se ne uvrijedi kolega Juhas o Hortiju ili ne znam ne daj Bože da počnemo slušati o svim mogućim stvarima od prije 70 ili 80 godina ili koliko. Stvarno to nema smisla. Ja vas molim držite se teme, tema je revizija učinkovitosti financiranja a ništa drugo povijesne stvari, osobne stvari itd. Evo imamo nekoliko replika u kojima molim vas pokušajte ne slijediti primjer kolege Pecnika. Prvi će biti uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, shvaćam šta ste htjeli reći da ovo nije ideološka, forum za ideološke rasprave ali u isto vrijeme samo bi kratko rekao gospodinu Pecniku da manjinska prava u Hrvatskoj diskriminiraju Hrvate. To se može lako dokazati, o toj reviziji, dodjeli novca recimo i privilegiranom statusu manjina. Ni jedna takva manjina u EU nema ista prava kao ove manjine u Hrvatskoj. Samo treba pročitati pravila Venecijanske komisije da vidimo šta se tu događa. Za Hrvate vani koji su rođeni vani treba 3 godine za državljanstvo. Imamo 3 zastupnika za dijasporu, 3 milijuna Hrvata vani, imamo ovdje 8. Prosječno vama treba gospodo iz manjina treba 1500 glasova da dobijete saborsko mjesto u Parlamentu a Hrvata izvana 14000 recimo za prosječnog saborskog zastupnika. U isto vrijeme, pa ćemo, govoriti ćemo o novcu, o čistom novcu ćemo govoriti. Evo srpska pravoslavna crkva je dobila od 2002. godine nevažećim ugovorom od hrvatske Vlade pola milijarde kuna. U isto vrijeme imate u Hrvatskoj 17 tisuća vjernika hrvatske pravoslavne crkve koji uopće nemaju status a ti pravoslavni vjernici hrvatske vjere, Hrvati imaju više vjernika nego sve ukupno zajednice osim islamske. O tomu bih htio govoriti. U isto vrijeme, šta je gospodin Pecnik za povrat oduzete imovine koja je oduzeta nakon '45? To je Hrvatima oduzeto ne manjinama. Šta je sa poduzećima nakon '54. godine, vilama u Zagrebu itd.? Tko priča o tome? Je li postoji fond za povratak oduzete imovine? Ja bih samo zaključio da su Hrvati diskriminirani po svakom elementu ovdje a ne manjine koji imaju viša prava nego u ijednoj zemlji u Europskoj uniji. Ja sam živo u Kanadi i tamo se glasuje kao Kanađanin gospodine Radin Furio. A vi ste ovdje duže od kraljice Viktorije i ništa niste napravili za Hrvate prijatelju moj. Hvala.
Vrijeme ste premašili a nažalost niste odgovorili mom pozivu i apelu ali odgovoriti će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja sam sada u dilemi kako da odgovorim ako ne smijem spominjati svoj problem. Ja se bojim da ćete me ponovo ukoriti ali evo ja ću se izložiti toj opasnosti pa ću reći. Kao prvo, ja nisam izabran na listi manjinaca, ja sam izabran na listi Laburista i dobio sam negdje skoro 4 tisuće preferencijalnih glasova, po tome uklapam se u neki prosjek što bi se reklo. Znači tu ste pogriješili, tu ste već krivo pucali što bi se reklo. Drugo, govorite ovdje sada o imovini. Pa i mojoj obitelji je oduzeta imovina i nije vraćena. Moji su bili poljoprivrednici, oduzeta imovina nikada nije vraćena. Šta ja sada trebam tu plakati nad tim? To je tako. Pa ni Židovima nije vraćena imovina. To je meni daleko veći problem. Zašto Židovima nije vraćena imovina? Predsjednik Sabora uvaženi je govorio o tome da treba to učiniti, evo ja mislim da to treba učiniti, jeste to govorili, koliko se ja sjećam. I treće, o novcima. Ja sam rekao, najsretniji će biti ljudi onda ako manjincima daju novce i kažu evo budite sretni to je, i imate, i šta više hoćete. Nemate, ako nešto kažete ne valja, ako nešto se pobunite ne valja, odmah ste protiv nečega. Pa nemojte tako gledati. Pa manjine su kažete bogatstvo, pa ajde da budu bogatstvo onda, pa razumijte to. Hvala.
Sljedeća replika ona uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja ću se držati teme i citirati ću nalaz državne revizije, mislim da se o tome danas treba govoriti jer ovdje se vrlo često drže lekcije i kada je netko drugi u pitanju. Dakle citiram: "Pojedine nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina uz godišnje izvješće o ostvarivanja programa dostavljaju Savjetu za nacionalne manjine nepreglednu, nesistematiziranu dokumentaciju iz koje nije mogu potvrditi da su sredstva u cjelini namjenska trošena. Dok su pojedine nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina u okviru godišnjih i financijskih izvješća iskazale rashode za zaposlene što nije u skladu sa metodologijom za praćenje i ostvarenje programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. Kontrolom namjenskog korištenja sredstava nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina koju provode stručne službe i računovodstveni servis nije obuhvaćen vrijednosno značajan iznos sredstava. Također pojedine nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina isplaćivale su autorske honorare za poslove koji po svojoj prirodi to nisu. Također u većem broju slučajeva nisu utvrđeni kriteriji za obračun isplate autorskog honorara za pisanje novinskih članaka, iznos za karticu teksta, fotografiju, naslovnicu, … [[Govornik se ne razumije.]] teksta itd.. U pojedinim slučajevima nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina su sredstva odobrena za program kulturnih djelatnosti i manifestacija u cijelosti trošile za reprezentaciju." To je tema naše današnje rasprave. A završiti ću sa sljedećim, kolega Pecnik od vas kao pripadnika nacionalne manjine i građanina Republike Hrvatske ako ste već pokrenuli ovu temu onda sam očekivao da ćete se pozvati na ono što se dogodilo prije tjedan dana u Beogradu na utakmici Crvena zvezda-Cedevita. Dakle nitko u Hrvatskoj nije reagirao na četničko orgijanje. Nitko nije, nitko u Hrvatskoj nije reagirao na četničko orgijanje na utakmici Srbija-Hrvatska u malom nogometu u dvorani. A isto tako pa valjda je netko trebao i reagirati na ovog premlaćenog mladića u Vukovaru što je nažalost posljedica ovih ideoloških podjela koje su se dogodile u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića. A oprostite, odgovor, odgovor, oprostite odgovor uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa ja nisam baš tako opširno kao vi čitao to jer je to pročitao gospodin Radin ali sam govorio o tome da je problem dokumentacija, da se nešto skriva u toj … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentaciji, sve je to bilo rečeno. Ja ne vidim da sam ja išta suprotno rekao o ovome što ste vi rekli. A za ovo što ste me prozvali, ja nisam predsjednik Košarkaškog saveza Hrvatske, košarka me ne interesira, prema tome nisam dužan reagirati.
Uvaženi zastupnik Ivan Šuker je digao povredu Poslovnika.
Gospodine Pecnik, vi ste povrijedili Poslovnik a vi ste ga, članak 238. a vi ste ga gospodine predsjedniče trebali upozoriti na to. Crvena zvezda nije članica Košarkaškog saveza Hrvatske, Crvena zvezda je članica Košarkaškog saveza Srbije i to se dogodilo u Beogradu a ne u Zagrebu. I takvu stvar u Zagrebu ni na jednoj košarkaškoj utakmici ni u Zagrebu ni u Zadru nećete doživjeti a vi bi to trebali u svojoj jugoslavenštini znati.
Ovako, ja vas lijepo molim, krenuli smo krivo od početka, od samog jutra i od prvog govora. Ja vas lijepo molim, držimo se teme. Držimo se teme jer uistinu nemojte da moram pribjegavati sada poslovničkim metodama na koje naravno znate da postoje. Idemo se držati teme. Tema je ponavljam revizija učinkovitosti financiranja. Ništa drugo nije tema. I tu temu na žalost, dozvolite mi da sad kažem ovo izvješće koje je negativno i umjesto da se o tome govori, mi sad pričamo o svemu i svačemu drugome. Pa vas ja lijepo sve molim dajte držimo se teme. Kao što sam rekao, evo sad ima riječ uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Pecnik, sve ste spomenuli osim toga koliko su to nacionalne udruge nacionalnih manjina utrošile sredstava u 2013. godini. Radi se o 37 milijuna 530 tisuća 478 kuna koje su kroz programe koji nisu pravdane zapravo i u ovom izvješću se jasno govori o tome da ta sredstva nisu adekvatno opravdana, da dokumentacija koja je priložena je nedostatna, da se ne vidi kud su potrošena, da financiranje, najveći dio financiranja ide 17 milijuna i 983000 za informiranje, a u tom informiranju postoje listovi koji su se aktivno bavili protu hrvatskim djelovanjem ja bih to tako nazvao, nazivajući hrvatske invalide Domovinskog rata "bordelom patnika", dr. Franju Tuđmana i Gojka Šuška "vragovima", Lijepu našu "lijepu našu haubicu" i takove scene koje su sa državnim novcima, koje nisu pravdane, a potrošene su na honorare, putne troškove, reprezentacije Državni ured za reviziju je jasno napisao da te udruge moraju ih vratiti. Pa to bi bila lijepo tema da ste započeli kako će ti vratiti novac koji su utrošili bespravno i s tim bih se htio zabavljati i ja kao što se zabavlja i Ured državne revizije jer kaže: "predlaže se zatražiti povrat sredstava od nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina koje su ostvarile režijske i druge troškove veće od odobrenog iznosa kao i one koje nisu pravilno pravdale." Jasno bilo je tu tema o Miloradu Pupovcu i njegovim izdavačkim djelatnostima koje su bez pravdanja, pa i predsjednik Josipović u datom momentu sa Državnim odvjetništvu zatražio istragu o tim malverzacijama koje su se događale, da su se novci za nacionalne manjine pravdali izdavačkom djelatnošću koja uopće nije postojala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa upravo ja sam reagirao i pričao iako se tvrdi da nije tema o jednom tekstu koji je antihrvatski, jer ono što je iznešeno u Pramenu to je i antihrvatski isto. Jer ako smo mi zemlja koja se borila protiv fašizma, ako smo demokratski antifašisti onda valjda i takav jedan tekst bez obzira da li govori o Hortiju, Antoneskou bilo kome drugome naprosto je antihrvatski tekst. A što se tiče ovoga što ste vi spomenuli, ja sam o tome već nešto govorio pa neću ništa o temi novosti jer će se otvorit diskusija, a hvala Bogu to nikome ne treba. Moj stav je poznat, a naravno svatko ima pravo na svoje mišljenje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Znate, teško je ljudima koji repliciraju zadržati se u okvirima teme kada je izvjestitelj od 14 minuta 13 minuta je van teme i na neki način kroz tih svojih 13 minuta nije opomenut. Ja ću vam zato pokušat s obzirom na vaš apel samo replicirati gospodinu Pecniku na ono što je u okvirima teme a to je da činjenica iz ove revizije koja je izrazito negativna, a vrlo korektno i kvalitetno napisana, da je i selekcija prema određenim udrugama, manjinskim udrugama vidljiva. A znate zašto je vidljiva? Vidljiva je iz razloga što gospodin Pecnik evo kaže premijer je pisao proglas za smirivanje situacije. Zamislite ovo, saborski zastupnik kaže a mogao je šapnuti zamjeniku predsjednika Vlade. Prošla su vremena da je netko mogao šapnuti. Onaj tko je šapčao u ovoj reviziji je dobio puno više sredstava i nitko mu ne može danas ništa unatoč apelu revizije da je mora povratiti sredstva u proračun RH, a sredstva su dobivali upravo takvi kojima vi kažete mogao je šapnuti. Zato nema šaptanja, legitimno i transparentno i tako i kroz revizorski izvještaj nadam se da će se naći institucija koja će prisiliti te manjinske udruge da uistinu temeljem izvještaja revizije vrate sredstva u proračun RH te udruge koje su šaptale. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Pa dobro, ja kad sam govorio o šaptanju vi mene očigledno niste razumjeli pa onda evo, ali ja sam zamolio, mislio sam da je gospodin premijer kad je pisao svoje pismo koje ja podržavam o dijalogu i toleranciji promašio adresu. Samo sam to rekao. To sam se usudio reći i da je mogao šapnuti svom potpredsjedniku Vlade jer je on generator onoga što ja vidim kao problem, a to je, dozvolite to je moje mišljenje. Prema tome, nisam govorio o šaptanju o kojem vi govorite. ja sam čak zamolio da koliko se ja sjećam da se bude malo tolerantniji prema njima, a dogovoreno je na odboru i koliko se ja sjećam da će se uspostaviti jedan sistem kontrole praćenja onoga što se zbiva u manjinskim zajednicama, da se promptno može informirati i da se eventualno može djelovati i na kvalitetu i na sadržaj, ali naravno i na financiranje. Tako da ste vi evo isto zlorabili vrijeme, a ne ja.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Bandić Milan 366 i nacionalnih manjina Ermine Lekaj Prljaskaj i Vladimira Bileka riječ uzeti uvažena kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani izvjestitelji. Kao što je prethodno rekao kolega da se izvješće odnosi na 2013. godinu, a revizija je provedena od studenog 2014. do ožujka 2015. godine a mi je raspravljamo tek ove godine. Mogu reći da je cilj današnje rasprave o izvješću revizije razmotriti preporuke koje su iznesene u izvješću da bismo vidjeli koliko te preporuke mogu pomoći do boljeg i učinkovitijeg rada udruga i ustanova nacionalnih manjina. Kao što sam i mogla očekivati revizija je usredotočena na kontrolu trošenja proračunskog novca i služi kao poticaj kako o racionalnom utrošku sredstava tako i sprečavanju nepravilnosti u postupanju udruga i ustanova nacionalnih manjina. Ali potrebno je uzeti u obzir stvarnost udruga manjina koje za ostvarivanje svojih prava ne mogu računati na zaposlene stručne osobe a ni na znatniji broj volontera. Neke nacionalne manjine u svojim redovima nemaju pripadnike nacionalnih manjina čije zanimanje, naobrazba, staleška pozicija i financijske mogućnosti omogućuju volonterski rad. U Izvješću Državnog ureda za reviziju nalazi se tablica br. 3 na kojoj se vidi raspoređena i utrošena sredstva iz Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu za programe ostvarivanja kulturne autonomije nacionalnih manjina. I prema tim podacima navedenim u tablici br. 3 vidljivo da je udjel raspoređenih doznačenih sredstava 10 nacionalnih manjina u odnosu na ukupno raspoređena i utrošena sredstva za financiranje programa za ostvarivanje kulturne autonomije značajno veći u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj dok je za udjel raspoređenih doznačenih sredstava 6 nacionalnih manjina u odnosu na ukupno raspoređena i utrošena sredstva za financiranje programa za ostvarivanje kulturne autonomije značajno manji u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj. Državni ured za reviziju je mišljenja da navedenim načinom raspodjele sredstava za financiranje programa za ostvarivanje kulturne autonomije nije osigurano načelo ravnopravnosti jer kod raspodjele sredstava nije primijenjen opći kriterij koji se odnosi na broj pripadnika nacionalnih manjina. Državni ured za reviziju predlaže Savjetu da u skladu s propisima pri dodjeli financijske potpore za programe nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina primjeni opće kriterije koji se odnose na broj pripadnika nacionalne manjine. U raspravi Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina rečeno je da Savjet nije primjenjivao opći kriterij koji se odnosi na broj pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj zbog čega je došlo do značajne neravnoteže u udjelu raspoređenih sredstava i doznačenih sredstava pojedinim nacionalnim manjinama u odnosu na njihov udjel u ukupnom broju pripadnika nacionalnih manjina. Mišljenja članova Savjeta i zastupnika nacionalnih manjina da brojnost pojedine nacionalne manjine ne bi smio biti kriterij za raspodjelu sredstava već broj članova udruge te kvaliteta programa koji te udruge prijavljuju ne uzima u obzir činjenicu da neke manjine i zbog općih kriterija među kojima je kriterij broj pripadnika ali i zbog drugih karakteristika dotičnih manjina trebaju veći udjel doznačenih sredstava. Naime, neke nacionalne manjine koje imaju više pripadnika slobodnih zanimanja, više obrazovanih ljudi, više pripadnika koji imaju iskustva u radu državnih i drugih institucija, koji su iskusniji u lobiranju za svoje programe dobivaju više sredstava iako imaju manje potrebe za očuvanje svojih prava. Radi ravnopravnosti nacionalnih manjina nekim manjinama bi bila potrebna veća pomoć ne samo doznakom većih novčanih sredstava nego i redovitom edukacijom te monitoringom, praćenjem provedbe njihovih programa. Savjet za nacionalne manjine može dati jasne kriterije i smjernice i jasno odrediti koji i od koga su programi prihvatljiviji. Također, upitno je da li iz državnog proračuna treba financirati vjerski program ili politički program neke nacionalne manjine kad država već sufinancira vjerske zajednice i kad pripadnici nacionalnih manjina mogu odabrati kojoj stranci žele pripadati i zagovarati svoja politička uvjerenja. I zaključno bih rekla da preporuke Državnog ureda za reviziju treba odgovorno razmotriti uzevši u obzir sve čimbenike, počevši od zakonodavnog sustava, državnih institucija, Savjeta za nacionalne manjine, vijeća i pripadnike nacionalnih manjina koji sudjeluju u očuvanju etničkog, kulturnog i jezičnog identiteta nacionalnih manjina i njihova doprinosa kulturnom, društvenom i gospodarskom razvitku Republike Hrvatske te njihovoj integraciji u hrvatsko društvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDSS-a i Reformista riječ uzeti uvaženi zastupnik Mile Horvat, izvolite.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, pozdravljam Državni ured za reviziju. Ja ću u ime kluba SDSS-a i Reformista reći naše viđenje ovog izvještaja. Dakle, neću politizirati oko ove teme nego ću govoriti o egzaktnim stvarima, o onome što je za 2013. Savjet prikazao u svom Izvještaju o radu o utrošku sredstava i onome kako je to ocijenila Državna revizija. Kad bih replicirao nekim ljudima koji su uvodno htjeli ostaviti dojam ovdje o tome gdje je položaj nacionalnih manjina i da li nacionalne manjine imaju određena prava pa i da li imaju legitimitet ovdje u Saboru reći ću da ja sam dobio 11 000 preferencijalnih glasova. Mislim da je to dovoljna legitimacija da imam pravo nakon 3 mandata ovdje u Saboru i dati nekakvu kvalitetniju ocjenu o položaju manjina u Republici Hrvatskoj. Revizija je nešto što je, osim što je zakonom ustanovljeno, vrlo potrebna stvar naročito kod ovakvih situacija. Pripadnici nacionalnih manjina su pod, u zadnje vrijeme pod velikom pažnjom, pod velikom lupom po više elemenata, a naročito se spočitava pripadnicima nacionalnih manjina trošenje državnoga novca. Zato i mislim da je vrlo dobro što je revizija donijela ovakav nalaz. Istina on se odnosi na period financiranja 2013.godine, gotovo 2,5 godine unazad. Revizorski izvještaj je vrlo kvalitetan, temeljit i dobronamjeran. Mi smo to tako i 2015. i 2014.na Savjetu za nacionalne manjine protumačili i na osnovu sugestija koje je kolega Šuker pročitao, da ih ne čitam ja, a donijeli su reviziji Savjet je donio nove mjere, nove kriterije za raspodjelu sredstava, pooštrio kontrolu trošenja tih sredstava i onda iz onog što ću sad u par crtica pokušati reći kako Savjet funkcionira, imamo situaciju da 2014.ćemo vjerojatno imati znatno, znatno ako ne i 100% bolji izvještaj. Uvodno da kažem manjine troše od 42 milijuna, pa smo došli do 37 milijuna kuna 2013.godine, vjerojatno će 2016.to biti znatno manje sredstava. To se čini nekima puno novaca, radi se o potrebama udruga 22 manjine, komparacije radi budimo realni reći ću pojedine agencije u RH na svoju reprezentaciju, na educiranje svojih djelatnika, na službena putovanja troše godišnje više sredstva nego što potroše udruge nacionalnih manjina na državnom nivou u RH. I budimo realni pa to recimo. I da li je to, da li su to troškovi i red veličina koji su toliko kritični za proračun RH i da li su to sredstva zbog kojih se mi kao demokratsko uljuđeno društvo sa europskim tekovinama i članica EU trebamo licitirati? Ako mislite da treba ajmo ukinuti tih 37 milijuna kuna i bit će mir i neće biti problem sa financiranjem udruga nacionalnih manjina. Savjet inače funkcionira na način da ga je formirala Vlada kao vladino tijelo. Ima vrlo ozbiljan sastav. 7 su članova pripadnici nacionalnih manjina iz reda osoba koje predlažu vijeća nacionalnih manjina, 5 su članovi pripadnici nacionalnih manjina iz reda istaknutih, naučnih, stručnih i vjerskih djelatnika i naravno tu su zastupnici nacionalnih manjina. Znači u 2013. promatranom periodu Savjet je brojao 19 članova i imao je jednog predsjednika i dva potpredsjednika. I njih kontrolira Vlada, isključivo Vlada. Taj Savjet radi po programu Vlade, dakle ne radi po nekakvom svom programu. Što se tiče raspodjele sredstva metodološki da vam kažem i zbog javnosti i zbog vas koji ne znate kako se dijele sredstva u Savjetu, Savjet u 10 mjesecu prethodne godine raspisuje javni poziv nevladinim udrugama i ustanovama i u njima definira opće i posebne kriterije. Suština je u općim i posebnim kriterijima koje verificira Vlada. Znači kriterije po kojima će se dijeliti novci udrugama je verificirala Vlada RH. Imenuje se povjerenstvo koje prikuplja te ponude i rješava pristigle projekte i ponude i onda ih predlaže Savjetu. 2013.godine je bilo 1297 predloženih programa od strane 120 udruga. Savjet je po kriterijima odobrio 972 programa od toga 325 programa za novo prijavljene udruge. To ističem iz razloga što se u medijima špekulira da uvijek isti dobivaju sredstva. Ne, dobivaju kvalitetni programi u konkurenciji između 1300 takvih programa. Ovdje je vrlo korektno i transparentno iskazano za koje programe se dijele novci, pa vidimo da određene manjine više preferiraju kulturni amaterizam kao što su Česi, Mađari preferiraju kulturne manifestacije, Srbi izdavaštvo i kulturni amaterizam itd. itd. I onaj tko hoće da uđe u meritum problema iz ovoga može jasno vidjeti šta se financira. Između ostalog evo Savjet je financirao i jednu knjigu našeg sadašnjeg ministra gospodina Zlatka Hasanbegovića što ništa nije sporno, čak je vrlo poželjno. Isto tako je vrlo transparentno iskazan i utrošak sredstava i nema tajne, najviše sredstava u 2013.su dobili pripadnici Srpske zajednice 10 milijuna kuna za svojih 176 programa, iza toga su dobili Talijini 8 milijuna za 18 programa, iza toga Mađari 4,5 milijuna za 186 programa, iza toga Česi 3,5 milijuna, Bošnjaci 2 milijuna itd. I tu nema tajne i ne treba da bude tajne. Javni novac se dijeli i troši transparentno i mi ne mislimo da tu treba oko toga posebno politizirati. Savjet je išao na teren i terenskim izvidom je obradio metodom uzorka financiranje određenih udruga, uočio je nepravilnosti koje je uočila i revizija, učili su da što zbog kadrovskog, dakle što zbog manjka kvalitetnih kadrova, što zbog računovodstvenih grešaka su neki trošili dobivena sredstva preko iznosa od 20% što je spominjano ovdje za režijske troškove, neki su imali izvještaje pod nepotpune, Savjet je na to ukazao i u roku od 14 dana te greške su po izvještaju Savjeta otklonjene. Istina je da je 17 odnosno 18 milijuna kuna potrošeno za tiskovine, za štampanje ali ovdje moramo reći da se radi o 54 tiskovine, ne o jednoj, o 54 tiskovine, znači o dnevnim, tjednim, dječjim listovima, mjesečnicima, dvomjesečnicima i kako je već koja manjina imala svoje planove i potrebe. U kulturnom amaterizmu je potrošeno 15 milijuna kuna, naravno kada su to dva jedina osnova za financiranje manjina. Dakle za izdavaštvo, odnosno kulturni amaterizam. Ovdje je bilo uočenih 2013. nepravilnosti u smislu isplate nepravilnih honorara ali je i to ispravljeno i ne na zahtjev revizije nego prema odluci Savjeta. I rečeno je oni koji takve tehničke, financijske greške ne isprave u sljedećem periodu neće dobiti novca. Na kraju vrlo je bitno znati na neutrošena sredstva, udruge, vračaju natrag u proračun Republike Hrvatske. Onaj koji to ne uradi nagodinu ne može kandidirati niti za jedan projekat. To je metodologija kako se odobravaju sredstva za financiranje udruga u Savjetu i kako taj mehanizam funkcionira. Tko u ovo sumnja, sumnja u rad Savjeta kao Vladine institucije. I sada nešto o reviziji. Uvodno sam rekao da je revizija poželjna, za manjine je vrlo korisna. Revizija je uradila vrlo korektno svoj posao. Osim onih tehničkih nedostataka ukazala je 2013. na jedan suštinski nedostatak, po njima suštinski a to je da su se sredstva dijelila ne po načelu, da se nisu dijelila po načelu ravnopravnosti odnosno po broju pripadnika nacionalnih manjina. Tu dilemu smo mi riješili i na odboru jer smo ukazali da po kriterijima Savjet ne dijeli sredstva po broju pripadnika nacionalnih manjina nego prvo po broju članova udruga, drugo po kvaliteti programa i treće po postojećim bilateralnim ugovorima međudržavnima. Moramo znati da postoje validni međudržavni ugovori koje moramo poštovani prije svih raspodjela sredstava. I to smo se usuglasili sa predstavnicima revizije, dakle i to je činjenica 2013. godine. Takvih manjkavosti 2014. i 2015. nema. Dakle otklonili smo ih. Zaključno. Kada smo govorili o visini sredstava, jedan podatak ću vam reći, nacionalne, udruge nacionalnih manjina u visini sredstava dobivaju svega 5,4% sredstava koliko dobivaju udruge civilnog društva. Prema tome, ova grupacija u društvu dobiva najmanje sredstava od svih grupacija. Savjet za nacionalne manjine nema pravo na reprezentaciju. To je vrlo bitna stvar. Kriterije za dodjelu sredstava je odobrila Vlada Republike Hrvatske. Dakle predložili smo mi na Savjetu a Vlada je to odobrila, u protivnom se ti kriteriji ne bi mogli primjenjivati. Savjet je svoj izvještaj slao uvijek na Vladu i slao je Europskoj komisiji što je isto vrlo bitna stvar. Vi ovdje ne znate da ovi izvještaji se šalju Europskoj komisiji i da Europska komisija vrši uvid i kontrolu raspodjele sredstava nacionalnim manjinama. I na kraju ono što je bitno meni ovdje za reći, Savjet za nacionalne manjine je uvijek pratio tendencije proračuna. I kada god je rečeno da je proračun u fazi restrikcije, da imamo potrebu za opće društvenom potrošnjom, Savjet je prihvatio i rekao smanjiti ćemo proporcionalno količinu sredstava za manjine onoliko koliko će se smanjiti opće društvena potrošnja u proračunu. I ne vidimo šta je tu sporno. Prema tome, ja se zahvaljujem reviziji na korektnom izvještaju. Ponavljam još jedanput, vaši korektni izvještaji su nama zeleno sredstvo za buduće financiranje naših udruga. Hvala.
Hvala vam lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Furia Radina. Izvolite.
Hvala lijepa. Čini mi se kolega Horvat da vi ste se htjeli obračunati sa dva mita koja izgleda da vladaju ovim Saborom. Prvo je da manjine dobiju previše novaca što odražava samo stav koji neki imaju prema nacionalnim manjinama a ne činjenicu jer svaki pripadnik manjina u Hrvatskoj prema financiranjima koje daje Hrvatska država ima 10 kuna godišnje. Znači to što se tiče previše financiranja. Odnosno sve udruge zajedno uključujući i udruge koje kontroliraju razne stranke, pa uključujući i HDZ koji nas ovdje izgleda kritizira imaju, čitavo financiranje je takvo da na manjine spada 5%, na udruge manjine spada 5%. Znači ne da ima previše novaca, nego premalo novaca se daje nacionalnim manjinama. Da moja manjina, Talijanska manjina živi od tih novaca već odavno bi prestala živjeti, to vam kažem odgovorno. Druga stvar, negativni izvještaji, ovo uopće nije … [[Govornik se ne razumije.]] revizija, ovo je jedan izvrsno napravljena provjera učinkovitosti, izvrsno napravljena i koju mi pohvalimo. Rekli su da udruge nacionalnih manjina nisu u potpunosti učinkovite. Šta je u potpunosti učinkovito u ovoj državi? Šta? Da li stranke su potpuno učinkovite? Da li ovaj Sabor troši novce za ono za što postoji ili za fašizam i antifašizam i baca novce poreznih obveznika ne nebitne teme. Što je potpuna učinkovitost a da mi neki uključujući oprostite i vas koji, ne polimiziram jer ne smijem, kažu da je to negativan izvještaj? Nije negativan, to je, kaže se da manjine, udruge manjina nisu u potpunosti učinkovite kao i išta u ovoj državi.
Hvala lijepa. Odgovorit će, budući da ja ne želim polemizirati sa kolegom iako je on pokušao polemizirati sa mnom ja mu neću odgovoriti. Ali činjenice govore same za sebe. No, odgovorit će naravno uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se predsjedniče, pa polemiziramo kolega Furio i ja ili ćemo sad polemizirati. Prema tome, problem jeste generalni odnos u zadnje vrijeme prema nacionalnim manjinama. Dakle, a priori čim se radi o nacionalnim manjinama onda i način financiranja je pod sumnjom, iznos novca je pod sumnjom i sve je pod sumnjom i sve se želi devalvirati. Sad nakon 20 godina kad smo postigli vrlo visoke europske standarde u pogledu zaštite nacionalnih manjina na papiru. Vrlo visoki europski standardi na kojima nam mogu pozavidjeti mnoge starije demokracije, ali na papiru. Ja ponavljam, hajdemo komparirati koliko potroše agencije za svoje stvari vezane izvan poslovanja. Pa ćete doći do činjenice da jedna agencija za službena putovanja, za educiranje svojih radnika potroši 30 milijuna kuna godišnje, a vi licitirate 20, život 22 manjine, odnosno udruge tih 22 manjine sa 30 milijuna kuna koliko potroše jedna ili dvije agencije zajedno, a o tome nikad niste riječ jednu progovorili. Vrlo nekorektno. Prošli mandat smo cijelo vrijeme govorili što se tiče problema srpske zajednice povratničke populacije. 30 milijuna košta elektrifikacija 25 sela. Ne možemo to napraviti, a HEP 28 potroši na svoju VIP reprezentaciju. O čemu se radi? Radi se o iskrivljenim aršinima, o kriterijima kakav ovog trenutka imate prema statusu nacionalnih koji nije dobar. Ostavimo mi kolega, s vama neću polemizirati jer ste promašili temu. Crkva nije problem.
