[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege evo točno je 1 sat pa ćemo krenuti sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolege, kraj godine u saboru je uvijek obilježen proračunom, projekcijama, amandmanima i idejama što i kako bi se trebalo ili moglo dogoditi. Tako je i ove godine. Završavamo sutra glasanjem. Ove godine međutim ima jedna pomalo nova stvar. Amandmanima na prijedlog proračuna pokušalo se pokazati koliko je još posla u Hrvatskoj po pitanju ravnopravnosti žene i muškaraca. I nažalost stvar se nije puno promijenila. Iako se vlada hvali navodno dobrim ekonomskim rezultatima, prihodi rasu, proračun raste nismo iskoristili tu priliku za neki ozbiljni iskorak. Prihodi od PVD-a trebali bi rasti više od 7 milijardi kuna odnosno 14% u odnosu na ovu godinu, ali svejedno nije bilo mjesta da se smanji PDV na ženske higijenske potrepštine uloške i tampone. To je tema o kojoj se u saboru već puno govorilo, ali govorit će se još sve dok vlada ne odluči smanjiti PDV na uloške i tampone. Vidjet ćemo što će od toga biti. Ja sam nepopravljivi optimist i nadam se da će zaključak koji je sabor poslao vladi da ispita kako bi se problem riješio zaista imati i neke rezultate. Umjereno sam optimistična i zbog premijerove reakcije na ovu temu za vrijeme aktualnog prijepodneva. Ali za sada se još ništa nije dogodilo i zato ću stalno ovu temu vraćati na dnevni red i neću dozvoliti da padne u zaborav. Vezano uz to na ovaj proračun dala sam i amandmane da se osigura novac za besplatne uloške i tampone u školama. Iako su neke škole u Hrvatskoj s tim već počele kao i neki gradovi, vlada i država nisu imali sluha niti za to pitanje i amandmani su, nema čuđenja, također odbijeni. Menstrualno siromaštvo je ozbiljan problem. Imamo istraživanje koje je pokazalo da mnoge djevojke i žene u Hrvatskoj imaju problema s nabavkom osnovnih higijenskih potrepština i zbog toga trpi i njihova kvaliteta života. To nije samo hrvatski problem da bih bila poštena. Ima sve više zemalja u kojima se također vidio taj problem, ali koje se odlučnije su se odlučile s tim problemom pozabaviti i obračunati kroz smanjenje porezna i besplatne uloške imamo primjer, školama. Hrvatska nažalost nije jedna od tih zemalja. Ali ono što me možda i najviše žalosti je to da vlada nije imala sluha za nabavu uređaja za intraoperativnu radioterapiju za 4 klinička bolnička centra Osijek, Rijeka, Split i Zagreb. Hrvatska tek od nedavno ima samo jedan takav uređaj u Kliničkom bolničkom centru Sestre milosrdnice u Zagrebu, ali to nije dovoljno. Taj uređaj daje visoke doze zračenja u područje izazvano izravno zahvaćeno tumorom, tako se ciljano uništavaju tumorske stanice bez da se oštećuje okolno tkivo. Najviše se koristi kod operacija raka dojke, ali se koristi i u drugim ginekološkim operacijama kod tumora glave i vrata maternice, kao i kod nekih tumora gušterače i debelog crijeva. Oboljeli ne moraju čekati da rana zacijeli niti dolaziti u bolnicu na dugotrajnu radioterapiju čim se ubrzava i skraćuje liječenje. U nekim razvijenim zemljama koje se više brinu o svojim stanovnicima taj uređaj se rutinski koristi već 2 desetljeća. Mi smo toga smo svi bolno svjesni zemlja s puno oboljelih i puno umrlih od raka, a rak dojke ali i debelog crijeva su među najčešćima. Uređaj za intraoperativnu radioterapiju košta oko 5 miliona kuna. To znači da bi za sve kliničke centre u Hrvatskoj bilo dovoljno oko 20 miliona. Ja sad neću ulaziti u onu raspravu koliko se kome daje miliona, pa i stotina milijuna, ali gotovo 174 milijarde kuna proračuna u odnosu na to 20 milijuna je malo više od 0,01%. Ali nažalost očito je i tih 0,01% previše. Proračun je financijski dokument, ali on je prije svega politički dokument. On pokazuje tko smo, kakva zemlja jesmo i kakva bismo željeli biti. Gdje je to mjesto na koje nas vlada sve zajedno želi odvesti. I u tom smislu HDZ-ova vlada opet je pala na ispitu. Moglo se i trebalo više misliti na žene i na opću ravnopravnost u društvu, a ovaj proračun je pokazao da su žene hrvatskim vladarima i dalje zadnja rupa na svirali. Hvala.
U ime Kluba Socijaldemokrata sad će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, htio bi se osvrnuti na jedan međunarodni dan kojeg smo obilježili ovog vikenda, a to je 5. prosinac kada se obilježava Međunarodni dan volontera. Opća skupština UN-a proglasila ga je 1985. godine tim, na taj način prepoznajući doprinos volontera društvenoj zajednici koji je velik, a vrijednosti koje ih pokreću su one kao univerzalne želja da se pridonese općem dobru i duhu solidarnosti bez očekivanja materijalne naknade. Mislim da smo svi mogli svjedočiti ja bih se usudio reći herojskim aktima volonterizma baš u trenucima kada je u našoj nedavnoj povijesti, a govorim o nekih zadnjih godinu i pol dana nam bilo najteže. Sjetite se potresa u Zagrebu, sjetite se navijačkih skupina koje evakuiraju Petrovu, dakle rodilište u Petrovoj, sjetite se Banije, sjetite se svih onih ljudi pa neki i članice i članovi ovoga doma koji su odmah pohrlili na Baniju, nosili pomoć, krčili ruševine itd., sjetite se statičara koji su neumorno danima provjeravali zgrade kako bi se ljudi u njih mogli vratiti, sjetite se alpinista koji su rušili dimnjake i pregledavali dimnjake mogu li biti u upotrebi, sjetite se volontera kuhara koji su hranili ljude na Baniji, sjetite se volontera građevinara koji su poslali strojeve da bi pokušali, pardon da bi pomogli u raščišćavanju. A gdje je tu država? Potrošeno je preko 500 miliona kuna u Baniji, a što smo time dobili? Jesu li obitelji pod krovom? Jel im je osiguran dostojan smještaj ususret zimi? Ne, ali smo potrošili jako puno novaca. Sve obnovljene kuće ili krovovi su produkt volonterskog rada bez obzira koji to volonteri bili, alpinisti, statičari, građevinari, navijački članovi navijačkih skupina, Crvenog križa itd., itd., sve su učinili volonteri. A kako se država prema tim volonterima i volonterizumu odnosi? Pa prije svega novci koje izdvajamo za promociju volonterizma su više nego simbolički. Ja sam godinama davao amandmane da se ta pozicija upravo poveća, sluha nije bilo, ne vjerujem da bi bilo ni ove godine. Isto tako Nacionalni kvalifikacijski okvir koji bi trebao vrednovati neke znanja i vještine stečene izvan formalnog obrazovanja, a jedan od načina stjecanja istih je i volontiranje nije zaživio i ne živi onako kako bi trebao. A svaki puta kada predložim i svake godine kada predložim više sredstva na stavci implementacije Nacionalnog kvalifikacijskog okvira taj amandman bude odbijen. Izvannastavne aktivnosti u osnovnim i srednjim školama su izuzetno podcijenjene kolegice i kolege. Država izdvaja stotinjak kuna po osnovnoj školi godišnje za izvannastavne aktivnosti. Upravo te izvannastavne aktivnosti trebale bi odgajati naše učenike kako bi jednog dana cijenili volonterizam, rado volontirali i shvatili sve benefite volonterizma ne samo za sebe kao osobe nego i za društvo i zajednicu u kojoj žive u cjelini. Najviše što je ova država napravila je Zakon o volonterstvu čije izmjene i dopune su izglasane i prihvaćene u travnju ove godine u Hrvatskom saboru, a cilj barem deklaratorni tog zakona je promidžba i razvoj volonterstva u čijem cilju je vlada osnovala i Nacionalni odbor za razvoj volonterstva. Međutim, kako sam rekao kolegice i kolege ja ne vidim gdje vlada ide s razvojem volonterstva, duha volontiranja isto kao i promicanja činjenice da volontiranjem ne donirate samo svoje vrijeme i rad nego obogaćujete i sebe kao osobu, stječete neke vještine i isto tako doprinosite svojoj zajednici. Ako ćemo najbolje vidjeti primjer volonterizma, ponovit ću još jednom i s tim ću završiti onda pogledajte Zagreb, pogledajte Baniju. Sve što je učinjeno 90% je učinjeno isključivo činom volontiranja. Dakle bilo da se radi o sportašima, vatrogascima, građanima koji su se samoorganizirali i došli pomoći, sjetite se prizora ljudi koji su dolazili, donosili pomoć, krčili ruševine, pomagali, gradili. A kada je država trebala uskočiti, kada je država trebala preuzeti evo rezultate vidimo i danas. Zato smo smatrali u Klubu Socijaldemokrata da je važno obilježiti barem jednim govorom i 5. prosinac odnosno Međunarodni dan volontera. Hvala vam lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, htio bih ovaj slobodni govor u ime Kluba HDZ-a iskoristiti upravo da ukažem na jučerašnju Uredbu o prestanku važenja Uredbe o utvrđivanju najviših maloprodajnih cijena naftnih derivata koje je donijela vlada. Naime, svjesna poremećaja na tržištu naftnih derivata vlada je nedavno reagirala i zahvaljujući toj reakciji donošenju uredbe spriječen je udar na standard građana, spriječen je udar i na prelijevanje cijena naftnih derivata benzina na ostale proizvode i time poticanje, dodatno poticanje inflacije. Sada kada se cijena stabilizirala na tržištu vlada je ukinula tu uredbu i danas su isto tako prosječni spremnik od 50 litara Eurosuper 95 pojeftinio je za 14 kuna odnosno benzin je pojeftinio za 28 lipa po litri. Time smo pokazali jasnu poruku i građanima i poduzetnicima da vlada ima značajan alat i ne libi ga se upotrijebiti kako bi zaštitili naše građane i poduzetnike i isto tako poslali poruku da ukoliko će to trebati da će se sličan alat odnosno isti mehanizam koristiti i u budućnosti. Da se nastavilo divljanje cijene naftnih derivata na tržištu vlada je bila spremna ući i u korištenje drugih alata, preispitati trošarine, srećom to nije bilo potrebno posebice jer se iz trošarina financiraju ceste i mnogi drugi projekti. Ovime je vlada pokazala jasan stav građanima i poduzetnicima kako intervenira kada treba i kako osigurava naftni derivati, benzin ne poskupljuje i da isto tako ograničava njihove cijene kako se one bi prelili. Vidimo da i cijene građevinskih materijala su u padu, sada su i cijene naftnih derivata, cijene isto tako ostalih proizvoda prema tome i ona naša predviđan ja da smo dosegnuli maksimum inflacije apsolutno stoje, a isto tako u petak i subotu bila je Parlamentarna skupština Unije za Mediteran gdje je jedna od glavnih tema bila isto tako energetska sigurnost i klimatske promjene. Osobno sam sudjelovao kao izaslanik predsjednika Jandrokovića na sastanku predsjednika parlamenata država članica Parlamentarne skupštine te u radu nekoliko radnih skupina za klimatske promjene s obzirom da je EU preuzela predsjedanje Parlamentarne skupštine Unije za Mediteran i s obzirom da je EU predvodnik u borbi s klimatskim promjenama. Tu smo po pitanju sigurnosti opskrbe energenata EU istaknuli važnost povezivanja lanaca vrijednosti unutar Unije, isto tako samo iskazali da iako je EU odgovorna za 8 do 9% globalnih emisija CO2 da moramo, a Kina, Indija, SAD za 50% da i dalje moramo biti predvodnici u tom procesu. I bilo je zadovoljstvo da sam mogao izvijestiti da je premijer Plenković na COP-u u Glasgowu jasno istaknuo našu privrženost tim europskim politikama, smanjenje od 45% stakleničkih plinova do 2030., napuštanje tehnologije ugljena do korištenja ugljena od 2033., ali isto tako zaštitu 30% Jadrana pod hrvatskom jurisdikcijom. Jedna od glavnih problema klimatskih promjena bit će porast razine mora i tu je Jadran jedan od najosjetljivijih mora unutar Mediterana tako da zaštita 30% našeg teritorija Jadrana pod našom jurisdikcijom itekako je dobar doprinos u zaštiti Mediterana. Nekada krilatica HTZ-a bi je Mediteran kao što je nekad bio i da bismo očuvali ovaj Mediteran i Jadran kao što je nekad bio moramo djelovati danas, moramo osigurati opskrbu energijom i energentima, moramo osigurati borbu s klimatskim promjenama i Hrvatska je spremana zajedno s članicama EU biti predvodnik u tom procesu štiteći gospodarstvo, štiteći gospodarski rast i otvarajući nova radna mjesta visoke dodane vrijednosti. Hvala vam lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta, a govorit će poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Evo ja ću početi sa jednom mišlju Vlade Gotovca, „Hrvatska je bez slobode besmislena i nemoguća“. Dakle, danas je godišnjica smrti i dotaknut ću se malo, evo žao mi što je kolega Pavić otišao, on je jedan od onih ljudi koji ne shvaćaju slobodu, jedan od ljudi koji je ovih zadnjih dana izjavio da su covid potvrde uvedene kako bismo trenirali ljude, kao da su ljudi životinje, kao da su naši građani, sugrađani životinje koje treba trenirati jer je sasvim jasno da covid potvrde nisu nikakva epidemiološka mjera jer i cijepljeni mogu širiti virus i najvjerojatnije ovaj proboj u bolnice imamo upravo zbog toga jer se cijepljeni, a to je i veliki broj zdravstvenih djelatnika koji su se kao i ovdje naše kolege koji su se u prvome šalonu cijepili, njima je ovo cjepivo odavno izvjetrilo, dakle oni su u toj kategoriji. I upravo se tu dogodio proboj u bolnice i moguća odgovornost Vlade, samog stožera za ovako veliki broj smrtnih slučajeva koji je uz to i povezan s nažalost ne tako dobrim zdravstvenim sustavom kako mi mislimo vjerovati da naš zdravstveni sustav jer ako pogledate broj procijepljenih u Slovačkoj koji je gotovo jednak nego kod nas u Hrvatskoj i usporedite broj smrtnih slučajeva, vidjet ćete da mi imamo drugi sistemski problem, a to je pitanje kvalitete našeg zdravstvenog sustava i što se događa s našim ljudima koji završe u bolnicama, što sve tamo pokupe i na koji način nastradaju. Ono što želim ovdje s ovog mjesta poručili u četvrtak ćemo imati raspravu o izmjenama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, neki su ga nazvali lex Bulj jer se njima uvode kazne za dužnosnike koji ne žele dijeliti svoje građane, svoje sugrađane na cijepljene i necijepljene, ali ako malo bolje pogledate zakon vidjet ćete da je Vlada unutar tog zakona podvalila i širu upotrebu covid potvrda, što znači da je moguće da nas iza Božića, iza Nove Godine čekaju covid potvrde u kafićima, u restoranima, u teretanama, svugdje gdje ljudi izlaze i idu. I ja želim poslati jednu poruku, dragi ljudi potpišite za ovaj referendum to je posljednja crta obrane da zaustavimo ove sulude mjere koje nemaju nikakvog smisla, da zaustavimo i ove najave obveznog cijepljenja što je direktan na ljudske slobode i prava i zapravo je tako ružno slušati zastupnike HDZ-a, evo bivšeg ministra Pavića koji govori o privrženosti eu politikama, kao da je na nekakvoj partijskoj liniji te europske politike koju onda treba poštovati. Pa sutra će možda europska politika biti ove smjernice Europske komisije da se ne spominje Božić pa potpredsjednik Reiner i Marko Pavić neće ni Božić spominjati jer je to ta neka privrženost europskim politikama ili će možda Ursula reći da Hrvatska uvodi obvezno cijepljenje, pa ćemo mi onda na silu cijepiti naše građane. Dragi ljudi izađite na referendum, izvrgnuti smo mnogim opstrukcijama, vidimo na što su sve spremni kakvi se sve sastanci održavaju, kakve se sve zajedničke izjave daju samo kako bi se zaustavilo ovaj referendum. Isto tako izloženi smo mnogim spinovima, kažu ovaj referendum će legalizirati stanje, pa sve su vam već legalizirali, nemamo mi Ustavni sud kao u Sloveniji i ustavne suce koji će reći da je pristup radnom mjestu u državnoj službi, da je to neustavno uvjetovati Covid potvrdom. Ne da je neustavno to je skandalozno i mene čudi da i lijeva oporba o tome šuti. Znači skandalozno je da se naše građane dijeli, da u knjižnicu nažalost malo se ide u knjižnice ne možete bez Covid potvrde, bez testa, a da u kafić, u kockarnicu, u tramvaj, puni su tramvaji, znači ulazite bez ikakvog problema i vi ćete meni pričati o epidemiološkim mjerama i da je Covid potvrda epidemiološka mjera. Pavić je dobro rekao, treniraju hrvatske građane, a mi ćemo tom treniranju hrvatskih građana reći dosta na ovom referendumu. Dragi ljudi izađite i podržite nas.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, u zadnje vrijeme smo svjedoci da pojedinci vole citirati Papu Franju u raznim prigodama kad im to dobro služi. Mislim da tu ima puno neiskrenosti, pa i licemjerja, ali od strane čak ljevice čujemo kao argument za cijepljenje ono što je rekao Papa Franjo pa gospodin Plenković je nedavno to koristio u jednoj replici meni u saboru. Tako da mislim da je važno i danas podsjetiti nešto što je Papa Franjo jučer govorio na povratku iz Grčke. Dakle, radi se o njegovom komentaru na ovom dokumentu Europske komisije o politički korektnom govoru u vezi Božića i drugih prilika. Dakle, Papa je rekao u povijesti su mnoge diktature to pokušale učiniti sjetite se Napoleona još od tog doba, sjetite se nacističke komunističke diktature to je svojstveno razvodnjenom sekularizmu i osuđeno je na neuspjeh. Dakle, ovaj zanimljiv pojam što Papa Franjo koristi, razvodnjeni sekularizam, mislim da kolegice i kolege sa lijeve strane bi mogli nešto naučiti. Dakle, upozorava Papa da nije ovo prvi pokušaj da se kršćanske temelje i ono što je usađeno duboko u našoj europskoj kulturi pokuša na neki način potkopavati pa i sa vremenom ako se stekne dovoljno političke moći može se izbrisati ili čak osuđivati ljude koji ustrajno koristi, koriste one termine koji su u skladu sa istinom ali rekao bi zdravim razumom. Dakle, što je Adventsko vrijeme pa pripremao se za konkretan događaj Božić, Božić. Čak je predsjednik republike Milanović imao potrebu ovo komentirati kao netko koji se deklarira kao lijevo liberalni političar, imao je povod da kaže da Božić je Božić. I njemu je to nesporno. Dakle i on je svjestan da ova politička korektnost razara našu kulturu, razara Europu. Zašto je ovo važno? Pa vidimo u zadnjih dana opet najave da bi se primjerice moglo vratiti ime jednom zagrebačkom trgu po komunističkom diktatoru. To nije ekipa iz Možemo najavljivali u kampanji međutim sad opet je to aktualna tema iako su nam suprotno govorili cijelo vrijeme. Dakle, itekako je to i dalje njima važno. Čini mi se da Hrvatska nažalost nije se na pravi način suočila sa svojom vlastitom prošlošću, političke elite su sigurno tu zakazale pa i oni koji vode naše obrazovanje i školstvo. Tu primjerice bi spomenuo iskustvo u Rusiji gdje su romani velikog Solzhenitsyna obavezna literatura u ruskim gimnazijama, u Hrvatskoj nema ni traga toga u našim školama, nema pisaca disidenata poznatih koji naši srednjoškolci moraju upoznati. Ja bi iskoristio priliku da spominjem jednu možda mogućnost, to je Ante Ciliga jedan veliki intelektualac koji je vrlo rano upoznao strahote komunizma u Sovjetskom Savezu, izgubio je sve svoje iluzije o tome, sam je bio kao mladi revolucionar koji je progledao i upoznao tu krutu stvarnost. On je dosta o tome pisao čak prije Solzhenitsyna, ali kladio bi se da naši srednjoškolci ništa ne znaju o njemu i o njegovom stvaranju. Dakle, tako da ovo je možda poticaj da se na novi način sagleda problem jer neki rekao bi zarobljeni umovi i dalje su u okovima ideološkim i morat ćemo se suočiti s tim nažalost. To se nameće još [[Upadica: Hvala.]] jedanput hrvatskom narodu i Domovinski pokret neće šutjeti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Danas, 7. prosinca obilježava se 30 obljetnica okrutnog ubojstva obitelji Zec. Otac Mihajlo Zec ubijen je pred svojom kućom na Trešnjevci, a majka Marija i djevojčica Aleksandra ubijene su na smetlištu na Sljemenu. Ubijeni su samo zato jer su bili drugačiji, jer su bili Srbi, zato jer nisu bili naši. U Domovinskom ratu stradalo je 402 djece i njihove smrti nenadoknadivi su gubitak i strašan gubitak za njihove obitelji, jeziva je to brojka nevinih, nemoćnih žrtava. Zajednica ne smije zaboraviti civilne žrtve rata u Domovinskom ratu u Hrvatskoj među stradalima je udio civila 43,3% i vjerujemo da će Zakon o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata konačno omogućiti stvarna prava civilnim žrtvama na prvom mjestu obiteljima nestalih i ubijenih kao i svim stradalima u logorima u Hrvatskoj, tko i u BiH, Srbiji, Crnoj Gori, mogućnost ostvarivanja prava i dobivanja statusa civilnih žrtava i ranjenima. No dok smo sukladni i suglasni oko osude zločina na civilima hrvatske nacionalnosti jesmo li spremni osuditi i one počinjene nad drugima koji nisu naši? Hoćemo li osuditi ubojstvo nevine djevojčice i njezinih roditelja? Mihajlo Zec i njegova obitelj, supruga Marija i 12-godišnja kćerkica bili su Zagrepčani, otac Mihajlo bio je omiljeni mesar, radio je u mesnici na početku Petrinjske ulice, bili su kao i ostali Zagrepčani i Zagrepčanke obitelj s Trešnjevke s troje djece. Ali imali su jednu veliku grešku za to vrijeme, bili su Srbi, nisu bili naši i dovoljno je da je tada '91. bilo dozvoljeno upasti u njihovu kuću, opljačkati vrijedne stvari i kada je otac Mihajlo ispred kuće tražio da se vrate ukradene vrijednosti svirepo ga ubiti u centru grada Zagreba gdje nije bilo nikakvih ratnih djelovanja. A kad su nesretne supruga Marija i 12-godišnja kćer Aleksandra izletjele ispred kuće i vidjele mrtvog oca i supruga, to je bilo dovoljno da ih ubojice utrpaju u policijski kombi odvezu na Sljeme i kod izletišta Adolfovac na smetlištu hladnokrvno ubiju. Djevojčica Aleksandra ih je po priznanju samih ubojica molila da joj ne ubiju majku kad su joj već ubili oca, nije sanjala da će ubiti i nju. A zašto i bi? Što je skrivila jedna 12-godišnja djevojčica sa Trešnjevke? Aleksandra Zec doživjela je sudbinu Lee Deutsch i malene Madine, sudbinu nevine djece koja su ubijena i stradala samo zato što su bila drugačija, zato što nisu bila naša. Ubojice, pripadnici zloglasne jedinice Tomislava Merčepa koja je nezakonito uhapsila 52 osobe sa zagrebačkog i pakračkog područja i ubila njih 43 priznali su ubojstvo, no zbog proceduralne presude pravosudne greške nitko od njih nije direktno odgovarao za okrutno ubojstvo obitelji Zec, dapače, jedan od njih Siniša Rimac bio je '95. odlikovan visokim državnim odlikovanjem za junački čin u ratu i bio je tjelohranitelj tadašnjeg ministra obrane Gojka Šuška. Jadranka Kosor je 2004. izrazila duboko žaljenje s preživjelim članovima obitelji Zec i u ime Vlade RH dodijelila im je milijun i pol kuna kao jednokratnu pomoć jer su kao maloljetnici ostali bez roditelja, bez hranitelja, bez skrbi i bez sredstava za život. No, na komemoracije u organizaciji lige antifašista dokumente i Srpskog narodnog vijeća u ovih 30 godina nikada nije došao niti jedan predstavnik ni grada Zagreba, ni Vlade RH. Danas će na komemoraciju na Sljemenu doći gradonačelnik grada Zagreba Tomislav Tomašević i želimo vjerovati da je to početak jednog novog vremena u kojem ćemo komemorirati sve nevine civilne žrtve, vrijeme u kojem ćemo se boriti da više niti jedno dijete, niti jedna nedužna osoba ne bude ubijena niti obilježena samo zato jer je drugačija, samo zato jer nije naša.
