Isprike na, na ovom zakašnjenju, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici dopustite da vam predstavim Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlanski ugovor o pristupanju Republike Sjeverne Makedonije Sjevernoatlanskom ugovoru. RH je oduvijek snažno podržavala članstvo te države u ovom savezu, posebice od kad je sama postala članica NATO-a i ovim zakonom o potvrđivanju ovog sporazuma odnosno protokola dajemo još dodatnu potporu naporima Sjeverne Makedonije ući u NATO savez. Strategija nacionalne sigurnosti RH jasno kaže kako RH ostaje privržena euroatlanskoj perspektivi, budućnosti država Jugoistočne Europe te snažno podupire proces proširenja EU i NATO-a. Nastavak proširenja NATO-a od iznimne je važnosti za dugoročnu stabilizaciju Jugoistočne Europe, a jačanje stabilnosti i sigurnosti Jugoistočne Europe povećava stabilnost i sigurnost RH. Zbog svih tih razloga RH snažno podržava članstvo Republike Sjeverne Makedonije kao 30-te NATO članice. RH ujedno je u ovom pristupnom procesu dvije godine bila i žarišna točka, dakle država koja je posebno vodila Republiku Makedoniju na tom putu pristupanja NATO savezu. Uvažene zastupnice i zastupnici tijekom prošle godine svjedočili smo završnoj fazi pronalaženja rješenja već 3 desetljeća otvorenog bilateralnog spora o imenu između Grčke i sada Sjeverne Makedonije. Tako je 17. lipnja 2018. godine na Grčkoj strani Prespanskog jezera potpisan povijesni ugovor o imenu. Ugovor je ratificiran u Sobranju 20. lipnja 2018. godine, a 11. siječnja 2019. godine usvajanjem ustavnih promjena Sjeverna Makedonija je ispunila obveze preuzete tim sporazumom o imenu iz Prespe. Grčki parlament je 25. siječnja 2019. godine ratificirao sporazum o imenu iz Prespe čime su se ispunili preduvjeti za pokretanje postupka potpisivanja protokola uz Sjevernoatlanski ugovor o pristupanju Republike Sjeverne Makedonije. Predsjednica država članica NATO-a pa tako i RH potpisali su u Bruxellesu 6. veljače 2019. godine taj protokol, a kao jednu od obveza iz sporazuma iz Prespe, Grčka je bila prva saveznica NATO-a koja je ujedno i ratificirala taj protokol 8. veljače 2019. godine. Odmah 12. veljače 2019. godine sporazum o imenu iz Prespe je tada stupio na snagu čime su bili ispunjeni svi formalno pravni uvjeti za promjenu imena. RH je službenom notom koja je ujedno bila i cirkulirana u UN-u svim državama članicama UN-a od 14. veljače 2019. godine formalno i službeno obaviještena o promjeni imena u Republika Sjeverna Makedonija i time je okončan taj dugogodišnji spor glede imena i uklonjene su zapreke za ulazak Makedonije u NATO, jednako tako i nastavak Europskih integracija te države. Od 15. veljače 2019.g. RH je, dakle, u svim službenim komunikacijama, na domaćoj i na međunarodnoj razini koristi isključivo ime Republika sjeverna Makedonija. Uvažene zastupnice i zastupnici upravo je povijesni trenutak potpisivanja protokola koji je sada pred vama, a kojim je prethodio taj povijesni dogovor s Grčkom, premostio je dugogodišnji zastoj sjeverne Makedonije na njezinom Euroatlantskom putu, putu koji je mogao početi još 2018.g. na NATO sastanku na vrhu u Bukureštu kada su Albanija i RH pozvane u članstvo. Sada RH obilježava i slavi 10.-tu obljetnicu članstva u NATO-u. Članstvo sjeverne Makedonije u NATO-u važno je kako bi, kako za sjevernu Makedoniju, a ocijenimo i za cijeli NATO, pa tako i za RH jer integracija neke države u NATO pretpostavlja značajne i sveobuhvatne reforme u državi koja esperira prema članstvu koje je sjeverna Makedonija provela i učinila. Upravo je proširenje novim članicama, jedan od temeljnih karakteristika i prilagodljivosti samog NATO saveza i kao praktična politika i kao politička ideja tzv. politike otvorenih vrata NATO-a, ovo je ogroman dobitak za mir, sigurnost, upravo ovog našeg europskog područja. Korist je, dakle, dvosmjerna, širenje zone sigurnosti jača NATO, a istovremeno nove članice dolaze pod zaštitu NATO kišobrana. Kolektivna obrana stanovništva i teritorija svih njihovih članica ostaje i dalje glavni zadatak NATO saveza i ujedno je osnovna svrha postojanja te organizacije. Nadalje, njegova sposobnost da evoluira kao što vidimo, prilagodi se i transformira, učinila je NATO i onim što je on danas i nakon 70.g. od svog utemeljenja ona je najmoćnija politička vojna organizacija odnosno savez u ljudskoj povijesti, nama je drago da danas sa hrvatske strane činimo zadnji korak kako bi omogućili sjevernoj Makedoniji također priključit se tom savezu. Uvažene zastupnice i zastupnici, sjeverna Makedonija inače je važan partner regionalnoj sigurnosti u ovom dijelu Europe što pokazuje sudjelovanje u mnogim regionalnim inicijativama, čija je svrha upravo jačanje suradnje i sigurnosti. Ova država doprinosi sigurnosti i kroz sudjelovanje u NATO-vu operaciju u Afganistanu, dakle, to je činila i u prošlosti prije nego što će formalno postati članica, a jednako tako Republika Makedonija već sada sudjeluje i u potpori misiji NATO-a na Kosovu, time ona pokazuje svoju spremnost uključiti se i doprinjeti međunarodnom miru i sigurnosti. Sve ovo čini Euroatlantski prostor sigurnijim i stabilnijim, a NATO saveznice su to prepoznale i stoga upravo žele Republiku Makedoniju vidjeti u svoje članstvo. Od trenutka potpisivanja pristupnog protokola, sjeverna Makedonija sudjeluje i na NATO sastancima kao pozvana država jednaka sa svim ostalim članicama osim prava na sudjelovanje u donošenju odluka. Protokol o pristupanju do sada treba biti ratificiran u parlamentima svih država članica, te u tu svrhu danas stojimo ovdje pred vama i predstavljam prijedlog zakona o potvrđivanju ovog protokola u ovom Visokom domu. Uvaženi zastupnici i zastupnice kao što znate RH i Republika sjevernu Makedoniju veže dugotrajno prijateljstvo, partnerstvo i prijateljski odnosi i smatramo kako ovom ratifikacijom Zakona o potvrđivanju protokola doprinosimo jačanju te suradnje i ostvarujemo upravo interes RH. Zaključno bih voljela reći da prihvaćanjem ovog protokola u ovom Visokom domu, RH će biti jedna od prvih država članica koje su na jednoj političkoj razini izrazile potporu ulasku sjeverne Makedonije u ovaj savez. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Imamo 6 replika, prvi je kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Državna tajnice, znači, vi kažete da RH podupire ulazak Makedonije u NATO sjeverne Makedonije i da mi slavimo 10.-godišnjicu hrvatskog pristupanja u NATO, međutim, zanima me temeljem čega vi temeljite legitimitet da dajete takvu izjavu jer evo recimo, mi ne podupiremo ulazak sjeverne Makedonije u NATO, niti slavimo ulazak, znači, vi sebe predstavljate ko RH, ali evo, mi smo isto RH, vjerujem ko i vi i mislim da ta odluka, takve izjave nisu baš mudre jer za ulazak RH u NATO isto kao i za ulazak Makedonije u NATO nikad nije bio raspisan referendum, znači, te odluke donosi jedna uska klika, u RH konkretno na čelu HDZ-a, SDP-a, GLAS-a i HNS-a i molim da ne govorite u ime cijelog hrvatskog naroda. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite. Želite li odgovoriti? Da, da.
Zahvaljujem na ovom komentaru, ovo mi daje prigodu odgovoriti i reći da se RH kao država, a time i svi njezini građani jasno odredila prema NATO savezu, ne ovom današnjom mojom izjavom nego prihvaćanjem članstva u NATO-u čiji ulazak je potvrdio i prihvatio upravo ovaj Visoki dom. Jednako tako, dosadašnjim odlukama hrvatske Vlade i sudjelovanjem u članstvu u NATO-u, potvrđuje se naša spremnost, volja biti članicom i doprinositi tom savezu imajući naravno na umu sve dobrobiti koje taj savez donosi njezinim članicama, dakle i RH kao upravo i građanima RH.
Hvala. Poštovani kolega Kirin, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Odgovor, izvolite.
Dakle, Republika Srbija u ovom trenutku ima partnerski odnos s NATO-om, mi naravno poštujemo i njihovu sadašnju odluku o neutralnosti što ne znači da ne ulazi u bliske partnerske odnose uključujući i vježbe sa NATO članicama odnosno sa NATO savezom. RH podržava širenje NATO-a kao jedna organizacija koja donosi mir i sigurnost a ja bih rekla svi želimo da mir, sigurnost dođe i učvrsti i u ovom jugoistoku Europe, u našem djelu Europe, a kao što je potrebno za ulazak u EU ispuniti odgovarajuće uvjete, tako je potrebno ispuniti odgovarajuće uvjete i za NATO, jednom ako i kada Srbija bude istaknula spremnost ulaska u NATO i kada ispuni tražene uvjete, svakako može računati na podršku Hrvatske strane.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice, govorite kako je Hrvatska imala značajnu ulogu oko Makedonije u pristupanju tj. evo do sada da je bila ona koja je zagovarala da se širi NATO i na Makedoniju međutim, kako vi komentirate nakon 10 g. što smo u NATO-u, partnerski odnos prema unutar članica NATO-a, gdje su ti partneri i koliko je zakazalo ministarstvo vaše, Ministarstvo vanjskih poslova po pitanju kupnje aviona jer hrvatski vojnik, hrvatska vojska, hrvatska država ispunjava sve zadaće, šaljemo hrvatsku vojsku u misije gdje šaljemo naše ljude gdje je ugroženi i život međutim, nema toga partnerstva kod kupnje aviona. Gdje ste tada bili? Što ste radili tada kad ste vi toliko značajni u NATO-u? Gdje su avioni borbeni? Znači jedino šta stavljamo svoje sinove u misije a što se tiče partnerstva, što ste uradili po pitanju aviona vi kao Ministarstvo vanjskih poslova [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] apsolutno ništa, nit ste bitni nit vas drži [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, ja vas molim da se držite vremena.]] nit vas ko drži kao značajnim, hvala.
Izvolite.
Ministarstvo vanjskih poslova u suradnji s drugim resorima i tijelima Vlade RH a poglavito Ministarstva obrane, ulagalo napore za kupnju odnosno nabavku aviona smatrajući da je izgradnja vlastite sigurnosti se uvijek temelji i na jačanju vlastite spremnosti na vlastitu obranu. Partnerstvo ujedno znači u okviru NATO-a ne znači nužno omogućavanje lakog ili teže nabavke aviona nego ono omogućava suradnju koja će u konačnici definitivno rezultirati i nabavkom odgovarajućih aviona za RH.
Idemo na kolegu Grmoju, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice, pričali ste među ostalim o benefitima i vrijednostima Sjevernoatlantskog saveza, zapadne demokracije, a vrijednost i tog saveza i zapadne demokracije su sloboda govora i sloboda izražavanja. Ja bih vas molio da prokomentirate pravilnik Ministarstva vanjskih i europskih poslova čiji ste dužnosnik koji zabranjuje slobodu govora zaposlenicima ministarstva i kad se radi o privatnim nastupima koji nisu vezani uz djelokrug Ministarstva vanjskih i europskih poslova, kad se radi o objavama na društvenim mrežama i ima li takav pravilnik ikakve veze sa hrvatskim Ustavom, sa Konvencijom Vijeća Europe a uostalom i sa vrijednostima zapadne demokracije i Sjevernoatlantskog saveza? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Ministarstvo vanjskih poslova je jučer sa priopćenjem detaljno očitovalo na ove insinuacije koje u potpunosti ne prihvaćamo i smatramo da pravilnik onako kakav je, ni na koji način ne ugrožava one vrijednosti koje se temeljene u Ustavu i u zakonu RH.
Idemo dalje, kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovana državna tajnice, mislim da je zapravo pred kraj vašeg izlaganja jedna od najbitnijih stvari rečena a da jednako važno osim same ratifikacije odnosno potvrđivanja protoka je upravo i ovaj politički stav odnosno statement kako bi rekli, u kojem mi to radimo prvi. Mislim da je to bitno u bilokojem daljnjem razmatranju i proširenja i NATO saveza i EU, u konačnici da se mi tu etabliramo napokon kao ipak, ondje gdje trebamo biti, a to je lider u regiji i da to znamo iskoristiti svakako, naravno uz onaj osnovni cilj mira i stabilnosti u regiji, odnosno Balkanu, da sigurno tu znamo etablirati se i iskoristiti to za sve daljnje moguće ekonomske suradnje koje budu i apsolutno kao jedan predvodnik svih tih i novih članica, a i svega, tako da apsolutno je najbitnije da mi od svih država, mi smo među prvi prvima koji ovo radimo i to je ono što treba apostrofirati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Evo zahvaljujem na ovom komentaru, upravo ovim naporima koje je RH dosad ulagala konkretno u suradnju sa Republikom Sjevernom Makedonijom, a i sa drugim zemljama na jugoistoku Europe, upravo se potvrđuje naš cilj, surađivati i iz suradnje ostvarivati interes za cijeli jugoistok Europe, Europe, a prije svega za RH. Hvala.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice. Dakle, vi ste u svom obrazloženju rekli kako je taj spor između Republike Makedonije i Grčke dugo vremena trajao i da je ovim kompromisnim rješenjem, dakle da je R. Makedonija promijenila naziv u Sjeverna Makedonija i ta njen, promjena Ustava je tekla na taj način da su skupili dvotrećinsku većinu, 81 zastupnik od njih 120, a međutim, u Republici Grčkoj je od 300 parlamentaraca njih 153 glasalo za ratifikaciju ovoga ugovora. I mene sad zanima, vi ste rekli da ovaj cijeli postupak i naravno treba ga podržati, naravno treba R. Makedoniju podržati za ovu integraciju, međutim, koliko će kasnije po vašem mišljenju, koliko kasne unutarnje stvari, recimo u R. Grčkoj, promjena vlasti mogu utjecati na to da se te stvari ipak vrate na početak da se destabiliziraju ovi procesi ulaska u NATO ili da vas pitam direktno, kako se iz NATO-a može izaći?
Odgovor izvolite.
Pa iz NATO-a se, dakle, postoji propisan postupak izlaska iz NATO-a, međutim ovaj ugovor, sporazuma Prespa, Prespanski sporazum je upravo temelj koji je obvezao i R. Makedoniju i Grčku prihvatiti izmjenu imena i ukloniti zapreke koje su do sada onemogućavale R. Makedoniji napredovati na euroatlantskom putu. Istina je da je taj protokol jednom manjom većinom, dakle većinom naravno, ali ne apsolutnom, potpunom većinom usvojen u grčkom parlamentu, ali to je dakle, demokracija, Grčka je u skladu sa svojim Ustavom i u skladu sa svojim pravilima na valjani način ratificirala, potvrdila taj protokol i [[Upadica: Hvala.]] iskazala svoju spremnost biti vezana njime.
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, vi ste svjesni toga da je Makedonija na jedan nedemokratski način uvučena u NATO pakt. Navest ću prvi primjer, to je da je predsjednik države odbio taj dogovor o promjeni imena. Potom je rekla vladajuća klika, kao ma ne zanima nas što je predsjednik protiv toga, kaže idemo na referendum i na referendumu su uvjeravali sve da će on proći, da će Makedonci se odlučiti za promjenu imena. Međutim, kad je došao referendum, uslijedio je fijasko. Fijasko zato jer je dvije trećine Makedonaca njega bojkotiralo i čak i u područjima sa albanskom većinom je izlaznost bila jedva jedna trećina. Znači nije tamo bilo neke velike razlike u izlaznosti, ovisno o tome u kojem dijelu Makedonije se glasovalo. Ono što hoću još reći jest da većina u makedonskom parlamentu koja je bila za taj sporazum, nije bila prirodna većina, već je došlo do toga da je iz opozicijske stranke, dio zastupnika točno onoliki broj koliki je bo potreban da referendum prođe. Zapravo, okrenuo leđa vlastitoj stranci i biračima koji su ih izabrali te promijenio stanu u političkoj areni i stao na stranu onih protiv kojih su se do jučer borili i na stanu sporazuma kojeg su do jučer osporavali. Time je zapravo jasno dano do znanja da pristupanje Makedonije odnosno promjena njenog imena, nije bila napravljana na demokratski način. Niti je predsjednik bio za, niti je narod na referendumu bio za, niti je zapravo parlamentarna većina u njenoj punoj biti bila za, već se radilo po onome što govore što govori predsjednik stranke VMRO-DPNE Mickovski. Radimo se o pritiscima i ucjenama, objasnit ću kasnije zašto. Međutim, upravo na taj način prekršeno je osnovno načelo koje se spominje u samom početku ovog protokola, naime, u njemu piše da je u skladu sa sjevernoatlantskim ugovorom osnovna zadaća NATO-a očuvati, pazite ovo, zajedničke vrijednosti saveznica i kao prvu vrijednost navodi se demokracija. U prethodnom govoru sam objasnio da je zapravo upravo demokracija prva žrtva bila pristupanju NATO-u odnosno ovom protoku. Potom se, kaže, da je još jedno načelo zvano vladavina zakona, jedno od načela sjevernoatlantskog saveza. Međutim znate vi jako dobro da upravo NATO, upravo Amerika ne priznaje i ne poštuje međunarodno pravo, da donosi odluke o invazijama, odnosno bombardiranju određenih zemalja mimo vladavine zakona odnosno pravo međunarodnog. I to smo imali prilike vidjeti u Iraku, imali smo prilike vidjeti u Libiji, imali smo prilike vidjeti i u drugim zemljama. Također, još jedna laž u ovom Protokolu o pristupanju, o njemu piše da je cilj, odnosno da je osnovna zadaća NATO-a mirno rješavanje sukoba. Evo kako je NATO mirno rješavao sukob u Libiji. Kako? Zar je to mir koji NATO nudi u vidu krstarećih projektila, bombi itd.. To mirno rješavanje sukoba u režiji NATO-a imali smo prilike vidjeti i u Sriji. U Siriji je bio isti scenarij, tj. sličan kao i u Libiji samo što NATO nije izravno vodio rat protiv te zemlje, već je naoružao, financirao i politički pokrivao u suštini teroriste u kojima je, tj. s kojima je sklopio pak kao sa vragom jer je u tom paktu zapravo teroristi nisu bili saveznici nego su bili tek ljudi koji su imali isti interes kao i oni a to je svrgavanje Sirijske Vlade. Na kraju htio bih pročitati pismo koje sam uputi Hristijanu Mickoskom, to je bilo pismo koje je bila refleksija na njegov odgovor, gospodinu Mitchell, on je dužnosnik bio State Departmenta, glasi ovako: Uvaženi gospodine Mickoski, on je inače predsjednik stranke VMRO DPMNE, obraćam vam se sa ljubavlju i poštovanjem u nadi da ćete okrenuti leđa onima koji traže da pristanete na poniženje vlastitog naroda i države. Naime u svojem pismu vama dužnosnika Američkog State Departmenta Wess Mitchell traži da pristanete na promjenu imena vaše države čime bi vaša zemlja postala tek geografski pojam na karti i prestala biti domovina makedonskog naroda odnosno Makedonaca. Cilj sporazuma je oduzeti nacionalni identitet vašem narodu. A zašto to govorim? Pa zato jer se tražilo promjena imena zračne luke u Skopju koja se sada više ne zove zračna luka Aleksandar Veliki, tražili su promjenu autoputa, također i odnosno njegovog imena koji se isto zvao autoput Aleksandra Velikog. Kažu da će, moguće je čak tražiti da se makne kip Aleksandra Velikog koji stoji u centru Skopja. Kaže dalje, i mogu vam reći, tj. cilj sporazuma je oduzeti nacionalni identitet vašem narodu. I zapravo vam reći da vi niste Makedonci nego stanovnici sjevernog dijela Makedonije koji ste uzurpirali ime Makedonija pa se sukladno tome vaša država tako ne može niti zvati. U svojem pismu vama Mitchell vas poziva da pokažete hrabrost i zrelost. Međutim zar se hrabrost i zrelost dokazuju odricanjem od svog identiteta, kulture nacije i jezika. Vi u svojem odgovoru njemu pišete da ukoliko postoje prijetnje i ucjene spram zastupnika vaše stranke, jer su upravo ti zastupnici bili potrebni za dvotrećinsku većinu a vezno uz sutrašnje glasovanje u parlamentu da one dolaze izvan vaše stranke. Zapazi misao, Mitchell mu govori, kao ne biste vi trebali vršiti pritisak na svoje zastupnike a Mickoski mu odgovara ako takvi pritisci postoje oni ne dolaze od mene, nego dolaze od onih koji tobože šire demokraciju, slobodu pojedinca, mirno rješavanje sukoba, vladavinu prava itd.. Kaže dalje, znači vezano uz sutrašnje glasovanje u Parlamentu da one dolaze izvan vaše stranke, neizravno time šaljući poruku da se takvim metodama služe ljudi koji su s druge strane političke arene, znači ovi koji su pristalice NATO-a. Isti oni za koje govorite da su brutalno i nasilno punili kutije na način da je na nekim izbornim mjestima odaziv na referendumu bio čak 90% iako u prošlosti nikad nije prelazio 45%. Znači šta se događalo, na biračkom mjestu svugdje je bila otprilike trećina, gdje god se nadzirao, ali negdje gdje nije bilo nadzora izlaznost je bila čak 90% što vam jasno daje do znanja da je tu bila mučka zapravo prevara. A sve s ciljem da se preglasa volja velike većine građana koji su bojkotom pokazali što misle o pitanju koje im se postavlja. Vjerojatno mislite da su političke čistke i progoni usmjereni protiv onih koji ne prihvaćaju poniženje vlastite zemlje i naroda, kulminacija, odnosno vrhunac pritisaka na Makedonce. Ali ja vas uvjeravam da je to tek početak. Naime oni koji vas uvjeravaju da ćete ulaskom u EU i NATO biti ravnopravni partneri i zajedno donositi odluke lažu vas kao što su lagali i nas u Hrvatskoj. Pa zar mislite da vam ne dozvoljavaju, pa zar ne vidite da vam ne dozvoljavaju da odlučujete niti o vlastitoj sudbini? Zar mislite da će vam dozvoliti da u NATO-u dignete ruke protiv bombardiranja neke nove zemlje čiju legitimnu vlast američka administracija poželi maknuti nasilnim putem suprotno međunarodnom pravu? Zar mislite da će vas ova ili neka buduća američka administracija poštivati više od crnogorskog premijera Duška Markovića kojeg je Trump grubo odgurnuo na Summitu NATO-a te na taj način jasno dao do znanja kakvi su odnosi unutar te organizacije? Zar stvarno vjerujete da Makedoniju čeka svjetla budućnost, svijetla ili vedrija budućnost sa onima koji žele porobiti i počiniti cijeli svijet svojih ... [[Govornik se ne razumije.]] ne birajući pri tome sredstva i načine. Kao što ste na kraju krajeva vidjeli na primjeru nedavnog referenduma u vašoj vlastitoj zemlji? Zar mislite da ćete u EU odlučivati koji će zakoni važiti u Makedoniji ili kakva će biti vanjska politika vaša? Zar mislite da će vas tamo itko išta pitati? Nama su govorili da hoće ali sada znamo da su nas prevarili, da su nam lagali kako bi nas uveli u tamnicu naroda iz koje je teže izaći nego u nju ući. Kako možete i dalje podržavati ulazak Makedonije u NATO i EU kada vidite da su upravo te dvije organizacije nosioci pritisaka na vašu zemlju, da njima uopće nije stalo do vašeg naroda, jezika ili kulture nego isključivo do ekonomske, vojne i političke kolonizacije, još jednog dijela balkanskog poluotoka. Ne budite naivni i prestanite zagovarati tezu da će EU i NATO riješiti unutrašnje probleme u Makedoniji. To su i nama govorili u Hrvatskoj, danas nakon 5 godina članstva u EU, svi znamo da je to bila još jedna u dugom nizu laži. Skupite dovoljno političke hrabrosti i mudrosti, da odbijete ne samo sporazum koji dolazi iz dubine pakla, nego i put na koji vas njegovi zagovornici navode, put koji izgleda poput jabuke iz edenskog vrta, koja primamljivo izgleda, ali kada ju zagrizete, shvaćate da vas je odvela u propast. Umjesto toga odaberite put slobode i suvereniteta, tražite promjenu zakona o Narodnoj banci Makedonije, da prestane kamatarenje vaše države novcem iz njene vlastite centralne banke, te da se ukine valutna klauzula i prestane održavati tečajna politika, koja je ugasila vašu cjelokupnu proizvodnu ekonomiju, a zbog čega se posljedično iz Makedonije iseljavaju i Makedonci i Albanci. Odaberite put razvoja boljeg sutra, put bratstva i izgradnje bolje države, zajedno sa Albancima, a ne rastakanja i razgradnje je iste. Vaši partneri nisu u Washingtonu i Bruxellesu, nego u Tetovu i Gostivaru, njima morate pružiti ruku i dati sve od sebe da izradite bolju i uspješniju Makedoniju, od one koju ste stvorili slijedeći naputke i direktive kolonizatora i arhitekata novog svjetskog poretka umjesto volju vlastitog naroda. S poštovanjem i ljubavlju, kao brat bratu, kao onaj tko razumije tvoj jezik, mentalitet, kulturu i način razmišljanja, a ne kao tuđin kojemu ništa nije sveta, koja mu riječ Makedonija predstavlja te geografski pojam na karti, a ne domovinu makedonskog naroda. To je bila moja poruka Hristijanu Mickovskom i ja se nadam da će Makedonci shvatiti cijele priče, a bit je da demokracije u NATO i u EU nema, da je to sustav, u kojem jači tlači slabijeg, da je to sustav roba i gospodara, da je to sustav onoga koji iskorištava i iskorištavano, da je to sustav koji ne preže od ničega da bi ostvario svoje interese. Ono što NATO želi napraviti, nije širiti mir po svijetu, što je pokazao Trump, nedavno kada je onaj sporazum o nuklearnim glavama, koji je ograničavao njihov broj otpisao. Ono što treba, svijetu je mir. Ono što treba svijetu je mir, a NATO svojom politikom ne širi mir po svijetu, nego stalno pronalazi izlike za novi sukob, za novi rat, i zapravo, tim intervencijama, koji su bez mandata Vijeće sigurnosti UN-a, ne samo da razara zemlju i uništava njihove stanovnike, već pokušava uvući i druge u svoje ratove. Možete vidjeti na primjeru svih ratova koje je NATO vodio kako su završili. Možete vidjeti situaciju u Iraku, u Iraku je upravo američka invazija izazvala kaos, američka intervencija, odnosno, NATO intervencija u Siriji, također je izazvala kaos, cilj je također bio rastakanje države, njeno razvaljivanje. Ista stvar imate priliku vidjeti u Libiji. A što se tiče uspjeha NATO operacije u Afganistanu, pa sami vidite da nakon, već skoro 18 g. rata tamo, i sama američka vlada, želi pregovarati sa talibanima, jer im je jasno da vojnog rješenja nema. Međutim, iako je vama jasno da vojnog rješenja u Afganistanu nema, iako će uskoro ratu u Afganistanu postati dulji od onoga u Vijetnamu i očito je da će se Amerika, prije ili kasnije morati povući. Iako je ratu u Siriji rezultirao katastrofom, za sirijski narod, kao onog u Iraku za irački narod, kao u Libiji za libijski narod, NATO ne odustane od tog programa nasilne promjene režima, od programa bombardiranja i razvaljivanja svih onih koji se ne žele pokoriti tom novog svjetskom poretku kojeg Amerika želi uspostaviti. Poretku kojem nema ravnopravnih, poretku u kojem je Amerika gospodar i neka, ja bi ju nazvao sado mazo dominom, koja bičuje i tlači sve one ostale zemlje, međutim, za razliku od sado mazo odnosa, protiv njihove volje. Hvala.
Druga rasprava, poštovani zastupnik Miroslav Tuđman u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Protokol o pristupanju Republike Sjeverne Makedonije NATO savezu potpisan je … [[Govornik se ne razumije.]] veljače 2019. godine od strane 29 ovlaštenih predstavnika države članice NATO-a akreditiranih u Bruxellesu. 29 veleposlanika, predstavnica država članica NATO-a, jednoglasnom su odlukom, pozvali Sjevernu Makedoniju da pristupi Sjeveroatlantskom ugovoru, te i sama pridonese sigurnosti svih članica NATO saveza ali i međunarodnoga poretka. Sjeverna Makedonija postati će članicom NATO saveza u trenutku kada položi svoje ispravu o pristupu kod vlade SAD-a u Washingtonu. Donošenje ovog zakona, o potvrđivanju protokola, o pristupanju Republike Sjeverne Makedonija, Hrvatska je suglasna da se pozove Republika Sjeverna Makedonija i da pristupi Sjeveroatlantskom ugovoru te da postane punopravnom članicom NATO. Sjeverna Makedonija, postati će 30 članicom NATO saveza, najvjerojatnije u 2019.g. naime procjenjuje se obično taj postupak ratifikacije od zemalja članice, parlamentima zemalja članica traje godinu dana, on se procjenjuje da bi ovaj postupak, mogao već biti završen i u ovoj godini. U godini kada NATO obilježava 70 g. postojanja, NATO je formiran, odnosno, potpisan ovaj ugovor, 3. travnja '49. g. NATO savez je najveći, najjači, najdugovječniji vojni savez u povijesti. Formiran je sa osnovnom zadaćom da očuva mir i sigurnost političkim i vojnim putem u državama članicama. NATO ono što je bitno napomenuti, NATO je utemeljen na čuvanju zajedničkih vrijednosti demokracije, slobode, vladavine zakona i mirnih rješavanja sukoba. Sve članice dijele ove vrijednosti kao načelo svojih politika, ali i politika uređivanja međunarodnih odnosa odnosno stvaranja međunarodnog poretka na tim vrijednostima. RH je članica NATO-a od 1. travnja 2009. godine, ove godine obilježavamo 10 obljetnicu članstva NATO-a u početkom, početkom travnja ove godine. Naime, 1. travnja tadašnja veleposlanica današnja predsjednica Republike položila je ispravu o pristupanju NATO-a u Washingtonu i to je datum od kada se predaje službeno Hrvatska članica NATO saveza. Članstvo u NATO-u bio je jedan od strateških ciljeva RH od njezina samog osamostaljenja odnosno već i prije međunarodnog priznanja u Hrvatskom saboru usvojen je Strategija razvoja Hrvatske, pa je nakon donošenja Ustava Hrvatske i osamostaljenja, članstvo u euroatlanskim integracijama naznačeno kao jedan od primarnih ciljeva kako bi se ostvarila i samostalnost, ali i dodatno vlastita sigurnost. Od posebnog je interesa Hrvatske nastavak politike proširenja NATO-a sa novim članicama, kako bi se postigla dugoročna stabilnost Europe. Članstvo Republike Sjeverne Makedonije u NATO savezu izravno doprinosi sigurnosti i stabilnosti jugoistoka Europe. Moramo biti svjesni da sada jedine zemlje koje nisu članice NATO-a na jugoistoku Europe jesu BiH, Kosovo i Srbija. Sa ulaskom i pristupom Makedonije, Sjeverne Makedonije NATO savezu mijenja se sigurnosno okruženje i RH, a time i položaj same Hrvatske. Ono što je posebno potrebno ovdje naglasiti to je da temeljna zadaća NATO-a nije borbeno djelovanje, nego je, već preventivno djelovanje. Sama činjenica postojanja jednog takvog saveza preventivno djeluje na sigurnost zemalja članica, osim toga postoji jedna temeljna odredba na koju se često pozivaju pojedine članice, a to je da je NATO obvezan u slučaju agresije na pojedinu članicu angažirat se u njezinu obranu. Prema tome preventivno djeluje kako na sigurnost zemalja članica, tako na sigurnost Europe i EU, ali isto tako i međunarodnoga poretka. Integracija Makedonije u članstvo NATO-a pretpostavlja također dodatne napore u tom smislu zato što će i Makedonija se morati prilagoditi standardima i demokratskih procedura ali i ovim standardima koje NATO savez zahtjeva kako bi bila, mogla biti aktivno uključena u suradnji i dati svoj doprinos miru i stabilnosti ne samo vlastite države, nego i međunarodnoga poretka. Ono što posebno treba naglasiti to je da je djelovanje NATO saveza prvenstveno u političkoj dimenziji. Danas se to premalo naglašava, kao i činjenica o važnosti parlamentarne skupštine zemalja članica NATO saveza. Hrvatska također ima svoje izaslanstvo, izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a, međutim i djelovanje Parlamentarne skupštine NATO-a i hrvatskog izaslanstva u toj parlamentarnoj skupštini nažalost u saboru premalo govorimo odnosno premalo govorimo na, izvješćujemo na plenarnim sjednicama tako da ta politička dimenzija NATO-a i u ovom saboru i u sabornici je premalo naglašena. Kao što je rečeno već temeljne političke vrijednosti za koje se zalaže NATO, su vrijednosti slobode, demokracije, vladavine prava i mirnoga rješavanja sukoba. Kada govorimo o ovim mirovnim operacijama, ali i ako hoćete i borbenim operacijama onda treba podsjetiti na činjenicu da je Hrvatski sabor '93. godine tražio da se otkaže mandat UNPROFOR-u, a da se umjesto UNPROFOR-a jer Hrvatska nije htjela odbiti suradnju sa međunarodnom zajednicom, pa da se umjesto UNPROFOR-a pozovu NATO snage kako bi se riješio problem okupiranih, okupiranih područja. '93. godine Hrvatski sabor je to tražio, a koncem '94. godine donio je odluku da se otkaže mandat UNPROFOR-a ali do angažiranja NATO snaga '94. odnosno '95. nije došlo zato što je Hrvatska sama svojim vojnim operacijama riješila problem okupiranih područja. Međutim, kad smo već kod toga onda treba reći da su i prve borbene operacije NATO saveza izvan teritorija NATO-a bile u BiH '94. godine, da prije toga NATO nije djelovao izvan teritorija svojih zemalja članica. Danas NATO savez uglavnom djeluje, ima i borbenih operacija, međutim, one su manjeg obujma, a prvenstveno se radi o mirovnim operacijama. Što je još važno napomenuti s obzirom na ovu odluku koju danas donosimo, to je da NATO savez je danas na neki način jedina organizacija koja može dugoročno ponuditi stabilnost i sigurnost nizu zemalja, ali isto tako i stabilnost međunarodnog poretka upravo zato što su izazovi s jedne strane i ugroze takve naravi da više nijedna zemlja članica nije u stanju sama rješavat, sama se njima suprotstaviti, kako zbog globalnog dosega i opsega tih prijetnji i ugroza, ali tako i potrebnih sredstava koja su nužna da bi se moglo osigurati sav onaj instrumentarij koji će osigurati zadovoljavajući sustav sigurnosti i obrane. Prema tome, NATO razvija suvremene strategije doktrine kao odgovor na nove i dosada nepoznate forme ugroza i ratovanja, stalno unapređuje vojne sposobnosti, bilo na tehničkoj razini, edukacijskoj ili uvježbanosti postrojbi. Zajednička participacija u troškovima naoružanja je nešto što nije, što je nužnost, nužnost jer htjeli mi to ili ne, sigurnost košta. Sjeverna Makedonija postavila je zahtjev za pristupanje NATO savezu kada i RH, prije 10.g. Zbog problema i nesuglasica oko imena države što je otklonjeno u pregovorima s Grčkom, također članicom NATO-a, tek 2019.g. donosi se odluka o 30.-toj članici NATO saveza. Trebalo je punih 10.g. da se donese takva odluka i zbog toga možemo žaliti, zbog dužine tog postupka, ali isto tako moramo prihvatiti činjenicu da se odluke u korist i od interesa za sigurnost Europe i jugoistoka Europe ipak donose, pa makar i sa zakašnjenjem. Odluke se donose političkim i diplomatskim sredstvima i putovima, što je samo još jedan dokaz o primarnom načinu djelovanja NATO saveza. Zato treba podržati ovaj zakon i odluku da sjeverna Makedonija postane 30.-ta članica NATO saveza.