Hvala lijepo. Vrijeme je isteklo. Sljedeći će replicirati uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Horvat, moj odnos prema nacionalnim manjinama u Hrvatskom saboru najbolje poznajete vi, nadam se da ćete se složiti s tim. Kazali ste da ćete govoriti samo o egzaktnim stvarima, pa i ja ću se zadržati samo na egzaktnim činjenicama. 37 milijuna kuna je li velik iznos ili mali to je relativan pojam. Ako ga promatramo sa aspekta usporedbe sa nekim agencijama koje nepotrebno troše novac onda je to, može se reći i ja prihvaćam vrlo mizeran iznos. Ako gledamo na način trošenja državnog proračuna i kako bi se trebao trošiti novac državnog proračuna onda je to itekako veliki iznos. Nalaz ste rekli da je dobar, odličan ste čak rekli. Poučan, slažem se, ali nalaz je i ružan. To je egzaktna činjenica, da ne ponavljam sve što se utvrdilo. Ne smije se novac trošiti neracionalno ni po agencijama, ni po udrugama nacionalnih manjina. Neprihvatljivo je da se iz državnog proračuna financira remitenda. To je neprihvatljivo, ali je prihvatljivo da se financira mediji ili novinska izdanja nevladinih udruga ali remitenda ne. Neprihvatljivo je da se isplaćuju autorski honorari koji ne smiju biti. Neprihvatljivo je da se materijalni troškovi troše više nego što je to dopušteno. Znam da je izvješće za 2013., znam da je Savjet već prihvatio nove kriterije, da će izvješće bit puno bolje u 2014. godini, ali nadam se da ćete se složiti da Savjet ako nije da mora zatražiti povrat od svih nevladinih udruga koje su nenamjenski trošile novac ili dobile više novca, potrošile više novca za materijalne troškove, režijske nego što im je to bilo dopušteno. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Uvaženi kolega Mariću, ja potpuno podržavam ovo što ste rekli, shvaćam vaše dobre namjere i sugestije i kažem u izvještaju piše da je osnovni princip bio da neutrošena sredstva se vrate. Onaj tko ne vrati na godinu ne dobije novce, jedna stvar. Druga stvar, ovdje je revizor konstatirao da je postojalo određenih nepravilnosti oko obračuna materijalnih troškova 20%, pa onda autorskih honorara. Ali ja ću vam reći, ako jedna udruga dobije 7 hiljada kuna i od toga potroši hiljadu i pol na honorar to je formalno i knjigovodstveno stvar koju ne smije uraditi, ali za boga miloga u proračunu vidimo pozicije gdje netko za autorske honorare troši 100 hiljada kuna, milijun kuna pa ne pravimo oko toga takvu paniku i takav problem i toliko primjedbi koliko pravimo oko toga, ako neka udruga tamo u nekom kraju gdje nema ni pravi knjigovodstveni servis da ih instruira promaši ovu stvar. Dakle, ono što je suština revizija je dobro uradila posao, sugerirala na nepravilnosti koje mi nismo uočili kao članovi Savjeta ni sam Savjet i tvrdim da je ta nepravilnost otklonjena 2014. i 2015. godine u poslovanju. Istina ljute se mnoge udruge što ne dobiju sredstva. Vjerojatno će nakon ove rasprave im bit jasno zašto nisu dobili sredstva. Pa upravo zbog toga što su se ponašali na ovakav način kao što ste vi rekli.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Salapića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Sabora, kolega Horvat. Vi ste jedan od naših suradnika bili u Osječko-baranjskoj županiji godinama i tako da ja sam od onih koji se uvelike zalaže za prava svih nacionalnih manjina kako onih zastupljenih u Hrvatskom parlamentu tako i onih koji to nisu ali će vjerojatno biti u kojem drugom sazivu. Ne bih se usudio reći da su sredstva koje je dobio Savjet velika ili mala, to prepuštam Vladi RH koja u svakom svom mandatu procjenjuje koliko kome treba dati a najbolje predstavnici vlasti u tom vremenu znaju zašto to daju. Ne bih nikoga vrijeđao. Neke od naših kolega jutros su, vi ste rekli u svojoj raspravi, htjeli se predstaviti hrvatskoj javnosti pa su se krivo predstavili ali to ću ostaviti za svoju pojedinačnu raspravu da ne bih povrijedio Poslovnik. Ono što se tiče stanja danas, 2013. godina je ovo izvješće a mi se nalazimo u 2016., kad bih vam ja iskreno rekao što mislim 2016. o 2013. ne bih znao, a što ću misliti 2018. o Izvješću za 2015. ne znam. Tako da bi mi u Hrvatskom saboru trebali ako već kasnimo staviti točke 2013., 2014. i 2015. u jednu pa bi mi vidjeli jesu li Savjet i udruge napredovale u odnosu na 2013. do 2016., vjerojatno jesu. Ovaj nalaz Državne revizije nije da bi mi tu mlatili praznu slamu i tko bi se bolje predstavio ili ne nego da se državni novac transparentno troši za namjene koje je RH dužna po svim našim obvezama dati nacionalnim manjinama. I to je ono o čemu mi danas trebamo raspravljati. Kako poboljšati stanje, je li to dovoljno ili nije dovoljno, gdje se nalaze svi kako nacionalne manjine tako i predstavnici vladajućeg naroda. Ja ne želim tu nikoga vrijeđati. Danas smo imali jednu raspravu gdje netko bljuje vatru samo zato što mislimo drugačije nego što misli kolega koji je zastupnik u našem Parlamentu. Kad se to promijeni neće biti problem novac, neće biti problem ništa. A kad razina prava nacionalnih manjina hrvatskog naroda u susjednim zemljama bude barem ista kao i naša onda ćemo biti mi uznapredovala europska demokracija kao i naši susjedi kojima mi želimo dati pomoć da što prije uđu u EU.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Salapiću puno toga potpisujem što ste rekli. Visina sredstava je varijabilna stvar i stvar u jednom dijelu i politike Vlade koliko će sredstava za programe nacionalnih manjina odvojiti. Nikad mi nismo čuli na Savjetu da je upućena kritika Vladi zbog umanjenja sredstava, a de facto kad se pogledaju i kompariraju veličine unazad 10 godina su se ona samo smanjivala. Dakle, definitivno Savjet i pripadnici nacionalnih manjina su uvijek rekli toliko ima i toliko se može i nismo oko toga pravili problem. Mi kao što je rekao jednom kolega Juhas trebamo gledati što se dešava u našoj okolini, u našem susjedstvu, kakav položaj imaju kolege pripadnici nacionalnih manjina u zemljama okruženja ali nemojmo naš položaj vezati za recipročne vrijednosti i za recipročne položaje. To nije dobra politika. Mi imamo Republiku Hrvatsku sa programom Republike Hrvatske sa svim dokumentima donesenim u ovom Parlamentu i zalažemo se kao pripadnici nacionalnih manjina u ovoj državi za poboljšanje i kvalitetu tih dokumenata. Naravno da bi voljeli kad bi pripadnici hrvatskog naroda u okruženju imali bolji položaj i kvalitetniji. Ali i to je stvar za raspravu jer to nije crno-bijela stvar. U nekim stvarima oni imaju bolji položaj, kvalitetnije riješene neke stvari, a u nekim stvarima smo mi to bolje riješili. Prema tome, to nije nikada crno-bijeli svijet, to je stvar za raspravu i u većem dijelu je to naravno podložno određenim političkim manipulacijama. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Horvat kažete da je transparentno i da je sve u ovom zakonu, naime kriteriji opći i posebni kriteriji za dodjelu sredstava i odabir programa jasno govore kako treba postupati Savjet za nacionalne manjine i dijeliti tih 37 milijuna kuna. Da li su oni premali ili preveliki, ja bih usporedio 22 nacionalne manjine spram recimo Udruge HVIDRA koja je u protekloj godini dobila milijun i 700 sa 20 županijskih i 1 gradsku, Grad Zagreb, 21 udrugu sa 35 000 članova. Pa sada ocijenite koliko je to puno, koliko je to malo. Sve druge udruge ukupno na državnoj razini poduprte su iz državnog proračuna da li iz sredstava Lutrije ili nečega sa nekakvih 12 milijuna kuna. Sve druge, 40 državnih udruga. Ja ne bih se previše zabavljao sa ovim nalazom revizije no međutim revizija je utvrdila i stavila preporuke da nisu primjenjivani jasni kriteriji, da nisu uvaženi ni napravljeni pravi kriteriji o odabiru programa, pravdanje sredstava također nije transparentno i nije navedeno za čega su trošena sredstva, nerazvidno je kroz dokumentaciju koja je dostavljena za čega su sredstva trošena. I to je problem i kod Savjeta ali jednako tako te udruge koje nisu dostavile transparentnu dokumentaciju o trošenju sredstava u idućoj godini nemaju pravo na sredstva. To tako piše u zakonu. To bi nama osporili odmah. Ali evo kod vas vjerojatno ima razumijevanja, ima potrebe da se nacionalne manjine podupru, da se stimuliraju, da zajednički rade na kulturnom i sveopćem uključenju u društveni i kulturni život Republike Hrvatske. I vjerujem da ne možete imati primjedbi na ova sredstva.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mile Horvat, izvolite.
Kolega Đakiću ja vas razumijem i potpuno razumijem grupaciju koju vi predstavljate i dajemo podršku, ako Vlada ima takvu politiku da vam poveća sredstva mi ćemo u ovom Saboru za to glasati i neće nitko postaviti pitanje da li je to oportuno ili nije. Ali ne možete govoriti o kriterijima na kojima se, kako su se dijelila sredstva pa reći da se sredstva nisu dijelila po kriterijima. Kriteriji su vrlo jasno, čak su vrlo obimni. Ja ću vam dati da pročitate i opći i posebni, treba uči u njih, oni su čak i komplicirani i nisu ono tako jednostavni ja tebi, ti meni nego imaju svoje standarde, standarde prilagođene standardima EU u jednom djelu. I ocjena jeste revizije da je bilo grešaka, sitnih grašaka u administriranju troškova. Isto tako sam rekao i stojim iza toga ona udruga koja nije pravilno iskoristila sredstva više se ne može javljati na natječaj i budite sigurni da više nije dobila ni u 2014., ni u 2015. Sredstva ukoliko je iskazala nepravilnosti u toj vrsti financiranja.
Hvala. Slijedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Nacionalne manjine su zlatko svakoga društva i treba ih držati kao kap na dlanu. Međutim, u vašem izvješću kao predstavnika sad kad ste prezentirali revizijsko izvješće kazali ste u jednome trenutku prepoznajući situaciju ovu u kakvom se stanju društvo nalazi da nemate sredstva za prezentaciju. Pošto dolazim iz krajeva gdje živi nacionalna manjina, tj. točno iz mjesta možda bi bilo puno bolje da odete na teren, to sam rekao i vašem kolegi Pupovcu pa da pogledate kako ti ljudi žive sa nama i većinom u suživotu. Pa recimo u Sinju imate pravoslavno groblje ili groblje Svetog Petra koje nema pristupni put i tako kad je pogreb nemaju dostojan pokop nacionalni ti ljudi, znači iznad razine ljudskosti. S time ste upoznati, imate svoje predstavnike na području vi svoje zajednice Srpskog nacionalnog vijeća. Ukazivali smo na to, financirate se iz ovih sredstava pa bi mi puno logičniji bio zahtjev da vam se uskrate ta sredstva jednim djelom ako je država u krizi zajedno sa lokalnom samoupravom, regionalnom samoupravom pa da riješite taj sramotan problem da u 21. stoljeću nije riješen pristupni put do groblja gdje se ljudi kopaju, pokapaju. Da nemaju dostojan pogreb. Pa eto u tome smjeru malo razmišljajte jer ipak su teška vremena, poglavito ljudi koji žive, možda niste vi nikako dosad bili kod njih, ali eto dođite pa pogledajte kako ljudi žive. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Mile Horvat.
Uvaženi kolega Bulj, ja razumijem vašu brigu za to lokalno groblje ali to je tema koja nije vezana za financiranje udruga nacionalnih manjina, niti za financiranje po osnovu Savjeta. To je tema za regionalnu samouprave, za regionalni razvoj. Imamo sad ministra novoga jel tako, ja vjerujem da ćete vi uspjeti kod tog novog ministra dobiti tih nekih stotinjak tisuća kuna za uređenje ceste do groblja. A osim toga ja mislim da je to obaveza lokalne samouprave. Grad Sinj ako to nije uradio to je sramota Grada Sinja jer se on bavi uređenjem groblja, jel tako koliko ja znam? To nikako ne bi moglo da se financira iz ovih sredstava jer onda bi ovdje kolege neke koje su nas jutros napali tek imali razloga da nas napadaju, da koristimo sredstva financiranja udruga za razvoj lokalne infrastrukture. Mislim da smo to malo neke stvari pobrkali, ali ja to doživljavam kao dobru namjeru i mi ćemo vjerojatno jednog dana doći i do Sinja pošto ne možemo stići svuda, ali smo velik, veliki dio države obišli kad je to bilo potrebno. Evo vjerojatno ćemo doći i u vaš kraj. Hvala.
I zadnja replika na vaše izlaganje je ono kolege Ivana Šipića. Izvolite uvaženi zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo dio replike se odnosi upravo na ovaj dio koji je spomenuo kolega Bulj, samo što ja ne bih išao u tom pravcu, ja bih sigurno rekao da kad pitamo i kako ste rekli pravo na reprezentaciju ja bi samo rekao da zar nije rad udruga i programi koje udruge donose prava prezentacija i reprezentacija cijelog ovog utroška ovakvih sredstava. Znači najčešće, najčešće se nema kad kaže reprezentacija onda spominje jesti i piti, a u biti rad udruga i ovo rad nacionalnih manjina i ono što oni zastupaju u biti to je prava reprezentacija pa i vas sami koji zastupate taj dio. Često ste u svom izlaganju spomenuli agencije, nije tema agencije, niti su agencije predmet. Zasigurno kada agencije a dio njih će sigurno doći kroz izvješća i rasprave u Saboru o tom djelu onda ćemo moći vidjeti kako su oni utrošili. Dakle nije lijepo čuti, uspoređivati koliko oni troše. Na taj način pokušavate svoje izvješće braniti ne baš tako sjajnim argumentima. Isto tako bi rekao dakle da je revizija napravila jako dobar posao u prvom redu davši vam vama i svim udrugama iz kojih proizlaze, dakle manjinskim udrugama 22 kako ste sami rekli 9 preporuka savjetu na koji način otkloniti ove nedostatke. Naravno da smo mi u 2016.godini i vrlo je malo nezahvalno govoriti o onom što je rađeno 2013.godine. S obzirom da ćemo sad uskoro dobiti i u narednim vremenima izvješće za 2014.i 2015.nadamo se da će to biti itekako kvalitetnije, a vrlo je nezgodno reći, moram i kolegi Radinu za kraj reći da dakle udio učinkovitosti države spomenuli ste zasigurno vi kao podržavatelj prošle Vlade mogli ste ova pitanja postavljati i prije. Evo nemojte to shvatiti previše osobno. Hvala vam lijepa.
Hvala kolega Šipić. Ne polemizirate sa kolegom Radinom, čak nisam ni ja s njim polemizirao iako je govorio neke stvari koje ne stoje, ali odgovorit će uvaženi kolega Mile Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi kolega. Dakle govorio sam o kategoriji financijske reprezentacije, znači onaj novac koji se troši mimo programa i to je odobreno 20% tih iznosa Savjet kao institucija nema takvih troškova. Udruge imaju, Savjet nema. To sam htio apostrofirati što mislim da je vrlo dobro. A naravno da se kroz rad udruga i programa prezentira kulturna baština pojedine manjine a ukupno kulturna baština Republike Hrvatske. I naravno da se u tom dijelu radi o ukupnoj reprezentaciji. A reprezentacija je nešto što Savjet jednostavno nema.
Hvala. Sada idemo na sljedeći Klub zastupnika a to je Klub zastupnika SDP-a pa u njihovo ime će govoriti uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo i gospodo iz Državnog ureda za reviziju, kolegice i kolege. Pa početi ću svoju raspravu sa jednom konstatacijom koju ne doživljavam kao floskulu već kao istinu a to je da su manjine naše bogatstvo. To smo prepoznali uostalom i u izvorišnim odredbama našeg Ustava gdje smo našim manjinama a one su i tu nabrojane, osigurali odnosno zajamčili sva prava koja proizlaze iz Deklaracije Ujedinjenih naroda, znači kulturnu i svaku drugu autonomiju koja se manjinama daje. Kako je kolega Radin prije mene rekao, ovdje raspravljamo Izvješću o obavljenoj reviziji učinkovitosti financiranja, dakle učinkovitosti a ne reviziji da li manjine treba financirati ili ne. Mi kao ozbiljna država, uređena država, svoje manjine trebamo financirati i to tako dalje i treba ostati a ovdje možemo raspravljati o učinkovitosti tog financiranja što ću i učiniti. No, prije nego što krenem na samu dakle temu, osvrnuo bih se samo na jednu stvar, kada govorimo o financiranju naših manjina često se spominje nereciprocitet u nekim drugim državama. Ja bih vam skrenuo samo pažnju na jedna primjer s kojim sam osobno upoznat a to je financiranje hrvatske nacionalne manjine u Mađarskoj. U Mađarskoj, šta savez Hrvata u Mađarskoj, šta hrvatska državna samouprava i druge institucije Hrvata u Mađarskoj rade je nešto nevjerojatno. Ja pozivam sve kolegice i kolege da to odu vidjeti. Hrvatsko narodno kazalište, jedino izvan granica Republike Hrvatske je ono u Pečuhu. Naše škole, hrvatske škole, djeca koja ju pohađaju zaista nas mogu činiti ponosnima kako dobro govore hrvatski, kako bolje znaju hrvatsku povijest često i od samih Hrvata, kako bolje poznaju našu kulturu. Često nas mogu i posramiti. A ono što je za raspravu kolegice i kolege je činjenica da oni to rade sa išta ili ništa financiranja iz Republike Hrvatske. Dakle to sve financira Mađarska. To je ono o čemu trebamo pričati ako govorimo o reciprocitetu financiranja naših nacionalnih manjina. No, da se vratim na temu, dakle reviziju doživljavamo kao korektiv, preporuke koje su dane su dane u svrhu unapređivanja efikasnosti a onda i transparentnosti trošenja javnog novca budući da ovdje upravo i razgovaramo o javnom novcu. I tu se slažem i sa svim kolegama koje su to prije mene spomenuli a vjerujem da nema onoga tko o tome dvoji da kada govorimo o trošenju javnog novaca javnost ima pravo znati kako se troši, na što i zašto. Ukazano je na probleme mnoge, dakle ova revizija ih je iznijela na svjetlo koje su i potakle raspravu kako je kolega izvjestitelj u ime Odbora Radin rekao o mnogim i drugim temama koje su vezane za problematiku nacionalnih manjina, njihovo financiranje i njihovo djelovanje u Republici Hrvatskoj. Kriteriji su ono što je uvijek bitno, kriteriji su i propisani i sada možemo raspravljati o tome da li je to brojnost nacionalne manjine, da li je to kvaliteta programa. Na ako idemo na oba, oba zapravo rješenja imaju svoje prednosti i manje, ako idemo na samu brojnost manjina to bi možda neke manjine i stavilo u podređeni položaj. Međutim, kada pričamo o problematici nacionalnih manjina, moramo imati na umu i probleme i specifičnosti ovoga područja a to su prije svega i to je u nekoliko navrata podcrtano u raspravi su različiti tehnički nedostaci. Prije svega kada govorimo o Savjetu za nacionalne manjine i njegova kadrovska podkapacitiranost kako bi još efikasnije pratio financiranje u ovom slučaju dakle udruga nacionalnih manjna. Zatim same udruge, neke su novije neke su starije, neke imaju više članova, manje, više iskustva ili manje sa raspolaganjem javnog novca i to naravno utječe i na efikasnost odnosno na podnošenje njihovih izvješća. Različite nacionalne manjine se suočavaju sa različitim problemima. Dakle postoje različite specifičnosti vezane za pojedinu nacionalnu manjinu. Generalno govoreći neki pripadnici nacionalnih manjina su bolje obrazovaniji, neki su lošije, to je već spomenuto u raspravi. Neke nacionalne manjine imaju dužu tradiciju organiziranja u Republici Hrvatskoj, bolje su organizirane, povezanije, neke su slabije itd., itd.. Neke imaju više krovnih udruga, neke imaju jednu krovnu udrugu. Primjerice, koliko znam Talijanska manjina ima jednu krovnu udrugu, Mađarska ima dvije itd., itd.. Dakle postoje različite specifičnosti koje svakako treba uzeti u obzir. Tu posebno valja podcrtati Romsku nacionalnu manjinu što je već spomenuto u izvješću koja je u najpodređenijem položaju ako ćemo govoriti o ovim tehničkim nedostacima, odnosno tehničkim uvjetima budući da pripadnici i Romske nacionalne manjine su opet općenito govoreći manje obrazovaniji, lošije organiziraniji i povezaniji od ostalih nacionalnih manjina. To naravno ne znači da trebamo novce Romima uskratiti, baš suprotno to znači da trebamo sa njima više raditi. To je i kolega Kajtazi kao predstavnik Romske nacionalne manjine ovdje u Hrvatskom saboru i ostalih, itekako dobro zna. Jako mi je drago da je Hrvatska sudjelovala i u desetljeću uključivanja Roma i mislim da je jedan od načina na koji Rome svakako valja uključiti i ovaj a to je svakako edukacija i rad sa udrugama i pojedincima kako bi efikasnije mogli pisati programe, aplicirati za javna sredstva i onda ih koristiti na dobrobit i svoje nacionalne zajednice, odnosno zajednice nacionalne manjine ali rekao bih i svoje zajednice u kojoj žive, lokalne zajednice općenito. Dakle Savjet za nacionalne manjine je prihvatio sve preporuke, uveo je novine, o tome je kolega Horvat govorio pa se ne bih posebno na tome zadržavao. Mi ćemo dalje naravno pratiti rad Savjeta za nacionalne manjine odnosno efikasnost u dodjeli novca, te ćemo sukladno sljedećim izvješćima koje će nam doći na dnevni red cijeniti koliko su te promjene bile dobre, odnosno koliko su dobro provedene i tek onda o tome suditi. Savjet je dakle kao što sam rekao prihvatio sve preporuke. Na žalost i dalje je kadrovski podkapacitiran, ali moram posebno podcrtati spremnost Savjeta na suradnju. Dakle, bili su i na raspravi na Odboru za nacionalne manjine itekako otvoreni za sve sugestije i sve su voljni uzeti u obzir i prilagoditi koliko god je to moguće sukladno njihovim mogućnostima i provesti u djelo. I naravno edukacija je tu jako bitan element. Kolege iz Savjeta za nacionalne manjine su i rekle da su u nekoliko navrata i pokušale što više udruga uključiti, educirati. Tu je naravno odgovornost i na savezima pojedinih nacionalnih manjina, ali i na svima koji su uključeni u ovaj proces kako bi se novac poreznih obveznika trošio što efikasnije i što transparentnije. Dakle, revizija je korektiv, preporuke su dobronamjerne i ja se usuđujem reći dobrodošle čak dapače. Pratit ćemo daljnju realizaciju, implementaciju ovih preporuka i kroz Odbor za nacionalne manjine koji o tome često raspravlja i kroz plenarnu raspravu u ovom uvaženom Domu. I na kraju mogu reći da će Klub zastupnika SDP-a dati podršku izvješću. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Hvala predsjedniče. Samo mali ispravak kolegi iz SDP-a mladom ovom našem kolegi. Prvenstveno Hrvati u Mađarskoj sjede u parlamentima, nemaju pravo glasa kao u Hrvatskoj. Također, samo da ispravim neke stvari i mišljenja o ljudskim glavama i hrvatskim biračima da neke stvari objasnimo ovako. U zemljama koje imaju brojnije nacionalne manjine nego hrvatske nema ovakvog parlamentarnog sustava za manjine. To su Austrija, Češka, Danska, Estonija, Francuska, Italija, Letonija, Litva, Mađarska, Njemačka, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugal, Slovačka, Španjolska, Švedska, Velika Britanija itd. U svim tim zemljama kad su u pitanju parlamentarni izbori pripadnici manjina glasuju kao Austrijanci, Francuzi, Mađari itd. Izgleda meni da se mi brinemo trebamo se brinut o manjinama, ja se slažem s tim a šta je sa 3 milijuna Hrvata vani koji nemaju ni prava glasa, imaju formalno gdje dolazi ovdje to moram reći kao pripadnik za dijasporu predstavnik 16 milijardi kuna čistog dobita koji se sad duplo oporezivaju za mirovine koje dolaze ovdje. Šta je sa tim ljudima vani i 200 tvrtki imate hrvatskih, hrvatskih vlasnika vani na globalnom tržištu dionica. Gdje je ta ekonomska diplomacija? Šta ste vi radili po tom pitanju? Jesu ovi ljudi koji sjede ovdje kao mi jesu to politički Hrvati ili oni predstavljaju svoje manjine u svojim državama? To moramo razriješiti. Po tome meni izgleda mladi gospodine iz SDP-a da se vi brinete najviše o drugim manjinama osim svoje manjine a to je hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, uvaženi stari kolega, ako vi meni govorite da sam ja mlad, vi ste stariji od mene, pa ću vam ja reći uvaženi stari kolega, jako dobro znam kako su organizirani Hrvati u Mađarskoj, koji su njihovi problemi, kako su zastupljeni u Parlamentu. Vjerujte mi to znam iz iskustva jer sam tamo jako često. To su divni ljudi, to su ljudi kažem koji su jako puno toga napravili sa mađarskim novcem, ne sa hrvatskim novcem. To je ono o čemu trebamo raspravljati. Ali zašto bi se mi uvijek povodili za lošim primjerima? Kažete određene države u Europi to imaju riješeno ovako ili onako, odnosno nemaju zastupnika nacionalnih manjina. Pa ja baš mislim da se mi trebamo ponositi, tražiti reciprocitet i govoriti koliko je ovo naše rješenje zapravo dobro. A ispravit ću vas, dakle moguće je izabrati zastupnika u mađarski Parlament sa pravom glasa ukoliko dobije određeni broj glasova. Naš zastupnik na žalost nije što ne znači da neće dobiti. On je glasnogovornik, on čak nije ni zastupnik. Ali svaki govor u mađarskom Parlamentu počinje na hrvatskom i ja sam na tome izuzetno ponosan. Dragi kolega, sad je vaša politička opcija na vlasti. Možete implementirati puno toga što kritizirate, a ja ću čekati i ocjenjivati koliko ste to dobro učinili ili niste. Dakle, gospodarska diplomacija izvolite gospodo.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, nastavljam na putu replike kolege Glasnovića. Je svijetli primjer susjedna država Mađarska, ali vi znate da je naš put u EU nije bio zbog odnosa prema Republici Mađarskoj i pravima Mađara u Hrvatskoj, nego je naš put bio prvenstveno od početka stvaranja Hrvatske države, odnos prema srpskoj nacionalnoj manjini u našoj zemlji. I ono što smo spomenuli to načelo reciprociteta u našim susjednim zemljama, to načelo koje mi kao danas članica EU prema pretendentima susjedima koji to žele postati naš put je trajao 10 godina upravo zbog ovog razloga i zbog drugih, niza drugih. Ali ovo je jedan od osnovnih. Dakle, kad se mi osvrćemo na to pravo, dakle jednakih prava prvenstveno tu mislimo na susjednu Republiku Srbiju. Zašto? Zbog položaja hrvatskog korpusa u Vojvodini. Vidjeli ste kad tu mi sad govorimo o tiskovinama 18 milijuna, pričamo o kulturnom amaterizmu 54 milijuna kuna. Tamo se gasi jedna radio postaja hrvatskog naroda koji je bio godinama tradicija oglašavanja na hrvatskom nacionalnom materinjem jeziku. Tako da naša uloga danas nije ista kao uloga prije nekoliko godina kako prema Republici Hrvatskoj, tako i prema Bosni i Hercegovini. Samo se sjetite Daytonskog sporazuma i koliko je Daytonski sporazum zbog pritisaka koštao hrvatski narod u Bosni i Hercegovini. To je loš sporazum za nas. Mi smo natjerani da potpišemo Daytonski sporazum i točka. Dakle, kad tu raspravljamo danas o tim problemima ne možemo sad bit u 2013. godini više. Osobno ću glasat za ovo izvješće, nemam tu što dodati ni oduzeti, što ću. To se valjda popravilo do 2016. To ćemo vidjeti. Ali neminovno je povezivanje situacije danas u političkom vremenu u kojem živimo i spominjanje prava hrvatskog naroda u susjednim zemljama. Mađarska ima svoj put od hrvatsko-ugarske nagodbe pa nadalje, pa do prava da se naši ljudi školuju besplatno tamo dan danas kad idu iz Republike Hrvatske. To nije, to je svijetli primjer ali gledamo okruženje u cijelom kontekstu naših susjeda i geopolitičke situacije u kojoj se danas cijela Republika Hrvatska nalazi. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega ja se s vama slažem. Dakle, kada govorimo o uvjetima koji su Hrvatsku kočili na putu prema EU tu definitivno je i ova činjenica ali i puno drugih, od pravosuđa, javne uprave, korupcije itd. Slažem se sa vama i Mađarsku sam naveo upravo kao svijetli primjer. Srbiju mogu navesti kao ne tako svijetli primjer gdje doduše postoje pripadnici, odnosno postojali su pripadnici hrvatskog naroda u Narodnoj skupštini Srbije ali koji su izabrani sa većinskih lista, znači glasovima i većinskog naroda itd. Dakle, tu postoji puno prostora za rad i unapređenje. Tim više što ja recimo smatram neprihvatljivim da se hrvatska manjina sustavno dijeli i da su se izmislili neki Bunjevci koji doduše imaju neke svoje posebnosti ali sam rekao i prije i ponovit ću i ovdje ja smatram Bunjevce autohtonim dijelom hrvatskog nacionalnog korpusa. Dakle, Bunjevci su jedan dio hrvatskog naroda. Tu puno postoji problema, slažem se sa vama da je sada pravi trenutak i otvoriti raspravu sa našim susjedima kako taj problem riješiti i tražiti reciprocitet. Ali upravo to da mi našim nacionalnim manjinama dajemo toliko i toliko ih uvažavamo nam daje pravo da taj reciprocitet i tražimo. Što se tiče BiH to je isto jedan problem, veliki problem koji svakako također treba rješavati. Međutim, Hrvati u BiH nisu niti dijaspora niti manjina već konstitutivan narod. A sad kako su njihova prava riješena naravno da u našem interesu treba biti da su njihova prava što bolje riješena i da što bolje, dakle da imaju svijetlu budućnost u toj državi, da su njihova prava zaštićena i da su ravnopravan narod u BiH. Vjerujem da će još puno debate biti o tome da se zapravo rasprava o budućnosti BiH tek sada ozbiljno otvara i vidjet ćemo gdje će ta rasprava ići. Ali naša je dužnost kao zastupnika i kao matične države da naš narod tamo zaštitimo.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Šandora Juhasa, izvolite.
Hvala vam gospodine Hajduković što ste spomenuli Mađarsku i situaciju kakva vlada tamo. Ja isto ne bih htio jako dugo o tome pričati, mislim da je izuzetno važno da i u ovom Saboru se kaže da Mađarska znatno više sredstava ulaže za njegovanje kulture, običaja, jezika hrvatske manjine nego što to čini Hrvatska. Bitno je i to možda spomenuti da je drugačiji odnos možda u Mađarskoj prema nacionalnim manjinama. Tamo prevladava mišljenje da su oni sastavni dijelovi kulture, da su oni sastavni dijelovi jednog cjelokupnog mađarskog društva i da su dali jedan ogroman kulturan doprinos cjelokupnoj kulturi. Kod nas dosta često, pa i u današnjoj raspravi, prevladava mišljenje da su nacionalne manjine nešto drugo. Kao da smo mi ovdje pali sa neba, kao da smo mi ovdje došli ne znam ja otkuda. Pa mađarska nacionalna manjina živi na ovim prostorima preko 1000 godina. Mene jako smeta kada naiđem na situaciju da netko kaže na određeni projekt koji mi uložimo onda prema Ministarstvu kulture ili ne znam prema nekom drugom ministarstvu vi pripadate u nacionalne manjine. Pa nismo mi, mi jesmo nacionalna manjina ali smo sastavni dijelovi hrvatskog društva. Pitanje reciprociteta treba mislim već jedanput prestati spominjati ovdje u ovom Saboru. Dosta često se ono povlači pa i danas se povlačilo. Ali ja vas onda pitam sada gospodo kakve ja imam ovlasti nekome reći u Mađarskoj koji će kazati da je Rijeka Mađarska. A isto tako nisam siguran da itko u ovom Saboru može odgovarati za ono ako netko u Burgenlandu u okolini … [[Govornik se ne razumije.]] kaže ovo je Hrvatska. Pa prestanimo već jedanput s time!