Hvala. Time bismo završili sa današnjim radom, a sjednicu nastavljamo sutra u 10,00 glasovanjem. Hvala vam lijepo i ugodan ostatak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 13:32 SATI
Dobro jutro poštovane kolege i kolegice. Nastavljamo s radom, jučer smo ipak stigli riješiti sve amandmane, tako da danas možemo nastaviti s točkom koju smo najavili: -Konačni prijedlog Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, drugo čitanje, P.Z.E. br. 159. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. A sada bih molio predstavnika predlagatelja državnog tajnika u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja poštovanog Ivu Milatića da dade uvodno obrazloženje konačnog prijedloga zakona, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] zastupnice i zastupnici. Dopustite da vam predstavim konačni prijedlog Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji koji je temeljni zakon kojim se promovira i potiče korištenje obnovljivih izvora u RH. Važeći Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji stupio je na snagu 1. siječnja 2016., te je zamijenio dio do tada važećih akata kojima se uređivalo područje obnovljivih izvora energije, a posebno njihovo poticanje. Godine 2018. predmetni zakon je doživio izmjene i dopune kojim je u potpunosti prenesena direktiva iz 2009.g. koja je uređivala ovo područje. Međutim, nastojanje EU za povećanjem uporabe energije iz obnovljivih izvora rezultirao je donošenjem nove direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora koncem 2018.g., te je navedenom direktivom postavljeni novi ciljevi koji su, te je određeno da države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji iznosi minimalno 32% obnovljivih izvora energije u 2030.g.. Direktivom su obuhvaćeni svi energetski sektori, kao i sektori krajnje potrošnje u kojima se trebaju koristiti obnovljivi izvori. Tako se, tako su u integriranom nacionalnom i klimatskom planu države članice trebale razmotriti potencijal i kreirati put prema ciljevima u 2030.g. za sektor električne energije, grijanje i hlađenje, te prometa, a sve kako bi se generirao cilj korištenja obnovljivih izvora u krajnjoj potrošnji do 2030.g.. Na temelju tih projekcija, kao i sukladno Strategiji energetskog razvoja RH ovim konačnim prijedlogom zakona RH postavlja nacionalni cilj da najmanje 36,6% obnovljive energije bude u konačnoj potrošnji energije u 2030. i tako se nismo ograničili za slučaj da nam i Europa i mi sami sebi zadamo veće ciljeve od ovog kojeg smo minimalno zadali. Ovim zakonom se stvara okvir za poticanje korištenja obnovljive energije na održivi način. To znači da proizvodnja energije iz obnovljivih izvora mora bit učinkovita, ekonomična i ne smije negativno utjecati na aspekte okoliša, što je nadasve značajno kada se radi o korištenju bio mase u energetske svrhe. Stoga se utvrđuju transparentna pravila za izračunavanje udjela energije iz obnovljivih izvora i definiranje tih izvora i uvodi se obveza izvješćavanja EU, Europskoj komisiji sukladno Uredbi 2018/1999. Ovim se zakonom također propisuje mogućnost suradnje na zajedničkim projektima s drugim članicama EU i statističkom prijenosu udjela obnovljive energije. Istim zakonom ugrađuju se jasna pravila, opseg i dinamika davanja potpore u skladu s mogućnostima planiranja razvoja, izgradnje i modernizacije energetskih sustava, te se programima potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora potiče integracija električne energije iz obnovljivih izvora u tržište električne energije na tržišno utemeljen način kojim se prate zbivanja na tržištu uz izbjegavanje nepotrebnih narušavanja tržišta. Proizvođači koji se nalaze u sustavu poticanja tržišnom premijom će dobivati razliku ukoliko su na tržištu cijene manje, a viškovi sredstava vraćati kada su cijene na burzi veće od potrebnih za održivo financiranje pojedinog projekta tijekom godina u kojima se potiče njihov rad. Nadalje, zakonom se ministarstvo nadležno za energetiku određuje kao kontakt točka koja će pružati smjernice tijekom cijelog postupka izdavanja dozvola vezanih uz korištenje obnovljivih izvora energije, te se propisuje izrada Priručnika o upravnim postupcima i ishođenju dozvola za izgradnju proizvodnog postrojenja iz obnovljive energije, uređuje se pitanje jamstva podrijetla obnovljive energije, uređuju se pitanja vezano uz prihvat obnovljive energije u plinske sustave i sustave Toplinarstva, kao i pitanje povećanja obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja. U svrhu provedbe ovog zakona potrebna je snažna sektorska koordinacija, pa se tako naglašava potreba izrade novih obrazovnih programa, programa prekvalifikacija, te zapošljavanja kako bi se osiguralo popunjavanje potrebnih radnih mjesta stručnim i kvalificiranim osobljem. Naglašava se važnost informacija o mjerama potpore koje su na raspolaganju svim relevantnim akterima uključujući potrošače i to ranjive potrošače s niskim prihodima i potrošače vlastite obnovljive energije, zajednicama obnovljive energije, graditeljima, instalaterima, arhitektima, opskrbljivačima opreme i sustavima za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije, te opskrbljivačima prijevoznim sredstvima koji upotrebljavaju obnovljivu energiju i inteligentnih prometnih sustava. Iznimno je važno da se potrošači kvalitetno informiraju o mogućnostima korištenja obnovljivih izvora bilo da se radi o električnoj, toplinskoj ili obnovljivim gorivom, kao i o pripadajućoj opremi. Naknada za obnovljive izvore energije i kogeneracije je kao i do sada namjenska, naknada koju naplaćuju opskrbljivači električne energije krajnjim kupcima kao fiksnu naknadu na svaki prodani kilovatsat električne energije. Međutim, zakonom se predviđaju i nova sredstva financiranja u proizvodnji iz obnovljivih izvora preko HROTE-a, a koja su predviđena u planu korištenja financijskih sredstava dobivanih od prodaje misijskih jedinica putem dražbe u RH i sredstava prikupljenih iz naknade za izdavanje energetskog odobrenja te potencijalno iz naknada za uvezenu energiju proizvedenu u trećim zemljama iz proizvodnih postrojenja koje koriste ugljen. Izmjenama i dopunama zakona iz 2018. stekle su se pretpostavke da se pojedine skupine poduzetnika koji pripadaju elektroenergetskim intenzivnim sektorima i čiji je konkretni položaj izložen riziku zbog visokih troškova električne energije djelomično oslobode plaćanja pune naknade za obnovljive izvore. Temeljem toga Europska komisija je odobrila program potpora, a iste odrednice su i nadalje se zadržavaju u ovom prijedlogu zakona. Ovim zakonom se omogućava preuzimanje električne energije od krajnjih kupaca s vlastitom proizvodnjom ili korisnika postrojenja za samoopskrbu koji u odnosu na trenutno važeći zakon se razlikuje na način da će se to u buduće moći uključiti i zajednica obnovljive energije i što je važno ustanove će biti također u mogućnosti biti korisnika postrojenja za samoopskrbu. Krajnji kupci imaju pravo sudjelovati u zajednici obnovljive energije zadržavajući pri tom prava ili obveze koje imaju krajnji kupci i ne podliježu neopravdanim ili diskriminirajućim uvjetima ili postupcima koji bi spriječili njihovo sudjelovanje u zajednici energije iz obnovljivih izvora. To se prije svega odnosi na kupce iz kategorije kućanstava. Isto tako u tome mogu sudjelovati i privatna poduzeća pod uvjetom da njihov sudjelovanje nije njihova primarna komercijalna ili profesionalna djelatnost. Zajednice obnovljive energije će imati pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, među ostalim putem ugovora o kupnji obnovljive energije, isto tako imat će pravo unutar zajednice obnovljive energije dijeliti obnovljivu energiju koja je proizvedena u proizvodnim jedinicama u vlasništvu te zajednice. Omogućit će im se pristup svim prikladnim tržištima energije izravno ili putem agregacije na ne diskriminirajući način. Ovim zakonom je propisano da će RH promicati uporabu obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja te će sukladno tome nastojati povisiti udio obnovljive energije u tom sektoru okvirno za 1,1%-tna boda kao godišnji prosjek izračunat za razdoblja od 2021.-2025. Posebni napori će trebati biti uloženi u obnovljive energije za toplinarstvo i iznimno je bitno da već sada pokrenu aktivnosti na lokalnoj razini kako bi se povećala količina obnovljive energije u toplinarstvu. Opskrbljivači toplinskom energijom dužni su osigurati krajnjim kupcima informacije o energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u njihovim centraliziranim sustavima za grijanje i hlađenje i to barem jednom godišnje uz račun odnosno uvijek na zahtjev krajnjeg kupca. Korisnik sustava za grijanje i hlađenje koji nije učinkovit ili koji nema odobren plan da do 31. prosinca 2025.g. postane učinkovit ima pravo isključivanja s takvog sustava, a za stjecanje prava isključivanja iz sustava korisnik mora dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanja ili hlađenja rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Također zakon sadrži i odrednice kojima se promovira korištenje obnovljivih goriva posebice bioplina i vodika. Tako je propisano da se operator transportnog sustava plina i operator distribucijskog sustava plina da su dužni kada je to relevantno procijeniti treba li proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže radi lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora. Ovim zakonom je ujedno i prijelaznoj i završnoj odredbi određeno da energetska odobrenja koja su izdana sukladno Pravilniku o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije, Pravilniku o kriterijima za izdavanje energetskog odobrenja za proizvodna postrojenja, a temeljem kojih nisu do stupanja na snagu ovog zakona sklopljeni ugovor o osnivanju prava građenja ili prava služnosti sukladno čl. 16.a važećih zakona sklopit će se ugovori o osnivanju prava građenja i prava služnosti s nadležnim ministarstvom sukladno odredbi čl. 17. st. 25. Zakona o tržištu energije koji je nedavno usvojen u ovom cijenjenom domu u dijelu koji se odnosi na osnivanje prava služnosti odnosno građenja na nekretninama u vlasništvu RH odnosno na nekretninama u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Kako bi RH postigla ambiciozni cilj obnovljive energije u konačnoj potrošnji energije do 2030. i kako nijedan projekt koji je sukladno dosadašnjim zakonima imao probleme u smislu da nije bila donešena uredba ne bi isti ne završio svoj put i izložili se nekakvim eventualnim arbitražama. Poštovani saborski zastupnici, svjesni uloge ovog Zakona za učinkovitu energetsku tranziciju i gospodarski razvoj RH predlažemo ovom cijenjenom domu da nakon današnje rasprave isti i usvoji. Hvala vam na pažnji.
Hvala državnom tajniku. Idemo sa replikama, ima ih šest, prva je na redu kolegica Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. U čl. 18. ministarstvo se obvezalo da revizija potpore neće biti na uštrb prava koja su već dodijeljena niti na uštrb gospodarskoj održivosti projekta. Bila bih naravno sretnija da ste se obvezali da potpore neće biti na uštrb onih koji osiguravaju ta sredstva za te potpore, a to su naravno građani. Kompromisno rješenje, a koje sam napomenula u prvom čitanju vidim u smanjenju vremenskog roka u kojem se program potpora revidira, umjesto pet godina potrebno je revidirati taj program potpora svake godine. S obzirom na visoku profitabilnost izdašne potpore, prihvatljivost ovakvih projekata za vanjske izvore financiranja sam korisnik potpora mora preuzeti barem neki rizik pa neka to bude vremenski period revizije programa potpora. Vi ste u svom odgovoru na moju primjedbu istaknuli da je to prekratak period s obzirom da se ti programi potpora odobravaju od Europske komisije. Meni je ovaj razlog, to je prekratak period zvuči pomalo smiješno jer bih ja mogla reći da je zapravo pet godina predug period. Molila bih malo detaljnije [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] obrazloženje zbog čega ne prihvaćate moju primjedbu.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na vašem pitanju. Što se tiče revizija, potpore i svega ostalog, znači tu smo se jasno opredijelili u zakonu da za vrijeme trajanja potpora, za vrijeme trajanja ugovora ne možemo sebi priuštiti bilo kakve revizije osim one koju smo ugovorom i programom potpore donijelo. Bilo je nekih ideja u nekim vladama prije da će se uvoditi razno razne revizije u tijeku ugovornih odnosa. To je nedopustivo jednostavno i od strane Europske komisije, ali i od strane nas samih, jednostavno moramo se držati onoga što je. Što se tiče revidiranja potpora mi odnosno programa potpore mi smo tu stavili rokove koji su i uobičajeni i koji su normalni da se svako toliko vremena revidiraju naši programi potpore i da se eventualno ide u novi natječaj. Znači ne možemo revidirati postojeće ugovore ako smo po jednom programu to napravili nego po njemu postupamo, a jasno svako toliko vremena ćemo raditi nove programe potpore i u onoliko koliko smo zajedno predvidjeli u tom … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, samo jedno pitanje mi je ovdje ostalo još. Dakle volio bi da objasnite kako će u praksi funkcionirat mehanizam prešutnog odobrenja vezano za priključak. Znamo kako HEP funkcionira nažalost na terenu u nekim situacijama. Dosta je realno da se HEP ne izjasni u tih mjesec dana, formalno se smatra da dozvola postoji i onda što investitor da radi, kako da se točno spoji i što za HEP znače elektrane za koje oni zapravo ne znaju da postoje i kako to utječe na mrežu, ako možete ukratko reći jer praksa, vjerujem da je dobra namjera, u to uopće ne sumnjam, ali teorija je jedno, praksa se više puta pokaže drukčija i kako natjerat da to sve, da to sve funkcionira kako treba. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Mi smo taj članak upisali jer je on isti takav i predviđen i direktivom i slažemo se s tim člankom i mislimo da ćemo našim kontinuiranom komunikacijom sa HEP ODS-om koji je u ovom slučaju taj koji to najčešće radi i kontinuiranom komunikacijom i ukazivanjem HERA-i za eventualne situacije koje se ne poštuju ovaj doslovno natjerati distributera da se on ovaj drži tih rokova. Jel cijela intencija i ovog zakona je da se svi rokovi koji god je to moguće, a ovise o državi ili nekomu ko ima veze s državom, a konkretno je u vlasništvu države na direktan ili indirektan način da se rokovi poštuju i to je ono čemu ćemo težiti i stremiti.
Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS, poštovani državni tajniče. U ovom domu često puta smo raspravljali o postrojenjima za proizvodnju električne energije i sunca i dio kolega je to čak nazvao kolokvijalno mini solarima, često puta smo raspravljali i onda kad nisu bili zakoni koji su vezani uz energetiku. Međutim, 2018. donijeli smo odredbe po kojima bitno pomažemo upravo kućanstvu da može lakše ugrađivat solare odnosno da svoju proizvodnju može predavat HEP-u, a kad im treba da onda od HEP-a i uzimaju električnu energiju. I sad ono što me zanima, kakvi su u stvari trendovi od 2018. do sad, kako u RH ide sa ugradnjom tih tzv. mini solara po kućama i stanovima?
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče trendova od 2018. oni su odlični zato što smo do 2018. imali 55 megavata instaliranih solara, a danas se mi već približavamo u Hrvatskoj blizu 200 megavata što instaliranih što onih što su u postupku instalacije, a kad znate da samo jedna solarna elektrana koja je najveća, to je ona na Visu od 2,5 megavata, to je jedina najveća, znači da je to sve ili po kućama ili po halama industrije i ostalih. Znači i ovim zakonom smo napravili sve da taj postupak se i dalje nastavi, dapače proširili smo ga na energetske zajednice građana, proširili smo ga na ustanove, što do sada nije bio slučaj, znači to su bolnice, škole i sve ostala, ostali, ostale institucije koje su od interesa za širu društvenu zajednicu. Znači očekujemo, a jasno rastom cijene energenata praktično je isplativost ovoga i sve više i moderna.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče, prije 6., 7., 8.g. se jako puno pisalo i govorilo o plutajućim hidrocentralama, plutajućim hidrocentralama. Sada u svijetu imamo i plutajuće vjetroelektrane, imamo i plutajuće solarne elektrane. U ovom zakonu ništa od toga nije obuhvaćeno. Da li je to se podrazumijeva da će biti sa nečim obuhvaćeno i sadržano u nečemu ili to treba posebno definirati nekim pravilnikom ili na neki drugi način da se to može uopće kod nas implementirati.
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče plutajućih solarnih elektrana to ovaj zakon nema nikakovu zapreku za plutajuće solarne elektrane. Jedini zakon koji bi mogao spriječiti plutajuće solarne elektrane to je Zakon o zaštiti prirode i okoliša. Znači kad govorimo o plutajućim elektranama mislimo prvenstveno na mirne vode, ne, ne, ne na more i na ove velike ovaj, velike, velika mora i jezera, ribnjaci i sve ostalo. Mi imamo saznanja da postoje različite inicijative, al jasno od te inicijative će najviše ovisit o tome kako će uprava za zaštitu prirode reagirati i ja mislim da će tu kad je u pitanju recimo intenzivni uzgoj u ribnjačarstvu da tu nema recimo nikakve zapreke za plutajuće solare već sad kad o tome pričamo.
Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi predstavniče predlagatelja, digitalna i zelena tranzicija, te poticanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora onako kako je to sročeno u ovom zakonu čini mi se samo kao lista lijepih želja. Naime, svi bismo to podržali, ali da bi ovo bilo izvedivo potrebna je dobra organizacija na razini sustava, a to nije moguće bez povjerenja u nadležne institucije i državna tijela od HERA-e, HROTE, pa i samog ministarstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i nadalje vidim 3 osnovna problema, a to je da se brojni poticaji dodjeljuju putem najbržeg prsta. Nismo otklonili smetnje odnosno uvjete da se to više ne događa. Drugo rekli da će se opskrbljivači morati potruditi da potrošači dobiju informacije koje su im potrebne, što će biti ako se to ne učini. I treća stvar ovo sklapanje ugovora s ministarstvom o služnosti i pravu gradnje [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ponovno nemamo kontrolu sadržaja tih ugovora. Hvala.
Hvala vam lijepa kolegice Orešković.
Što se tiče tranzicije to nije lista lijepih želja, ona je konkretizirana, evo ovo je u ovom dijelu zadnji zakon kojeg smo donijeli pred ovaj dom. Zakon o tržištu električne energije itekako je stvari dobro posložio, a ovaj ih je samo nastavio. Mi nismo ti koji smo u situaciji sada da čekamo šta će se dogoditi nego aktivno sudjelujemo u tome što i kako i na koji način. Znači pratimo svih i sve što rade, sve eventualne nedostatke smo otklonili ovim zakonima, a organizirani ćemo voditi računa da se sva energetska odobrenja koja se, koja se odobre da se prate u kojoj su fazi kako bi svaki put i na vaše pitanje u ovom cijenjenom domu mogli odgovoriti kada i koliko čega će se napraviti. Što se tiče najbržeg prsta on je samo prisutan kod Fonda za zaštitu okoliša u onom dijelu gdje je interes toliko veliki, a sredstava nema dovoljno da jedino je to moguće. A što se tiče premije [[Upadica: Hvala vam.]] on će ići na javni natječaj, nema tu najbržeg prsta [[Upadica: Hvala lijepa.]] nego tko je povoljniji.
Kolega Okroša, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, da baš kad ste pričali o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost znamo da je jučer završila prva faza prijave za, na natječaj za energetsku obnovu kuća i za ugradnju sustava za korištenje obnovljivih izvora električne energije. Stoga evo imamo podatke da je preko 8.850 prijava stiglo, a da je na raspolaganju 390 milijuna kuna što već i povećana alocirana sredstva. Zanima me smatrate li da će biti dovoljno novaca, sredstava i hoće li se sa tim natječajima ipak nastaviti u nešto češćim periodima jer zadnji natječaj je bio koliko znam 2015. godine.
Izvolite odgovor.
Ovo je dosta sredstava i ja se toplo nadam da će ova sredstva biti dostatna. Ako ne budu jasno da će se nastaviti i iz nove financijske perspektive i sredstava fonda koji, koja nisu neizdašna obzirom da je cijena emisijskih jedinica već prešla 60 EUR-a, znači da fond ima, ima dovoljno sredstava za ovakve, za ovakve projekte. Jasno je da je bitno pratiti i realizaciju tih projekata, da se oni i dogode i da ovaj i paralelno sa ovim sredstvima koje ste ovdje spomenuli 400 milijuna kuna iz Nacionalnog plana oporavka će biti dodijeljeno tvrtkama koji su također bili na natječaju prije, a nisu uspjeli dobiti sredstva zato što nije bilo dovoljno sredstava. Znači osim ovoga idemo sa novim, sa novi ovaj sredstvima tako da se očekuje da do kraja 2022. ozbiljnu količinu solarnih panela [[Upadica: Hvala vam.]] da će se putem tih sredstava ugraditi.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani državni tajniče meni je žao da ovdje nema ministra, ali i vi se sigurno sjećate na koji način je vaše ministarstvo branilo treći stupanj prečišćavanja u Zagrebu i stajalo na strani tada koncesionara koji je ostvarivao enormnu dobit. Sve ovo što vidim da se u ovom zakonu pojavilo između dva čitanja upućuje na to da će i ovdje investitori ostvarivati enormnu dobit na račun hrvatskih građana. Sada vaše mišljenje zašto su neke od ovih stvari se pojavile u zakonu između dva čitanja, a da praktički nigdje nisu bile spomenute u raspravama.
Izvolite odgovor.
Ne vidim gdje ste vi to pronašli da će ovaj zakon ostvarivati enormnu dobit, to apsolutno ne stoji. Kategorički odbijam takve, razumio sam ja vas dobro što ste rekli, da se radi, da će privatnici sad tu ostvarit enormnu dobit. Ne, to ne dolazi u obzir. Mi znači idemo poticanje isključivo na referentnoj cijeni. Referentnu cijenu ćemo znači u natječaju odrediti mi koja je to gornja referentna cijena. Na, po zadnjim projekcijama je bila 58 EUR-a u programu potpore koji nam odobrava EU. I nećemo ga mi previše mijenjati. To će biti tu negdje, 58, 60 EUR-a će biti referentna cijena. Da, koji enormni profiti za, za privatnike? Ako će bit referentna cijena 58 EUR-a znači ako je preko toga na tržištu ne dajemo ni lipe. To vam je to [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] nećemo mi puno više novaca davat, skoro ništa.
Hvala vam lijepa državni tajniče, završili ste s replikama, molim vas vratite se na mjesto. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu kolega Zekanović, međutim njega nema pa gubi pravo govora. Drugi je kolega Totgergeli u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici, kako bi povećali udio obnovljive energije u krajnjoj potrošnji sukladno ciljevima energetske tranzicije na nisko ugljično gospodarstvo još 2015. godine donijeli smo Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji. Trenutno smo na 28% obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji energije dok nam je zacrtani cilj bio postavljen na 20%. U sustavu poticanja izgrađeno je više od tisuću megavata novi proizvodnih postrojenja na obnovljive izvore energije i visokoučinkovitu kogeneraciju. Međutim, još uvijek veliku udio obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje se temelji na korištenju ogrjevnog drva u kućanstvu i upravo je zato potrebno napraviti iskorak u većem korištenju novih tehnologija koje koriste obnovljive izvore energije, a mogu zadovoljiti potrebe kada se radi o grijanju prostora ili tople vode kao i kod hlađenja. Zadnjim izmjenama i dopunama zakona postignut je bitan napredak posebice kada se govori o proizvodnji električne energije za vlastite potrebe u distribuiranim proizvodnim postrojenjima. Podsjetit ću 2018. uveli smo i korisnika postrojenja za samoopskrbu gdje smo omogućili takvom korisniku da izgradi vlastito postrojenje za samoopskrbu i višak energije predaju u mrežu, a kada ima manjak uzima iz mreže električnu energiju. Praktično smo osigurali da na neki način dođe do skladištenja energije takvih kupaca i pri tome se radi obračun unutar obračunskog razdoblja gdje korisnik plaća jedino razliku više preuzete energije iz mreže. Ovo je prije svega napravljeno zbog solarnih postrojenja za proizvodnju električne energije. U ovom prijedlogu zakona naravno usklađujemo se sa direktivama koje su donesene poslije zadnje izmjene, ali i s donesenim Zakonom o tržištu električne energije, pa tako i u ovaj zakon uvodimo nove sudionike aktivnog kupca i energetske zajednice. Posebna pažnja posvećuje se informiranju o upravnim procedurama i razumijevanju postupka za nositelje projekata i građenja koji žele ulagati u obnovljivu energiju. Nadalje, jamstva podrijetla koja su trenutačno uvedena za obnovljivu električnu energiju proširuju se kako bi obuhvatila i plin proizveden iz obnovljivih izvora. Novina u odnosu na postojeći zakon je i uvođenje mogućnosti da se s drugim državama člancima dobrovoljno udružujemo tj. udružimo svoj nacionalni program potpora ili ga djelomično uskladimo. Uspostavlja se postupak jednostavne obavijesti za priključenje na mrežu, proizvodnih postrojenja snage do 10,8 kW i fizičko priključenje na električnu mrežu u roku od mjesec dana. Ministarstvo može tu maksimalnu snagu od 10,8 kW podići do 50 kW. Uvodi se kontakt točka uvidu operatora tržišta energije koja na zahtjev podnositelja zahtjeva pruža smjernice tijekom cijelog upravnog postupka podnošenja zahtjeva i postupka izdavanja dozvola pri gradnji postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Kako bi izračunavanje udjela energije iz obnovljivih izvora bilo transparentno uvode se izvješća sukladno uredbi, ali i definiraju izvori energije. Tako sada imamo podjelu na izvor energije sunčevog zračenja, energiju vjetra, hidroenergiju, geotermalnu energiju, energiju biomase, energiju mora te nespecificirane i ostale obnovljive izvore energije. Isto tako zakonom se uređuju jasna pravila, opseg i dinamika davanja potpora u skladu s mogućnostima planiranja razvoja, izgradnje i modernizacije energetskih sustava, a sve u svrhu ispunjavanja postavljenog si novog nacionalnog cilja korištenja energije iz obnovljivih izvora i to od najmanje 36,6% obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije do 2030.g. U odnosu na tekst iz prvog čitanja predlagatelje je u Konačnom prijedlogu Zakona obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji uvrsti određene razlike uvažavajući određene prijedloge, primjedbe i mišljenja iznijeta između prvog i drugog čitanja. Klub HDZ-a podržat će ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Drugi klub koji će govoriti bit će Klub zastupnika IDS-a i poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Neću biti jako dugačak. Tamo pred tri godine kada sam prvi put došao u Sabor nisam mislio da ću ovo učiniti, ali hoću pohvalit ću HDZ-ovo ministarstvo koje je prihvatilo jedan dobar dio naših prijedloga i ostao sam čak iznenađen. Znači dokaz je da se može kroz konstruktivnu raspravu doći do jednog zakona, naravno nismo do kraja zadovoljni i nije sve prihvaćeno i samo tu na jedno tri točke ću se očitovati zato neću biti dug. Na pitanje moje u prvom čitanju, hoće li isti vlasnik moći proizvoditi električnu energiju na jednoj katastarskoj čestici na kojoj ima priključno mjesto, a koristi je na drugoj katastarskoj čestici na kojoj ima drugo priključno mjesto te može li se u takvim uvjetima onaj uvjet od 80% priključne snage koristit na temelju zbroja više elektroenergetskih suglasnosti, odgovor je da potrošnja mora biti na mjestu proizvodnje. Nije šire opisano, nije baš argumentirano, ali djeluje kao dosta čvrst stav i pretpostavljam da se ovdje želilo zaštiti od mogućih špekulacija što je u redu i naravno da smo za to. No u praksi je moguće da bude potreba kako smo naveli npr. na jednom imanju može biti priključno mjesto na više čestica odnosno više priključnih mjesta, više je išlo u tom kontekstu iz dobre namjere u praksi, a ne krive, pa možda ostane tu još, praska će zapravo pokazati pa na kraju krajeva svi zakoni su podložni i nekim izmjenama, dopunama i podzakonskim aktima. Drugo je bilo o tome sam prije u replici i kolega Totgergeli je isto spomenuo taj dio, to je ono u čl. 31. gdje je definirana snaga od 10,8 kW te se navodi da operater ima rok od jednog mjeseca u kojem mora odobrit ili odbit zahtjev za priključenjem proizvođača temeljen na jednostavnoj obavijesti, tu je ono u praksi može biti to neprovedivo ili gotovo neprovedivo jer spajanje na elektroenergetsku mrežu bez odobrenja je na neki način ilegalno, čak kad postane legalno kroz ovaj prešutni mehanizam ne isključuju se sigurnosni rizici spajanja na mrežu pod naponom, distributer mora isključiti napon na priključnom ormariću kojem investitor nema pristup jer samo distributer ima ključ itd., pa predlagatelj ističe da se u ovoj primjedbi radi o čl. 17. Direktive EU 2018/21 tim je člankom propisan postupak jednostavne obavijesti za priključivanje na mrežu te sve države članice uspostavljaju postupak jednostavne obavijesti za priključivanje na mrežu, pri čemu se postrojenje ili objedinjene proizvodne jedinice potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i demonstracijske projekte sa električnim kapacitetom jednakim ili manjim od 10,8 kW ili jednako vrijednim za priključke koji nisu trofazni priključuje na mrežu nakon obavijesti operateru distribucijskog sustava. Također u slučaju da se taj kapacitet premaši i dalje postoji mogućnost priključenja na mrežu ali se tada ona ne odvija putem postupka jednostavne obavijesti za priključenje na mrežu već u redovitom postupku vodeći računa o sigurnosti sustava. U ovom dijelu predlagatelj se poziva na direktivu, ne znam u čemu je utemeljena ta direktiva, al u praksi ovo u Hrvatskoj jako teško može funkcionirat, o tome evo smo i prije pričali. Jednostavno je tehnički nemoguće da bez intervencije HEP-a elektrana bude spojena na mrežu, bilo bi dobro da predlagatelj objasni, objasnio je prije djelomično ajde, gotovo u cijelosti mehanizam prešutnog odobrenja shvatio sam, ako sam dobro shvatio da bi zapravo bio pritisak prema, prema HEP-u, HEP ODS-u da poštuju taj rok od mjesec dana. Tu još jednom apeliram, shvatio sam, al još jednom apeliram da, da se bude ustrajan u tome jer u praksi investitori imaju velikih problema, izvođači ili već oni koji su u tom momentu tamo koji moraju sa HEP-om odnosno predstavnicima na terenu ovoga rješavati takve stvari. I posljednje, na pitanje moje iz prvog čitanja, hoće li se sredstva prikupljena iz trgovanja CO2 emisijama koje su dosad bile prihod Fonda za zaštitu okoliša, a po prijedlogu zakona slijevaju se u HROTE, predlagatelj ističe da je praksa unutar EU da se operator tržišta energije jednim dijelom financira iz emisija CO2, te se prikupljenim sredstvima dalje financira energetska tranzicija. U ovom slučaju za razliku od prethodnog se ne poziva na direktivu nego na praksu. Ono samo što je upitno je koliko su fid-in tarife uopće praksa u europskim državama. Fond ima, fond puno efikasnije bar do sad je raspoređivao sredstva na širi krug mjera i korisnika, HROTE bi preusmjeravao sredstva isključivo subjektima koji imaju povlaštenu proizvodnju električne energije, okej, ali sustavima koji su sami po sebi isplativi i zapravo im ne treba sufinanciranje. Evo koristim prigodu još jednom da pohvalim. Istina je da smo i mi bili konstruktivni, al smo više puta, al ovaj put smo vidili i sa druge strane jednu pozitivnu reakciju i možda je ovo primjer kako bi trebalo novim zakonima koji su život koji nisu ideologija ili svjetonazori zapravo raditi. Hvala lijepa.