Idemo na treći Klub zastupnika HNS, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite. Samo sekundu, prije, prije nego što krenete želio bih pozdraviti u ime svih nas učenice i učenike, te njihove profesore Srednje škole Centra za odgoj i obrazovanje Zagreb, prva grupa. Dobro došli! … [[Pljesak]] Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, dakle, mislim da je vrlo kratko, imamo ovdje svega 3 članka vezano oko pristupanja i sjeverne Makedonije u NATO savez, apsolutno Klub HNS-a naravno podržat će ovu ratifikaciju odnosno potvrđivanje navedenoga protokola, mislim da članstvo u NATO savezu prije svega nema niti alternative i da je ono donijelo ono što nama prijeko je potrebno bilo sigurnost i stabilnost koju možda sada shvaćamo olako, ali ne treba se puno gledati unatraške u povijest i shvatiti da mi živimo u Europi, a onda i u regiji, pogotovo u regiji koju su prije nazivali tijekom povijesti bure baruta, mislim da dobro se zna što znači i da taj osnovi cilj članstva u NATO savezu je upravo onaj s kojim je on i osnovan 49.g. u Washingtonu, a to je da očuva mir i sigurnost političkim i vojnim putem u državama članicama, naravno, onaj sekundarni cilj je ono što je nama sada najzanimljivije, prije svega, ovdje ispred Kluba HNS-a pozdravljamo i Vladu na promptnoj reakciji na tome što ćemo prvi i među prvima i potvrditi ovaj protokol i time svakako poslati poruku našim susjedima i prijateljima u sjevernoj Makedoniji, Republici sjevernoj Makedoniji da apsolutno stojimo uz njih na njihovom europskom putu. I naravno, da tu suradnju treba širiti, da treba razvijati, ja ću samo podsjetiti neke od stvari koje nažalost ovdje moram isto tako reći možda nismo u potpunosti iskoristili, a to je da članstvo u NATO-u, kako sam rekao, donosi određene sekundarne benefite, potencijale, mi moramo znati da obrambena industrija na razini preko 100 milijardi EUR-a godišnje što se tiče potrošnje i da tu sigurno postoji potencijala, a sektori su elektronika, municija, oružje, vojna oprema, prateća industrija, dakle, farmacija, obuća, tekstilna industrija, prehrambena naravno industrija, logističke, istraživanja i razvoj i brodogradnja, dakle, opremanje brodova, izgradnja brodova, servisiranje odnosno brodova, sigurno je nešto što je potencijal za ono što je danas ključna tema i sigurno da tu ima još puno prostora za RH gdje samo prolaze najkvalitetniji proizvodi naravno po najnižim cijenama i to je velika konkurencija 49 zemalja, međutim, sigurni smo da tu postoji izuzetno velike i komparativne prednosti i u ovom slučaju možemo reći geostrateške kad govorimo o NATO savezu i općenito vojnim savezima i da to sigurno možemo i moramo bolje iskoristiti. Prije svega i nametnuti se neformalno kao lider u ovoj regiji, sa svakim novim proširenjem, sigurno da nama se otvara veće mogućnosti za te sekundarne koristi, benefite, od ekonomske-gospodarske suradnje i da to moramo znati biti spremni u bilateralnim odnosima. Naravno o odnosima unutar samog saveza, to apsolutno iskoristiti. I to je zapravo ona sljedeća zadaća di stalno trebamo raditi jer sami članstvom, riješili smo osnovni cilj, ali sigurno moramo ga znati vrlo dobro iskoristiti u ovim svim sekundarnim opcijama koje se nude i to je ono što mora biti kontinuitet, dakle ne zadovoljiti se samim time da smo članica i da se savez širi, da je sigurnost veća i stabilnost, nego da iskoristimo ovaj ekonomski aspekt, apsolutno će onda taj savez dobiti puni smisao i to je ono što evo želim i ovdje još jednom apelirati i podsjetiti. Dakle, da se ovdje ne dulji dalje, mislim da je ovo otvaranje ispunjavanjem formalnih pretpostavki, kao što smo čuli, bivše Socijalističke federativne republike Makedonije, odnosno sadašnje Sjeverne Makedonije su ispunjene i ja pozdravljam to što smo već danas o ovom to raspravili i imat ćemo prilike i potvrditi taj protokol i biti prvi i poslati jednu jasnu, nedvosmislenu poruku našim susjedima na njihovom europskom putu. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovana kolegica Vesna Pusić, izolite.
Hvala g. predsjedniče, gđo. državna tajnice sa suradnikom. Čestitam Republika Sjeverna Makedonija da smo došli do ove točke. Mislim da je i za naš parlament, a naravno, naročito za Sjevernu Makedoniju ovo jedan povijesni trenutak. Hrvatska je od samog početka smatrala da je .../nerazumljivo/... Makedonija, Sjeverna Makedonija, kako god se zvala, u različitim ili službeno oslovljavala u različitim razdobljima, da joj je mjesto u pod sigurnosnim kišobranom NATO-a koji ne samo doprinosi stabilnosti Sj. Makedonije, nego i Sj. Makedonija doprinosi efikasnosti tog sigurnosnog saveza. Mi smo i 2008. u Bukureštu kad smo, kad je Hrvatska dobila pozivnicu smatrali da je Makedonija apsolutno spremna za članstvo i da je trebala dobiti pozivnicu zbog poznatog spora oko imena. To se nije dogodilo i 10 godina je prošlo u prilično velikim previranjima, problemima, sukobima, pa čak i nekim nadrealističkim politikama koje su se u tom razdoblju u Makedoniji događale. Ja bih rekla do trenutka dok patrioti nisu pobijedili nacionaliste. Ili patriotski diskurs nije pobijedio nad nacionalističkim diskursom. I dok se nisu pojavili neki ljudi iz različitih političkih stranaka i uvjerenja, koji su stavili interes i sigurnost zemlje ispred svoje vlastite promocije i probitka i uspjeli su velikim zalaganjem, pa ja bih rekla i velikom hrabrošću doći do ove točke da otkoče Sj. Makedoniju iz situacije zamrznutog konflikta u kojem se nalazila više od 10 godina. Mislim da nije nevažno, a donekle se zanemarilo, da je taj uspjeh postignut zajednički, dakle, što se Sj. Makedonije tiče, postigli su ga makedonski Makedonci i makedonski Albanci. I da nije bilo tog saveza koji je i etnički savez, Sj. Makedonija ne bi uspjela i sa tog stanovišta mislim da treba odati priznanje i premijeru Zajevu i ministrici obrane Šekerinskoj i ministru vanjskih poslova Dimitrovu, ali i predsjedniku parlamenta Xhaferiju koji je u ključnom trenutku kad su u Sobranieu tukli premijera, današnjega i člana nove Vlade prilikom njegova izbora za predsjednika Sobraniea, koji je odigrao također vrlo važnu ulogu i to zajedništvo je dovelo do točke da je Sj. Makedonija danas u poziciji da mi ratificiramo, da diljem država članica NATO-a se ratificira sporazum o pristupanju Sj. Makedonije NATO-u. Pokazala je hrabrost i Vlada premijera Aleksisa Ciprasa jer bez obzira što je prigovor dolazio od Grčke, nije dolazio od njegove Vlade originalno, to nije konflikt koji je on zakuhao, ali jeste konflikt u kojem je snažno doprinio ovom rješenju. Što je NATO? NATO je vojno politički savez čiji glavni cilj je, ne da se bori u ratu, nego da ne bude rata. Dakle, glavni cilj je prevencija ratnog sukoba i glavni cilj je harmonizacija modela obrane između država članica. Poznati čl. 5 u sporazumu na kojem se temelji NATO kao savez, obvezuje članice, da u slučaju vojnog napada na jednu, u njezinu obranu stanu sve. I to je što se ratnih sukoba tiče, jedina obaveza koju NATO predviđa. Sve ostale su prepuštene državama članicama u koliko se NATO nalazi u nekom konfliktu, da odlučuju da li će sudjelovati ili ne. Za zemlje na jednom trusnom području, kakva je jugoistočna Europa, sa poviješću kakvu jugoistočna Europa ima, što se ratova tiče, sukoba i nasilnih promjena režima tiče, imati jedan sigurnosni kišobran koji prevenira sukoba zato što s druge strane ako nekome padne na pamet da recimo bi imao neke pretenzije na male države kakve smo mi, nema samo tu malu državu kakva smo mi, nego ima cjelokupni savez. I zbog toga je kao što je za Hrvatsku, tako i za Sjevernu Makedoniju, apsolutno od interesa da taj mehanizam prevencije sukoba, može koristiti i ima na raspolaganju. I mislim da je sasvim neprimjereno tvrditi da vlak u kojem smo se mi ukrcali, ali vi se nemojte ukrcavati, ne ulazite u taj vlak. Lako je govoriti iz pozicije određenih sigurnosnih garancija. I prema tome, ako smatramo da je za Hrvatsku sigurnosna garancija sa svim poteškoćama, kao što znamo ništa nije idealno i ništa nije zauvijek, ali dok, traje i funkcionira za Hrvatsku upotrebljivo i korisno, onda samo možemo sa zadovoljstvom i uz čestitke za političku hrabrost, pa ako hoćete i političku inventivnost, koji su pokazali makedonski političari, moram ovdje napomenuti, samo usput, da temeljem … [[Govornik se ne razumije.]] sporazuma, država se zove Sjeverna Makedonija, ali Makedonci se zovu Makedonci, jezik se zove makedonski. Dakle, u svim ostalim integracijama se upotrebljava makedonski. To nije bilo lako provesti ni Zajevu Dimitrovu, Šekarinskoj, Đaferiju u Makedoniju, ali nije bilo lako ni Ciprasu provesti u Grčkoj. I tamo je bilo uličnih demonstracija, povika, izdaja, ali kada znaš što radiš, kada imaš jasni cilj i jesi na strani mira i regionalne suradnje, onda slijedi i ovakav uspjeh. I danas sa velikim zadovoljstvom i uz čestitke, podržavamo kao Klub GLAS-a i HSU-a ratifikaciju sporazuma o ulasku Sjeverne Makedonije u NATO. Hvala vam lijepo.
Idemo na iduću raspravu, Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnikom. Kolegice i kolege dakle o kratkoj raspravi, želim naglasiti kako je Klub nezavisnih zastupnika želi podržati ratifikaciju ovoga ugovora i naravno želimo pridružiti se i prethodnicima, gđa. Pusić je u svom izlaganju rekla, kako je Republika Sjeverna Makedonija, učinila puno napora da bi ostvarila ovaj cilj, a to je pristupanje Sjevernoatlantskom savezu i kasnije pristupanje EU i doista nije im bilo lako na tom putu. Morali su na neki način i prihvatiti to kompromisno rješenje, promjenom imena svoje Republiku, u Republiku Sjeverna Makedonija i uspjeli su 2/3 većinom to izglasati u njihovom Sobranju i to nije bio jednostavan procesni postupak. S druge strane Republika Grčke, koja ih je kočila u tom njihovom putu, ipak je smogla, da kažem i političke snage, da u svom parlamentu izglasa sa istina, slabom natpolovičnom većinom, ali natpolovičnom većinom da ratificira taj njihov pristupni put koji je trajao dugo vremena, jer kao što je rekla i predstavnica predlagatelja u svom uvodnom govoru, praktički Republika Sjeverna Makedonija, u to vrijeme, Makedonija je bila spremna za pristup NATO-ovom savezu već i onda kada je bila RH. Međutim, sada želim još samo ovu raspravu proširiti s jednom drugoj razinom, koja mene više zabrinjava i kao zastupnika i kao građana, a to je u sve benefite koje nam NATO savez pruža u smislu sigurnosti, u smislu toga da se ne dogodi više sutra, da budemo mi ili neka druga članica napadnute, a da nitko ništa ne poduzima, u ovom slučaju se uzdamo u NATO savez da će poduzeti sve da pomogne u tom slučaju. Mene zabrinjava to da imamo i određene obveze, to je sigurno onih 2% BDP-a za izdvajanje za obranu, koje su postignute kao ili su najavljeno kao cilj do 2025. g. Međutim, predsjednik Amerike je izjavio na jednom od summita da nije, da se ne radi o 2% više, radi se o 4% izdvajanja za obranu i ne u 2025. nego odmah. Koliko sam vidio u podacima, Republika Sjeverna Makedonija u ovom trenutku, mislim da je nešto iznad 1%, 1,2% izdvajanja za obranu, RH je tu nešto oko 2%, blizu toga cilja, međutim, za male zemlje, tako značajna izdvajanja, iako je za sve zemlje u postupku isto, za male zemlje to nije jednako i jednostavno, jer taj novac treba dakako osigurati, a prema onom ugovoru, 20% od toga novca, mora ići baš u obrambenu spremnost. Dakle, to nisu mali iznosi i to treba imati na umu. Ne znam kako će se dalje stvar razvijati u smislu tih zahtjeva, ali nadam se da neće se postrožavati, jer 4% izdvajanja u kratkom vremenu kako je to predsjednik Amerike najavio, nije mali iznos i nadam se da će to biti ipak ajmo reći uvjetnog popuštanja da se ne bi dogodilo da u budućnosti dolazi do da tako kažem, izlazaka iz NATO saveza upravo zbog nemogućnosti i zbog poštovanja ove odluke. Republici Sjevernoj Makedoniji čestitamo na njenom uspjehu, političkom, istina je, pokušali su provesti i referendum, kažem pokušali, referendum je proveden međutim, nije izašlo, manje od 40% građana je izašlo, ali referendum je prihvaćen jer je bio savjetodavnog karaktera, nije bio obvezujući i od tih nešto manje od 40% ljudi, građana koje je izašlo, njih 90% je glasalo za ulazak u NATO savez, dakle možemo reći da reprezentativno ako tu proširimo cijelu populaciju da su građani Sjeverne Makedonije izrazili svoju želju da se priključe ovom savezu i na tom putu im želimo čestitati i naravno, želimo svi zajedno da kako što je rekla i gđa. Pusić, da NATO savez bude jamac očuvanja mira, da mora ići u borbene akcije. Hvala vam najljepša.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, pozdravljam gđu. državnu tajnicu i suradnika. Klub SDP-a će podržati Protokol o pristupanju Republike Sjeverne Makedonije Sjevernoatlantskom ugovoru. Sa Makedonijom smo zajedno krenuli u euroatlantske integracije, Hrvatska je bitno prije realizirala svoje vanjsko-političke, državne i nacionalne ciljeve, Makedonija evo tek sada polako dok je riješila ono prethodno pitanje koje je opterećivalo njeno pridruživanje euroatlantskim integracijama, kreće na taj put i mi joj želimo punu sreću. Zajedno smo krenuli u euroatlantske integracije jer smo imali jednaku političku orijentaciju. Nakon raspada bivše Jugoslavije gdje smo također bili na istim pozicijama, kad smo osnovani kao samostalna država, političke orijentacije naše zemlje i Makedonije su se podudarale. I tu ne treba imati dileme kada se govori i danas oko referenduma koje je proveden u Makedoniji, da taj referendum ne odražava stvarno političko opredjeljenje makedonskih građana jer njihovo opredjeljenje je od prvo dana bilo euroatlantske integracije. I točno je, nije izašlo više od 50% ljudi na referendum ali to ne znači da referendum nije pravovaljan u skladu sa makedonskim zakonima a svi oni koji su se protivili ulasku odnosno protivili dogovoru sa Grčkom oko imena, mogli su i aktivno pokazati taj svoj otpor i izaći na referendum koji je bio savjetodavan i pokazati svoju političku volju. Druga instanca je naravno bila i u makedonskom Parlamentu no nisu to napravili i time se ustvari prešutno se i suglasili sa ovakvom odlukom na referendumu odnosno sa time da se s Grčkom zajednički potvrdi novo ime Republike Sjeverne Makedonije. RH je sustavno davala i kontinuirano Makedoniji podršku za ulazak u NATO. Surađivali smo bilateralno i u okviru Američko-jadranske povelje. Surađivat ćemo i dalje. I dalje vjerujem da će se makedonski časnici školovati na Hrvatskom vojnom učilištu i da ćemo i dalje imati punu suradnju kako obrambenu tako i vojnu. RH je 2012. i 2013. g. ponudila Makedoniji euroatlantsko partnerstvo koje je upravo bilo jedan pravni okvir za našu zajedničku politiku podupiranja Makedonije na njenom putu prema EU-u i NATO-u odnosno na ispunjavanje svih onih uvjeta koji su potrebni da bi Makedonija mogla ući u EU i NATO. Sama Makedonija je davala svoj doprinos aktivnostima NATO-a i do sada, kao partner država a sa RH je zajedno također sudjelovala u NATO misijama kako u Afganistanu ISAF tako i KFOR na Kosovu. Prema tome, ako aktivan partner Makedonija se pokazala, pokazala se spremnom za ulazak u NATO. Ulaskom Makedonije u NATO, zatvorit će se još jedna praznina u NATO savezu, u ovom tijelu NATO saveza na području jugoistočne Europe čime se će se dodatno ojačati kolektivna sigurnost svih nas. Znamo da u ovim uvjetima globalizacije u kojima živimo, da nitko ne može u samostalnoj izolaciji osigurati sigurnost svojoj državi i svojim građanima i time osigurati i uvjete za ukupan razvoj države jer sigurnost sigurno utječe na ukupan razvoj države. A jugoistočna Europa je uvijek bila kako što znamo iz povijesti, igralište velikih sila. Danas imamo također poprilično puno njih ovdje, bilo sa ekonomskim interesima, velike investicije su tu, bilo u energetskom sektoru, bilo da je služilo ovo područje pogotovo od raspada bivše Jugoslavije kao politički laboratorij za nove političke modele. Prema tome, uvijek smo bili igralište velikih sila e pa na ovaj način kada iskažete jasno vlastito opredjeljenje za ulazak u jedna savez, u jednu zajednicu vrijednosti, onda na taj način pokušavate se ustvari i izbaviti iz takve jedne povijesne perspektive. NATO je slobodan odabir makedonskih građana i kao takav treba ga poštivati, ulaze u novu zajednicu vrijednosti i vjerujem da će i njima i svima nama biti bolje. Dogovorom oko imena sa Grčkom, Makedonija ustvari konačno okončava dugotrajnu stagnaciju bilo na euroatlantskom putu, bilo na ukupnom političkom, gospodarskom i društvenom polju. Ova afirmacija sada otvara joj stvarno mogućnosti da punim plućima počne disati u međunarodnim odnosima i punim plućima počne raditi u svim međunarodnim forumima gdje je do sada znala imati određene probleme. Hrvatska je Makedoniju priznala među prvima pod ustavnim imenom ali drago nam je da je Makedonija, da se dogovorila sa Grčkom oko novog imena, to su napravile vlade premijera Ciprasa i Zajeva, Dakle, vlade ljevice koje uvijek pokušavaju na naći odgovore na aktualna pitanja i vjerujem da desnica ako sutra dođe na vlast u bilo kojoj od tih država neće razvrgnuti ovaj sporazum nego eto samo je u ovom cijelom procesu dogovora pokušavala ojačati svoje pozicije na unutarnje političkom planu zanemarujući bitno one stvarne interese vlastite države i vlastitih naroda koji žive na njenom području. Slučaj Makedonija u svakom slučaju pokazuje kolko su važni dobrosusjedski odnosi za svaku državu, kako za Makedoniju tako i za Hrvatsku i svaku drugu. Sama Makedonija ima po prilično specifične odnose sa svojim susjedima koje će sigurno morati regulirati i dobro je da je sa južnim susjedom na ovaj način glavno sporno pitanje regulirano i možda je to i dobar put da se reguliraju i otvorena pitanja sa Bugarskom, sa Srbijom jednako kao i sa, jednako kao i sa Albanijom. Dobro je što je Grčka prva ratificirala sporazum time se šalje jedna dobra politička poruka, a vrlo mi je drago da je i RH među prvima ta koja će ratificirati ovaj sporazum i time poslati još jedanput poruku prijateljstva makedonskom narodu, makedonskoj državi, građanima Makedonije, izraziti im dobrodošlicu za ulazak u NATO i vjerujem skoro ulazak u EU jer to je zajednica, to jesu zajednice država gdje Makedonija pripada i za što se de facto zalagala od početka svoje samostalnosti. Hvala lijepa.
Došli smo do kraja rasprave po klubovima, sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovana državna tajnice sa suradnikom, NATO savez osnovan je radi svojedobne obrane od komunizma 1949. godine i njegova funkcija je praktički trebala prestati 1989. godine padom Berlinskoga zida, padom komunizma u Istočnoj Europi, napose u SSSR-u, raspadom tih država, između ostaloga i Jugoslavije, međutim vidimo da se taj NATO savez nastavio održavati i u proteklih 3 desetljeće, ne samo da se nastavio održavati, nego se nastavio i širiti i mi se moramo doista pitati iz kojega razloga. Znači koja je to danas prijetnja NATO savezu zbog koje on mora postojati, koja je to prijetnja recimo Njemačkoj, koja je to prijetnja recimo Hrvatskoj ili SAD-u? U Rusiji više komunizma nema, tamo je demokracija, tržišno gospodarstvo, država je duplo manja nego što je bio SSSR ima daleko manji utjecaj nego što je imala u Varšavskom paktu, ali ovoga mi onda i dalje govorimo kao Rusija nam je neprijatelj. Rusija nikada u povijesti nije napala Hrvatsku, nikada, ali je zato Hrvatska u službi stranih gospodara stalno napadala Rusiju. Imali smo Hrvatsku vojsku u Napoleonovoj velikoj armiji napadala je Rusiju, imali smo Hrvatske legije u Pavelićevoj vojsci koja je napadala Rusiju, imali smo Hrvatsku vojsku u Austrougarskoj vojsci koja je napadala Rusiju, a meni se prije čini da bi se Rusija trebala brinuti zbog nas, nego mi zbog njih. Priča se da su nam neprijatelji kao muslimani. Zbog čega bi nam oni bili neprijatelji? Zbog čega bi proglašavali i jednu vjeru i jednu naciju i jednu rasu neprijateljem čovječanstva iz kojega razloga? Kažete ratuje se proti ISIL-a, tko je stvori ISIL, američka administracija, tko je stvori Al-Kaidu, pa zna se tko, Washington. Priča se neke bajke kako ne znam 3 klošara sa ulice, sa 100 dolara u džepu mogu napasti ne znam New York. Jel to moguće, je li moguće ne znam da Nogometni klub Sesvete pobijedi Barcelonu na Nou Camp-u, jel to realno? Da netko napadne državu koja ulaže ne znam 5 tisuća milijardi dolara u obranu, koja ima satelitski štit, koja ima 10.000 atomskih bombi, 4.000 F16 aviona i 4 milijuna aktivnih vojnika u NATO savez, da ih napadne ne znam par odrpanaca ih planine u Afganistanu. Po meni to nije moguće. Po meni je moguće da NK Sesvete pobijede Barcelonu na Nou Camp-u jedino tako da im Barcelona pusti da zabiju gol. A to konkretno znači da Amerika stvara neprijatelje, izmišlja ih, isključivo za to da bi tim narodima oduzela njihove resurse. I to je politika koja se provodi od stvaranja SAD-a, sjetite se onih sličica koje ste gledali u udžbenicima iz povijesti, ja vama ogledalce vi meni 5 kila zlata. To je ta politika. Kao to se provodi na koncu konca i u mnogim drugim segmentima društva, imate recimo ne znam evo vam jedan mjesec besplatni Internet, a poslije toga ovrha i blokada računa, ili evo vam 100 kuna na American kartici, a poslije ćete ostat bez kuće. Kao fol neku malu uslugu ste dobili, ali dugoročno ste samo na gubitku. Što je donijela NATO-va intervencija u Afganistanu nakon 17 …/nerazumljivo/… 17 godina rata, svake godine 10.000 mrtvih, svake godine. Što je donijela NATO-va intervencija u Libiji, 50.000 mrtvih, more izbjeglica iz Afrike koji sada prelaze Sredozemno, Sredozemno more. U Iraku 1.200.000 ubijenih, od demokracije niti d, gospodarstvo je potpuno razoreno, čak je uništena i kultura stare Mezopotamije, staroga svijeta muzeji su opljačkani, arheološka nalazišta. Što je donio rat u Siriji? 500 tisuća ubijenih u državi koja je bila 5 puta sigurnija za stranca nego je SAD gdje ste mogli hodati u 4 ujutro ulicama grada 100% sigurni, ajde prošećite, ne znam, u New Yorku, u isto to doba. Politika NATO saveza stvorila je 20 milijuna izbjeglica i emigranata koji sada idu prema Europi, to su rezultati. Što vi mislite da svi ti poginuli, koje sam sada nabrojao, da vi niste odgovorni za to? Mislite, ja to nisam vidio pa se to nije dogodilo, a dogodilo se. Stotine tisuća nevinih ljudi je ubijeno pod NATO kapom, a vi tome plješćete. Potpuno nekritički. Zašto? Zato jer se bojite. Zato jer ste sebični. Zato jer radite na stvaranju svijeta u kojemu ja moram nekoga tlačiti da bi ja bio sretan. Ja mogu biti bogat, samo ako je netko siromašan. Ja mogu biti sretan, ako je netko nesretan. Ja moram reći, ja sam, ne znam, Hrvat, katolik, Međimurec, ne znam, uzeti 100 identiteta da bi onda sve druge identitete proglasio za neprijateljske. Kaže g. Klisović, mi smo ljevica. Koja to ljevica bilo gdje na svijetu podržava NATO savez, navedite mi jednu. Je li podržava, ne znam, Venezuela, Kuba, Kina, to su vam ljevičarske zemlje. Ne podržavaju. Što rade NATO savez? Samo izmišlja neke države s imenom Sjeverna, oni su stvorili Sjevernu Koreju, sad su stvorili Sjeverni Vijetnam, danas stvaraju Sjevernu Makedoniju, sutra će biti Sjeverni Kosovo, šta će bit preksutra, Sjeverna Hrvatska? Kroje karte, pa je li vidite kakvu su kartu skrojili za podjelu teritorija između Srbije i Kosova? Pa jeste vi svjesni da vi gurate ovim odlukama područje Balkana u novi rat? Je li vi znate što će se dogoditi ako se razmijeni teritorij između dvije suverene države? Je li vi znate što će to značiti za Crnu Goru, sa područje Sandžaka, za BiH, Republiku Srpsku? Poštovana g. zastupnici. Dajte jednom počnite razmišljati poput ljudi. Ostavite sve te vojne planove, sva ta naoružanja, okrenite se oko sebe, shvatite da sudjelujete u jednom mračnom projektu, informirajte se o ratnim zločinima, o žrtvama koje se danas dešavaju u svijetu. Shvatite da povlačenje, ne znam, iz nuklearnog sporazuma s Iranom, da povlačenje iz nuklearnog sporazuma sa Rusijom, da slanje hrvatskih vojnika na rusku granicu, Afganistan, Irak, nije u interesu, ne samo hrvatskog naroda nego čitavoga čovječanstva. To je politika koja služi imperijalizmu, a ne obrani. NATO savez nikada nije napadnut, nijedna njegova članica niti će biti. Prema tome, Živi zid se snažno protivi bilo kakvom proširenju NATO-a, pristupanju Sjeverne Makedonije u NATO savez, a isto tako se protivimo hrvatskom članstvu u NATO-u jer nikada nije proveden referendum jer je ta odluka donesena od korumpiranih političara u ovom visokom domu, a kad bi bio raspisan referendum, garantiramo vam da bi hrvatski narod s velikom većinom odbio dakle sudjelovanje u nečemu tako sramnomu. Hvala lijepo.
Hvala i vama na vašem izlaganju, imamo 4 replike, ali dozvolite da prvo pozdravim učenike Srednje škole Centra za odgoj i obrazovanje Zagreb, dobrodošli i lijepo ih pozdravite. Hvala. … [[Pljesak.]] I naravno, učiteljice, učitelje, nastavnike i nastavnice, ispričavam se. Možemo krenuti sa replikama. Dakle, prvi je kolega Joško Klisović, izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo. Pitate g. Bunjac, koja to ljevica može NATO podržati. Pa ona odgovorna ljevica, ona odgovorna prema sigurnosti svojih građana. Odgovorna prema sigurnosti vlastite države. Pitam se da li bi nam se desio rat iz 90-ih da smo bili članica NATO-a. Kažete nitko nije napao NATO članicu, pa naravno da nije, zna s kim bi imao posla. Sa kojim savezom bi imao posla. To je odgovornost prema sigurnosti građana i prosperitetu zemlje. U svom izlaganju rekli ste, priča se, priča se, pa na tome što se priča se ne grade argumenti politički niti se ne gradi jedna ozbiljna politika. Priča se da NATO smatra muslimane neprijateljima. Gdje ste to pročitali, u kojem NATO dokumentu da su muslimani neprijatelji? Zašto bi muslimani bili neprijatelji? Zbog čega? I Hrvatskoj ili NATO-u ili bilo kojoj drugoj članici NATO-a. Nemojte izvrgavati teze naopako. Stvarati razdore i ratove između naroda, nacija i vjera.
Hvala vam kolega Klisović. Vrijeme. Odgovor, izvolite.
Odgovorna ljevica u Hrvatskoj koliko vidim, izgubila je više od pola svoga rejtinga u samo 2 godine. To bi vas trebalo malo natjerati da razmislite o politici koju vodite tzv. lijevoj. Mislim da su vaši glasovi otišli nekim drugim, opet kvazi ljevičarima, a što se tiče vaše priče o NATO savezu i ulozi u ratu u Jugoslaviji, ja vas podsjećam da je 25.06.1991. godine James Baker došao u Beograd i dao dozvolu da Slobodan Milošević započne rat s Jugoslavijom. To je bila ideja NATO saveza, NATO savez se zalagao za održanje Jugoslavije. A tek kada su vidjeli da Srbija ne može pobijediti Hrvatsku e onda su promijenili ploču pa rekli neka bude samostalna Hrvatska. Hvala lijepa.
Hvala vam. Replika br. 3. kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, ja i mi zapravo svi trebamo poštivati pravo na drugačije mišljenje, na tuđe mišljenje. Sigurno ja vas ne smatram neljudom ili vas ne ljudima zato što imate možda drugačije mišljenje i volio bih da tako isto primijenite i vi na ostale jer nazivati nekog da nisu ljudi i da ne razmišljaju kako god. Jer ja bih vas mogao reći, da vi ovdje zapravo sad zastupate interese recimo Rusije. I da vi radite ovdje direktno u interesu Rusije i da želite Hrvatsku pripojiti Rusiji. To je na razini vaših argumentacija, to nije istina, ja odmah kažem, ja ne smatram to ali ići tako daleko u takvim kvalifikacijama mislim da sigurno nije dobro. I ja poštujem vaše pravo da drugačije mislite do demokratskih prava ali nemojte onda tuđa mišljenja nazivati da su oni neljudi ili ne znam šta već ne.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Čuraj. Znači ta vaša izjava je toliko smiješna da ne zaslužuje čak niti komentar. Ali ono što želim naglasiti je to da NATO savez ubija stotine tisuća nevinih civila. Ja s tim ne želim imati veze gospodine Čuraj niti moje kolege iz Živoga zida. Moje ruke su čiste i moj san je miran a vi samo dižite ruke i dalje za te NATO intervencije, samo dižite i dalje ruke za bombardiranja, samo dižite dalje ruke ne znam za odsijecanja glave i ne znam šta sve radi Saudijska Arabija pod nadzorom NATO-a i ISIL i ne znam koga su sve stvorili i mislite da vam se to nikad neće vratiti. Hvala lijepa.
Hvala. Replika br. 3. izvolite kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče, kolega Bunjac, nije mi jasno vi kao povjesničar, kada pričate o NATO-u i pričate o nekakvom, ustvari da nema neprijatelja na ovom svijetu, otprilike tako, vi sami znate ili ste rekli da su Hrvati napali Rusiju a Rusi nisu napadali Hrvatsku. I sami znate da i u ovom ratu koji smo mi sada imali '91. godine, nisu se Rusi došli postaviti i pokušati pomoći BiH-a i Hrvatskoj, nisu jer su gledali i promatrali šta će se desiti. Prema tome moramo znati da NATO drži jednu stabilnost svijeta. I danas Pakistan i Indija, ne daj Bože da se zarati, milijuni bi izginuli ljudi da nema neka kontrole od svijeta koji pokušava smiriti tu svu situaciju. I ne razumijem vas o čemu vi razgovarate kada govorite nema napretka, čim ... [[Govornik se ne razumije.]] granice imaju neki ljudi, neki narodi imaju pretenzije na neke dijelove svijeta. Prema tome, netko mora držati balans u ovom svijetu i prema tome na to naravno da je pomoć …... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Izvolite kolega odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Mišić vidim da vam je mozak ispran NATO propagandom. Ako niste znali Rusija je priznala Hrvatsku prije nego SAD. Upravo su Rusi javili predsjedniku Tuđmanu da Srbi planiraju napad na Banske dvore pa se on uspio na vrijeme povući iz Banskih dvora a ne James Baker. Upravo su ruski novinari odlazili na zaraćena područja sa hrvatske strane, izvještavali svoju javnost o tome što se dešavalo u Domovinskom ratu i upravo su Četnici ubili ruske novinare koji su to činili ali vi jednostavno do tih informacija ne možete doprijeti jer jednostavno slijepo slijedite jedan smjer za koji mislite da ćete vi osobno od toga imati koristi. Ali ta politika kukavičluka, ta politika nezamjeranja donijeti će Hrvatskoj samo neizmjerne štete u desetljećima koje predstoji a neka bude svakome onda na dušu kakvu politiku je danas zastupao. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika, kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bunjac, vidimo i sami koje su posljedice djelovanja NATO pakta, vidimo u Siriji, vidimo u Libiji, vidimo u Iraku, vidimo u Afganistanu. To su sve propale države, odnosno razorene zemlje, razvaljene zemlje. Njihovi stanovnici su stradali. Međutim, svejedno NATO i dalje mantra o nekakvom širenju demokracije o ljudskim pravima, slobodi itd.. Pa evo ja vas pitam kako to da recimo NATO ne intervenira u okupiranoj Palestini i ne oslobodi Palestince od okupacije koja traje 70 godina i ne zaustavi zapravo kršenje svih ljudskih prava i ne uspostavi zapravo demokraciju, da tim ljudima pravo glasa. Hvala.