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Kolega Juhas pa ja dijelim vaše mišljenje i mišljenje vaših sunarodnjaka da nacionalne manjine koje žive u Hrvatskoj su sastavni dio hrvatske kulture. To je jedan mali djelić mozaika koji čini hrvatsko društvo. I kao takav ga treba njegovati i poticati. Mislim da što je bolje našim nacionalnim manjima to je bolje i većinskom narodu. To je nešto što trebamo definitivno čuvati. Slažem se isto s vama da su sredstva takva kakva jesu. Nažalost, nacionalne manjine kao i svi aspekti života u Hrvatskoj su bili izuzetno pogođeni krizom, gospodarskim padom. Drago mi je da se sada stvari mijenjaju, da imamo gospodarski rast, ali ono što bih rekao budući da posebno pratim i rad upravo vaše nacionalne manjine, dakle Mađara u Hrvatskoj, točnije Saveza mađarskih udruga, mislim da radite sjajan posao i odlično koristite ograničena sredstva koja imate. Spomenut ću samo … [[Govornik se ne razumije.]] festival u Belom Manastiru, Dani kulture i gospodarstva Mađara u Republici Hrvatskoj itd. Vi obogaćujete svoju sredinu, vi obogaćujete i Hrvatsku i mislim da je u tome upravo poanta ove priče. Mađari oduvijek žive na ovim područjima, ovo nije Mađarska ali su Mađari dio Hrvatske i hrvatskog društva. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HRID i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa i u ime kluba će riječ uzeti uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] predstavnici Državne revizije, poštovane kolegice i kolege. Već su neke kolege prethodno rekli da je ovo Izvješće Državne revizije dosta sistematično i dobro napravljeno. Ja se slažem s tim i pohvaljujem izvješće. Ono detektira sve sporne da tako kažem problematične točke. Ne mislim da je svota koja se iz državnog proračuna daje za manjine prevelika, naročito ako uzmemo u obzir s nekim drugim svotama koje se daju iz državnog proračuna. A uzmimo u obzir da su nacionalne manjine i ustavna kategorija. Čuli smo da su neki iz ovog izvješća griješili u trošenju novca. Slažem se da to treba ispraviti. Iako su prava nacionalnih manjina ustavna vrednota kao što sam rekla i dakle kod donošenja tih zakona je bio potreban konsenzus, danas se nažalost dosta revidiraju manjinska prava i često se koriste u raznim kontekstima i to treba ispraviti. Postoje čini mi se prihvaćene manjine i one koje su manje prihvaćene. I nažalost rasprava oko ovog izvješća to također djelom pokazuje. Ne slažem se s preporukom da se pri dodjeli financijske potpore za programe nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina treba voditi isključivo kriterijima koji se odnose na broj pripadnika nacionalne manjine. Naravno s jedne strane treba voditi se i tim kriterijima i voditi računa o broju. Ali prvenstveno bi kriterij trebao biti program koji udruga predlaže i organizacijska struktura i kao što je prethodno spomenuto bilateralni ugovori koje se ne smije zaboraviti. Preporuke se trebaju jasno usvojiti kako bi rad bio što bolji i naravno novac poreznih obveznika što bolje iskorišten, iskorišten što kvalitetnije. Vidimo da se svake godine zapravo ta sredstva iz proračuna dodatno smanjuju jer svi snosimo teret deficita. Vidimo iz izvješća da se neke udruge više prijavljuju na programe. Recimo najviše prijavljenih programa imaju Mađari. Bez obzira na to što oni u ukupnoj populaciji čine 0,3%. Ono što je zanimljivo da je inače Hrvatska jedna od nacionalno najhomogenijih država što znači da su manjine zapravo u vrlo malo postotku. Ono što je specifično za Hrvatsku da su kod nas i to je vidljivo iz ovog izvješća iako se radi o financiranju udruga manjine uglavnom imaju svoja regionalna uporišta i one su uglavnom vezane za lokalnu i županijsku vlast. Pa se tako i položaj manjina znatno razliku od mjesta do mjesta i naravno od stranke koja je na vlasti u tim jedinicama lokalne samouprave. Njihovi programi se dakle financiraju iz lokalnih proračuna a svoja prava ostvaruju i putem lokalnih i županijskih vijeća. Kako i na koji način to je posebno pitanje i poseban predmet za raspravu ali potrebna je, ono što je ovdje bitno reći, da je ovdje potrebna dobra i kvalitetna suradnja da se izbjegnu preklapanja. Vidimo iz izvješća a i iz drugih ovdje otvorenih pitanja da nacionalne manjine imaju i druge probleme. Jedan od njih koji nije spomenut je i zapošljavanje. Prijavljivanje na programe može djelomično riješiti ovaj problem, no državni proračun znamo da nije jedini način financiranja uz ovo što sam već spomenula. Sredstva koja su povučena iz EU fondova također su jako mala, neznatna su i onda što je bitno reći da je potrebna edukacija tih ljudi koji vode te udruge nacionalnih manjina kako bi oni mogli povući veća sredstva i na taj način bi dobili i dodatni imput, dodatni podastrijeh za rad jer bi imale veća financijska sredstva i manje bi imali potrebu za uzimanjem iz proračuna. Vidimo dakle danas da u svjetskim i europskim razmjerima nažalost usred migrantske krize je porasla i netrpeljivost prema određenim kulturama da tako kažem ili populacijama što se nažalost reflektira i na odnos prema manjinama. Isto je i u Hrvatskoj, a dodatno se pojačava i promjenom vlasti i ovim političkim prepucavanjima. Često možemo čuti optužbe na račun nacionalnih manjina i država čijoj oni nacionalnosti pripadaju. Mislim da je na takav način uopće bespredmetno razgovarati jer pripadnici nacionalnih manjina su integrirani, oni su ustavna kategorija. U većini slučajeva uglavnom su oni rođeni i odrasli su ovdje i oni dakle ne mogu i ne smiju snositi teret svojih država ili bilo kakav drugi neprimjereni politički tretman. Evo jučerašnji slučaj u Vukovaru, sutra može biti i neki drugi slučaj, s nekim drugim akterima i ja mislim da tu ima jako puno političke odgovornosti. Političke elite ovdje u Zagrebu svojim postupcima da tako kažem zakuhaju i to se onda itekako reflektira u svim krajevima gdje je već i onako osjetljiva situacija, a posebno u istočnoj Slavoniji. Koliko čujem ovo je izvješće poslužilo da se u 2014. i 2015. korigiraju one pogreške koje su evidentirane u ovom izvješću iz 2013.u poslovanju udruga i to je nešto što me raduje, to je nešto pozitivno i mislim da je to svrha ovog izvješća. Ono što bih htjela dodatno naglasiti da bi voljela kad bi manjinske udruge dodatno educirale svoje zaposlenike, pronašle nekakve načine da se oni educiraju i za računovodstvo, i za privlačenje sredstava iz EU fondova onda bi i manjinske udruge mogle biti proaktivnije u traženju sredstava i naravno ono što je nužno da redovno daju izvješća Savjetu što i čine, da namjenski troše novac, a s druge strane mi kao saborski zastupnici i država općenito trebamo osigurati njihov nesmetani rad, trebamo spriječiti diskriminaciju i ono što je možda i najvažnije za nas ovdje je da trebamo prestati koristiti manjine u dnevno političke svrhe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina riječ uzeti uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Hvala gospodine predsjedniče. Dame i gospodo, uvaženi kolege u ime kluba Nacionalnih manjina mogu kazati da ćemo mi ovo izvješće prihvatiti jer smatramo da on realno pokazuje stanje koje je bio 2013.godine sa svim onim negativnostima i pozitivnim stvarima koje su u njima date. I htio sam o tome više nešto reći, međutim ova rasprava me ponukala da se osvrnem i na neke druge stvari. Pa bi, dozvolite da izrazim jednu ovako svoju osobnu, osobno svoje jedno mišljenje. Čini mi se da rasprava u hrvatskom društvu oko ustaša i partizana koja je ovako i koja završava izgleda nekakvim ne riješenim rezultatom prelazi na raspravu o pitanju nacionalnih manjina. I mislim da to nije dobro i mislim da nacionalne manjine baš ne moraju biti robovi prepucavanja koje su trenutno u hrvatskom društvu. Mi smo o tome jasno izrazili svoje mišljenje prošle godine sa onom našom deklaracijom o kojoj smo govorili. Drugo što bih htio upozoriti to je da su nacionalne manjine osim srpske nacionalne manjine možda manje-više regionalno skoncentrirane na područje Hrvatske i da tu žive jako dugo već, da tu imaju i svoje škole, da tu imaju svoje ustanove, da tu imaju i svoje domove kulture i da je možda drugačije je stanje na tim područjima nego što je u gradu Zagrebu ili što je u Rijeci ili u Splitu. Ovaj izvještaj koji smo dobili na klupe, je li tako, podnosi se sukladno članku 37. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina redovito svake godine i on omogućava široj javnosti da se stekne uvid na način kako se troše sredstva. U izvještaju su vidljive specifičnosti utroška sredstava programa i udruga i ustanova i mislim da se na taj način zadovoljava interes javnosti za učinkovito trošenje sredstava iz državnog proračuna pa bez obzira kakvo mi mišljenje o tome imali. Reći ću da je za mene ovaj izvještaj transparentan, iz njega je vidljivo da se sredstva za ostvarivanje kulturne ekonomije nacionalnih manjina dodjeljuju na osnovu kriterija za dodjelu financijske potpore i programi nevladinih udruga i ustanova, da je te kriterije donijela Vlada Republike Hrvatske i da se ta sredstva troše onako kako je to revizija i napisala, ponavljam sa svim dobrim i sa svim lošim stranama. Kolega Horvat je govorio o tome kako i na koji način se donose ti programi, postoji Savjet za nacionalne manjine. Savjet za nacionalne manjine svake godine raspisuje natječaje te pristigle prijave pregledava povjerenstvo i onda se donosi odluka o visini sredstava. Tu moram spomenuti da kada govorimo o tih 35 milijuna kuna onda se ta sredstva razbijaju na cijeli niz udruga. I ima neke udruge koje dobiju 5 tisuća kuna, netko dobije 7 tisuća kuna, neto dobije 90 tisuća kuna. I svi ti problemi koji su nabrojani u izvještaju revizije manje-više se odnose na one udruge koje dobivaju jako malo sredstava. Pa onda je lako izraziti da neka udruga koja dobije 5 tisuća kuna ili 7 tisuća kuna troši na … [[Govornik se ne razumije.]] više od 20% ukupnih sredstava ili od tih 7 tisuća kuna napiše se, ne znam ja, jedan ugovor o djelu ili ugovor o autorskom je li tako honoraru, onom voditelju sekcije koji to vodi. Pa pitam ja vas onda tko vodi jedna KUD, jednu folklornu sekciju cijele godine i s njom omogućava normalno funkcioniranje za 7 tisuća kuna. Možemo reći da to nije u redu, možemo reći da je on povrijedio kriterije koji su jasni ali onda možemo i zatvoriti taj KUD i možemo zatvoriti tu udrugu i reći hvala lijepo na tom području, u tom dijelu Republike Hrvatske ta nacionalna manjina neće ostvariti svoja nekakva prava. Iz ovoga izvješća je vidljivo, vidljivo jasno da je moguće pratiti trag utroška svih sredstava, svake lipe. Iz osobnog iskustva znam da se redovito svake godine dva puta godišnje, pazite dva puta godišnje dostavljaju izvještaji o utrošku sredstava a ti izvještaji se pretvaraju u fotokopiranje svih dokumenata. Ja sam godinama bio predsjednik jedne udruge pa kada mi donesemo izvještaj od naših 46 udruga onda nam to bude pun gepek Škode. Jer toliko ima papira i papirića i toliko ima računa i računčića koje kakvih koje mi onda donesemo i u toj hrpi od, čini mi se prije 3 godine 5 tisuća listova papira sigurno da će se naći dosta toga koji neće odgovarati možda onako kako bi to trebalo biti i kako je to propisano. Ali zbog toga je tu revizija koja je ukazala na te probleme. Mi ukazujemo na probleme našim udrugama, tu je Savjet koji ukazuje na te probleme i pokušavamo ih razriješiti. I zbog toga, ponovno ja mogu samo pohvaliti i ulogu Savjeta i ulogu revizije koja je dala jasne naputke kako i na koji način to treba sve razriješiti. Sredstva se dodjeljuju tih 35 milijuna udrugama preko 1300 programa. Trenutno se financira negdje oko 80 udruga nacionalnih manjina. Ali to nisu udruge kao udruge. U onom bukvalnom smislu riječi. Tu postoji cijeli niz krovnih udruga. Pa tako i neke udruge imaju 46 i 50 svojih nekakvih udruga i pokrivaju područje od Jadranskog mora skroz do Dunava. I onda se one obračunavaju kao jedna udruga. Tu se radi o 1364 usvojena programa a gdje je ono što nije usvojeno? Gdje je ono što nije prošlo stroge kriterije i mjerila Savjeta za nacionalne manjine i onih programskih propisanih je li tako sadržaja? A tek programski sadržaji su informiranje i izdavaštvo. Priča se, poteže se stalno problem jednog dnevnog lista, jednog tjednika. Ljudi moji, Savjet izdaje trenutno 56 tiskovina. Ne Savjet, nego udruge nacionalnih manjina i financiraju se preko Savjeta. Od tih 56 mi apostrofiramo jednu. Trenutno se izdaje 8 dječjih časopisa koji su izuzetno vrijedni i koji služe i koje koriste ih nastavnici jezika nacionalnih manjina u gotovo svim školama. Hajdemo pričat malo i o tim stvarima. Tu su kulturne manifestacije. Imamo udruge koje na državnom nivou organiziraju preko 30 manifestacija. Savez mađarskih udruga je pretprošle godine sa svim svojim podružnicama organizirao preko 300 manifestacija. Znači, preko 300 naselja u Republici Hrvatskoj nacionalne manjine su pokazale ono što imaju ne samo plesali, ne samo kuhali, ne samo jeli i pili, nego dali doprinos kulturi tog područja na kojem žive. I mislim da je nezamislivo zamisliti Istru bez talijanske nacionalne manjine i svim onim vrijednostima koje su one tamo dale. I mislim da je nezamislivo zamisliti Baranju bez mađarske nacionalne manjine. I to nije sad nacionalna manjina, mi imamo naselja gdje živimo većinski, mi imamo naselja gdje gotovo 90% stanovništva čine pripadnici tih nacionalnih manjina. I ako govorimo onda o društvenom životu, o kulturnom životu, o potrebama toga stanovništva mi ne govorimo o potrebama ili životu izgledu naselja nacionalne manjine nego stanovnika, građana Republike Hrvatske koji ovdje plaćaju uredno porez, prirez i sve ono ostalo što treba platiti. I sa pravom očekuju onda da im se to na određeni način vrati. Fama je da nacionalne manjine žive ko bubreg u loju, da imamo novaca, jedemo, pijemo, plešemo i živimo na grbači ovog naroda. Mile Horvat je spomenuo da je to 5% od ukupnih sredstava koje dobivaju udruge. Spomenuo je da je to 10 kuna otprilike godišnje po glavi pripadnika nacionalnih manjina, a znamo koji je omjer pripadnika nacionalnih manjina u odnosu na ukupan broj stanovnika. Podatak jedan. Zatražio sam da mi se izlistaju sredstva državnog proračuna za nevladine udruge kako su se kretale. 2006. 29, 2007. 35, 2008. 41, 2009. godine 43 milijuna kuna su dobile nacionalne manjine. 2011. godine 41 milijun, prošle godine 33 pa smo onda uspjeli nekako iskamačiti još 2 milijuna, znači 35. Ako posmatramo da je HDZ-ova Vlada dala, pošto vi manje-više svi kažete da smo dobili, dala 41 milijun kuna gospodo moja SDP-ova Vlada nam je dala 35 milijuna kuna i onda mislim da ni ne stoji priča ona da mi podržavamo i da smo podržavali lijevu opciju, da smo mi jako sretni i zadovoljni bili, da su nas oni kupili i da smo mi zbog novaca ili zbog novaca razmišljamo onako kako razmišljamo. Hvala lijepa.
Hvala. Vaša izjava je izazvala dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika. Izvolite.
Ma evo, ja u ime tolerancije i dijaloga odustajem od dijaloga.
Onda sljedeći će biti uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Juhas, vaša dosta emotivna rasprava opravdano s obzirom na osjećaj koji se na žalost pokušava nametnuti to da je ovo trošak, da je bespotrebno davati toliko novca, da je to previše novca. Ja upravo suprotno mislim, da treba podržavati i više rad nacionalnih manjina. I kada pogledate skoro 1000 programa što su oni dali, u kojim područjima su najviše aktivni i od kulturnih manifestacija, kulturnog amaterizma to je upravo ono što trebate raditi i šta bi se trebalo u budućnosti još više poticati. Ono šta je moja eventualno zamjerka šta nema još više prijedloga. Znači, ja kad vidim da je od svih ukupno zaprimljenih prijedloga 75% odobreno to mi govori da postoji prostor da se to još više unaprijedi, da se informira na lokalnoj razini i da ljudi daju što više kvalitetnih prijedloga. Znači, kada ipak imate 75% prihvaćenih, znači da ipak postoji možda mogućnost da se tu još malo proširi i da tu na neki način možda i treba razvijati kapacitete nacionalnog vijeća kako ne bi bilo eventualno neko usko grlo za projekte koje nacionalne manjine predlažu. Tako da kao što ste rekli, ja mislim da ne bi trebalo smanjivati ta sredstva, da trebamo što više unapređivati to, treba možda pojačati stručnu službu nacionalnog vijeća jer očito nije jednostavno ovih 1000 projekata kontrolirati. I svi znamo kako to na lokalnoj razini u razno raznim udrugama izgleda, kako se skupljaju računi da to nekad ni nije najjednostavnije i prikupiti i na neki način revizorski obraditi da to bude u budućnosti bolje. Ali ja bih volio da mi više razgovaramo o kvaliteti programa tih projekata. Mi ovdje pričamo o tome da li je 38, 35, 41 da li su dva računa više ili manje dostavljena, a želimo vidjeti koja je kvaliteta projekata i koliko je to vidljivo i da li smo zadovoljni sa time? Znači, to je ono što bi ovaj Sabor trebalo puno više interesirati nego da li je dva računa više ili manje dostavljeno reviziji. Mada naravno podržavam da to bude po svim najvišim revizorskim standardima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Hvala lijepa. Pa moja rasprava nije bila emotivna nego činjenična. Vi ste sad kako ste rekli da ste novi ovdje pa ćete se priviknuti ja obično tako raspravljam. Što se tiče kvalitete programa ja se apsolutno slažem s time da trebamo o tome više govoriti i trebamo možda pažnju tome posvetiti. Ali ovo što ste rekli da 75% programa prolazi govori upravo o činjenici da Savjet za nacionalne manjine, da udruge dobro rade i da se pridržavaju svega onoga što nama revizija i što nam određene institucije koje nadziru naš rad sugeriraju. Mi imamo udruga u kojima je bila Porezna uprava pa nije ništa konstatirala. Imamo udruga gdje je vršen proračunski nadzor pa su uputili što treba napraviti. Udruge nacionalnih manjina se nalaze pod povećalom i zahvaljujući dobrom radu revizije i zahvaljujući dobrom radu i Porezne uprave i svih onih koji su nas kontrolirali težimo i idemo prema nekakvom boljem cilju da sve to bude još transparentnije ali se moraju uvažiti one činjenice koje sam rekao da ako netko dobije 5000 kuna ili dobije 7000 kuna da vrlo teško se može uklopiti u te postojeće kriterije, da vrlo teško može zadovoljiti potpuno sve ono što se od njega traži ili će doći do ukidanja tih udruga. Što ne sugeriram da se ne treba svega toga pridržavati što je dala revizija i što daju ovi ostali.
Hvala. I zadnja replika je uvažene zastupnice Gordane Rusak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, razvijenost demokracije svakog društva ogleda se zapravo u tome koliko prava uživaju manjine u tom društvu i to je neosporno. Da li su naše manjine odnosno jesu li naše manjine dovoljno financirane? Zasigurno nisu, ali nisu niti naše škole, bolnice, fakulteti. Zapravo svi dijelimo u ovom trenutku istu sudbinu. Ja vjerujem i nadam se da su i naše nacionalne manjine toga svjesne. Htjela bih dodati još jednu stvar. Nitko ne može biti niti iznad niti izvan zakona. Zakon o reviziji je jasan, jednak je za sve. Znači, i najmanja udruga i najkompleksnija ustanova moraju proći iste zakone revizije. I voljela bih da se to poštuje. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Šandor Juhas.
Pa ja se apsolutno s vama slažem da položaj nacionalnih manjina na određeni način govori o demokratičnosti određenoga društva. To je apsolutno točno. Nacionalne manjine imaju tolika prava koliko im da većina i onda iz toga proizlazi to da li je to društvo demokratično ili nije demokratično. Ako mi dobijemo naša prava koja su propisana i ako se toga pridržavamo sigurno da ćemo biti demokratično društvo. I zahvaljujući tome Hrvatska je i došla tamo gdje je sada, u Europsku uniju, zahvaljujući tome što se podržavaju prava nacionalnih manjina Hrvatska uživa ugled u Europi, Hrvatska je priznata kao jedna zemlja koja vodi brigu i vodi računa o svojim manjinama. Pa zahvaljujući i toj brizi i toj demokratičnosti sam ja i ovdje. Ima nekih zemalja koje nisu demokratične pa njihove manjine možda nemaju tolika prava kolika imamo mi ovdje, ali onda to govori o tim zemljama, onda govori to o tome kakvo je stanje demokracije tamo. Koliko je tamo većina bila spremna da prihvati svoju manjinu, koliko je ta većina i koja prava je dala toj svojoj manjini? I zbog toga ne možemo govoriti i potencirati stalno reciprocitet. Idemo kako je tamo tako će biti i kod nas. Rekao sam maloprije ja ne mogu biti odgovoran za ono što će neka budala u Burgenlandu reći to je Hrvatska. A isto tako ne mogu biti odgovoran i za to ako neka budala u Mohaću kaže da je Rijeka ne znam ja Mađarska ili da je Dubrovnik sastavni dio Ugarske krune.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HNS-a. Uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Državne revizije, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji učinkovitosti i financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina od strane Savjeta za nacionalne manjine. Jednog od posebnih Vladinih ureda koji se bavi financiranjem programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. Državna revizija je istaknula dosta kritika prema Savjetu za nacionalne manjine, uglavnom opravdanih. Međutim, potrebno je naglasiti kako se radi o dubinskom problemu koji administrativno može biti objašnjen na način da to sve izgleda puno lošije nego što je u praksi. U posljednje vrijeme su nevladine udruge i nezavisni alternativni mediji pod nekom vrstom povećala i sredstva koja nisu velika se predstavljaju ko neka kočnica napretka društva. Kao da visoka stopa nezaposlenosti i nedostatak ekonomskog prosperiteta i standarda života nije naš glavni problem, kao da se radi o kapitalnim projektima a ne sadržaju koji svaka istinska demokratska država podupire ne bi li obogatila javni prostor a u ovom slučaju civilni sektor manjinskih naroda koji se prečesto, jedini način da manjine kao što je Romska doprinose javnom dobru i iskažu se svojim radom uglavnom volonterski. Ovo ističem je nevladin sektor donekle postao jedini u kojem predstavnici Romske nacionalne manjine mogu raditi. Zašto je to tako i zašto je to za Rome gotovo nemoguće naći pravi posao je dubinski problem o kojem se ne govori dovoljno. Takav način zapošljavanja se podupire i tzv. javnim radovima kojima udruge pod sredstvom Hrvatskog zavoda za zapošljavanje na rok od par mjeseci uz minimalna sredstva pripadnike Romske nacionalne manjine "zapošljavaju". Žao mi je da se isto tako jako malo govori o reformama koje su obilježili predizbornu kampanju. S druge strane se dosta govorio o ideološkim sukobima, političkim odnosima i klasičnim prepucavanjima koji našim građanima a posebno onima koje ja predstavljam ne donose apsolutno ništa. Bilo bi bolje da imamo kvalitetnu javnu raspravu kako reformirati rad institucija namijenjenih podršci nacionalnih manjina u našem društvu. Izvješće koje je pred nama pokazuje nekoliko nedostataka i potrebe da se stvari promijene. Prvi je nesrazmjer u financiranju programa pojedinih nacionalnih manjina u odnosu na broj, na njihovu brojnost. Neke manjine tako dobivaju nesrazmjerno velika sredstva na raspolaganju dok neke druge brojne manjine kao što su Romi u tom omjeru dobivaju puno manje. Imajući u vidu tu činjenicu apeliram ovim putem prema Savjetu da ubuduće uzme u obzir brojnost nacionalnih manjina i da se financijski planovi Savjeta uskladi sa tom činjenicom. S obzirom da je nesrazmjer nastao jer neke manjine imaju puno bolje programe i prijave na natječaju i tu činjenicu treba priznati i uzeti u obzir. Međutim, ona ne može biti opravdanje da se ne nađe neki drugi način kako bi se financijska sredstva ipak na kraju rasporedila uvažavajući udio pojedinih manjina u ukupnom broju stanovnika. Tu postoji potencijal da dođemo do pravednije raspodjele na način da se sredstva koja su na raspolaganju u Savjetu podjele uvažavajući brojnost nacionalnih manjina, a ukoliko ona ostanu neiskorištena da se na drugi način utroše za poboljšanje položaja nacionalnih manjina koji nisu dobro organizirana i ne pišu kvalitetne programe. Predlažem da se taj novac usmjeri na stavku stvaranje kulturne autonomije da bi u tom slučaju županije, gradovi i općine dobili priliku da osnaže svoje manjinske zajednice kako što je to primjerice u izgradnji društvenih domova u romskim naseljima i kompletnim uređivanjem romskih naselja što sam inicirao i u svom prošlom mandatu. Iskoristio bi ovu priliku da pohvalim Savjet za nacionalne manjine koji je jako dobro upoznat sa situacijom na terenu, a gospodina … vrlo ažurno i osobnu koja prati provedbu projekata, udruga i ustanova nacionalnih manjina. Međutim, postoji još puno prostora za napredak. Bez obzira na činjenicu udio u stanovništva Romske nacionalne manjine povlači puno manje sredstava od nekih drugih manjina koji nisu toliko brojne. Mislim da bi se spomenutim preusmjeravanjem sredstava unutar Savjeta napredak koji tražim u velikoj mjeri i realizirao a za njega nisu potrebna veća sredstva od onih s kojim Savjet trenutno raspolaže. Takvim pristupom bi se umanjila trenutno uvjetno rečena nepravda prema slabo organiziranoj Romskoj manjini. Nadalje, u izvješću se ističu i daljni problemi oko dostave loših financijskih izvještaja o provedbi programa što je ipak izuzetak a ne pravilo. Šteta da u izvješću nije stavljen naglasak da se ovdje radi o pojedinim udrugama. Temeljem ovog izvješća se može zaključiti kako su sve udruge nacionalnih manjina u nekim mutnim poslovima, odnosno da ne zadovoljavaju kriterije i ne dostavljaju dobre izvještaje. Želim naglasiti jako puno uspješnih manifestacija i udruga koje uredno vode poslovanje te šalju kvalitetne izvještaje, tu su dobar primjer dosadašnji nacionalni praznici Roma koje smo u prošlom sazivu priznali ovdje u Hrvatskom saboru. Osobe u udrugama nisu uvijek profesionalci pogotovo u Romskoj zajednici. Nisu osobe koje dobro razumiju način na koji se dostavlja kvalitetna dokumentacija. To nikako ne znači da ne provode kvalitetne, kulturne i sadržajne programe koji unaprjeđuju stupanj organizacije, njihovih zajednica za što su sredstva i namijenjena. Svima je jasno da pojedine udruge nemaju kapacitete i uvjete koji bi profesionalne osobe imale. Međutim, osoblje Savjeta svojim prisustvo na terenu vrlo lako može zaključiti na koji se način sredstva troše, a koliko sam upoznat dosada nisam imali značajnih zloupotreba i ne regularnosti. Nedostatak financiranja projekata nekih Romskih manjina, ali i nekih drugih indikatora i njihove slabije organiziranosti što nam pokazuje da savjet u narednom razdoblju mora prilagoditi svoj rad kako bi se otklonile neravnoteže na koje revizija upozorava. Romska zajednica koja se nalazi u posebno lošem položaju nekad mora dobiti i više nego druge manjine kako bi opet napravila uvjetno rečeno jednak posao a sad vidimo da dobiva i manje od drugih manjina što ćemo morati i promijeniti. Isto tako želim istaknuti kako se ne slažem sa idejom da Savjet obustavi financiranje djela programa koji se odnosio na hranu i piće za sudionike događaja koji podržavaju. Uzmite samo u primjer Međunarodni dan sjećanje na stradale Rome za vrijeme Drugog svjetskog rata holokaust na lokalitetu sela Uštice kraj Jasenovca na koji dolaze tisuću Roma iz cijele Republike Hrvatske ali i iz inozemstva, oni tamo dolaze usred ljeta po najvećim vrućinama. Te ukoliko bi Savjet odustao od financiranja i pića za sudionike tog događaja bilo bi ga nemoguće organizirati. To vrijedi i za druge slične događaje pogotovo na mjestima gdje nema pristupa ugostiteljstvu. Ponavljam, ukoliko je bilo zloupotreba ovog načina financiranja to financiranje treba obustaviti kompletno za udruge koji su to zloupotrjebljavali. Međutim, apsurdno je dovoditi u pitanje opstanak komemoracije kao što je ona pored Jasenovca ili neke druge. Dobra organiziranost neke nacionalne manjine može u praksi značiti jako puno. Smatram da nacionalne manjine koje sustavno djeluju desetljećima mogu uz puno manje financijskih sredstva odraditi programe jednake zahtjevnosti od nekih drugih manjina pa je zato potrebno omogućiti da se Romska zajednica samostalno brine za sebe. Uvijek je bitno podsjetiti da Romska nacionalna manjina nema svoju matičnu državu pa tako osim svog nesrazmjera na nacionalnoj razini nema ni kulturnu podršku od matice i veleposlanstva što druge manjine u pravilu imaju. Imajući u vidu da Savjet i druge institucije u pravilu sufinanciraju programe a ne podržavaju ih u punom iznosu jer prihvatljiva je i činjenica za druge nacionalne manjine koje imaju podršku i svojih matica, međutim kod Romske nacionalne manjine takva mogućnost ne postoji i volio bih da se ubuduće također uzme u obzir. Upravo ovaj podatak kako Romska nacionalna manjina ne povlači sredstva od Savjeta za nacionalne manjine u iznosima kao druge manjine, pokazuje da treba pokrenuti veće napore kako bi ona kvalitetnije organizirala. To je jedan kronični problem u koji se unatoč svim strategijama i sredstvima nismo se kvalitetno pozabavili u zadnjih 700 godina otkada Romi žive na ovim prostorima. Odgovornost je ovdje isključivo na našim nacionalnim institucijama jer su to jedine institucije prema kojima su Romi usmjereni i od kojih Romi očekuju da osiguraju jednake početne uvjete za njih kao i za ostale građane. Činjenica da godinama imamo vrlo mali broj studenata Romske nacionalnosti a još manje onih koji fakultet završavaju pokazuje da nešto nije u redu. Savjet za nacionalne manjine kao institucija koja direktno surađuje sa pojedincima, te poznaje osobe koje stoje za rad, prepoznaje načine na koje može osposobiti pojedine manjine da bolje napreduju. Tijelima i uredima kao što je i Savjet za nacionalne manjine se treba omogućiti određena razina autonomije u donošenju odluka. Međutim, svakako se taj proces mora maksimalno sistematizirati i urediti. Kriterije treba prilagoditi stanju na terenu i potrebama zajednica kao i njihovom zainteresiranošću za provođenjem programa. Nevladine udruge nisu upravna tijela koja mogu funkcionirati kao institucije. Problem koji je revizija uočila poštujući ranije navedene činjenice svakako treba podržati. Želim ponoviti da je potrebno nači metode koje bi omogućile jednaku raspodjelu sredstava manjinama sukladno njihovom udjelu u stanovništvu. A jedan od mojih prijedloga je dodatni napor Savjeta i lokalnih razina vlasti da se preusmjeravanjem sredstava u stavku stvaranje kulture autonomije omogući preduvjet za viši stupanj organizacije kako bi se uzroci nesrazmjera koji revizija primjećuje otklonili. U tom smislu podržavam i uspostavljanje informatizacijskog sustava koji bi omogućio praćenje kvalitetnog rada jer se ja u svom radu uveliko oslanjam na njihov rad i mislim da ovakvim negativnim izvješćem ne dajemo stvarnu sliku stanja, organizacije nacionalnih manjina i rada Savjeta za nacionalne manjine Vlade Republike Hrvatske. Savjet i rad savjeta i dalje podržavam ali u sljedećem izvješću ipak očekujem da Romska i ostale manjine koje predstavljam dobiju onoliko koliko dobivaju i ostale priznate nacionalne manjine. I to ne samo financijski nego u vidu rezultata i konkretnih pomaka. Nadam se da će ova Vlada imati političke volje i sluha da se kvalitetno pozabavi ovim jer je rješavanje ovakve situacije olakšanje u jednakoj mjeri i za državu kao i za zajednicu koju ja predstavljam. Već je postalo zamorno govoriti o problemima populacije 17, 18 tisuća ljudi za koje se uz malo političke volje može učiniti puno, puno više. Financiranje projekata i udruga je dobra stvar ali moramo dio toga novca što većeg usmjeriti i na izgradnju i uređenje romskih naselja koji su legalizirani u prošlom mandatu, na zapošljavanje i obrazovanje kao jedine i najbolje investicije u naše građane i državu. Samo takav način rada je mogućnost da se Romska nacionalna manjina izvuče iz jednosmjerne ulice u kojoj se nalazi u zadnjih 700 godina. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Ivan Radić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnici Državnog ureda za reviziju, kolegice i kolege. U suvremenim demokracijama kao što je to i Republika Hrvatska, položaj i prava nacionalnih manjina regulirana su na najvišoj razini ustavnim odredbama uz preciznije određivanje zakonima te uz poštivanje i primjenu dokumenata međunarodnog prava. Na području Republike Hrvatske žive pripadnici različitih nacionalnih manjina sa svojim etničkim, jezičnim, kulturnim i vjerskim obilježjima koji na svoj način obogaćuju društveni, kulturni i gospodarski život naše države. Neosporno je da etnička i multikulturalna raznolikost i duh razumijevanja uvažavanja i tolerancije pridonose sveukupnom razvoju Republike Hrvatske. Na temelju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina osnovan je Savjet za nacionalne manjine kao autonomno tijelo s ciljem što učinkovitijeg sudjelovanja nacionalnih manjina u javnom životu Republike Hrvatske. Savjet predstavlja krovno tijelo nacionalnih manjina na državnoj razini koji povezuje institucije i interese nacionalnih manjina, te se bavi cjelovitom manjinskom problematikom. Zakonska obveza Savjeta za nacionalne manjine je između ostalog i da raspoređuje sredstva koja su u državnom proračunu osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina. U tu svrhu korisnici proračunskih sredstava podnose Savjetu godišnje izvješće o trošenju sredstava koja su im doznačena iz državnog proračuna, a o navedenom Savjet je dužan izvijestiti Vladu Republike Hrvatske i Hrvatski sabor. Stoga je bilo za očekivati da Državni ured za reviziju utvrdi jesu li se poštovale odredbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina o izvješćavanju Hrvatskog sabora. Prije svega odredba članka 35. stavka 4. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina prema kojoj Savjet za nacionalne manjine raspoređuje sredstva koja su u državnom proračunu, osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina. Korisnici sredstava podnose Savjetu godišnja izvješća o trošenju sredstava koja su im doznačena iz državnog proračuna o čemu Savjet izvješćuje Vladu Republike Hrvatske i Hrvatski sabor. Je li ispostavljena praksa da Savjet svoje izvješće podnosi samo Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina sukladna spomenutoj odredbi i odredbi članka 37. stavka 3. koji kaže da najmanje jednom godišnje Vlada Republike Hrvatske podnosi Hrvatskom saboru izvješće o provođenju ovog Ustavnog zakona i o utrošku sredstava koja se u državnom proračunu osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina. A Savjet za nacionalne manjine Hrvatskom saboru, odnosno njegovom radnom tijelu u čijem je djelokrugu ostvarivanje prava nacionalnih manjina podnosi polugodišnje izvješće o pitanjima koja su u djelokrugu Savjeta, te kvartalno izvješće o utrošku sredstava koja su u državnom proračunu osigurana za potrebe nacionalnih manjina. Čak i uže shvaćena ova odredba ne primjenjuje se u cijelosti, jer je izvješćivanje odbora svedeno na izvješćivanje jedanput godišnje i to samo o iznosu dodijeljenih sredstava bez popratnog obrazloženja programa. O pitanjima koja su u djelokrugu Savjeta se ne izvješćuje, iako postoji sažet pregled aktivnosti Savjeta o izvješću o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Stoga smatram da navedeno postupanje nije dostatno niti zadovoljavajuće i ne daje pravu sliku rada Savjeta. Razlozi tome naime ne postoje, jer su nevladine udruge i ustanove nacionalnih manjina čiji se programi sufinanciraju iz državnog proračuna putem Savjeta dužni podnositi tromjesečno, polugodišnje i godišnje izvješće o radu i izvršenju programa s financijskim izvješćem prema metodologiji praćenja ostvarivanja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina, pa stoga i ne postoji formalna prepreka za cjelovito izvješćivanje o radu Savjeta. Takvo izvješćivanje nedvojbeno bi pridonijelo boljem predstavljanju rada Savjeta, ali i većoj transparentnosti u raspodjelu proračunskih sredstava. Kada bi cjelokupna javnost imala uvid u sve podatke o radu i aktivnostima Savjeta tada bi se ona zajedno sa članovima udruga i ustanova nacionalnih manjina, te zajedno sa nama saborskim zastupnicima mogla osvrnuti na postignuto, te svojim prijedlozima i primjedbama pridonijeti daljnjem unapređivanju rada Savjeta. Nadalje, Državni ured za reviziju trebao je posvetiti više pozornosti tomu kako se provodi odredba članka 35. stavka 3. Ustavnog zakona prema kojoj je jedna od ovlasti Savjeta da surađuje sa nadležnim tijelima matičnih država pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj kao i sa nadležnim tijelima državne vlasti u pitanjima od interesa za nacionalne manjine, te da provodi zaključke i odredbe ugovora i Sporazuma o zaštiti prava nacionalnih manjina koji je potpisnik Republika Hrvatska. Ovdje treba imati u vidu da je Republika Hrvatska do sada potpisala bilateralne sporazume o zaštiti prava manjina s Crnom Gorom, Italijom, Mađarskom, Republikom Makedonijom i Republikom Srbijom, a pravnim je sljedništvom sa Austrijom preuzela državni ugovor iz 1955. godine koji jamči određena manjinska prava Gradišćanskim Hrvatima. Za praćenje provedbe sklopljenih sporazuma i predlaganje odgovarajućih preporuka vladama država potpisnica ustrojeni su s Crnom Gorom, Mađarskom, Republikom Makedonijom i Republikom Srbijom međuvladini mješoviti odbori koji bi se trebali naizmjenično održavati jednom godišnje, te razmatrati aktualna pitanja od interesa za nacionalne manjine u Republici hrvatskoj i hrvatske nacionalne manjine u navedenim državama. Pitanje koje proizlazi iz navedenog je sljedeće: Kako to da se u izvješću Savjeta izdvajaju proračunska sredstva samo za bilateralne sporazume koji se odnose na mađarsku i talijansku nacionalnu manjinu? Sudjeluje li Savjet u provođenju ostalih sporazuma i na koji način? Naime, iz izvješća Savjeta nije posve razvidno koji su ti programi koji proizlaze iz bilateralnih ugovora, temeljem kojih članaka tih ugovora se ti programi provode. Smatram da bi Savjet morao u svojim izvješćima posebno izvijestiti i Vladu i Hrvatski sabor o kojim je i kakvim to programima riječ, tim prije što ih je u promatranom razdoblju bilo samo šest, dva vezana za mađarsku nacionalnu manjinu u iznosu od 400 tisuća kuna i 4 vezana za talijansku nacionalnu manjinu u iznosu od milijun i 710 tisuća kuna. S obzirom na to da se radi o značajnim novčanim iznosima važno je dati odgovore na spomenuta pitanja. Nadalje bih se osvrnuo na nekoliko konkretnih preporuka i primjedbi Državnog ureda za reviziju. Prvo bih istaknuo i da je jako važna primjedba Državnog ureda za reviziju, da zapisnik Povjerenstva za raspodjelu sredstava nevladinim udrugama i ustanovama nacionalnih manjina za ostvarivanje programa kulturne autonomije ne sadrži podatke u odnosu na način vrednovanja prijavljenih programa vezano uz primjenu općih i posebnih kriterija. Nije vidljivo jesu li predloženi programi za financiranje u 2013. odobreni u skladu s propisima, te se ne može utvrditi na koji je način određen iznos financiranja iz državnog proračuna. S obzirom da je to povjerenstvo 2013. raspodjeljivalo 37 milijuna 613 tisuća i 240 kuna na 80 udruga koje su predložile 972 programa ovakva ocjena revizije može ukazivati i na postojanje arbitrarnosti u raspodjeli sredstava državnog proračuna. U izvješću Državnog ureda za reviziju navedeno je da Savjet kontrolira namjensko trošenje putem terenskih izvida u 15 nevladinih udruga i angažiranjem računovodstvenog servisa koji je uz stručnu službu Savjeta obavio kontrolu namjenskog korištenja sredstava 30 nevladinih udruga i ustanova što je 45 udruga od ukupno 80. Ali ono što je zanimljivo da je tim udrugama dostavljeno svega 6% od ukupno doznačenih sredstava što znači da pretežni dio potrošenih proračunskih sredstava nije obuhvaćen kontrolom, odnosno da kontrolom nije obuhvaćeno vrijednosno značajan iznos sredstava i značajan broj korisnika. Iz tog se razloga slažem da bi trebalo osnažiti kontrolne mehanizme kojima bi se svakako trebalo obuhvatiti vrijednosno značajnija sredstva i veći broj korisnika. Zanimljiv je podatak koji daje revizija, a vezan je za namjensko trošenje proračunskog novca u području informiranja. Naime, Republika Hrvatska sufinancira ukupno 54 tiskovine, međutim samo je 1 dnevni list tiskan u 625 120 primjeraka što je 36,4% ukupno tiskanih primjeraka za što je doznačeno 4 milijuna 670 tisuća i 400 kuna. Navodi se da nije prodano 39,1% ukupne naknade odnosno 244 tisuće 422 primjerka te da se tiskovine u većem dijelu besplatno distribuiraju članovima nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina, fizičkim osobama u Republici Hrvatskoj i inozemstvu te javnim institucijama Republike Hrvatske. Bilo bi poželjno da je u izvješću Državnog ureda za reviziju navedeno o kojem se to dnevnom listu radi jer prema posljednjem popisu stanovništva ukupan broj pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj je oko 330 tisuća, dakle upola je manji od naklade toga jednog manjinskog dnevnog lista. Upitno je koliko je tiskanje toga dnevnog lista u više od 600 tisuća primjeraka racionalno i koliko se takvim pristupom uskraćuju sredstva drugim nacionalnim manjinama koja raspolažu vrlo malim iznosima za ostvarivanje svojih programa. Stoga je iznimno važno da se utvrde jasni kriteriji za izdavanje tiskovina nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina kako to preporuča i Ured za državnu reviziju. Klub HDZ-a podržava redovito izvješćivanje Državnog ureda za reviziju o učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. Uvjeren sam da će već naredno izvješće potvrditi da je došlo do poboljšanja u njihovom radu kao i radu tijela koja dodjeljuju proračunska sredstva i kontroliraju njihovo namjensko trošenje. Ovakva izvješća na poseban način vrednuju i rad Državnog ureda za reviziju čije preporuke uvjeren sam mogu i preventivno djelovati i tako pridonositi učinkovitijem radu i djelovanju udruga i ustanova nacionalnih manjina. Hvala.
Hvala. Vaše izlaganje izazvalo je jednu repliku, uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče Radiću u vašem izlaganju ste evo spomenuli jednu stvar koja je vrlo bitna, a to su i tiskovine koje izdaju manjine u Republici Hrvatskoj i rekli ste da je to u korelaciji sa brojem koliko ih ima. Znači, prvenstveno izdavanje tih novina može koristiti i kao prezentacija RH prema van i prema tim domicilnim zemljama. I sve ono što se radi u Hrvatskoj može samo biti nama na korist i ne treba gledati toliko usko na taj način da li neka manjina u Hrvatskoj ima 20 ili 30 tisuća predstavnika i da onda takva tiraža mora biti. To se radi konkretno evo o novinama talijanske nacionalne manjine, ja mislim da je to vrlo korisna stvar i da s time treba nastaviti i dalje. Svaka kuna koja je u to uložena se višestruko isplati. A to što je napisano u opaski revizije da nije prodano 39% mislim da to nije ništa dramatično tiraže svih naših dnevnih novina imaju remitende tu negdje 30-ak posto, 40-ak posto. Tako da i po tom kriteriju tržišta i onoga što čitatelji kupuju u Hrvatskoj i da li su oni sa te strane ostvarili svrhu pokazuje da u biti te novine imaju svoju kvalitetu i imaju svoju korist. Tako treba nastaviti dalje. Ja bih bio sretan da ih ima još i više, a ne da ima samo taj jedan dnevni list. S druge strane to je jedini dnevni list koji se tiska u Hrvatskoj na stranom jeziku i prati stvari koje se dešavaju u Republici Hrvatskoj. Tako da s te strane to treba podržati, ne treba to podvoditi pod upitnik i govoriti o tome kao da je to nešto negativno.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Radić.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Maras naime ja sam rekao apsolutno podržavam tiskanje tog dnevnog lista, dapače, no smeta tj. bode u oči činjenica da se 244 422 primjerka te tiskovine ne prodaju, znači besplatno se distribuiraju, stoga se postavlja očigledno pitanje da li je to racionalno? Može li se taj iznos novčanih sredstava utrošiti i za nešto drugo u neke druge nacionalne manjine itd., itd. Stoga je na to išlo moje osvrtanje na Ured državne revizije. Hvala.
Hvala lijepa. I sad prelazimo na sljedeći klub, a to je klub IDS-a pa će u ime kluba reći uvaženi zastupnik Furio Radin.
Ja ću biti kratko ovdje i biti ću vrlo sažet jer već su prvi portali izašli, evo sad je kolega Šuker ovdje koji je u naslovu jednog portala, već su prvi portali se pojavili a naslovi su: "Svađali se o četnikovanju pa Šuker prozvao lošeg Slovaka za jugoslavenštinu." I onda navodi sve druge doprinose koji su se ovdje dali danas ujutro i opravdali ono što sam ja rekao ranije i to je da bi provjera učinkovitosti ovog Sabora od ove revizije i ja toplo preporučam da se provjeri učinkovitost ovoga Sabora, dovela do toga da se ovdje u Saboru umjesto o stvarima o kojima treba govoriti govori se uvijek o istim stvarima kako se ne bi moralo na kraju govoriti o onome što je bitno i onome što ljude interesira i ono što zapravo ulazi u njihov džep da tako kažem. Ovdje ja bi pohvalio reviziju i mi kao i drugi segmenti hrvatskog društva smo vitalno zainteresirani da se napravi dobra revizija poslovanja naših udruga zato što mi smo prvi ti koji shvaćaju koliko je vrijedno trošiti novaca za ono što je bitno za kulturnu autonomiju, za sačuvanje identiteta i za zapravo uvažavanje vrijednosti postojanja nacionalnih manjina na ovim prostorima. Nacionalne manjine na ovim prostorima su rezultat ili, u svakom slučaju rezultat povijesti Hrvatske, puno puta rezultat ratova, ono što je ostalo od velikih ratova i nemojte molim vas govoreći o nacionalnim manjinama pribjegnut floskulama o tome što bi, koji je broj nacionalnih manjina, ako je broj nacionalnih manjina jer zato što su ljudi odavde morali otići, bili istjerani u vihorima rata, u vihorima svega onoga što se događalo ovdje na ovoj vjetrometini. Ako smo mi, ako nas ima danas malo to je zato što s nama povijest nije bila milosrdna, zato nas ima malo. To je jedini razlog zbog kojih Talijana, a sad govorim u ime kluba IDS-a zato što klub IDS-a djeluje u Istri i u Primorsko-goranskoj županiji gdje talijana ima 99, 98, 99%. Talijana je u Istri bilo, u Istri i Rijeci bilo barem 250 tisuća, danas je 250 tisuća manje. Ja sam to govorio prije 10 godina upotrebljavajući malo teže riječi, ublažavamo malo to u korist rasprave kako bismo bili svi blaži i svi, evo iskoristit ću tu riječ koja je sada u ovoj godini ta riječ se dosta upotrebljava milosrdni prema onome što smo, čega smo mi rezultat. Mi smo rezultat ratova, rezultat katastrofa na ovim područjima. Takve katastrofe su naravno podijelili s nama i Hrvati. Ali govorit o nama kao o nečemu, kao o nekima kojih ima imali i zato trebamo se tretirati kao da nas ima malo e to ja ne prihvaćam. Nas se treba tretirati ovisno o tome koja je naša povijest i koji je naš značaj za RH. I završim ovu pohvalu revizije riječima ne samo što ćemo mi te greške koje očito postoje ispraviti nego one su već ispravljene mnoge od tih u 2014.i 2015.godini što će se vidjeti iduće godine kad ćemo o tome raspravljati. I zato hvala reviziji, hvala svima onima koji su govorili o problemu a ne o stavu prema nacionalnim manjinama, onima koji su govorili o stavu ja ne kažem da griješe jer ko sam ja da kažem da vi griješite, nego kažem da se ne slažem s vama, a mogu reći da se ne slažem s vama. Idemo sada na tiskovine, fokusirajmo se na par točki koje smatram bitnima. … [[Govornik se ne razumije.]] sa gospodinom Marasom sam malo razgovarao prije pa je on i iznio i zahvalan sam mu, iznio je par argumenata o kojima smo razgovarali. … [[Govornik se ne razumije.]] je jedini dnevni list na stranom jeziku u Hrvatskoj, ne manjina samo, na stranom jeziku u Hrvatskoj. Što znači drugim riječima da netko tko ne zna hrvatski a 99,9% ljudi na svijetu ne zna hrvatski a pripada onima koji znaju talijanski, a 290 milijuna ljudi u svijetu zna talijanski, 290 milijuna. Talijanski je osmi jezik rasprostranjenosti, više od ruskog, više od njemačkog, više od japanskog. Mogu čitati o Hrvatskoj informativno taj dnevni list koji izlazi na 32 stranice svaki dan. Ja bi vas molio ako je problem sa remitendom pa dajte vi uvažite tu činjenicu pa kupite vi taj dnevni list tako da mu pomognete. Jer taj dnevni list govori o Hrvatskoj i stvarnosti prema inozemstvu, on se nalazi u internetu. Ljudi se mogu informirati a vi znate da trebaju dnevni listovi na stranom jeziku. Sada su Sirijci izdali svoj prvi dnevni list u Njemačkoj. Zašto? Zato što dnevni listovi još uvijek imaju važnost pogotovo ako su i na internetu. Te novine koje imaju remitendu kao i druge novine i koje se distribuiraju jer se ne mogu prodavati jer smo u takvoj situaciji gdje se novine sve manje i manje kupuju i sve više i više čitaju na internetu taj list ima izvanrednu društvenu funkciju, ima društvenu funkciju da upoznaje svijet. Kažem 290 milijuna ljudi govori talijanski na svijetu, a mnogi ga čitaju od Australije do Kanade, znam jer sam obišao moju dijasporu i znam koliko se tamo čita, a vjerujem da u Brazilu, u državi Sao Paulo i u Brazilu živi 5 milijuna Talijana, valjda ne pročitaju taj list na internetu, imaju i svoj list. Ali hoću reći to je velik prednost za Hrvatsku imati jedan list koji bez da Hrvatska ulaže prevelike novce u njega jer jedan dio novaca dolazi od Italije, bez obzira što Hrvatska kao država ne mora organizirati to jer se pobrinemo mi kao dio hrvatskog društva, mi Talijani u Hrvatskoj i to od 1944. godine izlazi svaki dan osim nedjelje, svaki dan osim nedjelje. Naravno Jugoslaviju je bila izmislila i iz drugih razloga što je očito, tada su bili propagandni razlozi a sada su propagandno-ekonomski razlozi. Italija je prvi naš partner gospodarski. A mi postavljamo pitanje par stotina komada remitende. To da bi se nadovezao na pitanje da li su bitniji projekti ili brojevi, projekti su bitniji. Jer dobar projekt dolazi do brojeva. Dobar dnevni list na jednom stranom jeziku, jedini na stranom jeziku, na dobrom, na talijanskom, na pravom talijanskom jeziku dolazi do brojki i ima društvenu ulogu. Ta društvena uloga dragi moji kolege treba uvažavati. Kao što treba uvažavati moju manjinu, ne po broju jer broj je rezultat povijesti nego je treba uvažavati kao prednost Hrvatske prema svijetu. Mi smo prednost Hrvatske prema svijetu. I puni smo nedostataka kao cijelo hrvatsko društvo kao što sam rekao prije ali imamo i neke vrline kao i cijelo hrvatsko društvo. Zato i to se odnosi i na druge nacionalne manjine, naravno. Zato budimo nježni kada govorimo o manjinama. Vidite, odmah mediji uzimaju ono što je loše u našoj raspravi, budimo objektivni, budimo, je, manjine u Hrvatskoj nisu savršene, nije ni većina, poboljšati ćemo se, poboljšati će se i većina. U Istri, i s time završavam, to radimo nešto malo bolje, oprostite što vam kažem, to ovdje gradonačelnik Rovinja, pitajte njega kako se financiraju nacionalne manjine, posebno moja manjina u Rovinju, vidjeti ćete. Koji ona ima značaj za Rovinj i vidjeti ćete. To je tako i u Puli, to je tako u Umagu, u Rijeci, koja je izvan Istre i koja nije Mađarska kolega Šandor, neka bude jasno jedanput za sve. Gledajmo u svim tim gradovima koliko, kako se financiraju i na osnovu čega imaju prava u ovom slučaju Talijani. Na osnovu čega imaju prava Talijani. Govori se kada se god želi uzeti jedna manjina kao primjer, uzimaju se Talijani. I onda se kaže, vidite kako je Hrvatska dobra prema nacionalnim manjinama. Zašto talijanska manjina ima puno prava u Istri? Pa zato što smo to odredili mi daleko prije zakona i još uvijek puno bolji od bilo kojeg zakona statuti. Statuti, gradski statuti i županijski statut. Zato što se mi slažemo sa Hrvatima, jedno te isto smo, mi smo dva, nemoguće je razumjeti Istru i Rijeku ako hoćemo, nemoguće ih je zamisliti bez udjela talijanske kulture. Vi ne možete definirati tu regiju bez Hrvata i bez Talijana. To je neka druga regija onda. I ako pristupimo tome na takav način onda ćemo shvatiti da je značaj manjina daleko veći od njegovog broja, značaj manjina se poklapa sa značajem njene ili njihove kulture. Kolika je velika kultura, to je velika manjina. Zato u Istri polovina, nas ima manje od 10% ali više od polovice stanovnika Istre koji su Hrvati uglavnom govori Talijanski zato što je to povijest te regije. Zato kada se nalazimo ovdje u Saboru sa Sponzom koji je Hrvat, sa Tuliom Demetlikom koji je Hrvat često govorimo talijanski, to nam dođe prirodno a onda s talijanskog prelazimo na Hrvatski, onda ja govorim, ja njima se obratim na hrvatskom a oni se meni, meni to vraćaju na talijanskom. To je ono čemu težimo i to je ono što bih ja vama svima jako preporučio. I još jedanput Hvala reviziji što nam pomaže svojim radom.
Hvala. Imamo 3 replike, prva je uvaženog zastupnika Mile Horvata. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Furio, vrlo interesantan uvod ste imali u ovu vašu raspravu. Naravno da tu raspravu podržavamo mi u klubu ali vi ste pročitali naslov jednog vrlo uvaženog čitanog portala koji kaže ovako: "Svađali se o četnikovanju pa Šuker prozvao lošeg Slovaka za jugoslovenštvinu i slika kolege Šukera.". Mislim to je katastrofa, od cijele ove rasprave koju danas provodimo, od cijele ove ozbiljne teme mediji su našli, izvukli naslov, bombastični naslov činjenicu koja se i nije tako desila kao što je i ovdje rečeno i sada treba netko projicirati nekakav sukob između kolege Pecnika i kolege Šukera. I to tako ide. I onda se čudimo što nam se dešava ulica, što nam se dešava razbijanje auta, što frustracija kod mladih ljudi je došla do jedne kritične točke i reagiraju kako ne treba da reagiraju kada se ovo dešava svakodnevno u različitoj formi i daleko od udara od profesionalizma, od odgovornosti jedne ozbiljne profesije koja se zove novinarstvo. I onda se čudimo šta nam se dešava. Sada bi vjerojatno kolega Pecnik trebao istom retorikom odgovoriti pa to tako vratiti i mi bismo se trebali danas na ovoj temi u kontekstu financiranja nacionalnih manjina baviti ovim pričama. Ja ne prihvaćam takvu dijaloga. I ovaj način kako nas mediji prate i kako prate ovu političku scenu u Saboru i šire nije korektna stvar u najblaže rečeno a ne vidim kome je ovo potrebno.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Ali vrlo kratko. Mediji rade svoj posao, žešći smo obično ujutro nego kad se približava ručak, a poslije ručka smo svi mirni. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Šandora Juhasa.
Slažem se s vama gospodine Radin, sa svime onime što ste rekli. Ja bih se samo vama zahvalio možda na tome da ste ukazali koliki značaj imaju nacionalne manjine i koliki značaj imaju tiskovine, listovi nacionalnih manjina za ugled Republike Hrvatske u svijetu. Te tiskovine koje se štampaju manje-više sve se pojavljuju na internetu i dosta često recimo mene zovu iz Švedske, zovu me iz Australije i kažu dobro ste to rekli, dobro ste to uradili, situacija je ovakova ili onaka. Ljudi to prate, ljudi to gledaju bez obzira što mi izlazimo ne znam u 1000, 1200 ili 1300 primjeraka, bez obzira što tu bude nekad i remitenda itd. Za ugled Republike Hrvatske izuzetno veliku važnost, izuzetno veliki značaj ima status položaj nacionalnih manjina i mi smo u stvari na određeni način ogledalo i toga dijela Republike Hrvatske. I vrijeme je da se to već jedanput shvati, da se mi ne borimo samo za svoje nekakve parcijalne interese, nego da smo mi sastavni dijelovi ovog društva, da doprinosimo ovome društvu i da nismo samo oni koje treba platiti, koji traže nešto itd. Može se i drugačije razmišljati, ali mislim da to onda nije u duhu onoga što mi svi želimo, da to nije u duhu onda napretka, prosperiteta i podizanja ugleda Republike Hrvatske koja je naša Domovina. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče Fuiro Radin. Govorili ste o egzodusu, iseljavanju Talijana iz područja gdje su bili naseljeni Talijani, dakle Rijeka, Istra i Zadar ili … [[Govornik se ne razumije.]] Ovog trenutka u Hrvatskoj po popisu ima i živi 17807 Talijana. Dakle, Talijani ne samo da su otišli zato što je vihor rata donesao što je donesao, ne samo da su antifašisti ulazeći u Rijeku i u Istru i da ne spominjem fojbe doveli do odlaska Talijana doveli su i do odlaska puno Hrvata koji su bili talijanizirani ili Istrijana, jer u Trstu postoji udruga, unija Istrijana. Dakle, šta je moja poruka? Da je jedan dio a to postavljam vama pitanje, vi to znate Talijana otišao zato što je jednostavno otišao, nije bio protjeran jer je jedan broj Talijana ostao. I dakle cijenim dapače drago mi je da postoji list "La voce del populo" koga čitaju i Talijani u Hrvatskoj i u Italiji i diljem svijeta. Dakle, to je jedan dio financiranja je manje-više transparentan. No, uvažili ste i cijenite mišljenje izvješća da financiranje treba biti transparentnije. Da ja sada to ne bih ponavljao to … [[Govornik se ne razumije.]] znadu to, znamo svi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Cijenim ono što ste rekli. Teško je reći da jedan dio nije bio protjeran. Ja mislim da nitko nakon ratova ne ide, ne ostavlja svoj dom, jer vi znate da ti ljudi su ostavili sve, a onda su ratne štete plaćene sa njihovom imovinom. Mislim svašta se dešavalo. I nikad im to nije nadoknađeno kako treba ni u Italiji, niti u Jugoslaviji, odnosno u Hrvatskoj, a ti ljudi su otišli. Ja želim gledati u budućnost prema budućnosti i reći dajte pomognimo tom dnevnom listu da se obrati što više i tim ljudima koji su po svijetu kako bi se oni mogli osjećati bliži svojoj domovini, jer njima je bilo izuzetno teško. Vidim da ste neke i vi poznajete. Oni su zapravo toliko sa svojom psihom bliski Istri, Rijeci i Zadru bez ikakvih revanšizama, samo sa emocijama koje ima svak tko je morao napustiti svoj dom uvažavajući naravno i antifašističku borbu. Mnogi su bili i na strani antifašista, mnogi su bili antifašista i otišli, mnogi. Reći ću jednu stvar koja se ovdje više ne spomene. Mnogi komunisti su otišli. Hvala.
Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Ivana Radića.
Hvala predsjedniče. Kolega Radin, ono što želim pohvaliti pohvaljujem. Znači, što je vaš dnevni list "La voce del populo" jedini dnevni list na stranom jeziku u Republici Hrvatskoj na što ste vi vjerojatno ponosni i trebate bit ponosni. No, ono što sam htio reći i ono što je ključ je riječ racionalno. Koliko je racionalno da se on znači tiska u 625000 primjeraka, a 244000 primjeraka se ne proda. Znači, što se ne bi tiskao u ne znam 400000 primjeraka, 450000 primjeraka a ostatak novčanih sredstava da se da nekoj drugoj nacionalnoj manjini ili utroši za nešto drugo kako bi se racionalnije ta sredstva trošila. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Furio Radin.