3. klub koji će govoriti je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Najprije o razlikama između prvog i drugog čitanja zakona. U dokumentu koji je objavljen uz ovaj konačni prijedlog zakon navodite kako je predlagatelj na vlastitu inicijativu u konačnom prijedlogu zakona izvršio određene izmjene, pa u te izmjene uvrštavate primjerice izmjene u čl. 51. st. 1. toč. 4. kojim ste u prvom čitanju htjeli ograničiti preuzimanje viškova električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora na one krajnje kupce s vlastitom proizvodnjom i korisnike postrojenja za samoopskrbu čija priključna snaga u smjeru isporuke električne energije u mrežu ne prelazi 80% priključne snage u smjeru preuzimanja električne energije iz mreže. Pa nije to predlagatelj na svoju inicijativu promijenio. Osobno sam u ime Kluba SDP-a upravo to i tražila. Kolega Daus je bio blizu odnosno na sličnom tragu što se tiče te izmjene. Što se tiče vaše promjene ne samo da niste samoinicijativno promijenili nego ste zapravo odustali od promjene jer je ovakva odredba već bila definirana zakonom iz 2018., a vi ste ovim zakonom htjeli napraviti korak unazad i tražiti da mali plate naknadu od 100%, a da prihvate korist od 80%. Da ne govorimo o negativnim reperkusijama koje bi to imalo na poticanje u postizanju cilja od 36,6% obnovljivih izvora energije do 2030.g.. Dakle, nije sramota reći Klub SDP-a je predložio i eto mi smo nešto i prihvatili, ali nema veze tko je predložio, jeste li samoinicijativno, zaista sam iskreno zadovoljna da ste ipak se vratili na onu prvotnu verziju zakona. Što se tiče primjedbi koje navodite kao one koje niste prihvatili i obrazlažete razloge zašto ih niste prihvatili, moram sa žaljenjem konstatirati da su ostale neprihvaćene sve moje primjedbe koje sam uputila odnosno dala na Odboru za zaštitu okoliša, kao i one u raspravi u ime Kluba SDP-a izuzev ove o kojoj sam maloprije govorila. Tako ovaj zakon nažalost neće ispuniti svoje ciljeve, a ostat će suprotan i direktivi EU barem u dijelu gdje se EU opredjeljuje za građansku energiju jer će i dalje naprosto pogodovati velikima, a štetiti malima. I dalje je ostala u čl. 51. odredba mjesečnog obračuna električne energije umjesto godišnjeg, a kako sam govorila i prilikom prvog čitanja, poznato je da je veća proizvodnja u sunčanim mjesecima kada je istovremeno i manja potrošnja u odnosu na one nesunčane ako govorimo o solarnoj energiji. Osim toga i dalje se malim proizvođačima naplaćuje poticajna naknada iako već proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora i naravno da mi je nelogično to da su oni već svoj doprinos i dali samom tom proizvodnjom, a sad još doprinose i plaćanjem te poticajne naknade. U ovom kontekstu se predlagatelj sjetio zaštititi ili pomilovati samo poduzeća koja upadnu u neku poslovnu krizu, a što se tiče građana proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora predlagatelj nema takav senzibilitet. U cijelom zakonu ono što je najzanimljivije naravno je ono što se odnosno dio zakona koji se odnosi na program državnih potpora, a zanimljivim su ga učinili rezultati dosadašnjih potpora koje nisu išle in favorem građanima RH koji te potpore financiraju, nego in favorem pojedincima kojima je to netko dozvolio iz džepova tih istih građana i to i dalje ostaje problem u zakonu. Baš zbog toga ostajem pri stajalištu koji sam iznijela i na Odboru za zaštitu okoliša i prirode po pitanju formulacije iz čl. 16. st. 3. koja kaže da se programi potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuju tako da između ostalog osiguraju da proizvođači energije iz obnovljivih izvora uvećaju svoje tržišne prihode možda je nezgodna formulacija, ali zaista se bojim naprosto nedovoljno jasnih formulacija možda zaista nije loša namjera i ne trebamo se ničeg bojati, ali eto ja volim da je sve čisto, crno na bijelo i da nema nekakvih dvojbi u kojima se može plivati i u smjeru u kojem građani zapravo onima koji plaćaju sve to odgovara. Dakle, cilj potporama treba biti poticanje što veće proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, ali uz što manje poticaje odnosno namete građanima. A udio premijske potpore po ovlaštenim proizvođačima u njihovom ukupnom prihodu od prve električne energije treba biti naravno što manji. Ne zaboravimo da ti isti proizvođači, a govorimo o velikim proizvođačima, a posebno me tu žuljaju proizvođači energije putem vjetroelektrana i geotermalnih izvora, naravno iz već poznatih razloga, ogromnih afera, korupcijskih afera, imaju poticajne ugovore i sa HBOR-om koji preko komercijalnih banaka omogućuju vrlo nisku kamatnu stopu za ovakve projekte. Dakle, neka preuzmu pravi poduzetnički rik ako se već nazivaju poduzetnicima kao što to čine proizvođači primjerice u Njemačkoj. Pa ne može povlaštena cijena u Hrvatskoj biti zadnjih 5-6 godina između 90 i 110 EUR-a, a tržišna 50. Znate kako je u Njemačkoj? 49 EUR-a. U Srbiji je 55 EUR-a, evo najnovija informacija. Kod nas rekao je državni tajnik 58, nadam se da će to zaista tako biti, to ćemo još vidjeti. Bit će to i dovoljno, više nego dovoljno za velike s obzirom da znamo da je investicija u velike elektrane oko 700.000 EUR-a po megavatu, a recimo u male solare je oko milion EUR-a po megavatu, dakle 30% skuplja investicija za one male u startu. Ovakvim zakonom u svakom slučaju mali plaćaju i naknadu za obnovljive izvore, a plaćaju i razvoj mreže za velike. Malima mreža ne treba, treba velikima, barem ne u tom obimu. Znači razumijete što govorim, malima ne trebaju ni poticaju, trebaju velikima. Malima treba samo pravedan sustav da se od njih ne uzima da bi se dalo velikima. To je ono čega se bojim. U Članku 18. kao što sam rekla u svojoj replici državnom tajniku, ministarstvo se obvezalo da revizija potpore neće biti nauštrb prava koja su već dodijeljena niti nauštrb gospodarskoj održivosti projekta. I to je u redu s one pravno formalne osnove, ali ponovit ću još jednom bila bih sretnija da se ministarstvo obveže da potpore neće biti nauštrb onih koji osiguravaju sredstava iz kojih se one generiraju, a to su građani i naravno da i dalje zastupam stajalište da bi revizija programa potpora, ne ugovora, programa potpora trebala biti češća nego je to 5 godina. I ne, neću prihvatiti tako jednostavno objašnjenje 5 godina je preveliki rok. Klub SDP-a je i dalje stava da je u zakon potrebno ugraditi odredbu koja će osigurati da se iz sustava poticanja tržišnom premijom ili zajamčenom otkupnom cijenom izuzmu velika proizvodna postrojenja odnosno velike elektrane obuhvaćene Uredbom o kvotama. Ovime će se spriječiti netransparentnost i koruptivne radnje u ovom području Također će se povećati proizvodnja električne energije na mjestu potrošnje. Govorimo o zgradama, OPG-ima, mikropoduzećima, malim ili srednjim poduzećima i komercijalnim objektima. A upravo su oni ti koji plaćaju naknadu za obnovljive izvore energije i pune proračun hrvatskog operatora tržišta energije. Te velike elektrane zapravo i ne mogu biti poticaj na račun građana RH već moraju biti na tržištu kao i u drugim zemljama EU. Ja ću tu navesti samo nekoliko podataka od 744 megavata vjetroelektrana primjerice naš HEP je izgradio jednu jedinu u Korlatu 58 megavata, sad se doduše otvara još jedna ne HEP-ova naravno, nego Kineska od 156 megavata, a samo ta vjetroelektrana zauzima preko 50 km2 hrvatske površine odnosno hrvatskog teritorija. Pa makar da je HEP kao javna tvrtka iskoristio sredstva građana koja itekako prikuplja i izgradio svoju odnosno njihovu vjetroelektranu svih građana jer je HEP i dalje javno poduzeće ako se to u međuvremenu ne promijeni, ne mi sredstva građana dajemo pojedincima i to domaćim i stranim pojedincima koji se preko leđa naših građana bogate, dajemo i hrvatski teritorij, a istovremeno HEP ostvaruje između milijardu i pol do dvije milijarde kuna dobiti. Dakle, HEP ima viška novaca, ali cijene struje ne smanjuje, dapače povećava. Pa ja ću samo navesti činjenicu da evo i ja sam u jedinici lokalne samouprave za opskrbu električnom energijom ove godine dobila ponudu HEP-a naravno na javnom natječaju koja je gotovo dvostruko veća nego je to bila prethodna ponuda. Dakle itekako će cijene električne energije rasti, rast i one za kućanstva odnosno za građane, nemojmo obmanjivati javnost, međutim HEP-u treba ovako velika dobit ne da ulaže u smanjenje uvoza električne energije nego da sponzorira svoj PR, naravno da ga se ne istražuje i ne propituje. I u ovom zakonu priznajemo da je najvažniji izvor sredstava za isplatu tih poticaja upravo namjenska naknada za obnovljive izvore energije i kogeneraciju. Paradoksalno to plaćaju svi građani RH koji plaćaju račune za struju, plaćaju i oni koji nemaju s čime platiti tu istu struju. Plastično, država te iste naknade troši na čudnovatim načinom dodijeljene povlaštene uvjete velikim proizvođačima odnosno da tim istim građanima vrate ono što su oni platili i preplatili. Klub SDP-a ovakav zakon koji pogoduje velikima na štetu malih neće podržati. Hvala lijepa.
Kao peti govorit će poštovani kolega Željko Pavić u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege ja ću se osvrnuti na nekoliko novih stvari koje imamo u zakonu, a ono što ćemo pozdraviti nešto slično što je pozdravio i kolega iz IDS-a i ja neću ponavljati ono što ste vi već rekli, ali ću reći ono što smo mi primijetili i što pozdravljamo. Naime, između ostalog postoji jedan članak koji kaže da se novim proizvodnim postrojenjem smatra rekonstrukcija postojećeg postrojenja ako obuhvaća značajne dijelove proizvodnog postrojenja i ako produžuje očekivani vijek trajanja proizvodnog postrojenja te da ispunjava nekoliko uvjeta kad govorimo zapravo o izgradnji novih postrojenja. S obzirom da se ovdje govori o rekonstrukciji postojećeg postrojenja osvrnut ćemo se na ono što je bilo pisalo u prethodnoj verziji zakona, a to je da jedan od tih uvjeta je i starost postojeće elektrane. Za, konkretno za hidroelektrane je 30 godina, za elektrane na biomase 20, bioplin 20 godina biotekućine 20 godina, sunčane elektrane 20 godina i prije je pisalo da je to za vjetroelektrane 15 godina, sada u ovoj verziji zakona piše 20 godina i to pozdravljamo s obzirom da smo prošli puta na prošlom čitanju bili o tome pričali i to su bili kritizirali kao neprihvatljivu činjenicu s obzirom da smo vidjeli i praksu iz Europe npr. iz Španjolske da vjetroelektrane traju otprilike 20 do 25 godina. Tako da je to jedna od stvari koje definitivno pozdravljamo. Ne znamo s obzirom da u zakonu, naravno to ne treba u zakonu pisati, ali imali smo ovdje rasprave vezane za proizvodnju bioplina odnosno biodizela u Sisku, ne znam da li postoji još nekakvi planovi vezani i za možda proizvodnju električne energije u Sisku s obzirom da tamo već postoje neka postrojenja, da li postoji plan Hrvatske da uz takvu rafineriju napravi i elektranu s obzirom da već imamo tamo energente koji bi nam omogućili zapravo da imamo obnovljive izvore energije. Ono što mene je malo zasmetalo, to je spominjanje registra obnovljivih izvora energije kogeneraciji i povlaštenih proizvođača. O tome sam i jučer govorio na odboru, nisam dobio pravi odgovor, a radi se o tome da je taj registar prema onome što piše u zakonu, naime nigdje se ne spominje izraz ili riječ da je obavezan, ali s obzirom na to za što koristi i da će se on između ostaloga koristiti i za izvještavanje vezano za Nacionalni energetski i klimatski plan koji je donesen 2019.g. tako piše u članku zakona, smatram da bi taj registar trebao biti obavezan. A jednostavnim uvidom u taj registar koji se i sada prati, možemo da taj registar kao prvo nije kompletan, znači nema sve one … koje bi trebao imati, a drugo da nisu upisani podaci o svim elektranama koje postoje na određenom teritoriju. Ja sam konkretno to isprobao na podacima iz naše županije iz koje dolazim, znači podacima iz Krapinsko-zagorske županije i mogu vam reći da zapravo u tom registru ne postoje svi podaci o svim elektranama što nije dobro. Što nije dobro zato što su kao prvo i osnovno te elektrane financirane dijelom iz europskih sredstava, a dijelom iz proračuna. Tu su bile i dijelom nepovratna sredstva, a sada ih nema nigdje tih elektrana evidentirano, a trebale bi biti evidentirane to je prva stvar, a drugo, te elektrane zapravo prodaju i električnu energiju HEP-u, tak da i s te pozicije bi trebalo biti nešto napisano u tom registru vezano za te elektrane. Osim toga spominje se i novi obrazovni programi odnosno programi prekvalifikacije i zapošljavanja vezanih za zelenu energiju, naravno da to pozdravljamo, međutim natječaji će uskoro izaći trebat će raditi na tim elektranama, trebat ćemo instalatere za te elektrane. Da li ćemo mi uspjeti u međuvremenu napraviti nove obrazovne programe, da li ćemo u međuvremenu uspjet napraviti programe za prekvalifikaciju naših ljudi za te poslove i da li ćemo ih uspjeti zaposliti u tako kratkom vremenu, čisto sumnjam. Opet nam se desilo to da imamo zapravo jednu diskrepanciju u odnosu na naše potrebe. Naime, ukoliko smo znači da ćemo ovakav zakon donositi trebali smo već ranije krenuti u takve obrazovne programe, trebali smo ih već imati ranije u našim srednjim školama i trebali smo imati u programima za obrazovanje odraslih između ostaloga i programe za prekvalifikaciju pojedinih struka. Ne znam da li ste upoznati s činjenicom, ali u pojedinim županijama stvarno nedostaju instalateri bilo koje struke. I sad što se dešava? Ako nemate instalatere kojima je to koliko toliko blisko kako ćete te ljude prekvalificirati? Teško ćete prekvalificirati knjigovođu da bude instalater na krovu ili da radi neka druga postrojenja, tako da mislim da to nije dobro i mislim da smo trebali već ranije nešto poduzeti po tom pitanju. Naravno, piše u zakonu da će druga ministarstva raditi na tom dijelu, pretpostavljam da bi to trebalo biti Ministarstvo obrazovanja, međutim Ministarstvo obrazovanja po tom poslu do sada nije obavilo ništa i tu smo zapravo prepušteni entuzijazmu ravnatelja srednjih škola i onih koji poznaju problematiku koja će se dešavati u budućnosti i koji zapravo sami traže nove programe i guraju te programe u svojim školama, ako ih guraju i ukoliko su ih u mogućnosti napraviti s obzirom da ne postoje kurikulumi za takvo obrazovanje. Osim toga u zakonu se spominje i jedan dio koji se tiče informiranja, a mene interesira u kojoj smo mi fazi sa informiranjem naših građana, to sam već i prošli put pitao u prošloj na raspravi, da li ćemo imati neke službe koje će informirati naše građane da li će naši građani moći negdje osim u ministarstvu postaviti pitanja vezana za njihove elektrane koje će staviti na svoje krovove i što je sa jedinicama lokalne samouprave? Da li će jedinice lokalne samouprave imati još nekakav suport osim privatnih poduzetnika koji poznaju tu problematiku i koji mogu kao konzultanti pružiti uslugu konzaltinga vezano za izgradnju elektrana, pogotovo ako idu u zajednicu potrošača električne energije. Na pitanje o lutajućim elektranama ste mi odgovorili i mislim da je to u redu, osim ono što sam vas maloprije pitao da li je to moguće i na moru s obzirom da neke države imaju vjetroelektrane na moru, na sjeveru neke države imaju vjetroelektrane na moru na sjeveru, neke države kao Brazil imaju sunčane elektrane na moru, pa vjerujem da će i kod nas biti interes da se to napravi na našem moru, pogotovo na onom dijelu koji inače nije interesantan za turizam i nije interesantan za kupače. Ovo o referentnoj cijeni pretpostavljam da će kolega Brumnić više reći ali ono što je mene interesiralo ukoliko mi možete odgovoriti u kasnijem u kasnijoj svojoj raspravi, tko će definirati tu referentnu cijenu? Da li tu definiramo sami kao Država ili smo ovisni u jednom dijelu i o Europi. Znači, da li nam i Europa nešto tu diktira ili možemo sami definirati referentnu cijenu? I ono što je još me interesira to je vezano za certifikate. Naime, u Zakonu piše da Ministarstvo nadležno za poslove graditeljstva priznaje certifikate koji će biti dodijeljeni od strane druge Države članice u skladu sa kriterijima koji su propisani kod nas. Ono što mene interesira hoće li i naši certifikati biti priznavani u drugim zemljama članicama, odnosno hoće li naši zaposlenici odnosno radnici koji su napravili prekvalifikaciju koji su stekli certifikate ili kroz školovanje u srednjim školama ili kroz prekvalifikaciju moći te poslove bez problema obavljati u zemljama članicama ili će morati raditi recertifikaciju odnosno interesira me da li je Hrvatska u nekim pregovorima sa članicama Europske unije da bi naši radnici mogli raditi u Europi bez recertifikacije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Završili smo sa raspravama Klubova. Idemo sada na pojedinačne rasprave. Imamo ih prijavljene dvije. Prvi je na redu kolega Brumnić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani Državni tajniče, kolegice i kolege. Ah, od kud krenut. Ajmo malo iz okruženja, HEP, zašto spominjem HEP? Jer je to firma koja ima najveću dobit u Republici Hrvatskoj. Jesmo li svjesni toga? Najveću dobit u Republici Hrvatskoj, niti jedna firma u Republici Hrvatskoj nema veću dobit od HEP-a. Zašto? Zato što joj je to omogućila Vlada. I onda si postavite pitanje kako jedan dobar Zakon kako jednu hvale vrijedne ideju koju ima Europska unija za zelenom energijom, energetskom samodostatnošću, koja je Europa istinu za volju počela provoditi prije 4,5 godina jer ova Direktiva koju mi danas ugrađujemo još tamo iz 2018.-te pretvoriti u nešto pod nadimkom HDZ. Zašto to govorim. Jer da su napravili ono što su trebali napraviti kad se donosi neki Zakon a to je da se napravi analiza učinaka dosadašnjih Zakona što svaki put kad iziđem za ovu govornicu govorim kad razgovaramo o tome da donosimo ili novi ili izmijenjeni Zakon. Nema, zašto nema? Zato jer prethodni Zakon je odveo nekoliko HDZ-ovaca u zatvor. DORH je pregledao brdo dokumentacije koju je netko tamo potpisao, a kad pročitate što piše u ovim izmjenama Zakona onda shvatite da sve izmjene između prvog i drugog čitanje idu de facto in favore investitorima. Svaka ta izmjena kao pod krinkom zaštite investiranja ustvari skida rizik sa investitora i prebacuje taj rizik na Hrvatske građane. Ovdje su kolege prije mene govorili o velikima i malima, u Hrvatskoj ne bi trebalo biti velikih i malih, trebalo bi bit onih koji plaćaju porez, koji doprinose ovom društvu i onih koji ne doprinose ovom društvu, odnosno izvlače dobit iz ovog društva. Oni koji najviše doprinose ovom društvu to su Hrvatski građani. Zaključak: U glavi 1 ovog Zakona bi trebalo pisati: „kako će ovaj Zakon doprinijeti boljitku i boljem životu Hrvatskih građana, kako ćemo pomoći, ne pomoći“, nego omogućiti malima da se uključe u to. U ovom Zakonu pište upravo suprotno, kako njima onemogućiti. Kolega je bio spomenuo nešto što je bilo rečeno u prvom čitanju, u drugom čitanju nije obrazloženo zašto je promijenjeno. U prvom čitanju je pisalo 15 godina, sada piše 20. Kolega koji je tada, piše da, sad piše 20, da je kolega koji je o tome govorio to prozvao kriminalom pa sad piše 20. Ja moram priznati iz toga samo zaključujem da je onda kad je bilo to prozvano kriminalom bilo točno ako se to izmijenilo. Kad pogledate uređuje se Ministarstvo kao kontaktna točka, ta kontaktna točka je nešto što nam je ajmo reći Europa sugerirala da napravimo, to ispada kao jedno dobro mjesto kada bi to mjesto odradilo cijelo posao, ali posao priručnika kako se stvari trebaju radit, radi operater. Onda ispadne da bi Ministarstvo koje ustvari sve određuje i prima investitore ustvari bilo točka lobiranja, doslovce, ispadne da bi bila točka lobiranja. Kolega je spomenuo čl. 21 ja ga potpuno drugačije tumačim kad se radi o rekonstrukciji odnosno izgradnji novih. Pokušajte si postaviti u model 100% prihoda 7 godina, morate to isplatit u 20 godina, razliku će vjerojatno poticat Država ako želite da postoji investicija. Ako podijelite 20 sa 7 nekako, odnosno 7 sa 20 onda ispadne da vam dobit na godišnjoj razini je 35%. I zato sam povukao paralelu sa trećim stupnjem prečišćavanja u Zagrebu s kojim je ovo Ministarstvo bilo više nego upoznato u proteklom periodu i gdje je praktički skoro čovjek bi rekao branilo. Sporni su mi i članak 23. pošto se rasprava bliži kraju i članak 24. i članak 30. stavak 2 [[Upadica predsjednik: Hvala.]] koji de facto definira. Zahvaljujem.
