Predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba kako bih upozorio na negativan trend i projekcije razvoja hrvatskog zdravstva.
Samo po redu kako sam koga primijetio. Zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz situaciju u INA-i poglavito u Sisačkoj rafineriji. Hvala.
Zastupnik Ivan Lovrinović.
Gospodine predsjedniče Sabora, tražim stanku u ime Kluba zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“ da upozorimo javnost o kršenju Zakona o odgoju i obrazovanju glede duljine mandata trajanja ravnateljima i kvalitete obrazovanja.
Zastupnica? Ne. Nekih drugih zahtjeva? Zastupnik Miro Bulj.
U ime kluba MOST-a tema INA-a.
Tema?
INA.
INA. Ako nema drugih zahtjeva odobravam stanku od 10 minuta. STANKA U 9,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,15 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s radom. Za pauzu se prvi prijavio Klub zastupnika Živog zida. U njihovo ime zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Zamolio bih zastupnika da da obrazloženje za stanku.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Zatražio sam ovu stanku kako bih upozorio i evo i povezano sa današnjim danom, izglasavanjem proračuna kojim ćemo se zadužiti 35 milijardi kuna. Kakve su to projekcije na hrvatsko zdravstvo i dok sam se pripremao kolega Goran Aleksić me upozorio da kažem, on ima Kronovu bolest i kaže lijek imuran da ga se ne može kupiti, da ga nema u ljekarnama u Zagrebu, a ne smije se prestati piti jer ako se prestane piti morate ispočetka, uglavnom jako se komplicira život pacijentima. Pa se postavlja pitanje zašto tog lijeka nema. Vjerojatno zbog nedostatka financija. Što se tiče projekcija hrvatskog zdravstva evo i danas na 32. stranici jednih novina piše: Zdravstvo pred kolapsom, hoće li poskupiti osiguranje i participacija? To je Danas. A sada ću se osvrnuti na jednu zemlju koja je nekoliko godina ispred nas, to je Grčka i prenijet ću iskustva Grka kako bih upozorio hrvatske građane ako nastavimo politiku zaduživanja što čeka hrvatsko zdravstvo. Naime, budžetska sredstva za zdravstvo smanjena su za 60 posto u Grčkoj za vrijeme krize. Evo nekoliko svjedočanstava. Jedna Grkinja, kazala je da se obitelj uglavnom izdržava, inače članak iz Nacionala jako potresan, želim ga podijeliti s vama, neke njegove dijelove koje smatram da su bitni, kazala je da se obitelj uglavnom izdržava od očeve mirovine koja je Vladinim mjerama štednje smanjila sa 1300 na 900 eura. Svakog mjeseca na lijekove potroše nekoliko stotina eura. Trenutno u ljekarni duguje 200 eura. Posuđuje lijekove od majke, mora izračunati dozu i prilagoditi je sebi. Ponekad koristi nož, dame i gospodo, da bi prepolovila tabletu, a ponekad ih uopće ne uzima. Majka i dijete tablete dijele za kolesterol, majka uzima 10, otac 20, itd. itd. Grci su zbog besparice zbog strašnog stanja u zdravstvu počeli posuđivati lijekove, dijeliti lijekove, uzimati pogrešne terapije, raditi samodijagnoze, samoliječenja kojekakvih dakle lijekovima koji se reklamiraju da su dobri, da pomažu a zapravo su to spinovi. Samoliječenje je u ekspanziji jer je smanjen budžet za zdravstvo, ljudi pokušavaju izbjeći odlazak liječniku. Evo još nekoliko svjedočanstava za ove teze. U klinici solidarnosti pacijenti često pokušavaju sami sebi prepisati lijekove za koje misle da im trebaju. Za ljude bez osiguranja to je već postalo normalno. Improviziraju i smanjuju