… [[Govornik naknadno uključen.]] prijedlog i drugi. Angažirajmo se da taj list ide u Hrvatsko veleposlanstvo u Argentini gdje je 40% ljudi porijeklom su Talijani, u Brazilu gdje sam rekao prije samo u državi Sao Paulo ima 5 milijuna Talijana, u SAD-u, u Kanadi. Pobrinimo se da taj list stigne jer taj list sadrži informacije o Hrvatskoj i to vrlo iscrpne i pune sadržaja. Rekao sam 290 milijuna ljudi na svijetu govori talijanski. Nemojmo gledati, to znači drugim riječima da taj list ima enormne potencijale. Ajmo iskoristiti te potencijale. Treba gledati, ja mislim da je i naš premijer bi podržao jednu takvu nazovimo je investiciju ne'.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na zadnji klub zastupnika, a to je onaj MOST-a. U ime MOST-a govorit će uvaženi zastupnik Marko Sladoljev, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi zastupnici i zastupnice, poštovani članovi Državne revizije. Evo mi ćemo podržati ovo izvješće zato što je napravljeno vrlo transparentno i temeljito. Također, podržavamo odluku o izmjenama i dopunama metodologije praćenja ostvarivanja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina po kojoj te iste udruge čiji se programi sufinanciraju iz državnog proračuna obvezne su Savjetu za nacionalne manjine podnositi tromjesečno, polugodišnje i godišnje izvješće o radu i izvršenju programa sa financijskim izvješćem. Nadamo se da će se to početi, ako se dosada već nije radilo, početi to raditi. Prema ovoj metodologiji u privitku izvješća obavezno se dostavljaju preslike odgovarajuće financijske dokumentacije, virmani, isplatne liste, uplatnice, računi i slično i smatramo da takvom odlukom revizija pridonosi transparentnom načinu sufinanciranja nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. Ono što smatramo nejasnim jesu, a već je bilo riječi o tome, posebni kriteriji za financijske potpore financiranja udruga i nacionalnih manjina. U točci posebni kriteriji članak 4. piše da su predloženi programi da će se vrednovati na temelju njihove kvalitete i održivosti broja članova koje udruga okuplja, njezinih prethodnih rezultata, administrativne sposobnosti itd. Smatramo da bi ti posebni kriteriji trebali biti drugačiji i jasniji kako se ne bi dogodilo da nacionalne manjine koje imaju manje članova i manju administrativnu sposobnost ne bi ostale bez sredstava koja su im potrebna. I tu podržavamo uvaženog zastupnika Kajtazija. Jedan primjer iz vlastitog rada i života. Ja radim u školi i znam koji su problemi romske nacionalne manjine, baš što se tiče obrazovanja. Mislim da ovakvim načinom financiranja dosada da se tu nacionalnu manjinu još više guralo u izolaciju, što nije dobro. Mislim da ova država treba počivati na načelu pravednosti i da evo podržavamo izvješće revizije koja bi to htjela promijeniti. Mi smo na tom tragu. Neću puno duljiti zato što je dosta toga već rečeno. Još ću samo primjer iz vlastitog života reći, možda nema konkretne veze s ovim. Moja škola u kojoj sam radio do prije par mjeseci je bratska škola sa hrvatskom školom u Budimpešti i ti Hrvati u Budimpešti stvarno nemaju veliku podršku od Hrvatske države. Na primjer moja škola im je osiguravala tj. kupovala lektire za tu djecu, dakle iz vlastitih sredstava. Ali ono što stvarno zadivljuje kad dođete u tu školu i kad vidite tu djecu i te roditelje i te profesore i učitelje Hrvate kako vole svoju domovinu matičnu ali kako poštuju domovinu u kojoj žive. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu. Za nju se javio uvaženi zastupnik prvi Petar Škorić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovane kolege saborski zastupnici. Evo kroz sva ova izvješća slušali smo nadugo i naširoko o svemu, a najmanje o onome što je točka dnevnog reda a to je revizija učinkovitosti financiranja provedbe nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina kroz Savjet o nacionalnim manjinama. Dakle, vezano za ovo pitanje vidim da je tema i fokus bio na skroz drugim temama, od ideoloških otvaranja raznoraznih rasprava o stvarima koje su potpuno nepotrebne i koje samo stvaraju dodatne tenzije, a malo tko kažem da je progovorio o samoj reviziji, o njenim ciljevima i o svemu onome što je revizija utvrdila. U samom početku izlaganja kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj je detektirala nekoliko ključnih problema gdje mi nismo ni od Savjeta zapravo čuli odgovore na ta pitanja, na one primjedbe koje su ovdje ukazane. Dakle, prije svega evo vidjeli smo da na nejasan sustav financiranja nepostojanja jasnog financijskog plana, dakle je Izvješće za 2013., je problem što u međuvremenu ne znamo koliko je sustav uznapredovao, koliki su se problemi i uočeni nedostaci u ovom izvješću otklonili međutim vidimo iz ovog izvješća jedan netransparentan oblik financiranja nacionalnih manjina gdje je evo u povlašten položaj stavljeno 10 nacionalnih manjina dok je 6 nacionalnih manjina dakle u odnosu na ukupan udio u stanovništvu Hrvatsko značajno manje financiran. Dakle, zašto se evo na taj način diskriminiraju određene nacionalne manjine i u biti ovdje evo članovi Savjeta za nacionalne manjine tražili su cijelo vrijeme izgovor za svoj nerad, za loš rad, za netransparentnost. U primjerima financiranja drugih državnih tijela, drugih državnih upravnih organizacija i svega ostaloga najmanje su se obazirala ne sve ono za što su oni praktički dobili mandat i da rade. Dakle ukazano je na nedostatke u troškovima za zaposlene u udrugama, dakle jasno je o čemu je, zašto su ova sredstva bila namijenjena, dakle za financiranje i poticanje kulturnih aktivnosti, kulturne autonomije. Ne vidimo zašto tu Savjet u tim stvarima nije reagirao. Savjet je na koncu priznao neke svoje pogreške. Ukazali su da prihvaćaju reviziju i da će ona doprinijeti dakle u otklanjanju nekakvih nedostataka, međutim nigdje nije spomenuta evo barem evo da se prihvate da su odgovorni kao članovi Savjeta za nacionalne manjine i pitanja što je u svemu tome radila Vlada. Dakle zašto Vlada nije to konkretnije kontrolirala cijeli taj proces? Dakle, ne možemo prihvatiti teoriju koju smo čuli ovdje tijekom rasprave da je riječ o beznačajnim sredstvima, marginalnim sredstvima, da je riječ o sitnim propustima, da je riječ o malim prekršajima. Pa ako su mali onda je normalno da se događaju. Dakle traženje primjera u drugim organizacijama nije dobro. Smatram da nacionalne manjine u RH imaju dobra prava i da Hrvatska može biti primjer i svim drugim zemljama u našem susjedstvu. Volio bi kad bi evo i Hrvati u našim susjednim zemljama imali isti status, istu zaštitu, ista prava kao pripadnici nacionalnih manjina u RH. Dakle, mi ovdje ne sumnjamo u kvalitetu ovog izvješća i rad Državne revizije. Ja im čestitam na tome jer na ovaj način daju svoj doprinos evo cijeloj organizaciji sustava u RH i interes je svih da se što više aktivnosti podvedu u znak zakonitosti i transparentnosti. Međutim, ovdje je sasvim razvidan loš i netransparentan rad Savjeta za nacionalne manjine i svakako bi Vlada treba tražiti odgovornost članova Savjeta koji su omogućili sve ove pogreške da ih ne nabrajam jer odvelo bi nas daleko a svi prethodnici su o tome govorili, dakle i nenamjensko trošenje sredstava. Dakle želimo poboljšati status svih nacionalnih manjina, nediskriminirati nikoga što je kroz ovo izvješće o razvidno da je 10 nacionalnih manjina imalo povlašten status u odnosu na preostalih 6. Dakle, nitko ne može biti izvan zakona, a oni koji su ga kršili trebali bi biti zamijenjeni sa drugim predstavnicima. Jer znamo onaj ko krši zakon da teško mijenja svoje navike. Potrebno je mijenjati ljude i vjerujem da će to poboljšati i rad i transparentnost trošenja tih sredstva. Volio bih kad bi Hrvatska mogla izdvajati više sredstava za pripadnike nacionalnih manjina, za financiranje njihovih programa. Ovdje smo čuli dakle da je riječ o više od 1000 zahtjeva u programima i to je dobro da imamo što više, bilo bi dobro da imamo i što više takvih zahtjeva, ali kad se ta sredstva troše ne namjenski izvan okvira za što su namijenjena to je apsolutno neprihvatljivo. Dakle mislim da je i danas smo čuli puno i politike, puno floskula, puno koketiranja i stjecanja političkih bodova po ovoj temi. Nastojeći se na određen način dodvoriti biračima. Dakle mislim da je to potpuno neprimjereno koristiti pitanje nacionalnih manjina za takve stvari, kao što je kažem i neprimjereno da se predstavnici oporbe ovdje iskazuju nekakvo svoje nezadovoljstvo na rad ove Vlade ili očekuju od ove Vlade nešto što sami nisu ispravili i napravili u proteklom vremenu. Pa evo ovih dana vidimo, svjedoci smo da bivši premijer Milanović i njegovi suradnici koji su imali pune 4 godine da nešto konkretno naprave za ovu zemlju, pa i po pitanju rodiljnih naknada gdje su mogli barem 1000 kuna davati za svako novorođeno dijete, sad se javljaju gdje bi oni dali 8000 tisuća kuna. Dakle, trebaju konačno gospoda shvatiti da su izgubili izbore, a Zoran Milanović dakle trebao bi se konačno probuditi i shvatiti da više nije premijer. Hvala lijepa.
Hvala. Opet smo otišli od teme. Molim da se držimo ipak teme. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Furija Radina.
Hvala. Savjet je već reagirao na to. Ovo je, ponovit ću još jednom to je doprinos ove Državne revizije za 2013.godinu. Već određenim udrugama se nisu dali novci. Mene baš zanima iduće godine kako će izgledati ovo izvješće, ako će biti iduće godine, ne znam. Ja se nadam da će biti brzo zato što sam ja jako zainteresiran. Replicirao sam zbog jedne druge stvari, ispričavam se ako ću malo izaći iz teme, ali to ste rekli i to se uporno ponavlja naravno s razlogom. I to je kad ste rekli volio bih da Hrvati u drugim zemljama imaju ta prava. I ja bih volio. Ali koliko Hrvatska radi na tome bez obzira da li je HDZ na vlasti ili je SDP na vlasti? Koliko smo se pobrinuli da u razgovorima koje imamo sa drugim državama bez obzira koja je stranka na vlasti da se poteže to pitanje manjina, hrvatske manjine u drugim zemljama. Umjesto toga mi smo u posljednje vrijeme i znam da ćete se iznenaditi kada ću to reći ali ne biste se iznenadili ako biste se sjetili da sam ja tada govorio o tome a tko bi se sjetio tko je što govorio bilo gdje, kada smo smanjili broj zastupnika iz dijaspore na 3. To je radio HDZ i SDP zajedno fiksirajući ga dok sam ja i klub nacionalnih manjina govorio o fleksibilnoj kvoti. Smanjio ga je tako da je danas broj Hrvata, broj zastupnika Hrvata je podcijenjen izvan … [[Govornik se ne razumije.]] To su radili HDZ i SDP. To su radili, to je, promijenjen je Ustav za to. Ja se nadam da će se neke stvari popraviti sada, nadam se, kao što se nadam da sve ono što se tvrdilo i to da će se uvesti dopisno glasovanje kako Hrvati i izvan Hrvatske bi mogli u većem broju glasati da će se to unositi. Jer svi to obećaju i nikad se to ne ostvaruje a tehničke pretpostavke postoje. I ja kao Talijan u Hrvatskoj u Italiji glasam dopisno.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Evo hvala vam lijepa. Poštovani kolega evo ja zahvaljujem na replici i nadam se da tu primjedbu koju ste iznijeli da će, siguran sam da će slijediti ova vlast, žao mi je što ju nije prethodna. Dakle smatram da gdjegod su interesi i prava hrvatske nacionalne manjine u pitanju da se trebamo svi skupa boriti i zalagati i ja sam siguran da to ova Vlada će činiti i u našim susjednim zemljama. A isto tako nadam se evo da ćete svi poduprijeti povratak većeg broja zastupnika hrvatskog iseljeništva u Hrvatski sabor jer ova Vlada će i to predložiti jer smatramo da je i time jedan diskriminirajući odnos prema Hrvatima u iseljeništvu napravljen tako da za vrijeme mandata ove vlasti da ćemo to ispraviti. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] tema je bila dakle financiranje i revizija programa. Tu smo dali dosta primjedbi. Naravno da sljedeće godine ne možemo očekivati da će biti za 2015. ali bar 2014. izvješće da će biti vidljiv napredak i da ćemo sa manje žući raspravljati i da će sve nacionalne manjine biti što zadovoljnije sa prihvaćanjem njihovih programa i da nikoga nećemo stavljati u diskriminirajući položaj. Hvala.
Hvala lijepo. I sada je kao zadnja replika ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Škoriću ukazali ste s čime bih se složio ili ne bih, nisam baš stručno analizirati to ali najvjerojatnije je to istina da određene skupine nacionalne manjine su diskriminirane u odnosu na druge nacionalne manjine što je nepravedno i nema pravednosti i o tome je govorio i kolega sad ovaj malo prije a i gospodin Radin je dobro to naglašavao, znači da svima bi trebalo dati podjednaki status po svim pitanjima. Poglavito jer mi Hrvatsku predstavljamo kao državu koja drži do nacionalnih manjina i tako je trebamo predstavljati jer nacionalne manjine su i bogatstvo. Međutim, vi ste u svome govoru cijelo vrijeme naglašavali prethodna Vlada. Ja se ne bih složio da je tu bila samo prethodna Vlada, ja bih kazao da je to i ona prije Vlada koja nije imala državnički odnos prema nacionalnim manjinama bez obzira što je dijelom bila u koaliciji tada HDZ, SDSS prema određenim skupinama nacionalnim manjinama koje su manje, malobrojnije nije imala takav odnos. Također nemojte politizirati iseljenu Hrvatsku ili Hrvate u Bosni i Hercegovini. Puno je bitnije kakav je odnos politike bio, kako u prethodnoj Vladi tako i prije jer je bio državnički odnos prema našim iseljenim Hrvatima i onim koji su u Bosni i Hercegovini koje trebamo štiti, njihove interese po Ustavu, to je ustavna obaveza, tako i onima koji su iselili u treće zemlje a ima ih nažalost i previše. I to je jedan veliki potencijal ali isključivo državnom politikom a ne samo Izbornim zakonom. Zbog čega? Jer biti će u projekcijama nekakvim, ima biti će, dobili bi vi 3, 4 više zastupnika i to je to. Ako je to samo cilj i ako je to samo važnost a nemamo državničku politiku bez obzira tko je premijer i kako prema nacionalnim manjinama, tako i prema iseljenim Hrvatima onda smisao samo da dobijete 3, 4 saborska zastupnika nije dobra poruka, samo te ljude gledati prema broju zastupnika. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Pa evo, poštovani zastupniče Bulj, prihvaćam u najvećoj mjeri vašu repliku. Ne želim amnestirati bilo koga od odgovornosti vezano za nedovoljan angažman u zaštiti prava Hrvata izvan Republike Hrvatske, daleko bi nas odvelo kao i kada bi povlačili crtu od '90.-te pa na ovamo tko je i na koji način držao do hrvatskog iseljeništva a prije '90.-te neću tu temu niti otvarati dakle gdje je hrvatsko iseljeništvo i imigracija proglašavana državnim neprijateljem i slično. Naravno, veseli me što u ovom Visokom domu konačno imamo konsenzus, nadam se da će se to i u praksi potvrditi da u budućem vremenu i manjinska prava u Hrvatskoj ali i manjinska prava Hrvata izvan Hrvatske da će biti poboljšana i da ćemo tu graditi jedno zajedništvo, jedan veći stupanj dakle i solidarnosti i svega. Ali evo kroz ovu današnju raspravu gdje smo raspravljali o svemu a najmanje o ovom izvješću dakle vjerujem predstoji nam sigurno jedna ustrajna bitka kako bi se stavovi i usuglasili i približili i kako se o ovim temama više ne bi politički koketiralo i išlo u jednom smjeru koji nije primjeren. Hvala.
Hvala. I još imamo repliku uvaženog zastupnika Šandora Juhasa. Izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče, ja vas ne razumijem. Vašu raspravu počeli ste o tome da je malo govornika ovdje govorilo o izvješću revizije i onda ste na kraju završili sa 7 ili 8 tisuća eura naknade za djecu. Razumio bih u potpunosti da ste rekli da treba za jednog Mađara dati ne znam ja 9000 ili 6000 eura i onda bi to bilo u nekakvom kontekstu ove naše rasprave. Druga stvar koju bih htio podvući, ja sam napomenuo u svojoj raspravi da dolazi do smanjivanja sredstava koje dobiva Savjet za nacionalne manjine i mislim da je ova rasprava cjelokupna danas u stvari i potvrdila tu moju konstataciju. Novaca nikad dosta i kada se smanjuju onda se otvaraju cijeli niz problema. To otvara i problem proporcionalnosti raspodjele sredstava ili što bi možda kolokvijalno mogli nazvat glavarinu. Trebate imati u vidu da u Republici Hrvatskoj postoji niz da ih tako nazovemo tradicionalnih nacionalnih manjina – mađarska nacionalna manjina, češka nacionalna manjina, talijanska nacionalna manjina. To su nacionalne manjine koje žive, obitavaju na ovim prostorima tisućama godina koje su organizirane, organizirano djeluju preko 100 godina. One imaju svoje institucije, one imaju svoje škole, one imaju svoje kulturne domove i svi smo mi ponosni što su naše matice zemlje uložile u te domove. Češke domove, mađarske kuće, talijanske kuće itd. Normalno da te institucije trebaju i dalje funkcionirati i normalno je zbog toga da Savjet za nacionalne manjine na taj način stavlja da tako kažemo u povoljniji položaj. A kad bi bilo više novaca, kad bi više izdvajali onda bi u svakom slučaju i romska nacionalna manjina i ostale nacionalne manjine, jel' tako, došle do tog nivoa. I to treba da bude naša težnja. Jer ako ukinemo novce neće biti ni čeških domova, neće biti ni talijanskih domova koji žive, koji rade, koji funkcioniraju i zadovoljavaju potrebe tih nacionalnih manjina. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik, izvolite.
Evo poštovani zastupniče, u drugom dijelom pitanja praktički vaše replike prihvaćam sve da svi očekujemo da će se i veća sredstva i jačanje gospodarstva izdvajati, da se oni neće smanjivati što je činjeno evo za vrijeme ovog sada proteklog vremena zbog teške gospodarske situacije i svi smo tu na istom tragu. A spominjanje kažem pitanje je izdvajanja sredstava za novorođenčad bilo je isto u kontekstu, dakle i ovog pitanja i općenito politiziranja teme i svih drugih tema. Dakle, pitanje novorođenčadi ne prepoznaje se, dakle je li netko pripadnik nacionalne manjine ili je većinskog naroda. Riječ je o naknadi od 7600 kuna koje je obećala ova Vlada i to će provesti. I neprimjereno je na tu temu licitirati od strane bivše vlasti sada kada su u oporbi da bi oni izdvojili i veća sredstva, a za vrijeme svog mandata od 4 godine nisu bili spremni ni s posebnih 1000 kuna. Dakle, to je licemjerje, to je ono što je neprimjereno, a vidio sam kroz raspravu da se na sličan način licitiralo i brojnim pitanjima, pravima nacionalnih manjina. I zbog toga smatram da je neprimjereno da se vraćamo u prošlost, nego hajmo gledati svi skupa u budućnost.
Hvala lijepa. I zadnja pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Nisam se danas mislio javiti za ovu točku dnevnog reda, ali sam čitajući ovo izvješće to je na žalost 2013. godina ne možete govoriti o danas, o sutra ako se morate vratiti u prošlost u 2013. godinu. Ali to je naša obveza. Smatram da je proceduralno i poslovnički potrebno nešto mijenjati, jer ne možemo uvjerljivo, vjerodostojno raspravljati o promašajima iz 2013. godine na temelju učinka provjere Državne revizije. Smatram da je Državna revizija dobro napravila svoj posao i to se vidi iz ovog izvješća. Izvješće nam služi da se vidi da li se transparentno troši državni novac na temelju onih obveza koje je Vlada prema Savjetu imala za ispuniti i vidimo da nedostaci postoje. Vjerujemo da su ti nedostatci u 2014., petnaestoj godini da se to popravilo i da je sad to transparentno. To ćemo saznati na žalost kasnije. Ali ono što me posebno ponukalo na raspravu mi ne možemo izbjeći političke govore niti rasprave, jer ovo je Parlament, Sabor gdje se vodi politika. Ovdje ne možemo svetu misu držati jer nismo za to izabrani. Osobno me jako ražalostio nastup uvaženog kolege Pecnika jutros koji dolazi iz mog grada Osijeka i moje izborne jedinice. Jer gledajte, ako će predstavnik nacionalne manjine bez ikakve odgovornosti vrijeđati bilo kojeg zastupnika ili političara iz većinske hrvatskoga naroda, a da nitko ne reagira to onda daje za pravo nama da pomislimo da ne živimo u baš tako demokratskom društvu. Smatram da je Republika Hrvatska dugi niz godina, a posebno u procesu pregovaranja za ulazak Hrvatske u EU učinila mnogo i to ne da se mi mjerimo sada. Imamo za pravo reći da želimo da hrvatski narod u susjednim zemljama ima ista prava, barem ista. To je naše pravo. Jel' to tako to će odlučiti one matične zemlje koje su obvezne prema međunarodnom pravu i prema svojim obvezama za ulazak u EU ako to žele ispunjavati. Mi smo taj proces izvršili. Danas ako netko spominje određene skupine u hrvatskom društvu koje jesu zbog raznih razloga u nekim devijacijama o tome treba raspravljati hrvatska Vlada i treba odlučivati kako neprimjerene istupe javnosti kažnjavati. Sigurno nije vrijeme da ako postoji neki prosvjed koji se dogodio nakon dolaska nove Hrvatske vlade da se šalje Hrvatska policija i mlati nekog na ulicama. Kakva je to poruka hrvatskoj javnosti? A zašto ponekad se ne razumije nacionalne manjine u našoj zemlji? Zato što mi živimo u društvu koje je itekako podložno utjecajima izvana, životnim standardom naših građana ali i ponekim nacionalnim manjinama koje su u datom trenutku pretjerale. Gledajte, nije bilo sporno da je zakon takav da se u Vukovaru trebaju, ako je to zakon tako odlučio, staviti oni dvojezični natpisi na ćirilici. A što se dogodilo? Dogodilo se to da se to preko noći napravilo, da je to bio potez koji se nazvao jednostavno ispunjavanje zakonskih uvjeta ali nitko nije smatrao za barem pokušaj da se razgovara sa ljudima koji tamo žive kakva je situacija što se tiče međunacionalnih razumijevanja. I to je zadaća i Parlamenta (Hrvatskog sabora) i Hrvatske vlade i svih nas danas i sutra. A kad danas moramo govoriti o jučer ako svi mi koji ovdje sjedimo a posebno uvaženi kolege iz nacionalnih manjina ja smatram da ste i vi učinili doprinos tome da vaša prava jesu ovakva. Jesu li ona financijski dovoljna? Da li je 18 milijuna kuna za tiskovine dovoljno? Je li 50 milijuna kuna dovoljno za kulturni amaterizam nacionalnih manjina? Jesu li sve tiskovine opravdale svrhu svoga izlaska? To mi možemo u datom trenutku vremena postaviti. Ne može jedna tiskovina nacionalne manjine u vremenu danas baciti ljagu na sve vaše tiskovine ali jedna je pretjerala. Jel to politički obračun sa neistomišljenicima? Je! I ne možemo tu sad šutjeti i praviti se blesavi da se to nije dogodilo. Dogodilo se. A ne možemo danas govoriti o 2013. godini kad živimo u 2016. Prošli su izbori, Hrvatska je ušla u EU, imamo novu Hrvatsku vladu, imamo nove obveze pred nama i nažalost ne možemo slobodno govoriti o nužnim više tisuća puta spominjanim reformama niti novim zakonima ako mi na dnevnom redu imamo točke koje nas vraćaju pomalo u prošlost. Ali moramo otvoreno govoriti. Onaj tko ne razumije pravo svoga naroda, pravo svoje nacionalne manjine dovoljno dobro ne voli svoju zemlju, našu domovinu jer u ratu za obrane hrvatske samostalnosti borili su se i mađarska nacionalna manjina i njemačka i slovačka i srpska nacionalna manjina. Ne možemo reći da iz redova srpskog naroda nije bilo hrvatskih branitelja. Je, posebno na području naše Slavonije i Baranje. To su stvari koje su neminovne i one će ući u hrvatsku povijest. Po meni, kolege iz nacionalnih manjina, nije ovo sporno. Ovo izvješće je korektno. Savjet za nacionalne manjine obavio je svoju ulogu i zadaću po zakonu. postoje neke nelogičnosti, netransparentnosti ali zna se Državna revizija upozorava, onaj tko je prešao u zonu prekršaja bit će kažnjen, a onaj koji je prešao u zonu kaznenog zakonodavstva bit će kazneno gonjen. To je normalno. Ali mi moramo znati gdje se novac i kako se troši, kao i za druge stvari tako i kad je u pitanju Savjet za nacionalne manjine. I nije dobro kada netko želi raspravljati da se to odmah smatra kao napad na Savjet, napad na neku nacionalnu manjinu. Ja sam prvi protiv toga. Ne želim da nitko ograničava mogućnost nekoga da upozorava na neke nelogičnosti i da pitamo je li se to popravilo u godinama koje su pred nama. Ja vjerujem da je. Vaša uloga u stvaranju Hrvatske države, u doprinosu parlamentarizma u ovome Visokom domu je velika. Ali isto tako i među vašima je bilo nerazumijevanja jer se sve svelo na pitanje svjetonazora, vraćanja u prošlost. Jel sad mene netko uvrijedio ako kaže da sam ja tu pričao gluposti? Pa nije, imate pravo reći svoje mišljenje. Ali ja isto tako ne mogu dozvoliti gospodine Pecnik da vi kažete da ja sam nacionalna manjina, to je meni ovo, a da sve što vi kažete je tako lijepo i krasno da ja moram šutjeti. E baš neću! Neću jer smatram da je ovo Visoki dom hrvatskog naroda, najviše predstavničko tijelo i ne može se nikome ovdje dozvoliti da vrijeđa većinski hrvatski narod jer mi smo slobodna zemlja. Država koja hoće i mora čuti i kritiku i pohvalu ali razumno bez neke posebne mržnje koja je često puta prisutna kod vas, prešutjeti što vi tu drobite. E to nije u redu. Isto tako moja je želja uvijek bila i smatram da nacionalne manjine trebaju biti uz Hrvatsku vladu bila ona lijeva ili desna, prije svega ne zato da tu bude nekakva kupovina glasova i što ja znam nego zato što će se lakše ostvariti prava nacionalnih manjina, programi. Vlada treba razumjeti svaku nacionalnu manjinu. Je li prošla Vlada dobro postupila u nekim situacijama? Ja smatram da je bilo promašaja jer nije bilo razgovora, nije bilo razumijevanja. Sjetite se dvije kolone u Vukovaru. Zašto onda mi raspravljamo koliko su novca potrošile nacionalne manjine? Jer u datom trenutku nije bilo razgovora, ljudskog razumijevanja i razgovora. A svaka odgovorna Vlada danas kada smo zemlja članica EU, kada smo preuzeli masu međunarodnih obveza mi bismo trebali podučavati naše susjede kako će lakše ući u EU. I Republiku Srbiju i našu susjednu prijateljsku zemlju BiH i Sloveniju i Makedoniju i druge zemlje. Vidite što se dogodilo hrvatskom narodu. Nije vjerojatno tema sad ovog izvješća. Ja sam rekao da ću ga prihvatiti ali žalosno je kad jedan konstitutivni narod jedne zemlje postane zbog političkih odnosa manjina. Bez obzira što to formalno-pravno i nije tako. Dakle, ako ćemo se razumjeti, ako ćemo zaista od sutra pričati o gospodarstvu, o novim zakonima, o pitanjima koliko naša država ima mogućnosti, koje su naše mogućnosti državnih financija, što ćemo sa uštedama i kako onda su ovakve teme trebale biti da pročitali smo izvješće, Državna revizija je učinila svoj posao transparentno, odgovorno, onako kako treba. Mi ovo izvješće prihvaćamo, tražimo da se nedostaci poprave, tražimo ako ima mogućnosti nova Hrvatska vlada da nacionalnim manjinama omogući i tiskovine i pitanja koja se odnose na kulturne programe, amaterske programe i sve drugo. Ali ne možemo izbjeći pitanje da ste vi dio Hrvatskog sabora i da odlučujete o bitnim pitanjima za Hrvatsku državu i da ste dio ili Vlade ili oporbe. To je vaše pravo. Ali mi smo se uvijek sa vama u ovom Parlamentu razumjeli. I to apsolutno jednostavno ne mogu prihvatiti kad si netko može dati za pravo da govori što hoće, netko ne smije odgovoriti i onda kažemo vi se vraćate u prošlost, vi idete tamo gdje ne biste smjeli ići. A to je sve teret koji opterećuje hrvatski narod, Hrvatsku državu i one mogućnosti koje mi danas imamo. I ponovit ću, niste malo učinili za ovu zemlju, ovaj Savjet, ja ga pratim godinama, ovo mu je treći mandat u Hrvatskom saboru i znam koliko smo napredovali, znam koliko su učinile Vlade i znam koliko je tu bilo posla da se dođe na ovu razinu sada. Vjerujem da je razina 2014. i 2015. puno bolja nego dosada. Isto tako sam siguran da niti nova Vlada bez obzira kako se krenulo, moglo se i bolje, neće ničije pravo gaziti. Ali isto tako neće dopustiti da se svatko može naći prozvan i uvrijeđen samo zato što pripada nacionalnoj manjini, a da mi na određene ispada koje ste vi gospodine Pecnik ovdje imali šutimo. E nećemo jer niste u pravu, nije u redu i treba odgovoriti!
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika.
Kolega Salapiću, meni je iskreno žao ako sam van nanio duševne boli ali vi ćete to preživjeti. Drugo, ja nisam nikoga ovdje vrijeđao mene su vrijeđali. Nisam primijetio da sam jednom riječju uvrijedio hrvatski narod. Ako jesam ja se hrvatskom narodu ispričavam jer doista nije bila namjera ali mene su ovim riječima vrijeđali ili je to pod normalno. Ja nisam skretao s tema kako je bio, kako su me ovdje upozorili jer sam ovu uzeo kao metaforu upravo da govorim o kvaliteti pisanja kulturnih programa. Kulturni program nije samo program koji dajete nego i što pišete u određenim novinama. To je naprosto bila prispodoba da se takvo nešto ne radi jer to ide protiv interesa Hrvatske. Valjda je to jasno ili mislite da nije? A još, na kraju savjet jedan da vas Slovak poduči, ne kaže se često puta to nije u duhu hrvatskog jezika.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče. Nisam spomenuo koje ste nacionalne manjine vi pripadnik, to vi mislite da sam ja rekao, nisam to spomenuo. Rekao sam da ste pripadnik nacionalne manjine, a vi dobro znate što ste govorili i dobro znate kako i na koji način ste inače obraćate javnosti i koje svu vaše vrijednosti temelji na kojima počivate. Ja poštujem vaš ljevičarski svjetonazor ali vi isto tako gospodine Pecnik morate priznati da niti vaša saborska dužnost, niti fotelja vas ne štiti od onoga što ovdje govorite. Dakle prozivati većinski narod, ponekad kad se s vama razgovara čovjek mora obući crno odijelo jer dođe nam da sahranimo smisao za demokraciju ali i smisao za humor, jer vi ga nemate. Jednostavno imate misiju u tome da nekoga vrijeđate. A kada se vama odgovori vi se nađete uvrijeđenim. Tako da ja sam dobro razumio, niti sam gluh, niti sam slijep i znam što ste tamo govorili. Ja samo govorim da kako ste vi lijepo, nepristojno govorili tako sam vam ja u određenom trenutku htio i želio odgovoriti. To je moje pravo kao saborskog zastupnika i uvijek na svaku vašu slijedeću raspravu tako ću i reagirati ako pređete granice nekakve ljudske snošljivosti. To je ono što je moje pravo a vaše pravo je da replicirate kao god to želite.
Slijedeća replika uvaženog zastupnika Furija Radina.