Hvala odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Pa Amerika funkcionira na načinu stvaranja banana republika. Znači znalo se da se u južnoj Americi postavljaju Vlade ovisno o tome koja je spremna izvoziti SAD-u banane ili ne. I tako vam funkcioniraju onda i njihovi interesi, danas je na Bliskom Istoku. Ako vi figurativno rečeno želite kupovati američke banane onda možete raditi što god hoćete, možete biti Hitler glavom ali ako ne želite kupovati američke banane, e onda će oni smisliti sve moguće načine da vas sruše sa vlasti a najefikasnije da vam pošalju NATO savez u intervenciju. To je ono što je vrlo loše da su u biti stanovnici i Libije i Sirije, pa čak i Iraka i Afganistana živjeli daleko mirnije, daleko prosperitetnije i bolje prije nego što im je tamo došla američka demokracija pod puškama NATO saveza. Hvala lijepa.
Hvala. Završili smo sa replikama. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta kako bi se konzultirali znači u klubu. Ja sam sad ovdje na stranicama Ministarstva vanjskih poslova, gledao sam znači koje su vrijednosti NATO-a. Znači NATO je savez zemalja koji dijeli zajedničke vrijednosti kao što su demokratski sustav vlasti, poštivanje ljudskih prava i sloboda, vladavina prava, vladavina prava i tržišno gospodarstvo na moje pitanje, jutros, državna tajnica, popravila koje je donijelo Ministarstvo vanjskih poslova, odnosno, ministrica, je rekla da je taj pravilnik točno onakav kakav treba biti, iako u tom pravilniku stoji, da osoba za Ustavom garantirano pravo, slobodnog izražavanja treba tražiti suglasnost. To je udar na hrvatski Ustav, to je udar na vladavinu prava, to je udar na slobodu govora, to je udar na ljudska prava, na sve vrijednosti NATO saveza koje sam ovdje pročitao a koje su navedene na stranici Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Dajte se zbrojite, shvatite što ste napravili, u strahu od razotkrivanja protupravnog trošenja novca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. Mijenjali ste pravilnik. Ovakav pravilnik kakav sada imate nikad niste imali u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. I što je najbolje, takav pravilnik nema niti jedno ministarstvo u hrvatskoj Vladi, odnosno u vladi Andreja Plenkovića. Ovo je nedopustivo, kršite slobodu govora, stotinama zaposlenika, Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Ne može se tražiti suglasnost partijskih komesara da kažete svoj stav o vremenu danas, o našem predstavniku na Eurosongu ili o bilo čemu drugom, a to ste vi napravili ovakvim pravilnikom.
Hvala vam. Dakle, odobravam stanku do 11,25 sati za konzultacije Kluba Mosta oko konačnog prijedloga Zakona o potvrđivanju protokola o pristupanju Republike Sjeverne Makedonija u Sjevernoatlantski ugovor. Hvala. STANKA U 11,12 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,25 SATI]] Kolega, kolega Bulj, kolega Bauk, molim vas hvala lijepo, hvala vam lijepo, nastaviti negdje drugdje. Idemo sa pojedinačnom raspravom, kolega Ivan Pernar izvolite.
Uvažene dame i gospodo slušo sam izlaganje kolege Bunjca on se osvrnuo na isto ono što i ja u svom izlaganju, a to je da NATO ne širi mir, nego rat, da ne širi demokraciju već naprotiv vodi rat protiv demokracije i u konačnici da se NATO ne zalaže za vladavinu prava već krši svako međunarodno pravo. Kolega Bunjac naveo je puno primjera, naveo je primjera raka, rata u Siriju gdje je zapravo NATO kao umješač sudjelovao u tom sukobu, naveo je primjer rata u Libiji gdje je NATO razvalio jednu uređenu državu i de facto ju gurnuo nazad u kameno doba. Također možemo vidjeti i djelovanje te Amerike odnosno i NATO-a samim time i u Iraku, zemlju su razvalili stvorili su katastrofu i socijalnu i svaku drugu i na kraju krajeva vidjeli smo u Afganistanu, rat traje tamo bit će uskoro taj rat dulji od Vijetnamskog rata sa nikakvim šansama da se nađu vojna rješenja. Sad vidimo da zapravo vojnog rješenja nema. Međutim, upravo ta lažna teza Amerike i NATO-a da se bore za demokraciju za ljudska prava najviše pada na primjeru Palestine. Znači radi se o zemlji i narodu koji žive pod okupacijom 70 godina, kojima su oduzeta sva njihova ljudska i građanska prava, radi se o narodu koji je doslovce ugnjetavan i umjesto da Amerika i zapad pomažu ugnjetavanom i tlačenom oni milijardama dolara u oružju i svemu drugome pomažu upravo okupatora i onoga tko ih tlači. I iako Izrael krši sve moguće rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a među ostalim 242 da se mora povuć sa zapadne obale ili recimo 4 ja mislim da je 497 da se mora povuć sa Golanske visoravni koja pripada Siriji, jednostavno Amerika i NATO fućka se njima za to sve, fućka im se za suverenitet zemalja, za ljudska prava itd. Međutim, svi argumenti koje mi navodimo danas ovdje gospodi iz i koji predstavljaju tu elitu, tu usku manjinu koja se utaborila pri vrhu vlasti, njih to ne zanima. Znači ja imam osjećaj gospodine Bunjac da mi još 5 dana njima pričamo o posljedicama tih NATO intervencija da oni svoje srce ne bi promijenili odnosno da nikakav racionalni argument, razumski na njihova srca ne djeluje. Pa ću stoga izvuć jedan drugi argument koji je malo doduše nekonvencionalan, a tiče se toga da je deklarativni moto NATO-a mir i sigurnost. To je ono što NATO tvrdi da širi, to je ono što NATO tvrdi da daje. Slušajte ovo kaže u Prvoj Solunjanima, 5 poglavlje, a o vremenima i razdobljima braćo ne treba vam pisati jer i sami dobro znate da dan Gospodnji dolazi baš kao lopov u noći odnosno da će doći, kad budu govorili mir i sigurnost tad će ih zadesiti iznenada uništenje i neće umaknuti, ali vi braćo niste u tami da bi vas taj dan zatekao kao što bi zatekao lopove, jer vi ste svi sinovi svjetla i sinovi dana, mi ne pripadamo ni noći ni tami. Zašto vam ovo govorim, zato da bi razumjeli da oni koji u ovim posljednjim vremenima uvjeravaju sve, cijelu javnost da tobože oni šire mir i sigurnost i da će oni uspostavit nekakav vječni mir na ovom svijetu, moja je dužnost i politička i ljudska upozorit naš narod da ih lažu. Znači NATO neće uspostavit mir i sigurnost na ovom svijetu niti sada, niti u budućnosti, naprotiv upravo stalni ratovi koje NATO vodi i s jedne strane mantranje i s druge strane mantranje parole o miru i sigurnosti su zapravo znaci da živimo u posljednjim vremenima i da zapravo je narod naš prevaren i obmanut. Prevaren je i obmanut od onih koji glume da im je stalo do vjere od onih koji se prikazuju kao kršćani odnosno Isusovi sljedbenici a mole Boga da se on uskoro ne pojavi. Prevaren je narod od onih koji daju stotine milijuna kuna Katoličkoj crkvi svake godine, a zapravo sva kršćanska načela negiraju. Jedno od kršćanskih načela je sloboda, mir, ljubav, demokracija s tim načelima NATO nema veze. Objasnio sam zašto i u svojem govoru kak sam imo u ime kluba. Uvaženi hrvatski građani, uvaženi hrvatski narode molim te da otvoriš oči i shvatiš da si žrtva lažnih učitelja i krive nauke. Onih učitelja koji ti na neki način uvjeravaju te kao sve će biti dobro, a jasno je da smjer u kojem Hrvatska ide i u kojem Amerika i NATO vode svijet nije dobar. Da postoje ozbiljni problemi vezani uz NATO navest ću vam jedan samo, prije američke intervencije u Afganistanu godišnje u Njemačkoj je bilo 5.000 izbjeglica iz Afganistana, nakon američke intervencije to je bilo 2017. bilo je 125.000 izbjeglica iz Afganistana došlo u Njemačku. Znači NATO je stvorio izbjegličku krizu to možemo vidjeti u Bihaću, možemo vidjet u Unsko-sanskom kantonu te, te valove, te velika kretanja stanovništva su zapravo inicirali upravo ti američki imperijalistički ratovi, upravo onaj u Afganistanu, upravo onaj u Siriji, upravo onaj u Iraku. I znate i sami da je dugo bila i na Mediteranu užasna katastrofa na Libiji. I upravo su zbog te intervencije i toga što je ta država razvaljena je došlo do toga da su mnogi išli preko, bježat zapravo iz Libije preko Mediterana i mnogi su u tom putu izgubili svoje živote. Nažalost, kao što sam rekao možemo mi ovdje govoriti racionalne argumente, razumske argumente, svima očite, usudio bih se reći opipljive, opipljive argumente. Međutim, iako mi vičemo na sav glas a ovi nas ne čuju, ja sam sada rekao jedan vjerski argument, rekao sam im da NATO nije naša jedina nada, da NATO nije onaj koji će donijeti mir i sigurnost na zemlju, da NATO radi sve suprotno od onoga za što se deklaratorno zalaže. I po onom što piše u Bibliji jedino Isus Krist može donijeti mir i pravdu na ovaj svijet a ne NATO bombama pametnim i glupim, krstarećim projektilima, državnim udarima, tenkovima itd. Već unaprijed Biblija govori da će mir na ovaj svijet biti donesen da tako kažem na jedan čudesan način Božjim djelovanjem a ne od strane Donalda Trumpa i američke administracije. Oni koji vjeruju u to da će Amerika donijeti mir, sigurnost, slobodu, stabilnost svijetu pa neka pogledaju život Palestinaca pod okupacijom, ja sam bio tamo, bio sam u Ramali, Hebronu, Betlehemu, Nablusu, Jeruzalemu. Vidio sam kako izgleda ta demokracija, vidio sam rasnu segregaciju, vidio sam da recimo postoje ceste koje su samo za Izraelce i one koje su za Palestince. Vidio sam da postoji ulica u Hebronu kojom Palestinci ne mogu hodati i kad sam pitao izraelskog vojnika mogu li Palestinci hodati tom ulicom, odnosno ima li znaka da ne mogu, kaže on nema znaka ali oni dobro znaju da ne mogu. I takvi su odnosi i u NATO-u. Znači tobože smo svi ravnopravni, tobože svi imamo jednaka prava, tobože svi suodlučujemo a zapravo što se događa kada je bio summit NATO-a, svojedobno je bio crnogorski premijer ili predsjednik tamo, ja mislim predsjednik, samo ga je Trump grubo odgurnuo i zapravo mu pokazao tko je tu glavni, tko je baja i šta on, šta, koliko je mišljenje tog Crnogorca bilo važno. Mišljenje Makedonaca o tome šta će NATO raditi je također Americi nebitno i zapravo NATO ne da ne može donijeti demokraciju drugima nego niti unutar samog NATO-a nema demokracije jer tamo svačije mišljenje ne vrijedi, jednako tamo je odnos podređeni/nadređen i usudio bih se reći da je to jedna diktatura krupnog kapitala korporatizma i američkog imperijalizma koji želi porobiti cijeli svijet. Iz toga razloga protivim se članstvu odnosno ne samo Makedonije u NATO-u, nego i moje vlastite zemlje, odnosno naše zemlje Hrvatske. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo dvije replike, prvi je kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče raspravlja se o prijemu Republike Sjeverne Makedonije u NATO. Dakle što je bila Makedonija kroz povijest, kroz staru Grčku? Tko je bio Aleksandar Makedonski, da li je bio Grk ili nešto drugo, to je moguće utvrditi genomom Makedonaca ili građana Republike Sjeverne Makedonije. Tako da bez obzira na gensku pripadnost stanovnika mudra je politička politika vodstva i naroda o prihvaćanju i shvaćanju aktualnog političkog trenutka. Što mislite je li Republika Sjeverna Makedonija donijela pravu odluku?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Repulika Makedonija, odnosno Makedonci su donijeli pravu odluku na referendumu. I Makedonci su na referendumu odbacili taj ugovor koji im je bio nametnut. Taj ugovor je odbacio i makedonski predsjednik i on je isto donio ispravnu odluku međutim u Sobranju je došlo do da tako kažem političke trgovine, rekao je predsjednik stranke VMRO DPMNE da ako je bilo ucjena i pritisaka da su dolazili upravo od strane NATO Alijanse, na njegove zastupnike koji su izdali birače koje su predstavljali, birače koji su odbacili referendum i zapravo prešli na suprotnu stranu političke arene. Znači Makedonija nije nikada donijela odluku za priključenje NATO-u, makedonski narod je štoviše to odbacio ali je političkim spletkama i smicalicama Makedonija ugurana u njega.
Hvala kolega Pernar. Replika kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Znači vi ste spominjali NATO intervenciju u Libiji a predsjednik Libije Gadafi je postao predsjednik kad je u Libiji stanovništvo bilo nepismeno a u trenutku kada su ga napali je 25% Libijaca imalo fakultetsku diplomu. U Libiji su bili besplatno obrazovanje i besplatno zdravstvo, na kredite nisu postojale kamate a ljudi su imali besplatnu struju. Danas Libijci uopće nemaju struju, žive bez struje, žive u zemlji u kojoj ratuje desetine koje kakvih milicija i paravojnih skupina. I čak i oni koji su sudjelovali u rušenju Gadafija, danas se javno kaju zbog toga što su to radili, kažu da im je to bila najveća greška u životu. Toliko o uspješnosti NATO-vih intervencija. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor, kolega.
Uvaženi zastupniče Bunjac, siguran sam da hodamo ulicama Benghazia ili Tripolia i da pitamo ljude bi li radije Gadafijevu vlast koju zapad je nazivao diktaturom, pa ću ja reći evo Gadafijevu diktaturu ili američku demokraciju, siguran sam da bi golema većina između te demokracije kakvu zapad nudi i tobožnje diktature Gadafijeve odabrala upravo Gadafijevu vladavinu. Zašto? Jer je Gadafi, brinuo za narod, bilo mu je stalo do naroda, a Americi nije stalo ni Libijaca, ni do Palestinaca, ni do Iračana, ni do Sirijaca, ni do Makedonaca, ni do Albanaca a niti do nas. A najveći dokaz za to je zaprašivanje Kosova i Srbije osiromašeni uranom, toksičnim metalom, mutragenim, tetragenim, koji je doveo kancerogenih, koji je doveo do brojnih smrti. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Miro Kovač, izvolite, kolega Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Čuli smo već u ime Kluba HDZ-a je govorio kolega Tuđman i naravno da se ja slažem i podržavam prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republika Sjevernoj Makedoniji. Zašto tako mislim i kao zastupnik? Zato što u prvom redu uvijek polazim od interesa naše političke zajednice koja se zove Hrvatska. Što je u hrvatskom interesu? U hrvatskom interesu je da imamo mir, sigurnost, imamo blagostanje u našoj političkoj zajednici, o tome je npr. pisao John Lock 1690. g. a nama je u interesu da u našem susjedstvu imamo mir, sigurnost i po mogućnosti blagostanje. Kada sada malo pogledamo to susjedstvo, mislim konkretno na ovo jugoistoku, ovo na sjeverozapadu je uglavnom obuhvaćeno članstvom u NATO savezom i članstvom u EU, onda vidimo da su samo još ostale izvan NATO saveza Srbija, BIH i Kosovo. 50% biše Jugoslavije jest u NATO savezu. I ovaj ulazak Makedonije, Sjeverne Makedonije u NATO savez, biti će doprinos jačanje mira, sigurnosti i mogućnosti stvaranja blagostanja na području sjeveroistočne Europe, što je u našemu hrvatskome interesu. Mi vidimo da se taj znači, taj prostor neizvjesni i nesigurnosti smanjuje šta god tko govorio ili pričao prostro neizvjesnosti, nesigurnosti, na jugoistoku Europe se smanjuje. Znači on ostaje ograničen na za sada, na Srbiju, na BIH i na Kosovo. To je velika stvar, s tim da vidimo, da postoji raspoloženje na Kosovu, još je daleko od toga, da se pristupi NATO savezu jednog dana i vidimo da u jednom dijelu, usudio bi se reći, većem dijelu stanovništva i političkog vodstva BIH isto tako postoji volja za približavanjem NATO saveza. Znači jedina još preostala država, gdje imate većinu za sada barem koja je protiv pristupanja NATO savezu je Srbija. I to da se smanjuje prostor neizvjesnosti i nesigurnosti je dobra vijest, ne samo za Hrvatsku, zato se ja i ne bojim mogućih reperkusija, ako dođe do korekcija granica između Srbije i Kosova. Zašto? Jer je taj prostor okružen zemljama članicama NATO saveza. Konkretno tu je znači Kosovo, Crna Gora, Albanija, kada govorimo o Srbiji, Bugarska, Rumunjska, Sjeverna Makedonija, Mađarska i Hrvatska. Ono što mene više zabrinjava jest da nama koji smo članica EU, kada govorim nama, mislim na samu EU, da nama ne uspijeva imati ključnu riječ na europskom kontinentu kada je riječ o upravljanju krizama. Tu EU, nažalost, zakazuje i nije do sada uspjela nametnuti se kada je riječ o upravljanju krizom. Kada je krenuo rat protiv Slovenije i Hrvatske, Europska zajednica tada je preuzela ulogu upravljača krizom. Sjećamo se onih sladoledara, međutim, Europska zajednica, nije uspjela sebe nametnuti, kao čimbenika koji će riješiti krizu. Mi smo se tada borili za priznanje Europske zajednice, pa smo ga i dobili, ali tek ulaska Amerikanaca u igru, smo uspjeli mi u Hrvatskoj prethodno riješiti pitanje oslobađanja svojih okupiranih područja i došlo je do oslobađanja velikih dijelova BIH i to zbog toga pored akcije hrvatske vojske i armije BIH, o samoj BIH, gdje su Amerikanci kao vodeća sila NATO saveza održali takav pristup. Da Amerikanci nisu poslali svoje snage u Makedoniju prije 20 i nešto godina, tko zna što bi bilo. Znači ja podržavam taj proces širenja NATO saveza na području europskog komitenta, ali bih volio i tražim od naših partnera u EU, da se osvijeste i da pored nekih velikih priča se zaista krene u formiranje jedne svijesti da na europskom kontinentu EU bude vodeća sila i da bude ona ta koja će upravljati krizama. To do sada nije slučaj. Spomenuo sam ovo što se događa na relaciji Kosovo Srbija, … [[Govornik se ne razumije.]] špekulacije puštaju po raznim medijima, konkretno u Srbiji, tko opet na neki način se tu postavlja kao kum, kao pokrovitelj? SAD. Ako se nađe rješenje koje će biti stabilno i koje će vrlo jasno reći da se to ne smije odnositi na BiH, smatram to osobno pozitivnim, ali istodobno kažem da je loše da EU tu nema aktivniju ulogu, EU, njezine velike zemlje članice, o tome nemaju konsenzus i opet se vraćamo na situaciju prije 25, 26 godina kada je u slučaju Hrvatske postojala jedna velika zemlja koja je bila za priznanje Hrvatske, a druge dvije velike države su bile kontra priznanja Hrvatske, na kraju se dogodio konsenzus. Znači, Sj. Makedonija i njezin ulazak u NATO savez je, za RH, govorim o hrvatskom nacionalnom interesu je pozitivna stvar, pozitivna stvar i za samu jugoistočnu Europu, pa i za sam europski kontinent. Ono što bismo mi trebali početi raditi kao i hrvatski zastupnici, ali i hrvatska vlast, svojim kolegama u EU reći da se moramo probuditi i početi aktivnije brinuti, skrbiti o europskoj sigurnosti. Lijepo je sjediti u Zagrebu, u Bruxesellesu, u Parizu, u Berlinu, u Rimu i pametovati Amerikancima o tome kako oni samo skrbe o svojim interesima, a ne o našim interesima, tako neki tvrde, a istodobno ne biti spreman više se angažirati na planu sigurnosti. Svi mi imamo odgovornost za europski kontinent, a mi ovdje u Hrvatskoj ćemo se posebno angažirati tamo gdje mi to možemo i gdje naš utjecaj ima smisla. On ima konkretno smisla na području jugoistočne Europe jer se radi o našem neposrednom susjedstvu. Tu mi moramo pokazati angažman, moramo pokazati aktivnost sa prijedlozima, sa idejama i ne trebamo se bojati ni, kao što već jesmo prisutni na Kosovu i vojno pomagati kada je riječ o održavanju sigurnosti, održavanju mira, održavanju stabilnosti u tom dijelu Europe. Sj. Makedonija je imala šansu već prije 10 godina pristupiti NATO savezu, tada to nije uspjelo. Mi smo jučer na Odboru za vanjsku politiku o tome raspravljali, pa svako svoja sjećanja iznosio. Loše je da je izgubljeno, ako tako smijem reći 10 godina, ali je sada važno da se vrlo brzo dogodi i otvaranje pregovora Sj. Makedonije o članstvu u EU i to će biti doprinos jačanju mira, sigurnosti i mogućnosti stvaranja blagostanja ne samo u toj državi, nego i šire. RH ima, isto tako, iako nismo velika, velika država, nismo ni mala, ima suodgovornost za stanje na europskom kontinentu, a ponekad naše kolege nisu dovoljno aktivni, mislim da na naše partnere u EU, treba im to i reći. Treba im to reći. Mi se ne smijemo libiti toga da kažemo ono što nije dobro. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Dakle, prvi je kolega Pernar, nakon njega kolega Stier. Izvolite kolega Pernar.
Uvaženi zastupniče Kovač. Slušao sam vaše izlaganje i moram vam reći da me niste impresionirali jer sustav kojeg vi ovdje štitite i zagovarate, koji tvrdite da će tobože na zemlji donijeti mir i sigurnost, demokraciju itd., opisan je u Otkrivenju 18 i 19. Tamo piše, a nazvan je Babilonom i piše da će taj sustav pasti i piše da ovi zemaljski vladari koji su u dosluhu s njim koji su zapravo u pobuni protiv istine, protiv pravde, da ih čeka crna sudbina. I moram vam reći da ukoliko ćete nastaviti agitirati za NATO, za pljačku, za uništenje zemalja, za rat protiv demokracije odnosno narodne volje i zapravo ekonomskog iskorištavanja i porobljavanja naroda, pročitajte u Otkrivenju 19 što bi vas moglo dočekati, odnosno što vas čeka ukoliko je to istina, ako ste vjernik, [[Upadica: Hvala vam.]] strah bi time više trebao biti opravdan s vaše strane.
Hvala vam. Hvala vam. Odgovor, izvolite kolega Kovač.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Pa uvaženi kolega Pernar, nisam razmišljao o tome da dođem kod vas na ispovijed, mislim, razmišljam još, možda me primite kao grešnika i da mi oprostite grijehe zato što se zalažem za što? Zalažem se za mir, sigurnost i blagostanje. To je znači moj temeljni interes kao čovjeka iz ove političke zajednice koja se zove Hrvatska. Ja razmišljam najprije o Hrvatskoj i nakon toga o onome što je za Hrvatsku važno, a za Hrvatsku jest važno da imamo mirno okruženje, da imamo sigurnost i da možemo svoje društvo razvijati na način da budemo dugoročno kreativni i konkurentni na međunarodnom tržištu. A ako možda promijenim mišljenje i budem tražio kod vas ispovijed, javit ću vam se. Hvala lijepo kolega Pernar.
Hvala. Sljedeći je kolega Stier, nakon njega kolega Tuđman. Izvolite kolega Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo kolega Kovač doista u našem je nacionalnom interesu da se NATO proširi i na Sj. Makedoniju, mi smo imali tamo i tzv. kontaktno veleposlanstvo koje je primalo makedonske kolege za to. Kao što smo podržali i ulazak Crne Gore, a nasuprot onima koji su pokušavali spriječiti upravo takvo širenje NATO saveza, a vidjeli smo što se dogodilo kada Makedonija je bila blokirana u tih 10 godina, nije se pridonijelo niti razvoju demokracije, niti razvoju ljudskih prava, niti je sa sigurnosnog aspekta bilo bolje stanje. Prema tome, mislim da su si ti argumenti pokazuju na ispravnost ove odluke da se pozove, sada Sj. Makedoniju da se pridruži [[Upadica: Hvala vam.]] savezu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Uvaženi kolega Stier, upravo tako, ne moramo se čuditi tome da postoje sile žele širiti svoj utjecaj, to je prirodno ali isto tako treba uvažiti da i mi želimo širiti svoj utjecaj, kad kažem svoj, onda mislim na politički zapad kojemu Hrvatska pripada i to svojom voljom. Mi smo se odlučili 90-te godine ne samo za slobodu, demokraciju, neovisnost, tržišnu ekonomiju nego i za ulazak Hrvatske u europsku zajednicu, kasnije i ulazak u NATO savez. Znači mi smo dio političkog zapada koji se uglavnom u najvećoj mjeri sastoji od dviju pod sila ako hoćete, SAD-a i EU-a i samo zajedno možemo osigurati dugoročno za sebe mir i sigurnost i uvjeren sam u našu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Iduća replika je kolega Tuđman, nakon njega kolega Bulj. Izvolite, kolega Tuđman.
Kolega Kovač, vi ste naglasili kako sam Srbija, Kosovo i BiH nisu članice NATO-a međutim, ni tu slika nije tako crno-bijela s obzirom da znamo, zajedno smo u parlamentarnoj skupštini NATO-a da tamo sjedi i srpski predstavnik jer ... [[Govornik se ne razumije.]] Srbija članstvo partnerstva za mir i oni tvrde da imaju više vježbi sa NATO savezom na svom teritoriju nego sa nekim drugim zemljama. To je važno naglasiti zato što danas smo ovdje, imamo zagovornike koji ne poznaju činjenice i odnose jer biti u sastavu NATO-a ili EU-a, ne znači biti pod kapom ili dominacijom bilokoga nego samo značiti pristati na zajedničke vrijednosti pomoću kojih rješavamo vlastite interese odnosno sukobe i jasna stvar da postoje sukobi i različiti stavovi između članica kako NATO-a tako i EU-a, prema tome jedna teza je naprosto jedna teza totalitarnog mišljenja.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Kolega Tuđman, upravo tako, znači znamo iz svog iskustva i kontakata sa kolegama zastupnicima iz Republike Srbije da imamo zaista dosta aktivnosti NATO-a sa Republikom Srbijom, sa OS-om u Republici Srbiji, ali ono što je još važnije, ako dođe do ovog sporazuma o kojemu se govori na veliko i piše na veliko u tisku između Kosova i Srbije, onda će to biti opet u velikoj mjeri pod utjecajem političkog zapada. I ako se dogodi takav jedan sporazum, onda će se smanjiti prostor, dodatno smanjiti prostor neizvjesnosti i nestabilnosti u jugoistočnoj Europi, onda će možda doći i do napretka BiH-a prema članstvu u NATO savezu i to u prvom koraku. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Izvolite kolega Bulj, a nakon njega kolega Kliman. Kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Kovač, složio bi se s vama da treba gledati znači interes RH i to je središte poglavito nas u Saboru međutim ne bi se složio s vama u ovom djelu di ste rekli da je NATO i SAD, da su one oni koji su dali mogućnost slobode na ovom području, je li, sprečavanje sukoba u BiH-u, ne, naprotiv, baš je u to vrijeme da nije bilo onakve politike NATO-a i politike SAD-a, ne bi došao državni tajnik Baker '91. g. dati potporu velikosrpskoj politici Slobodana Miloševića s čime je osnažio u biti tada taj sukob i dao krila tada toj velikosrpskoj politici. Znači tu i hrvatski branitelj, hrvatski vojnik je spriječio, on je ključni, on je spriječio poglavito u BiH-u veće zločine nego što su bili u Bihaću kad je Ratko Mladić udarao prema Srebrenici, da je tada hrvatski vojnik dao najveći obol i hrvatski vojnik je najzaslužniji, američka diplomacija i NATO, da su htjeli spriječiti sukobe, mogli su spriječiti ali nisu. Hvala.
Kolega Bulj, hvala. Izvolite, kolega Kovač.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Pa kolega Bulj, ja se s vama slažem, američka politika je početkom 90-ih godina bila za očuvanje Jugoslavije međutim novoizabrano hrvatsko vodstvo predvođeno predsjednikom Tuđmanom bilo je čvrsto na poziciji ostvarenja hrvatske neovisnosti, mi smo na tom planu na kraju imali konsenzus u cijelom hrvatskome društvu i zahvaljujući toj političkoj volji hrvatskoga naroda, hrvatskog političkog vodstva i naravno hrvatskih branitelja poput vas i mnogih drugih su Amerikanci promijenili svoj kurs. I to pokazuje da je što najbitnije? Najbitnije je volja naroda, volja političkog vodstva, mi smo doveli do toga da su Amerikanci promijenili svoj stav i mi smo kasnije u drugoj fazi imali Amerikance kao partnere kada je riječ o oslobađanju okupiranih područja, posebno BiH. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Kliman. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Kolega Kovač, evo danas ste izrekli jednu interesantnu tezu da EU nije učinkovito reagirala u kriznim žarištima u Europi i u svijetu, ako hoćete. U svjetlu samog ovog posljednjeg summita o sigurnosti u Munchenu, bile su neke primjedbe od lidera EU-a gdje su se čak i čule ocjene da se ovakav svjetski poredak nepovratno raspada i da će se morati na novim osnovama na neki način redefinirati on sam. Sama i predsjednica Vlade Savezne Republike Njemačke je u tom smislu imala izlaganje i evo pada li je trenutak da se EU zaista postavi u sigurnosnu u smislu kao jedan entitet i sa NATO-om i bez NATO-a i da li će se u dogledno vrijeme morati i redefinirati apsolutno i politička i sigurnosna uloga NATO-a u svijetu?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Kliman, naravno da će se moći redefinirati, to se trenutno i događa, htjeli to neki ili ne. Najveći izazov je naravno ovaj odnos između nas ovdje u Europi i SAD-a, mi smo zajedno u jednoj velikoj euroatlantskoj obitelji, što se dogodilo, dobili smo nove aktere poput Kine ali europska zajednica, kasnije EU se emancipira. Ona u velikoj mjeri i proizvod pod navodnicima lobiranja SAD-a 50-tih godina, nakon Drugog svjetskog rata kad je Europa bila u ruševinama u međuvremenu se ta EU i Europska zajednica pretvorila u EU i ona se emancipira i postaje danas na neki način Americi ravnopravna. E mi tu moramo sa Amerikancima naći jedan novi modus …/nerazumljivo/… dogovoriti se o tome tko što radi. Ali ono što je ključno činiti sve da ostanemo u toj euroatlanskoj obitelji to je najveći izazov.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Miro Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući, ja mislim da je legitimno pitanje ka evo …/nerazumljivo/… znači u Sjevernoj Makedoniji gdje ćemo mi saborski zastupnici tribati donijeti odluku o ratifikaciji tog sporazuma, ali je legitimno pitanje koje se čuje i od strane koji kritički promatraju NATO savez naravno triba o tome raspravljati i ne triba sve oni koji kritički gledaju smatrati neprijateljima ili oni koju su za NATO da su ovaj isto neprijatelji. Međutim ja bi legitimo postavlja nekoliko pitanja također poglavito uvaženoj tajnici. Zbog čega? Jel hrvatski vojnik, sad ću govorit o njemu, hrvatski vojnik je u svim misijama mirovnim, ratnim područjima i tu Hrvatska daje velik prilog znači po pitanju svojih snaga, svoje vojske. Al je činjenica da imamo jedan problem po pitanju diplomacije tih odnosa da je strateški cilj naše Vlade ili projekt desetljeća ili stoljeća znači očuvanje sposobnosti oružanih snaga da imaju borbene zrakoplove, a mi se pozivamo ovdje kao neki bitni čimbenici na ovome području ovog našeg bivšeg, državnom području bivše države Jugoslavije, kao da smo mi nekakvi predvodnici, međutim meni je postavlja se uvijek pitanje šta je diplomacija radila cijelo to vrijeme i zbog čega Hrvatska vojska nije dobijena mogućnost da se kupe ti avioni. Gdje je bila naša diplomacija, kad smo mi tolko partnerstvo imamo povezani smo s SAD-om, vidimo predsjednica često odlazi u SAD, pozivamo se na NATO, a dajemo velik broj vojnika u misijama za ratove koje mi nismo doduše Hrvati krivi, nismo mi krivi ni za ratove ni u Libiji, jer moramo znati da cijela Libija dolje Sirija prema Iraku jednostavno dol više nema država, dol nema teritorija, Hrvatski vojnik tu nije kriv, nije kriv ni za Afganistan, ali dajmo svoje sinove, svoje vojnike da odrađuju zadaću. Pa evo ministrice zbog čega diplomacija nije uspila ostvariti strateški cilj, a članica smo NATO-a da možemo kontrolirati naše nebo? Zbog čega kad se pozivamo na EU, NATO, na euroatlanske integracije u EU naše članice susjedne države koje su i u NATO-u, koje su i u EU nisu prihvatile Marakeški kompakt, Hrvatska je, to sam pitao i povjerenicu Jurovu u, prije nekoliko dana, zbog čega nisu susjedne znači države koje su u EU, koje su u NATO-u prihvatile Marakeški kompakt, naš je ministar doli unutarnjih poslova bio. Znači Hrvatska triba gledati svoj interes i promatrat ga na najbolji način jer je strašno kada vidimo kako se Vučić ponaša, predsjednik Srbije koji je ujedno član Europske pučke stranke, u kojoj evo i naše kolege iz HDZ-a koji kaže za jurišne borbene helihoptere M MI35 koji kaže najprije ću provozati Hrvate. Ali Rusi su, od Rusa je nabavio helihoptere, a kaže ovde tajnice da Srbija je na čelu s Vučićom dobro surađuje s NATO-om. Koji je tu poruka Vučića bila i još sa smiješkom je rekao, provozat ću vas, ste vi možda uvažana tajnice dobili priliku da vas provoza u tim borbenim avionima. Ja smatram da mi ne tribamo, neću zastupat ovde ni Ruske interese, ni Američke nego trebamo gledat isključivo Hrvatske. Znači Vučić je vama dobar, prihvatljiv partner koji ne ispunjava nikakve obaveze prema RH koje je morao ispuniti uopće da bi otvorio bilo kakvo poglavlje u pregovorima prema EU i da mu bilo kakvu potporu dala RH, a on MI35 borbene ove helihoptere, borbeno-jurišne nabavlja od Rusije, a nama je zaustavili naši partneri na koje se vi pozivate i oduzeta je sposobnost našoj Hrvatskoj vojsci jer kupnju borbenih aviona u poslu stoljeća jer je diplomacija odradila loš posa. Jesu SAD bile za Marakeški kompakt, evo mene zanima da me odgovorite jesu li bile, jel Austrija, jel Italija, jel Mađarska? Koji je interes Hrvatske da nema snage i hrabrosti proglasiti isključiti gospodarski pojas, pa mi nemamo snage svoj teritorij šta nam nalaže Vijeće Europe, šta imamo pravo iz '82. godine je vijeće UN-a reklo da ima supotpisnica je bivša država, da imamo pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas. Mi nemamo snage jer šta će kazati Tajani, fašist Tajani koji svojata Dalmaciju i Istu, a velki prijatelj čelnika ove Vlade Andreja Plenkovića. Gdje je Hrvatska tu, kako se Hrvatska ponaša tu? Čije mi interese štitimo, kome se dodvoravamo, dal smo mi stvarno partneri Bruxellesu, Washingtonu ili kome sve ili smo njihove sluge samo, da li mi štitimo nacionalne interese? Mi ako nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas, a teritorij je i kopno i more i vode znači, košto štitimo kopno, moramo štititi i more, mi nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas jer se ova Vlada boji Tajanija, što će kazati Tajani i ostali. Opet ću napomenuti fašist isto košto je Vučić četnik, ali evo u istoj ste stranci na europskoj razini, pa vjerujem da imate dobre kontakte i da taj problem možete riješiti. Činjenica je da Hrvatska država daje svoje vojnike u NATO misije, svoje sinove, činjenica je da je RH tražila kupnju aviona, da se hrvatska diplomacija nije izborila da hrvatski vojnik ima tu sposobnost i dali ste argumente onima koji su protiv aviona i te snage, dali ste da nemate sposobnost Hrvatska država nabaviti borbene avione, a u NATO savezu smo, pozivamo se na partnerstva i prijateljstva, a gdje su avioni? Ako je išta pozitivno, to je znači hrvatski vojnik i samo je istina o hrvatskom vojniku ono što je maloprije Miro Kovač, kolega, kazao da je Amerika, SAD i NATO dali veliki doprinos za RH, stvaranje RH, hrvatski vojnik, je li tada Bejker u šestom mjesecu došao u Beograd i dao potporu Miloševićevoj velikosrpskoj politici, toga smo svjedoci svi, poglavito vi stariji koji ste tada bili na određenim dužnostima, da je to takvo vrijeme bilo i da dao krivac Slobodanu Miloševiću i velikosrpskoj politici, čak i neki rokovi su se spominjali da sredi stanje na području bivše Jugoslavije. Smatram da RH ovdje treba gledati svoje interese, štititi svoje interese, ako imamo partnere, onda moramo imati partnere, a ne da budemo njihove sluge, nego da bude partnerski odnos, a na tome je vidljivo evo u slučaju nabavke borbenih aviona. Što bi još na kraju rekao, još jednom bi napomenuo da svi oni koji otvaraju i postavljaju pitanja o NATO-u koji kritički gledaju da ne morate ih promatrati oni koji su za NATO da su prijatelj, da su neprijatelj, jel smatram da ima puno otvorenih pitanja, da ovaj parlament triba pričat o tim pitanjima, da odbori nadležni trebaju pričat o ovim pitanjima, a naravno, vidim da kolega Šuker vamo gleda tajnicu, naravno, očekujemo mi saborski zastupnici, pa i kolega Šuker, da nam tajnica odgovara na ova pitanja koja mi postavljamo. Šta je diplomacija učinila kod svojih partnera na koji se poziva? Ja neću govorit o pravilniku, o onome koji je kolega par puta govorio gdje je ugroza sloboda govora, šta je diplomacija učinila po pitanju kupnje borbene nabavke borbenih aviona? Jel ponavljam, Hrvatska država daje ogroman broj vojnika u misijama na područjima gdje RH nije imala nikakav interes i minimalno partnerski bi bilo da je diplomacija odradila da se nabave avione ako mi dajemo svoje sinove, onda je trebalo omogućit da nabavimo mi avione, to je partnerski odnos, a ne sluganski odnos, a ne da nam Vučić kaže pozvat ću Hrvate da se na ruskim MiG-35 borbenih… [[Govornik se ne razumije]] provozaju, štitimo isključivo hrvatske interese.