doze ili uopće ne uzimaju terapiju. A svaki lijek je opasan ako se ne uzima u skladu s uputama liječnika kao što mnogi liječnici znaju u našem Saboru. Javni sustav zdravstvene zaštite u Grčkoj počeo se raspadati 2009. godine jer je tadašnja grčka Vlada doživjela ogroman deficit u proračunu kao što znamo grčki scenarij. Uslijedili su valovi pogubnih rezova koji su Grčku gurnuli u spiralu depresije, izazvali rast nezaposlenosti i uzrokovali daljnje smanje budžeta za zdravstveni sustav. A broj ljudi lišenih prava na zdravstveno osiguranje zbog nezaposlenosti naglo je porastao. Kolegice i kolege, procjenjuje se čak 3 milijuna od 11 milijuna stanovnika Grčke danas nema zdravstveno osiguranje i pristup liječenju. To su uistinu potresne brojke. Prema anketi grupe Dioneosis 67 posto anketiran je izjavilo da jako teško kupuju lijekove. Dalje, pa kad se raspada zdravstveni sustav uskaču kojekakve alternative, vrlo, vrlo često loše, kojekakvi pripravci koji tvrde da čine čuda. Neki, mnogi nisu nikada testirani. Evo nekoliko portala koji prodaju takve lijekove. Jedan je zabilježio porast od 31 posto čak u 5 godina, a udio na tržištu porastao je sa 5 na 12. Drugi, koji prodaje dodatke za prehranu imao je rast 469 posto u jednoj godini. Zbog kažem reklamiranja svojstava koja ne postoje, ministarstvo prijeti kaznama i ono što je ključno za kraj, Grčka ima izvanbolničku potrošnju antibiotika 30, dakle 4,1 doza dnevno na 1000 stanovnika. Hrvatska ima 21,4, dakle nekontrolirano trošenje antibiotika. Imamo ovdje i na kraju članka citat jednog izvanrednog profesora koji se bavi infektivnim bolestima na sveučilištu u Ateni. Kazao je da je 40 do 60 posto ljekarni prodaje antibiotike bez recepta na crno ispod stola jer ljudi si ne mogu priuštiti. Državni tajnik za zdravstvo Bazokosis, dakle u grčkom ministarstvu, izjavio je da bi bilo najbolje zabraniti štetne reklame, ali trojka koju čini Europska komisija MMF, sve čini i opsjednuta je komercijalizacijom zdravstva. Kolegice i kolege, za kraj imamo i članak da se Grci masovno dakle [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Samo da završim tezu. Hvala predsjedniče, ubrizgavaju virus HIV-a da bi dobili nekakav novac jer bolje je živjeti s HIV-om nego bez novca. Ako nastavimo sa zaduživanjem, ovaj scenarij čeka i nas. Već smo na tom putu i zato pamet u glavu i pozivam na savjest. Hvala.
Ja se ispričavam, prije nego krenem, molio bih samo saborske zastupnike na obrate pažnju na sat i da se drže relativno strogo vremenskih ograničenja. Klub zastupnika SDP-a zatražio je stanku. U njihovo ime predstavnik zastupnik Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege iz Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici. Naime, tema je INA. Sve češća tema u našem javnom prostoru, dakle INA se već dugo suočava s ozbiljnim problemima. Ti problemi su nastali naravno nakon što je partner postao MOL. Svi potezi koji su išli i izvan ugovora sa MOL-om zapravo su stvorili značajne probleme za INA-u. INA ide u lošem smjeru. To pokazuju i neki ključni pokazatelji koje sam pokušao ovdje na brzinu izvući. Znači samo u 4 zadnje godine, prihod od prodaje u INA-i je pao sa nekih 30 milijardi kuna na negdje 19 milijardi kuna. Naravno tu je i utjecaj cijena ali i ne samo cijena. To se vidi i po EBITDA-i, dakle EBITDA je pala sa 4,6 milijardi na svega 2,6 milijardi. Broj zaposlenih u 4 godine se srozao