Hvala. Kolega Salapić, kao i uvijek ste, samo malo, kao i uvijek pokušali ste izbalansirati vaš govor. Tako da sam, mogu reći da barem sa 50% stvari koje ste rekli slažem se, a slažem se sa više. U jednom trenutku međutim rekli ste jednu rečenicu koju ja ne mogu shvatit pa onda vam postavljam to kao pitanje, kod pripadnika nacionalnih manjina često se primjećuje mržnja. To ste rekli i to sam dobro slušao. Budući da ja to nisam primijetio tu mržnju onda bi vas molio samo da mi kažete što ste mislili pod time? Ako, po mom mišljenju ako pripadnik nacionalne manjine u određenom trenutku upisanom ili u govornom obliku ima određene stavove koji su provokativne, ekstremne ili satirične uzmimo da se prema njemu moramo odnositi kao prema pripadniku većine, kao prema građaninu. Znači kažeš mu što misliš o tome, a ne dovest u pitanje njegovu nacionalnost i korelaciju sa time što je on manjina. Znači ako netko ima, ako netko pribjegne satiri znate npr. o čemu govorimo sada, govorit ćemo o satiri, da li nas ona pogađa, ne pogađa nas ali isto kao što je napisao Hrvat, a često i pišu i Hrvati sada.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala gospodine predsjedniče. Nisam mislio na kolektivnu mržnju nacionalnih manjina prema većinskom hrvatskom narodu. Veći dio moje rasprave je bio osvrt na raspravu kolege Pecnika jer ja s obzirom da sam slušao što je govorio, a i pratim njegov rad u Gradskom vijeću Grada Osijeka znam da je on osobno fokusiran na gospodina Glavaš i HDSSB i često svoje stavove stručne, znanstvene a i kao pripadnika nacionalnih manjina usmjerava prema svom osobnom animozitetu prema nekome. A zato da vam pojasnim zašto sam rekao mržnja. Što se tiče drugih pitanja, nikada nisam gledao niti na predstavnika ljevice, ponekad osobno se nisam slagao s nekim osobno, ali nekad dobra ideja koja je dana i dobar posao koji je odrađen, ja sam često puta tu spomenuo neke ministre iz bivše Vlade, smatram da su bili izvrsni ministri Hrvatske vlade kao i u novoj Hrvatskoj vladi. Dakle, kao taj element da slobodno možemo govoriti što hoćemo i raspravljamo a dođemo do zajedničkog zaključka, vjerujte siguran sam vi ste puno godina u Saboru i sve ste mandate imali ovdje, jedan od rijetkih da je razgovor bez obzira na zakone koje smo imali tada na snazi ali niko ne može procijeniti duboke rane u nekim odnosima, tu mislim na Srpsku nacionalnu manjinu. Da se razgovaralo mi bismo puno više postigli i bilo bi puno manje problema. Danas kad nas ljudi gledaju oni ne razumiju da mi razgovaramo o 2013.godini jer mi to tehnički ne možemo. Ovo je Parlament, politika se mora dogovoriti o sadašnjosti. Ljudi od nas očekuju puno više nego prije. Ja smatram da je ova tema hvale vrijedna svaka što se tiče prava nacionalnih manjina, ali da se brzo moramo prešaltati na ono što građani od nas očekuju. I ako je državi dobro nitko neće postaviti pitanje jeste vi dobili 50 milijuna ili 100 milijuna za kulturne aktivnosti nacionalnih manjina jer je u našoj državi dobro, a vi ćete odlučiti jeste predstavnici uz većinu ili uz oporbu? To je sad pravo svakog ponaosob ovdje.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Branimira Glavaša. Izvolite.
Kolega Salapiću, gospodin Pecnik vrijeđa nekoga kada ga nema u dvorani, a kada je taj u dvorani gospodin Pecnik je manji od makova zrna ili manji od miša. Prema tome, to mene ne iznenađuje, ja nisam bio ovdje koga je on vrijeđao, pretpostavljam da je to aludirao na mene. Dakle on je manji od malog mišića, povuće se u mišju rupu i šuti. A kada toga nema u dvorani e onda se okuraži. To mene ne iznenađuje jel to ne govori o onome koga gospodin Pecnik vrijeđa. To govori o njemu, čovjeku koji je držao moralno političko vaspitanje sve do konca '90.-ih godina rezervistima JNA. To je gospodin Pecnik. Neka on vrijeđa jer to govori o njemu. Druga stvar, on kaže da ga vrijeđaju nekakve uvjetno rečeno anomalije u većinskom hrvatskom narodu. Gospodine Pecnik, vi ste nacionalna manjina i trebate uživati sva prava. I ja ću ovo izvješće podržati. Ali vi nećete i ne možete čitati lekcije većinskom narodu, taj većinski narod će prepoznati te anomalije u vlastitim redovima i potruditi će se da se te anomalije otklone. A vi niste taj koji ćete ukazivati većinskom narodu i čitati lekcije većinskom narodu što valja ili ne valja. Mi ćemo toga biti sami svjesni. I zadnja stvar. Spominjali ste nekakve crne uniforme. Vi kao stari komunista i aktivista, član centralnog komiteta '89. godine vjerojatno imate u arhivi puno Titovih slika. Ako nemate jednu kolor Titovu sliku u crnoj uniformi ja ću vam je rado pokloniti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nažalost kako smo počeli tako smo loše i završili. Počeli smo sa svime drugim osim sa revizijom učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga, završili smo opet sa temama koje nemaju apsolutne veze sa time. I mislim da svi trebamo se oko toga duboko, duboko zamisliti. Naravno netko je dignuo. Izvolite, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Po mom shvaćanju došlo je do povrede članka 238. stavka 6. Poslovnika koji govori da zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije svojim ponašanjem odstupati od općih pravila ponašanja u Saboru. Ja tražim, ja sam digao povredu Poslovnika prije ovih centralnih komiteta itd., tako da se ne mogu pozvati na članak 5. ali se može onda gospođa Pusić koja je isto tako rekla. Dakle ja smatram da je gospodin, odnosno neprijeporna je činjenica da je gospodin Jaroslav Pecnik izabran u Sabor sa liste koalicije Hrvatska raste u IV. izbornoj jedinici a ne kao pripadnik nacionalne manjine. I kao jedno opće pravilo ponašanja u ovom Saboru morali bi definirati kada zastupnici nastupaju kao pripadnici nacionalne manjine ako su to etnički tako a izabrani su na općoj listi jer smatram da je za gospodina Pecnika glasao veliki broj čak i preferencijski respektabilan broj glasova je dobio od pripadnika hrvatskog naroda i da se njegovo pristupanje ne smije gledati sa aspekta toga da nastupa u ime bilo kojeg naroda nego u ime građana koji su ga na izborima izabrali. I da bi u tom smislu naše opće pravilo ponašanja u Saboru trebalo biti da zastupnicima ne brojimo krvna zrnca i govorimo da nastupaju u nečije ime i da vrijeđaju nekoga. Dakle i ja mogu uvrijediti bilo koga u Saboru neovisno o nacionalnoj pripadnosti čak i vlastiti narod ukoliko bi ga, ukoliko bi mi takva bila rasprava. Pa gospodine predsjedniče, ja pozivam da se ta opća pravila ponašanja u tom smislu tretiraju i što se tiče same nacionalnosti zastupnika ako se oni već četnički izjašnjavaju kako se izjašnjavaju. Zahvaljujem.
Ja se s vama slažem, dobrim dijelom, međutim, nažalost kao što sam rekao kako je počelo a počelo je sa kolegom Pecnikom i njegovim izjavama tako nažalost završava, loše. Loše, loše i u krivom smjeru. Potpuno loše i u krivom smjeru. I ja sam tada apelirao da ne idemo u tom smjeru, očito moji apeli baš nisu imali puno odjeka u onima koji su o tome diskutirali. Uvažena potpredsjednica Doma gospođa Pusić je isto digla.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle također povreda Poslovnika članak 238. alineja 5. omalovažavanje ili vrijeđanje predsjedatelja ili drugih zastupnika. Ja sam svakako zagovornica žestoke, argumentirane rasprave u Saboru pa čak i komentara u Saboru ali ne osobnih diskvalifikacija, dakle i osobnog vrijeđanja. I u ovom slučaju je to zaista osobno upereno protiv kolege Pecnika. Vi ćete se sjetiti iz našeg vremena udžbenika iz logike koji smo imali u srednjoj školi u kojoj je primjer za argumentum ad hominem bio loša ti je pisma kaže meni Stipan a ja njemu kažem Stipan ti si klipan. Dakle mi se možemo svađati oko merituma ali osobno napadanje i osobno vrijeđanje diskvalifikacija na osobnoj razini će nam upropastiti ovo malo parlamentarne demokracije. Hvala.
Slažem se sa time. Kao što nisam prekinuo a trebao sam možda kolegu Pecnika na početku i prekinuti mu govor, tako neću ni sada poduzeti ništa povodom povrede Poslovnika već i dalje apelirati samo na sve nas skupa da se držimo dostojanstveno u ovom Domu. A ako se tako praksa nastavi onda ću početi naravno primjenjivati Poslovnik sa opomenama, sa uskraćivanjima riječi što bih ja silno volio izbjeći. Jer nije moj način i mislim da nije u duhu parlamentarizma ali bojim se da ako tako nastavimo nećemo to moći izbjeći je velim kao što smo loše počeli čini mi se da loše i završavamo. No ostali smo dužni zapravo uvaženom zastupniku Josipu Salapiću odgovor na repliku.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Glavaš, namjera rasprave i namjera ovoga što sam govorio apsolutno nije išla na osobnu uvredu. I ove povrede Poslovnika koje su išle isto tako su povrede Poslovnika jer nisu bile povrede Poslovnika. I mislim da ako se nekome dopusti da govori što hoće, ali drugome ne, to onda isto umanjuje nečija prava jer smo svi jednako izabrani u ovome Saboru. Ako netko dolje za govornicom kaže da govori kao nacionalna manjina, onda govori kao nacionalna manjina. I znam da ću prijeći sad granice Poslovnika, ali ni gospođa potpredsjednica Hrvatskog sabora, ni gospodin Bauk nisu jutros slušali raspravu, niti u svojim uredima to sam siguran. A isto tako zašto mi ne bismo reagirali ako se u našoj zemlji, a to je bilo u prošloj Vladi potpredsjednice Sabora uvaženi kolega bez osobne uvrede koji je bio tada član Laburista i potpredsjednik stranke na Hrvatskoj televiziji predstavljao kao neovisni politički komentator situacija, događanja u Republici Hrvatskoj, a u isto vrijeme je bio član Laburista i na to nitko nije reagirao. Pa jel' to nije onda ugrožavanje prava drugih koja nisu na jednakoj razini. Dakle, svaki puta kolege iz koalicije Hrvatska raste ćemo odgovoriti na ovakve stvari koje si netko može dopustiti dolje kad govori a netko neće dopustiti. Mi smo ovdje svi jednaki, imamo svoje mandate, svoje pravo da govorimo i sve ono što je dobro sa vaše strane ćemo podržati a ono što nije dobro ako netko prijeđe granicu mi ćemo odgovoriti bez obzira na povrede Poslovnika i bez obzira što se netko skriva iza ovih tu pločica i palica to nas nije briga ako ćemo zajedno raditi za našu Domovinu radit ćemo jednakim pravima. Ako si netko ovo dozvoli još jedanputa mi ćemo odgovoriti isto i još više, jer nećemo šutjeti nikome.
Hvala vam lijepa. S time smo iscrpili točku o obavljenoj reviziji tijekom čega je bilo sve više nego revizije i financiranja programa, a onda ćemo nastaviti u tri sata sa sljedećom točkom, a to je Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji lučkih uprava čini mi se da bar na lučkim upravama nećemo imati toliko devijacija kao prije podne. Slijedeća točka je Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina - Savjet za nacionalne manjine. Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina dajem na glasovanje slijedeći zaključak prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 116 glasova za, 2 protiv, ništa suzdržani. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici vi koji ste još ostali ovdje. Eto dozvolite mi da krenemo i sa ovim našim izvješćem a to je vezano za lučke uprave. Dakle, Državni ured za reviziju je obavio financijsku reviziju 14 lučkih uprava od kojih je 8 od državnog značaja i 6 od županijskog značaja, s napomenom da je u RH osnovano 29 lučkih uprava. Izvješća su dostavljena Hrvatskom saboru u svibnju 2015. godine. Predmet revizije bili su financijski izvještaji i poslovanje za 2013. godinu. Prihodi lučkih uprava obuhvaćenih revizijom iznosili su 284,7 milijuna kuna što čini 69% prihoda svih 29 osnovanih lučkih uprava. Rashodi su iznosili 218,6 milijuna kuna, višak prihoda iskazalo je 11 lučkih uprava u ukupnom iznosu 74,6 milijuna kuna, a manjak su iskazale 3 lučke uprave u ukupnom iznosu od 8,6 milijuna kuna. O financijskim izvještajima i poslovanju revizijom obuhvaćenih lučkih uprava za 2013. godinu izraženo je 6 bezuvjetnih, 7 uvjetnih i 1 nepovoljno mišljenje, to je Županijska lučka uprava Rab. Revizijom utvrđene nepravilnosti i propusti odnose se na sustav unutarnjih kontrola, planiranje i računovodstvo ili poslovanje, prihode, rashode, programe i projekte te postupke javne nabave. Između ostalog revizijom je utvrđeno u području računovodstvenog poslovanja nepravilnosti se odnose na evidentiranje poslovnih događaja, popis imovine i obveze te vođenje evidencije putnih naloga. Kod pojedinačnih lučkih uprava naplata prihoda od lučkih pristojbi obavlja se na način da se prijevozniku ispostavlja mjesečni račun na temelju dostavljenih izvješća brodara koja sadrže iznos naplaćene lučke pristojbe, a ne i podatke o broju prevezenih putnika i vozila te ukupne vrijednosti prodanih karata što treba poslužiti kao osnovica za obračun lučke pristojbe. Lučke uprave nisu zatražile od brodara dostavu izvješća s potrebnim podacima a izdani paragon blokovi vezani uz naplatu pristojbi ne slijede numerički niz kronološkim redom. Mjere naplate potraživanja nisu poduzimane pa su potraživanja i dalje vrijednosno značajna. Lučka uprava je isplaćivala stimulacije zaposlenicima bez primjene kriterija utvrđenih unutarnjim aktom i stimulacije za postignute rezultate poslovanja što nije predviđeno unutarnjim aktom i ugovorom o radu. Za pojedine usluge i radove nisu provedeni postupci javne nabave a nabava roba obavljena je izravnim ugovaranjem. Za otklanjanje utvrđenih nepravilnosti ured je dao 67 naloga i preporuka čija provedba bi pridonijela povećanju usklađenosti poslovanja sa zakonima i drugim propisima te učinkovitosti korištenja sredstava. Ono što bih još želio naglasiti je da je u ranije obavljenim revizijama u ovim subjektima osim županijskim lučkim upravama Cres, Krk i Rab jer je za njih revizija obavljena prvi put bilo dano 40 naloga i preporuka od čega je postupljeno prema 30 ili 75% dok su u postupku izvršenja 2 naloga ili preporuke, a prema 8 nije uopće postupljeno. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ će uzeti uvaženi zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine glavni državni revizore sa suradnicom i suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će Izvješće o obavljenoj reviziji poslovanja financijskih izvještaja lučkih uprava u 2013. godini. Najprije u uvodu gospodine glavni državni revizore greška se čini mi se potkrala u izvješću, a to ste sada i ponovili. Naime, u Hrvatskoj je ustrojeno 33 lučke uprave, ne 29 kako piše i kako ste rekli, od toga je 28 morskih. Od tih 28 morskih 22 su županijske i 6 je državnih i 4 su riječne lučke uprave, opet državnog značaja Slavonski Brod, Sisak, Osijek i Vukovar. To je vjerojatno tipfeler, prema tome samo zbog zapisnika jasno u Hrvatskome saboru evo da ispravimo tu grešku. Moram reći da mi u ime kluba HDZ-a pohvaljujemo ovo izvješće, ono je transparentno, ono precizno ukazuje na nepravilnosti, a rekao bih i nezakonitosti u financijskom poslovanju i inače poslovanju pojedinih lučkih uprava poglavito Županijske lučke uprave Rab za koju ste dali nepovoljno mišljenje. Mislim da ono ovako kako je napisano može itekako poslužiti prije svega ravnateljima a i upravnim vijećima pojedinih lučkih uprava jer se iz ovog vašeg izvješća vrlo lako može napraviti kvalitetan financijski izvještaj što uključuje i godišnje planove i izvještaje o izvršenim planovima u pojedinoj lučkoj upravi. Inače lučke uprave su javne ustanove koje su osnovane temeljem Zakona o morskim, pomorskom dobru i morskim lukama iz 1995.godine kada je lučki sustav duboko izmijenjen i kada su s jedne strane osnovane ustanove koje brinu o lučkoj infra i supra strukturi s jedne strane i s druge strane poduzeća koja su u pravilu ovlaštenici koncesija odnosno koncesionari koji obavljaju … radove u pojedinoj luci. Tako da je taj po meni projekt kada je lučki sustav u Hrvatskoj osnovan na način da s jedne strane o infrastrukturi i suprastrukturi u prvom redu brine javna ustanova bilo u vlasništvu države ili u vlasništvu županije i s druge strane koncesionar koji je u pravilu privatna tvrtka, privatna osoba, privatna pravna osoba dobro osmišljen projekt koji je evo već 21 godinu funkcionira u RH. Ono što se na temelju vašeg izvješća može utvrditi to je da je gotovo u svim lučkim upravama pa gotovo i u onima za koje ste dali bezuvjetno mišljenje se još uvijek ima prostora za poboljšanje tog financijskog izvještavanja pa i financijskog poslovanja ali u svakom slučaju ste u onim lučkim upravama u kojima ste dali uvjetno mišljenje a pogotovo u Županijskoj lučkoj upravi Rab utvrđene brojne nepravilnosti kao što ste i sami rekli od lošeg planiranja prihoda i rashoda, od lošeg vođenja projekata pogotovo u Državnoj lučkoj upravi Rijeka gdje se razvija Rijeka GT projekt, zatim su brojne nepravilnosti koje se odnose na stimulacije pojedinim zaposlenicima lučke uprave za mene nepotrebne za efikasno korištenje radnog vremena itd. itd. Dakle od 14 lučkih uprava 6 je njih dobilo bezuvjetno mišljenje, 7 uvjetno a 1 lučka uprava nepovoljno mišljenje. Znakovito je to moram reći da jedna županijska ustanova koja je osnovana 1999.godine koja već 17 godina funkcionira, djeluje, radi da ovako loše vodi svoje financijsko poslovanje, ovako loše posluje kao što je Županijska lučka uprava Rab gdje se doista našli takve nepravilnosti možda i nezakonitosti da jednostavno to uistinu čudi da se naknadno, da se određeni prihodi ne prikazuju u financijskim izvješćima i to prihodi koji se temelje na osnovnoj djelatnosti i koji prihodi inače čine 40% prihoda lučke uprave. To su prihodi od pristojbi i lučkih pristojbi za korištenje obale i da se taj temeljni prihod ne evidentira u godišnjem izvješću. To je jednostavno zapanjujuće. Inače kada govorimo o prihodima Lučke uprave u ovih 14 lučkih uprava koje ste revidirali, ukupan prihod tih lučkih uprava je oko 280 čini mi se 4, 5 milijuna kuna od toga 107 milijuna kuna gotovo 40% otpada na najvažnijih prihod a to je naknada odnosno lučka pristojba za uporabu obale i da taj prihod jedna Županijska lučka uprava ne evidentira do u kunu je ne shvatljiva, a kamoli ako ne evidentira gotovo 30% od tog prihoda kojega je ubrala u godini za koju ste vršili reviziju. Ono što je također vrlo važno to je da se u roku koji je predviđen ne naprave financijska izvješća da se nakon propisanog roka za predaju financijskih izvještaja još taj izvještaji mijenjaju itd. itd. To je doista evo nezamislivo da za jednu županijsku ustanovu kao što je Lučka uprava Rab jer se može dogoditi. Potpuno se slažem sa vašom glavnom primjedbom da je nedopustivo a i iz gospodarskog interesa pojedine lučke uprave nezamislivo da najvažniji njezin prihod ostvaruje na temelju izvješća brodara koji ne sadrži podatke o prodanim kartama i o vrijednosti prodanih karata i za putnički a i za prijevoz vozila. Tako da praktično lučka uprava koja bi trebala osigurati održavanje lučke infra i suprastrukture i za to ostvarivati prihod od naplate karata koje naplaćuje brodar u prvom redu brodar koji je u linijskom valnom prijevozu i čiji prihod je 6%, 6% nije malo od vrijednosti ukupno prodanih karata da pojedina lučka uprava nema potpuni nadzor u luci kojom upravlja koliko pojedini brodar ubire sredstava od prodanih karata bilo kažem za putnike ili za teretna vozila. Ja znam da s obzirom da Zakon o otocima da su pojedini putnici pogotovo otočani oslobođeni, bila su djeca, studenti, umirovljenici i osobe starije od 60 godina ne plaćaju, da otočani plaćaju povlaštenu kartu i da imaju vinjetu itd. itd. Ali svejedno to je toliko jednostavan matematički postupak da je neshvatljivo da se može da lučka uprava može funkcionirati da nema potpuni nadzor nad prometom u svojoj luci zašto je i osnovana, a tim više što je od tog prometa ovisi opće njezin rad, mogućnost da i dalje održava lučku infrastrukturu u prvom redu obalu na kojoj se, za koju je ta naknada i uvedena. Ono što, na što bi se sada posebno osvrnuo to su Državne lučke uprave. Dakle Županijske lučke uprave u pravilu nemaju projekte koji su u financijskom smislu toliko teško, ali 6 državnih uprava u Hrvatskoj morskih dakle Državna lučka uprava Rijeka, Državna lučka uprava Zadar, Državna lučka uprava Šibenik, Državna lučka uprava Split, Državna lučka uprava Ploče i Državna lučka uprava Dubrovnik. U ovom trenutku razvijaju projekte preko 800 milijuna eura za izgradnju tih luka kako bi luke bile konkurentne. Inače luka koja je prava i zadnja točka u prometnom pravcu svakako je pokretač gospodarskog razvoja Hrvatske. Hrvatska je, rekao bih u zemljopisnom smislu Bogom dana država koja, gdje Sredozemno more najviše ulazi u europski kontinent i tu poziciju naše luke trebaju znati iskoristiti. Zato je, ovi projekti koje sam malo prije spomenuo koji se razvijaju od 800 milijuna eura su iznimno važni da ih se realizira u roku u kojem su zacrtani a za koje su projekte te lučke uprave dobile velika sredstva uz garanciju hrvatske Vlade odnosno uz garanciju države i ti se projekti razvijaju kako bi se podigla konkurentnost hrvatskih luka a onda jasno i hrvatskoga gospodarstva. Studija koja je rađena za luku Rijeka kada se išlo u izradu Rijeka GT projekta ukazivala da je na jedan, jednu kunu, jedan dolar, jedan euro, svejedno, koji se ostvario u lučkom sustavu, šira zajednica, dakle grad Rijeka Primorsko-goranska županija i Republika Hrvatska na tu jednu kunu, jedan euro, jedan dolar ostvari 20 puta veći prihod zbog multiplikacije tih djelatnosti koji se vezuju na lučki sustav. Zato ste i vi s pravom u vašem izvješću i rekli i napisali da je neprihvatljivo da jedna državna lučka uprava projekt koji je započeo prije 12 godina još uvijek ne razvija, da se mijenjaju projekti, da se prilikom promjene projekata ne usklađuju lokacijske dozvole i građevinske dozvole pa onda dovodi do kašnjenja projekta što onda uzrokuje velike troškove državnom proračunu, nove dogovore sa Svjetskom bankom koja taj projekt financira itd., itd.. Tako da ste s pravom se osvrnuli na poslovanje lučke uprave Rijeka gdje ste rekli da se u toj godini u kojoj ste izvršili svoj revizorskih nadzor, da se taj projekt koji košta 220 milijuna eura ne odvija onako kako je zacrtan, kako je dogovoren i da doista nema razloga da ti radovi kasne i na taj način luka Rijeka gubi onu konkurentnost koju taj projekt omogućuje da bude najbolja luka sjevernog Jadrana. No kada govorimo o ta dva projekta, ja moram spomenuti još dva velika projekta gdje je prošla Vlada rekao bih iz politikanskih razloga ušla u s jedne strane u kadrovske promjene a koje su kadrovske promjene kasnije posljedično imale kašnjenje u projektu koji je vrlo važan, u prvom redu to mislim da lučku upravu Ploče gdje ste vi napravili svoj nadzor 2011. godine. I kada ste toj lučkoj upravi dali bezuvjetno mišljenje pa je zbog toga više niste nakon toga ni posjetili zbog toga što je tada lučka uprava radila odlično, u skladu sa zakonom i njeno poslovanje i njeno financijsko izvještavanje i njeno financijsko poslovanje. No, svejedno usprkos tako dobrom radu lučke uprave došlo je do smjene upravnog vijeća a onda ravnatelja i kao posljedično se dogodilo to da je nakon osnivanja, nakon smjena u upravnim strukturama lučke uprave danas projekt integracije trgovine i transporta u luci Ploče koji je vrijedan negdje oko 120 milijuna eura značajno kasni. Trebao je projekt terminal za rasute terete biti gotov 30. lipnja 2014., sada je evo kraj veljače, odnosno polovina veljače 2016., kasni 20 mjeseci taj projekt, odnosno 19 mjeseci taj projekt kasni, sa neizvjesnošću njenog dovršetka. Ali i ono što je još i važnije u tom projektu će se u državnom proračunu stvoriti novih 60 milijuna kuna troškova to ćete utvrditi kada idući put dođete u lučku upravu Ploče pa ćemo onda vidjeti da s jedne strane kasni projekt a s druge strane se u državnom proračunu stvaraju novi troškovi. I drugi projekt kojega moram također spomenuti je projekt Gaženice u zadru kojega je ova Vlada naslijedila u vrlo visokoj fazi realizacije i tada je tim projektom se zakomplicirala situacija. U svakom slučaju još uvijek taj projekt nije gotov onako kako je zamišljen a mislim da se više niti taj projekt ne može napraviti onako kako je zamišljen s obzirom da je došlo do izmjene projekta. A onda nakon što je projekt izmijenjen svakako da se to, da je sve reperkusije i malo na izvođenje građevinskih radova. Dakle, sve u svemu nije dobro kada se određeni projekti koji se kvalitetno odrade, koji se kvalitetno vode zbog promjene političke garniture na vlasti u Republici Hrvatskoj krene u promjene koje onda kasnije izazovu probleme u funkcioniranju određenih projekata a onda jasno trpi … [[Govornik se ne razumije.]] koja je već trebala biti izgrađena, trpi i gospodarstvo koje se naslanja na to a što je vrlo važno trpi i državni proračun s obzirom da nastaju novi troškovi u čitavom tome sustavu. Nisam imao vremena reći nešto više o lukama, o riječnim lučkima upravama koje su dobile bezuvjetna mišljenja. Mislim da je dobro da se sličan projekt koji se odvijao u morskim lukama, kažem u svim morskim lukama se razvijao projekt oko 800 milijuna, mislim da je došlo vrijeme da se isto tako uđe u projekte izgradnje naše 4 luke od državnog značaja i u Sisku, Slavonskom Brodu, Osijeku i Vukovaru, da se konačno priđe realizaciji rekonstrukcije odnosno obnove rijeke Save jer dok se ne obnovi rijeka Sava, dok se ne vrati onaj GAS koji je bio prije 10 godina praktično i luka Slavonski Brod, a da ne govorim luka Sisak pogotovo praktično ostaju izvan bilo kakvog normalnog brodskog prometa i na taj način ne može se taj vrlo važan prometni pravac sa to je Sava realizirati. Nešto je bolja situacija sa Vukovarom, situacija u Osijeku nije bolja, s obzirom da je nužno isto tako ući u održavanje Drave kako bi se i Sava mogla, odnosno i Drava mogla iskoristiti, na taj način luka Osijek koja je svojedobno bila iznimno velika hrvatska luka mogla ponovno biti ono što je prije bila za potrebe slavonskog gospodarstva. Hvala.
Hvala imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Davora Penića. Izvolite.