Hvala vam, na vaše izlaganje imamo jednu repliku, to je kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Pa kolega Bulj je svašta rekao, al ja bi se referirao na dio vezan uz migracije, čisto da javnost ne bi bila dezinformirana. Dakle, ako jedna Vlada štiti granicu RH od ilegalnih migracija, to je upravo ova Vlada. Dapače, upravo ta grozna EU koju kolega Bulj spominje je dala RH iz svojih fondova milijardu kuna za opremanje granične policije i zahvaljujući tim sredstvima mi danas imamo 6500 graničnih policajaca vrhunski opremljenih koji danonoćno čuvaju tu istu granicu od ilegalnih migracija. Dapače, mi imamo situaciju da kojekakve udruge s više lijeve strane političkog spektra napadaju policiju da prerevno radi svoj posao, tako da jedni tvrde da RH pušta migrante itd., drugi tvrde da posao radi prerevno, pa molim, mislim trebamo razgovarati o činjenicama, a ne floskulama. Dakle, hrvatska policija i ova Vlada štite hrvatsku vanjsku granicu od ilegalnih migracija i to će činiti i dalje.
Hvala vam. Odgovor, izvolite kolega Bulj.
Postavio sam jedno legitimno pitanje zbog čega su naši susjedi koji su u NATO-u od Mađarske, Italije, Austrije i brojnih drugih država su odbili Marakeški sporazum, pa i SAD i zbog čega nismo mi omogućili tj. naša diplomacija nije kod naših partnera omogućila da dobijemo što jeftinije borbene avione koje su u NATO-u. Međutim, vi ste sasvim drugačije priču okrenuli, a ja vam mogu nešto kazati, to je Jurova rekla prije neki dan, povjerenica za pravosuđe, da kohezijski fondovi da se pripremi, da će pomalo se gasiti, smanjiti i da se Vlada spremi pomalo da kandidira svoje projekte na EU proračun, što znači ne konkurentnost, što znači najprije će smanjiti, a ulagat će u Američka, u Afrička područja za opstanak tih ljudi, to je ona rekla, ja imam snimku jel sam to snimio na facebooku uživo i ne možete to demantirati, opet na štetu RH…/Upadica: Hvala vam [[…al se ne čuje glas u…]] Upadica: Hvala vam/…kohezijskim fondovima [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] smanjenju kohezijskih fondova, o tome bi trebali vi govorit.
Imamo povredu Poslovnika. Izvolite kolega Sokol.
…/Govornik isključen/… Dakle, pardon, znači, kolega Bulj je povrijedio čl. 238., govori neistinu, povjerenica Jurova nije rekla da se fondovi gase, dapače, i molim nemojte dezinformirati javnost ovdje, hvala.
Dobro, ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je replika, sad ćete vi isto to napravit, moram i vama dat, izvolite, ajde.
Kolega je Sokol povrijedio čl. 238. jel povjerenica Jurova je rekla da će sada ići smanjenje kohezijskih fondova da bi se sredstva usmjerila prema Africi tj. prema području odakle dolaze imigranti i na taj način će spriječiti, al to će biti manje novca u našoj blagajni i da se pomalo Vlade sprema za kandidiranje projekata, ne preko kohezijskih fondova, nego preko proračuna EU, što je izravan udar [[Upadica: Dobro, hvala kolega Bulj, također nije bila povreda Poslovnika, al eto, tako to ide]] [[Govornik se ne razumije]] Izvolite kolega Ljubić, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom.
Izvolite kolega Ljubić, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, uvažena državna tajnice. Dakle, naravno da se pridružujem stajalištu kluba koje je iznio kolega Tuđman u podršci dakle ovom protokolu za pristupanje Republike Sjeverne Makedonije Sjevernoatlantskom savezu jer je to naravno interes u prvom redu, interes RH ali isto tako smatram i najboljem interesu naše prijateljske Republike Sjeverne Makedonije. Isto tako izražavam dakle žaljenje da je taj proces pristupanja Makedonije Sjevernoatlantskom savezu bio blokiran, dakle preko jednog desetljeća i naravno, jasno da je najveća odgovornost na dvije susjedne države dakle na Republici Makedoniji i Grčkoj dakle koji su rekao bih, opterećenjem naslaga jedne nacionalne mitologije i povijesti zapravo jedno vrijeme nisu uspjele dakle vidjeti interes koji je jedne i druge države. Ono što želim reći, pristupanje dakle Makedonije odnosno evo Republike Sjeverne Makedonije Sjevernoatlantskom savezu je izuzetno važno za stabilnost čitavog jugoistoka Europe pa i same Europe i svijeta jer ne zaboravimo da još uvijek u ovoj regiji imamo dakle određene ograđene da tako kažem, fragilne države čije, ja bi samo zamolio kolegu Bulja da prijavi za povredu Poslovnika ako će govoriti, imamo dakle situaciju Kosova koja je još uvijek neriješena u odnosima sa Republikom Srbijom, imamo pitanje političke nestabilnosti u samoj BiH, dakle i u svakom slučaju je jako bitno da se ta praznina dakle u NATO savezu, u ovoj regiji ispunjava i evo, ulaskom Republike Sjeverne Makedonije dakle ta se praznina ispunjava. Ja bih rekao također i ne bi se možda do kraja složio sa jednom raspravom koju smo maloprije čuli od kolege Kovača da eventualna razmjena teritorija između Kosova i Republike Srbije zbog da tako kažem, NATO okruženja ne bi trebali imati negativne posljedice za ovu čitavu regiju. Ja se nadam da je to tako ali ne zaboravimo da oko ovih zemalja koje nisu još uvijek članice niti Sjevernoatlantskog saveza nit EU-a, taj sanitarni koridor Sjevernoatlantskog saveza nudi određenu sigurnost međutim još uvijek ne nudi pouzdanje da unutar toga da tako kažem sanitarnog koridora, ne može doći do problema koji zapravo mogu pogađati i RH i u sigurnosnom i gospodarskom smislu. Sjetimo se samo kada je kriza na Kosovu bila na svom vrhuncu, kako je to negativne posljedice imalo na turističku sezonu u RH. Bez obzira što smo se mi tada ovdje u Hrvatskoj pa čak i u BiH-u koja je bliže Kosovu, osjećali vrlo sigurno, dakle za Europu i za svijet to je najbliže susjedstvo. Prema tome, svaka destabilizacija u regiji pogađa naravno i RH. RH dakle ima i drugi svoj interes, dakle politički međunarodni interes da se Republika Makedonija pa i ostale zemlje u regiji koje tu još nisu uključene u Sjevernoatlantski savez, u mjeri u kojoj RH može da tako kažem, pomoći svojim saveznicima i u NATO-u i u EU-u u rješavanju pitanja u regiji, RH postaje da tako kažem međunarodni čimbenik. Hrvatska nije dakle u stanju biti bitan partner niti NATO-u nisi SAD-u niti na sjeveru Afrike ni na regiji Bliskog istoka ali u svakom slučaju, RH u ovoj regiji treba igrati aktivniju ulogu. Što se tiče daljeg proširenja NATO-a, ja budući da dolazim iz BiH-a, naravno najveći interes i moj fokus je na ovoj državi ali isto tako ona je jako bitna i za Hrvatsku jer dakle preko 1000 granica NATO savez graniči dakle sa zemljom koja nije članica NATO saveza dakle a radi se o BiH-u. I ja smatram da RH treba učiniti sve da BiH napravi korak prema da tako kažem u najmanju ruku, usvajanju NATO standarda ako ne brzoga članstva u NATO-u s obzirom da postoje razlike unutar BiH-a kada je u pitanju priključenje NATO-u u pitanju, međutim treba isto tako znati da li je to poznato ovdje, ja to ne znam, da je BiH donijela sve strateške odluke kad je u pitaju priključenje NATO-u. Predsjedništvo je donijelo odluku da je to strateški interes, u Zakonu o obrani BiH-a stoji također da je priključenje NATO-u strateški interes BiH-a i to je donošeno konsenzusom svih političkih čimbenika u BiH-u. BiH je 2006. g. uključena u partnerstvo for peace ... [[Govornik se ne razumije.]] 2008. ako se ne varam, BiH je uključena u individualni Partnership action plan i na osnovu toga BiH sudjeluje u operacijama NATO-a i naročito dalje od naših granica. I naravno 2010. g. NATO je uputio BiH-u za uključenje u member action plan koji dosad još nije realiziran zbog nekih neriješenih pitanja oko nepokretne vojne imovine prema tome, BiH već ima bez obzira na politička neslaganja u ovom momentu osnove da se BiH primi u memeber action plan. Naravno, uključenje NATO-a će se zavisit od toga sli u svakom slučaju, primicanje da tako kažem, BiH-a NATO-u će biti također interes RH. Na kraju krajeva, ovdje se postavlja jedno pitanje pa se i sporilo što je nama NATO, da li nam treba NATO. Sjetimo se dakle da su snage NATO-a uspostavile mir u ovoj regiji, u prvom redu kad je u pitanju BiH pa i Kosovo i da su snage NATO-a od '95. pa sve do 2004. g. uspostavljale i održavale mir u BiH-u da dandanas u BiH-u postoji headquater dakle NATO-a i naravno, to su sve činjenice zapravo koje govore o tome da bez obzira što mi svi skupa težimo EU, EU jest set standarda, vrijednosti itd., itd. Međutim EU nije ni politički niti sigurnosni subjekt dovoljno jak da osigura mir u regiji i sigurno NATO, a većina članica, skoro sve članice EU su ujedno i članice NATO-a i taj supstitut koji EU nije u stanju. Što se tiče samoga NATO-a što je on inače značio svijetu, sjetimo se dakle da je samo osnivanje NATO-a 49-e, dakle mi smo vršnjaci, ja i NATO, bilo da tako kažem motivirano zaustavljanje vojnog prodora sovjetskih snaga prema istoku jer su se demobilizirale dakle vojske zapadnih sila, a Sovjetski savez ne. U drugoj fazi je dakle, NATO bio zapravo, kažem nekakav osigurač u smislu ravnoteža straha rekao bih, pa je i to doprinijelo dakle evo, preko 70 godina mira. Danas je NATO pored toga što je .../nerazumljivo/... savez i politički savez i u svakom slučaju dakle on se također transformirao i transformirat će se i ubuduće. I zapravo, RH je kao članica EU i kao zemlja koja zapravo dijeli i blagodati i sve probleme koji opterećuju regiju, treba biti izuzetno zainteresirana za napredat NATO-a i njegovu transformaciju, dakle u vojnom smislu i smislu demokracije, očuvanja mira i u regiji i šire, tim više što evo vidimo dakle pod utjecajem nove američke administracije, Amerika možda i nema toliki interes za očuvanje .../nerazumljivo/... koliko ima Europa, pa barem do vremena kada Europa se transformira u mjeri da postane jedan koherentan politički subjekt i vojni faktor, u smislu dakle europskih obrambenih snaga, do tog momenta, a i nakon toga vjerujem da ima razloga za podršku dakle NATO-u u svakom slučaju mislim da ovaj protokol trebamo podržati, podržati ćemo ga, ali isto tako trebamo raditi na tome da se i preostale zemlje ove regije primaknu ili uključe u NATO savez. Hvala lijepo.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 3 replike. Prvo je kolega Tuđman, nakon njega kolega Stier. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Ljubić, vi ste naglasili i da postoje artikulacija sa strane BiH pristupanju NATO savezu. Međutim, ono što bi trebalo posebno naglasiti da s time što je i Hrvatska članica NATO-a već 10 godina i što se sad raspravljamo danas o proširenju NATO-a i s te strane da postoji želja BiH da pristupi tom savezu se mijenja kontekst rasprave o sigurnosti budućnosti BiH. Jer u samom tom jednom novom kontekstu postavljanje pitanja ravnopravnosti 3 konstitutivna naroda u tronacionalnoj BiH više se neće odbijati s apriornim stavom da je svaka takva rasprava, rasprava o podjeli BiH, već je zašto, zato što NATO po svojim standardima i vrijednostima [[Upadica: Hvala vam kolega Tuđman.]]
Odgovor, izvolite kolega.
Pa slažem se kolega Tuđman, zapravo i sama činjenica da ovdje u regiji, pa i u BiH postoji interferencija stranih interesa kojima nije interes priključenje BiH europskoj odnosno NATO-u. S druge strane ja želim jasno ovdje reći i kao predstavnik Hrvata iz BiH da Hrvati u BiH kao jedan od tri konstitutivna naroda snažno podržavaju uključenje BiH u NATO savez i to djelotvorno i u okviru dakle zajedničke vojske i u okviru političkih odluke. S druge strane, ja sam uvjeren da većina građana BiH kad bi danas raspisali referendum bi glasala za priključenje BiH NATO savezu i u svakom slučaju treba raditi na tome da se korak po korak, prvi je korak je number action plan dakle BiH uključi jer vjerujem da će to generirati onda podršku i kod onih koji možda u ovom momentu imaju rezerve prema priključenju BiH NATO-u jer je to dakle interes stabilnosti [[Upadica: Hvala vam.]] BiH, ali i interesi Hrvatske.
Hvala. Sljedeći je kolega Stier, a nakon njega kolega Klisović. Izvolite kolega.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo, kolega Ljubić, spomenuli ste kako je važno da se zemlje jugoistoka Europe koje to žele, pridruže NATO savezu i da ispune standarde u svakom slučaju, NATO saveza i da Hrvatska može i kroz to sebe pozicionirati i jačati utjecaj. Ja bih dodao jednu dimenziju, možda što je manje poznato, koliko djelatnika Oružanih snaga i BiH, ali i Crne Gore, Albanije, dolaze npr. na školovanje u Zagreb u naše vojne akademije, kako njihovi vojnici sudjeluju i u NATO operacijama pod hrvatskim zapovjedništvom i kako to stvara isto tako određene odnose i jača, ako hoćete utjecaj RH, a i time, naravno i našu sigurnost. Tako da evo možda i kroz tu dimenziju podržati ovu tezu koju ste iznijeli u raspravi.
Izvolite odgovor.
Da, apsolutno se slažem dakle, sama činjenica da Hrvatska koja je evo 10 godina članica NATO-a i što se pokazalo naravno za dobro i za hrvatsku obrambenu poziciju, dakle, njen interoperabilnost njezinih dakle oružanih snaga. Isto tako, sama činjenica da se pripadnici vojske BiH svih nacionalnosti ovdje da tako kažem školuju sukladno NATO standardima, stvara temelje za dobrosusjedsku suradnju i Hrvatske i BiH, ali isto tako i unutarnju koheziju u BiH jer ljudi, da tako kažem adoptiraju na takav način i te standarde, demokratske standarde individualnih prava i sloboda, naravno i etničkih prava i nacionalnih sloboda.
Hvala vam. Kolega Klisović izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. G. Ljubić, evo Makedonija potpisuje Sporazum o pristupanju NATO-a i ustvari ta činjenica bi trebala biti stvarno poticaj svim ostalim zemljama jugoistočne Europe i da porazmisle kako osigurati sigurnost svoje zemlje u najboljem smislu. Spominjala ste i BiH, lijepo je da hrvatski narod je predan članstvu u NATO-u jer da dva glavna naroda tome nisu bili predani ovo se ne bi desilo. No, spominjali ste i referendum, zanima me koliko je uopće izgledno da se takav jedan referendum organizira u BiH i koliko je uopće izgledno da se treći narod, Srpski narod, na neki način osvijesti da je najbolji put za osiguravanje trajne sigurnosti u BiH, upravo članstvo u NATO-u a onda naravno i u EU. Te dvije elementarne činjenicu očigledno nisu svima baš jasne. Kolike su šanse po vama da se takva situacija politički ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor izvolite.
Gledajte kolega Klisović, u svakom slučaju slažemo se oko toga da bi bilo važno da BiH ubrzano ide u članstvo u Savezu Sjeveroatlanskom. Ja mogu spekulirati sada, ja vjerujem kada bi danas bio organiziran referendum na razini BiH da bi se dobila većinska podrška, dakle ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH. Međutim to bi kreiralo dakle odbijanje u jednom dijelu BiH, što naravno opet nije dobro za BiH i sigurno ne treba ići tim putem sada. Treba ići putem toga da BiH evo konkretno kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] direction plan usvaja NATO standarde a da se onda postupno kreira da tako kažem klima u BiH koja će pridobiti i one koji danas imaju rezerve prema NATO-u da urede da je to interes njihov, dakle i sigurnosni a na kraju krajeva i gospodarski i svaki drugi.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ovo je sasvim sigurno rasprava koja ima elemente i povijesne. Dakle svaka zemlja kada ulazi u NATO, pa tako i Hrvatska pa onda i Makedonija otprilike to vidi kao jedan korak u ostvarenju nekih svojih strateških ciljeva pa nije loše malo se vratiti u povijest, najprije bližu. Travanj 2008. sutra će NATO donijeti povijesnu odluku o primanju triju balkanskih zemalja, Hrvatske, Albanije i Makedonije u Atlanski savez. SAD će snažno podržati poziv tim zemljama da se pridruže NATO-u. Te su zemlje prošle težak put reformi i uspješno izgradile slobodna društva. One su spremne pridonijeti NATO-u i njihovi građani zaslužuju sigurnost koju NATO donosi. Rekao je američki predsjednik George W. Bush u govoru na Transatlanskom forumu uoči početka summita NATO-a u travnju 2008. godine. Imamo dalje. U 2008. godini rekao je, desetljeće prije balkanska regija bila je razdrta ratom, fanatizmom i etničkim čišćenjem. Danas je to regija sve većih sloboda, tolerancije i mira te su promjene rezultat odlučnih akcija NATO-a i hrabrog izbora novih balkanskih vođa koji su radili na prevladavanju nasilja i podjela iz prošlosti. Ovakve optimistične rečenice Georgea Busha iz 2008. budući događaji malo su na svu sreću još ne previše demantirali ali možemo se zapitati je li situacija u zemljama na koje se on referirao u toj svojoj raspravi bolja ili lošija nego što je bila prije 10, 11 godina. Što se tiče Makedonije i njenog pristupanja NATO-u i ostalim integracijama za koju se tražila suglasnost Helenske Republike, odnosno Grčke, to pokazuje kako na Balkanu ništa nije gotovo dok stvarno ne bude gotovo jer samo dan nakon ovog optimističnog govora predsjednika Busha Makedonija nije dobila poziv za NATO kao što su dobili Hrvatska i Albanija i 11 godina kasnije dvojica hrabrih ljevičarskih vođa iz Makedonije i Grčke uspjeli su postići sporazum unatoč otporu nacionalista kojima je takav sukob kao što svugdje sukob na Balkanu nacionalistima odgovara odgovarao cijelo ovo vrijeme. Hranili su jedni druge i naravno u isto vrijeme radili to što su već radili zabo čega je i bivši premijer Makedonije sada u azilu u Mađarskoj. Tako kolegice i kolege ajmo mi ovo ratificirati sutra da se ne bi opet nacionalisti dosjetili pa nešto sprčkali po ovom sporazumu, znate kako je to na Balkanu. Ono što je na neki način simbolično da je te godine summit na kojem je Makedonija trebala biti primljena bio u Bukureštu. Bukureštanski sporazum inače iz 1913. godine je bio sporazum kojim su susjedi podijelili Makedoniju. Jedan dio je pripao Kraljevini Srbiji, jedan dio Bugarskoj, povućena je granica koja se u najvećoj mjeri poklapa sa onim i danas. Onaj koji je datum povijesni i kada je ustvari uspostavljena tada federalna država Makedonija je 2. kolovoz 1944. kada smo u zajedničkoj borbi, u antifašističkoj borbi kada je Makedonija na svojoj inačici ZAVNOH-a, dakle ASNOM 2. kolovoza 1944. kada su udareni temelji današnje moderne Makedonske Države. Ono što je simbolično predsjedatelj, zvao se Panko Brashnarov, tada je osim delegata iz svih krajeva Makedonije pozdravio i predstavnike velikih saveznica SAD-a i Velike Britanije. I evo, koliko je to 70 i nešto godina poslije, ponovo Makedonija dolazi u savezništvo sa SAD-om i Velikom Britanijom. Nije se loše podsjetiti ni pokušaja ponavljanja Bukureštanskog sporazuma iz 1992. jer su avanturisti u susjednim zemljama imali ideju da ponovno malo raspravljaju oko Makedonije i makedonskih granica ali sva sreća Amerikanci su poslali jednu postrojbu da tamo stanu samo da pokažu da nije to više baš kao što je bilo prije 100 godina pa su o tome odustali. I na kraju dolazimo do Prespanski sporazuma koji je omogućio sve ovo što će za Republiku, danas Sjevernu Makedoniju značiti ulazak u NATO i što će za RH značiti ulazak Makedonije u NATO? Mi dobijamo još jednu zemlju u okruženju kao saveznicu u vojno političkom savezu čije zemlje čije članice zadovoljavaju određene demokratske standarde i čiji građani imaju mir i sigurnost u svojim državama. Kolega Kovač je govorio, napravio je jednu kratku analizu koje su države nastala iz bivše zajedničke države, danas članice NATO-a ja bi to rekao ovako, od one podjele '91. tko je glasao za uvođenje izvanrednog stanja i tko je glasao protiv Crna Gora je na ovoj strani, a BIH na onoj drugoj strani. To je ustvari, dakle, Hrvatska, Slovenija i Makedonija i Crna Gora su u NATO-u, a tadašnji elementi federacije, dakle, Srbija i Vojvodina, odnosno, Republika Srbija, Kosovo i BIH još nisu u NATO-u, nadam se naravno, ovom, da je u NATO-u to očekujemo da potvrde i drugi parlamenti svih zemalja. Koliko je stvar paradoks govori i činjenica kada sam spominjao … [[Govornik se ne razumije.]] da su tada '44. komunisti organizirali skupštinu u Manastiru a da se taj Manastir ne nalazi u stvari u Makedoniji, nego se nalazi na području Republike Srbije. Prema tome, bolje je da ovo završimo što prije, ko zna, koja se sve može komplikacija dogoditi. Prespanski sporazum, unatoč naravno protivljenju nacionalista iz obje države, čak je zastupnik Zlatan Zoran, to nije ovdje bilo toliko popraćeno u parlamentu i za govornicom pozvao vojsku da uhvati premjera predsjednika zbog ovog sporazuma, pa su ga izbacili, vjerujem da bi ga ono da bi ga i ovdje izbacili kada bi to netko rekao. I zbog toga, ću sa zadovoljstvom podržati ovaj zakon, želeći da i drugi parlamenti, drugih članica NATO-a podrže ovaj ratifikaciju i da naravno, to makedonski i grčki parlament napravi i mađarski, oni su sada postali bitni u tim stvarima. A koliko je komplicirano situacija, kada bi u Makedoniji željeli na politički korektan način zaželiti dobrodošlicu, bilo bi to dobro rečeno na makedonskom, dobro mi dojde Makedonija, na albanskom, … [[Govornik se ne razumije.]] i na grčkom … [[Govornik se ne razumije.]] Makedonija. Nadam se da ćemo i mi svi drugi parlamenti NATO zemalja ratificirati ovaj sporazum i donijeti ovakve zakone. Hvala.
Hvala kolega Bauk. Na vaše izlaganje imamo 1 repliku, to je kolega Klisović, izvolite kolega Klisović.
Kolega Bauk, evo, upravo iz citata koje ste nam pročitali predsjednika Busha proizlazi da je Amerika već tada na summitu 2008. g. u Bukureštu podržavala primanje Makedonije u NATO, a Makedonija nije primljena na tom summitu kao što znamo. Što automatski anulira one teze, koje nam neprekidno kolege iz Živog zida ovdje plasiraju da je NATO samo ekspozitura Amerike i ništa više od toga. Pa eto kako su Amerikanci uspjeli u Bukureštu ostvariti jedan svoj cilj, koji je bio dobar cilj, ali je očigledno pokazao da i druge države unutar NATO-a imaju težinu ako su njihovi interesi dovedeni u pitanje, pa možda da prokomentirate. Hvala.
Odgovor, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. To i pokazuje, ustvari, koliko jedna, za nas sitnica, dakle, jedna riječ u imenu, koliko može usporiti i utjecati na sudbinu neke države, nekog naroda, pa i ovi sporazuma u oba parlamenta, u makedonskom i grčkom, prošli su za 1 ili 2 glasa. Dakle, tolik je to sve skupa bilo naknap. A sjećam se ja još nečega, kada smo već kod Balkana, 2006. g. BIH je za 2 glasa zamalo dobila novi Ustav, koji bi možda, ne kažem da je to tako, ali koji bi možda olakšao funkcioniranje BIH, danas, sada 13 ili 14 g. nakon toga, za 2 ili 3 glasa u parlamentarnoj skupštini, kada nije donesen Ustav, mi se ponovo vraćamo u situaciju ko koga bira itd. i vratili smo se 13 godina ili nismo se makli nakon 13 godina nego smo ošli unazad. Prema tome, kao što vidite, mnogi detalji i sitnice mogu imati krupne posljedice.
Hvala vam kolega Bauk, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, danas kada raspravljamo o ovako važnoj temi i kada u biti, u svojoj raspravi moramo istaknuti koliko smo zadovoljni da se jedna problem koji traje dugi niz godina, uspije riješiti na obostrano zadovoljstvo dviju zemalja i dvaju i više naroda koji žive na području tih zemalja, s obzirom na probleme i što se tiče NATO-a i EU moram pohvaliti i iskazati zadovoljstvo da je socijaldemokratska vlada u Makedoniji imala tu hrabrost i sposobnost na čelu sa premjerom Zajevom da napravi iskorak i napravi prvi korak za rješavanje tog problema, a nakon toga lijeva vlada u Grčkoj, predvođena premjerom Ciprasom je uspjela i u Grčkoj pokazati i uvjeriti i javnost i parlament da je rješenje između te 2 zemlje, odnosno, naziva i imena Makedonija, znači koje je do sada bili sporno, na kraju uspješno riješeno i da se jedan problem koji je trajao, ja bi rekao više od desetljeća konačno skinuo sa dnevnog reda. Svi ćemo mi ovdje vjerojatno u Hrvatskom saboru, odnosno, ne svi, vrlo vjerojatno velika većina zastupnika poduprijeti Makedoniju na njenom putu i sa druge strane, doduše čovjek se mora još malo naučiti novo ime Makedonije ali svi znamo o čemu govorimo, poduprijet ćemo ih na novom putu i sa strane nekolicina kluba i zastupnika u Hrvatskom saboru koji vjerojatno na riječ NATO reagiraju kao da ste ih ofurili sa vrućom parom je nešto šta je dio političkog folklora odnosno stavova pojedinaca koje nemaju veze niti sa Makedonijom niti sa Grčkom niti sa NATO-om nego jednostavno njihovim stavovima koji su generalni i koji nemaju veze sa konkretnom temom. Znači recimo koja može biti korist Hrvatskoj od NATO-a već smo slušali i prije neke kolege, vjerojatno ne bi bilo rata u RH da smo bili članica NATO-a, sa druge strane moj stav je što se tiče i određenog izdvajanja odnosno naoružanja, ja nisam baš kao zastupnik sklon kvotama koje su nam odredili i mislim da to nije nešto šta bi eventualno Hrvatska mogla pratiti, možda se možemo tu izboriti unutar NATO-a da se ne izdvaja za Ministarstvo obrane ukoliko sad to žele primjerice vladajuća stranka, za mene nisu potrebni niti novi skupi avioni jer vidjeli smo da u situaciji kada smo imali ovu sramotnu nabavu aviona i nesposobnost ministra Krstičevića, da će se nažalost sad izroditi još jedna paradoksalnija stvar, da ćemo ići u nabavku još skupljih aviona koji će na kraju zamijeniti prioritete koji su nama i meni puno važniji u RH a to je da se podigne razina i kvaliteta obrazovanja i svega onoga što u Hrvatskoj nedostaje a nedostaje nažalost puno toga. Tako da nije nužno ja mislim da s obzirom da i bogatije ne poštuju te neke kvote koje bi prvenstveno trebale poštivati, vidimo da se predsjednik SAD-a non-stop nešto buni oko toga, ne vidim zašto bi Hrvatska tu bila predvodnik u potrošnji vojnoj odnosno iz budžeta pogotovo kada se i u regiji i sa ovim primjerom situacija stabilizira. Znači po meni kada se bude na zadovoljstvo svih riješila određena situacija sa BiH-om, ja sam uvjeren da ćemo konačno imati regiju gdje dugoročno neće biti nekih napetosti, trzavica i problema i sa te strane bilo bi dobro da se okrenemo međugraničnom odnosno suradnjom među zemljama i da vidimo kako kao regija možemo od ovog djela svojim narodima, svojim građanima osigurati bolju i kvalitetniju regiju i bolji i kvalitetniji život a Hrvatska sigurno može biti predvodnica za sve ove zemlje o kojima smo maloprije pričali, i BiH i Crnu Goru i Makedoniju i Srbiju kao neki uzor i put koji je prošla prema EU-u. Znači mi smo se tu već i nudili da pomognemo tim zemljama, naš je interes da te zemlje uđu što prije u EU i sa te strane Hrvatska može biti predvodnik u ovoj regiji i na neki način uzor tim zemljama. A što se tiče same Makedonije, još jednom čestitka i Vladi Republike Makedonije znači Sjeverne Makedonije, pardon, i čestitka i Vladi Republike Grčke, znači sa te strane što su uspjeli riješiti jedan problem koji je opterećivao narod i koji nažalost su nacionalisti desne stranke koristile maksimalno povećaju nervozu i nestabilnost u tom djelu naše regije, ajmo to tako reći koja nije toliko daleko od Hrvatske da nas to ne bi trebalo zanimati i ja bi rekao možda smo bili direktno zainteresirani s obzirom i na djelovanje jako puno naših kompanija u Republici Sjevernoj Makedoniji, da ne govorim koliko brendova, koliko naših kompanija tamo ispostave i koliko imaju veliko tržište, a vjerujem da će to tako biti sada, još će im biti lakše poslovati nego što im je bilo poslovanje do sada. Tako da što više ovakvih rješenja na obostranu korist, što više inicijative koje će omogućiti mir u regiji, što više inicijativa koje će pomagati jednom zemlju sa drugom zemljom, bit će bolje za sve i sa te strane naravno da ću dati podršku ovo inicijativi. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, to je kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Maras, ja se isto priključujem ovim čestitkama Republici Sjevernoj Makedoniji na rješavanju njihovog po meni najvećeg problema koji ih je kočio tu državu kao u svom napretku i razvoju ali ono na što sam se javio za repliku je, vi ste rekli kako, spominjali ste financiranje naoružanja unutar NATO-a od strane i hrvatske države i kako je ono veliko i preveliko, evo vi ste sad kandidat za Euro parlament, mene zanima vaš pogled na temu zajedničke vojske EU-a, šta vi mislite o tome, da li bi zajednička vojska EU-a u sastavu NATO-a možda riješile te probleme financiranja naoružanja i obrane kada bi se unutar te zajedničke vojske dogovorile zemlje u EU-u koja bi držala koji dio obrane, recimo, ne znam, da bi netko držao pješaštvo, netko zrakoplovstvo itd., možda tada ne bi imali tih problema, evo mene zanima vaš pogled na to pitanje.
Hvala. Evo Maras iz jedne drugačije perspektive.
Hvala lijepo. Izvrsno pitanje ste postavili kolega Đujiću, to je jedna tema, znači europska sigurnost i zajedničko djelovanje koje nas sigurno sve skupa zanima i opterećuje. Ono što ja mislim i za šta ću se ja zalagati kada postane europski parlamentarac je da RH dobije svoju ulogu u kontroli Sredozemlja, znači, i kao zemlja koja ima veliku dugotrajnu tradiciju u pomorstvu, a s obzirom da nemamo još uvijek evo, to mi je žao što recimo, kolege iz HDZ-a iskusni diplomati kao što je g. Kovač, nisu uspjeli osigurati da u zadnjih 3 godine RH dobije neku agenciju koju bi imala na području RH. Zbog čega ne bi RH na taj način mogla biti centar gdje bi se kontrolirala sigurnost i migrantska kriza na Sredozemlju? Već smo pokazali sa našom mornaricom da možemo pomoći, da to radimo [[Upadica: Hvala vam]] i mislim da bi se za to trebali izboriti. Hvala vam lijepa.