Prošlo je vrijeme. Evo imate jednu repliku [[Upadica Brumnić: Pa možda uspijem u njoj nešto od ovoga.]] Tako je. Kolegica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Evo kolega nekako ste ukazali da je problem u tome što ovaj zakon ide in favorem velikih, a na uštrb malih i nekako ste rekli da to tako u hrvatskom sustavu ne bi trebalo biti. Osobno ne smatram da je u tome najveći problem. Uvijek mogu biti i veliki i mali pod uvjetom da postoje jasni i transparentni kriteriji, sustav nadzora i kontrole i transparentnosti, a apsolutno ničega od svega toga u našem sustavu nema. Ovom zakonu nedostaju osigurači, nedostaju antikorupcijski mehanizmi. I dobro ste poentirali da se ministarstvo postavlja kao nekakva fokusna točka, kao točka lobiranja, a vidjeli smo na primjeru ministra kojeg oslovljavamo sa T.Č. ne znam ima li ime i prezime, jer se u Saboru ne pojavljuje na važnim temama. Kako to izgleda kada nemamo učinkovita, brza, efikasna tijela kaznenog progona. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Pa ja se u stvari mogu samo složiti u većini toga što ste rekli. Kada sam govorio o velikima i malima govorio sam u stvarima oni koji doprinose društvu i oni koji izvlače dobit iz društva. Ja smatram da društvo treba poticati one koji doprinose društvu, a i ja i vi smo svjesni da najviše doprinose u stvari hrvatski građani. Tako da kažem trebalo je prvo potaknuti njih. Što se tiče transparentnosti o kojoj govorite transparentnost vam uvijek polazi od glave. Ako je premijer taj koji je transparentan onda će i svi njegovi ministri i ministarstva i svi državni službenici biti transparentni. Ja sam kada se donosio Zakon o gradu Zagrebu pozvao premijera da kao pravnik još jednom pročita što je poslao, odnosno što su njegove službe poslale u Hrvatski sabor, pa tako ga i ovaj puta pozivam. Evo hvala lijepa.
Sada se javio u ime predlagatelja državni tajnik Ivo Milatić, pet minuta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dužan sam reagirati i iskoristiti ovih svojih pet minuta nakon izlaganja gospodina Brumnića, jer kategorički odbijam da se na ovakav način razgovara o HEP-u, o ministarstvu, o nama koji predlažemo ovaj zakon, da se izvrću teze. Govoriti da se vratim od onih 15 godina vjetroelektrana. Govoriti da smo mi to tu zato što je netko spomenuo neki kriminal, stavili sada na 20 je deplasirano. Znači te vjetroelektrane sa 15 godina trajanja su bile u zakonu koji je stupio 1.1.2016. gle to je donio Vlada Zorana Milanovića i ministar tadašnji Vrdoljak predložio ovom cijenjenom domu i to se usvojilo. Gle 2018. mi po difoltu radimo izmjenu i dopunu zakona, ostavljamo taj vijek trajanja isti kakav je bio. Nitko ovdje ni s lijeve, ni s desne strane ne spori taj dio nego to je u redu, 15 godina je tamo bilo. Zadnji put kad je gospodin Bernardić ovdje rekao da se to njemu ne sviđa, da bi to moglo biti koruptivno znači prepoznao je korupciju u svojim redovima na način da je zaključio da ondašnji predlagatelj je možda to krivo stavio. Ja to tako i ne gledam da je to možda bilo tako stravično, ali da je bolo oči što bi se reklo dalmatinskim rječnikom tih pet godina razlike je. Ja sam tada ovdje za ovim stolom rekao da ako mi neki stručnjaci ne kažu da zašto je to 15, ne može bit 20, da će bit 20. I jasno da mi nitko od stručnjaka nije rekao da ne može biti 20. Mi smo stavili 20 i apsolutno stojim pri tome. I uopće nemamo tu nikakovu dilemu. Govoriti da HEP ima veliku dobit, pa oslobodi bože da HEP nema veliku dobit. Još najbolje da u ovoj državi to jedino poduzeće koje je ostalo 100% u hrvatskim rukama nema toliku dobit. Kad govorimo da netko ima veliku dobit, onda on ima veliki investicijski rejting, onda on može puno uložiti, onda on može se i zadužiti da bi se uložio. On može napraviti nešto što netko tko je privatnik neće napraviti. On može napraviti energetske objekte, on može ići u onaj dio zemlje gdje možda netko kao privatnik nikad ne bi išao i to je uloga odgovorne države. Znači HEP ne troši svoje novce za PR. HEP svoje novce troši za investicije i za ulaganja i dobro pogledajte plan HEP-a o ulaganjima i kolika su to ulaganja i toga će biti sve više. HEP planira do 2030. tisuću i pol megavata uložiti u obnovljive izvore, odnosno uložiti i napraviti obnovljivih izvora i on će to sigurno napraviti. To uopće nije sporno. Ali ne može HEP sa dobiti od sto, dvista milijuna to napraviti. Od kud vam ta ideja? I kad ovdje se spominje da HEP-u se plaća skupa struja, pa nemojte zavaravati hrvatske građane. Struju koju hrvatski građani sada plaćaju je 53 eura, a na spotu je 240 bila ovih dana. Nemojte iz ovog cijenjenog Doma takve neistine prema hrvatskoj javnosti govoriti. To me ljuti, strašno me to ljuti kao građanina i poreznog obveznika. Nemojte to raditi. HEP ne plaća skupu struju građanima. Logično je da ste vi na javnom natječaju u svojoj općini i neki poduzetnici sada dobili veće ponude zato što ste kategorija poduzetništvo, zato što se predviđa to za godinu dana unaprijed ili dvije. Predviđa se da će doći do korekcije nekakvih cijena u struji, ali jasno je, mi sad ovdje pričamo o građanima. I cijenu koju će hrvatski građani na koju se vi stalno pozivate kako ih u najmanju maltretiramo, cijenu koju će hrvatski građani platiti i o tome ćemo vidjeti koja će biti. Znači, nemojmo to tako govoriti i to je bio razlog zašto sam sad ovdje reagirao jer jednostavno HEP je uložio u Korlat, uložit će sada u 120 megavata solara u Korlat i vrlo brzo još u Stankovcima, još na nekoliko mjesta na Cresu HEP će do 2024. imati još 200 MW obnovljivih izvora. To može HEP i to je u redu. Da li je mogao više? Možda je mogao i više. Ali što se ovog Ministarstva tiče, i ove Vlade i ovih zakona koje donosimo ni jedan taj zakon više neće zaustaviti HEP u bilo kojem negativnom smislu da bude još efikasniji i bolji, a tako ni privatni investitor jer i oni su interes Hrvatske da naprave energetsku tranziciju.
Hvala vam. Imamo 4 replike. Koliko vidim prva je na redu kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi gospodine Milatić rekli ste da vi odbijate i to kategorički odbijate da se o nekim temama kada oporba proziva za korupciju na takav način govori. Pa vas ja upozoravam da prije svega je na vašem mjestu sada trebao biti ministar koji polaže račune Hrvatskom saboru jer ga Hrvatski sabor bira i Hrvatski ga sabor kontrolira. I niste uopće u poziciji da nam se obraćate sa tonom da vi nešto kategorički odbijate. A što se tiče vašeg načina tumačenja HEP-a i cijene koju HEP naplaćuje hrvatskim građanima vaša je dužnost da svima nama objasnite na temelju čega se ta cijena formira. Mi ćemo prekontrolirati je li ona adekvatna ili nije, a i sami građani će o tome imati svoj stav. Umjesto vašeg dociranja da je ta cijena primjerena i da nije skupa, a vi zapravo o samoj cijeni ništa konkretno niste rekli, trebali ste objasniti na temelju čega je takva cijena formirana.
Hvala vam lijepa. Dakle samo jedna stvar. Državni tajnik je ovdje potpuno legitimno i legalno jer je to definirano našim aktima. Može biti ministar, može biti državni tajnik dakle sve je napravljeno u redu. A ovo što ste mu prigovarali to je meni bila retorička figura. Dakle, izvolite odgovor.
Hvala gospodine predsjedniče. Što se tiče moga stava to je stav moga Ministarstva. Uvjeren sam da je to stav i moje Vlade, a i moj osobni stav. Mislim da nisam ništa rekao ako sam kategorički rekao da isključujem bilo kakvo insinuiranje korupcije na ovo ovdje što mi danas predlažemo i na rad Vlade i na svega ostalog. Dapače, ovi zakoni koje ja ovdje već godinu dana redovito hodočastim zajedno s vama raspravljam su u cilju kako bih rekao i što je moguće boljeg reguliranja da se ne daj Bože ne bi dogodilo nešto što bi možda sličilo na to što vi spominje, a što se možda događalo temeljem nekakvih odluka i zakona koji su neke prijašnje administracije donosile a ne ova administracija. Eto to je ono što sam ja htio reći i ništa drugo.
Kolegica Jelkovac izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče ovaj zakon je ustvari vrlo važan za našu budućnost jer nam on stvara okvir kako ćemo koristiti obnovljive izvore energije i mislim da je dobro što smo ovim prijedlogom ustvari stvorili okvir za one građane u društvu koji se žele baviti na taj način obnovljivim izvorima energije da to i učine. Sigurno je da je ovdje okrenuta teza da ovim prijedlogom ne idemo u korist svim građanima, nego samo pojedincima mislim da to nije točno i voljela bih da to još jednom objasnite zbog naših građana. Jer sigurno da se u društvu svi neće kao ulagači baviti obnovljivim izvorima energije, ali mislim da je zato važno da imamo one u društvu koji će to iskoristiti na najbolji mogući način, a građanima će se omogućiti u onom dijelu kojima je to u njihovom interesu da isto tako koriste obnovljive izvore energije kao što se to i već do sada činilo. Pa vas molim da to još jednom objasnite. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno je ovo što ste rekli i hvala vam na vašoj replici. Znači u ovom zakonu je jasno propisano da će biti napravljen priručnik koji će biti javno dostupan na mrežnim stranicama Ministarstva. Taj priručnik znači da će svaki građanin i poduzetnik znači za ono što ga interesira poduzetnik za neke veće projekte, građani za svoj projekt tj. na svojoj kući i na svojoj vikendici, na svojem imanju stavi već gdje točno vidjeti i biti će na jednom mjestu napisano koje su to sve procedure, postupci da bi jedan građanin postao proizvođač obnovljive struje. To je ovaj zakon napisao i meni nije jasno kako se to ne može iščitati iz ovoga zakona kada je detaljno to propisano i tko će sve sudjelovati u izradi tog priručnika jer jasno ne može to ministarstvo samo. Imamo i HROT-e i ODS i HOPS i svi ostali i to je ono o čemu vi govorite i tu se slažem s vama da i građani … [[ne razumije se]]
Hvala vam. Kolegica Ahmetović izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče na vašu konstataciju da HEP ne plaća PR HEP je potrošio 300 milijuna kuna u zadnje 4 godine na razna sponzorstva i donacije od kojih vrlo veliki dio upravo na PR po tiskovinama, medijima, za konferencije itd. Drugo, HEP-u nije kao javnom poduzeću cilj ostvarivanje velike dobiti, već smanjenje cijene za najkvalitetnije usluge upravo svojim građanima. On dobit ne ulaže u investicijski ciklus jer bi do sada već izgradio termoelektranu u Rijeci u da je to istina i smanjio u Rijeci da je to istina i smanjio bi uvoz da bi građanima osigurao jeftiniju struju. I treće, kada ćete konačno shvatiti da struju koju plaća jedinica lokalne samouprave plaća iz džepova građana? To je novac građana, tako da veće cijene za moju lokalnu jedinicu su veće cijene, veći trošak Omišljanima i Njivičanima, a ne nekome na nebu.
Izvolite.
To je vaše viđenje toga koliko HEP plaća. Pročitali ste podatke, a ja bih vas molio da pročitate podatke koliko je HEP uložio, koliko je na temelju tog ulaganja napravljeno investicija koje će sutra rezultirati proizvodnjom i smanjenjem uvoza i jeftinijom strujom, koliko je na temelju toga zaposleno radnih mjesta, koliko je na temelju toga podignut BDP-e, koliko je na temelju toga podignut rejting Republike Hrvatske koji je ujedno smanjio trošak građana kada ode u banku i sve to. Mi sada tezu možemo napraviti, hvala Bogu mi što smo nešto ekonomije završili možemo tu sada držati predavanje o tome. Znači nemojte to govoriti tako da HEP ne smije imati dobit. HEP mora imati dobit i to što veće to bolje, pitanje je samo gdje on tu dobit troši i zašto ta dobit služi. Za PR sigurno da služi i HEP pomaže dobre stvari. Na svaku našu reprezentaciju vidite znak HEP-a. Ako je to loše, onda recite HEP-u da to ne radi [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Tako da ja ne znam zašto …
Hvala lijepa kolega državni tajniče. Državni tajniče gotovo je [[Upadica: Ispričavam se.]] Deset sekundi. Izvolite povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika 238. državni tajnik omalovažava moj istup. I nemojte mi imputirati državni tajniče. Dakle, nisam rekla da je loše da HEP sponzorira ni jednu hrvatsku reprezentaciju, nego sam rekla jasan podatak, provjeren podatk 300 milijuna kuna u 4 godine donacije, sponzorstva i na PR putem medija, medija da se ne propituje njihovo kriminalno djelovanje.
Kolegice Ahmetović dobivate opomenu. Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, HEP ulaže manje od pola svoje dobiti godišnje u nove projekte. Nije li vam to čudno? A kad smo kod poznavanja ekonomije, žao mi je što nije ministar ovdje, htio sam njega pitati tko mu je dao prolaznu ocjenu za stvari koje na ovaj način branite, a vidim i vi ste ekonomista. Ja moram priznati ne shvaćam kako razumijevate sustav funkcioniranja države u kojem građani plaćaju visoku cijenu, ne bi li državna tvrtka imala veliku dobit, ne bi li plaćala porez na dobit i financirala sportske klubove. To je ono što ste vi de facto rekli da HEP treba raditi. HEP bi trebao isporučivati uslugu građanima po što manjoj cijeni uz što kvalitetnije investicije, odnosno održavanje sustava kakav imamo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala gospodine predsjedniče. Prije svega HEP su hrvatski građani dragovoljno izabrali. 85% hrvatskih građana je uzelo HEP za opskrbljivača. Do jedan od tih 85% sutra može uzeti nekog drugog. Znači, imputirate da hrvatski građani ne znaju da je HEP-ova struja jeftinija, bolja, efikasnija od svega ostalog. Kad govorite da HEP niti polovicu toga što ulaže, ne ulaže u nove projekte a ulaganje u stare projekte tipa revitalizacije hidro potencijala, to je čisto ulaganje u stare projekte. Jel' tako? Šta je to loše da se jedan … [[Govornik se ne razumije.]] 450 megavata digao ili 480 digao na 650? Gdje je cijena toga megavata u revitaliziranom dijelu 18 eura. Zato mi imamo 53 eura struju. I da HEP radi krivo? Ja mislim da radi dobro.
Zahvaljujem državnom tajniku. Nema više replika, pa će sada govoriti pojedinačno poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Što se tiče samog načina na koji o ovom prijedlogu zakona raspravljamo naravno da sukladno odredbama Poslovnika državni tajnik može govoriti u ime predlagatelja, ali svi ćete se složiti sa mnom da je državni tajnik u odnosu na ministra ipak niža razina. A s obzirom da je ovo drugi put da o istoj temi raspravljamo sa državnim tajnikom to pokazuje da ili ministru ova tema i ovaj zakon i nije toliko bitna stvar ili se naprosto boji doći u Hrvatski sabor i odgovarati na pitanja oporbenih zastupnika. A što se tiče same suštine zakona. Dakle povećanje same proizvodnje i uporabe obnovljivih izvora energije je cilj kojeg svi podržavamo i doista treba podržati svaku inicijativu ili svaki korak unaprijed, a isto tako treba tražiti načina kako ona rješenja koja predlaže predlagatelj poboljšati i ojačati. I ovdje se svi možemo složiti s time da ovaj zakon ima određenih tehničkih rješenja koja možemo ocijeniti načelno dobrima, ali doista nije neka velika mudrost prepisati ta tehnička rješenja iz nekakvih europskih uredbi ili iz onih država koja su ta ista tehnička rješenja već implementirali. Na pravi učinak tih rješenja u RH će se tek vidjeti kroz njihovu provedbu i u praksi. Dakle, treba vidjeti kako ona funkcioniraju uklopljena u naš sustav u cjelini. I tu dolazimo do problema. I tu dolazimo do onih osnovnih prigovora o kojima ja cijelo vrijeme govorim. Dakle, taj naš sustav je postavljen na neuređenim, nesređenim klimavim temeljima. Nema dobre implementacije bilo kojeg zakona, a pogotovo zakona sa ovako ambicioznim ciljevima kojima svi težimo, bez toga da regulatorna tijela imaju dovoljan stupanj neovisnosti. Naša regulatorna tijela u sustavu opskrbe energijom takvu neovisnost nemaju. Ta regulatorna tijela podnose određena godišnja izvješća, bilo Hrvatskom saboru, bilo ministarstvima. Tko o njima raspravlja i na koji način? Koliko su sadržaji tih izvješća dostupni hrvatskim građanima? Koliko zapravo mi zastupnici u Hrvatskom saboru detalja iz tih izvješća znamo? Pogledajte samo koliko nas danas ima ovdje u saborskim klupama? To je jedna stvar. Onda dolazimo do pitanja i kako se biraju čelni ljudi u tim tijelima? Koliko je u kriterijima izbora i imenovanja doista bitan faktor stručnosti i prethodnih profesionalnih rezultata, a koliko je bitan faktor političke podobnosti, političkih poznanstava i veze. O tome smo isto tako puno puta u Hrvatskom saboru govorili, no pomaka na bolje naprosto nema. Kada govorimo o osnovnim problemima koji su najbliži hrvatskim građanima još uvijek ne znamo riješiti problem najbržeg prsta. Pa nemojte mi reći da je to u skladu sa dosezima digitalizacije i nekakvog modernog doba, nikakvo unapređenje koje bi išlo ka tome da jednake prilike budu dostupne svim Hrvatskim građanima i onda u konačnici dolazimo do samog Ministarstva, Ministarstva koje ima doista, ne znam Državni tajniče jel to vama poznato? Ali Ministra koji itekako umočen u korupcijske afere koje se tiču nedavnih slučajeva dodjele prava na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Ja ne znam Državni tajniče vi kažete da ako je bilo nekakvih korupcijskih afera u nekakvim administracijama, pa kojoj administraciji pripada Ministar iz vašeg Ministarstva? Lobiranja će očito biti i nadalje jedna od glavnih fokusnih točaka koruptivne Vlade i koruptivnih Ministara, jedna od glavnih slabosti Hrvatskog sustava. Zar je tako teško napraviti registar aktivnosti i sastanaka na razini jednog Ministarstva i svih ostalih državnih tijela. Povećanje transparentnosti, dostupnosti informacija tko ide na koje sastanke, s kime i sa kojim ciljem. E to bi pomoglo promjeni percepciji građana i onoga o čemu su govorili nekakvi zastupnici da ovaj Zakon ne pogoduje velikima na uštrb malima, nego ide ka tome da cijeli sustav funkcionira i da između velikih i malih, pa tako i velikih i malih investitora postoji nekakva sinergija i suradnja. A što se tiče antikorupcijskih mehanizama, pa dovoljno bi bilo napraviti isto tako jedan javni registar svih donacija i svih sponzorstava pogotovo u državnim tvrtkama čije se uprave i nadzorni odbori biraju po političkim kriterijima.