Zahvaljujem štovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Štovani kolega Bačić, nisam mislio danas raspravljati o ovoj temi ali kada ste već otvorili temu da se politika umiješala u to da je projekt usporen. Politika nije mogla utjecati u projekt ako gledamo da je to bio projekt u dvije faze, da je u prvoj fazi napravljen terminal za kontejnere a u drugom za rasute terete. Vi pričate samo u ovom dijelu koji se odnosi na izgradnju operativne obale za rasute terete. U tom dijelu ako pogledate iskaze ljudi koji su sudjelovali u tom procesu ravnatelja Lučke uprave i ravnatelja luke vidjet ćete da je projekt kasnio zbog toga što se mijenjala tehnička dokumentacija da bi se našle uštede u plasiranju, odnosno konsolidiranju terena. Druga stvar, morala se izgradit trafostanica, to isto niste rekli i treća stvar nisu se mogli investitor, investitor je bila lučka uprava nije se mogla dogovorit sa koncesionarom da predmet javne nabave bude odgovarajuća oprema koja će biti ugrađena nakon što se izgradi terminal. Zbog toga je kasnio projekt. Eto hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Penić, nisam mogao govoriti puno o lučkoj upravi Ploče. Ona naime nije ni predmet ove revizije, ali sam se samo na nju dijelom osvrnuo pa nisam mogao reći sve, a to je nisam rekao kao što ste i vi rekli da je prva faza bila kontejnerski terminal koji je dovršen u roku za vrijeme HDZ-ove Vlade to vi jako dobro znate i ugovoren i taj projekt i projekt terminala za rasute terete koji … [[Govornik se ne razumije.]] osigurana sredstva započet, a onda kad je, su došle kadrovske promjene u Lučkoj upravi dogodilo se to da on kasni danas 20, odnosno 19 mjeseci i da još nije završen. Ali kad već govorite da je onda nešto bilo prije loše napravljeno kako to da kad je revizija tada došla kad se to događalo dala je bezuvjetno mišljenje, Državni ured za reviziju, a s druge strane čemu onda sadašnje upravno vijeće i sadašnji ravnatelj ako drži da je on postupa kako treba a nije pokrenuo postupak naknade troškova zakašnjen je projekt. Jer kad ste vi u pravu i radite dobro, a ne radi izvoditelj radova kvalitetno i ne poštuje odredbe zakona, onda je na vama koji ste naručitelj radova da pokrenete proceduru naplate troškova penala zbog toga što se kasnilo. Mene to čudi, da ako ste u pravu zašto onda sadašnja tadašnja ravnateljica, sadašnji ravnatelj nije pokrenuo proceduru naplate iznimno velikih troškova. Ja tvrdim, a to će nam idući puta vjerojatno Državni ured za reviziju pokazati da nas očekuje u Lučkoj upravi Ploče gdje je projekt vrijedan 120 milijuna eura i koji se projekt razvija, da ćete bit svjedoci povećanja troškova a ne ušteda o kojima ste vi govorili. Daj bože da su uštede, ali ćete vidjeti da će to biti oko 60 milijuna kuna će Republiku Hrvatsku koštati više ovakav posao koji se trenutno obavlja u Lučkoj upravi Ploče. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Bačić, govorili ste o negativnom nalazu za Županijsku lučku upravu Rab. Dolazim s tog otoka, otprilike mi je poznato o čemu se radi ali zaista fascinira da nakon jučerašnje rasprave o kulturnim ustanovama gdje se posebno isticalo Hrvatsko narodno kazalište Ivana plemenitog Zajca u Rijeci sa svojim nalazom. Ovdje opet imamo jedan nalaz unutar jedne Lučke uprave koja je pod direktnom hajmo reći zapovjedništvom ili direktno je nadležna je Županija primorsko-goranska u kojoj opet vlada SDP, župan Komadina. I pogledajmo što piše u nalazu. Prihodi od 625000 kuna nisu evidentirani, tj. nemaju račune za taj iznos. Nakon toga imamo stornirano 18 računa u iznosu 942000 kuna stornirano. Za 219000 kuna nisu provedeni postupci javne nabave. Postavljamo si pitanje što rade državne institucije? Zašto ovo ne smeta županu Komadini koji ga može smijeniti drugi dan ako to želi i ako mu to smeta. Ne, znate kakva bi bila reakcija dotičnog ravnatelja Lučke uprave kad su ga novinari pitali što vi mislite o ovom nalazu revizije? Rekao je da on ovom nalazu revizije ne vjeruje da će on uzeti privatnu revizorsku kuću i da će on utvrditi što je istina od svega toga, a što nije. Pa hoćemo li se tako ponašati zaista u prostoru gdje se bavimo sa sredstvima koja su javna, da omalovažavamo nešto što je državno, što je određeno da se bavi sa revizijom i kažemo uzet ćemo neku privatnu koja će napisati ono što mi hoćemo. Da li je to način ponašanja onih koji su nam govorili da su oni Bundes liga, da su oni ti koji znaju kako se treba ponašati, što je to prihvatljivo za ovo društvo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Slažem se kolega Borić, od 14 lučkih uprava koliko ih je posjetio Državni ured za reviziju 2013. godine četiri su na području vaše županije, onda na području Primorsko-goranske županije. Niti jedna ustanova nije poslovala tako da bi dobila bezuvjetno mišljenje. Malo mi je to baš čudno, ali evo dobro je, nisu sve dobile nepovoljno mišljenje. Ali jedino nepovoljno mišljenje upravo dolazi iz PGŽ-a, tako da o tome i o tome treba reći. Naime, kad govorimo o nepovoljnom mišljenju onda nema niti jednog segmenta financijskog poslovanja u Lučkoj upravi Rab koji može dobiti pozitivnu ocjenu. To je isto malo, sam rekao da se čudim da može neka javna ustanova od županijskog značaja 17 godina postojati i da ovako dobije nepovoljno mišljenje. To je, a tim više ako se sjećam upravo je ta Županijska lučka uprava bila neposredno pod nadzorom tadašnjeg zamjenika ministra pomorstva koji je prije toga bio gradonačelnik Raba, pa onda još sve zajedno ovakvo poslovanje treba gledati u jednom drugom spektru. Pa evo toliko.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Državne revizije ja vas sve pozdravljam. Želim vam još jedan put čestitati na i ovom nalazu koji je vrlo stručno i vjerodostojno napravljen kao i svi ostali nalazi u svim institucijama nad kojima ste vršili nadzor. Prije svega želim reći da će MOST nezavisnih lista podržati vaše izvješće. Međutim, kako se kolega Branko Bačić referirao na rad gotovo svih lučkih uprava ja neću sada analizirati one nepravilnosti koje su utvrđene. Želim samo još jedan put pledirati na sve vas zapravo da promijenimo praksu u našem radu jer gotovo sve naše rasprave budu konstruktivne i kvalitetne međutim bez ikakvih zaključaka i preporuka za rad tih državnih uprava pa ću još jedan put ponoviti naš apel da sve te neodgovorne ravnatelje kojih ima u raznim institucijama na području RH na jedan određeni način privedemo u Hrvatski sabor pa da nas oni izvijeste o svim ispravljenim nepravilnostima. Dakle, da se u praksu Hrvatskog sabora pored izvješća o obavljenim revizijama uvede i izvješće o ispravljenim nepravilnostima. Pa ćemo onda smjenjivati sve te ravnatelje neodgovorne sve dok ne budemo na čelu državnih institucija imali profesionalne i najkvalitetnije kadrove. Ono što želim reći što se tiče samih lučkih uprava da me malo žalosti što su naše najveće lučke uprave sa svojim najvećim prihodima koje ostvaruju prvenstveno od lučkih pristojbi i naknada za koncesiju, a to su Lučka uprava Rijeka, Zadar, Split i Dubrovnik uopće nisu koristili sredstva europskih fondova za razliku od malih riječnih lučkih uprava koje želim ovom prilikom pohvaliti. To su Lučka uprava Slavonski Brod, Lučka uprava Vukovar i Pula koje su koristile doduše u neznatnim iznosima ali imaju iskustvo korištenja europskih fondova koje je jako dragocjeno. Iz tog izvješća se vidi da je gotovo 290 milijuna kuna koje su investirane u 2013. godini samo 478 tisuća kuna ako se ne varam na neki način utrošeno odnosno osigurano iz europskih fondova. Mislim da je to jedan poražavajući podatak, pogotovo kada znamo koliko su izdašni europski fondovi, pogotovo oni fondovi koji se odnose na promet i prometnu infrastrukturu jer da imamo kapacitirane ljude ne samo u lučkim upravama nego po svim razinama i u razvojnim agencijama i u ministarstvima. I da postoji sinergija u njihovom djelovanju mislim da bi danas bili u situaciji da ne moramo niti rasprodavati niti koncesionirati državnu imovinu na duge rokove. Iako evo s obzirom na tu situaciju kakvu imamo i stanje je takvo kakvo je ja želim pohvaliti jedan projekt u Dubrovniku. Evo koliko imam informaciju neki dan je u Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture potpisan predugovor o koncesiji za gradnju i korištenje putničkog terminala u Gružu. To je projekt vrijedan gotovo 100 milijuna eura, odvija se u Dubrovniku. To područje će se koncesionirati na 40 godina. Međutim, evo izražavam žaljenje što i naša Lučka uprava Dubrovnik tijekom svih ovih godina nije imala ni mogućnosti ni kadrove ni situaciju da ulaže više u svoju infrastrukturu jer kažem taj prihod od koncesija je izdašan međutim profit koji nam ostvaruju strane kompanije se nažalost ne troši u Hrvatskoj, taj profit koji ostvare na našoj državnoj imovini oni reinvestiraju negdje drugo po drugim zemljama okruženja. Evo, ja vam zahvaljujem i još jedan put MOST nezavisnih lista će podržati ovaj izvještaj.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kristić očigledno niste dobro pročitali materijale jer ta lučka uprava koju vi hvalite, Lučka uprava Dubrovnik, osim što je potpisala taj ugovor izgradila je prije veliki putnički terminal i to su projekti koje ne može napraviti jedna Vlada, to su projekti koji se prenose s jedne Vlade na drugu i to je ok. Ali koristila je i fondove EU. Samo nije bila u prilici da koristi izdašna sredstva ali je koristila ono što je mogla.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Mi govorimo dakle o Izvješću Državne revizije za 2013. godinu u kojem nije bilo korištenja europskih fondova od strane Lučke uprave Dubrovnik, ako ih je koristila ja mislim ne samo za Dubrovnik nego i za sve ostale lučke uprave bio sam vrlo jasan u svom izlaganju da je to poražavajuće koliko su se ta sredstva koristila. A sam projekt, za projekt još nije potpisan ugovor, potpisan je predugovor. Nadam se da će se taj proces prilagodbe do potpisivanja ugovora brzo završiti i da će se ugovor potpisati jer tim projektom će i grad Dubrovnik i Dubrovačko-neretvanska županija dobiti konačno home port, dosada je naša Luka Dubrovnik bila port of call, to znači da ćemo dobiti svu pripadajuću infrastrukturu i hotele i trgovačke lance i ostale sadržaje koje treba imati jedna luka koja želi biti home port, a to će biti i dodatni doprinos i dodana vrijednost cjelokupnom hrvatskom turizmu. Hvala.
Hvala. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji lučkih uprava nalazeći da je ovo izvješće napravljeno objektivno, kompetentno, stručno pa evo još jedna pohvala iz Kluba zastupnika SDP-a. O financijskim izvještajima i poslovanju lučkih uprava za 2013. godinu kao što je već bilo rečeno, a mislim da trebamo to ponoviti kako bi i zapamtili izraženo je 6 bezuvjetnih, 7 uvjetnih i 1 nepovoljno mišljenje. Naši građani trebaju poštivati svaki zakon. Lučke uprave prije svega dužne su poštivati ove zakone i to je nešto što gleda revizija da li su poštivane ove odredbe. Naime, kriteriji za ocjenu istinitosti i vjerodostojnosti financijskih izvještaja i poslovanja, pravilnosti stjecanja prihoda i ostvarenja rashoda proizlaze iz propisa koji se primjenjuju u poslovanju lučkih uprava. Zakon o plovidbi lukama unutarnjih voda, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, Zakon o javnoj nabavi, Uredba o upravljanju i voženju poslova lučkih uprava unutarnjih voda, Uredba o računovodstvu neprofitnih organizacija i Pravilnik o kriterijima za određivanje lučkih pristojbi. Zaista nema puno, nema previše tih propisa. Uvidom u izvješće utvrđeno je da imamo dakle 6 bezuvjetnih, 7 uvjetnih i 1 nepovoljno mišljenje to je Lučka uprava Rab. Revizijom su utvrđene slijedeće nepravilnosti neke koje se izdvajaju od mnogobrojnih i koje se često ponavljaju kod mnogih lučkih uprava financijskim planovima nisu planirane neke vrste prihoda te postoje značajnija odstupanja prihoda i rashoda koji kasnije su doživjeli svoju izmjenu. Kod računovodstvenog poslovanja utvrđene su nepravilnosti kod evidentiranja poslovnih događaja u poslovne knjige, zaključivanje poslovnih nakon propisanog roka, evidencija putnih naloga nije ispravna i slično. Neke lučke uprave mimo propisa naplaćuju lučke pristojbe. To je nedavno bilo i kazneno djelo protupravne naplate i mi naše građane u svakom slučaju i korisnike treba zaštiti od toga i klub SDP-a će sigurno reagirati i u Kaznenom zakonu kako bi zaštiti građane od različite protupravne naplate koja je tajanstveno unazad desetak godina nestala iz našeg kaznenog zakonodavstva. Jedna lučka uprava isplaćivala je stimulacije i pojedinim zaposlenicima bez ikakvih kriterija, bez ikakvog plana, na kraju krajeva bez ikakve osnove. Pojedine lučke uprave nisu imale plan nabave, odnosno izmjene takvog plana a pojedine lučke uprave nisu izvješće o javnoj nabavi dostavile tijelu nadležnom za sustav javne nabave. Gledano kumulativno lučke uprave obuhvaćene ovim izvješćem njihovi prihodi u ukupnosti iznosili su ok 284,5 milijuna kuna a rashodi oko 218,5 milijuna kuna. Višak prihoda od oko 74, 75 milijuna kuna iskazalo je 11 lučkih uprava a manjak 3 lučke uprave u iznosu od oko 100, u iznosu od oko 8,5 milijun kuna. Također uvidom u izvješće utvrđene su nepravilnosti u izvješćima lučkih uprava koje su pod nadležnosti Županijskih lučkih uprava dok su izvješća za javne lučke uprave uglavnom bezuvjetna. Kad smo već kod toga kako su, koliko su uredno pojedine lučke uprave i kako su poslovale a nastavno ono što je naš kolega govoreći u ime kluba MOST-a što mi se posebno svidjelo rekao i to nam mora biti jedini kriterij. I ja upravo vjerujem kolegama iz MOST-a koji su to i u svojoj kampanji i pogotovo sada prilikom ovdje govoreći o reviziji poslovanja lučkih uprava posebno to također apostrofirale da ljudi koji su zaista, kojima je pružena prilika da vode lučke uprave to radili profesionalno, zakonito i to je najbolji kriterij da su dobili bezuvjetnu ocjenu. Zbog toga jako žalosti najava iz HDZ-a na području Grada Zadra gdje se javno prijeti gospodinu Biliću koji vodi Lučku upravu Zadar koji je dobio bezuvjetnu ocjenu da čim dođe HDZ na vlast da će biti smijenjen. Ja vjerujem da je to rečeno u nekom zanosu i da to mi nećemo dozvoliti. Kao što je kolega kada je govorio u ime kluba HDZ-a gospodin naš kolega Bačić napomenu i aktivnosti mislim da je možda i prigoda iako govorimo o reviziji, o izvješću reći i koliko i čime se ustvari i s kojim problemima, kojim prihodima i koja su ulaganja bila u našoj lučkoj upravi. Evo dozvolite vrlo kratko da je Lučka uprava Dubrovnik da je u njoj, da je u nju uloženo preko 32 milijuna eura, u Lučku upravu Ploče investicija od 130 milijuna eura, Lučka uprava Split s projektom obnove infrastrukture u Splitu iznosi oko 24 milijuna eura, Lučka uprava Šibenik koja je zaista u 2012. godini zatečena u katastrofalnom stanju zbog kašnjenja s radovima evo u nju je uloženo gotovo 2 milijuna eura, Lučka uprava Zadar ako to možete zorno vidjeti u ovoj tablici dakle u Lučku upravu Zadar uloženo je najviše 195 milijuna kuna i to je nešto što ohrabruje s obzirom da se prethodnih godina o tome govorilo a da se nije puno ulagalo. Evo još da, uglavnom da ne ponavljam ono što su prije kolege rekle klub SDP-a podržava ovo izvješće i zahvaljuje na takvo objektivnoj, objektivnom uvidu i ohrabrujemo i za slijedeći rad de tako nastavite. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je niz replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegica je naglasila da će stati u zaštitu građana zbog protupravnih naplata i ostalih protupravnih radnji koje su na štetu građana što je dobro, znači što je dobro. Nakon 4 godine što ste otišli sa vlasti, a i prije su bili na vlasti, dala je čak rok da je 10 godina unazad, desetke godina da se radilo, bravo, znači bravo još jednom bolje ikad nego nikad. U konačnici bolje to shvatiti i u oporbi nego kad ste na vlasti. I što se tiče Zadra i ostalih lučkih uprava naravno da je meni drago što se Zadar razvija, što ima dosta izlaza sa autoputa, šta su neki drugi krajevi zaboravljeni. A iznimno mi je drago jer sam Dalmatinac baš što se Zadar razvija međutim odlično ste baš vi gospodine Kalmeta igrali dupli … [[Govornik se ne razumije.]] za svoj kraj tako da nemate šta žaliti baš da je Zadar ostao negdje za, u najmanju ruku ako vi kažete da je manje se ulagalo u Zadar, međutim … … [[Upadica se ne čuje.]] tako, je. Prema tome i prema ovim lučkim upravama što vi govorite znači da je … [[Govornik se ne razumije.]] srazmjer ulaganja u Zadar i recimo u Splitsko-dalmatinsku županiju da bi to, koja je puno veća županija da bi bio veliki razmjer. Samo u Zadar, neću reći u Zadarsku županiju šta je meni iznimno drago. Znači nema … [[Govornik se ne razumije.]] kada nema izlaz na autoput, posebno je i to drago. A recimo Cetinska krajina danas 60 tisuća stanovnika doslovno treba ići makadamskom cestom i ostali krajevi Lika i tako. Evo, hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Najprije kolega vam se još jedanput želim osvrnuti na ono što ste posebno zapazili u mom izlaganju kada sam govorila u ime kluba SDP-a da ta protupravna … [[Govornik se ne razumije.]] koja se događa i ona se događa u svim segmentima u našem kaznenom zakonodavstvu oduvijek je postojala unazad nekoliko godina, zaista to je trebalo promijeniti ali kako je bilo značajnih izmjena u kaznenom zakonodavstvu to smo sada upravo i primijetili i vjerujem da ćemo u tom smislu imati i podršku jer to je nešto što se tiče svakog građanina. A mislim da je to nekakvo kada su se događale velike izmjene u kaznenom zakonu to tajanstveno bilo nestalo ali ja vjerujem na čiji lobij, velikih kompanija pogotovo teleoperatera i tako. Međutim, sada je druga tema pa ću se osvrnuti i još na ovo, davno je bilo kada smo mi završili autocestu još u onom prvom koalicijskom našem vladanju od 2000. godine i nažalost kasnije također su se gradile autoceste, međutim tri do četiri puta skuplje nego što je to radila koalicijska vlast. Ulaganja, možda ste krivo shvatili, ulaganja u zadarsku luku su najveća a to sam posebno apostrofirala što se često prozivala bivša Vlada da su svi projekti stali. Nikada veća nisu bila ulaganja i to je sada ovdje zorno prikazano iz izvješća revizije. Međutim, unatoč što su ogromna ulaganja pristupilo se i racionalno tako da se ne gradi tamo upravna zgrada koja je bila zamišljena kao babilonska kula nego nešto, možda čak i za prvu ruku što je zaista primjereno ali sigurno da će doći i u tom smislu do nečega što zaista zadarska luka u pogledu upravne zgrade treba i zahtjeva sve u cilju zadovoljenja potreba putnika a ne nečijih megalomanskih političkih ideja. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Antičević-Marinović, kažete da je lučka uprava Zadar i njezin ravnatelj Emil Bilić da su dobili bezuvjetno mišljenje pa da ocjenjujete izjave lokalnih čelnika HDZ-a da će se njega smijeniti, da je to rečeno u pobjedničkom zanosu nakon parlamentarnih izbora. Ja bih vas podsjetio da ste vi u pobjedničkom zanosu 2012. godine smijenili preko 5 tisuća ljudi a među njima i gospodina Tomislava Batura ravnatelja lučke uprave Ploče koji je 2011. dobio bezuvjetno mišljenje. Prema tome onako kako ste vi sudili nama možete očekivati da bi se trebalo suditi i vama na isti način po istim kriterijima. Ali ja vjerujem da će se ocjenjivati rad svakog ravnatelja lučke uprave pa i na temelju ovog, na rad Državnog ureda za reviziju. A što se tiče ulaganja u Gaženicu, vi jako dobro znate kada je taj projekt ugovoren, kada je taj projekt osmišljen, kada su potpisani krediti za njegovu realizaciju, to su najmanje kamate za bilo koji kredit koji se razvijao u Republici Hrvatskoj. Ali ja bih samo podsjetio na riječi tadašnjeg ministra u vašoj Vladi gospodina Hajdaš Dončića koji je rekao na početku mandata da je luka Gaženica amoralan, štetan za državu štetan projekt kojega trebamo odmah raskinuti na početku mandata. Na sredini mandata kaže ministar projekt je financijski prenapuhan. U drugoj polovici mandata kaže luka Gaženica je potreban, dobar i koristan projekt. A u kampanji za parlamentarne izbore prije par mjeseci kaže luka Gaženica je sjajan projekt, luka radi, kruzeri pristaju, to je hrvatski nacionalni projekt. Prema tome evo toliko o vašem odnosu prema luci Gaženica koja je za nas uvijek bila jedan od najboljih projekata u hrvatskom pomorstvu kojega treba dovršiti a kojega ste evo, na koji ste se način vi odnosno vaša Vlada odnosila prema projektu Gaženice. I još usput zamjerate našim lokalnim čelnicima o takvim izjavama, ja vjerujem da je zbog njihovog rada i gradske uprave Zadar proglašen najboljom točkom destinacijom u ovoj godini u konkurenciji vrlo poznatih i turističkih gradova … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovoriti će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa sada sam vam rekao da ćete odgovoriti.
Kolega 2003. koncem otvoren je taj projekt ondašnje koalicijske vlasti. Dakle ta vlast ga je započela i dovršila. Istina je vi ste o tome puno više govorili, mi smo puno više radili. Svake izbore ste se tamo naslikavali ali tom projektu megalomanskom nikada nije bilo, niti se bio ni nadzirao kraj. I kao što smo obećali počeli smo ga i dovršili smo ga. I Zadar je zaista dragulj i o tome dozvolite ipak da nešto više znam nego vi. Međutim, svatko je pozvan da ga hvali i ja vjerujem da ste doprinijeli upravo da Zadar bude ta destinacija najbolja u Europi. Kada govorite da ćete se isto tako ponašati jer da smo mi smjenjivali ljude koji su imali bezuvjetno mišljenje, drugim riječima, ovdje najavljujete zakon "oko za oko, zub za zub". I čak bi i to i ne neočekivano od vas ali ni takav primitivni zakon ne bi se mogao ovdje vis a vis nas primijeniti jer bivši direktor, ravnatelj Lučke uprave Ploče nije smijenjen nego mu je istekao mandat. A vi gospodine Bačiću navješćujete i ovdje pa kad govorite, umjesto da govorite onima koji su dobili nepovoljno mišljenje vi dvije, tri minute govorite o onima koji su dobili bezuvjetno govoreći da i tu ima prostora da se napreduje. Izvolite samo pokušati smijeniti ovakvog ne samo ovog, nego sve ljude koji su čestito radili svoj posao što će vam reći koalicijski partner.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Petra Škorića.
Hvala lijepa. Pa evo na dio pitanja odnosno replike je već odgovorio kolega Bačić, ali evo poštovanoj zastupnici Ingrid Antičević Marinović repliciram zbog evo izjave i pokušaja praktički zloupotrebe ove točke dnevnog reda radi kadroviranja, dakle i općenito izjava da neće dopustiti promjene u vodstvu bilo koje tvrtke. Uvažena zastupnice, poznat je način izbora kadrova na dužnosti ravnatelja javnih ustanova. Ja vas samo podsjećam prije četiri godine ovdje imali dopis vaša vlast je odmah po preuzimanju posla svim upravama javnih poduzeća u Republici Hrvatskoj svim članovima nadzornih odbora dopis sa zahtjevom jednom jedinom točkom pozivom na članak 6. i članak 7. o primopredaji vlasti molimo postupite u skladu sa Zakonom o primopredaji vlasti. Ja vas pitam zašto to pravo danas ne dopuštate ovoj vlasti ili mislite vi kad ste smjenjivali, vi kad ste mijenjali da ova vlast na to isto nema pravo. Naravno da će se gledati rezultati, naravno da će se to ocjenjivati i onaj tko ima zapažene rezultate ova vlast će voditi o tome računa. Međutim, shvatite konačno da ste vi oporba, a da smo mi vlast i pustite vlast da radi svoj posao. Hvala.
Odgovorit će uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Mi vama puštamo da radite, ali vi ne radite pa nema nikakvih, pa se mi bavimo ovim izvješćima još od dvije godine unazad. Treba razlikovati poštovani kolega sad ste zastupnik, treba razlikovati Zakon o primopredaji vlasti i koji su akti vladanja i koje vi smjenom vlasti popunjavate mjesta. To nije upitno i to radite, samo mi želimo da to još brže radite. A drugo je, osobe koje su došle putem natječaja, to morate razlikovati i tu treba onda, to je ono oko čega se mi konačno jedan put moramo dogovoriti. Uvijek su neki imenovani za vrijeme neke vlasti. I one koje ste vi imenovali kada smo mi bili došli koji su ostali kada ste se ponovno vratili one 2004. godine prvi ste im dali otkaz, jer ste ih smatrali nelojalnim. Treba konačno početi gledati koji su to kriteriji, a ovo vam je najbolji kriterij kako je netko radio. Ja mislim da kvalitetni, dobri ljudi svakoj vlasti su poželjni.
Sljedeća replika biti će uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice Aničević Marinović u svom izlaganju rekli ste da je gradonačelnik grada Zadra Božidar Kalmeta i potpredsjednik Hrvatske demokratske zajednice u predizbornom afektu najavio smjenu ravnatelja Lučke uprave Zadar, gospodina Bilića. Ne slažem se sa vama. Mislim da to nije rečeno u afektu, da je to pomno smišljen plan, jer gospodin Kalmeta je u listopadu 2015. godine meni na sjednici Gradskog vijeća kada sam ga pozvala da ide sa mnom u luku Gaženicu budući da zaobilazi i ministre i luku Gaženicu, jer je ova Vlada otvorila luku Gaženicu u srpnju dvije tisuće i puštena je dakle luka Gaženica u promet. On je rekao, citiram: "Ja ću u Gaženicu otići nakon 8. studenog i budite uvjereni da me tamo neće dočekati Bilić." misleći na ravnatelja Lučke uprave Zadar. Dakle, to je po prvi put da ovako na jedan bahat način se javno objavljuje i najavljuje smjena, samo ne znamo to ćemo vidjeti, dakle u budućnosti je li razlog smjene činjenica da je to ravnatelj koji je dobio bezuvjetno mišljenje revizije i posluje, dakle besprijekorno. Ili razlog tomu leži u činjenici da je ova Vlada u tri godine uložila četiri puta više negoli HDZ-ova Vlada u ovaj projekt. Konkretno 807 milijuna kuna, a možda se pravi razlog krije u tome što je došlo do revizije projekta gdje se zapravo zgrada terminala koja je još jedina ostala za gradnju njena cijena se spustila za čak 300% u odnosu na prvo planirani megalomanski projekt na koje smo navikli od uvaženog ministra Kalmete u njegovom mandatu i u cestogradnji i u nekim drugim projektima po računu onom, po onoj staroj poslovici pola pijem, pola šarcu dajem. Mislim da je ovo treće zapravo pravi razlog. Osporavao je taj projekt unatoč tome što bi to trebao biti projekt koji je generator gospodarskog razvoja. Međutim, očito razlog za to leže u nekim provizijama ili nekim dilovima koji na kraju neće moći biti realizirani zbog toga jer ovaj projekt treba biti završen i bit će završen zahvaljujući prošloj Vladi gospodina Milanovića ali u realnim okvirima jer ipak to plaćaju hrvatski građani. I novi projekt odgovara potpuno svim europskim standardima, samo što je kažem 300 posto jeftinije od onog što je zamislio Kalmeta i njegova svita.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Poštovana kolegice, voljela bih da sam ja u pravu ali bojim se da će prije biti da ste vi u pravu. Na žalost evo ja se već odnosno ne znam ili na sreću 16 godina bavim politikom. Do tad sam 20 godina bavila odvjetništvom, pa onda želim do kraja vjerovati da nisu stvari tako crne i da će prevladati razum i argumenti.
I zadnja replika ona uvažene zastupnice Nade Turine Đurić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja bih se referirala na neke dijelove rasprave kolegice Antičević. Složili bi se mi u HNS-u, ja osobno isto tako da je apsolutno neprihvatljivo da pojedine lučke uprave, u ovom slučaju neke od njih, odnosno jedna od njih je dobila i neuvjetno mišljenje, rade ustvari protuzakonito, nezakonito i da osnivači tih lučkih uprava a zna se tko su uistinu bi trebali postupati odnosno učiniti nešto da izvrše pritisak odnosno da se situacija i sasvim konkretno promijeni. Inače u protivnom ako se takve stvari ponavljaju onda je jedini put da se znači ne oslonimo samo na to da će eventualno Državno odvjetništvo ili netko drugi intervenirati po takvoj reviziji nego da i znamo koje je postupanje. Međutim ono što evo sad u ovoj raspravi se dogodilo po ovim replikama, a to je da se ustvari ne govori više o reviziji nego se govori o tome koga bi trebalo smijeniti i kako. Mislim da kad bi sve vlasti dosada a najviše na vlasti su bili ipak kolege iz HDZ-a da su sve vlasti dosada uvažavale mišljenja revizije, a pogotovo ustanove, institucije koje su bile pod revizijom, znači sve one negativne stvari koje su uočene da su bile ispravljene tokom godina mi vjerojatno danas ne bi imali o čemu razgovarati. Pa bi se više trebali fokusirati na to da svi zajedno inzistiramo na tome da bez obzira na političke boje svi rade po zakonu i zakonito, a manje o tome tko je bio bolji ili lošiji jer evo stjecajem okolnosti se dogodilo da je upravo iz nekih područja i prostora gdje je određena opcija na vlasti su upravo te neke institucije bile pod revizijom. Ono na što sam još samo htjela skrenuti pozornost neki veliki projekti nisu realizirani ali gospodin Bačić isto tako zna jer moram se osvrnuti kratko zna da za puno tih projekata i učinkovitost lučkih uprava je ustvari krivo to što cijeli dugi niz godina ni ona bivša vlast a ni ona pretprošla vlast nisu donijele Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji bi trebao značajno ubrzati investicije na tim prostorima.