Hvala vam kolega Maras, hvala vam. Posljednja pojedinačna rasprava je od kolege Joška Klisovića, izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Evo, ja sam se javio za pojedinačnu raspravu samo da dotaknem nekoliko pitanja koja su se javila u raspravi naših kolega. Prvo pitanje koje bih htio malo demistificirati je pitanje ljevice i njenog političkog djelovanja, kolega Sokol već se javlja, bravo za repliku. Dakle, ljevica se očigledno na jednom dijelu političkog spektra percipira kao politička orijentacija koja se bavi isključivo pitanjima socijale, zdravlja, obrazovanja, pitanje zaštite radnika i radničkih prava, a odriče joj se pravo da se bavi sigurnošću. E, ja mislim da je to apsolutno pogrešno i da ljevica jednako kao i sve druge političke orijentacije kojima je stalo do ukupnih državnih interesa, interesa građana, mora se baviti i sigurnosnim pitanjima. I u tom smislu i SDP je vrlo aktivno uvijek radio na reformi oružanih snaga, na reformi kompletnog sigurnosnog sustava RH i zalagao se za maksimalnu sigurnost hrvatskih građana u bilo kojoj fazi razvoja Hrvatske države, evo zadnji imamo i uspjehe naše Vlade kada smo imali veliku migrantsku krizu 2015.g., a sigurnost hrvatskih građana nikad nije bila dovedena u pitanje. NATO je jamac sigurnosti, NATO je obrambena organizacija koja jamči RH i svim njenim građanima zadovoljavajući stupanj sigurnosti i zbog toga je sasvim opravdano da SDP ili hrvatska ljevica podržavaju NATO jer je to u hrvatskom nacionalnom interesu, dakle, u interesu nam je imati sigurnosni kišobran koji je neprobojan, pa ako naši susjedi kupuju, ne znam, migove 29 ili se naoružavaju na drugi način, to ne bi trebalo previše uzbuđivati hrvatskog građanina jer uključeni u ovakav savez možemo mirno se posvetiti našim svakodnevnim poslovima. Sam ulazak Makedonije, sjeverne Makedonije u NATO sigurno mora, kao što sam već naglasio, dodatno potaknuti sve one koji nisu ušli u ovaj obrambeni savez da razmisle o dugoročnom načinu zadovoljavanja svoje sigurnosti. BiH je sigurno zemlja koja bi trebala i u interesu je RH, čim prije ući u NATO. Jako bi dobro bilo što je g. Ljubić naglasio da se takav jedan referendum organizira ako već postoji prevladavajuća volja građana BiH za ostvarivanje sigurnosti kroz jedan ovakav moćan vojni savez. Jednako tako, mora se kazati da u raspravi je bilo navedeno više nema istočnog bloka, Varšavskog bloka, prema tome, NATO više nema smisla. NATO usklađuje svoj strateški koncept svakih 10.g. u pravilu, ako treba i češće, sa novim sigurnosnim prijetnjama. Prema tome, kako se mijenja sigurnosno okruženje i sigurnosne prijetnje, tako se redefinira i uloga NATO-a i njegova misija. No, zadatak svakako je zaštita područja od svih sigurnosnih prijetnji svih članica NATO-a. Pa ako je danas jedna od rastućih prijetnji npr. Sajber prijetnja, dakle, kibernetička sigurnost, onda ili ugroz kibernetičke sigurnosti, onda svakako će RH puno kvalitetnije se zaštititi od bilo kakvih kibernetičkih napada, bilo na svoje državne ustanove, institucije, bilo na gospodarstvo ili na kritičnu infrastrukturu, ako budemo umreženi u jedan ovakav visoko sofisticirani savez kao što je NATO gdje postoje i tehnološke mogućnosti, a i znanje kako se obraniti od recimo, tih novih oblika ugroze. Što se tiče proračuna i zahtjeva što NATO traži 2% od države članice da odvoji za pitanje obrambenog sektora, obrambene suradnje, treba tu istaknuti da nije samo problem 2% iako naravno u uvjetima proračunskim kakva je RH, 2% je puno i sigurno bi bilo pametnije jedan dio tog novca recimo, preusmjeriti u reformu obrazovanja koja je ključna reforma za daljnji razvoj RH. Ključno kod obrambenog proračuna je u stvari struktura proračuna, ako većina novca odlazi isključivo na hladni pogon, onda to nije dobro uloženi novac u vojni proračun. Većina novca bi trebala odlaziti u modernizaciju oružanih snaga i u obuku oružanih snaga, naravno, onaj broj pripadnika oružanih snaga koji su potrebni prema procijeni radi osiguravanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta RH, treba svakako zadržati, ali nije ključ u 2%, ključ je da ono što se daje obrani, Ministarstvu obrane i Hrvatskoj vojsci, po strukturi potrošnje bude orijentirano prema modernizaciji oružanih snaga i prema obuci naših pripadnika oružanih snaga, a ne da se samo plaćaju kao plaće odnosno hladni pogon, a vojska nema na čemu trenirati, pogotovo ne u modernim uvjetima kakve to zahtijevaju ugroze kojima smo suočeni. Makedoniji još jedanput želimo dobrodošlicu u NATO, ona je već sebe dokazala kroz sudjelovanje u raznim operacijama NATO-a, uključujući u Afganistanu i na Kosovu kao što smo spomenuli, mislim da će se vrlo lako i jednostavno ukopčat i u ostale aktivnosti, da će se njene oružane snage pojačano početi razvijati, tako da ćemo i mi zajedno nastaviti suradnju koju smo imali i do sada kako na vojnom i obrambenom planu, tako vjerujem i na političkom. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Sokol, nakon njega kolega Maras.
Hvala lijepa. Pa kolega Klisović, referirao bih se na ovo što ste vi i vaši prethodnici govorili o tome kako socijalisti rješavaju probleme, nacionalisti ih stvaraju, otprilike, jel? Pa bi samo napomenuo, čisto radi javnosti da je stranka koja je s vama u partiji europskih socijalista PASOK koja je desetljećima bila vladajuća stranka u Grčkoj, bila protiv ovog sporazuma, a Europska pučka stranka ga je s druge strane podržala. Dalje, taj isti PASOK je bio jedno cijelo desetljeće na vlasti dok se … [[Govornik se ne razumije]] imena Makedonije nije mogao riješiti, tako da ta priča kako baš eto socijalisti rješavaju probleme, mislim svi su tu jednako krivi ajmo reći zašto problem nije bio riješen, a budimo realni, glavna inicijativa da se stvar riješi, glavni blagoslov je došao sa druge strane Atlantskog oceana, a znamo da tamo nisu na vlasti ljevičari, nego zna se tko, jel, hvala.
Hvala vam. Izvolite, odgovor na repliku.
Da, hvala lijepo. Puno, puno je tu bilo sada ping ponga ili flipera, SAD potpuno drugačije pristupa situaciji u Makedoniji odnosno sporu Makedonije i Grčke, dakle, ne iz perspektive ljevice i desnice, demokrata i republikanaca, nego iz perspektive američkih vanjskopolitičkih interesa, a interesi Amerike je stabilnost ovog područja naslonjenog na NATO, na zajednicu zajedničkih vrijednosti s kojima je i Amerika. Činjenica je kolega Sokol da su ljeve Vlade trenutno riješile ovaj problem, dugo smo imali desne Vlade, pa i desne predsjednike trenutno koji nisu bili u stanju tako nešto razriješiti. Nije lako kad su pitanja identiteta na stolu, nije lako naravno napraviti neki iskorak i riješiti ta pitanja, ali kad ta pitanja identiteta zaustavljaju daljnji razvoj nacije, onda je neodgovorno samo jednostavno tupiti po njima onako retorikom iz Srednjeg vijeka, treba zadržati naravno elemente entiteta, to se nitko tome ne protivi, svi ćemo raditi na tome [[Upadica: Hvala vam]] , jednako tako i naći put za [[Upadica: Hvala kolega Klisović]] modernizaciju vlastite nacije.
Slijedeća replika kolega Maras.
Hvala lijepo. g. Klisović, vi ste u svojoj replici odnosno izlaganju rekli da u biti ljeve Vlade rješavaju probleme po Europi, na šta ste dobili jednu repliku kolege mladoga iz HDZ-a koji se i afirmirao u tim temama, dosta je aktivan i vidi se da će to biti područje njegovog djelovanje u budućnosti, zanima me kako gledate na ovo izjednačavanje, znači, ZNA SE HDZ i Trump, znači, to znači da su kolege iz HDZ-a na čelu sa g. Sokolom ponosni na Trumpa i to kako on vodi vanjsku politiku i NATO jer je kolega Sokol rekao „zna se tko je na vlasti u SAD-u“, znači, ZNA SE, to je HDZ, a Trump je na vlasti u HDZ-u, to je jedna zanimljiva teza di bi se moglo izvući da je to u biti jedna koalicija Trump hok, Sokol-Trump, tako da evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Maras. Pa znate, ja mislim da HDZ jedino uvažava silu vlasti, autoritet, dakle, onog koji je jači i veći i onda će se pokloniti svakome, pri tome će možda usput i zaboraviti neke hrvatske nacionalne interese, ali to i tako nije važno, važno je stvarno biti uz one koji su najbolji, pa tako smo najjači, pa tako smo mogli vidjeti našu predsjednicu kako uskače u kadrove gdje je Majkl Pens ili Donald Trump, prema tome, to je jedan sustavni politički pristup rješavanju problema kako ga vide kolege u HDZ-u. No, mi na ljevici smo ipak drugačiji, ipak malo dublje promišljamo stvari i pokušavamo stvarno vrijednosno djelovati, pa ako netko reagira među narodu ili prema RH bez obzira tko je u pitanju, protivno našim interesima, onda ćemo se ustati i tražit ćemo od g. Tajanija recimo, ostavku na mjesto predsjednika parlamenta, a nećemo tražit ostavku i ispriku, pa kad [[Upadica: Hvala]] on samo da ispriku, a ne [[Upadica: Hvala vam]] povuče izjavu [[Upadica: Hvala kolega Klisović]] [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika kolega Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Klisović, vi ste govorili o ulozi ljevice u rješavanju problema u Europi i ja se tu s vama slažem. Recimo, spominjali ste migrantsku krizu i upravo na tom primjeru migrantske krize imamo primjere kako je lijeva Vlada u RH rješavala probleme migrantske krize, a imamo ono kako to rješava današnja Vlada, iako je evo, kolega Sokol govorio primjere kako je ova Vlada uspješna u rješavanju migrantske krize, ja se ne bi složio s tom tezom. Dakle, mi za vrijeme ljeve Vlade odnosno Vlade Zorana Milanovića nismo imali situacije koje imamo danas, dakle, da ova Vlada čuva granicu tako dobro, pa onda ti migranti ih nalazimo po šumama Gorskog kotara, po šumama Zlobina, da nalazimo mrtve migrante po hrvatskim šumama koji su se smrzli i promrzli, da ljudi danas imaju provale u svoje vikendice i u svoje objekte od tih migranata, dok recimo, dok je ljeva Vlada bila ovdje, ih nisu ni vidjeli, znali su za njih samo jer se o njima pričalo, dakle, to su situacije [[Upadica: Hvala vam]] kako ova Vlada rješava ove probleme [[Upadica: Hvala]] pa bi evo molio i vas [[Upadica: Hvala]] koji ste bili dio te Vlade da malo [[Upadica: Hvala vam]] prokomentirate tu situaciju.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Đujić. Da, nažalost, danas se migranti smucaju po šumama i gorama gdje im nije mjesto, a hrvatska policija biva javno prozivana zbog upotrebe sile u određenim situacijama koja se može protumačiti kao prekomjerna. U doba naše Vlade kad su tisuće migranata dolazile na granicu, od 5 do 7000 svakodnevno, ljudi su se tretirali dostojanstveno, ljudi su se tretirali humano, ljudi su se tretirali kao osobe koje bježe od ratom ugroženih područja, područja gdje mogu izgubiti glavu. U isto vrijeme, primajući tako veliki broj ljudi i osiguravajući transport i tranziciju prema drugim destinacijama u Europi gdje su htjeli ići, niti jedanput nije bila ugrožena sigurnost RH, niti jedan građanin RH u to doba nije doživio ili bar javnost ne zna da je doživio ikakvu neugodnost od migranata. Prema tome, migrantska kriza nije ono što smo željeli, ali s njom smo znali upravljati.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje je kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Klisović, jednu važnu temu ste dotaknuli, riječ je, dakle, o ovih 2% do 2025. koje RH treba ispuniti, od te 1/5 mora ići na podizanje razine sposobnosti i vi s pravom kažete da je jako bitno zapravo u kojem smjeru će se taj novac ulagati, to je bitno. Taj novac može biti pokretač hrvatskog gospodarstva. Prema podacima zadnjima, koji su dostupni, 118 hrvatskih tvrtki, radi za NATO savez. Istina treba proći zahtjevnu certifikacijsku proceduru, ali te tvrtke NATO savez ne traži samo naoružanje, tu su građevinski radovi, tu je obuća i odjeća, tu je druga vrsta opreme i to je prilika za hrvatsko gospodarstvo da unutar tog saveza se razvija i da na kraju krajeva osim ove koristi za sigurnost koju NATO savez pruža da razvijeno i hrvatsko gospodarstvo. I to me ponukalo vaš dio izlaganja, kada ste rekli da je jako bitno u kojem smjeru se taj novac ulaže.
Hvala vam, izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Žagar, potpuno ste u pravu. 118 hrvatskih tvrtki posluje sa NATO odnosno, NATO državama. U NATO postoji jedna agencija, mislim da se zove NAMSA koja se bavi isključivo kupovanjem opreme. A kada kažemo kupovanjem opreme, ne mislimo samo na oružje, mislimo na sve što jednom vojniku treba da bi mogao funkcionirati na bojištu. Dakle, tu se radi, recimo i o vitaminskim pripravcima, o hrani, o odjeći, obući, o mnogim mnogim stvarima. NATO je veliko tržište i veliko je tržište i za hrvatske tvrtke. Ja kada sam vodio gospodarsku diplomaciju, NATO mi je bio jedna od adresa gdje smo išli prezentirati hrvatske tvrtke, odnosno, organizirali smo da one same sebe prezentiraju i ja se nadam da iza toga, nakon toga i došlo do određenih poslova. Prednost u kupovini od strane NATO-a imaju firme koje dolaze od NATO članica i gleda se da se ipak to ravnomjerno rasporedi, da ne budu samo recimo, njemački ili američki, nego da bude ovaj, na sve … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam kolega Klisović, mi smo završili sa pojedinačnom raspravom, a u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, javio se kolega Ivan Pernar, izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Ucjene u sudskim procesima, nisu samo inovacije hrvatske političke scene. Po informacijama koje imam, isto se je dogodilo i u Makedoniji. Naime, iako je narod na referendumu odbacio, sporazum o promjenu imena, iako je predsjednik Makedonije odbacio taj sporazum, u parlamentu je on prošao navodno zato jer je 9 ili 8 zastupnika, koji su promijenili ploču u zadnji tren, bilo ucijenjeno sudskim procesima i na taj način prisiljeno, ne samo da izdaju vlastite birače i stranku, već i zapravo da rade protiv svoje savjesti, te da glasuju za promjenu imena. I naravno, njihova odluka, odnosno, donoseći tu odluku, oni nisu govorili u ime onih koje su predstavljali, pa vjerojatno u svoje vlastito ime, nego u ime onih koji su ih stisnuli da zauzmu takav stav. Ono što vam hoću reći, da se NATO kako bi se širio, koristi nedemokratskim metodama, metodama, koje zapravo gaze ljudsko dostojanstvo i koje ne dozvoljavaju zapravo pojedincu da bude slobodan. Ono što imamo prilike vidjeti danas, je pokušaj Amerike, paničan, da novi svjetski poredak uspostavi na zemlji, poredak u kojem je ona gospodar, a svi drugi, njeni vazali ili mete za odstrel. Na svu sreću, tom unipolarnom svijetu, došao je kraj i Amerika više ne može raditi, što joj je volja, kada hoće i gdje hoće, kao što ste imali prilike vidjeti u Siriji, tamo je američka promjena režima bila zaustavljena. Ono što vam hoću reći, je da, je u interesu Amerike, širenje mira, slobode i demokracije, poštivala bi odluke Vijeće sigurnosti UN-a, odnosno, međunarodno pravo, ne bi išla u rat bez odobrenja UN-a, ne bi, bombardirali znači druge suverene zemlje i ne bi opskrbljivala novcem i oružje teroriste. Ali, Amerika, sve to, kao što i sami znate radi, zemlje koji su bili uspješne i ljudi koji su bili sretni, kao npr. u Libiji, upravo je ta NATO demokracija odvela u propast. Mi ne znamo koja je zemlja iduća na meti velikog brata iz Amerike, možda će to biti Venezuela. I tada će NATO možda deklarativno glasati jesu li za ili protiv te akcije i u teoriji, svaka zemlja članice ima pravo veto-a, međutim, pitanje je koliko će predstavnik Makedonije pri NATO-u biti slobodan i suvremen u svojoj odluci, ako je jasno da ni njegov narod nije suveren. Ulaskom Makedonije u NATO, Amerika širi svoju zonu utjecaja i uspostavlja zapravo još jednu kvislinšku vladu, uspostavlja još jednu koloniju svoju i porobljava još jedan narod, služeći Americi, Amerika ih uvjerava da će doći do ne znam, gospodarskog rasta, demokracije, boljih stanja ljudskih prava itd. ali kao što sam već rekao, Palestinci su vam živi svjedoci toga koliko je Americi stalo do demokracije i ljudskih prava i međunarodnog prava i svakog drugog zakona i norme. Pozivam hrvatski narod da na izborima podrži Živi zid, jer je Živi zid jedina stranka, koja se protivi američkoj dominaciji, globalizaciji koju forsira Washington i Bruxelles, sustavu koji gazi sve pred sobom, koji želi uvesti euro mimo naše volje, sustavu koji nas šalje na rusku granicu, u Afganistan ili na bilo koje drugo krizno žarište koje Amerika stvori. Pozivam hrvatski narod počinje gledati svoje interese, a ne interese vazala koje njima upravljaju ili onima koji su ti koji zapravo upravljaju vazalima. Znači mi nemamo samo marionetsku vlast mi imamo i gospodara lutaka, mi imamo one koje upravljaju našim političarima. To su neprijatelji slobode i opstanka našeg naroda. Hvala.
Hvala vama. U ime predlagatelja državna tajnica Andreja Metelko Zgombić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, evo na kraju ove rasprave, htjela bi se zahvaliti svim zastupnicima, koji su sudjelovali u ovoj raspravi. I iako je ponekad rasprava otišla iz fokusa neposrednog predmeta potvrđivanja ovog protokola, čini mi se da je iz govora zastupnika se može iščitati zaista prevladavajuća potpora, koji ovaj Visoki dom daje potvrđivanju ovog protokola. Možda samo zaključno reći, da je NATO savez zaista jedan trajni politički vojni savez koji se temelji na vrijednostima i jača demokraciju a prije svega sigurnost i život građana čini sigurnijim i u konačnici on jača i suverenitet svake od svojih država članica. Cilj NATO-a i njegovo djelovanje je uz obrambeno prije svega i odvraćanje od opasnosti i mnogi zastupnici su ovdje podsjetili kolika je vrijednost te kolektivne sigurnosti, jer svaka članica NATO-a može računati na podršku i obranu svih ostalih članica, u slučaju ukoliko bi njezino državno područje bilo ugroženo. Mislim da u ovom hrvatskom Visokom domu, ne trebamo podsjećati koja je blagodat i pozitivna uloga bila NATO-a u našem dijelu Europe. Samo da podsjetim djelovanje NATO-a u BIH, u Srbiji, u Kosovu, NATO i danas ima misiju u Kosovu, a u ključnim trenucima, osnovao je i bio je prisutan i u Makedoniji, koji ej upravo jačao i ojačao unutarnju snagu i sigurnost te države. Zaključno, mogu reći, da je mislim da trebamo svi, biti svjesni ovog važnog povijesnog trenutka, koji se približava za Republiku Makedoniju i bilo bi mi drago ukoliko bi tijekom glasovanja ovaj Visoki dom, velikom podrškom još jednom potvrdio podršku koja RH daje Republici Makedoniji, to smo činili i do sada i to ćemo nastaviti i činiti kako kao partnera u okviru NATO-a tako biti podrška Republici Makedoniji, njezinom europskom putu, gdje mi našim prenosom znanja, prenosom iskustva ćemo i dalje biti čvrsti partner Republike Makedonije. Zahvaljujem.
Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo uvažena tajnice, govorite da promiče NATO demokraciju, a baš vaše Ministarstvo vanjskih poslova, i vi niste dali odgovor na taj upit, daje pravilnik, gdje se brani sloboda govor i u biti delegira se demokracija. Govorite o sigurnosti u NATO i pozivate se na partnere, međutim, što je Ministarstvo vanjskih poslova, napravilo po pitanju kupnje aviona. Što ste radili sa svojim partnerima, kada se pozivate na sigurnost. Naše oružane snage prijeti da će ostati bez zračnih snaga, bez aviona, ništa niste napravili, pozivate se na suverenitet, a nemate snage proglasiti isključivi gospodarski pojas, vi koje je vaše ministarstvo nadležno, isključivo zbog toga što se dodvoravate Tajaniju, fašistu koji kaže da je Dalmacija i Istra da su talijanske. Ne one su dalmatinske, ali vi nemate snage izboriti se s tim partnerima za interese RH.
Hvala kolega Bulj. Time zaključujem raspravu o konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Republike Sjeverne Makedonije, drugo čitanje, P.Z. br. 574, a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prije nego što krenemo s glasovanjem, posebna mi je čast i zadovoljstvo pozdraviti Izaslanstvo Sobranja Republike sjeverne Makedonije, predvođeno zamjenicom predsjednika Sobranja gđom. Frosinom Taševski Remenski koja danas prisustvuje u HS glasovanju o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Republike sjeverne Makedonije. Uz gđu. Taševski Remenski pozdravljam i g. Iliju Dimovskog, zastupnika u Sobranju Republike sjeverne Makedonije, veleposlanika Viktora Dimovskog, državnog tajnika u Ministarstvu vanjskih poslova Republike sjeverne Makedonije i g. Nazifa Đaferija, otpravnika poslova u veleposlanstvu Republike sjeverne Makedonije u RH. Želim vam dobrodošlicu u HS! … [[Pljesak]] Isto tako pozdrav učenicama i učenicima gimnazije Antuna Gustava Matoša iz Đakova. Dobro došli! … [[Pljesak]] Sada krećemo sa glasovanjem o raspravljenim točkama, prva točka je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Republike sjeverne Makedonije, drugo čitanje, P.Z. br. 574. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Republike sjeverne Makedonije, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 116 ZA i 2 PROTIV donesen Zakon o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Republike sjeverne Makedonije. Čestitam Republici sjevernoj Makedoniji na članstvu u NATO-u! … [[Pljesak]] I mogu vam reći u ime svih zastupnica i zastupnika koji su podržali današnju odluku da će RH i nadalje pružati potporu Republici sjevernoj Makedoniji na vašem putu prema Euroatlantskim integracijama, u ovom slučaju prema EU. Još jednom hvala i čestitam. … [[Pljesak]]
Molim vas da pozdravimo učenice i učenike Srednje gospodarske škole iz Križevaca koji su se upravo pridružili dakle u sabornici, kao i njihove profesore i profesorice, nastavnice i nastavnike. Dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sukladno članku 247. predlažem da sljedeće dvije točke objedinimo i da provedemo objedinjenu raspravu. Da li se slažete s tim, to jest da li ima netko nešto protiv? Hvala lijepo. Nema nitko. Dakle, objedinit ćemo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 572. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje oba predložena Zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam. S nama je državni tajnik u Ministarstvu turizma, gospodin Tonči Glavina, pa ga pitam da li želi dati dodatno obrazloženje, to jest uvodno obrazloženje? Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnici. Evo objedinjeno govorimo o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu i Nacrta prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa Konačnim prijedlogom Zakona. Zakonom o pružanju usluga u turizmu uređuju se usluge u turizmu, način i uvjeti za pružanje tih usluga, ugovor o putovanju, paket aranžmanu i ugovor o povezanom putnom aranžmanu, te prava i obaveze trgovaca, putnika u vezi s tim ugovorima. U prijedlogu Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti definira uvjete pružanja za pravne i fizičke osobe pružanja ugostiteljskih usluga odnosno način na koji usluge te mogu bit pružane. Nacionalnim programom reformi za 2018. godinu utvrđene su mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unapređenje poslovnog okruženja, te u s njima vezi mjera objedinjavanja gospodarskih inspekcija kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova koji se sada obavljaju u središnjim tijelima državne uprave, u konkretnom slučaju, inspekcijski posao ako obavlja turistička inspekcija Ministarstva turizma. S obzirom da Državni inspektorat od 01. travnja 2019. godine preuzima poslove inspekcijskog nadzora iz nadležnosti turističke inspekcije Ministarstva turizma, poslove inspekcijskog nadzora neregistriranog obavljanja ugostiteljske djelatnosti, pružanja ugostiteljskih usluga i usluga u turizmu iz nadležnosti Ministarstva financija, Carinske uprave te poslova Sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva, potrebno je izvršiti izmjene i dopune Zakona o pružanju usluga u turizmu i Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Kroz izmjenu navedenih dvaju Zakona, vrši se njihovo usklađivanje sa odredbama Zakona o državnom inspektoratu, kojim se uređuju ustrojstvo Državnog inspektorata, upravljanje, uvjeti za obavljanje inspekcijskih poslova iz djelokruga Državnog inspektorata, dužnosti i ovlasti inspektora u svrhu zaštite javnog interesa i javno zdravstvenog interesa u provedbi propisa, te prekršajna odgovornost. Inspekcijske poslove u području ugostiteljske djelatnosti i pružanja ugostiteljskih usluga, pružanja usluga u turizmu, obavlja turistička inspekcija. Navedeni inspekcijski poslovi podrazumijevaju obavljanje inspekcijskog nadzora i provedbu Zakona i drugih propisa kojim se uređuju način i uvjeti pod kojima pravne i fizičke osobe obavljaju ugostiteljsku djelatnost ili ugostiteljske usluge, način i uvjeti pod kojima pravne i fizičke osobe pružaju usluge u turizmu i neregistrirano obavljanje ugostiteljske djelatnosti ili neregistrirano pružanje ugostiteljskih usluga, neregistrirano pružanje usluga u turizmu, obavljanje drugih inspekcijskih poslova sukladno posebnom Zakonu. U oba Zakona u cijelom tekstu mijenjaju se odredbe u kojima se navodi turistička inspekcija Ministarstva turizma, na način da se umjesto Ministarstva turizma navodi središnje tijelo državne uprave nadležno za inspekcijske poslove, a što je opisni izričaj za Državni inspektorat. Tako se u Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti izmijenjene odredbe odnose na dostavu primjeraka izvršnih rješenja, prvostupanjskih rješenja nadležnim inspekcijskim tijelima sukladno Zakonu o državnom inspektoratu, odnosno u jednoj odredbi kojom se dostavlja prijava pružanja ugostiteljskih usluga koje organizira dobrovoljna vatrogasna društva. U dva članka kojim se uređuju prekršajne odredbe, mijenja se navođenje broja u zagradi radi usklađivanja sa materijalnim odredbama Zakona. U Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu izmijenjene odredbe odnose se na dostavu primjeraka izvršnih prvostupanjskih rješenja nadležnim inspekcijskim tijelima, i na podnošenje žalbe protiv prvostupanjskih inspekcijskih rješenja o zabrani pružanja usluga, sve sukladno Zakonu o državnom inspektoratu. Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje oba Zakona po hitnom postupku u cilju izbjegavanja pojave pravnih praznina u postupanju inspekcijskih službi u sklopu Državnog inspektorata od 01. travnja 2019. godine, te u svrhu osiguravanja pravilnog, učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja državne uprave u upravnim područjima koje je Državni inspektorat preuzeo od pojedinih središnjih tijela državne uprave, a što su osobito opravdani razlozi za donošenje ovog Zakona po hitnom postupku. Za provedbu ovog Zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Želi li izvjestitelj, to jest izvjestiteljica Odbora uzeti riječ, kolegica Jelkovac i kolega Grčić? Ne, dobro. Otvaram raspravu. Prva rasprava je rasprava od kolege Miro Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, naglašavam još jednom objedinjeno. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući, uvaženi predstavnici Ministarstva turizma, kolegice i kolege. Ovo su tehničke izmjene Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i Zakona o pružanju usluga u turizmu, ova dva Zakona donose se radi objedinjavanja gospodarskih inspekcija i radi ponovnog osnivanja Državnog inspektorata, znači tehnički Zakon i to ovdje temeljem onoga što je donijela većina, nije sporno, međutim danas možemo malo i razgovarati o stanju u našem turizmu jer je to vrlo bitno, to je naša najjača trenutno gospodarska grana. Ja bih ovdje posebno govorio o malim iznajmljivačima, posljednjih sam mjeseci dosta boravio sa, i bavio se sa problemima iznajmljivača, našao sam se s mnogima od njih, razgovarao s njima, slušao ih, a slušao sam uglavnom o problemima koja je izazvala baš ova Vlada. Iznajmljivači su naša najveća skupina ugostitelja, oni čine skoro 60% naših kapaciteta, oni na svojim plećima oduvijek nosili i nose hrvatski turizam, a što su dobili od ove Vlade? Poskupljenje turističke pristojbe, zabranu pružanja usluga pansiona i polupansiona i to sam tada i komentirao da jednostavno naši ljudi koji imaju pansione, iznajmljivači koji imaju pansione i polupansione nećemo svojim gostima niti gradele da ispeku kad dođu u njihovu uslugu da pruže, jednostavno, pogoduje se na ovaj način velikim ugostiteljskim objektima, i hotelijerima, na štetu naravno malih naših iznajmljivača i onih koji pružanju usluge pansiona i polupansiona. Vlada je iznajmljivače javno optužila da su nelojalna konkurencija velikim ugostiteljskim i hotelskim kućama, a da ne govorimo o paušalnom porezu. O tome šutite. Recite gospodo iz ministarstva koliko iznajmljivača još uvijek ne zna koliki će im biti porez. Evo, reći ću vam što je ministar prošli mjesec izjavio o tom paušalu o porezu, paušalnom porezu. Ovako je na HRT-u u Temi dana poslije Dnevnika govorio ministar Cappelli, ja mislim da nakon ovog prvog udara, provest će se jedna analiza kvalitete u svim gradovima, a kad se napravi jedna stabilnija slika, svega toga dogodine će se pristupiti tome kvalitetnije. Evo to je naš ministar turizma, to su, evo vidimo i PR članci, zajedničkim snagama i suradnjom doći ćemo i raditi na rastu kvalitete, a u biti uništavaju se mali iznajmljivači i oni koji iznajmljuju pansione i polupansione. To je turizam ne samo uz obalu nego turizam na cijelom kontinentu, postavio sam vam pitanje, koliko je gradova, znaju li iznajmljivači koliki im je paušalni porez? Temeljem zakona koji ste donijeli o porezu na dohodak ja sam ga dao odmah na ocjenu ustavnosti, dao sam i amandman da je zakon protuustavan, nažalost Ustavni sud evo, od 11. mj. kad je ministar Marić ovdje predstavio taj zakon gdje je dao mogućnost skupštinama i lokalnim čelnicima da oni određuju koliko će biti iznos pa ispada sada 5 puta skuplji one skupštine vijeća koje nisu donijele, 5 puta su 150 na 750 kn, uzima se srednja vrijednost između 150 na 1500. Ja .../nerazumljivo/... na Ustavni sud, tražio sam požurnice, Ustavni sud još nije donio i sada nemamo uopće informaciju u koliko gradova uopće iznajmljivači u RH znaju koliki im je paušalni porez. Znači napravili ste jedan kaos iznajmljivačima, nositeljima našega turizma. To se radi oko 100 tisuća iznajmljivača i u prosjeku neka je po 6 kreveta kao negdje oko 600 tisuća kreveta. Tim porezom ja sam to davao amandman, upozoravao sam ministra Marića ovdje da ne može se ostaviti mogućnost da to donose skupštine i vijeća na način da su dužni to donijeti od 1. do 31.1. ove godine jer je zakon počeo vrijediti 1.1.2019. što znači da brojni sad, neki su čak imali informaciju donijeli prije toga, je li to uopće zakonito? Znači prije 1.1. paušalni porez. Što znači to je jedan loš put, udar na naše male iznajmljivače. Tako naš ministar turizma se ponaša, to je naša Vlada, opalili ljudima porez, rasturili sustav i sad ćete vi raditi analize. Govori ministar, sad ćemo mi raditi analize. Analize se rade prije nego se donose zakoni, a ne poslije toga. Nije tu ministarstvo, nije tu država, nisu tu općine i gradovi, samo zato da narod puni njihove proračune nego da rade za narod i da se potiču i iznajmljivači i polupansioni i mali iznajmljivači, a ne da se pogoduje velikim korporacijama, velikim hotelskim tvrtkama, a na ovaj način vi to radite. Zaustavljate razvoj, poglavito u kontinentalnom dijelu gdje OPG-om se bave proizvodnjom, poljoprivrednom proizvodnjom bi mogla biti usluga taj njihov proizvod. Na ovaj način jednostavno ste, pogodujete velikima, a malima nije omogućen koji iznajmljuju polupansione i pansione doslovno da ispeku svojim gostima gradele. Jedne gradele srdela. To ste napravili malim iznajmljivačima, tj. koji iznajmljuju pansion i polupansion. Jedino što vi radite pokazao sam što se tiče našega turizma je jeftini PR. Evo iz ove novine kad sam vam pokazao i citirao Cappellija gdje logo turističke naše zajednice, a mislim da narod vidi sve jer ovo Ministarstvo turizma, ministar i ova Vlada su prozirni, plaćate šakom i kapom našim novcima vaše reklame, a radite ogromne štete našim malim iznajmljivačima i onima koji iznajmljuju pansion i polupansion, pogodujući velikim tvrtkama. Ne trebaju iznajmljivačima vaše nasmijana lica i vaša magla. Treba im Vlada koja će raditi za njih. Ne trebaju na floskule o Hrvatskoj punoj života. Ma kojega života ja vas pitam. Gdje sada brojni iznajmljivači ne znaju koliki će porez platiti. Nakon vas ostat će samo gljive, amebe i vukovi i možda lisice jer ovaj Zakon o iznajmljivačima, o paušalnom porezu je tolike štete nanio tim ljudima, toliki kaos u sustavu i stvarno bi bilo interesantno da nam odgovorite na pitanje, vi iz Ministarstvo turizma koliko jedinica lokalne samouprave je donijelo odluku o plaćanju paušalnog poreza? I znaju li uopće iznajmljivači u cijeloj RH, u svim jedinicama lokalne samouprave koliki su porezi? Ja sam dao na Ustavni sud da se za ocjenu ustavnosti, nisam dobio odgovor, a nanijeli ste velike štete onima na čijima su plećima turizam a to su mali iznajmljivači. I samo njima radite štete, pogodujući velikim uglavnom stranim hotelskim lancima i restoranima, naravno. Zabraniti polupansionima i pansionima konzumiranje hrane je isključivo pogodovanje da se hrana konzumira samo u velikim hotelima i restoranima umjesto obrnuto, da potičete poglavito u ruralnim područjima, poglavito u zaleđima, Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru, Slavoniji, Zagorju, cijelom području RH, da potičemo ljude da iznajmljuju pansione i polupansione i da prodaju svoju hranu, OPG-ove. Na ovaj način vi ljudima ste zavezali ruke. A ovaj paušalni porez je sramota. Da nisam to upozoravao, tada sam kao saborski zastupnik dao amandman ovdje, ja ne pričam za amandman jer je jednostavno nezakonito donesen za paušalni porez za iznajmljivače, nezakonito. Vi ste dali tom 30 dana tijelima jedinica lokalne samouprave da donesu tu odluku a šta ako je gradsko vijeće negdje palo ili općinsko, ako se nije izglasao proračun, u nekome selu, u maloj općini, 750 kn će morati plaćati iznajmljivači, još nema odgovora suda, još nema od Ustavnog suda naravno jer ne rade svoj posao kako bi trebali raditi, trebali bi najprije konzultirati sa Šeksom Vladimirom koji je imenovao tamo, doduše uz pomoć SDP-a i HDZ-a dvotrećinskom većinom. Ovo je udar na male iznajmljivače, na kičmu hrvatskog turizma. Na kičmu hrvatskog turizma. I ministar Capelli jedino šta radi sa njihovim novcem plaća sebi PR. To radi. Odgovorite mi na ova pitanja koja sam postavio, inače ove 2/3 Hrvatske koje su prazne, bit će još praznije. Ostat će jedino kako sam rekao, amebe, vukovi i lisice, ako ih i bude. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i pomoćnice ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo kao što je i sam predlagač rekao, zakon koji je pred nama još jedan u nizu tehničkih zakona kojim se provodi objedinjavanje svih inspekcija u Državni inspektorat i kao takav nije od suštinskog značaja kako za konkurentnost tako i za razvoj hrvatskog turizma. Mi u klubu IDS-a kontinuirano ukazujemo da temi razvoja hrvatskog gospodarstva treba pristupiti iz jedne drugačije, iz jedne šire perspektive kroz raspravu koja će biti usmjerena na ključna pitanja, kakva je danas državna politika u odnosu na hrvatski turizam i kakav turizam želimo sutra. Stanje u turističkom sektoru je takvo da je hrvatski turizam nekonkurentan, to sam već više puta naglašavao i to ponajprije zbog neadekvatne politike Vlade RH koja se niti bavi niti suočava sa ključnim problemima i izazovima i ne poduzima nikakve konkretne mjere. Vlada RH svojom lošom poreznom politikom u sektoru turizma umanjuje konkurentnost našeg turizma u odnosu na druge mediteranske države, poznato je da Hrvatska ima najvišu stopu PDV-a unutar mediteranskog konkurentnog kruga, o štetnosti trenutne porezne politike Vlade u sektoru turizma govori studija analiza utjecaja stope PDV-a na konkurentnost smještaja i ugostiteljstva Hrvatske koja je pokazala kako trenutna stopa PDV-a 25% na ugostiteljstvo, ugrožava investicijski, ugrožava razvojni ciklus turizma ali isto tako indirektno utječe i na slabije plaće unutar sektora turizma. Upravo zbog tih razloga Hrvatska u kojoj je turizam gospodarska grana koja ima izričito značajne efekte na cjelokupno gospodarstvo, mora djelovati po tom pitanju i smanjiti stopu PDV-a ali ne sutra već danas u turizmu jer će se na taj način direktno djelovati na podizanje konkurentnosti. To je što se tiče porezne politike ali postoji i niz drugih primjera koji pokazuju da Vlada ne promišlja dugoročno, da Vlada ne promišlja strateški kada je turizam u pitanju i sada ću navesti samo neke. Nemamo provediv Zakon o turističkom zemljištu koji bi napokon riješio temeljni problem, status nositelja prava vlasništva na turističkom zemljištu, struktura smještajnih kapaciteta je nekonkurentna. Budući da je danas svega 16 do 17% kapaciteta u hotelima i naseljima, što je manji postotak nego što je bio prije 30 g. kada je to bilo oko 23%, nedostaje kvalificirane radne snage, tu iz godine u godinu svjedočimo vatrogasnim mjerama koje daju sve slabije rezultate, država ne uzima u obzir činjenicu da s jedne strane imamo rast potreba za radnom snagom a s druge strane odlazak mladih u inozemstvo, pad nataliteta i starenje populacije. Kada se već govori o objedinjavanju inspekcija u Državni inspektorat, postavio sam, postavljao sam i postavit ću opet pitanje, a što je sa bespravnom gradnjom koja nezaustavljivo i nepovratno uništava prostor, ako već govorimo o turizmu prostor je jedan od naših najvrjednijih resursa. Država tu kontinuirano izbjegava dati potrebne ovlasti općinama i gradovima koje same bolje poznaju stanje na terenu i koje bi sigurno efikasnije sprječavale bespravnu gradnju. Govorio sam i opet postavljam pitanje, a što je sa pitanjem Brexita, sa pitanjem potencijalnih gubitaka dijela gostiju iz Velike Britanije zbog potencijalnih štetnih posljedica izlaska iz EU. Da li smo imali do sada prilike uopće čuti, ima li Vlada tu razrađen konkretan plan s aktivnim mjerama kako bi se barem ublažio mogući pad broja dolaska tih gostiju. Zar nismo naučili lekciju kad je bilo u pitanju uvođenje viznog režima, a tiče se Rusa, Rusa visoke platežne moći, kad smo supstitut zamjene tražili u gostima iz Velike Britanije, ako nismo naučili lekciju volio bih danas od predlagača na tu temu nešto i čuti. Sve su to problemi koji svaki sa svog aspekta negativno utječu na naš turizam, negativno utječu na njegovu konkurentnost, a kao što danas imamo prilike svjedočiti Vlada RH predloži neku tehničku mjeru, umjesto da iznađu sveobuhvatna i dugoročna provediva rješenja. I ako tako budemo nastavili onda će Vlada samu sebe proglasiti tehničkom vladom.