sa 14 tisuća na negdje oko 11 tisuća. Zatim tu je neto dobit koja je bila prije 4 godine 680 milijuna kuna a onda je 3 godine za redom neto gubitak od cca. milijardu i pol kuna. Prema tome sve veći problemi za INA-u. Ono što je posebno nama važno danas, refinerijska proizvodnja od 5 milijuna tona koliko se u prosjeku kretala godinama danas je pala na svega 3,5 milijuna tona. Dakle negativni pokazatelji koji ukazuju da se nešto mora napraviti. Ono što je trenutno aktualno to su najmanje dva ključna pitanja. Jedno je infringement Europske komisije vezano za Zakon o privatizaciji INA-e. Naime, ovaj zakon sadrži odredbe prema kojima država zadržava određena posebna prava koja se ogledaju u ekskluzivnom pravu kontrole nad promjenama u vlasništvu kao i u ekskluzivnom pravu veta na određene odluke uprave društva a također joj osiguravaju pravo prvokupa cjelokupne ili djela imovine društva u slučaju dakle da dođe do određenih problema u poslovanju. Ono što je naš stav tu jeste da treba uzeti u obzir sve ono što se u međuvremenu događalo sa INA-om, sa odnosom države Hrvatske i MOL-a kao i najvećih dioničara INA-e, uključujući i dvije pokrenute arbitraže u nastojanju rješavanja spornih pitanja. Dakle naš stav je da procesi sa negativnim predznakom ozbiljno dovode u pitanje opće interese Hrvatske države a opći interesi Hrvatske države ili općenito države navedeni su kao jedan od ključnih argumenata u slučaju argumentiranja bike protiv ovakvog infringementa. Dakle mi, odnosno Hrvatska Vlada mora dokazati da postoji opći interes Hrvatske države da zaštiti INA-u od svih negativnih procesa koji su se događali u ovom prethodnom razdoblju i to će biti snažan argument da odbacimo ovaj zahtjev Europske komisije. To bi naravno u našem slučaju omogućilo da se proces odluka i dalje odvija pod kakvim takvim, kakvim takvim utjecajem države. O tome treba svakako voditi računa. Druga velika stvar je naznaka, dakle o mogućoj prodaji udjela u vlasništvu INA d.d. od strane sadašnjeg većinskog suvlasnika, da tako kažem kompanije MOL s obzirom na dosadašnje odnose, negativne trendove u razvoju kompanije INA te u odnosu na iznimno strateško značenje INA-e, ne samo za naš energetski sektor nego za i ukupno hrvatsko gospodarstvo, postavlja se pitanje kako će Vlada RH se podnijeti u ovom slučaju ukoliko zaista MOL krene u akciju prodaje udjela u INA-i. Naš je stav da Vlada RH treba napraviti ozbiljnu analizu i ponuditi moguća rješenja za otkup udjela MOL-a u INA-i pod pretpostavkom da se utvrdi i dokaže ekonomska održivost takvog pothvata. Dakle ne bezuvjetno već ukoliko se dokaže ekonomska održivost takvog pothvata. Ja ovom prilikom i pozdravljam stav potpredsjednice Vlade neki dan izražen u emisiji HTV-a gdje nije odbacila da tako kažem mogućnost da se hrvatska Vlada angažira oko toga upravo na ovaj način koji mi podržavamo. Dakle, da učinimo sve da u tom slučaju Hrvatska vrati kontrolu nad INA-om. To je naš strateški interes, to je od posebnog našeg nacionalnog i državnog značaja i mislim da moramo učiniti sve da se to u konačnici i dogodi. I konačno samo jedna riječ ili rečenica, jučer smo bili u Rafineriji Sisak, mislim da treba učiniti isto tako Vlada da spriječi [[Upadica predsjednik: Hvala zastupniku Branku Grčiću.]] bilo kakvu odluku uprave ili nadzornog odbora [[Upadica predsjednik: Zastupnik Grčić.]] koja bi išla protiv interesa te kompanije. Hvala.