Hvala vam lijepa. Imate jednu repliku. Kolega Pavić izvolite.
Poštovana zastupnice govorili ste o regulatornim tijelima i o njihovoj neovisnosti. Mislim da se tu, pretpostavljam da se tu misli prvenstveno na HER-u [[Upadica: I na Hera Hrote, možemo…niz]] Nisam uspio iz vašeg izlaganja isčitati dal se to radi po vašem mišljenju o ovisnosti o politicima, da li se radi o lobijima, o nekim korporacijama ako možete to malo pojasniti, molim vas.
Izvolite odgovor.
Pa sasvim sigurno nisu ovisni o malim građanima. Ovisni su o velikim igračima, ovisni su o politici koja ih u ta tijela bira, ovisni su o ljudima o kojima ovisi njihova daljnja karijera i egzistencija. A koliko je politika neovisna, jer politika podliježe velikim interesnim lobijima, to je pitanje za neka druga nadležna državna tijela, primjerice za tijela USKOK-a i DORH-a čiji je rad neovisnost i kriteriji po kojima postupaju također pod velikim sumnjama. Dakle ono o čemu ja govorim je to da ovaj Zakon u tehničkom smislu možemo podržati, ali i nadalje ćemo imati problem sustava. Taj sustav možemo mijenjati tek na slijedećim parlamentarnim izborima. A onda doslovno sve te institucije koje se samo ovako sporadično spominju bez da se dubinski analizira njihov rad morat ćemo rastaviti kao da su sastavljene od lego kockica, pa ih sagraditi ponovno na boljim, zdravijim, pravednijim temeljima.
Idemo sada dalje. Više nemamo pojedinačnih prijava, pa imamo Klubove završno. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Dreven Budinski, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Konačni prijedlog zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneracijom ovim se Zakonom uređuje okvir za promicanje korištenja obnovljive energije na održiv način, uređuje planiranje i poticanje proizvodnje i potrošnje električne energije u proizvodnim postrojenjima koji koriste obnovljive izvore energije i visoko kogeneraciju. Utvrđuje se mjere poticanja za proizvodnju električne energije, uređuje se provedba sustava poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i visoko učinkovite kogeneracije. Uređuje se provedba za financijske potpore za vlastite potrebe, propisuju se pravila o pravnim postupcima, informacijama i osposobljavanju kroz nove obrazovne programe. Programe prekvalifikaciju uređuje vođenje registra, nositelje projekta i povlaštene proizvođače. Uređuje se pitanje podrijetla obnovljive energije, uređuje pitanje međunarodne suradnje u području obnovljivih izvora energije kao i kriterije za održivost smanjenja emisije stakleničkih plinova. Ovim Zakonom se uređuje stjecanje statusa povlaštenog proizvođača energije za proizvodna postrojenja koja koriste bilo koji od primarnih oblika obnovljivih izvora energije i ili visoko učinkovitu kogeneraciju na području Republike Hrvatske. Korištenjem obnovljivih izvora energije i visoko učinkovite kogeneracije postiže se obveza klimatskih ciljeva da Republika Hrvatska smanji emisije stakleničkih plinova prema raspodjeli obveza smanjenje te ostvaruje interes Republike Hrvatske u području energetike koji su utvrđeni Strategijom energetskog razvoja Republike Hrvatske do 23. godine s pogledom na 2050.godinu. Integriranim nacionalnim, energetskim i klimatskim planom za Republiku Hrvatsku za razdoblje od 2021. do 2030. Propisima kojima se uređuje pojedina tržišna energija kao i propisima kojima se uređuje obavljanje energetske djelatnosti u smislu: dekarbonizacije energetskog sektora, ostvarivanje nacionalnog cilja korištenja energije iz obnovljivih izvora energije sa udjelom korištenja u ukupnoj konačnoj potrošnji energije u 2030. godini šireg održivog korištenja vlastitih prirodnih energetskih resursa. Dugoročno smanjenje ovisnosti uvoza energenata, učinkovito korištenje energije i smanjenje utjecaja uporaba fosilnih goriva na okoliš, otvaranje novih radnih mjesta i razvoj poduzetništva, poticanju razvoja novih i inovativnih tehnologija, doprinosa lokalnoj zajednici, diversikacije proizvodnje energije i povećanja sigurnosti opskrbe, uključivanje građana i poduzetnika u aktivno sudjelovanje u energetskoj tranziciji. Ovim se Zakonom u Hrvatsko zakonodavstvo preuzima direktiva 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. godine o proricanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Direktivom EU 2018/2001 propisuje se ujedno i pravila o financijskoj potpori za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora o vlastitoj potrošnji takve električne energije upotrebi energije za sektore grijanja, hlađenja i prometa regionalnoj suradnji država članica međusobno i sa trećim zemljama. Direktivom se također utvrđuje kriterij održivosti, smanjenja emisija stakleničkih plinova za bio goriva, tekuća bio goriva i goriva iz biomase. Obavezujući cilj EU za obnovljivu energiju do 2030. je minimalno 32% udjela obnovljive energije. Provođenjem energetske politike poticanje obnovljivih izvora RH ostvareni su pa čak i premašeni cilj zacrtan do 2020., a koji se stabilizira na 28% izvora u ukupnoj potrošnji energije. Međutim, još uvijek je velik udio obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje se temelji na korištenju ogrjevnog drva u kućanstvu i upravo je zato potrebno napraviti iskorak u većem korištenju novih tehnologija, a mogu zadovoljiti potrebe kada se radi o grijanju prostora ili tople vode i kod hlađenja. Dodaje se novi članak 58. koji su u njemu navedene programe određuje da će za potrebe i ostvarivanje Sektora prometa ministar uz suglasnost ministra nadležnog za promet, ministar turizam predložiti Vladi RH donošenje programa kojim se potiče aktivnost u Sektoru prometa. Ministarstvo osigurava potpore, potpore za električnu energiju i korištenje obnovljivih izvora energije i visoko učinkovite kogeneracije od interesa za Republiku Hrvatsku. Hvala.
Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovana kolegica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Više puta sam ovdje govorila ja i moji kolege oko naše temeljne zabrinutosti u pogledu investiranja u obnovljive izvore energije, a ta naša zabrinutost tiče se zapravo vlasništva nad postrojenjima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Ne znam mogu li dovoljno naglasiti koliko je smjer koji smo odabrali dugoročno pogrešan i potencijalno ugrožavajući za energetsku neovisnost i suverenost RH. Cijeli ovaj zakon, ali i čitava strategija prema kojoj trenutno vaša Vlada ima prema obnovljivim izvorima energije prvenstveno je usmjerena na tržišno orijentirane tvrtke i na investicije od strane privatnih subjekata. Ono što bi trebala biti Strategija RH kod obnovljivih izvora, jest da je vlasništvo nad infrastrukturom javno i vlasništvo građana. To bi svaka normalna država kojoj je stalo do toga da ima energetsku neovisnost trebala raditi. To konkretno znači da nam nije primarno u cilju isplaćivati do sada poticaje, sada premije velikim investitorima, nego da su nam u prvom redu je cilj poticati, osigurati sredstva primjerice za jedinice lokalne samouprave da budu vlasnici nad postrojenjima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, da to bude HEP kao tvrtka u državnom vlasništvu. Ja ću vam evo reći primjer. Geotermalna elektrana jedna od prvih u Hrvatskoj koja je predmet ogromnog spora između turskog investitora i manjinskog partnera iz Hrvatske Dragana Jurilja ona vam dobiva godišnje 140 milijuna kuna poticaja do 2021. godine do kada im taj ugovor vrijedi dobit će jednu i pol milijardu kuna poticaja. Istovremeno šta su dobili građani i lokalna samouprava na tom području od tog geotermalnog izvora? Što su dobili? Da li su dobili jeftiniju električnu energiju? Jesu dobili mogućnost upravljanja tom energijom? Pa valjda nam je cilj posebno za geotermalne izvore da im damo na upravljanje tim zajednicama gdje se ti geotermalni izvori nalaze da bi imali besplatno grijanje za škole i vrtiće, da bi imali jeftiniju energiju za građane, da bi imali osigurano grijanje za sve one koji su pod rizikom od energetskog siromaštva, da bi mogli upravljati time i da bi mogli upravljati cijenom. Ne, naš je pogled na obnovljive izvore energije, odnosno vaš je isključivo tržišne naravi i to je duboko pogrešno. Jer ovo je bila velika prilika da osiguramo dugoročno javno vlasništvo nad proizvodnjom električne energije i da dugoročno postanemo u tom smislu samostalni i neovisni. Kada pogledate kako ste definirali nacionalni cilj korištenja energije iz obnovljivih izvora sve je jasno. Definirali ste ga sa samim sobom. Nacionalni cilj korištenja električne energije je korištenje električne energije iz obnovljivih izvora do razine 36,6% do 2030. godine u konačnoj bruto potrošnji. Sam cilj je to. Umjesto da nam je cilj konkretna društvena korist, dostupnost električne energije, smanjenje energetskog siromaštva, poticanje zajednica na prvom mjestu, a ne poticanje tržišta. Dakle, zajednice obnovljive energije. Evo nekoliko puta sam govorila da ovakav pristup će vam kontinuirano uzrokovati ono što imate kod gotovo svake velike investicije obnovljivce, a to je da imate korupcijski skandal jer ste to tako postavili. Hrvatska je trenutno El Dorado za te investitore, fakat je El Dorado sa sustavom poticaja koje smo do sada imali pa i ja bih čovječe bila investitor 314 milijuna kuna uložiš, dobiješ 1,44 milijarde poticaja. Pa gdje to ima?
Hvala vam lijepa. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika SDP-a. Završno poštovana kolegica Mirela Ahmetović izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Hajmo prvo na osnove. Građani Republike Hrvatske su ti koji osiguravaju sredstva za funkcioniranje čitavog života u Republici Hrvatskoj i ja vas pitam ovdje, kada ćemo to konačno usvojiti. Dakle i ovaj Sabor, i ministarstva, i jedinice lokalne samouprave i uostalom čitav život u Republici Hrvatskoj funkcionira zbog toga što građani iz vlastitih džepova plaćaju da bi funkcioniralo bilo da su ti građani, građani krajnji korisnici potrošači električne energije ili su oni poduzetnici koji proizvode električnu energiju, ali isto tako plaćaju, ulažu svoja sredstva u tu proizvodnju i naravno omogućuju funkcioniranje života. Netočno je govoriti o sredstvima kroz kategorije kućanstvo ili poduzetništvo. Sve to u konačnici plaćaju građani i oni koji imaju za platiti i oni koji nemaju za platiti. Dakle, ponavljam onaj paradoks, građani koji nemaju za platiti račune za električnu energiju plaćaju solidarnu naknadu iz koje se podmiruje dio troškova tih računa za električnu energiju onima koji ne mogu te račune platiti. Dakle, oni i sami sebi plaćaju solidarnu naknadu. Sve građani plaćaju, ali apsolutno sve građani sami plaćaju. Zato se državni tajniče nemojte ljutiti kada propitujemo rad u HEP-u, kada propitujemo dobit HEP-a, kada propitujemo cijene električne energije i nije posao HEP-a ostvarivati enormnu dobit. Posao HEP-a je ostvarivati i pružati kvalitetnu, dostupnu uslugu svim građanima Republike Hrvatske bilo kroz onaj sektor poduzetništva, bilo kroz sektor kućanstva ali po najnižoj mogućoj cijeni. HEP na samodostatnosti nije učinio ništa i danas uvozimo 34% električne energije i masno zbog toga tu istu električnu energiju naplaćujemo našim građanima istim onima zbog kojih funkcionira život u Republici Hrvatskoj. HEP i količina električne energije koja je dostupna građanima danas upravo zbog izostanka investicija od strane HEP-a ovisi o kiši. Zašto o kiši? Zbog hidroelektrana, pa se i u tom Izvješću HEP-a o radu HEP hvali kako je bila dobra kišna sezona, pa su eto hidroelektrane ostvarile dostatnu proizvodnju. Pa nećemo valjda kao ozbiljna država ovisiti o kiši? Turizam nam ovisi o kiši. Sada nam i energija ovisi o kiši. Nemojmo govoriti da HEP ostvaruje dobit i to veliku i to je jako dobro zbog toga što se to odnosi na strašan investicijski ciklus, a istovremeno HEP nema investicijski ciklus. Ima minoran investicijski ciklus, a da ne govorim o načinima provedbe javne nabave kroz određene projekte, a koji su i pod istragom odnosno uprava HEP-a je pod istragom ista ona uprava koja se danas u ovim trenucima bira odnosno vrši se intervjui za odabir uprave. Baš me zanima tko će biti izabran. O transparentnosti i da ne govorim. Više saznamo iz medija i to onih nesponzoriranih naravno, nego zapravo od onih od kojih bi trebali saznati dakle od samog HEP-a. Zakone u Hrvatskoj svi to jako dobro znamo rade konzultanti i lobisti. O visini investicija se ne informira javnost. Dakle, javnost sazna iz ovih medija kada se neki eto medij koji nije sponzoriran uključi odnosno dobije neku informaciju o nekoj aferi, pa eto to bude napisano. Malo se svi čudimo, ali i tu je uvijek Zlata Hrvoj-Šipek da pokrije sve što može i treba pokriti. Netko ima koristi od toga, a notorna je činjenica da tu korist naprosto nemaju građani, pa nemaju i neće imati ni kroz ovaj zakon koji danas raspravljamo. Hvala lijepa.
Ipak imamo još prijavljenih klubova za završnu raspravu. Sada je na redu kolega Pavić u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo potaknut raspravom kolegice prije mene, a zbog toga što je zapravo govorila o sličnim stvarima o kojima sam ja govorio u raspravi moram reći još nekoliko riječi. Naime, govorio sam o informiranju građana, govorio sam o educiranju građana, govorio sam o informiranju educiranja jedinica lokalne samouprave odnosno područne odnosno regionalne samouprave. Radi se o tome da ono što je malo prije kolegica rekla ukoliko građani nisu upućeni što mogu, kako mogu, kada mogu, sa kojim sredstvima mogu, što mogu dobiti sigurno neće poduzeti ništa. Ali ako mi te građane na vrijeme educiramo, ako ih na vrijeme informiramo, ako im damo sve informacije na dlanu onda će ti građani sigurno krenuti u investicije i napraviti sigurno pametne poslovne poteze i onda ćemo biti jedan korak bliže energetskoj neovisnosti. Ukoliko ćemo stvarno dati sve u ruke poduzetnika koji će uzimati velike poticaje iz proračuna ili iz EU fondova nećemo puno postići to je sigurno. Ako se sjećate naših rasprava koje smo imali ovdje o HEP-u i onoj stavci odnosno članku u zakonu koji kaže da će HEP postati dioničko društvo, cijela oporba je na to reagirala. Svi smo … [[Govornik se ne razumije.]] u smjeru da se priprema zapravo privatizacija HEP-a. Da li je to točno ili nije čuli smo odgovor od gospodina tajnika da to nije točno, ali da je to zapravo praksa u Europi i da idemo u smjeru u kojem ide i Europa. Nije to u svim članicama EU, ali u velikom broju članica je to slučaj da zapravo nacionalne elektre su zapravo dionička društva. I zato ukoliko nećemo na vrijeme pokrenuti sustav obrazovanja, informiranja, ukoliko nećemo imati agencije, ljude koji će dati informacije našim građanima, našim jedinicama lokalne samouprave besplatno, ukoliko im neće biti na raspolaganju, ukoliko ih neće educirati sigurno ćemo imati problem sa time da će oni ostati zakinuti i građani i jedinice lokalne samouprave. Nemojmo zaboraviti da u zakonu postoji jedan izraz zajednice obnovljive energije koji predviđa i koji omogućava da dioničari u tim zajednicama budu građani mala i srednja poduzeća, jedinice lokalne samouprave, jedinice područne odnosno regionalne uprave. Prema tome, zakon to predviđa. Ali tko će ste ljude educirati ako će nam projekti za mini elektrane biti skupi, ukoliko ćemo biti ovisni o privatnim poduzetnicima, konzultantima. Bojim se da će malo građana krenuti u te investicije. Prema tome, po tom pitanju moramo poduzeti što je moguće više da damo informacije na vrijeme, sa voljom, da naši građani shvate što mogu, kako mogu i da oni koji su u gradskim vijećima, koji su u općinskim vijećima mogu reagirati i mogu potaknuti razvoj elektrana u jedinicama lokalne samouprave. Ne mora to biti samo čelnik jedinice lokalne samouprave, ne treba to biti gradonačelnik ili načelnik. To može biti bilo koji građanin, ali mora znati što može, kada može i kako može. Bez toga nećemo postići ništa. Hvala.