Zahvaljujem kolegi Giovanniu Sponzi na ovoj raspravi. Prije nastavka rasprave pozdravljam učenice i učenike Srednje gospodarske škole iz Križevaca te njihove profesorice i profesore, želim im dobrodošlicu u prostorije u Hrvatskog sabora i ugodan boravak u Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Anton Kliman, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege evo ja ću se zadržati ipak na srži ovoga prijedloga zakona, a to su izmjene i dopune dakle Zakona o ugostiteljstvu i pružanje usluga u turizmu. Evo mogli smo danas čuti na neki način zamijenjene uloge u ovom našem dnevnom redu, dakle ovo sve što smo čuli danas od kolege prije mene moglo je biti u ovoj točci prije iznošenja stavova po klubovima, ipak najmanje se govorilo ovdje o ovom zakonu, mada neke stvari evo konkretno kod kolege Sponze držim da bi trebali razgovarati o njima, ali evo držat ćemo se ipak ovog zakona jer neke stvari u hrvatskom turizmu jesu za raspraviti, ali ja sam siguran da Ministarstvo turizma u suradnji sa drugim resornim ministarstvima i sa samom Vladom RH, kroz Vladu RH vodi o tome računa i da će se oko nekih pitanja sigurno dati, dati rješenja. Kao što sam i naglasio evo ovdje je jedan tehnički zakon ispred nas gdje u pravilu se moraju zamijeniti uloge spomenute dakle inspekcija u prethodnim zakonima gdje smo imali turističku inspekciju u Ministarstvu turizma kroz Zakon o Državnom inspektoratu, ovlasti turističke inspekcije prelaze na turistički inspektorat i po sili, sili riječi, po sili zakona moramo jednostavno promijeniti riječ turistički inspektor sa gospodarski inspektor u samom tekstu zakona i to je srž ove promjene, promjene samih zakona. Međutim, trebalo bi reći nekoliko riječi s obzirom na svoj subjektivitet kao turistička inspekcija prestaje kroz Ministarstvo turizma, nekoliko riječi reći makar o prošloj godini, o poslu koji je turistička inspekcija napravila. Moram reći u poslu koji neke u jednom dijelu je bio kompliciran s obzirom na ovlasti koje je imala turistička inspekcija ili koje još uvijek ima do stupanja na snagu Zakona o Državnom inspektoratu. Na nekim rekao bih nelogičnostima, na nekim smanjenim ovlastima za koje ja osobno smatram dok sam bio ministar da je trebala imati i dovođenja samih turističkih inspektora na terenu u jednoj rekao bih nezavidnoj situaciji. Turistički inspektori su imali zaista jedan sužen djelokrug djelovanja, jer je praktički u neregistriranu djelatnost naši turistički inspektori nisu mogli ulaziti. Recimo primjera radi ako je bio prijavljen netko tko na crno iznajmljuje sobu ili apartman ili kuću za odmor naš turistički inspektor nije mogao ući unutra bez pratnje same carine, mogo je to evidentirati na nekakav proizvoljan način ali prava infekt nije mogao, nije mogao ovaj se učiniti iz razloga toga što nije imao ovlasti za uć u takav, u takav objekat, nego je morao tražiti dakle intervenciju policije i carinske uprave da bi mogli se, da bi se mogli ući u takav objekt i tek onda nastupiti u samom pregledu stanja u tom objektu tko sve boravi, da li ima potrebnu dokumentaciju i odobrenja za obavljanje gospodarske djelatnosti ili nema. Dakle, jedna reko bih situacija u kojoj je naše inspektora dovodila, reko bih skoro pa do ludila, jer znam razgovarao sam sa mnogima od njima, od njih i jednostavno bili su frustrirani sa tom cijelom situacijom. Sada kroz ovu izmjenu zakona gdje će Državni inspektorat imati objedinjene ovlasti, mislim da ćemo stati na kraj takvim pojavnostima i mislim da će sama uloga gospodarskih inspektora biti puno snažnija i gdje će moći stati na kraj puno revnije ovoj sivoj ekonomiji koja se i u velikom dijelu i pogotovo kod privatnih iznajmljivača raširila i rekao bi da je počela biti jedna normalna pojavnost u samom procesu, dakle, davanja usluga, usluga, ugostiteljskih usluga u turizmu, rekao bih da su prošle godine naši turistički inspektori napravili sve zajedno oko 9800 pregleda. Dakle, 8700 pregleda su otprilike, dakle, napravili izvida kod pravnih osoba i oko 1100 kod pružatelja usluga u turizmu. Kod 8000 pregleda nije bilo povrede pravnih propisa, a u 1830 inspektori nadzora su utvrdili prekršaje, dakle, kroz to utvrđivanje prekršaja bilo je 533 podnesena optužna prijedloga, 41 prekršajni nalog, u 10 slučajeva je bilo oduzeto protupravno stečene imovine itd. itd., 1700 manatnih kazni je naplaćeno na mjestu izvršenja prekršaja, turistički inspektori su izdali 625 upravnih rješenja, ima tu još mnogih radnji koji su turistički inspektori izveli na terenu i treba reći da su zaista i sa svojim ograničenim ovlastima napravili jako velik posao i dali jedan veliki doprinos da se sredi tržište pružanja usluga u turizmu, kako i u ugostiteljstvu, tako i u samom turizmu i mislim da im treba ovom prilikom, evo reći i na neki način i hvala i zaželit im još bolju, još bolje efikasnost kroz rad u Državnom inspektoratu, za što mi u klubu HDZ-a držimo da će napraviti se pomak u tom dijelu državne uprave i da će vratiti dignitet samom gospodarskom inspektoru odnosno u ovom slučaju turističkom inspektoru, gdje će moći zaista obavljati posao onako kako mi mislimo da bi trebali obavljati, kako su trebali obavljati do sada, ali evo, desilo se to da se Državni inspektorat ukinuo kada nije trebalo. U svakom slučaju HDZ i klub će podržati ovaj nacrt prijedloga, dakle, u hitnoj proceduri i evo, još jednom na neki način, s obzirom da nismo čuli do sada, zahvaljujemo se svim revnim turističkim inspektorima do sada koji su radili svoj posao. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klimanu. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege, mi smo kao klub naravno podržali spajanje svih inspekcija u Državni inspektorat i tako ćemo podržati i ove izmjene zakona jer u stvari to je samo slijed aktivnosti koje treba provesti, ali želim iskoristiti priliku i ovdje reći još nekoliko stvari vezano za problematiku koja se tiče ugostiteljske djelatnosti, u krajnjem slučaju turističke. Mi imamo inspekcije koje rade po cijeloj RH, naravno da se RH ne može baš jednako gledati u ovom dijelu turističke djelatnosti u kontinentalnom dijelu, posebno onom ruralnijem, da velim tako nerazvijenijem turistički i onom jadranskom dijelu koji je turistički razvijen i stvarno vjerujem da će ovakvo objedinjavanje inspekcija u Državni inspektorat posložiti priču na način da se ne maltretira ljude sa desecima različitih inspekcija u različitom vremenu, nego da će se objediniti takve aktivnosti i da će na neki način inspekcije biti te koje će stvarno ukazivati na nepravilnosti koje se događaju, a ne zatvarati objekte radi sitnih propusta, možda često puta i nenamjernih ili možda proizvedenih čisto jednom nemogućnošću praćenja svih onih zakonskih akata koje mi donosimo. Volio bi se da se ovakve inspekcije mogu provesti u onom drugom dijelu, ne samo u objektima koji pružaju turističke usluge, one ugostiteljske usluge, nego da se možda mogu na neki način vezati na one koji vape za radnom snagom, kažu da nema radne snage, da je problem sa radnom snagom u RH, a onda kada pročitamo po raznim medijima i čujemo svjedočanstva ljudi koji su bili u sezonskom radu da su smješteni na neadekvatan način, da ih se prevarilo možda i za plaće, da im nisu isplaćene plaće koje su obećane, onda se iščuđavamo, znači, morali bi malo u ovom objedinjenom dijelu rada inspekcija vidjeti da se [[Upadica potpredsjednik: Kolega Hrg, ispričavam se, samo malo, kolega Babić, ja bi vas lijepo molio da ne ometate kolegu Hrga dok raspravlja]] ne smeta to meni ništa.
Izvolite, ispričavam se.
Dakle, da se objedine takve aktivnosti i da stvarno dobijemo jednu situaciju gdje će državne institucije u stvari pružati kvalitetnu uslugu i štititi interes države sa ciljem razvoja ove jake, važne gospodarske grane koja je vrlo bitna u RH. Nekako kad sve to skupa gledamo, povezujem to i sa aktivnostima koje se događaju, evo vratit ću se malo na kontinentalni dio onog ugostiteljsko turističkog djelovanja i reći da bi bilo dobro i poželjno da se i tu nađe neka mjera i neko dobro rješenje kako funkcionirati jer danas imamo situacije da u vrijeme kad nije turistička sezona na Jadranu, onda razno razne inspekcije, pa često puta i policija onako dosta rigorozno, moglo bi se čak reći da se poneki puta malo iživljavaju na ugostiteljskim objektima koji su u kontinentalnom dijelu i da često puta se onemogućuje ljudima da zarade neku kunu koja se vrlo teško zarađuje u ovom vremenu u kojem živimo u ugostiteljskom dijelu, znači, u samom kontinentalnom dijelu RH. Znači, kad smo govorili i prije o ovoj grani djelatnosti i o samom ugostiteljstvu koje je naravno temelj turizma, znao sam govoriti da ne smijemo jednako gledati kontinentalni i jadranski dio Hrvatske. Da u kontinentalnom dijelu Hrvatske, moramo stvarno čuvati ono što imamo. I danas, kada također govorimo o inspekcijama i o radu inspektorata u turizmu, onda bi trebalo također vidjeti, da li se i tu može nešto napraviti, da se malo pojačanije kontroliraju oni objekti, koji uvoze jeftinu i često puta hranu upitne kvalitete koja se kasnije nudi turistima, od onih koji nude domaće proizvode. Da li ih baš treba gledati istim povećalom? Da li bi trebali možda imati domaći proizvođači i ljudi koji plasiraju domaće proizvode, ipak malo primjerenijih da velim, odnos, države represivnih institucija, koje tu trebaju djelovati. Evo s tim nekoliko opaski i podršku objedinjavanja svih inspekcija državnog inspektorat sa željom i ciljem da stvarno te inspekcije rade zajedničko i udruženo, da na neki način se povezuju, da ne rade svaki za sebe i da ne dolaze svaki po svojoj liniji da tako kažem, često puta ih maltretirati onih koji se bave tim poslom, nego da to bude jedna, onako udružena aktivnost, s cijelim poboljšanja ove vrste djelatnosti, mi ćemo kao klub podržati ova dva prijedloga zakona.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Sljedeća raspravu ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, pomoćnice ministra, pred nama su objedinjena 2 zakona iz nadležnosti Ministarstva turizma, riječ je izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i riječ je o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu. To su tzv. tehnički zakoni, dakle, zakoni koji ovdje u raspravi ne izazivaju neke druge emocije, nego govorimo zapravo o zakonima, koje je potrebno promijeniti iz jednostavnog razloga, što je donesen Zakon o Državnom inspektoratu i tada je bilo najavljeno, da će trebati negdje 60-tak zakona promijeniti da bi Državni inspektorat mogao funkcionirati i da bi sve te djelatnosti, mogle na taj način biti definirane. Kada imate zakone iz oblasti turizma, onda naravno, da uz meritum, uvijek, kao što su moji prethodnici iskoristili priliku malo govorite o turizmu, no ja bih se pak tu, u glavninu rasprave usredotočila na temu izmjene i dopune. Tema izmjene i dopune, je da inspekcije koje su sada, odnosno, inspektori koji su u Ministarstvu turizma, idu u objedinjeni veliki inspektorat. Kada je bila rasprava o Državnom inspektoratu, nekoliko puta sam napomenula i rekla sljedeće i to ću ponoviti i u ovom trenutku. Dakle, odluka je da bude Državni inspektorat, da sve inspekcije koje su vezane uz gospodarsku idu, tada je bila velika dilema i tada i danas je bilo vezano uz građevinsku inspekcijama li zakon je donesen, na snazi je i mi ćemo Državni inspektorat imati od 1. travnja 2019. g. 1. travanj 2019. g. je za mjesec dana. Danas je 28. veljača. Dakle s prvim 1. travnjem Državni inspektorat treba početi funkcionirati na određenoj lokaciji, inspektori trebaju voziti određene aute, mora se točno znati koliko ih ima, otprilike znati kakav im je raspored, tko gdje ide, koje kompjutere će koristit, to je kolegice i kolege za 31 dan a znamo svi da je to puno manje radnih dana. U ovom trenutku još uvijek nije iz definirano koliko je broj ljudi koji je u Državnom inspektoratu, gdje će oni sjediti, dakle, formalno gdje će biti, koji ljudi iz ministarstava idu, jer ministarstva pokušavaju sada, kroz svoje neke pravilnike, nešto od inspektorat zadržati na nekim drugim poslovima, kada je bila rasprava o inspektoratu, čak smo u tom smislu i dali amandman koji naravno nije bilo prihvaćen, zaključili smo da je premalo vremena i da se ipak uzme neko vrijeme i da se prolongira barem na određeni način. Bilo bi dobro, to možda kolege iz HDZ-a znaju, ali mi drugi ne znamo koji je načelu tog Državnog inspektorata, iz jednostavnog razloga, da se stvori nekakva piramida, nekakav sustav upravljanja, da bi osigurali da se ne traže inspektori kada je riječ o oblasti turizma u Ministarstvu turizma, a da se oni nalaze u inspektoratu. Dakle, ono što moje iskustva koje nije baš tako jako malo govori, apsolutno će se u ovom trenutku, u tom prelaznom periodu, napraviti cirkus, više nećemo znati, tko je gdje, zašto i zbog čega. Ali, za neke stvari se trebate pripremiti. Tada sam iskoristila nešto i rekla sam nemojte nered rješavati drugim neredom. Ja sam bila jedna od onih, bez obzira, vi znate da sam ja dakle, bila u jednoj koalicijskoj … [[Govornik se ne razumije.]] i tada sam upozoravala i činilo mi se da nije dobro kada se iz velikog inspektorata išlo po drugim ministarstvima. Činilo mi se da to nije dobro i to se pokazalo da to nije dobro i da je bilo bolje da je ostalo na njenom mjestu pogotovo … [[Govornik se ne razumije.]] ove gospodarske inspekcije, jer može biti bolja, učinkovitija, jednostavnija je i za one koji prijavljuju, jednostavnija je za one koji moraju postupati po svemu tome. Naravno odluka je bila drugačija, mi kao mlađi koalicijski partneri smo prihvatili tu odluku i tada upozoravali, ja sam u jednoj raspravi koristila ono jesam ti rekla, i ne volim to kada moram nakon 2 ili 3 godine reći jesam rekla. Jednako tako, zaista au ovoj raspravi sam rekla, ljudi moji, dajte se dobro pripremite, mi želimo da nam inspekcija bude ekspeditivna. Kada je riječ o ovoj inspekciji, tu je još osjetljivija situacija, ja sam inače i zaista mislim da uloga inspekcije i inspektora mora biti u onom edukacijskom dijelu, u dijelu gdje je važno da su na terenu. Ono što mi još uvijek vidimo, vidimo posljedicu, vidimo određeno kažnjavanje, kada je riječ o turističkoj inspekciji, apsolutno nisu dobre slike, koji naravno naši susjedi iskoriste. Svi se bore na tom turističkom planu za iste ljude. Naravno, kad u Hrvatskoj inspektor za vrijeme turističke sezone ove van i nekog kazni, prvi koji to objave, objave naši susjedi koji se isto bore za tog gosta pa kaže evo vidite, u Hrvatskoj se odmah gosti su bili potjerani, inspektor je izašao van, kaznio je nekog za 2 kn, to se kod nas ne dešava. Dakle, tu kad je riječ o turističkoj inspekciji zaista treba voditi računa o toj slici koju šaljemo van i tu je uloga inspektora vrlo važna. Dakle, ovaj njegov edukativan karakter, o tome je puno bolje je napraviti i neke radionice i neke okrugle stolove, davati brdo tumačenja vani nego djelovanje kada inspekcija izlazi van i djeluje. Dakle, ono što sam rekla, vrlo je upitan taj 1.4., 1.4. će funkcionirati Državni inspektorat, navodno se kupuje zgrada što sasvim je legitimno i okej. Pitanje je da li će uspjeti do tad to odraditi, pitanje je koliko će to biti ljudi. Ja imam to zaista malo i slušam kolege koji su u pojedinim ministarstvima pa daju, kad trebaju dati i dio i auta i svega pa se onda gleda da… Dakle, svi znamo, svi su krvavi ispod kože, što se tu radi. E sad, kad cijeli postupak radi netko tko na kraju neće biti na čelu te inspekcije, on radi jer tu mora napraviti i štrigulira što je napravio. Netko tko bi bio na čelu koji bi slagao bi radio nešto drugačije, ali to na dušu onih koji su se odlučili to tako napraviti. Kad govorimo o turizmu i kad govorimo uopće o toj temi, moram reći nekoliko stvari o turizmu. Kad je došlo u Hrvatskoj do velike ekspanzije turizma? Tamo 65-e, 66-e, kad je bila izgrađena Jadranska magistrala, kad se je cijela Jugoslavija dakle, Slovenija, Hrvatska, mali onaj dio BiH i Crne Gore odlučili okrenuti prema Europi, odnosno napravljena je magistrala i cijela politika je bila da stranci mogu dolaziti na naš prostor i jedanput je obala postao izvor dodatnih prihoda. Što je, kako je to nastalo? Zapravo zahvaljujući prometnici koja je omogućila da cijeli taj dio bude dobar i prihvatljiv, kao što se sve grane gospodarstva mijenjaju iz dana u dan, mijenja se u realnom vremenom, tako se mijenja i turizam, dakle uopće cijela ta grana se mijenja. Ja sam radila nekakve članke i pisala baš vezano uz planiranje turističkih zona, tad su se, to je kraj 70-ih godina prošlog stoljeća bile najveća ekspanzija izgradnje turističkih zona i hoteli su se, koliki broj kreveta može biti u hotelu se dimenzioniralo prema, računalo se kolika površina ručnika može doći na plažu. Pa ste onda, bio je ručnik određeno 0,5, 0,6 kvadrata, onda ste gledali površinu svih tih ručnika i prema tome koliko ručnika može biti na plaži, toliko je u hotelu moglo biti odnosno za broj korisnika. Danas je to drugačije i mi se tome trebamo prilagoditi. Mi iz Građansko-liberalnog saveza, dakle sam naziv govori da se apsolutno zalažemo za sve moguće vidove i ne možemo imati jednu vrstu, dakle mi moramo imati i hotele, moramo poticati i privatne investicije, moramo poticati i male butik hotele i nije svud sve isto. Možete vidjeti i to u vrlo kratkom roku, Split koji je bio tranzitni grad u kojem su turisti došli jer su tamo s autom se ukrcavali na trajekt i išli na otok se je promijenio. Jednako tako se i mijenja i kontinent. Za sve to zajedno, dakle morate dati određene odgovore i ono što će biti ključno pitanje kad je riječ o turizmu, dva su problema, jedan problem je generalno svi kažu kad nam je turizam 20% BDP-a onda se nalazite u problemu jer ovisite o lijepim danima, ovisite o tome da li je svjetsko ili europsko prvenstvo u nogometu, ovisite o nekakvim drugim stvarima. Obzirom da imate, da se razvijaju sve moguće grane turizma, kulturni turizam, vjerski turizam, avanturizam, dakle oni vam sve potiču sve drugo, pogledajte u Hrvatskoj nešto što je bilo nezamislivo prije 10 godina se razvija i kontinentalni turizam jer jednostavno više ta, taj broj sunčanih dana i to more nije jedino što nudimo i dobro je da nije tako i dolazimo do ključnog problema u turizma, a to je problem radne snage. Već su prošle godine djelatnici iz turizma rekli mi nećemo moći raditi jer nema ljudi koji će raditi. Pri tome, ja ne govorim, ja govorim o onoj bazičnoj radnoj snazi, netko tko će čistiti, netko tko će biti dakle pomoćni radnik u kuhinji, vi ćete čak još dobiti dobrog kuhara jer ćete ga dobro platiti. Pomoćne radne snage. Zaključno, želim reći sljedeće, zaista je teško raspravljati o ovim zakonima koji su vezani uz turizam da se ne dotaknete što to turizam je za Hrvatsku, koji su to benefiti i koji su to problemi. U ovom času je ključni problem, problem radne snage, a što se tiče inspekcije, načelno je dobro da je gospodarska inspekcija na jednom mjestu, ali ono što nije dobro nije dobro to da mi vrlo olako donesemo zakon, ne pripremimo se na adekvatan način, za 30 dana će početi funkcionirati Državni inspektorat. U ovom trenutku nema ni odgovora ni gdje ni koji ljudi ni tko će biti, kakvo je ustrojstvo, što će biti i nama će se zaista desiti da će nam inspekcija, kao što smo i rekli u raspravi, profunkcionirati krajem godine i tu postavlja se još jedno pitanje. Ja se dobro sjećam rasprave kada je bila rasprava kada iz Državnog inspektorata idu pojedine inspekcije u pojedina ministarstva. Tad su kolege iz Ministarstva turizma, a u ministarstvima vam se mijenjaju ministri, mijenjaju se eventualno državni tajnici i pomoćnici, ovo drugo dolje vam ljudi ostaju isti, tvrdili da je baš dobro da inspekcija ide u Ministarstvo turizma jer im je to na određeni način i bolje. Meni se i tad činilo da nije dobro i mislim da gospodarska inspekcija treba biti na jednom mjestu dakle ja pretpostavljam da ovo iskustvo od 3, 4 g. gdje je inspekcija bilo u Ministarstvu turizma se pokazalo da nije baš do kraja dobro, bilo bi zanimljivo znati koliko to inspektora uopće je i možda u nekoj replici na završno izlaganje da pitamo koliko to inspektora ima, da li je sve što se tiče Ministarstva turizma odrađeno i da li zaista će ti inspektori biti na nekom mjestu i moći funkcionirat, to je zapravo ključno pitanje. Mi imamo Zakon o velikom Državnom inspektoratu, promijenit ćemo, vidim da dolaze još zakoni koje treba promijeniti, rečeno je negdje 60 zakona da bi stvorili se sve uvjeti da bi oni mogli raditi ali je pitanje kad će Državni inspektorat profunkcionirati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Anki Mrak Taritaš. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, odmah na početku možda najbolje o odnosu ove Vlade prema turističkom sektoru govori to da danas ovdje nema ni ministra ni zamjenika, prema tome, ovdje sve jasno kad je turizam u pitanju. A jedini cilj ovih predloženih izmjena zakona je taj da Vlada prebaci centar moći i kontrole na jedno mjesto kako bi mogli čim lakše provoditi represivne mjere i harač u ugostiteljstvu i turizmu i to po političkom nalogu. A kad smo kod turizma, ova Vlada se jako voli pohvaliti uspješno turističkom sezonom a da na to nema baš nikakav utjecaj niti je za to imalo zaslužna. Nema nikakvog kratkoročnog plana ali isto tako ni nikakve dugoročne strategije. Dobra sezona nam se jednostavno dogodi zbog tradicije, zbog prirodnih ljepota naše zemlje ali prvenstveno zbog entuzijazma, truda i zalaganja te gostoljubivosti ljudi koji se bave turizmom. I umjesto da raznim olakšicama i poreznim rasterećenjima stimulira razvoj i daljnje jačanje te konkurentnost turizma kao najjače gospodarske grane, ova ga Vlada raznim nametima i poreznim opterećenjima zapravo guši i uništava i to je kompletna istina jer taj isti turizam ima najveći udio u BDP-u. Tako veliki udio zapravo pokazuje i ukazuje na katastrofalno gospodarsko stanje u Hrvatskoj. Oslanjamo se na prihode od turizma koji spašavaju državu od bankrota i to zapravo pokazuje da nešto ne štima sa hrvatskim gospodarstvom. Rast prihoda od turizma sam po sebi je odlična vijest ali ono što je zabrinjavajuće, da čak 1/5 prihoda države, ovisi o jednom jedinom sektoru. Ovisi o tom istom turizmu koji je sklon utjecaju raznih vanjskih faktora koje ne možemo kontrolirati. I generalno, neshvatljiv je odnos ove Vlade prema turizmu. Ova Vlada je napravila 5 velikih udara na vodeći gospodarski sektor. Prvi udar, ukinuta je snižena stopa PDV-a u ugostiteljstvu te smo sada mediteranska zemlja sa najvećom stopom PDV-a u ovom sektoru. Drugi udar, nedavno je povećana i boravišna pristojba za goste u nautičkom turizmu, u određenim slučajevima i 10 puta.
Ispričavam se, samo malo kolega Bernardić. Kolega Maras, ja bi vas lijepo molio, vaš predsjednik govori, nemojte ga ometat u raspravi. Hvala vam lijepo.
Treći udar, povećana je boravišna pristojba za goste u smještajnim objektima 25%. Četvrti udar, donesena je odluka o povećanju paušalnog poreza za male iznajmljivače koji može ići gore do 5 puta. I peti udar, posebno je još na odluku o povećanju paušala, ta isti paušal opterećen s prirezom. Dakle s jedne strane, imam oporavak nama konkurentskih tržišta, Turska, Grčka, Bliski istok a to znači novi pritisak i usporavanje dosadašnjeg rasta hrvatskog turizma. A s druge strane, imamo potpuno nepromišljenu politiku Vlade koja kontinuirano povećava opterećenja u ovom za Hrvatsku iznimno važnom gospodarskom sektoru, valjda po načelu „uzmi tamo gdje još nešto ima“. Danas svjedočimo samo tehničkim i kozmetičkim promjenama zakona umjesto da danas raspravljamo o izmjenama zakona koji bi stvarno imali za cilj pomoći turizmu, to je ono što je najžalosnije. I zato ćemo mi da bi pomogli razvoju tog istog turizma ako ne prije, onda kad treći put preuzmemo odgovornost za Hrvatsku, smanjiti stope PDV-a i to na 13% u ugostiteljstvu i na 10% u smještaju po uzoru na zemlje koje imaju najrazvijeniji turizam u Europi.