Hvala. Odgovorit će uvažena, a nije se javila. Dobro. Sljedeći će pojedinačno, sad smo na pojedinačnoj raspravi, sljedeći će govoriti uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Danas razmatramo Izvješće za 14 lučkih uprava od ukupno 29 koliko je RH imala 2013. godine ili možda 33 kao što je tvrdio gospodin Bačić. A nažalost ono što je bitno da s ovim izvješćem je obuhvaćeno poslovanje lučkih uprava od prije 3 godine i mislim da bi ubuduće trebalo ovako važni materijali doći ažurnije na raspravu u Hrvatski sabor. A u vezi financijskog poslovanja lučkih uprava Državna revizija kao što ste čuli izdala je 6 bezuvjetnih mišljenja, 7 uvjetnih mišljenja i 1 nepovoljno mišljenje što je u odnosu negdje oko 2 na prema 3 u korist uvjetnih i nepovoljnih mišljenja. Revizijom su utvrđene nepravilnosti i propusti u gotovo svim segmentima poslovanja, a koji se odnose na sustav unutarnjih kontrola, planiranje, računovodstveno poslovanje, prihode, rashode, programe i projekte te postupke javne nabave. Izrečena mišljenja i nalazi u većini lučkih uprava nisu zadovoljavajući bez obzira o kojoj vrsti i težini propusta se radi. No ovakvo izvješće naravno da ćemo prihvatiti jer ono odražava stvarno stanje financijskog poslovanja u tim lučkim upravama koje su utvrdili stručnjaci u čiju stručnost i objektivnost ne dovodimo u pitanje. Ali ono što želim posebno istaknuti hrvatskoj javnosti da kad govorimo o poslovanju lučkih uprava moramo jasno naglasiti da su to uprave u državnom i županijskom vlasništvu i njihova imovina je imovina RH. A ta imovina je iznimno značajna. Samo ovih 14 lučkih uprava gospodari imovinom nešto manjom od 4 milijarde kuna, odnosno 3 milijarde 993 milijuna kuna i upravo zbog te činjenice smatram da ova revizija otvara pitanje kako se zapravo gospodari tim velikim kapitalom naše države. Ako je suditi po izvješću revizije zaključak je da se tim velikim kapitalom Hrvatske države gospodari dobro i takav veliki kapital zapravo ostvaruje mali prihod. U 2013. godini ukupan prihod lučkih uprava bio je 284 milijuna 660 tisuća kuna. Od toga su donacije bile 99 milijuna i 700 tisuća kuna, tako da su vlastiti prihodi bili 184 milijuna i 965 tisuća kuna. To je upravo ono što ne želimo da se događa kod gospodarenja našom državnom imovinom. Jer to bogatstvo treba svakako biti na usluzi građanima, na usluzi svim korisnicima usluga ali mora biti od koristi kako proračunu lučke uprave tako i državnom proračunu jer oni su izdvojili značajna sredstva za realizaciju tih projekata. Zato poslovanje lučkih uprava treba racionalizirati njihove uprave, odnosno ravnatelji moraju tražiti način kako učinkovito prihodovati, kako staviti svu imovinu predviđenu za gospodarsku djelatnost u funkciju, više ulagati u razvoj, kvalitetnije i detaljnije planirati o čemu su kolege govorile i prije jer ti projekti se ne planiraju dobro tako da se probijaju rokovi i dolazi do značajnih financijskih troškova i na kraju smanjenja benefita. A bitno je i ono što je jako bitno za takve projekte da oni moraju biti u konačnici samoodrživi. U nastavku svog izlaganja bih se osvrnuo na lučke uprave na unutarnjim plovnim putevima. A kada govorimo o njima važno je istaći da je bivša Vlada Republike Hrvatske 24. lipnja 2015. godine uputila mišljenje predsjedniku Hrvatskog sabora koje se odnosi na ovo financijsko izvješće odnosno reviziju ovih financijskih izvješća. Tadašnja Vlada je bila mišljenja da se u izvještaju trebalo zasebno promatrati lučke uprave na unutarnjim plovnim putovima te lučke uprave koje se nalaze na moru i to iz razloga kaže se što djelokrug rada ovih lučkih uprava, ustrojstvo i zakonodavni okvir u kojem one posluju ne može se promatrati kao jedinstvena cjelina. Po tom mišljenju zapravo možemo zaključiti da je upravo ta bivša Vlada kontradiktorna sama sebi jer ona je sama sebi stvorila taj problem prije 4 godine i ukinula Upravu za unutarnju plovidbu i pripojila je Upravi za pomorstvo. Bez obzira što je Hrvatska podunavska zemlja hrvatska mreža unutarnjih vodnih putova sada je nažalost potpuno neiskorištena. Ta mreža unutarnjih vodnih putova treba biti i predstavljati značajan dio nacionalnog bogatstva Hrvatske i zato moramo krajnje smišljeno i racionalno pristupiti u budućem razvoju i gospodarenju vodama u ovom smislu se misli na unutarnje plovne putove. Ali zbog činjenice da smo istovremeno i pretežno jadranska i mediteranska zemlja orijentirana moru i pomorskom prometu unutarnja plovidba je u posljednjem četverogodišnjem razdoblju imala sekundarni značaj u provođenju politike a time i nisku razinu prioriteta u realizaciji planova i ostvarenju ciljeva. Pa je time stanje u ovom sektoru značajno lošije nego u našem okruženju a poglavito u zemljama EU. Unutar nekih lučkih uprava nalaze se velike gospodarske zone koje mogu služiti za prekrcaj tereta ali kako i razvoj industrije. I upravo tim zonama u koje je država uložila značajna sredstva država mora i treba graditi svoju investicijsku budućnost i te gospodarske zone u lučkom području treba odmah staviti na raspolaganje industrijskim, energetskim i uslužnom kapitalu kako bi se državna imovina stavila u funkciju javnog interesa. Tako bi lučke uprave a i lokalna samouprava stekla izvor prihoda za financiranje vlastitog poslovanja ali i za gradnju lučkih građevina iz svoje nadležnosti. Navest ću primjer Lučke uprave Slavonski Brod koja je uložila značajna sredstva u formiranje gospodarske zone u luci Slavonski Brod. Ta zona je sada veličine 100 hektara također pronašla dobar dio investitora koji žele u toj zoni investirati i plaćati troškove koncesijske naknade. Međutim, svjedoci smo jednog lošeg primjera da investitor privatnog kapitala za vrlo vrijedan projekt godinama pokušava ishoditi dozvolu za gradnju. U razvoju projekta ishođena je lokacijska dozvola s koncem 2013.godine ali koja je u svom sadržaju imala protuzakonite odredbe na što je investitor ukazao nadležnom ministarstvu s prijedlogom da se te nezakonite odredbe uklone iz lokacijske dozvole na što se ministarstvo oglušilo, investitori pokrenuli upravni spor i nakon 2 godine u siječnju 2016.znači nedavno donešena je presuda u kojoj je usvojen tužbeni zahtjev u cijelosti. A teren za izgradnju tog objekta je pripremljen, studija utjecaja na okoliš je prošla javnu raspravu, privatni investitor je uložio značajna sredstva u razvoj svojeg projekta i ono što je važno znači državi je uplaćivao koncesijsku naknadu 5 godina a u biti ta država mu je istovremeno nije dozvoljavala ili otežavala gradnju njegovog objekta. Naime riječ je o izgradnji Termoelektrane i toplane snage 500 megawata a naslov na taj projekt bi se u sklopu gospodarske zone radila i tvornica Bioetanola i tvornica stočne hrane a također je ovdje važno napomenuti da se realizacijom tog projekta očekuju brojni benefiti za lokalnu zajednicu i jedno od najsiromašnijih županija RH. Očekuje se otvaranje više stotina radih mjesta, Grad Slavonski Brod kako i okružje u krugu 15 kilometara dobilo bi jeftinu toplinsku energiju, povećale bi se potrebne za cestovnim i željezničkim transportom, povećale bi se godišnji prekrcaji roba, angažirale bi se značajne poljoprivredne površine za uzgoj kukuruza za potrebe tvornice Bioetanola a da ne govorimo o značajnom porastu pratećih i uslužnih djelatnosti koji dolaze sa ovakvim mega projektima. Žao nam je što prošla Vlada nije podržala ovaj projekt jer je on zasigurno strateški projekt i nada za oporavak gospodarstva županije sa najnižim BDP-om u državi. Zato pozivam ovu Vladu RH da se uključi više u ovaj projekt kako i ostale projekte u lučkim upravama, ubrza njihovu realizaciju i iskoristi najbolje što može resurse koje ima te na taj način osigura prihode lučkim upravama da iste mogu vlastitim prihodima otplaćivati, obaveze po kreditima za koje su zadužene, podmirivati svoje troškove unutar lučke infrastrukture i graditi novu. A zasigurno će to doprinijeti i velikim benefitima lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Čosić, s pravom ste odvojili poslovanje lučkih uprava riječnih od onih morskih. Dakle to su potpuno dvije odvojene djelatnosti, zbog toga i u ministarstvu su bile svojedobno dvije uprave, jedna za pomorsko druga za unutarnju plovidbu. I ta uprava za unutarnju plovidbu je itekako brinula i skrbila o lukama, riječnim lukama u Hrvatskoj. Na taj način je ukinuta a to vi jako dobro znate i to je dio vašeg djelokruga posla, ukinuta je i Agencija za održavanje plovnih puteva a koja je agencija bila potencijalni investitor za obnovu i rekonstrukciju rijeke Save bez čije obnove nema dobre i kvalitetne luke Slavonski Brod. I druga stvar, činjenica je također da sama lučka uprava koja funkcionira na principu korištenja obale a da nema s druge strane u zaleđu poduzetničku zonu ne može ni ostvarivati od velikog kapitala koji je preko 3 milijarde imovina lučkih uprava, veći prihod od 280 milijuna kuna, a ako oduzmemo donacije koje ste spomenuli to je dakle 150 milijuna kuna, odnosno 110 milijuna kuna. Dakle tako veliki, tako velika imovina koja je u, kojom upravlja lučka uprava ne može ni postignuti veći dohodak ukoliko se oslanja samo na korištenje obale, nego što ste vi rekli mora se razviti poduzetnička zona. Zato i mene moram reći čudi da bivša Vlada je zaustavila tako reći zaustavila veliki projekt izgradnje termoelektrane na plin u Slavonskom Brodu odnosno na lučkom području Lučke uprave Slavonski Brod. Da je zbog uvjeta koji su bili u lokacijskoj dozvoli morao investitor ići s pravom u tužbeni zahtjev koji je nakon 2 godine čini mi se usvojen u siječnju ove godine, a to ste i sami rekli. Međutim, 2 godine su nepovratno izgubljene. Jer da je tada bilo u cijelosti odgovoreno investitoru ja sam siguran da bi danas već bili svjedoci značajnih radova u Luci Slavonski Brod odnosno na području lučke uprave i na taj način bi se moglo otvoriti veliki broj radnih mjesta u Slavoniji.
Hvala. Hvala vam lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Pero Čosić.
Zahvaljujem gospodine Bačić. Naime, stanje unutarnjih plovnih puteva znate i sami da je katastrofalno loše ono se u ove 4 godine značajno pogoršalo, ne ulažu se sredstva u održavanje plovnih puteva, smanjeni su projekti u lučkim upravama, to rezultira naravno i smanjenju brodara i svega ostalog, zastarjele mehanizacije kako za održavanje rijeka tako i lučkih postrojenja jer nemaju što raditi. Ta sreća ili zamisao da se u Slavonskom Brodu napravi jedna zona od 100 hektara gdje bi se, gdje bi ta luka imala ne samo tranzitne terete već da bi ta luka imala i svoje terete koje bi onda, koje bi mogao distribuirati dalje je isto također totalno zaustavljen. I možete misliti što znači nekoliko stotina radnih mjesta posredno koje bi generirala ta termoelektrana toplana sa svojim nus proizvodima toplinom pa čak se u tome projektu spominje da bi se s tim projektom riješilo i zaštita okoliša. Naime, ta para bi mogla služiti za podgrijavanje nafte za preradu rafinerije koja se sada mazutom radi. Tako da kažem, puno toga je zaustavljeno, dvije godine je prošlo, novi događaji na tržištu energije svega se događaju ali evo sreća je koliko se komunicira po našem gradu i županiji da investitor nije odustao od tog projekta. Naravno vjerojatno će biti neki redizajn tog projekta i da će taj projekt ići sa svim onim što, pratećim sadržajima koji su predviđeni.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zastupniče Ćosić, ovdje smo već čuli da imamo 6 bezuvjetnih mišljenja, 7 uvjetnih i jedno nepovoljno. Lučka uprava Rab je primjer kako se ne smije raditi. Ali imamo i lučke uprave koje su dobile bezuvjetna mišljenja a ja ću nabrojati ovdje tri: Osijek, Vukovar i Slavonski Brod. Nažalost tri riječne slavonske luke bez jasne vidljivosti za čega su specijalizirane, pa tako ispada da su jedna drugoj konkurencija. Moramo čim prije imati jasnu strategiju odnosno užu specijalnost kako bi se i na ovaj način barem malo mogla popraviti gospodarska slika Slavonije koja je odavno već na koljenima. Otklanjanje svih administrativnih barijera počevši od lokalne do nacionalne razine zbog kojih željno čekamo investicije koje bi dobro došlo za otvaranje novih radnih mjesta, ovdje posebice mislim na luku Slavonski Brod. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Zahvaljujem. Ono što se događalo u Rabu, govorile su kolege, piše u izvješću, to se događalo prije tri godine i ja se nadam da je situacija sada sasvim drugačija. Ali ono što bih stvarno ukazao na potrebu da ministarstvo češće kontrolira rad lučkih uprava, imamo unutarnje kontrole i u ovako problematičnim lučkim upravama odnosno kada se dobije negativno mišljenje, bilo državne revizije, bilo unutarnje kontrole da te lučke uprave moraju ući u posebnu pažnju i možda svaka dva, tri mjeseca kontrolirati poslovanje, slati izvješće o tome. A o tome da naše luke nisu kategorizirane, nisu specijalizirane za određene terete vjerojatno zbog toga što je nedostatak roba na tržištu i što evo jedne luke jedne drugoj konkuriraju. Imamo luku Vukovar i Osijek koje su vrlo blizu i one se bore za svoj, svaka se bori za svoj teret jer nema u zaleđu neke, za ove tranzitne terete jer nema u zaleđu svoj teret. Mislim da svakako treba donijeti jedan jedinstveni cjenik koji će biti konkurentan, znači na europskom tržištu kod tih pretovara, iz toga svega i da se te luke specijaliziraju jer tu bi smanjili troškove, znači nabavke opreme i svega onoga što je potrebno za manevar tih luka. I mislim da je to, da se te luke moraju kategorizirati jer prije 15 godina bio sam svjedok jednom posjetu čovjeka, direktora iz Duisburga najveće riječne luke koji je rekao da podhitno te luke se moraju, moraju se odrediti za koje je tržište jer preblizu su i ako si budu konkurencija jedna drugoj, neće biti konkurentne za prijevoz, za istovar i utovar, znači manipulaciju teretom. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je izvještaj Državnog ureda za reviziju za poslovanje 14 luka. I iako je to za 2013. mislim da bi trebalo nas biti više ovdje u dvorani ali i da je interes šire javnosti za ovu temu itekako postoji. Jer ne samo da je riječ o 284 milijuna kuna s kojima su raspolagale ove uprave u svom poslovanju a znamo da … [[Govornik se ne razumije.]] zanima transparentnost poslovanja i zakonitost troška javnog novca za svaku kunu. I mislim da treba pohvaliti sve one lučke uprave koje su dobile bezuvjetno mišljenje državne revizije i mislim da je to put kako treba i ubuduće raditi. A naravno da i one koje nisu dobile bezuvjetno mišljenje treba vidjeti da li su preporuke državne revizije uvažili, da li su izmijenili i što su druga državna tijela učinile za one koji su dobili negativno mišljenje gdje su postojale određene nezakonitosti. Meni i nama u Hrvatskoj seljačkoj stranci je nepojmljivo da neka javna državna ustanova ne evidentira svoje prihode i rashode, da ih ne objavljuje u javnim dokumentima i još k tome se komotno ponaša da tokom godine, jer može se dogoditi u poslovanju da imate neke izvanredne prihode, te iste prihode u izmjenama i dopunama plana i izvještaja ne uvrsti u iste. Što je samo jedna komotnost koju si ne smiju kada je riječ o javnom novcu dozvoliti. Naravno da treba vidjeti što se to događalo kroz projekte javne nabave jer meni je nepojmljivo da ne navodi se u izvještaju gdje se to dogodilo da se nakon provedenog javnog natječaja odabranog ponuđača izmijene uvjeti ugovora, ugovore dodatni radovi koji 27% premašuju osnovni iznos investicije. Da smo mi negdje u lokalnoj upravi ili regionalnoj samoupravi samo za 2700 kuna to učinili državne institucije bi intervenirale i sigurno bi došlo do zaustavljanja te investicije i do odgovornosti osobe. Pa mene zanima i nas iz Hrvatske seljačke stranke o kojoj je investiciji riječ i zašto je do toga došlo i da li je tu šta bilo protuzakonito, odnosno da li je što poduzeto da bi se to ispravilo. Naravno da su luke na određeni način i prva destinacija i prvi doticaj sa Hrvatskom. Mnogi turisti dolaze na Jadran, pa evo raste i riječni turizam, kontinentalni turizam. Pitanje je kako se upravljalo javnim novcem? Vidimo da je bilo nepravilnosti, ali je pitanje što je s projektima koji bi doprinijeli modernizaciji istih kako bi gosti imali onu komociju koju imaju u svojim državama i kako bi mi bili konkurentni u odnosu na druge turističke destinacije, a kunemo se svi da nam je želja razvoj turizma jer on izdašno puni hrvatski proračun. I vjerujem da tu treba biti mjesta i za luke na rijekama pogotovo na one koje su dobile bezuvjetno mišljenje a to je Slavonski Brod, Vukovar i Osijek i ja im na tome čestitam. Iako prema Vukovaru treba imati poseban pijetet kao svi želimo i javno iskazujemo, ali luka Vukovar je u teškoj situaciji i pod hitno treba naći strateške partnere koji bi tamo imali utovar, pretovar roba i riješili prijem gostiju tranzitnih turista i sigurno da i grad Slavonski Brod zaslužuje bolju pažnju i luka Slavonski Brod. Jer bilo je najavljeno u ovoj kampanji da će se riješiti plovnost rijeke Save, jer postoji jedna sedrena barijera od 4 km za koju treba milijun i pol kuna. Bivši ministar nadležan za ovo područje obećao je da će se to riješiti. Na žalost nije, a da ne govorim da treba riješiti plovnost rijeke Save do Siska i Zagreba što i postoji u planovima. I naravno za nas je poseban interes izgradnja kanala Dunav – Sava, gdje u okviru Dunavske strategije i zemalja iz te regije i Hrvatska predložila ovaj projekat kao strateški i vjerujem da će se on naći u sljedećim godinama kao strateški projekt koji će doprinijeti razvoju gospodarstva Slavonije, razvoju poljoprivrede i mi na tome inzistiramo. Naravno da ovaj izvještaj nam treba poslužiti da i sami učimo gdje se griješilo, ali nas zanima i to što su institucije poduzele da bi se ove nepravilnosti ispravile, pa u svim sljedećim izvještajima mislim da bi i to trebalo biti sadržano. Evo hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabor, poštovani i uvaženi zastupniče. Spomenuli ste jednog trenutka u svom izlaganju projekte, programe i sumnju gdje je odlazio novac i sredstva. U izvješću komisije se spominje riječka Lučka uprava. Spominje se da je revizijom utvrđeno nekoliko propusta i to je tijekom programa i projekta "Gate way" projekta koji vam je poznat, koji je započet i sa kreditima Svjetske banke uz naravno garanciju hrvatske Vlade, Hrvatske države. No, nije obavljeno ili odrađeno ono što je planirano dinamikom kojom je planirano. Bili su to radovi na obnovi lučke infrastrukture, suprastrukture, rušenje, građenje skladišta i pristaništa i nabava opreme za zaštitu okoliša. To je bila namjera naravno da bi se povećao transport u Riječkoj luci. Zašto je Riječka luka bitna? Ona je početak i svršetak pan europskog 5B koridora. Dakle, to je transport roba sa Dalekog istoka do srednjeistočne Europe je za 2200 milja kraći nego transport roga do iste destinacije preko sjevernoatlantskih luka. I mogli bismo to bili možda i odraditi, ali je još jedan problem. Nizinska pruga, dakle nizinska pruga nije izgrađena. Vi ovdje spominjete datum 2004. godinu a točna istina je 2002. godina kada Mađari nude, traže, mole koncesiju nad riječkom lukom na 30 godina i gradnju nizinske pruge Rijeka – Budimpešta. To je strateška greška. Učinjena je, neponovljiva i nepopravljiva strateška greška. Jer vi znate da ovog trenutka transport roba sa Dalekog istoka obavlja se preko luke Pirej, dakle i srpskim željeznicama do Budimpešte.
Je, vrijeme je obilato prošlo, a odgovorit će vam sigurno kolega Davor Vlaović.
Hvala uvaženi kolega Kirin, hvala na vašoj replici. U potpunosti podržavam vašu raspravu da bez strateških projekata, bez razvoja luka i opremanja istih, a također i povezivanja luka sa prometnicama, sa željeznicom i svim drugim ne možemo očekivati da Hrvatska bude konkurentna na tržištu kako u smislu gospodarstva, razvoja gospodarstva, stvaranja pozitivnog poslovnog okruženja, tako i na zahtjevnom turističkom tržištu gdje svakako je bitno kako su naše luke opremljene, kako se naši djelatnici tih luka ophode prema gostima i kako se gospodari s tim novcem. Mi se zalažemo za te investicije pogotovo smo za naravno investicije na Jadranu, ali i za investicije u kontinentalnom dijelu za razvoj riječnih luka jer tu uvijek postoji šansa i za razvoj riječnog prometa roba, ali i već u zadnje vrijeme dolaze i riječni cruseri i dovode nam goste u Slavoniju i Baranju. I šansa je i tu da na pragu prodamo proizvode naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i vjerujem da ćemo se svi složiti i takve projekte podržati i u buduće. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Ivana Radića.
Evo hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ja bih se osvrnuo na revizijsko izvješće riječnih luka. Naime, riječne luke Lučke uprave Osijek i Vukovar dobile su bezuvjetno mišljenje što ukazuje na zakonito trošenje proračunskih sredstava. Lučka uprava Slavonski Brod dobila je bezuvjetno mišljenje ali uz napomenu da je bilo nepravilnosti oko troškova reprezentacije, citiram: "Revizijom je utvrđena nepravilnost koja se odnosi na rashode za reprezentaciju nije utjecala na izražavanje drukčijeg mišljenja." Lučka uprava Sisak dobila je uvjetno mišljenje i to zbog, citiram: "Lučka uprava ne izdaje putne naloge za službena putovanja ravnatelja zbog čega evidencija putnih naloga ne sadrži podatke o svim službenim putovanjima te ne vodi evidenciju korištenja službenog vozila." Budući da su nepravilnosti oko putnih naloga i troškova reprezentacije uvijek neprihvatljivo ponašanje ravnatelja tako i u ovim slučajevima držim da je potrebno ispitati odgovornost ravnatelja lučkih uprava u Sisku i Slavonskom Brodu. Budući da dolazim iz Osijeka osvrnuo bih se na rad Lučke uprave Osijek. Veseli me pozitivno revizijsko izvješće za Lučku upravu Osijek ali smatram da je nedopustivo službeno zatvaranje Lučke uprave Osijek tj. Luke Osijek i dopuštanje da uđemo u stanje neplovnosti plovnog puta od ušća Drave u Dunav do Osijeka. Bitno je naglasiti da Lukom Osijek u ime Republike Hrvatske upravlja Lučka uprava Osijek i ona je dala Luci Tranzit d.o.o. koncesiju na 30 godina za obavljanje lučkih djelatnosti. A kad nekom daš koncesiju koju on uredno plaća onda mu moraš osigurati uvjete za rad, a minimum uvjeta je da plovnost od Dunava do Osijeka bude plovna jel'. Problemi Luke Tranzit d.o.o. Osijek su blokada i zatvaranje Luke Osijek koja je u međuvremenu djelomično otvorena tj. otvorena je kada padaju kiše odnosno visok je vodostaj a zatvorena je kada vodostaj padne na nulu centimetara u vodomjernom mjestu Osijek. Luka Tranzit d.o.o. kao koncesionar koji uredno plaća državi koncesijsku naknadu za obavljanje lučkih djelatnosti trpi više milijunske štete te prijeti stečaj toj inače profitabilnoj tvrtci i odlazak više od 60 radnika na Zavod za zapošljavanje. Također, problem je i zabrana vađenja pijeska iz lučkog bazena i plovnog puta od ušća Drave u Dunav do Osijeka, sporo provođenje natječaja za koncesiju za vađenje pijeska. Zatim jedan apsurd, znači uvoz pijeska a pogotovo iz Srbije koje Srbija vadi iz Dunava koja je riječna granica sa Hrvatskom a nama je iz iste te rijeke zabranjeno vađenje pijeska, te izostanak preventivnog vađenja pijeska kako luka ne bi došla u ove probleme što se tiče plovnosti. Nebriga prošle vlasti za riječnu plovidbu dovela je i do sljedećih problema, zastoj projekta izgradnje Luke istok u Vukovaru, zastoj izgradnje terminala za opasne terete u Luci Slavonski Brod, neizrada master plana razvoja Luke Sisak, zastoj u izgradnji terminala za pretovar rasutih tereta u Luci Osijek, zastoj projekta izgradnje kanala Dunav-Sava, zastoj prometa regulacije plovnog puta rijeke Save kako bi luke Sisak i Slavonski Brod imale osnovne uvjete za rad. A uz minimalne intervencije u plovnom putu mogla bi se za riječne kruzere osigurati i plovnost do Zagreba tj. do Rugvice. Jer kao što znamo gaz riječnih kruzera je 70 cm, za razliku od teretnih objekata čiji je gaz oko 2 metra. Te svekoliko nazadovanje sektora riječne plovidbe. Eto, hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Radić dobro ste konstatirali kako je nebriga na plovnim putevima u našim rijekama i jasno možemo govoriti o tome da snose odgovornost lučke kapetanije koje zajedno sa Agencijom za plovnost naših puteva našim rijekama nisu učinile nijedan korak u protekle 4 godine, ali možda i prije u tome da bi održale plovnost puteva na našim rijekama. Ali, ono što je bilo u prijašnjem zakonu bilo je zabrana eksploatacije mineralnih sirovina u našim rijekama i to je doprinijelo tome da uvozimo šljunak, pijesak i kamen čak iz susjednih država. Procjenjuje se da je 5 milijardi kuna uvezene robe u proteklim godinama na recimo dionici Koridora VC iz Republike Srpske i iz Srbije, iz Mađarske. Od svuda uvozimo šljunak i pijesak kao da nemamo svoga. Potpisali smo lanjsku Deklaraciju o plovnosti naših rijeka pa i Neretve i Save i Drave, sve to je zapušteno. Kada u Osijeku se ne može u Luki Tranzit pretovarivati što mislite kako je tek plovnost Drave do recimo Koprivnice gdje bi trebala biti plovna po svim deklaracijama? Kakva je plovnost Save? Stručnjaci veliki govore o tome da trebamo graditi nasipe. Pitanje je da li ćemo graditi nasipe do neba ili ćemo čistiti korito naših rijeka. Zaštitari prirode zabranjuju eksploataciju mineralnih sirovina. Pa nazovimo je čišćenje korita zbog plovnosti puta i bit će sve u redu, neće propadati Tranzit luka u Osijeku, neće propadati u Brodu, bit će plovna i Sava, bit će pretovara tereta, a najjeftiniji prijevoz je plovnim putevima našim rijekama i brodovima.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Radić.
Ništa, hvala lijepo. Slažem se sa gospodinom Đakićem. To je upravo na tragu ovoga što sam rekao. Nedopustivo je znači da je rijeka neplovna, znači da je ograničena plovnost jer se ne vadi pijesak a u isto vrijeme pijesak se uvozi iz Srbije kao što je i kolega Đakić rekao za potrebe gradnje Koridora VC. Eto, hvala.
Hvala. I zadnja pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Davora Penića.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolege. Kasna je ura ja neću se na izvještaj o reviziji oslanjati na ono što su prethodnici govorili, pokušat ću skratiti raspravu da ne uzimam vrijeme. Državni ured za reviziju obavio je reviziju u 14 lučkih uprava. Provjera je obuhvaćala vjerodostojnost financijskih izvješća da li su ta financijska sredstva korištena samo za ostvarenje ciljeva utvrđenih programom rada i financijskih planova kao i pravilnosti izvršenja drugih investicija. Prihodi su bili 213 milijuna ako računamo i donacije onda je 284 milijuna kuna a rashodi oko 218 milijuna kuna. Iz ovoga je vidljivo da su mali prihodi s obzirom na tolikom imovinom odnosno vrijednošću pomorskog dobra raspolažemo. Državni ured za reviziju izrazio je jedno nepovoljno mišljenje o kome su kolege iz HDZ-a se naslađivali da to vode SDP-ovci pa o tome neću govorit. I izlazio je 7 uvjetnih mišljenja, od tih 7 uvjetnih mišljenja ja ću se osvrnuti na ono uvjetno mišljenje koje je izdano u Lučkoj upravi Dubrovnik. U prošlom mandatu ja sam bio član upravnog tog vijeća tako da sam jako dobro informiran šta se dešavalo u tom upravnom vijeću. Vi ste dali dvije primjedbe, jedna se odnosi na izvještaj o radu koncesionara da on nikad nije, planovi rada koncesionara i ostvareni financijski rezultat kao nije prikazan. Međutim, ako malo dublje zagrebemo tu se radi o taxi službi i putničkim agencijama i agencijama za pranje veša. Tako da su to numerički podaci koje je jako teško iskazati. Drugo, druga primjedba da nije ravnatelj bivši nije vodio kilometražu. Taj bivši ravnatelj je potpisao ugovor sa garniturom prije 2012.imao je jak financijski ugovor, odnosno ugovor koji je trebalo ispoštovati. Znači nova garnitura ga je morala ispoštovati, nije ga mogla srušit. I po tom ugovoru koji je on sklopio prije sa prethodnom upravom kad je za vrijeme vladavine HDZ-a imao i veću plaću i razno razne bonitete da ih sad ne nabrajam u odnosu na ravnatelja kojeg smo mi izabrali, znači nismo ga smijenili nego samo ga nakon isteka mandata izabrali drugoga. Što se tiče Lučke uprave Ploče, pošto dolazim iz Dubrovačko-neretvanske županije ovdje je bilo u diskusiji u ime kluba moj uvaženi otočanin i kolega Branko Bačić je rekao kako je Hrvatska vlada raznim kadroviranjem dovela do toga da se produžio rok izvršenja projekta druge faze za Luku Ploče. To je terminal rasutih tereta i u tom projektu je došlo do nekih preinaka projekta, znači konzultirao se projektant i išlo se na to da se zbog tih količina koje će se nasipati išlo se na to da se konsolidacijom terena izvrše neke uštede, da se dobiju neke uštede u poslovanju. Druga stvar, zbog čega je kasnio projekt je što je trebalo napraviti jednu novu trafostanicu. I treća stvar, što postupkom javne nabave kasnio je koncesionar i dan dana, sad sam prije sat vremena razgovarao sa ravnateljem još nisu dobili, nisu završili postupak javne nabave o sredstvima koja će biti ugrađena za operativno poslovanje te luke. Da li će biti penala šta ste vi govorili to nisam siguran i da li će vrijednost ušteda pokrit vrijednost tih penala i to ne mogu govoriti jer nemam podatke, ali šta mene brine? Vi ste rekli da naša Vlada nije ulagala, nije prepoznala da je to pomorsko dobro i riječno dobro, odnosno riječne luke, mi ih nismo prepoznali kao vrijedne resurse i da nismo u njima dovoljno ulagali pa je između ostalog u Ploče sad napravljena investicija od 120 milijuna eura koju ste počeli vi ali mi smo je nastavili. U Dubrovnik je sad projekt od 32 milijuna eura s tim da će kolega Kristić je rekao da je potpisan pred ugovor o vrijednosti investicija od 100 milijuna kuna, 100 milijuna eura za novi trajektni terminal, vrijednost građevinskih radova je oko 60 milijuna eura, a vrijednost opreme će biti oko 40 milijuna eura. U novi terminal u Splitu je uloženo 24 milijuna eura, u Zadar je uloženo 150 milijuna eura. A što mene brine? Mene brine što ova velika ulaganja kasnije ne vraćaju svojim prihodima što je utvrdila revizija, ne vraćaju dovoljno sredstava nazad da bi se pokrila kreditna zaduženja. Jedino Lučka uprava Dubrovnik vraća oko 65% sredstava kredita, a ove druge su na nivou 10 do 20%. To je problem. Hvala.
Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Penić, samo dvije tri stvari. Dakle, svi ovi projekti koje ste spomenuli i Dubrovačka luka koja se odnosi na izgradnju i rekonstrukciju dubrovačke obale, i Pločanska luka, i Riječka luka, i Zadarska luka i Šibenska luka osim Splitske luke koja se sada gradi vanjski vezovi za pristanak kruzera je ugovorena davno prije one Vlade Kukuriku koalicije. To vi jako dobro znate i jedino što je ugovoreno to su vanjski vezovi u Splitu a sve drugo se nastavilo nažalost usporilo se, nažalost usporilo se. Što se pak tiče riječnih luka to ste čuli od naših ostalih kolega, tamo se ništa nije napravilo. Zaustavljen je projekt obnove Rijeke Save što je tragično. Ništa se nije uložilo u Rijeku Dravu. Luka Osijek, Luka Slavonski Brod, Luka Siska i Vukovar ništa se ne radi to ste čuli. Jednostavno su te aktivnosti apsolutno zaustavljene. A inače ne može se ulaganje u infrastrukturu pa bila to lučka infrastruktura, bila to infrastruktura za zračni promet, bile to ceste ne može se mjeriti parametrima iskoristivosti kao drugi projekti. Naime ulaganje u infrastrukturu em je skupo i košta a em je ono podloga za razvoj drugih djelatnosti koje kada se ostvaruju dobivaju svoj dohodak i svoj prihod upravo zahvaljujući toj infrastrukturi. Kada bismo mi mjerili izgradnju autocesta samo po cestarini onda ne bi nikada gradili autoceste nego se prihod od cestarine, od izgradnja autocesta mjeri u uspjelim turističkim sezonama koje su bile pretpostavka takvim dobrim turističkim sezonama. Prema tome ne možemo samo imovinu lučke uprave mjeriti kroz prihod korištenja obale koju naplaćuje lučka uprava ili koncesionar nego o tome koliko ta luka sada kada ima sjajnu infrastrukturu može osnovati poduzetničku zonu i tamo se neke druge djelatnosti događati o čemu je kolega Ćosić sjajno govorio da moramo kada smo napravili lučku infrastrukturu osnovati gospodarske zone i tamo onda zbog blizine prometa najjeftinijeg prometa ostvarivati dobit u pojedinoj luci, u pojedinoj lučkoj upravi. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Davor Penić.
Kolega Bačić, očigledno mi jednako govorimo samo to drugačije interpretiramo. Ali ja nisam govorio o riječnim lukama i meni je žao šta gospodarska aktivnost Republike Hrvatske nije toliko moćna da možemo u sve ulagati. Ja sam rekao da mene brine što oni gdje smo ulagali, ne govoreći o tome da su lučke uprave, odnosno luke multiplikatori razvoja svojih sredina, to je neupitno, to se slažem s vama, ja sam govorio o tome da ondje gdje smo najviše ulagali, recimo u Zadar imamo najmanji povrat. Tek sada u ovoj godini imamo nešto povrata zato što je krenula luka. Znači nismo se razumjeli, ja sam govorio o jednoj stvari vi o drugoj. Hvala.
Hvala vam lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Mi ćemo se sutra opet naći ovdje u 9,30 i raspraviti ćemo točku Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj. A u 12 sati, podsjećam vas, biti će glasovanje o raspravljenim točkama. Hvala vam lijepo i ugodno večer. Slijedeće je Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji Lučkih uprava. Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu dajem na glasovanje slijedeći zaključak prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji Lučkih uprava. Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 114 glasova za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Time smo završili današnja glasovanja i vraćamo se naravno prethodnoj točci koju nismo dovršili.