Dobar dan svima! Hvala vam uvaženi zastupniče Pavić. A sada nastavljamo sa završnom riječju u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo nekoliko završnih riječi vezano uz Konačni prijedlog zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji koju smo, imamo to u drugom čitanju. Ono što kada je riječ o ovom zakonu ja nekako moram krenuti i želim krenuti od one osnovne stvari, a to je da je korištenje energije iz obnovljivih izvora energije, da se na taj način ostvaruju interesi RH u području energetike. To bi trebalo biti nekako početna rečenica i od toga trebamo krenuti. I trebamo vidjeti da li ovaj zakon zaista to i omogućuje. Ja moram priznati da tamo negdje na prijelazu iz jednog u drugo stoljeće sam imala prilike se na različite načine susresti i vidjeti kako se odnosimo prema obnovljivim izvorima energije, što to je, što znači korištenje vode, što znači korištenje otpada, što znači korištenje razine mora, odnosno valovanje mora, što znači korištenje sunca, što znači korištenje vjetra. I kad gledate nekih dvadesetak godina koji su iza nas od trenutka kad se počelo pričati o tome mi zapravo dosta učinkovito i dobro koristimo vodu, ali ne iz razloga što je to bila nekakva nova priča, nego zato što je to bila stara priča i gdje je voda postala obnovljivi izvor energije. Što se tiče vjetra i sunca tu zapravo šepamo. Što se tiče vjetra tu smo krenuli prva vjetroelektrana je bila na Pagu, ali iza toga se pokazalo ono što smo ukazivali cijelo vrijeme, a to je da koja korist može biti hrvatskog gospodarstva odnosno hrvatske industrije, jer svi se dijelovi za vjetroelektrane nabavljaju negdje drugdje, ovdje su se samo sklapali i eventualno se samo betonirali temelji. Što se tiče sunca tu je priča drugačija. Jednako tako s tim smo već poučeni iskustvom nekih drugih zemalja bili relativno oprezni. Kad gledamo način korištenja obnovljivih izvora energije ja to gledam sa tri aspekta. Jedan aspekt je okolišni, drugi aspekt je gospodarski i treći aspekt je sociološki. Kad govorimo o okolišnom mi tu imamo i niz strategija i niz opredjeljenja i članica smo EU i nekako imamo i procjene utjecaja na okoliš, procjene utjecaja koji su i strateške procjene i sve ostalo tako da je taj neki okolišni aspekt ja bih rekla da barem formalno na papiru vodimo računa o tome. Kad govorimo o ovom sociološkom aspektu, taj sociološki aspekt je vezan uz stanovništvo koje se raseljava, kojeg nema, gdje su nama pojedini dijelovi zemlje apsolutno više nemamo ljudi i nekakvo ulaganje u obnovljive izvore energije na dobar način, na kvalitetniji način to bi moglo poticati i onda dolazimo do ovog gospodarskog efekta i tu se moramo pitati što zapravo, koji je nama cilj? Koja je nama želja? Da li nam je želja kada govorimo o obnovljivim izvorima, a sad ću isključivo se referirati na vjetar i sunce zapravo da razvijamo industriju ili proizvodnju nekih drugih zemalja. To u jednom trenutku nisu bile ni zemlje EU, to je bila Kina koja je otišla najdalje. Tamo se, odatle se jeftino nabave. Tu se jednako tako postave i ona radna snaga koja je i to se je pokazalo na vjetroelektranama jako dobro zapravo se je sve montiralo. Na kraju su bili i montažni temelji i otprilike na niz vjetroelektrana vam je bio po jedan zaposlen ako je on bio na nekakvom održavanju. Dakle moramo znati što hoćemo, što želimo. Dakle, s jedne strane želimo ostaviti poruku da smo zemlja koja je svjesna u odnosu na dekarbonizaciju i ostale elemente, ali s druge strane bi trebali voditi računa i o razvoju našeg gospodarstva koliko ti obnovljivi izvori energije i zaista mogu pokrenuti i gospodarstvo. To su nekakva pitanja koja si moramo postaviti i naravno ključna pitanja i ja uvijek nastojim ne otvarati one teme koje otvori netko drugi od prethodnih govornika, nego mislim da trebamo to sagledati sa svih aspekata i taj odnos korištenja obnovljivih izvora energije i gospodarskog efekta bi bilo jako dobro u jednom trenutku sagledati i vidjeti, podvući crtu i vidjeti gdje smo i što eventualno trebamo napraviti da bi bili bolji. Hvala lijepo.
Hvala vama uvažena kolegice Mrak Taritaš. I sada će nam se završno u ime predlagatelja obratiti uvaženi državni tajnik Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala poštovana potpredsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici iskoristit ću ovu završnu riječ s obzirom da mi je i sukladno ovom Zakonu kojeg ovdje predlažemo pred ovaj dom i kojeg se nadam da će skoro biti usvojen i dužnost da kao Ministarstvo vodi računa o informiranju hrvatske javnosti, pa s obzirom da ovo prenosi nadam se još uvijek HRT4 pa da i neke informacije podijelimo i sa hrvatskom javnošću. Znači što se tiče izlaganja uvažene zastupnice Benčić, to je klasičan primjer kako se izvrće teza, kako se sve prikazuje totalno obrnuto nego što ustvari je. Znači da je govoriti da je vlasništvo nad postrojenjima dugoročno loše postavljeno i da će to biti veliki problem za energetsku neovisnost u Hrvatskoj ja to jednostavno ne mogu razumjeti što to znači. Što je to vlasništvo nad energetskim postrojenjima? Znači vlasništvo je to tko je vlasnik njih. Je li to strani državljanin, je li hrvatski državljanin u Europskoj uniji u kojoj smo mi je irelevantno. Najvažnije je sljedeće, ako Hrvatska treba godišnje 18,5 TW električne energije, a znamo da uvozi negdje oko bliže 40% kada se odbije 13% TW koje uvozimo iz elektrane u Krškom znači negdje neto naš uvoz je 27%. To je naš cilj, to je naša tema koju ova Hrvatska država mora napraviti, a to znači da do 2030. mi moramo imati energetskih postrojenja iz obnovljivih izvora energije u Republici Hrvatskoj koji će bez ikakvog problema nadomjestiti to što danas uvozimo i morat ćemo biti toliko pametni da će biti i više tih postrojenja jer računajte da će polako promet početi se prebacivati na električnu energije u svaka 1/3 ukupne energije koja se danas troši prometu je skoro 2 TW nove električne energije koju će trebati stvoriti da bi se taj promet pokretao na električnu energiju. Znači, nama nije cilj samo … [[ne razumije se]] Hrvatskoj javnosti se stalno imputiraju teme i teze o skupoj fiding tarifi koja je kao … [[ne razumije se]] na lopate se bacaju novci. Ima ona dalmatinska „oci naši sagriješiše, a mi kiselo grožđe jedemo“. Ja ovdje neću sada govoriti tko je pogriješio, tko je potpisao, tko je takav sustav uveo, ali to je nekako više mi u lijevo vuče, nego u desno. Ali to ono što se danas događa da postoje neke elektrane koje dobivaju veliku fiding tarifu a nitko ne govori da je MW te fiding tarife kada se investirao bio 35 milijuna kuna, da je 10 MW za tu elektranu koštalo 350 milijuna kuna i da nema te tržišne logike koja to bez poticaja ne može vratiti kada govorimo o geotermalnoj elektrani Cigleni. Ono što se ovdje govori da treba građanima dati infrastrukturu, pa ja to slušam i ne mogu sebi doći. Pa čija je infrastruktura energetska u Republici Hrvatskoj, nego hrvatskih građana? Jer je HOPS u vlasništvu HEP-a, a HEP je u vlasništvu hrvatskih građana tj. Hrvatske države, jer je ODS u vlasništvu HEP-a, a HEP je u vlasništvu Hrvatske države i kompletna infrastruktura znači prijenosna ova prijenosna i distribucijska je sukladno Zakonu o tržištu električne energije na 50 godina rečeno da mora biti od te dvije kompanije. Što se ja sada moram ovdje ispričavati da mi nećemo prodati HEP? Pa normalno da nećemo prodati HEP. Koji bi to luđak prodao HEP? Znači, zašto stalno to govorimo? Građani imaju svoju sigurnost jer imaju ono što je najvažnije, a to je infrastruktura, to je hrvatsko, to je Hrvatske države. Autoceste su Hrvatske države. Luke su na pomorskom dobru one su Hrvatske države. Aerodromi su pod koncesijom, oni su Hrvatske države. Koja tema da to nije građana? Jasno da je to sve hrvatskih građana, da je to Hrvatske države. Ovo je naša država, naša majka. I govoriti da mi dajemo poticaje, pa jel' tko shvatio što to znači premijski model? Jeste dobro pročitali ovaj Zakon ovdje? Tamo piše da ako onaj koji će sutra izlicitirati se na premijskom modelu, što to znači premijski model? Da ćemo mi reći da ima ono otprilike što sam rekao da je referentna cijena 58 ili nešto eura, to znači da će netko tko je sutra budući proizvođač reći ok moja cijena je jednostavno proizvođačka, govorim na pamet, 50 eura i ja tražim da mi se nadomjesti tih 8 eura za slučaj ako tržišna cijena je ispod 58. A za slučaj ako je tržišna cijena na tržištu veća od 58 ne trebate mi dati ništa, ali ako sam dobio 60 onda ću ja vama vratiti 2 eura. Ja mislim da to transparentnije i čistije biti ne može. Jasno, uvijek postoji opcija da netko kaže meni se to ne isplati, izvolite onako kao što smo svi rekli, izvolite napravite elektranu, budite na tržištu, borite se sami kako znate i umijete. I to je naša tema. Mi smo uvjereni, evo upravo smo u korespodenciji, mislim da je konačno taj naš program potpora za ovaj veliki tzv. preniski pred odobrenjem u Europskoj komisiji. I vidjet ćete kad se budu javljali ljudi na te odnosno kompanije na te natječaje, i sračunat ćemo brzo koliko je to potencijalno novaca koje ćemo davati za to a ako se dogodi da cijena struje na tržištu bude rasla kao što je izgleda trend da će cijena struje rasti, mi ćemo sve manje toga davat, a na kraju možda i ništa. Možda će neki i odustajat i reći da će ići na tržište. Znači, vrijeme izdašnog financiranja kroz filing tarifu izlazi polako već 2024. veliki dio njih izlazi i jasno ostaju ovi posljednji mohikanci koji su kasno ušli unutra, ali to će taj sustav bez problema izdržati a tu bi se složio s vama kao spominjete građane, znači energiju odnosno novac koji će Hrote onda u budućim vremenima dobivati onda je logično da se počne i usmjeravat prema i konkretnim i građanskim ovaj projektima, ali otom-potom kad dođe to na vrijeme, ne možemo to sada prejudicirat. Ono što je važno reći da registar ovdje spominjan, da Registar nije obvezan primijetili ste. Mi smo primijetili da postoje neki problemi oko ispunjanja tog Registra da nam je ODS I HOPS nekako malo zastaju sa ispunjanjem Registra i tu se ja s vama gospodine Pavić slažem da nije normalno da udarite na internet i da ne vidite Elektranu koju znate da postoji, koja ima sve dozvole da nije u Registru. Mi smo to ako ste primijetili u Zakonu sada rekli da 90 dana nakon stupanja na snagu ovog Zakona su nam svi oni što su dužni donijeti podatke za Registar da upišu Registar a da ubuduće imaju nama u Ministarstvu dostavljati podatke i mi ćemo to uredno upisivati u roku, jer je to jasno i legitimno vaše traženje, da ako postoji Registar da Registar onda mora imati smisla, to znači da on ima nekakav dilej od mjesec, mjesec i po dana a ne dilej od godinu dana, jer onda to nema smisla. Tako da smo taj dio tako riješili. Ono što smo riješili još dodatno ako niste primijetili a to je prvokup električne energije od strane ovih proizvođača koji će bit u filing tarifi od strane Hrote-a, jer mi sada po logici kupujemo svu tu električnu energiju preko Hrote-a zato što dajemo izdašnu filing tarifu. Kad je to tržišno to nije pravilo da mi uzimamo tu struju, ali smo sebi stavili kao opciju da državno poduzeće Hrvatski operator električne energije može procijeniti da možda u budućem razdoblju je korisno da on kupi tu struju kako bi eventualno tu struju prodao Hrvatskim opskrbljivačima i možda pomoglo da zadrži nekakvu cijenu struje na nekoj razni. To nije nitko primijetio da smo to napisali a da ja to možda jedno pametno, da, da 10.10.da, za iduću godinu, jasno. I ovaj to su te situacije. Ono što mogu reći a to je da, znači nakon što smo donijeli Zakon o tržištu električne energije i sad ovaj Zakon što se nadam da će biti usvojen u ovom cijenjenom domu, mi smo stvorili preduvjete da Hrvatska ostvari svoje ciljeve i da se stvore elektrane putem cijele , po cijeloj Republici Hrvatskoj na način da se svi investitori a jedan od najvećih investitora će biti HEP. Mislim mi sad ovdje pričamo, stalno se misli bit će sve neki privatni privatni, ali u konačnici će skoro polovicu tih investicija će napraviti HEP obnovljivim izvorima, jer je to logika stvari da se te investicije dogode na što je moguće transparentniji, brži način. Znači energetsko odobrenje dajemo na javnom natječaju. Premiju dajemo na javnom natječaju, nigdje nema najbržeg prsta. Energetsko odobrenje smo stavili da i doprinos lokalnoj zajednici. Spominjanje da lokalne zajednice ne mogu imati svoja energetska postrojenja, pa to je deplasirano. Pa svaka lokalna zajednica može osnovat svoju lokalnu kompaniju u vlasništvu svoje lokalne zajednice i može uredno napraviti svoja električna postro… elektro energetska postrojenja, javiti se na premijski model, koristiti poticaje Europske unije. U Zakonu o ugljiko-vodicima koji smo usvojili početkom ove godine napravili smo razvojna društva za geotermu, pa za koga? Pa za lokalnu samoupravu. Za sam taj Grad Zagreb o kojem ovdje gospodin Matula mene ovaj pitao na onom raspravi kad su bili ugljiko-vodici. Ja još uvijek čekam Grad Zagreb da dođe u Ministarstvo da vidimo što ćemo napravit u geotermalnom smislu u Gradu Zagrebu i jedva ih čekam. Osijek recimo super napreduje, i ozbiljno se rade na tim bušotinama koje su blizu toplane u Osijeku da bi se sutra šta? Postiglo 1,1 godišnje obnovljivih izvora u toplinarstvu. Kako ćemo to postići? Ne možemo postići s ničim nego geotermom a geoterma nije jeftina stvar. Geotermu treba preko razvojnih društava, lokalne samouprave uz Europska sredstva i pomoć Države napraviti i tu se slažem, ali onda recimo da smo i to predvidjeli, a ne da mi kao to ne znamo što tu radimo i kako ćemo ciljeve u toplinarstvu ostvariti. Jasno, dizalicama topline, grijanjem i hlađenjem na solarnu energiju koju ćemo iz kolektora proizvoditi u priobalnom dijelu naše Države. I to je cijela priča. Znači, ja se prije svega zahvaljujem saborskim zastupnicima na raspravi, ona koja je uvijek bila i konstruktivna i interesantna i ovaj evo obećajem da ovu godinu valjda neću više dolazit u Sabor, ali već početkom godine ćete me vidjeti ovaj sa drugim Prijedlozima Zakona, a veselim se da ćemo ovaj Zakon usvojiti i obećajem u ime Ministarstva i Vlade da će podzakonski Akti koji su bitni za oživotvorenje svega ovoga biti doneseni na vrijeme i o tome ću vas uredno izvještavat. A samo da vam dam jedan podatak koji je jako interesantan a odnosi se posebno na ove priobalne saborske zastupnike kojih ovdje nema, ovaj, i na ove kojih ovdje ima a ovo ujedno i kritiziram kraj i područje iz kojeg dolazim. Evo samo da imate ovu informaciju. Znači na zadnjem natječaju u HROT-u gdje je bilo 93 ponude za sunčane elektrane, 75 ponuda je bilo proglašeno dobitnim. I znači ukupna snaga tih elektrana koje bi se trebale izgraditi u nekom vremenu je 13,396 mega vata. Znači, najmanje referentna cijena o kojoj vam pričam je 469 kuna po mega vatu, a najskuplja je 630. Znači daleko je to od tih nekih preplaćivanja i nekih čudesa, ali je sad jedan strašno interesantan podatak. Znači od 75 odobrenih projekata 40 projekata sunčanih dana prostoru Osječko-baranjske županije. Bravo za Osijek. 10 projekata Varaždinska, 9 Međimurska, 6 Vukovarska, 4 grad Zagreb i sad dolazimo do tragedije Splitsko-dalmatinska, Šibensko-kninska, Zadarska, Splitska dva, Šibenska jedan i Zadarska jedan, Virovitička jedan i Zagrebačka jedan projekt. Eto toliko o tome kad neki saborski zastupnici ovdje govore dajte našim građanima na krov, na krov. A di su ti naši građani? Ja vas pozivam dragi građani da pročitate Zakon o tržištu električne energije, imate agregiranje, možete na vikendice stavljati, imate samo opskrbu. Pokrenimo se! Mi ćemo kao ministarstvo učiniti sve da se svi zajedno pokrenemo, jer bez toga nema energetske tranzicije a mislim da je to i pametno radi kućnih budžeta i radi standarda građana kojima se u konačnici i svi vidimo. Hvala vam lijepo.
Hvala vam državni tajniče. Vi ste se već oprostili sa zastupnicima za ovu godinu, ali imate još replika pa ćete se još malo sa njima družiti. Prva na redu je ona zastupnika Željka Pavića. Izvolite kolega.
Poštovani tajniče, ja ću opet o informiranju. Zašto građani nemaju sunčane elektrane na svojim krovovima, nisu informirani. Evo pozivam vas dajte molim vas u HEP-u urgirajte pa neka HEP potroši jedan dio novaca za reklamu za izgradnju sunčanih elektrana na krovovima građana da se građani sa tim upoznaju. Nemaju pojma o tome. Jedinice lokalne samouprave znaju one gdje su im načelnici, gradonačelnici malo napredniji i koji prate situaciju pogotovo oni koji imaju konekciju sa vama, koji su sa vama u kontaktu. Međutim, ostali to ne rade. Zajednica proizvođača električne energije, koliko ih imamo trenutno u Hrvatskoj? Jako malo. Zašto? Nisu informirani. Mala i srednja poduzeća, poduzetnici vode brigu o svojim poslovima, malo vode o drugoj alternativi osim ako su u velikim gubicima, ako su u velikim problemima onda traže nekakve nove izvore financiranja, pa će vjerojatno i to nešto napraviti. I zato vam molim dajte nam informaciju kome se možemo javiti u ministarstvo i mi kao građani i mi kao saborski zastupnici, načelnici, gradonačelnici da se izrade projekti i s kim mogu surađivati na tim projektima da bi se projekti predali i da bi se dobio novac za takve projekte.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala na pitanju. Već sam praktično odgovorio. Znači, od stupanja na snagu ovog zakona trebat ćemo neke mjesece ali ne pretjerano velike mjesece da se izradi priručnik i kontakt točka je jasno ministarstvo. Ali nema smisla da mi budemo kontakt točka, ako priručnik nije detaljno napravljen, oglašen da ga građanin može skinuti, pogledati i onda da nas kao kontakt točku zazove i pita, pazite ovo mi možda nije jasno. Razumijete? I tu se sa vama slažem. Znači, treba na jednom mjestu napraviti kao hot spot gdje će to biti, to će biti ministarstvo. Priručnik će se napraviti i onda će i ovi kako vi govorite koji nisu aktivni na terenu imati priliku vidjeti to i na ministarstvu, odnosno na web stranicama.
Hvala lijepa. Prije nego što krenemo na sljedeću repliku imamo jednu povredu Poslovnika. Kolega Pavić izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Ispričavam se, nisam mogao drugačije replicirati, pa moram ovako 238. Pozivam se na članak, znam da će biti opomena. Ali samo da vas pitam, odnosno trebam informaciju da li će prije izrade tog priručnika biti raspisan natječaj? Samo to me interesira.
Kolega Paviću, preporučam vam da sljedeći put uključite prije dizanja pločice autokorekt. Da, imate opomenu, da jer ste zloupotrijebili Poslovnik i iskoristili ste ga za repliku, povredu Poslovnika. Idemo dalje. Sljedeća replika kolega Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjednice Sabora. Nastavit ću se ja na repliku gospodina Pavića. Točno je. Jako je teško informirati građane, međutim 2018. dakle prije tri godine donijeli zakon u ovom Saboru o samo opskrbi. Ja nisam čuo ni jednog saborskog zastupnika oporbe da je pozvao građane da smo taj zakon donijeli, da im to ide u prilog, da krenu ugrađivati mini elektrane na svoje krovove i da im to omogućava sa tim malim mini elektranama da praktički pokriju trošak električne energije. Koliko proizvedu u vrijeme kad ima sunca, predaju HEP-u, kad nema sunca povlače iz HEP-a. Nitko ih nije pozivao. Kolega Pavić je samo godinu dana tu, ali zakon je već tri godine na snazi i ja sam uglavnom slušao obrnuto. Saborski zastupnici oporbe uglavnom su kritizirali taj zakon i te odredbe koje smo imali.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Je ja se slažem. Evo ja koliko god …
Ispričava se. Zaustavite se samo molim vas gospodine državni tajniče. Imamo povredu Poslovnika. Uvaženi kolega Zvane Brumnić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Kolega je povrijedio članak 238. govoreći ovdje da nešto saborski zastupnici nisu rekli kad su upravo nekolicina nas govorila o tome i o problemima koji postoje kod toga, tako da ukoliko niste prisustvovali cijeloj raspravi, niste čuli nemojte govoriti nešto što je rečeno u raspravi. Istini za volju nisam čuo odgovor od tajnika po tom pitanju, a to je bilo ono pitanje da građani isporučuju struju, ali plaćaju poticaje za struju koja praktički se treba poticati iz obnovljivih izvora što nema logike tako da je nekoliko puta bilo spomenuto u raspravi.
Hvala. Kolega molim vas. Kolega Brumnić, moram vam izreći opomenu sa dva osnova. Prvi je taj što ste prekoračili vrijeme, a drugi je taj što više nemamo ispravak netočnog navoda što je zapravo ovo vaše bilo. To nije bila povreda Poslovnika, nego ste zapravo ispravljali krivi navod. Toga nema, stoga opomena. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, vi ste svjesno rekli da koristite povredu Poslovnika za repliku kolega Brumnić, to nije. Idemo dalje. Imamo još jednu povredu Poslovnika. Kolega Totgergeli u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik 238. Jasno i glasno sam rekao da ni jedan saborski zastupnik oporbe nije pozvao građane da koriste blagodati zakona koji smo donijeli još 2018. i idu ugrađivati si mini solarne elektrane na kuće, jer im je to povoljno. Dakle, baš suprotno uglavnom smo dobivali kritike na račun tog Zakona umjesto da educiramo građane i iz ovih klupa i govorimo im to vam je povoljno, informirajte se o tome, ugrađujte mini elektrane itd.
Hvala. Vrijeme. I vi imate opomenu prvo zato što ste prekoračili vrijeme, drugo niste se uopće pozvali na članak Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro i ako jeste ali ste zloupotrijebili Poslovnik za raspravu. Ja evo preporučam da vi s kolegom Brumnićem poslije ovoga negdje na kavici još izbrusite svoje argumente. Vidim da ste željni međusobne rasprave. … [[Upadica se ne razumije.]] Ok. Imate opomenu. Nastavljamo dalje s replikama, odnosno odgovor na repliku uvaženi državni tajnik na repliku kolege Totgergelia čini mi se.
Da, tko će već se sjetiti? Apsolutno se slažem sa gospodinom Totgergeliom samoopskrba i proizvodnja za samu opskrbu je polučila svoje rezultate i nastavlja i danas to raditi. A sada uz agregiranje apsolutno još dobiva jednu novu dimenziju koju je opravdano ovdje i u ovom domu traženo više puta, ali nismo imali tu situaciju riješenu. A sada kada smo ju riješili, znači i taj dio imamo a to znači da imate i samu opskrbu u svojim objektima gdje ne živite, a onda kasnije kroz agregatore, opskrbljivače možete od toga imati ozbiljnu financijsku korist da biste smanjili svoj račun onamo gdje samoopskrbu fizički ne možete staviti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika kolegica Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Samo bih se nadodala da saborski zastupnici ne samo da radi za klupama, nego moraju raditi i na terenu i biti sa svojim biračima jer im je to jer su birani od svojih mještana i građana i odgovaraju svake 4 godine za sve svoje ponovno tim svojim istim mještanima. Ali ja bih sada samo vas pitala. Vi, drago mi je da ste iznesli sve one projekte i s obzirom da ja dolazim iz Varaždinske županije i znate da je Varaždinska županija u suradnji sa općinom Mali Bukovec osnovala … [[ne razumije se]] geotermalni izvori koji su mislim jedna od budućnosti toga. Ministarstvo je to prepoznalo i stvarno je podržalo sve ovo i mislim da je to jako važno i da će Varaždinska županija postati u doglednoj budućnosti jedna od vrlo prvih učinkovito energetskih županija, da li se vi s tim slažete?
Hvala kolegice. Izvolite odgovor na repliku.
Je apsolutno se slažem jer žalosno je da Hrvatska proizvodi 10 ili 15% svoje ukupne količine cvijeća što potroši, a recimo u vašem kraju postoji itekako tradicija cvjećarstva i svega, a geotermalna energija je tu blizu prirodna koja se može koristiti za zagrijavanje plastenika. Znači, apsolutno podržavamo sve aktivnosti u tom pravcu.
Sljedeća replika kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, odredbom članka 42. Zakona je definirano status povlaštenog proizvođača električne energije za jednostavne građevine. I ovdje ste se vi kroz tu odredbu referirali i rekli ste da su jednostavne građevine one koje su to definirane u posebnom propisu. Dakle, odlučili ste se nedefinirati. E sada bojim se, ja inače sam pobornik toga da se ne definiramo na različite načine, različite zakone nego svaki resor da definira ono što je onda se vi vežete na to. Ali, Pravilnik o jednostavnim građevinama koji definira što su jednostavne građevine, jednostavne građevine su privremenog dakle i građevine privremenog karaktera. To su vam cirkuski šatori, to su reklamni panoi, to su različite vrtne sjenice. E sada, ono što ja tu čitam kao jednostavne građevine bi bili pomoćni objekti do 50 kvadrata, bile bi nadstrešnice, bile bi vrtne sjenice. Bojim se da sve ovo drugo ne bih išlo u to, pa me samo zanima da ipak možda za to u budućnosti razmislite da se to ipak definira ovim Zakonom.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Ovo smo jasno upisali isključivo u koordinaciji sa Ministarstvom graditeljstva, prostornog uređenja i državne imovine koji su nam jednostavno sugerirali tako. Ovo kao što ste i vi rekli da ne iskačemo sa nekim novim definicijama i terminima, a pretpostavlja se da neće nego tražiti da će staviti solarni panel na šator. Pretpostavlja se da će neku nadstrešnicu i na nešto fiksnije tražiti, tako da jasno će morati tražiti od nadležnog Ureda za prostorno uređenje nekakav papir, pa će netko radi statike, ne ovoga, onoga nešto spriječiti ili dozvoliti. Tako da dozvolimo da postoje tijela koja se s time bave. A ako bismo vidjeli u praksi da će biti nekih problema jasno da se određenim podzakonskim ili kasnim zakonskim aktima to može i sankcionirati.
Hvala. Sljedeća replika kolega Daus izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Nisam koristio završno, pa ću u replici državni tajniče tri poruke. Prvo, pa da li se slažete s time u praksi podignuti razinu učinkovitosti HEP-a na terenu? Čast izuzecima, ali ima problema, pretrom je sustav, trebaju shvatiti da su oni tu u službi građana i poduzetništva i mnogo brži, operativniji da budu, prvenstveno tu mislim na priključke. S obzirom na dosadašnja negativna iskustva kojima smo bili svjedoci svi u Hrvatskoj. Prvenstveno na sumnjive koruptivne radnje treba povećati kontrolu procesa uvođenja novih alternativnih izvora ne da bi usporili procese, nego da bi vratili povjerenje građanima i stvorili preduvjete za investicije. I treće, na kraju da završim s time osim zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, energetske na kraju električne neovisnosti cilj mora biti jeftinija električna energija, dugoročni cilj električna energija našim građanima.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa evo vi ste u stvari to su više konstatacije, nego replika. Apsolutno se slažem da što se tiče HEP-a, ODS-a i HOPS-a mi ćemo maksimalno biti uključeni u to da oni što prije u podzakonskom i svakom drugom smislu budu operativni za provođenje ovih zakona koje smo sada ovdje upravo raspravljamo i koji će biti doneseni. A što se tiče transparentnosti kod donošenja novih, kod izgradnje novih projekata mislim da transparentnije ne može od ovoga što smo predvidjeli. Znači sjetite se situacije kada je njih pet jurišalo na jednu lokaciju, kada se radile duple lokacijske dozvole, kada su energetska odobrenja bila gratis, kada je bilo milijardu problema, kada je HOPS izdavao … [[Govornik se ne razumije.]] za područje gdje nema prostornog plana. Mi smo sada sustavno uveli red – prostorni plan, javni natječaj, EMP, sve ono što treba biti. To je po nama garancija da će to biti u redu.
Hvala. Sljedeća replika zastupnica Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Idemo redom. Prvo kralj vjetra je vratio investicije u šest, sedam godina a poticaje prima 12 godina. To je nelogičnost na koju upozoravamo, a vi jako dobro znate tko je taj kralj vjetra. Ima jako dobre veze sa ovim socijalno osjetljivim i nastrojenim HEP-om. Drugo o solarima. Teritorij odnosno zemlja koja se daje za te solare daje se u bescjenje i to uglavnom strancima. Španjolska tvrtka zauzela je šesto nogometnih igrališta za 150 megavata. Jedna pozdravna za ovu godinu, pozivate se na potpisivanje zakona u nekim prošlim Vladama. Zanimljivost je da su sve Vlade prolazne, samo vi ostajete u svakoj od njih kao vrlo vjeran suradnik, pa evo ja pošto nemam dovoljno replika da bih vas sve priupitala i na sve odgovorila jedva čekam iduću godinu da možemo i dalje diskutirati o ovim temama. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
To što se tiče što ja ostajem valjda sam dobar u svome poslu, pa me cijene da nešto znam. A što se tiče tog povrata neovisno o tom gospodinu kojeg ste u figurativnom smislu spomenuli bilo je tu još druge gospode koji su isto tako brzo vratili. Tu smo mi na istoj valnoj duljini što se tiče povrata tih investicija u tom vremenu kojeg su davali, po tim pravilnicima koji su rađeni. To je ono što sam spomenuo o onom kiselom grožđu. Znači naš povrat investicija u programu potpore koji će doći odobren od EU maksimalno 6% godišnje. Na to smo računali kada smo računali da je 6% godišnje za povrat nečije investicije dovoljno, a ovo su bili stravični povrati i tu se apsolutno slažem. Ali ja u tome sudjelovao nisam. Tomislav Ćorić sigurno nije, Andrej Plenković oslobodi bože.
Hvala. Sljedeća replika kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani državni tajniče od strane pojedinih zastupnika iz opozicije danas imali smo prilike čuti tezu da sa zakonom ne ide u korist građana, nego u korist pojedinaca. Ja smatram da ne treba bježati od toga da mi u društvu imamo jake investitore, pojedince investitore. Naprotiv trebamo stvarati prostor za gospodarstvo i takve pojedince i da oni posluju naravno u skladu sa svim pravilima koji proizlaze iz zakona. Isto tako mislim da je dobro da sa ovim zakonom omogućuje našim građanima koji žele za svoje osobne potrebe da oni to mogu, znači iz obnovljivih izvora energije pokrivati onoliko proizvoditi koliko je to potrebno za njihove osobne potrebe. Što se tiče HEP-a i cijene, cijena se formira znamo kako ulaganja, troškovi opskrbe itd. Tako i investitori privatni, ali i HEP. Sigurno da je bitno da i dalje većina projekata će biti realizirana od strane HEP-a i da je to dobro za nas.
Hvala. Molim vas pripazite na vrijeme, 10 sekundi ste premašili. Izvolite odgovor na repliku.
Što se tiče toga apsolutno je točno da titular investitora je nešto što je zakonom definirano i on će biti tko će biti, a najvažnije je fizički gdje se nalaze postrojenja. Sve što se nalazi unutar granica RH je hrvatska proizvodnja, hrvatski BDP, hrvatska energetska sigurnost, sve ono što je bitno za nas. A jasno je da treba težiti tome da ako može biti HEP više, ako mogu biti neki investitori, pa bili oni hrvatski ili strani koji nisu problematični ni u kom smislu jasno je da je to puno bolje. A što se tiče toga da što više HEP-ovih projekata to je jeftinija struja HEP-ova koju 85% kućanstva drži to je jasno ko dan.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženi kolega Zvane Brumnić.
Poštovani tajniče ključni problem još jedanput ću ponoviti ovog zakona je činjenica da ovaj zakon preuzima za nas rizik, a investitoru plasira dobit. Mene bi jako zanimalo da objasnite ovih svojih 6% u skladu sa člankom 21. Članak 30. ste spomenuli sami, stavak 2. kada moramo, odnosno do kada moramo reći da ćemo kupit struju. Pitanje, ako ta struja bude puno skuplja od one referentne vrijednosti da li je mi kupujemo ili ne ili puštamo investitora da tada prodaje na tržištu. Mi samo kupujemo onda kada je ispod referentne razine. Znači tu postoji toliko prostora za marifetluk, a svjesni smo marifetluka. Evo vam sada cijene nafte. Danas, jučer ste skinuli cijenu benzina, ograničenje cijene benzina. Benzin je jeftiniji danas u Sloveniji više od 10% jeftiniji nego u Hrvatskoj.
Vrijeme. Izvolite odgovor na repliku.
Što se tiče ovoga ne znam dobro, dobro pročitajte članak. Znači ako se HROTE odluči na kupovanje struje kupuje isključivo po referentnoj cijeni, dobro piše u zakonu, pročitajte dobro. Možda niste na brzinu ste čitali, kupuje po referentnoj cijeni i ovaj mu mora to prodati zato što će mu natječaj bit tako napravljen i ugovor o potpori da on na to mora pristati. Nije to ono njegova dobra volja da li će on HROTE-u prodat, ne, ne, on će to morat prodat ako HROTE odluči, zato što mi dajemo novac … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas nema rasprave iz klupe, samo malo, kolega Brumniću iskoristili ste vrijeme, čak ste ga malo i premašili mislim da je državni tajnik shvatio vaše pitanje tako da molim vas samo da ne dobacujete iz klupe. Izvolite nastavite državni tajniče ako znate uopće gdje ste stali.
Znači radi se o tome da mi to kupujemo ako odgovara, ako ne odgovara ne. I to što vi govorite da mi imamo samo rizik, a oni sigurnost tu se apsolutno s vama ne slažem, to uopće ne drži vodu. Znači mi imamo točne definirane ugovorne uvjete koji će biti definirani zakonom, pravilnicima, javnim natječajem sve će biti transparentno i po tome ćemo funkcionirati. Postojat će garancija, ne garancija banke već šta sve je, ja ne vidim tu rizik. Ono što je sada glavna kritika na to da su te stare fiding tarife koje još uvijek negdje traju preizdašne i to je kritika koju svi mi smo apsolvirali kao točnu, ali u ovom dijelu znači HROTE može reći ako mu to paše kupit ću tvoju struju u idućoj godini po referentnoj cijeni i onako se obavezo da će on imat referentnu cijenu. Ako HROTE procjeni da je ta cijena dobra za njega zašto ne bi kupio, prodo i zaradio.
Hvala. Idemo dalje, sljedeća replika uvaženi zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine Milatić, jedna me vaša tvrdnja potakla na repliku, a to je citirat ću vas „Samo bi luđak prodao HEP“ pa ne znam jeste li o tome obavijestili predsjednika Vlade koji je o prodaji HEP-a itekako svojedobno pričao i to ozbiljno pričao evo citirat ću „Predsjednik Vlade i HDZ-a Andrej Plenković u subotu je komentirao modele otkupa MOL-ovih dionica INA-e poručivši kako je IPO HEP-a model za otkup dionica INA-e od strateškog partnera MOL-a koji se temelji na prodaji 25% dionica HEP-a putem inicijalne javne ponude najučinkovitija, najbrža, najjednostavnija i najčišća varijanta s najmanje aktera.“ Zanima me samo je li to još uvijek aktualno? Jeste li obavijestili njega o tome da bi samo luđak prodao HEP? Ja se tu s vama apsolutno slažem, budući da koliko mene pamćenje služi predsjednik Vlade to nikad nije jasno javno demantirao niti da se odustaje od otkupa INA-e niti da se odustaje od otkupa HEP-a.
Hvala. Izvolite odgovor.
Sad ste vi demantirali sami sebe, pa tu premijer nije rekao da bi prodao HEP nego bi napravio IPO HEP-a, dokapitalizaciju HEP-a. Nikad premijer nije rekao da bi prodao HEP, evo sad ste lijepo pročitali, IPO HEP-a to je dokapitalizacija HEP-a. znači da hrvatski građani ulože dodatan novac u HEP kako bi se HEP-ov kapital proširio i onda u tom proširenju kojega bi prošili hrvatski građani na 25% s tim novcima je planirano bilo tada odnosno kao ideja da će se kupiti INA. Znači nikada premijer nije prodat ću HEP nego osnažit ću HEP i sa snažnim HEP-om kupit ću INA-u.
Hvala. I posljednja replika, uvaženi zastupnik Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice HS-a. Poštovani državni tajniče. Stječe se dojam da smo ovdje u debelo crvenom bijelom svijetu je li, vi se trudite odgovoriti ljudima na postavljeno pitanje, ali zapravo niste koliko sam shvatio nikoga razuvjerili odnosno da je vaš odgovor za njih napravio određeni pomak. Pa mislim da to nije zasigurno dobro i mi bi se trebali truditi razumjeti ovaj zakon pogotovo što je drugo čitanje i što ste se vi jako trudili da nam to i razjasnite. Koliko sam ja shvatio cilj je što zelenija energija, što jeftinija energija. I sad vi imate toliko projekata i ne možete vi ljude prisilite da idu ulagati u to. Oni imaju na stranicama, mogu pogledati, mogu aplicirati i mogu sebi priskrbiti jeftiniju energiju i biti sretniji s tim. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Sve će to pisati u priručniku, a sada sve piše u zakonima samo je sada potrebno sve te zakone pročitati i tu se ja slažem sa svima vama jer zato smo to i predložili, zato u konačnici i direktiva traži da postoji priručnik, da to sve treba staviti na jedno mjesto, da smo već prošli svojih 15 godina porođajnih muka dok smo se učili, dok smo greške radili. Kad govorimo smo greške radili onda se referiram na ovo da su neke vlade radile greške, ja to nisam radio u energetskom dijelu, ali sam bio u energetskom ministarstvu pa sam bio i svjedok nekih grešaka od nekih ljudi, ali eto mi danas fino to slažemo da to bude ono kako bismo rekli kako Bog zapovida i ja vam ovdje tvrdim da će to tako i biti i učinit ću sve da tako i bude i svaku vašu dobronamjernu i zlonamjernu kritiku ću poslušat pa ćemo vidjeti što ćemo od toga napraviti.
Evo ovime smo završili za ovu godinu ste gotovi s kritikama, sljedeću godinu vjerojatno nastavljamo. Ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Proglašavam stanku do 13,00 sati kada ćemo nastaviti sjednicu sa iznošenjima stajalištima u ime kluba. Hvala vam lijepo. STANKA 12:05 SATI