Zahvaljujem, kolega Bernardiću na raspravi. Nema više zamjenika u državnoj upravi, sad su državni tajnici i pomoćnici ministra, samo za informaciju. Slijedeći u ime Kluba nezavisnih zastupnika poštovani kolega Mario Habek, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Ministarstva turizma. Pa evo pred nama su dva zakona koje smo objedinili i kao što nam je poznato s obzirom da Državni inspektorat od 1. travnja 2019. g. preuzima poslove inspekcijskih nadzora iz nadležnosti turističke inspekcije Ministarstva turizma, poslove inspekcijskog nadzora, neregistriranog obavljanja ugostiteljske djelatnosti, pružanja ugostiteljskih usluga i usluga u turizmu iz nadležnosti Ministarstva financija, carinske uprave te poslove sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva, kroz izmjenu dvaju zakona, vrši se njihovo usklađivanje sa ... [[Govornik se ne razumije.]] Zakona o Državnom inspektoratu. U oba zakona u cijelom tekstu mijenjaju se odredbe na kojima se navodi turistička inspekcija Ministarstva turizma na način da se umjesto Ministarstva turizma navodi središnje tijelo državne uprave nadležno za inspekcijske poslove odnosno Državni inspektorat. Kada govorimo o Državnom inspektoratu i o inspektorima na terenu, htio bi napomenuti možda nekoliko činjenica kojima svjedočimo često u javnosti a to je prije svega edukacija, često spominjemo da trebamo educirati i ugostiteljske djelatnike i druge turističke djelatnike na način da bude što manje kazni no međutim volio bi isto tako da si inspektorat odnosno inspektori koji umjesto da budu nosioci edukacije na terenu, često posegnu za onom najstrožom kaznom, a to je kažnjavanje odmah iz dokumenta. Naravno da treba poštivati zakone, treba poštivati proceduru, pravilnike i sve ostalo, ali i smatram da bi isto tako bilo dobro da se i inspekcija po neki put educira na koji način može na početku ljude koji stvarno pogriješe, pomoći im na način da ih se educira, da im se pomogne, ovdje ne govorimo o onim velikim prijestupnicima koji se bave lopovlukom i koji štete državnom proračunu, nego govorimo o ljudima koji stvarno mogu u nekim momentima i pogriješiti. Kada gledamo podatke u hrvatskom turizmu sa gospodarske strane, brojke su odlične. Evo, u 2018.g. ostvareno je skoro 20 milijuna dolazaka, preko 100 milijuna noćenja, također u prvih 9 mjeseci u 2018.g. ostvaren je prihod od 9 cijela, preko 9 milijardi EUR-a, na razini godine bit će to negdje oko 11, 12 milijardi EUR-a, to su iznimno velike brojke i za svaku pohvalu. A isto tako, evo kada govorimo o turizmu, a sada je i riječ o ovom Zakonu o turizmu, volio bi možda da spomenem i neke probleme koje postoje na terenu, za koje bi volio, evo da možda Ministarstvo turizma pokuša iznaći nekakve modele kako bi se ti problemi riješili. Mislim da je kontinentalni turizam i dalje na neki način zapostavljen, mislim da trebamo možda više uložiti u razvoj tog kontinentalnog turizma, naravno da se na kontinentu postižu puno manji turistički prihodi nego na moru, ali isto tako moramo biti svjesni toga da se kontinentu mora puno više potruditi u osmišljavanju sadržaja i ponude kojima će naravno privući turiste. Smatram da kontinent ima velikog potencijala razvijati turizam u svih 365 dana u godini, ali naravno, tu su bitne i dodatne pomoći ministarstva. Dat ću primjer, evo Varaždin spada u osmu skupinu jedinica lokalne samouprave prema indeksu razvijenosti i prema Pravilniku o potporama u turističkim zajednicama na turističkim nerazvijenim područjima i ne spada u nerazvijeno područje, te se ne može javiti na javne pozive za dodjelu potpora turističkim zajednicama na turistički nerazvijenim područjima Hrvatske turističke zajednice. Još je bolji primjer grad Ludbreg koji spada u sedmu skupinu jedinica lokalne samouprave prema indeksu razvijenosti i također ne može računati na financijsku potporu HTZ-a za turističke projekte na svom području, osim ako se ne radi o tom događaju. Ima takvih primjera još sigurno u RH, pa smatram evo, ako su već te neke sredine zakinute, te se ne mogu zbog svoje razvijenosti javiti za dobivanje potpora za turistički nerazvijenim područjima, trebalo bi pronaći načina i osigurati modal da se i njih kroz možda neki drugi model podupre, pomogne, budući da oni daju velik doprinos i svoj doprinos u punjenju državnog proračuna, te naravno proračuna HTZ-u. Izvorni prihodi manjih lokalnih turističkih zajednica na kontinentu su neusporedivo manji od onih na moru, mislim da se u nekim situacijama to penje i na 12 puta manji prihod, smatram da evo, lokalnim zajednicama iz toga razloga treba pomoći u razvoju turizma i turistički… [[Govornik se ne razumije]] na kontinentu, znači, nekakav dodatni, mogućnost pomoći svim tim manjim turističkim zajednicama. Također stalno evo potičemo subjekte da čim više novca povlače iz Europskih fondova, a male turističke zajednice, a pogotovo one na kontinentu iako imaju odličnih ideja, ne mogu se prijavljivati na europske natječaje i povlačiti europske novce jer jednostavno nemaju potrebnih 15 do 25% sredstava ovisno o natječaju, znači, onih vlastitih sredstava za sudjelovanje u samom projektu. Ukoliko im lokalna zajednica tu ne uskoči i pomogne, nemaju mogućnost za povlačenje europskog novca. E sad, može li se, moje pitanje, unutar HTZ-a odnosno Ministarstva turizma ustrojiti neki fond koji bi evo lokalnim turističkim zajednicama pomagao povlačenje europskog novca je moje pitanje na koje možda evo postoji i odgovor, postoji možda nekakva želja, volja da se takvo nešto napravi, ideje. Također postoji jedan od problema taj što na područjima na kojima nema ustrojenih turističkih zajednica, poslovni subjekti ne plaćaju turističku članarinu, a turističke zajednice i županije, dužne su voditi računa i u tim područjima gdje nema osnovanih lokalnih turističkih zajednica, stoga smatram da bi bilo puno pravednije da i na tim područjima pravne i fizičke osobe budu obveznici plaćanja članarina, a prihod toga da se dijeli između županijske turističke zajednice i HTZ-a. Evo, to su moja nekakva kratka zapažanja, zapažanja u ime kluba, naravno, slušamo svakodnevno te probleme ljudi s terena i evo ja vas molim da nađete neke modele kako bi se riješili evo ovi problemi o kojima sam govorio. Hvala vam puno.
Zahvaljujem kolegi Habeku i ispričavam se jer sam vas prozvao kao nezavisne, vi ste u ime Kluba HNS-a, još jednom moja isprika. Sada u ime Kluba zastupnika nezavisnih, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, evo pred nama je još jedan zakonski prijedlog koji je malo kasnije dolazi od onog paketa zakona koji smo mijenjali, a vezano je za objedinjavanje u Državnom inspektoratu i eto dolazi krajem veljače i ovdje je kolegica Mrak Taritaš kad je… [[Govornik se ne razumije]] ustvrdila doista u Zakonu o inspektoratu koji je usvojen ovdje u ovom Državnom inspektoratu koji je usvojen u HS, piše da je početak njegovog rada od 1. travnja i zapravo svi zajedno možemo sumnjati da će se to doista dogoditi jer malo je vremena ostalo i istina ovdje su sad predstavnici Ministarstva turizma koji došli su na izmjene ovog zakona iako oni odriču se sad, zapravo iz njihovog, iz resornog ministarstva se izdvaja inspekcija turistička u Državni inspektorat, moglo bi se reći ovako šaljivo ovo na dolazeće korizmeno vrijeme, vi se odričete inspekcije. Dakle, iako se Ministarstvo turizma odriče sad inspekcije, ona odlazi u Državni inspektorat, tu ne prestaje zadaća i uloga Ministarstva turizma da podiže kvalitetu i razinu hrvatskog turizma prije svega zbog konkurentnosti hrvatskog turizma. Ja nemam, kolega iz kad je govorio u ime Kluba HDZ-a govorio o podacima iz 2018. nisam ih mogao naći, možda je moja greška, našao sam neke podatke iz 2017. godine, a koji nam mogu pomoći da neke stvari možda bolje razumijemo. Prema tim podacima imamo 54 turistička inspektora, oni su tad izvršili, u 2017., 10.500 inspekcijskih nadzora, 10.489 točno. Prema podacima koje je iznio kolega iz HDZ-a prošle godine oko 9.000, mislim da je to negdje taj broj, ajmo reć oko 10.000. Što se tiče ugostiteljstva tu je izvršeno 9.682 nadzora, a 807 nadzora se odnosi na poslovanje pružatelja usluga u turizmu. E sad ako idemo na ove, na ova, ove, nadzore iz područja ugostiteljstva onda možemo vidjeti podatak da se 7.277 inspekcijskih nadzora odnosi na ugostiteljske objekte za prehranu, piće i napitke, za usporedbu tu je 276 hotela, 27 kampova, ali zapamtite podatak 7.277 možemo reći ovako kafića, restorana, najveći dio. Iz područja turizma tu su naravno, to je manji broj samih ovoga, samih nadzora. Nije zanemariv podatak da su 1.511 nadzora inspektori obavili po predstavkama i prijavama pravnih i fizičkih osoba institucija, što je 14% od ukupnih nadzora. Od tih prijavljenih, 60% prijava je bilo opravdano. Međutim, kad govorimo o ukupnom broju nadzora 73% nadziranih subjekata i objekata poslovalo je u skladu s propisima. Dakle, najveći dio je sve bilo u redu. I dolazimo onda do naplaćenih kazni, 71 prekršajni nalog u ukupnom iznosu od 143.078 kuna, a naplaćeno je 2.476 kazni u iznosu od 3.881.750 kuna ili sveukupno 4.069.258 kuna. Upamtite još jedanput ovu brojku 4.069.000 kuna. Hrvatski turizam prošle godine oko 12 milijardi EUR-a prihoda, mi ovdje govorimo o 4.069.000 kuna. Najveći prigovor, najveći razlog zašto se građani u RH bune, počevši od ugostitelja, naravno pod pretpostavkom da ne, da u startu ne smatramo da su svi oni kriminalci i svi nastoje državu izvarati. Glavni prigovor je zbog čega tolika represija, što se želi postići, zašto od svih ovih nadzora 7.500 idete u kafiće, ne govorim vi osobno, nego vaši inspektori, oni će sad biti u Državnom inspektoratu, ali vjerujte oni idu u vašem, u vašem resoru zadiru. Još ću jedanput pročitati, možda sam dosadan s ovim, ali želim to pročitati, nije turistički inspektor, riječ je o carinskom inspektoru koji spada u gospodarski, jel. Kaže, u konkretnom slučaju radi se o počinjenju dijela prekršaja iznimne i očite društvene opasnosti kojom se izravno podrijeva stabilnost i temeljni smisao uređenja poreznog sustava s izravno društveno štetnim konzekvencama za stabilnost ukupnog poreznog sustava RH itd. Kao kažnjivo djelo izravno usmjereno na poreznu evaziju širih razmjera, protupravno postupanje s očitim društvenim štetnim značenjem i posljedicama čime se izravno i dubinski potkopava pravni poredak RH, porezni sustav u cjelini, financijska stabilnost cijele države te ugrožava financiranje javnih potreba, a time i funkcioniranje društva u cjelini. To piše u jednom inspekcijskom nadzoru. Ako mi imamo ovakve inspekcijske nadzore, a ljudi kažu, pazite ne zato što mi sad ovdje bi to htjeli posebno naglašavati, ljudi kažu ako nađe im se 50 lipa tamo u kasi i onda dobiju ovakvo rješenje, to nije dobra poruka. Da se vratimo na bit, neka se, neka se inspekcija kako je zamišljeno ići u Državni inspektorat, ali doista bi trebalo voditi računa da od ovakve cifre od 12 milijardi EUR-a prihoda da ne stvaramo sami sebi problem, jer je pitanje je li ovih 4 milijuna kuna naplaćenih kazni bilo u poticaju ili u šteti hrvatskom turizmu. To je pitanje. I samo još evo za kraj, što piše na stranicama Ministarstva turizma, a kad se govorimo o turističkoj inspekciji, koje su to preporuke ili koje su poteškoće? Korištenje neadekvatne baze podataka u ugostiteljskim i turističkim objektima, baza pravnih i fizičkih osoba iz aplikacije e-očevidnik sadržava necjelovite podatke iz obrtnog i sudskog registra koji nisu dostatni za planiranje inspekcijskih nadzora po ugostiteljskim i turističkim objektima, nedostatan broj turističkih inspektora, je li točan broj da ih ima 54, nije, molim vas onda recite koliko, nedostatak proračunskih sredstava u slučaju potrebe za dodatnim operativnim troškovima kod prostorno udaljenih objekata, subjekata inspekcijskog nadzora npr. objekata na udaljenim otocima, nedostatak proračunskih sredstava u slučaju potrebe za dodatnim operativnim troškovima kod prostorno udaljenih objekata, neprepoznavanje potrebe za suradnjom bilo od samostalnog sektora turističke inspekcije ili tijela s kojima je potrebno realizirati suradnju radi ekonomičnosti i racionalizacije provođenja inspekcijskih nadzora. Ne srazmjer broja zaprimljenih zaprimljenih žalbi u odnosu na broj izvršitelja u samostalnom sektoru turističke inspekcije, ne srazmjer broja zaprimljenih tužbi u odnosu na broj izvršitelja turističkih inspektora iz službe nadzora u području ugostiteljstva i turizma, moguće tehničke smetnje ograničenje u radu s informacijskim sustavom e-očevidnik s obzirom na zahtjev, ne srazmjer broja zaprimljenih podnesaka tijela državne uprave i drugih tijela te novinarskih upita u odnosu na broj izvršitelja u službi nadzora, pitanje funkcionalnosti informacijskog sustava e-vizitor, pitanje komplikacija pri prelasku na novi sustav vođena baze podataka o aplikaciji e-očevidnik kao i vremena potrebnog za realizaciju istog itd., neću čitat sve ove naputke. Ono što želim u ime kluba ovdje zaključiti nemamo s tim problema neka se, neka se ovaj zakon tehnički provede, neka odu inspektori u Državni inspektorat, ali tu ne prestaje posao, tu posao počinje i predstavnici Ministarstva turizma ne mogu se sad ograditi i reći sad su naši inspektori u Državnom inspektoratu, prestaje naša odgovornost, hrvatski turizam treba razvijati, treba njegovati, nećemo to napraviti represijom već poticajnim mjerama i zbog toga vas pozivamo i kad govorimo o morskom turizmu, ali i kad govorimo o kontinentalnom turizmu uložite više napora obiđite objekte, vidite u kojim sve uvjetima ljudi rade i s čim se suočavaju jer ovdje kad je hrvatsko poduzetništvo u pitanju gdje god dođete u koju god instituciju uglavnom možete dobiti odgovor što ne smijete, a rijetko gdje možete dobiti odgovor što možete. Najljepša vam hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Prelazimo na pojedinačne rasprave poštovani kolega Stjepan Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice, kolege. Dakle, mislim, mi danas raspravljamo doslovno o dva članka izmjene Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i o pružanju usluga u turizmu koja se odnose na već tol'ko spominjanoj i ... [[Govornik se ne razumije.]] objedinjavanje svih tržišnih inspekcija, svih inspekcija zapravo koje su do sada, bilo ih je 17 u osam Ministarstava. I tada sam govorio, kod tog paketa Zakona pa ću ponoviti i sada, da i ja osobno, a i HNS je da za takav način preustroja, ako to donosi rasterećenje represije, da ako to znači više upozoravanja, više prevencije, a manje kažnjavanja, onda jedno veliko DA, ali u, danas situaciju imamo da izađe na teren kod jednog gospodarskog subjekta šest, sedam inspektora, i oni mu napišu šest kazni, ili pet nebitno, gotovo nek' je svaki drugi nešta vidio i napravio. Sada kada to bude pod jednom kapom, izlazi jedan koji može za sve, odnosno ekipa kako već to bude organizirano, može za bilo koje od područje rada Državnog inspektorata, a na to se odnosi turizam, znači ako odete u ugostiteljske objekte pa nemate možda koš za smeće u WC-u, a za takvo su ljudi dobivali kazne, ili toplo-hladna voda, ogledalo, posebna predprostorija i tako niz nekih stvari, ili posebni ormar za zaposlenike, posebno sanitarije za zaposlenike i tako dalje, nešto se tu kosi sa minimalnim tehničkih uvjetima, odnosno nešto uvjetuju i minimalni tehnički uvjeti, a nešto je onako, uvijek bude banalno, zaboravljeno, netko od zaposlenika nije izvršio svoju dužnost, i eno ugostitelj dobije kaznu. Ja vas pitam dal' bi on trebao onda tog zaposlenika kaznit, oduzet mu sve to od plaće ili možda nije vratio koš za smeće nakon što ga je ispraznio? Zato govorim uvijek prevencija, uvijek upozorenje. Naravno, za one koji su recidivisti, oni koji opetovano kroz jedno, dvije, tri nalaza Inspekcije imaju isti problem i istu nepravilnost, e te treba kazniti, možda još i više nego što je sada. Jer smisao ovoga svega zašto ju radimo je ne da kažnjavamo ljude, onda trebamo sve zatvoriti odmah, nego da imamo što konkurentniju uslugu, što konkurentniji turizam. Da se zna kad se dolazi u Hrvatsku da su nivoi i standardi daleko veći nego negdje drugdje, a budite sigurni tko god je negdje malo putovao, pa uvijek su se, i ja sam zapitao, i u velikim gradovima, i u velikim restoranima, ni pola onih minimalnih tehničkih uvjeta što se kod nas propisuje. Kako to oni rade, jer su oni nešto puno pametniji od nas, kako kod njih se ne mora, kod nas mora? To je drugi možda par rukavica. Ali, smisao ovoga, danas što ovdje imamo je upravo da objedinimo i DA ako ide se u prevenciju, u manje izlazaka, manje stresnih situacija, manje zatvaranja, manje opstruiranja u poslovanju jer kad vam dođe inspektor pa kad svi se moraju oko njega, sve moguće dokumente napraviti, izvješća potpisivati, zapisnike, pa onda očitovanja na te zapisnike, pa eventualno ako je i utvrđeno nešta, a nije dano, možda je upozorenje pa na sud, pa prekršaj, pa tako dalje. A pogotovo kad govorimo o nekim banalnim primjerima, ja vjerujem da ih i nema puno, ali znate kak' je to nepovoljno kad dolazite iz Slavonije, odakle ja, onda tamo imate mali broj stanovnika relativno na, u odnosu na veliki broj inspektora, i onda jednostavno nema toliko subjekata i moraju nešta naći, ljudi moraju, tako im barem kažu, da ne mogu proć' mjeseci da nisu našli ni jednu nepravilnost, i onda se hvataju za sve te sitnice. Ili gdje je Zagreb, ili gdje je neko veliko turističko središte, sigurno nesrazmjeran možda broj inspektora u odnosu na broj stanovnika, ili broj poduzeća odnosno broj subjekata gospodarskih, dovodi to toga da ovdje nije tolika možda izražena represija. Kod mene u Slavoniji nažalost kad govorimo i o poreznoj inspekciji, izuzetno je, jer kod nas je pravilo, samo a pro po inspekcija ako prijaviš povrat preplaćenoga poreza, pretporeza, uvijek ti dolazi u nadzor, nema iznimke. Jedino gdje je tamo ustanovljeno da se radi o određenim obrtima ili određenim uslugama gdje je to ajmo reći normalno, onda tamo shvate nakon tri puta da ne moraju svaki puta dolaziti. Dakle, ovo je nešto što apsolutno treba podržat, i treba dalje nastaviti pratit, i kontrolirat, i vidjet koji su efekti, a efekti moraju biti kvalitetniji, kvalitetnija usluga, manje odnosno veće rasterećenje našim gospodarskim subjektima odnosno poslodavcima ili ugostiteljima, i onima koji pružaju usluge u turizmu, dakle iznajmljivačima i svemu onome, i naravno povećane gospodarske aktivnosti. To mora biti smisao, da sve bude transparentnije, bolje, efikasnije, da donosi više prihoda, da su svi zadovoljni, a da oni koji kontinuirano krše, da se njih itekako sankcionira, pa čak i zatvori, jer to je čisti bezobrazluk, i to je čista nelojalna konkurencija, i tu ne smije biti, mislim, empatije prema bilo kome. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ćuraju. Imamo repliku, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Ćuraj, u ovom vašem izlaganju rekli ste da se zalažete za ovo pripajanje ukoliko to znači DA, e sad, tu je izgleda u vašem izlaganju bio upitnik kao da niste sigurni da li to znači DA ili NE, znači trebali bi prvo znati da li to znači DA, pa onda to objeručke podržati, ovako idete na, na majke mi, ne. Znači, rekli su nam iz Vlade i mi vjerujemo. Znači da li ste vi uvjereni zbilja da to znači DA, ovo šta ste vi rekli, efikasniju priču, ili ste, ili ste još uvijek nesigurni i tek će te vidjeti što će se desiti, a ukoliko ste sigurni da to znači DA, zbog čega ste prije četiri godine bili sigurni upravo suprotno, da te inspekcije treba razdvojiti? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Ćuraj.
... [[Govornik se ne razumije.]] cilj vašeg izlaganja je bio da smo mi lakovjerni pa vjerovali vama, pa sad vjerujemo nekom drugom, ne vidim to tako, da li smo onda pogriješili vjerujući vama, tadašnjim …/nerazumljivo/… partnerima, pa sad opet isto griješimo, kao ono mi smo vas zeznuli, a sad ne vidite da vas oni hoće opet zezat, jel'. Ne, znači ono što je cilj te rasprave je apsolutno, ako se stavi u obrazloženje zakona, odnosno ovog paketa zakona, što su ciljevi i ako ja jasno i glasno kažem da tome, onda znači da mi to podržavamo. Naravno, uvijek moramo imati jednu rezervu. Ja vjerujem da tu njene neće biti ni potrebe, da ti ciljevi možda neće u potpunosti biti ispunjeni. Ali to je na predlagatelju i zato ćemo ga držati. I mi to podržavamo i podržat ćemo, ali s tim da se ti ciljevi moraju ispuniti. Ne tek toliko možda da učimo iz našeg zajedničkog primjera baš tamo je. Zahvaljujem.
Zahvaljujem na odgovoru, kolega Čuraj. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Moram se malo pripremiti jer sam tu radio neke druge poslove. Ono što želim reći o toj temi jest da smo mi kao država gulikože, gulimo ugostitelje i ugostiteljske radnike nepotrebno za sitnice zato što netko nema vješalicu, zato što netko nema papir u wc-u u nekom trenutku, dakle, to je očigledno napravljeno samo zbog toga da bi se popunio proračun. A ne zbog toga da bi se kaznio netko tko stvarno ne radi svoj posao kako treba. Ja imam iskustva, imam u svojoj zgradi ljude koji se bave ugostiteljstvom i svi su vrijedni, pošteni, moralni koliko ja znam i plaćali su takve kazne za neke gluposti za koje je to smiješno jednostavno na takve stvari naplaćivati kazne, zato što ima 10 kuna viška u blagajni, 100 kuna viška u blagajni. Majka 100 kuna. Pa zar mi ne možemo ograničiti te stvari u nekakvu normalu? Zar ne možemo dati najprije opomenu pa onda kažnjavati? Zašto ti inspektori kad dođu u tamo u kontrolu, zašto se oni ponašaju s visine, kao da su došli s nekog oblaka, kao da nisu ljudi iz ovog svijeta? Zašto oni zato što predstavljaju državu misle da su pametniji od tih ljudi koji rade? Dakle, apeliram na vlast prije svega, na HDZ, Vladu RH da promijeni prekršajne odredbe na način da se uvedu opomene, na način da se nekakvi minorni prekršaji ne kažnjavaju, eventualno da se kažnjavaju ako se to ponavlja, da se ljudima omogući da rade normalno, npr. kad bi došli u Konzum ili u nekakvi drugi robni centar, kad bi tamo provjerili kako blagajna izgleda sigurno ne bi štimalo ni kod jednog blagajnika ništa, nemoguće da štima kod onako velikog prometa i nije isto ako netko proda jedan auto dnevno i ako prodaje 1000 kolača ili 1000 alkoholnih pića, bezalkoholnih pića, kava, to nije isto. Znači u takvoj situaciji se može dogoditi problem. Ljudi ostavljaju konobarima bakšiš, to je normalna stvar, ispričavam vam se na turcizmu, ali uobičajen je taj turcizam kod nas. Uobičajeno je da se ostavlja taj bakšiš, uobičajeno je, ne bude uvijek konobar to pravilno stavio sebi u džep, ili negdje sa strane, možda će ostaviti u kasi pa će biti višak. Hajde idemo malo pogledati te prekršajne odredbe, idemo to primijeniti, idemo olakšati ljudima život i nemojmo biti drski i bezobrazni i ponašati se kao da je cijeli svijet naš, a ljudi koji rade, neka plaćaju, tko ih šiša. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Aleksić, ovo o čemu ste vi govorili je upravo ona promjena koja se nalazi u ovom Zakonu o Državnom inspektoratu. Upravo se tamo govori o tom edukativnom dijelu. Dakle, nije bit represivan, nego je bit partner, upoznat, upozoriti, pa čak i educirati, informirati obrtnika, da li poduzetnika jer naprosto mali obrtnici, mali poduzetnici nemaju niti sredstava niti mogućnosti za educiranje i to je slučaj kod da inspektorat treba napraviti. Ista priča je kod porezne uprave. Ove priče da je netko nekoga zatvorio za jednu kunu naprosto ne stoje. Netko je dobio nekoliko opomena prije toga i kad je kao recidivista se stalno ponavlja, onda naprosto idu represivne mjere. Ovo su priče naprosto rekla-kazala, jer svi ti koji su pričali kad je porezna uprava pozvala da dokažu to, nitko se više nije javio.
Zahvaljujem kolega Šuker. Odgovor kolega Aleksić.
Zahvaljujem, nisam rekao da je itko bio zatvoren, otkud to sad, nisam rekao zatvoren, rekao sam da su platili ljudi kazne, ja nisam govorio o zatvaranju uopće, nešto ste krivo čuli, to je prva stvar. A druga stvar, to što je preporučeno da se nešto radi ne znači da je i propisano, dakle, u prekršajnim odredbama treba unaprijed napisati kako se kažnjava, na koji način se kažnjava i zašto se kažnjava. U prekršajnim odredbama nigdje ne piše to o čemu vi govorite. U prekršajnim odredbama piše kazna i doviđenja, a to što je preporuka da netko radi ovako ili ovako, to je sasvim druga priča. Prema tome, to ne drži vodu i potrebno je to puno puno kvalitetnije propisati, napisati konkretno i točno koje su nekakve granice iznad kojih se plaća kazna, ispod kojih se ne plaća, ako se ponavlja, platiti će se itd., itd. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Aleksiću, nemalo je slučajeva u Hrvatskoj gdje se lokali zatvaraju na ovaj način na koji ste vi rekli zbog par kuna, 10, 20, imali smo čitavu seriju napisa tijekom turističke sezone di ljudi jednostavno drhte, znači tu se više ne radi o nekim namjernim prevarama nego se radi o tome da ljudi zbog većeg prometa, zbog prometanja gotovinom nekada i zaborave možda 5 ili 10 kuna maknuti iz kase i onda dolazi inspektori i zatvaraju priču na tjedan dana i na taj način im rade još veću štetu nego da su platili kaznu. Znači nije čak nekad ljudima ni problem platiti kaznu, ali kada im zatvorite lokal napravili ste im ekstra štetu, ne samo njima nego i ljudima koji tamo rade, tako da tu vrstu edukativnog pristupa apsolutno kod vas koji ste dali u svoje izlaganju podržavam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Aleksić.
Hvala. Uvaženi kolega Maras, ma opet kažem, nisam rekao da se zatvaraju, ja znam da se i zatvaraju zbog nekih situacija, ali ja sam govorio konkretno o visokim kaznama zbog toga što netko nema vješalicu, zbog toga što su mu našli da nema papir u wc-u, zbog toga što je imao višak od 100 kuna u blagajni, manjak 100 kuna, ja sam govorio o takvim situacijama i to je nedopustivo mora se ograničit, mora postojat nekakav minimum koji se tolerira i koji se neće tolerirati ako se to ponavlja treći, četvrti put, a ne odmah da se kažnjava zbog neke sitnice, jer kazne su ogromne, za mali i za veći prekršaj od 2.000,00 pa do 30.000,00 kuna kazna na primjer, pa on može napravit, napisat 5.000,00 kuna kazne zato što netko ima sto kuna viška u blagajni, ili manjka u blagajni, o tome sam govorio, to je nedopustivo i to se mora prekinuti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Alkesić. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Nije nazočan. Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Kada govorimo o ovoj temi, treba uzeti u obzir nekoliko aspekata. Jedan je turistički i to je priča koja traje već nekoliko godina, a to je da smo našim ugostiteljima u Republici Hrvatskoj dignuli PDV i na taj način ih stavili u puno nepovoljniji položaj nego što su to bili jučer, i na neki način i što se konkurentnosti tiče prema drugim turističkim destinacijama, ali i što se tiče njihovog poslovanja jer jednostavno cijene su takve kakve jesu i ljudi ne mogu dizati cijene da bi nadoknadili opterećenje od 12% koje im je dala nažalost HDZ-ova Vlada na čelu sa premijerom Andrejom Plenkovićem. I to je činjenica. Ljudi to znaju, ljudi su toga svjesni, ljudi na neki način protiv toga prosvjeduju već nekoliko godina, a mi u ovom trenutku nemamo ništa novo osim najave ministra Gari-ja Cappelli-ja da će 2020. godine se razmisliti i da će se smanjiti PDV u ugostiteljstvu. Koliko? Ne znamo. Na koji način? Ne znamo. Znamo jedino da se radi o izbornoj godini, i da je to najava koju je ministar dao vrlo vjerojatno misleći da će na taj način dobiti poen ili dva tijekom te turističke sezone, neposredno pred izbore. A kada govorimo o milijardama kuna koje su turističkom sektoru na taj način oduzete, ako govorimo o prihodima od turizma koje su premašili debelo već deset, jedanaest milijardi EUR-a, i kada govorimo o tome da je jedan značajan dio toga oporezivan više za 12% nego šta je bio prije tri godine, onda se lagano računicom dolazi do milijarda kuna koje svake godine država uzima turističkom sektoru, ugostiteljstvu, i na taj način ih stavlja u nepovoljniji položaj. I onda se postavlja vrlo jednostavno pitanje zbog čega se to radi, zbog čega se onaj dio koji je Hrvatsku de facto investicijski i gospodarski vukao proteklih nekoliko godina, stavljamo u nepovoljniji položaj? To logički ne može odgovoriti nitko i na to pitanje vjerojatno nitko ne zna odgovor osim ministra Marića, koji na taj način dobiva možda tri, četiri milijarde kuna više godišnje od PDV-a u državni proračun. Sa druge strane, moj stav je da bi upravo suprotno, ne vratiti na 13, nego smanjiti na 10, još da bude konkurentniji i da ih se još više otereti tog troška poreza da jednostavno mogu funkcionirati i biti konkurentni kao i druge zemlje u okruženju. Ono što također treba uzeti u obzir, a govorimo o inspekcijama, sada smo u čitavom nizu aktivnosti kako bi se inspekcije objedinile i stavile pod jednu kapu, jer je evo to tako, valjda zamišljeno i napravljeno da bi se, da bi se omogućilo jednom dužnosniku, i ta akcija traje već o-ho-ho, znači, ta akcija već traje nekoliko mjeseci kako bi jedan dužnosnik, HDZ-ov, dobio premoćno oružje direktno pod patronatom premijera i kako bi se napravila inspekcija koju bi onda on isključivo kontrolirao. Znači, tu sad uopće više ne govorimo, ne govorimo o nekoj efikasnosti, nečem šta je bolje, malo prije smo, malo prije smo slušali gospodina iz HNS-a koji je govorio o tome da je prije četiri godine mislio jedno, ove godine misli drugo, to čak nije ni neko veliko, veliko iznenađenje, njima se desi u pola godine, ma ne u pola, u jedan, dva dana da promijene apsolutno mišljenje kao što je to bio slučaj prilikom, prilikom situacije gdje su od glavnih kritizera Plenkovićeve Vlade postali glavni partneri Plenkovićeve Vlade, znači to se desilo praktično preko noći. Znači imamo situaciju nekonkurentnosti našeg turizma, imamo situacije gdje se štela i namješta za jednu osobu što više ovlasti, i treća situacija ova o kojoj je govorio malo prije i kolega Aleksić, toliko apsurda i nelogičnosti u radu inspekcije se vrlo rijetko može naći kao što se nalazi u radu hrvatskih inspekcijskih službi. Evo, primjerice, čovjek je dobio kaznu nakon šta mu je pozlilo, morao je zatvoriti lokal, otići na hitnu, znači da spasi život, i s obzirom da nije imao sreću da je u tom trenutku naišao inspektor koji je vidio da je lokal zatvoren, napisao mu je kaznu i Prekršajni sud mu je odrezao 5.000,00 kuna. Ništa nije pomoglo ni objašnjenje inspekciji, a nažalost kasnije ni Sudu, jer se Sud drži direktno prijave Inspektorata odnosno inspekcije, i čovjek je platio kaznu koju je platio. Zbog toga šta mu je pozlilo. Zatvorio je lokal, otišao na hitnu i nakon toga još platio 5.000,00 kuna. I o tome je govorio kolega Aleksić, da bi trebalo biti i Zakonom predviđena mogućnost i određenih situacija koje su vanredne, koje nisu, ja bi rekao u nekim uobičajenim dnevnim situacijama, da se uzme u obzir i da se ljudima na taj način ne oduzima kruh, ne kažnjava ih i da im se omogući da normalno rade. Da ne govorim o stotinama pa čak i tisućama ugostitelja koje tijekom sezone zbog par kuna 10, 15, 20 kuna kojima se zatvaraju lokali, gdje ljudi ostaju bez prihoda, ne samo svojih još bi oni to možda i podnijeli, ali ostaju bez prihoda i oni koji rade za njih, gdje tisuće ljudi na taj način nemaju mogućnost da rade posao zbog toga što se 5 ili 10 ili 15 ili 20 kuna nađe viška ili manjka u blagajni u tom, u tom trenutku. Znači, ono šta mi želimo i što bi trebali željeti da se postigne inspekcijom je edukacija ljudi, da ljudi, naravno oni koji varaju, varaju, ali vjerujte mi njih neće opteretiti nikakva kazna. Postoje lokali na hrvatskom Jadranu koji rade bez računa, za ogromne novce, imaju promete dnevne 30, 40, 50 tisuća EUR-a i oni računaju jednom će nam doći tijekom sezone inspektor napravit će mi kaznu, koliko god platio da platio opet sam na dobitku jer neću platiti 25% PDV-a. Tako da sa te strane, sa te strane mi ne postižemo svrhu inspekcije, ne radimo na način na koji bi trebali raditi niti kada se gleda konkurentnost turizma da se ide u rasterećenje porezno, to smo napravili na početku mandata HDZ-a da se digne za 12% PDV i sad je pitanje uopće koliko u 2020. treba spustiti da se taj sav novac vrati. Znači da sad stavite PDV od 0% ne bi mogli vratiti kolko ste za tijekom mandata u 3 godine uzeli turizmu odnosno uzeli ugostiteljima. Tako da je to jednostavno bacanje prašine u oči i konkretno se tu ništa napraviti, ništa napraviti neće, niti se ništa ne radi. I na kraju kada govorimo o ovom zakonu ja, odnosno Klub zastupnika SDP-a tu jednostavno ne vidimo nikakvu korist od zakona koji, koji će, koji će ova Vlada donijeti dok se ove bitne stvari o kojima sam maloprije govorio ne riješe, a najvažnija je stvar konkurentnost našeg turizma i konkurentnost ugostitelja koji su tu konkurentnost zbog HDZ-a izgubili i smiješna je ova priča, to sad moram još jednom spomenuti oko hrane i manjeg PDV-a na hranu, gdje sam objašnjavao prije nekoliko dana da u biti na kraju ugostitelji će imati čak i veći trošak od toga. Znači imat će veći trošak od toga nego, nego što su imali do sada znači iako to pomaže širem spektru građana, ugostitelji tu neće vidjeti nikakvu korist. Tako da evo, gospodo iz ministarstva ja vas pozivam da napravite konkretne mjere da ljudima pomognete, a ne ovako da se kad treba za jednog dužnosnika reorganizira zakon da to odmah napravite, a kad treba pomoć ugostiteljima onda ništa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Replike poštovani kolega Stevo Culej.
Poštovani podpredsjedniče, kolega Maras ja neću o Bjelolasici bilo bi previše i puno puta, ali mene interesira bili ste ministar poduzetništva, rada, bili ste veliki stručnjak u tom sektoru, pa me interesira kako ste podržavali svoju vladu u turizmu pa ste na mjesto tehničkoga direktora u Nacionalnom parku Krka zaposlili od vašega bivšeg predsjednika stranke gospodina Milanovića njegovog bratića koji je začudo 23 godine prije tog zaposlenja bio u vojnoj mirovini bivše JNA. Sa kojim je stručnim perfomansima i sa kvalitetima uspio doći na to mjesto, osim što je bio bratić od gospodina Milanovića. Recite mi otvoreno ovdje svima nama o toj struci.
Zahvaljujem kolega Culej, ja bih vas lijepo molio da replicirate na temu o kojoj je govorio gospodin Maras, a ne o nekim drugim stvarima, al evo budući da sam vas pustio da govorite, kolega Maras odgovor izvolite.