Zamolio sam samo da se držite vremena [[Upadica: Je.]] U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku SNAGA, zastupnik Ivan Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene ministrice i ministri, zastupnice i zastupnici. Dozvolite mi da u ovih par minuta iznesem samo, upozorim javnost, vas i javnost na sustavno kršenje Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama glede duljine mandata trajanja ravnatelja u tim institucijama. Proteklih dana završena je javna rasprava o Zakonu o odgoju i obrazovanju koji se odnosi na osnovne i srednje škole i sada je prava prilika da se upozori na ovaj problem. Naime u Zakonu o odgoju i obrazovanju u člancima od 125. do 131. regulirano je upravljanje školskim ustanovama način biranja, uvjeti, obveze i mandat ravnatelja školskih ustanova. A u članku 128. jasno piše da se osoba imenovana za ravnatelja sklapa ugovor o radu na rok od 5 godina. Te u stavku 2. istog članka citiram ako osoba imenovana za ravnatelja ima ugovor o radu na neodređeno vrijeme, za poslove učitelja, nastavnika, odnosno stručnog suradnika u školskoj ustanovi na njegov će zahtjev ugovor o radu mirovati do prestanka mandata najdulje na vrijeme, za vrijeme trajanja dva uzastopna mandata. Dakle iz ove odredbe zakona sasvim je jasno da ravnatelji u osnovnim i srednjim školama mogu biti najduže uzastopno 2 mandata, 2 mandata ponavljam. Međutim, što se dešava u Hrvatskoj? U najvećem broju slučajeva ravnatelji u osnovnim i srednjim školama ostaju ravnatelji sve do odlaska u mirovinu. Prema tome, mi vidimo da se ovdje, da je ovo vrlo raširena praksa, ona je duboko se ukorjenila u praksu u obrazovnom sustavu u Hrvatskoj. Zašto je to štetno glede odgoja i obrazovanja? Štetno je iz nekoliko razloga, prvi je što se otvara prostor potencijalnom nepotizmu, drugo, potencijalnoj korupciji, treće onemogućava se drugim nastavnicima i profesorima također da dođu do izražaja da oni budu ravnatelji da pokažu svoju sposobnost. Dakle mi vidimo ovdje višestruke negativne posljedice i ono što je najgore dakle ovdje ne treba donositi novi zakon, ovdje treba jednostavno provoditi praksu i onemogućiti da dolazi do ovakvih pojava. Zato između ostalog ne treba čuditi što i naši učenici na ovom testu europskom PISA nisu pokazali zadovoljavajuće rezultate i mislim ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku da je ovo jedna loša praksa koju moramo riješiti. Sa ovog mjesta upućujem zahtjev ministru, odnosno Ministarstvu znanosti i obrazovanja da provede reviziju mandata ravnatelja osnovnim i srednjim školama i da se ovakva jedna vrlo raširena i negativna praksa u Hrvatskoj definitivno dovede na trag zakona i da se poštuje zakon. Evo ja sam malo skratio.
Zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću. U ime kluba MOST-a Nezavisnih lista zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala. Poštovani predsjedniče Sabora, cijenjeni članovi Vlade RH, kolegice i kolege tema INA-e vjerojatno je nepresušna a pogotovo kad pogledamo u dnevnom tisku da mađarski MOL promovira svoje financijske rezultate, hvali se kako pozitivno posluju i s time stvaraju jednu negativnu klimu ovdje, stvaraju klimu da oni najbolje znaju upravljati, da hrvatska država kao jedan od suvlasnika u upravljanju INA-om ona ne zna a zapravo vratimo se na ono što je, to je paralelan sustav upravljanja u INA-i, LODO sustav koji je prenesen iz mađarskog MOL-a. Izvršni direktori gdje se krenulo u promjene oni još uvijek upravljaju INA-om, još uvijek ljudi Joze Petrovića ne samo da upravljaju i na nižim razinama nego isto tako i mobiraju ljude i vrše selekciju ljudi i na kraju još se usudi netko u hrvatskom tisku plaćati oglase u kojima veliča uspjehe MOL-a. Mislim da je to situacija koja je neprihvatljiva i da makar jedan dio kulture mora biti i isto tako i odgovornost MOL-a da prihvate da upravljanje INA-om je njih krimen, da njihove investicije nisu provedene u vremenu kada su trebale. Da od 2003. sve što su obećali ništa nisu izvršili. I danas ne bi pričali niti o proizvodnji u Sisku, niti proizvodnji u Rijeci, niti o obnovi samo da je ugovor koji je bio potpisan 2003. kao takav i izvršen. I što reći kad treba nastaviti pregovore sa tim partnerom? Da li treba uopće razmišljati o prodaji, o mogućnosti zapravo prodaje MOL-ovog udjela nekom drugom? Da li ćemo mi dame i gospodo time alimentirati MOL za sve ono što nisu napravili? Da li ćemo dozvoliti da se samo fingira prodaja možda njihovog udjela nekome drugom i da mi svojim donošenjem odluke o izmjenama Zakona o privatizaciji INA-e stvorimo pretpostavke za to. Prema tome, taj ultimatum koji je došao prema Hrvatskoj vladi iz Europske komisije ako ga je netko pogledao nije njega potpisao neki činovnik, njega je potpisao činovnik koji dolazi iz Mađarske, koji tamo jasno zastupa mađarske interese i ja bi volio isto tako da dobije odgovor od Vlade, pa ja bi rekao od onih koji zastupaju hrvatski interes da mađarski MOL kad je ulazio u privatizaciju INA-e on je jasno znao uvjete. Taj zakon nije od jučer, on je od prije, radi se o samo jednoj kompaniji. Prema tome, jedan zakon o jednoj kompaniji gdje najveći dioničari ušli su svjesno u to, on sigurno ne narušava tržišne odnose, on ne narušava vlasničke odnose prema tome njegova izmjena može biti samo takva da neće narušiti niti arbitražu, niti odnose među dioničarima a to je na način kako se komunicira iz Europske komisije zapravo komunikacija koju želi mađarski MOL i on želi s time napraviti prečicu da sve ono što su obećali da to ne moraju. Pa nije ovo prvi pokušaj, koliko je bilo pokušaja zapravo manevara da se prikaže neki novi investitor koji bi bio bolji a zapravo uvijek se svodilo samo na MOL i kako da se izvuku iz obveze koje su stvorile. I onda kad se vratimo tko će rješavati problematiku kada MOL je izašao? U tome vremenu nit su riješili ni strateške investicije, nisu riješili niti rafinerije, nisu riješili ni naša naftna polja, da riješili su se bijelih noći ono to je kvalitetno riješeno, otišlo je. Što je sa Sirijom, što je sa nalazištem u Siriji? Zašto MOL tamo i dalje lobira, pokušava doći do toga, zašto pokušavaju oteti od tvrtke u kojoj smo mi svi suvlasnici? A to sve na dnevni red ako niste zaboravili stavio je MOST. To je tema koju smo mi digli na nivo da se o njoj raspravlja da su svi svjesni da ljudi na benzinskim postajama kada stanete tamo mene je isto stalno pitaju ministre dokle će biti ovakvo stanje, sve nam je lošije? Znači razgrađuje se INA i dalje a nas se još traži da alimentiramo Zakon o privatizaciji INA-e, njegove izmjene. Prema tome, odgovornost na svima nama je da podignemo svijesti i da kažemo niti Milanovićeva Vlada niti nadzorni odbor na čelu sa Sinišom Petrovićem nisu riješili LODO sustav, tek kada smo stavili Damira Vanđelića i naše članove nove sad su krenule promjene. Prema tome, stojimo na stajalištu, to je top tema hrvatske politike. Hvala lijepa.