Hvala lijepa, gospodin Culej me svaki put obogati sa nečim novim, zadnji put je bio grad žičara, a sad je Ministarstvo poduzetništva i rada. Znači tu treba dobro paziti kako gospodin Culej vlada materijom, jer on zna ime ministarstva kojeg nitko od nas ovdje ne zna. Znači toliko je duboko u materiji da jednostavno nas koji pratimo ovu Vladu i ministarstva uvijek začudi koliko je ispred nas. Znači on je napravio Ministarstvo poduzetništva i rada … [[Upadica: Ne razumije se.]] ne, ne, nije svaka čast gospodine Culej ja vam se divim, to je divota kako vi uspijete ići korak ispred svih nas ovdje. A sa druge strane vidim da ga žulja JNA vjerojatno je to zbog tenkova iz Slavonskog Broda, ali sa te strane možda da nije tako dobro radio tenkove u Slavonskom Brodu možda bi bilo manje onih koje je Fred Matić izbušio na Trpinjskoj cesti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Maras, slijedeća replika poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, pa ja kolega Maras kao gospodin Culej o nekim stvarima od prošlosti, evo ja se moram složit s vama da doista ne možemo, ne možemo biti zadovoljni sa kažnjavanjem malih, malih ugostitelja, malih poduzetnika i to je kod nas u stvari ustaljena praksa, ali velike ribe se ne diraju. Nažalost to je tako u Hrvatskoj, da li je to službena politika, pa da evo bolje dirati male nego velike ili je to ono, danas u Hrvatskoj moraš u stvari imati, najvažnije ti je da imaš dobrog odvjetnika. Nažalost mali ugostitelji, mali poduzetniki, poduzetnici nemaju dobrog odvjetnika i ne mogu platiti dobrog odvjetnika i ne mogu platiti dobrog odvjetnika koji bi na sudu branio a oni veliki sistemi to si mogu priuštiti. Evo, ispada stvarno u Hrvatskoj nije važno da li si dobar, loš ili griješiš ili ne griješiš, samo je važno da imaš novaca i da možeš platiti odvjetnika. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Prelec, u pravu ste, najslabiji uvijek stradaju a veliki sustavi nažalost prolaze zaštićeni i vrlo rijetko ćete vidjeti inspekciju u nekoj velikoj hotelskoj kući na način na koji ćete vidjeti kada nekom zatvorite lokal gdje radi on i njegova obitelj ili ovaj čovjek kojem je pozlilo pa je nažalost morao završiti na hitnoj a onda mu je inspekcija lupila 5 tisuća kuna. Ali ne slažem se s vama da se velike ribe ne diraju. Čuo sam primjerice ove godine na danima hrvatskog turizma da su se dosta velike ribe dirale, zubaci, brancini, znači i to dobri komadi su se rješavali tako da su, i velike su se ribe kolega Prelec znale u određenim situacijama dirati, nažalost to je obično kada se rade fešte u organizaciji ministarstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Maras. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Maras, ono što definitivno se slažem s vama je ključno to koja je funkcija zapravo Državnog inspektorata, odnosno turističke inspekcije i koja bi trebala biti jer se zaista postavlja pitanje je li nam stalo do toga da ljudi, da poduzetnici rade, da i dalje obavljaju svoju djelatnost ili je zaista stalo do toga da se kažnjavaju. Svakako je potrebno dakle provesti inspekciju i utvrditi da li je došlo do određenih nepravilnosti i ako je i ukoliko je to potrebno onda i odgovarajuće kazne imati. No, zaista i svaka takva jedna provjera mora voditi ka tome ne da se automatski zaustavi rad, da se zaustavi neka proizvodnja usluga već da ona zapravo ima smisao, nastavak djelatnosti, nastavak poduzetništva.
Zahvaljujem kolegici Alfirev, odgovor kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo se o tome i radi, znači treba voditi računa o tome da se ljude ne guši, da ne rade u grču, pogotovo kada se radi o poduzetnicima i obrtnicima koji nemaju namjeru muljati, krasti i neprijavljivati promet, odnosno ne plaćati porez. Nažalost obično to dominira tijekom sezone. Mi smo vidjeli nevjerojatne scene, znači pa ja sam čak osobno svjedočio u situacijama kada su ljudi zatvarali lokale doslovce zbog nekoliko desetaka ili 50 kuna viška u kasi. I kada vidite te načine na koje se hvataju navodno prestupnici a u biti se treba odraditi šihta. Kao da ljudi imaju zadano trebaš naplatiti 210 kazni taj dan i onda dok to ne odradiš nisi slobodan. Znači s te strane moramo voditi računa o ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Pa danas kad govorimo o turističkim inspektorima, prema Prijedlogu zakona o Izmjenama zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i Zakona o izmjenama Zakona o pružanju ugostiteljskih usluga, usluga, turističkih usluga u turizmu. Pridružila bih se stavovima onih kolega koji kažu da je ovo jako dobro, da turistički inspektori konačno budu zajedno sa svim ostalim inspektorima pod kapom Državnog inspektorata i da će to doprinijeti ne samo kvaliteti usluga njihovog rada već i cjelokupnoj kvaliteti usluga u ugostiteljstvu i turizmu. Ono što je posebno važno i što sigurno najviše će veseliti naše građane, male iznajmljivače a time i male obrtnike što ovi zakoni, odnosno predlagatelj Ministarstvo turizma i Vlada RH prvi puta predviđaju da turistički inspektor ne mora odmah kažnjavati kada ulazi u objekt i kada utvrdi određenu nepravilnost ili nedostatak. Posebno ako znamo da ima nedostataka i nepravilnosti koji se odnose na neku zakonsku odredbu koja neće donijeti neku financijsku korist tom našem iznajmljivaču odnosno obrtniku ili time prikratiti nešto državnom proračunu a naravno da se i ne odnosi na odredbu koja može ugroziti život ili zdravlje nekog našeg građanina ili gosta. Tako da ovo je dobro i isticati i da znaju i naši građani, iznajmljivači i obrtnici. A isto tako još jedanput i za ovom govornicom apelirati da to što više i koriste turistički inspektori u nadzor. Turistička 2018. godina je bila godina koju smo završili sa plusom, odnosno noćenjem čak 4% većim nego 2017., 7% većim brojem dolazaka. Međutim, ne treba zaboraviti da je ta brojka bila posebno visoka i veći porast od prosjeka su imali upravo ugostiteljske usluge u domaćinstvu odnosno naši mali iznajmljivači. Kod njih imamo povećanje od 10% kada su u pitanju dolasci i 6% noćenje. 2019. godina u koju smo već zagazili i na veliko se priprema je daleko zahtjevnija posebno na Mediteranu kad znamo da su se i Grčka i Turska već nametnule sa svojim paket aranžmanima iznimno povoljnih cijena. S druge strane mi imamo problem i sa nedostatkom radne snage i moramo biti jako oprezni da nam se 2019. ne bude godina u kojoj možemo bilježiti ili niži porast broja noćenja i dolazaka ili čak da ne ostanemo na razini da ne kažem i nešto gore. S obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske županije moram upozoriti na probleme na terenu rekla bi, neovisno o tome što i koliko radi Ministarstvo turizma ali zbog jedne odredbe u Zakonu u ugostiteljskoj djelatnosti naši mali iznajmljivači ne mogu se registrirati sezonski. Naime, obrt se može registrirati sezonski dok pružanje usluga u domaćinstvu ne može biti kao takvo registrirano sezonski i naši iznajmljivači imaju rješenje o pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu, znači bilo soba ili apartmana za čitavu godinu, to rješenje je temelj za obračun između ostalog i odvoza i zbrinjavanja otpada. Na području grada Šibenika evo za vašu informaciju u tijeku veljače otkazano je 380 rješenja, jako puno. S tom brojkom sigurno neće stati, bojim se da neće svi oni prijaviti to u svibnju, lipnju i tokom ove godine. Naime, s obzirom da na rješenju ne stoji da tu djelatnost odnosno pružanje te usluge obavljaju sezonski oni primaju više cijene odvoza i zbrinjavanja otpada tijekom čitave godine. Iz tih razloga oni su se odlučili na odjavljivanje svog rješenja, kažu da će sve to ponoviti ponovo pred sezonu, mislim da sigurno određena brojka neće dati toliko truda da svaku godinu zimi pred ljeto prijavljuje, svi ti ljudi će sigurno iznajmljivati svoje kapacitete imaju svoje stalne goste buking ili već na koji način oni to rade. Svi ti gosti mogli bi biti primljeni, pružena je usluga na crno i naravno da ćemo onda sve to ovaj smanjiti i broj dolazaka i broj noćenja i u privatnom smještaju ne samo na području Šibensko-kninske županije, nego bojim se da ta brojka i takvi problemi su i u drugim županijama i u drugim brojnim gradskim i prigradskim, posebno prigradskim naseljima, moram spomenuti da vikend naselja imaju posebno tih problema. Još jedna crtica kad govorimo o iznajmljivanju i pružanju usluga tijekom čitave godine kad kategoriziramo neki apartman ili sobu. Nije svejedno ako joj dodjeljujemo 3 zvjezdice, a ona nema grijanje, a mi joj time odobravamo pružanje usluge tijekom čitave godine. Mislim da je tu došlo do nekakvih ili propusta jer svojevremeno je zakon imao odredbu, da je na rješenju trebalo stajati od kog do kog perioda se određena usluga pruža. I onda se znalo ako je apartman koji može i radi cijelu mora imati grijanje i ne znam sve ono drugo što treba u zimskim mjesecima. Sad u ovim zadnjim, zadnjem prijedlogu zakona to je izbačeno, podržava se i dalje znači paušalni obračun poreza, a time i prireza i boravišne pristojbe, to nije sporno, to je u redu da to bude za cijelu godinu. Međutim, imamo na primjer kad je u pitanju Zakon o radu, imamo kategoriju stalnog sezonca jel, sad kako to formulirati to je na ministarstvu, ali vas evo molim, apeliram jer će sigurno biti problema i sigurno će biti daleko manji broj iznajmljivača u tijeku 2019. u odnosu '18. samo zbog ovog problema obračuna odvoza otpada. Znači ništa se nije dogodilo od strane Ministarstva turizma, niti vas, nego jednostavno problem na terenu će dovesti do otkazivanja, pa evo apel Ministarstvu turizma da nešto po tom pitanju naprave. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Branki Juričev-Martinčev. Imamo replike, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa, gospođo Martinčev vi ste rekli u vašoj raspravi, spominjali ste osobe koje iznajmljuju znači sobe, apartmane, zanima me koji je vaš stav po pitanju sada aktualnom, a to je a je moguće da jedinice lokalne samouprave odrede puno veće iznose paušalnog poreza na dohodak po krevetu, koji je do sada bio 300 kuna. Znači to je pušteno na, na volju jedinicama lokalne samouprave, koje mogu višestruko to povećati i zanima me da li je to u smislu, ja bi rekao povećanja konkurentnosti odnosno stimuliranja ljudi da se bave tim poslom i da ulažu u taj posao kada ih opterećujemo 2 do 3 puta više moguće sa porezom na dohodak koje plaćaju po krevetu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, odgovor kolegice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo, kolega Maras mislim da je to izuzetno dobro. Svi govore da se može povećati, a zaboravili ste da se može i smanjiti. Znači gradsko odnosno općinsko vijeće može donijeti odluku da to bude 150 kuna daleko manje nego što je to bilo do sada. Znači ako je to prihod općine odnosno grada onda je u redu da ta općina ili grad određuje koliko će opteretiti svoje građane. Znači brojni gradovi i općine koje su donosile odluku mogle su ići i na ovu minimalnu cijenu, minimalni iznos od 150 kuna.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanoj kolegici Juričev-Martinčev. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, kolegice Martinčević poduzetnicama i ugostiteljima više nije problem inspekcija, inspekcija naravno treba biti i treba je štititi određene ljude u stvari ne štiti već kažnjavati oni koji ne rade po zakonu. Međutim, šta je problem, problem je ugostiteljima radnici, moramo pitati tko će raditi, kako doći do zaposlenika, kako doći do dobrog konobara, dobrog kuhara, dobrog majstora koji će održavati strojeve u turizmu, a tako isto na kopnu. To je jedan problem koji svi mi poduzetnici osjetimo i koji je to najveći problem trenutno u Hrvatskoj. Sve inspekcije su i prije postojale i danas, ali problem radnika i održavanja je eto najveći problem vjerojatno i na Jadranu, a i u kontinentu.
Zahvaljujem odgovor kolegice Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo, kolega Mišić ja sam u svoj raspravi isto iznijela veliki problem i da s time će se suočiti i sezona 2019. godina, međutim ono o čemu treba tu posebno govoriti to su mali obrtnici koji sigurno ne mogu omogućiti ono što mogu velike firme. Velike firme su, već smo čitali, neke osigurali i smještaj i hranu, dali daleko veća primanja, primili ih u radni odnos kao pod, kao stalne sezonce. Oni mogu raditi na edukacijama međutim mali obrtnik se ne može nositi sa tim problemom i oni zaista evo kao što već vidimo i brojke pokazuju da broj djelatnika i zaposlenika kod malih obrtnika i samostalnih djelatnosti je u opadanju.
Zahvaljujem kolegici Juričev Martinčev na odgovoru. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine Glavina, uvažene kolegice i kolege. Ja samo očekujem u ovih 30 minuta u ime kluba da dobijem odgovore koliko još iznajmljivača u RH ne zna koliki će im biti porez. Imate li taj podatak? Jer brojni ne znaju, ja sam u kontaktu svakodnevno s time ljudima, napravljen je pravni kaos kod zakona kakav su donijeli Zakon o porezu na dohodak, to sam rekao i to je jedan od većih problema, to je direktan udar na iznajmljivače jer sve lokalne samouprave koje nisu donijele do 31.1. znači koliki će biti paušal za iznajmljivače biti će 750 kuna paušal. Što znači da je, gdje je bilo 150 kuna da će sad poskupiti za 5 puta. Znači gdje je god pala mogućnost da nije donesena ta odluka ili ne funkcioniranje gradskoga vijeća ili nije gradonačelnik predložio tu odluku. I mi nemamo taj podataka, nas zanima taj podatak koliko još iznajmljivača u RH ne zna koliki će im biti mjesečni porez. Pa da ih vi informirate, ako nije donijela lokalna samouprava da će biti 750 kuna. Imate li vi možda broj jedinica lokalne samouprave a i broj iznajmljivača na tim područjima gdje nije donesena ta odluka pa da možete informirati ljude da temeljem Zakona o porezu na dohodak koji je donesen u 11. mjesecu ovdje, davao sam amandman, da im rečete da je to 750 kuna ... [[Govornik se ne razumije.]] Napravili ste pravni kaos prema onima koji su kičma, to su mali iznajmljivači, pansioni i polupansioni, zabranili ste ljudima mogućnost da ispeku gradele svojim, jedne gradele srdela svojim gostima, da bi pogodovali velikim hotelijerima, tako da ne bi npr. moglo u Imotskoj krajini, odakle je kolega Bačić ili u mom Sinjskom kraju da ako nema, da mora ići u hotele dolje na obalu a ne da koriste u našoj Zagori mogućnost da naši iznajmljivači mogu, to je protuzakonito. Znači to je protuzakonito. Vi ste doveli znači u opasnost, ugrozili ste i domaću proizvodnju koja se mogla razvijati uz turizam i na kontinentalnom dijelu a pogodovali ste znači malim, velikim znači hotelima i velikim ugostiteljskim kućama i ovo je jedan ogroman udar na sve ljude. I zaista evo još ću jednom ponoviti pa vi obrazložite šta ste sve napravili ako nije točno osim što dobar novac odlazi za PR. Neću otvoriti da ne reklamiram koja ali vidim da ministar iskače iz svih, pogledajte, uglavnom reći ću vam, pošaljite ministru, recite mu da mu je dobar PR, samo recite cijenu koliko se ulaže u ovom. Znači što su dobili oni koji 60% naših kapaciteta ... [[Govornik se ne razumije.]] turizma? Dobili su znači poskupljenje turističke pristojbe od ove Vlade, dobili su od ove Vlade zabranu pružanja usluga pansiona i polupansiona, zabranu kod pružanja usluga pansiona i polupansiona da mogu davati hranu. Znači nema više kao što govorim cijelo vrijeme gradela za naše goste, ni to se ne smije. Vlada je iznajmljivačima javno optužila da su nelojalna konkurencija velikim ugostiteljskim i hotelskim kućama, zbog toga hranu ne mogu davati jer su oni kao mali iznajmljivači koji su kičma oni su velika konkurencija. A o paušalnom porezu sam cijelo vrijeme i govorio tako da taj protu zakon koji sam dao, protuustavan zakon i dao sam ga na ucjenu ustavnosti odmah po donošenju, dao sam i požurnice u tri navrata Ustavnome sudu da se zaustavi ovaj pritisak na iznajmljivače i ovaj kaos koji je pravni napravio ministar Marić u porezu na dohodak. Jer zaista, ponoviti ću još jednu rečenicu koju sam rekao i u uvodnom izlaganju u ime kluba, nama više ne trebaju floskule, Hrvatska puna života, samo ne zna se kojega života pa vas ja pitam da li je ovo način kojega života jer što se tiče turizma nakon vas ostati će kao što sam rekao gljive, amebe i vukovi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. U ime predlagatelja državni tajnik gospodin Tonči Glavina. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici. Pa evo, u završnom izlaganju moramo spomenuti neke stvari ovdje koje je potrebno ispraviti i korigirati. Naime, opet izrečeno nam je u ovom, u izlaganju velikog broja zastupnika stavovi i teme koje nisu predmet ovog zakona, dakle nisu predmet ovih zakona, nisu predmet ovih izmjena. Kao što smo u uvodnom izlaganju prezentirali, dakle govorimo o tehničkim izmjenama i prilagodbi ova dva turistička zakona novom Zakonu o Državnom inspektoratu. Međutim, eto iskoristila se prilika da se neke druge teme otvore. Pa evo jako je bitno da objasnimo neke stvari u kontekstu ova dva zakona a koje su bile izrečeni danas kako ne bi zbunjivali našu javnost i kako bi baratali točnim informacijama. Vezano za, čak ste spomenuli Zakon o iznajmljivačima, Zakon o porezu na iznajmljivače i tome slično, to je elementarno nepoznavanje materije i govorimo o nečemu što ne zovemo pravim imenom i ne smještamo u pravu kategoriju. Dakle govorimo, ako govorimo o oporezivanju privatnih iznajmljivača, govorimo o Zakonu o porezu na dohodak što vi jako dobro znate da nije u nadležnosti Ministarstva turizma nego isključivo u nadležnosti Ministarstva financija, dakle govorimo opet o još jednom Zakonu o porezu na dohodak. Ali i u tom zakonu koji je u nadležnosti Ministarstva financija napravljena je jedna stvar i jedna stvar na koju smo jako ponosni, na jednu stvar na koju mi također protežiramo na nivou zakonodavstva u turizmu a to je decentralizacija. Zašto decentralizacija je dobra i zašto smatramo da je treba provoditi konkretno i zašto je turizam spreman za decentralizaciju? Zato što u novom preustroju i novom zakonodavstvu i novog načinu kako želimo upravljati hrvatskim turizmom i sustavno turističkih zajednica, želimo stvarati konkurentne destinacije, želimo razvijati destinacijski menadžment i želimo našim destinacijama ponudit mogućnost ne samo da upravljaju sa marketingom i brendiranjem svoje destinacije, nego da imaju značajan udio u donošenju svih odluka po pitanju njihove destinacije i da na taj način mogu vrlo konkretnije i bolje ponuditi i prezentirati sebe u svijetu, tako da kad izlazimo na vanjska tržišta da ne govorimo samo o jednom brendu RH kao jedne destinacije, nego da unutar tog brenda jačamo brend naših, dakle, individualnih destinacija, a one će to moć postići ako imaju sve više alata za to postizanje i što je još jednako bitno i puno bitnije da imaju više sredstava jer u modelu zakona koji provodimo govorimo o značajnoj decentralizaciji odluka i obaveza, ali isto tako o značajnoj decentralizaciji sredstava. I konkretno ako govorimo o slučaju porezu na dohodak, paušalu, kao što je uvažena zastupnica već spomenula ranije, dakle, govorimo o tome, o minimumu i maksimumu, govorimo o minimumu i maksimumu i govorimo, dakle, od 150 do 1.500,00 kn. Dakle, jako je bitno naglasiti i ako pogledate sada informacije koje su vam dostupne, dakle, iz sredstva javnih priopćavanja posljednjih nekoliko mjeseci, vidjet ćete da u velikoj većini svih naših destinacija, dakle, ovaj udio poreza na dohodak koji plaćaju iznajmljivači nije rastao, ostao je približno isti i u nekim manjim sredinama je narastao, al u jednom većem broju slučajeva se čak smanjio, tako da je to jako dobro, ali ono što je jako dobro u cijeloj toj priči je što njima dopuštamo, dakle, destinacije same, gradovi i općine same odlučuju o tome koliko udio određenog tipa smještaja žele imati i ako već to je njihov 100%-tni prihod odnosno cjelokupni prihod na nivou grada i županije, onda je i vrlo logično i prirodno da oni odlučuju i koliki će bit taj iznos, tako da mislim da je jako dobro da smo to stavili da o tome razgovaramo i jako je dobro da ćemo sada s obzirom da na iskustvo koje imamo u ovoj godini, isto tako svi gradovi i općine će puno adekvatnije voditi računa o tome i da unaprijed ne, van ovih zakonskih rokova, nego puno prije tih zakonskih rokova, donose odluke, naravno i u turizmu se sve generira i nekakva politika barem prodajna što se tiče cijena je svega definirana otprilike godinu dana unaprijed. Zato nam je ta decentralizacija jako bitna, ali osim samog tog programa decentralizacije, evo konkretno spomenuli ste da dovodite u pitanje privatne iznajmljivače i njihov broj i programe, pa evo mogu vam se referirati i na jučerašnje predstavljanje mikro kreditiranje privatnog smještaja koje radimo, dakle, u suradnji sa HABOR-om i poslovnim bankama u kojem po prvi put naši privatni iznajmljivači imaju programe mikro kreditiranja u kojem imaju vrlo konkurentne, dakle, uvjete, u kojem imaju godinu dana počeka i ta sredstva će se koristiti i moraju se namjenski koristiti za podizanje kvalitete, a podizanje kvalitete koje nije ograničeno u bilo kojem smjeru, nego podizanje kvalitete na svim razinama, dakle, da li da govorimo o nekakvim infrastrukturnim stvarima ili nekakvim stvarima manjeg zahvata, ali u svakom slučaju, program koji je vrlo jasno usmjeren u onome što želimo, a vjerujem da se svi u tome slažemo, dakle, da podižemo kvalitetu smještajne ponude privatnog smještaja, da podižemo nivo njihovog sadržaja, da samim time generiramo veće cijene, veće prodajne cijene i naravno, njihovu konkurentnost na tržištu, što nam je izrazito bitno jer konkurentnost privatnog smještaja u RH je isto tako konkurentnost cijelog hrvatskog turizma, tako da u tom slučaju mislim da nam je ta decentralizacija izrazito bitna. Također, evo upravo završen natječaj za konkurentnost turističkog gospodarstva, dakle, to je jedan fond od 25 milijuna kuna kojeg Ministarstvo turizma već više godina provodi, a u tom paketu, između ostaloga, jedna posebna mjera je napravljena za OPG-ove. Dakle, govorimo za obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja se bave turizmom, upravo govorimo na onim područjima koji su danas spomenuti ovdje u vašim izlaganjima, dakle, govorimo o onima koji se mogu prijaviti na vrlo, vrlo jasne i konkretne mjere ministarstva, bespovratna sredstva upravo za podizanje kvalitete i za podizanje svih onih usluga koje su danas ovdje spomenute, dakle, vrlo jasni programi za privatne iznajmljivače, vrlo jasni programi za obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja se upravo provode. Nadalje, što se tiče samog zakona, jednog i drugog o kojem raspravljamo danas, dakle, i ponašanju našeg inspektora. Dakle, mi smo prije nekih otprilike 6 mjeseci bili ovdje u HS i prezentirali smo izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti gdje smo uveli jednu veliku novinu, a vezano je za ponašanje naših turističkih inspektora, a govorimo o načelu portuniteta. I to načelo portuniteta kaže da naši inspektori, dakle, kada dolaze u svoje nadzore moraju djelovati u načelu, dakle, upozoravanja i konzultiranja naših pružatelja usluga. Dakle, ako govorimo o manjim prijestupima i manjim prekršajima, ne može ić kažnjavanje, ne može ić naplaćivanje kazne, nego su dužni upozoriti i dat prikladan rok ugostitelju, dakle, pružatelju ugostiteljske usluge ili turističke usluge, prikladan rok da se ti nedostaci korigiraju i ispune i sukladno tome, dakle, jedino ukoliko se ti nedostaci i manji prijestupi ne korigiraju, onda u tom slučaju ide kažnjavanje, a evo po statistici koju je zastupnik Kliman, evo danas iznio ovdje u svom izlaganju, vidite otprilike da u statistici od 2018.g. preko 80% svih, dakle, inspekcijskih nadzora nije bilo kažnjavanja i nije bilo prekršajnih odredbi preko 80%, dakle, negdje otprilike 19% slučajeva je bilo kažnjavanje, što opet ide, vrlo jasno govori i ukazuje na tome da naši inspektori u najvećem dijelu upravo tako i djeluju u savjetodavnoj ulozi i ulozi nekoga čime je cilj da se popravi i podigne kvaliteta ugostiteljske usluge, a ne nužno da je cilj kažnjavanje i taj oportunitet kao takav je isto tako unesen u Zakon o državnom inspektoratu, dakle, ne samo turistička inspekcija, ne samo ugostitelji, ugostiteljska djelatnost i turistička djelatnost, nego sve ono što je obuhvaćeno, dakle, nadzorom, Zakon o državnom inspektoratu, upravo će se ići raditi po tom načelu, načelu oportuniteta. I to neka bude savršeno jasno dakle da ovo ministarstvo i ova Vlada u poduzetništvu i gospodarstvu vidi svoje partnere. I ovo su jedne temeljne izmjene načina ponašanja u tom smjeru gdje šaljemo vrlo jasne signale da želimo da ta tijela, dakle inspekcijska tijela budu partner, budu savjetodavna služba, da da pomognu, da nam cilj bude kvalitetna usluga, da nam cilj bude podizanje kvalitete i standarda a ne puko kažnjavanje. I u tom dijelu taj oportunitet nam je jako bitan. Tako da molim ne samo da ta informacija se treba ponavljati i ponavljati i ponavljati kako bi naši pružatelji usluga itekako znali koja su njihova prava i što očekivati. A evo i po ponašanju naših inspektora u proteklih godinu dana to samo najbolje po sebi i govori. Što se tiče kontinentalnog turizma i komentara koje smo imali i po pitanju, odnosno i upita i pitanja po pitanju kontinentalnog turizma, evo upoznati ste da mi trenutno provodimo jednu cjelovitu reformu turističkog sustava i u toj reformi kontinentalni turizam, ruralni turizam, dakle ruralno područje i kontinent imaju značajnu ulogu i da se pristupa na jedan skroz drugačiji način i biti će veliki dobitnici ovih cjelokupnih promjena koje se događaju. Ali osim toga dijela koji provodimo kroz samo zakonodavstvo mi smo u proteklih, dakle godinu i pol dana već vrlo jasno napravili neke konkretne mjere na kontinentu koje već itekako daju rezultate, imamo aktivnosti za ovu godinu planirane. I ako uzmete za primjer recimo Slavoniju koja ide, dakle 5 slavonskih županija, dakle Slavonija, kao brendiranje Slavonije kao jedne turističke destinacije, dakle sufinancirano dakle od strane HTZ-a, Ministarstva turizma, u jedno pozicioniranje Slavonije kao jedinstvene turističke regije i upravo zbog tog njihovog udruženog načina djelovanja koji je inače temelj ovih naših budućih zakona dakle koji će uskoro biti ovdje, upravo značajna financijska sredstva za takav nastup. Osim samog tog dijela u izmjenama dakle u kompletnu promjenu u načinu prihoda, izvornih prihoda, dakle govorimo o turističkoj pristojbi i govorimo o turističkoj članarini značajne nove prihode zbog drugačije raspodjele načina koeficijenata i tome slično. Dakle novi prihodi, govorimo o značajnom povećanju samih izvornih prihoda na kontinentu, dakle i u ruralnim područjima. I isto tako ono što je već najavljeno, s čime ste jako dobro upoznati a to je da će nam Slavonija ove godine biti i domaćin dana hrvatskog turizma koja će biti jedna manifestacija koja će trajati duže nego inače u kojoj ćemo osim samih prezentiranja Slavonije unutar Hrvatske i na način kako se uvijek prezentiraju dani hrvatskog turizma imati jedan značajan, značajnu kampanju sa stranim medijima, stranim novinarima koji će biti prisutni tu, koji će isto tako doživjeti tu Slavoniju ne samo kao dobru turističku destinaciju za posebne oblike turizma nego kao izvrsnu turističku destinaciju, između ostaloga za sve oblike turizma. I to je nešto što se događa upravo i to je nešto što se događa ove godine. A također vezano za ovo pitanje za sufinanciranje programa i projekata EU, dakle u ovom novom, izmjenu paketa turističkih zakona dakle smo stavili jednu novu mogućnost u Zakonu o turističkoj pristojbi a to je da će se dakle izvan redovnih zadaća jedan poseban dio postotak budžeta, dakle prihoda turističkih zajednica moći koristiti upravo kao dio njihovog sufinanciranja projekata koji su napravljeni na razini EU fondova. Dakle to je jedna velika novina koju uvodimo. I od, kad ti zakoni stupe na snagu, svi oni koji su budu radili projekte, pisali projekte a to je cilj, dakle cilj je da povećavamo ukupne prihode i cilj je da te prihode značajno ponovo vraćamo nazad unutar sustava imati će i taj Fond za sufinanciranje projekata EU. Nadalje, što se tiče moram ovdje odgovoriti i žao mi je šta kolege i uvaženi zastupnici iz kluba IDS-a nisu prisutni, zato što je spomenuto je ovdje i Zakon o turističkom zemljištu u kontekstu ove regulacije zakonodavne. Pa još jedan put da ponovimo dakle da je Ministarstvo turizma i ova Vlada u manje u dvije godine promijenila 5 zakona ... [[Govornik se ne razumije.]] u postupku promjena 5 zakona dakle iz nadležnosti turizma i jedan dakle dodatni zakon koji nije direktno u našoj nadležnosti već je u nadležnosti Ministarstva državne imovine je 6.-ti zakon, dakle Zakon o turističkom zemljištu ili neizgrađenom građevinskom zemljištu. I moram reći da sam razočaran komentarom kolega s obzirom da su oni imali cijeli mandat, njihova Vlada je imala cijeli mandat, imali su svog ministra kada su mogli bilo koji tekst zakona mijenjati i promijeniti uključujući i Zakon o državnoj imovini, Zakon o turističkom zemljištu pa nisu, pa evo to radimo mi sada. Taj zakon je, će biti, dakle taj zakon je u najavi zakonodavnih aktivnosti i biti će donesen u mandatu ove Vlade zajedno sa cijelim paketom ovih turističkih zakona i to je najbolji i najkonkretniji odgovor što radimo, kako radimo i na koji način radimo. A po pitanju porezne politike u turizmu o kojoj također smo imali ovdje komentara i određenih prijedloga, ja ću samo spomenuti to da ova Vlada i ovo ministarstvo dakle po pitanju turističke politike radi vrlo aktivno a na razini Vlade RH u tri kruga porezne reforme ova Vlada rasteretila je gospodarstvo za 6,3 milijarde kuna uz najave daljnjih promjena i to je jedan sustavan, konkretan, vrlo jasan pristup poreznoj politici, to je nešto što je napravila ova Vlada, nije napravio nitko drugi. I ova Vlada će biti prva Vlada koja će i opću stopu PDV-a spustiti sukladno najavama koji su napravljeni. A naravno da cijela ta porezna politika koja ima itekako naravno u najvećem dijelu utjecaj i na turistički sektor će imati itekako benefite jer hrvatski turizam je najkonkurentniji ili jedan od najkonkurentnijih poslovnih aktivnosti dakle u hrvatskom gospodarstvu, raste po stopama iznad prosjeka cijele Europe i Mediterana ne samo pod dolascima i noćenjima nego i po prihodima. I to su podaci koji nisu naša interpretacija nego su podaci koji su i prepoznati. Isto tako kao što je prepoznato od strane Europske komisije, evo i jučer je objavljeno da hrvatska Vlada je napravila značajne korake u strukturnim reformama. Sukladno tome zahvaljujem svima na vašim komentarima, zahvaljujem na prijedlozima koje ćemo razmotriti. Pitanje vezano za sezonske, za paušaliste i sezonske obrte i nadam se, i radujem se budućoj raspravi na ovim temama i paketa turističkih zakona koji uskoro dolazi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku Glavini. Replika poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Tajniče Glavina, znamo mi to da je ovo usklađivanje Zakona sa Lex Andrija Mikulićom, sa ovi, sa inspektoratom i to je poznato, o tome ne tribamo raspravljati, međutim vi kažete da ja ne znam da je ovo bio Zakon poreza na dohodak za iznajmljivače, pa ja sam isti taj dan otišao na Ustavni sud gdje su stručnjaci baš zamoljeni od iznajmljivača napisali, dali da dam na ocjenu ustavnosti ovoga Zakona o porezu na dohodak. Al' naravno, vi ste najpametniji, vi ste, dao sam amandman koji nije prihvaćen, al' niste vi odgovorili na ključno pitanje, Vi, Vlada koja je poskupila turističke pristojbe, koja je zabranila pružanje usluga pansionima i polupansionima da mogu spremati, hranu davati, nema više gradela, to je ona stara priča koju niste niti spomenuli. Vlada je, znači iznajmljivače ste optužili da nose štetu velikim korporacijama, na ni jedno pitanje niste odgovorili, i koliko sad iznajmljivača ne zna kol'ki im je porez, kol'ko lokalnih samouprava nije donilo Odluku, to sam vas pitao.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor državni tajnik Glavina. Izvolite.
Dakle, te teze i konstatacije koje ste sad izjavili, jednostavno ne stoje, i opetovano i po svim našim, ne samo nastupima javnim, nego u svim našim programima koje provodimo, evo konkretno navodim dva programa koja sam vam već ranije spomenuo, dakle, vrlo jasno dajemo doznaka da nam je taj dio i taj segment turističke ponude izrazito, izrazito bitan, izrazito važan, i da jako puno na njemu radimo. Što se tiče koliki porez oni imaju, budite uvjereni da privatni iznajmljivači kojim je to samo jedan od dijelova njihovog bitnog dijela funkcioniranja, jako dobro znaju koje Odluke donosi njihova općinska i gradska vijeća, jer ta Odluka je na njihovim gradskim i općinskim vijećima, tako je, ne na nikom drugom. Dakle, oni jako dobro znaju kol'ko je, i jako dobro sudjeluju, nemojte zaboraviti da privatni iznajmljivači sudjeluju u turističkim vijećima u svim turističkim mjestima s obzirom da je tako napravljen i Zakon, i model, sudjeluju i oni su sastavni dio tih Odluka koji oni donose, sastavni dio Odluka.
Zahvaljujem kolegi Glavini na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku Ministarstva turizma, gospodinu Tončiju Glavini i pomoćnici ministra turizma Moniki Udovičić na obrazloženjima i na odgovorima. Glasovat ćemo o ovim točkama kad se za to steknu uvjeti. Još jednom vas poštovane kolegice i kolege podsjećam na e-mail koji ste dobili svi u svoje pretince, da će se rad na sjednici Sabora u petak odnosno sutra, odvijati po sljedećem rasporedu: u 9,30 počinjemo sa izjašnjavanjem o amandmanima, u 11,00 sati će biti glasovanje, nakon glasovanja će biti iznošenje stajališta Klubova zastupnika slobodni govori, nakon slobodnih govora raspravit ćemo najavljene točke dnevnog reda i to Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2017. godinu, te prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o deviznom poslovanju, P.Z. broj 355. Zahvaljujem vam i želim vam ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 16,08 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 571., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 23 suzdržana i 10 protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti.