Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! У церемонії відкриття сьомої сесії Верховної Ради України бере участь Президент України Віктор Федорович Янукович. Прошу привітати Президента України [[Оплески]]. Присутні Прем’єр-міністр Микола Янович Азаров та члени уряду, прошу вітати [[Оплески]]. Голова та судді Конституційного Суду України, голова Верховного Суду України, голова Вищого господарського суду України, голова Вищого адміністративного суду України, голова Національного банку України, голова Рахункової палати, Уповноважений з прав людини, Генеральний прокурор України, голова Фонду державного майна України, голова Антимонопольного комітету України, голова Вищої ради юстиції, глави дипломатичних представництв іноземних держав, інші офіційні особи. Шановні народні депутати, в Україні з офіційним візитом перебуває делегація сейму Литовської Республіки на чолі з головою сейму пані Іреною Дягутєнє. Прошу привітати нашу колегу [[Оплески]]. Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:43]] Зареєструвалися у сесійній залі 399 народних депутатів. Відповідно до статті 83 Конституції України сьому сесії Верховної Ради України шостого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України, до виступу запрошується Президент України Віктор Федорович Янукович.
Шановні народні депутати, шановні запрошені, шановні гості! Починається новий політичний сезон, починається нова сесія Верховної Ради. Які виклики є перед нашою країною? Ми на ці виклики повинні дати відповідь. Перш за все одне з головних питань – це питання боротьби з економічною кризою, з кризою, яка вже більше ніж два роки вирує в світі. Україна в 2010 році показує за перше півріччя зростання внутрішнього валового продукту більше шести відсотків. Зросле виробництво більше 11 відсотків, але це тільки перші ознаки відновлення економіки і, безумовно, це не може заспокоювати сьогодні нас з вами, тому що багато треба зробити для того, щоб створити всі умови, щоб економіка рухалась. А це перше за все – реформи. Реформи, які практично сьогодні вже розпочалися. Створений механізм реалізації реформ в країні, який потребує певних змін до законодавства і прийняття необхідних нових законопроектів. Шановні колеги, ми з вами започаткували початок судової реформи. Прийнятий Закон про судоустрій і статус суддів. Сьогодні, фактично, він починає вже реалізовуватися. Сьогодні країна готується до визначального для країни з’їзду суддів, який обере вперше в історії України фактично всі органи суддівського самоврядування. Дуже важливою складовою нашої з вами спільної роботи є підняття рівня життя людей. Я розумію, що ми з вами не зробимо це дуже швидко. Але з року в рік, піднімаючи рівень економіки, ми повинні піднімати рівень життя. Тобто доходи наших громадян, середню заробітну плату і так далі. Ця робота також потребує злагодженої роботи уряду, Верховної Ради і Президента. І ми з вами зобов’язані крок за кроком піднімати рівень життя людей, і ми будемо це робити. Шановні колеги, я також хотів би, звертаючись до народних депутатів, сказати, що для мене не має значення чи опозиція, чи коаліція – депутати всі рівні. Я з повагою до вас відношусь до всіх. І хотів би, щоб ми з вами спільно будували майбутнє нашої країни. Я хотів би, щоб в цій залі завжди був розум, який би переважав емоції і політичні пристрасті. Я готовий зробити все заради того, щоб Верховна Рада прийняла доленосні для країни рішення. Перш за все, ці рішення повинні навести в країні порядок, щоб у країні панував закон, повага до закону і верховенство права, які б захищали кожну людину. Врешті-решт ми з вами всі однакові, і сьогодні люди чекають, що Верховна Рада зробить все необхідне для того, щоб в регіонах країни люди мали можливість спокійно працювати, щоб збільшилась кількість робочих місць, щоб не було того політиканства, яке робить людей ворогами між собою. Напередодні місцеві вибори – 31 жовтня. Я як ніхто зацікавлений у тому, щоб вони пройшли прозоро і чесно. І я вважаю, якщо ми це з вами спільно зробимо, ми зробимо спільно черговий крок по розбудові демократичної держави, яка буде в подальшому розвиватися і яку будуть поважати в світі. Сьогодні світ змінюється на очах. Ми з вами добре знаємо, що 20 років в країні були непрості важкі роки, але ми з вами прожили спільно в мирі. І дай Боже, щоб ми і далі жили. Наступний рік – 20-річчя незалежності нашої держави. Треба, щоб він відзначився як роком єднання нашої країни, щоб наші кроки були спрямовані на те, що український народ живе спільно під єдиним дахом сильної країни, якою ми будемо пишатися. Шановні колеги, я бажаю, щоб у цій залі завжди було здорове змагання і перемагав здоровий глузд. Бажаю Верховній Раді успіхів і всім нам злагодженої роботи. Дякую.
Слово має Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров.
Шановний Вікторе Федоровичу! Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Вітаю вас з відкриттям сьомої сесії Верховної Ради України. На цю сесію покладено відповідальну місію законодавчого забезпечення програми системних реформ, але так звана опозиція знову починає спроби дестабілізувати ситуацію в країні. Її лідери, які ще не встигли обтрусити пісок найдорожчих курортів Сардинії, вже безоглядно взялися захищати нібито зубожілий народ України. Їм ніхто не заважає, тим більше, що за роки при владі, вони наколядували собі достатній фінансовий ресурс і для дорогого відпочинку, і для політичного піару, чого не скажеш про країну, яку вони залишили банкрутом. Вчорашня казна не тільки. вчорашня влада не тільки залишила пусту казну, але обтяжила громадян, платників податків, астрономічними боргами. Тільки в березні нашому уряду довелося сплатити шість мільярдів гривень боргів Тимошенко, країна не мала бюджету, Міжнародний валютний фонд припинив співробітництво з нашою країною, держава мала найневигідніший в своїй історії контракт з постачання газу. Ціна газу вже в першому кварталі поточного року становила 330 доларів за тисячу кубічних метрів і щокварталу збільшувалась. Держрезерв також був не просто пустий, але і обтяжений боргами. Система управління державою була повністю зруйнована і наскрізь вражена корупцією. Ось що вони залишили в країні. І що вони пропонують зараз? Мораторії, популістські рішення, які спрямовують країну в безвихідь. На що розрахунок? Що у людей коротка пам’ять і що вони встигли забути, як Тимошенко запевняла, що підвищення пенсій і заробітних плат – це фінансовий тероризм і ядерна бомба під стабільність держави. Спроби опозиції, в основі яких лицемірство, брехня і обман народу, приречені на провал. Економіка країни поступово відновлюється, відроджується будівництво, встановлено стабільність державних фінансів. Уряд має 1,6 мільярдів доларів США на валютних рахунках, більше 13 мільярдів гривень на гривневих рахунках. Це надійна основа для стабільного фінансування бюджетних видатків і планування масштабних реформ в країні. Ми відновили фінансування довготермінових програм, успішно реалізується цілий ряд крупних інфраструктурних проектів, країна пройшла випробування паводкам та небувалою посухою. Але країна, керована Президентом Віктором Федоровичем Януковичем, витримала цей іспит. Шановні колеги, стабілізація ситуації в країні дозволила нам приступити до виконання програми реформ, запропонованих Президентом України. Ми маємо чіткий і зрозумілий план законодавчих, і організаційних кроків на цьому шляху. Головним завданням уряду і в цьому питанні, я сподіваюсь на плідну співпрацю з парламентом, вважаю розробку і прийняття бюджету країни на 2011 рік. Саме в цьому документі ми разом з вами повинні передбачити фінансовий механізм реформування країни. Переконаний, найближчим часом ми з вами приймемо доопрацьований Податковий кодекс, який спрямований на прискорення модернізації та оновлення країни. Він передбачає значне зниження податкового навантаження і стимулювання для розвитку нових технологічних укладів. Виконуючи доручення Президента, ми розробили низку законопроектів під регуляцію економіки, зменшення адміністративного тиску на бізнес. Ми працюємо над покращенням інвестиційного клімату в Україні. Вважаю, що одним із пріоритетів діяльності уряду є побудова нових стосунків з регіонами. Саме в наступному році ми повинні розпочати процес фінансового зміцнення регіонів, надання їм реальних важелів для розвитку своєї економіки. Ми починаємо складний процес реформування країни і водночас проголошуємо курс на сильну і потужну соціальну політику. Разом з парламентом за цей рік ми зможемо розробити законодавчу базу і здійснити перші реальні кроки у перетворенні нашої соціальної сфери на ефективний механізм забезпечення інтересів наших громадян. Дякую за увагу. Бажаю вам плідної роботи.
Шановні колеги, я запрошую до слова Голову Верховної Ради України Володимира Михайловича Литвина.
Високодостойний Президенте! Шановний Прем’єр-міністре, члени уряду, керівники державних інституцій, гості, дорогі колеги! За останні п’ять років чи не вперше на відкритті сесії присутні Президент України, уряд, керівники всіх державних інституцій і це є свідченням того [[оплески]], що є розуміння, що влада єдина. Є різні повноваження, але ми маємо спільно працювати і нести спільну відповідальність, і не ділити країну на своїх і чужих. Тим паче, що ця сесія матиме свої особливості і вона визначить, чи піде Україна шляхом реформ і оновлення, чи ми знову будемо втягнуті в з’ясування політичних стосунків. Особливо з врахуванням того, що вичерпані можливості для проведення реформ зверху і вичерпані ресурси держави, про що сказав Прем’єр-міністр України, до межі. Україна має працювати, розвиватися на своїй власній основі як незалежна держава. І в цьому плані наступні півроку і півроку нашої роботи будуть визначальними, наскільки ми зможемо з вами разом, шановні колеги, забезпечити в законодавчому плані, в плані контролю, здійснення тих перетворень, які заманіфестовані Президентом України. І треба сказати відверто, що є політична воля, є бачення, що робити, тепер потрібно одне – робота, наша робота для того, щоб реформи отримали практичне втілення в життя. Зрозуміло, що буде давати в знаки ускладнення, традиційне українське ускладнення – це продовження з’ясування стосунків після президентських виборів. При цьому, я вважаю за необхідне наголосити, застерегти: сьогодні є спроба в Україні повторити сценарій розвитку України 10-річної давнини. І ви знаєте, що цьому передувало, і якщо ви проаналізуєте те, що відбувається сьогодні, те, що нав’язується сьогодні – це спроба повторити ті події 10-річної давнини. І в цьому криється велика небезпека: зламати і загубити країну. Тому кожного прошу вас, шановні колеги, кожного прошу вас, задуматися, з якого часу, чому і хто колотить країну? Відповідь, я думаю, для кожного лежить на поверхні. Якщо проаналізувати останній період нашого життя. Центр конфлікту не у Верховній Раді, не у Верховній Раді. Проблема у працевлаштуванні декількох осіб. Може країні варто було б всім зібратися і відкупитися від цих людей? [[Оплески]] Учора, наголошую, учора була домовленість про те, що сьогодні будуть розглянуті ті питання на сесії, які пропонує і коаліція, і опозиція. Два питання, в тому числі про мораторій і енергетичну безпеку. Де реалізація наших домовленостей?! Де?! Я ще раз наголошую вам: учора була досягнута домовленість, увечері цю домовленість зламали. Я перед вами бісер не метаю, слухайте, будь ласка! Потрібне нам заспокоєння всім. Діалог і реформи. Зробити це не просто буде з огляду на кампанію з місцевих виборів, але зробити треба. Ми повинні зробити все, щоб нашими непродуманими діями, а центр політичного протистояння у Верховній Раді, щоб остаточно не вбити країну не продуманими рішеннями, не продуманими діями. Прикладів можу наводити вам доволі багато, і починаючи із законів про соціальні стандарти, зараз про мораторій. Хто підписував меморандум з Міжнародним валютним фондом? Теза: „Ми підписували, але не виконували і не збиралися виконувати”, - не проходить, бо йдеться про державу, а не про політичну пісочницю для когось. Коли підписали, треба виконувати. І давайте всі разом будемо виконувати попередній меморандум і нинішній меморандум, раз ми вже втягли в нього країну. Основоположні завдання, на які має працювати Верховна Рада в єдиній системі координат: забезпечення дієздатності держави при збереженні єдності і політичної стабільності; впровадження продуманих системних реформ, спрямованих не на ощасливлення, а на розкриття творчого потенціалу для кожної особистості, як і нації загалом. Це можна зробити лише на основі довіри як всередині країни, так і у зносинах зі світом. Це запропонував Президент України. Давайте підтримаємо, як мінімум. Хто не хоче цього робити, не будемо заважати, а потім будемо давати оцінки щодо результатів проробленої роботи. Ще ж неможливо. можливості нічого зробити. Давайте дамо шанс країні. І давайте припинимо виступати у ролі жебраків і критиків своєї держави, особливо коли будемо за межами країни або спілкуємося з представниками інших держав. Ми ж тим самим принижуємо країну. Оновлення країни можливе лише на основі нової якості влади, нової якості державної політики. Під цим кутом зору без галасу слід підходити до Конституції і до роботи над нею. І нам потрібно прийняти, шановні колеги, сьогодні рішення про те, щоб уніфікувати терміни перебування на посадах міських голів і депутатів. Давайте зробимо цей крок. Головне – відійти від інстинктів і низького інтелектуального рівня розмови. У нас немає інтелектуального рівня розмови і Верховна Рада, на превеликий жаль, цей тон не може задати. Припинити опускати країну в запалі сутичок і протистояння до примітиву. Складні проблеми просто не вирішуються. Зрозуміло, правда і реформи – це завжди болісно. Якщо займатися нами всерйоз, то не слід керуватися метою створення політичного багажу і нарощення рейтингів. Добре було як ми. якби ми припинили війну рейтингів в Україні, тоді була б практична робота. Бо ми з вами, шановні колеги, начебто знаємо всі, що треба робити і як треба робити, але не знаємо одного – як зробити так, щоб після того нас люди знову обрали. Давайте будемо це враховувати. Говорячи про хребетні орієнтири нашої роботи, повинні сказати, що з двох альтернатив будувати країну за пострадянськими чи європейськими зразками, вибираємо останню. І припинити балаканину, що хтось кудись тягне країну. Ще ніхто нікуди не перетягнув свій народ, якщо він не хоче рухатись в той чи інший бік. Людям потрібні стабільність, здоров’я батьків та дітей, впевненість у завтрашньому дні. Мають вони це через наші постійні крики, стогони, прокльони, спрямовані один на одного? Ні. поважають вони нас через це? Ні. Тож давайте працювати. Якщо ні, то давайте ми скажемо про те, що ми не хочемо працювати. Так, працювати не хочемо, розпускатися не хочемо і нічого не хочемо. Давайте, шановні колеги, шляхом діалогу будемо обговорювати всі питання і приймати всі рішення. Ще раз хочу сказати: вчора було досягнуто порозуміння. Що сьогодні? Я вам запевняю, що це було досягнуто порозуміння з головою фракції і з Заступником Голови Верховної Ради Миколою Томенко про те, що ми сьогодні відкриємо сесію, після того розглянемо інформацію про результати обговорення всенародного Податкового кодексу, після того розглянемо два питання щодо мораторію і щодо енергетичної безпеки. Домовленість була. Ви її зламали. Будемо діяти тоді відповідно до того графіка, який був раніше запропонований. Дякую за увагу.
Шановні колеги, шановні народні депутати, прошу подякувати Президентові України за участь в церемонії відкриття сесії, Прем’єр-міністру України, всім присутнім. І, з вашого дозволу, я проводжу Президента, і ми продовжимо нашу роботу.
Шановні колеги, інформую вас відповідно до затвердженого пленарного плану проведення сьомої сесії, цей тиждень ми маємо пленарний, працюємо в повному пленарному режимі. Зараз прошу відповідно до 25 статті Регламенту представників фракцій записатися на виступи. Маємо 30 хвилин на це питання. Прошу здійснити запис. Будь ласка, на табло. Прошу Володимир Мойсик, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Хто буде виступати? Від „Нашої України” хто має слово? Будь ласка, Ілляшов, Партія регіонів. Прошу слово Олександр Сергійович Єфремов, фракція Партії регіонів, за ним буде виступати Симоненко.
Глубокоуважаемый председательствующий, уважаемые коллеги! От имени депутатской фракции Партии регионов позвольте поздравить вас с началом работы седьмой сессии Верховной Рады Украины шестого созыва. Сегодня наша страна стоит на пороге коренных перемен. Время политических потрясений в Украине завершено. Президент Виктор Янукович сформировал сильную, стабильную и профессиональную управленческую вертикаль и приступил к реализации плана глубоких реформ жизненно необходимых Украине. Как народные депутаты и члены коалиции «Стабильность и реформы» мы видим свою задачу в законодательной поддержке формирования новой архитектуры власти, закладки фундамента развития государства. Наряду с рассмотрением отдельных законов важность нашей задачи является систематизация законодательного поля, принятие сводов законов, кодексов. Уже приняты парламентом и подписаны Президентом Бюджетный кодекс, расширяющий права регионов и Закон о судоустройстве и статусе судей, положивший начало судебной реформе. После всенародного обсуждения в Верховную Раду сегодня, вы знаете, будет отчет, а в ближайшее время будет внесен новый проект Налогового кодекса. Его принятие должно качественно изменить взаимоотношения государства и бизнеса, государства и человека. Принятие этого документа позволит правительству разработать проект Госбюджета 2011 года на новой налоговой основе. Важным шагом, надеюсь, станет принятие парламентом Избирательного кодекса, призванного свести в единое целое правила поведения всех без исключения выборов. О необходимости принятия такого документа заявляли представители большинства политических сил. В межсессионный период, в экстремальной ситуации, вызванной небывалой жарой, государственная власть обеспечила нормальную жизнедеятельность страны. За короткий период удалось стабилизировать ситуацию в экономике Украины. За первое полугодие реальный валовый внутренний продукт вырос на 6,3 процента. Инфляция за полгода составила 3,3 процента при годовом прогнозе 13. Промышленное производство выросло на 12 процентов, а в сельском хозяйстве почти на 3,5. Не взирая на неблагоприятные погодные условия, в стране собран неплохой урожай, почти 40 миллионов тонн, благодаря которому удастся удержать стабильную ситуацию на рынке зерна под контролем правительства. Сегодня людей волнуют цены на энергоносители, коммунальные тарифы. Критикуя власть за рост цен, оппозиция умалчивает, что именно доставшееся наследство от премьера Тимошенко – неподъемная цена на газ и заключенные ею же договоренности с МВФ о повышении тарифов на жилищно-коммунальные услуги – вынудили нас пойти на непростые переговоры с Российской Федерацией. Ждать радикального улучшения ситуации еще рано. Слишком сложны накопившиеся проблемы. Значительная часть поступающих в бюджет и занятых за рубежом средств расходуются не на развитие, а на погашение внешних и внутренних долгов по обязательствам предыдущего правительства. Конечно, достигнутое оживление экономики недостаточно для решения всех существующих проблем. И только после проведения запланированных реформ мы сможем полноценно наполнять бюджет, уйдем от необходимости дотировать из него Пенсионный фонд, эти деньги будут направлены на другие цели, в том числе на решение социальных проблем общества. Мы осознаем, что ни в одной стране мира глубокие реформы не были безболезненными. Но мы не рассказываем народу сладкие сказки, а честно говорим, чтобы жить в достатке, всей стране придется много трудиться. При этом власть задействует все социальные компенсаторы для защиты уровня жизни наименее обеспеченных слоев населения. А руководители, которые Регламенту представників фракцій записатися на виступи. Маємо 30 хвилин на це питання. Прошу здійснити запис. Будь ласка, на табло. Прошу Володимир Мойсик, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Хто буде виступати? Від „Нашої України” хто має слово? Будь ласка, Ілляшов, Партія регіонів. Прошу слово Олександр Сергійович Єфремов, фракція Партії регіонів, за ним буде виступати Симоненко.
Глубокоуважаемый председательствующий, уважаемые коллеги! От имени депутатской фракции Партии регионов позвольте поздравить вас с началом работы седьмой сессии Верховной Рады Украины шестого созыва. Сегодня наша страна стоит на пороге коренных перемен. Время политических потрясений в Украине завершено. Президент Виктор Янукович сформировал сильную, стабильную и профессиональную управленческую вертикаль и приступил к реализации плана глубоких реформ жизненно необходимых Украине. Как народные депутаты и члены коалиции «Стабильность и реформы» мы видим свою задачу в законодательной поддержке формирования новой архитектуры власти, закладки фундамента развития государства. Наряду с рассмотрением отдельных законов важность нашей задачи является систематизация законодательного поля, принятие сводов законов, кодексов. Уже приняты парламентом и подписаны Президентом Бюджетный кодекс, расширяющий права регионов и Закон о судоустройстве и статусе судей, положивший начало судебной реформе. После всенародного обсуждения в Верховную Раду сегодня, вы знаете, будет отчет, а в ближайшее время будет внесен новый проект Налогового кодекса. Его принятие должно качественно изменить взаимоотношения государства и бизнеса, государства и человека. Принятие этого документа позволит правительству разработать проект Госбюджета 2011 года на новой налоговой основе. Важным шагом, надеюсь, станет принятие парламентом Избирательного кодекса, призванного свести в единое целое правила поведения всех без исключения выборов. О необходимости принятия такого документа заявляли представители большинства политических сил. В межсессионный период, в экстремальной ситуации, вызванной небывалой жарой, государственная власть обеспечила нормальную жизнедеятельность страны. За короткий период удалось стабилизировать ситуацию в экономике Украины. За первое полугодие реальный валовый внутренний продукт вырос на 6,3 процента. Инфляция за полгода составила 3,3 процента при годовом прогнозе 13. Промышленное производство выросло на 12 процентов, а в сельском хозяйстве почти на 3,5. Не взирая на неблагоприятные погодные условия, в стране собран неплохой урожай, почти 40 миллионов тонн, благодаря которому удастся удержать стабильную ситуацию на рынке зерна под контролем правительства. Сегодня людей волнуют цены на энергоносители, коммунальные тарифы. Критикуя власть за рост цен, оппозиция умалчивает, что именно доставшееся наследство от премьера Тимошенко – неподъемная цена на газ и заключенные ею же договоренности с МВФ о повышении тарифов на жилищно-коммунальные услуги – вынудили нас пойти на непростые переговоры с Российской Федерацией. Ждать радикального улучшения ситуации еще рано. Слишком сложны накопившиеся проблемы. Значительная часть поступающих в бюджет и занятых за рубежом средств расходуются не на развитие, а на погашение внешних и внутренних долгов по обязательствам предыдущего правительства. Конечно, достигнутое оживление экономики недостаточно для решения всех существующих проблем. И только после проведения запланированных реформ мы сможем полноценно наполнять бюджет, уйдем от необходимости дотировать из него Пенсионный фонд, эти деньги будут направлены на другие цели, в том числе на решение социальных проблем общества. Мы осознаем, что ни в одной стране мира глубокие реформы не были безболезненными. Но мы не рассказываем народу сладкие сказки, а честно говорим, чтобы жить в достатке, всей стране придется много трудиться. При этом власть задействует все социальные компенсаторы для защиты уровня жизни наименее обеспеченных слоев населения. А руководители, которые разрушили экономику страны, должны и будут отвечать за свои действия в строгом соответствии с законом, как и те, кто и сегодня при власти, но не могут справиться самостоятельно с ее искушением. Уважаемые коллеги! Президент активно ведет поиск не просто инвесторов, а надежных и постоянных партнеров Украины в мире. Политическая стабильность в нашей стране позволила возобновить конструктивные отношения с Россией, возродить доверие к нам со стороны Соединенных Штатов Америки, Евросоюза. А завершившийся на днях государственный визит в Китай, открыл беспрецедентную страницу в отношениях с одним из лидеров современного мира. Стоимость подписанных в рамках визита соглашений составила не менее 4 миллиардов долларов США. Уважаемые коллеги, коалиция «Стабильность и реформы» и фракция Партии регионов результативно работали на протяжении шестой сессии Верховной Рады, нужно сохранить этот настрой с первых дней новой сессии. И мы призываем всех депутатов к ее работе. Призываю вас мобилизовать усилия и обеспечить законодательную поддержку.
Завершуйте, будь ласка.
на проведение которых решительно настроен Президент, и которых ждет народ Украины. Спасибо за внимание.
Дякую, Олександр Сергійович. Слово має Петро Миколайович Симоненко, голова фракції комуністів. За ним буде виступати Ляшко.
Шановні колеги, шановні виборці! Виконання дуже непростих завдань, які стоять сьогодні перед нашою країною, потребує і величезних, злагоджених зусиль Верховної Ради України, парламентської коаліції, уряду, всіх владних структур. Саме з цього виходить фракція Компартії у визначенні основних проблем, які треба терміново розглянути під час нинішньої сесії. Компартія входила в коаліцію не з кон’юнктурних чи вузькопартійних міркувань, а з серйозними намірами зробити все, щоб якнайшвидше подолати наслідки глибокої економічної кризи, руйнівного п’ятиріччя панування помаранчевої влади. Наша фракція налаштована на будівничу, конструктивну роботу. Від цієї мети ми не відійдемо. Найголовніше і найважніше завдання ми вбачаємо в тому, як забезпечити стабілізацію ситуації в економічній, соціальній сфері з найменшими втратами для наших громадян, передусім для соціально найменш захищених верств населення як захистити національні інтереси України. Особливого значення ми надаємо: по-перше, запобіганню підвищенню цін і тарифів на житлово-комунальні послуги, спожиті у побуті природний газ і електроенергію, маючи на увазі заборонити їх підвищення до погашення заборгованості із виплат заробітної плати, стипендії та грошового забезпечення студентів, курсантів та учнів; по-друге, недопущення підвищення цін на хліб, крупи, інші продукти харчування, товари першої необхідності, ліки і медичні засоби. Зокрема, вважаємо за необхідне негайно розглянути питання щодо заборони вивезення за кордон до повного забезпечення ним держави, зерна, мається на увазі. Відповідні документи ми, фракція Компартії, внесли на розгляд парламенту. По-третє, внести серйозні зміни до податкового законодавства, відновити прогресивну шкалу оподаткування доходів населення, встановити податок на предмети розкоші і нерухомість для багатих людей. Це і торкається податкових канікул для малого і середнього бізнесу, це і допомога тим, хто сьогодні відкриває своє підприємство, для того щоб вони працювали в нашій державі, це і проблема захисту внутрішньо-економічного простору від експансії товарів закордонного виробника. По-четверте, захистити фізичних осіб вкладників, які постраждали від банківських спекуляцій на валютному і кредитному ринках, зокрема, негайно заборонити банкам в законодавчому порядку забирати і у боржників житло, автомобілі і інше майно в рахунок погашення кредитів і процентів. Відповідні проекти ми також підготували, і вони давно вже є на розгляді у Верховній Раді. Ми переконані у необхідності збереження і у власності всього українського народу земель сільськогосподарського призначення, базових галузей народного господарства, підтримки стратегічних найважливіших підприємств пільгового кредитування реального сектору економіки. На жаль, не всі законопроекти, що вносились нами, були підтримані на попередній сесії, але ми пропонуємо звернутися, повернутися до їх розгляду і будемо добиватися їх прийняття. Підготовка і прийняття бюджету наступного року в значній мірі залежить і від того чи зможемо ми розібратися, а кому, наприклад, у Сумській області належить 70 свердловин по видобутку газу, які не враховані і які працюють на потужний капітал. Серед інших проблем, що потребують, на наш погляд, невідкладного законодавчого врегулювання хотів би назвати такі: це об’єднання усіх ветеранських організацій для більш ефективного соціального захисту і прийняття з цією метою проекту закону про організацію ветеранів України. Прийшов час об’єднати наших батьків і матерів навколо тієї ідеї, яка і справді буде забезпечувати майбутнє для нашої молоді. Запровадження почесного звання України «Міста військової слави» для того, щоб сьогодні, справді, отой героїчний шлях, який пройшов наш народ, особливо в роки Великої Вітчизняної війни, став прикладом для патріотичного виховання нашої молоді, а не виховання зрадників на прикладі бандерівщини і інших. Посилення кримінальної відповідальності за наругу над пам’яттю радянських воїнів-визволителів, прийняття нового закону про мови з метою зняти гострі проблеми у цій дуже чутливій сфері. Ми б хотіли, щоб цей процес знали наші люди і під час наступних виборів до органів місцевого самоврядування і висловили ставлення до нашої позиції. Ми також пропонуємо своїм колегам прийняти рішення і наполягати на тому, щоб Генеральна прокуратура якнайшвидше розслідувала, куди зникли дев’ять мільярдів гривень від реалізації „Криворіжсталі”, які обов’язково повинні були бути спрямовані на повернення заощаджень нашим громадянам. Ми також сьогодні повинні розслідувати всі ті факти, які є корупційними і злодійськими, особливо коли мова йде про те, що розкрадали держаний бюджет і знищували економічний потенціал нашої держави. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Ляшко передає Іван Григорович Кириленко, голова фракції "Блоку Юлії Тимошенко", за ним – Зарубінський.
Шановний Голово, шановні виборці, вітаючи вас усіх з початком нової сесії, а значить і нового політичного сезону, мимоволі кидаєш погляд на календар, невблаганно плине час, вже скоро кінець року. А які були надії і сподівання на його початку? На жаль, поки що все іде до очікуваного підсумку: втрачених можливостей, починаючи від прав і свобод людей, який сьогодні не пустили до Верховної Ради, пригнічення українського духу історії. Без злорадства і упередженості будьмо відверті: і помилок, і прорахунків накопичилось предостатньо. Багато розмов точиться навколо радикальних реформ. Гучних слів багато, а що на виході? При такій концентрації влади, унікальних можливостях, коли є слухняна вертикаль і автоматична коаліція, часу втрачено вже занадто. Податкові зміни реформаторськими навіть наближено назвати не можна, скоріше це косметичний ремонт того застарілого і обтяжливого, що у нас вже давно віджило. А податковий тягар для більшості людей стане відчутнішим. Тут і депозити, і квадратні метри, і спрощенці і так далі, і так далі. Це мільйони співвітчизників, які б хотіли власною працею створити достаток і добробут у своїй сім’ї, стати середнім класом, але за таких умов не стануть. Ось чому ми проти такого Податкового кодексу і натомість чітко пропонуємо в нашому проекті закону таки запровадити 5-річні реальні, а не липові податкові канікули для малого бізнесу для мільйонів людей. Реформи в ЖКХ і в газовій сфері взяли і просто переклали непідйомним тягарем на плечі людей, особливо селян, які за ці місяці нової влади постраждали п’ятикратно. Спочатку проголосували куций для аграріїв бюджет, потім обрізали і його. Нині зупинили рух зерна і душите цінами. Збитки для господарств можуть досягти 15 мільярдів гривень, а казна не дорахується 2 мільярдів доларів. А з газом для села взагалі – історія з географією. Різниця в ціні для різних садиб складає майже 4 рази. Живеш в халупі зразка 1861 року – одна ціна; побудував господар пристойний будинок для себе і сина – плати 350 доларів за тисячу метрів кубічних, а наступного року – понад 500 доларів. Це змушує селян переселятися в землянки, літні кухні, підсобні приміщення або рубати лісопосадки. А де ж дешевий український газ, який за наших часів йшов виключно на село і для побутових потреб мешканців міст? Але й це ще не все. Якщо селянин у своєму господарстві тримає якусь худобину, за неї теж треба зараз чимало платити. Причому різниця в ціні для живності між різними садибами також складає 4 рази. Колись класик писав: „Коні ж не винні”, але хочеш – не хочеш, але за корову за місяць потрібно декому платити близько 600 гривень. Аграрії бідкаються, що вирізання дійного стада останнім часом набуло масштабів стихійного лиха. „Не по дням, а по часам”, як кажуть, росте ціна на молоко і продукти його переробки, та й не тільки. Але після таких рішень можна вже не перейматися. Як кажуть, не тратьте, куме, сили. Наша фракція глибоко переконана, такі дикі помилки потрібно негайно виправляти. Тому і пропонуємо вже сьогодні встановити мораторій на підвищення цін на газ для населення. Розібратися, все обрахувати і тільки потім визначитися, зокрема, для селян не підвищувати треба ціни на енергоносії, а знижувати. Тримає господар корову – плати за газ на 30 відсотків менше від нарахованого, дві корови – вдвічі менше і так далі. За два-три роки і побачимо, і відчуємо, без ніяких програм, без адміністративних важелів, без витрат з бюджету, без корупцій і откатів. Де візьметься поголів’я, а за ним і молоко. Так само може бути і по м’ясу, овочам, фруктам, картоплі. Ще більший тут ефект можна мати від гнучкої пенсійної політики на селі. Без роботи там в основному жінки, і у підсобному господарстві зайняті також жінки. Рахунок іде на мільйони людей. Давайте не пенсійний вік їм збільшувати, як пропонується, а покращимо пенсійне забезпечення, а саме: продав селянин на організованому ринку, наприклад, тонну молока чи певну кількість м’яса чи овочів, фруктів, картоплі – отримуй не просто зарахований рік до стажу роботи, а ще й право на збільшену пенсію. І розмір хай залежить від кількості вирощеного і проданого. Затрат від держави ніяких, корупція – нуль, за 2-3 роки можна реально позбутися від імпорту м’яса, молока і овочів. Ось чому ми теж сьогодні пропонуємо негайно встановити мораторій на збільшення пенсійного віку для наших жінок. Не на часі ці драконівські заходи, є інші, більш ефективні і вигідні державі і людям підходи. Все це ми виклали у відповідних проектах законів, які за доброї волі більшості можна розглянути невідкладно і прийняти очікувані народом рішення. Не забудьмо, колеги, що в таких питання Верховна Рада, як казали живі класики, не залежить не від кого і завжди права. Дякую за увагу і сподіваюсь і на мудрість, і на підтримку. Спасибі.
Слово має Олег Зарубінський, фракція "Блоку Литвина". Підготуватися Миколі Мартиненку.
Олег Зарубінський, Народна партія. Шановні колеги, у Верховній Раді України сьогоднішній день не тільки відкриває парламентську сесію, але є початком цілого парламентського року, який майже збігається з навчальним роком у всіх навчальних закладах нашої країни. Можливо, саме тому багато наших колег, зустрівшись після літа, вітають один одного з початком навчального року. На нашу думку, він має стати не так навчальним для всіх нас, як повчальним. Повчальним з багатьох причин. І тому, що наступати на одні і ті ж граблі навіть не два, а багато разів, є свідченням зовсім не наполегливості і цілеспрямованості, а чогось іншого. Повчальними в тому сенсі, що відома формула „процес є все, а результат – ніщо” себе давно скомпрометувала, адже у процесі наша країна весь час, а ось результати досягають інші, у тому числі і наші сусіди. І питання тут не у сутнісній відмінності цілей впливових учасників політичного і державотворчого процесу. Декларована і оприлюднена мета у всіх одна. Скажіть, будь ласка, хто в цій залі або за її межами може бути проти досягнення такої мети, як справедливе суспільство загального добробуту? Та ніхто. Будь-яка нормальна людина це підтримує. А серйозне питання полягає якраз у методах досягнення цього справедливого суспільства загального добробуту. І тут можливі варіанти розвитку України можна порівняти за аналогією з підняттям на п’ятий поверх будинку. Сам підйом можна здійснити трьома шляхами: по стіні, сходами або дочекатися поки побудують ліфт. І більшість стратегій, які, на жаль, пропонуються сьогодні, це і є абсолютно популістське – дочекатися побудови ліфту. До того ж це стосується будинку, в якому за технічними характеристиками цього ліфту взагалі не передбачено, тобто це роздача порожніх, порожніх, бо нездійсненних обіцянок, без зазначення термінів, без зазначення наявних ресурсів і, головне, з постійним пошуком винних у зриві будівництва. У радикальних колах пропонується лізти по стіні. Мовляв, якщо це по прямій, то так швидше. Але знову ж таки не враховується, що напрямок руху – догори, а ось страховки при цьому ніхто не гарантує. Є ще один варіант, але він не є методом досягнення мети. Це спуститися у підвал, звідки не видно ані де ми, ані скільки поверхів треба пройти. У політичній практиці це створення такого інформаційного вакууму, за яким не видно ні свого реального становища, ні своїх сусідів. І навіть, якщо негаразди в ньому ще більші, їх не так і видно. І знову ж таки, на жаль, чимала частина наших громадян погоджуються з цим шляхом: спускатись завжди легше, ніж йти на гору. Народна партія виходить з того, що піднятись можна і сходами, як би це не було важко. Так, кожна сходинка – це зусилля, але зусилля обґрунтовані рухом вперед, до мети. Якщо через годину чи завтра ми будемо тільки на другому поверсі, то ми будемо все одно вище, ніж ми б були в очікуванні ліфту. Таким чином, у нашому розумінні те, що є в успішних країнах, і те, чого вже багато років бракує Україні – науково-обґрунтовану, глибоку, реалістично нову стратегію для України ми бачимо як багатоступеневу програму, що вимагає серйозних зусиль для планомірного росту добробуту населення, зусиль як від держави, так і від суспільства і самих громадян. Виходячи з цього, ми пропонуємо, щоб узагальненням нового бачення розвитку, нової стратегії держави постав соціальний прагматизм. Відповідно до нього лише прагматичними кроками Україна може еволюціонувати в державу справедливості і добробуту. Але при цьому кожна інновація, яка зачіпає інтереси суспільства, впроваджується лише тоді, коли суспільству буде роз’яснена і доведена її необхідність. Соціальний прагматизм – це рух з обґрунтованими і зрозумілими цілями та механізмами. В такому разі парламент буде здатен на сесії, що розпочинається та і протягом всієї каденції, запропонувати українським громадянам, виборцям, а по суті своїм роботодавцям, новий продукт, який би якісно відрізнявся на тлі вже пережованих з усіх боків популістських обіцянок. Наголошую: чистий і якісний продукт не модифікований жодними шкідливими організмами. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Микола Мартиненко, голова фракції "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги! Шановні гості та представники засобів масової інформації! В нову сесію Верховна Рада вступає у складній політичній та економічній ситуації. Спочатку кілька слів про план роботи. Наша фракція пропонує включити до порядку денного сесії всі без винятку зареєстровані законопроекти, як це було на початку минулої сесії. Закликає всі фракції це підтримати, не ділити проекти на правильні та неправильні. Нехай потім Верховна Рада дасть їм оцінку своїм голосуванням. Головне, щоб депутатські ініціативи не ігнорувалися, як це, на жаль, відбувається з багатьма законодавчими пропозиціями від нашої фракції. Наприклад, на цей тиждень „Наша Україна – Народна самооборона” пропонувала до проекту порядку денного дев’ять законопроектів і жоден не пройшов. При цьому створюється замкнене коло: деякі парламентські комітети вже рік не хочуть розглядати законопроекти від наших депутатів і, як наслідок, вони не включаються до порядку денного. Наприклад, зміни до Кримінального кодексу щодо посилення відповідальності за невиконання судового рішення. З листопада 2009 року чекають свого розгляду в Комітеті з питань правосуддя в сесійній залі, причому авторами законопроекту є депутати всіх без виключення фракцій. Або проект змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за посадові злочини, вчинені чиновниками. Але річ не тільки і не стільки в тому, що ігнорується частина законопроектів, навіть якщо вони актуальні та суспільно значимі, головною проблемою в роботі Верховної Ради є нівелювання основ парламентаризму, а саме: регламентної процедури прийняття рішень, обговорення в комітетах, перші та другі читання. В результаті надважливі для всієї країни економічні та політичні закони виходять сирими або просто шкідливими: від нереального бюджету до ухваленого в першому читанні проекту Податкового кодексу. Або згадаємо Закон про місцеві вибори, які все одно довелося переробляти. Головним питанням найближчого часу, звичайно, буде Податковий кодекс, інформацію про який ми будемо сьогодні слухати. Там анонсовано багато правильних речей, які полегшують життя для бізнесу та для економіки загалом. Сподіваюсь, що при його розгляді парламент не наступатиме на ті ж самі граблі. Не можна допустити, щоб у кінцевому варіанті все було знову поставлено з ніг на голову. Тут є тільки один рецепт: Податковий кодекс має ухвалюватись із чітким та повним дотриманням всіх регламентних процедур, досить вже п’ятирічок за три роки. Нагадаю, як тиждень тому за скороченою процедурою були швиденько прийняті зміни до Закону про місцеві вибори, але закон так і залишився не доведеним до нормальної законодавчої кондиції. Поспіхом прибрали лише деякі скандальні моменти: сказали „а”, та не сказали „б”, „в” і „г”. Наприклад, чітко не прописано як формувати виборчі комісії від парламентських фракцій, тобто від блоків парламентських фракцій, утворених кількома партіями. Це має бути консенсус, чи своїх кандидатів висуватиме кожна партія, яка до цієї фракції входить? Можна підняти стенограму з позачергової сесії 30 серпня, була проголосована поправка голови фракції „Партії регіонів” Олександра Єфремова: по три людини від кожної фракції, яка має в своєму складі декілька партій. Але в кінцевому варіанті тервиборчокоми будуть формуватись зовсім не так, адже залишилися незмінними інші положення закону, зокрема частина третя, яка передбачає право кожної партії, що входить до блоку, вносити по три кандидатури. А також право Центральної виборчої комісії на власний розсуд обирати до 15 кандидатур до складу тервиборчкомів із числа запропонованих парламентськими партіями. Все це свідчить про низьку якість законодавчої роботи. Хочу наголосити: Верховна Рада має працювати у чіткій відповідності до Регламенту, тільки тоді рішення найвищого законодавчого органу будуть справді якісними та в інтересах всього суспільства. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Каплієнко 2 хвилини.
Шановні народні депутати, шановні колеги, шановні громадяни України! Маю честь оголосити заяву про створення міжфракційної депутатської групи у Верховній Раді України „Реформи заради майбутнього”. Ініціаторами створення такої депутатської міжфракційної групи стали 17 народних депутатів України. Метою створення депутатської групи є всебічна робота та підтримка докорінних реформ в усіх сферах політичного, економічного та суспільного життя України. Маємо особисті підходи щодо майбутнього розвитку держави і готові працювати в режимі надширокого партнерства та координації із фракціями, які входять до коаліції, що представлені у Верховній Раді України, адже успіху у такій важкій справі, як заміна старих порядків новими, можна досягти лише через порозуміння, а не конфронтацію. Маємо політичну позицію та потенціал на конституційне, юридичне, представницьке забезпечення на проведення швидких, послідовних та ефективних реформ з метою подолання наслідків кризи, яка пройшлася руйнівною хвилею по нашій державі, відновлення соціально-економічної стабільності, забезпечення прогресивного розвитку України та гідного рівня життя її громадян. Про це повідомляємо наших виборців, народних депутатів Верховної Ради України, політичні партії, громадські організації та весь українських народ. Особливо наголошую на тому, що депутатська група „Реформи заради майбутнього” є демократичною організацією, створеною на принципах самоврядування та відкрита до приєднання інших народних депутатів України задля досягнення мети - процвітання України. Уповноважений заявити, що.
Да, завершуйте, будь ласка.
Уповноважений заявити, що координатором міжфракційної депутатської групи у Верховній Раді України обрано позафракційного депутата Ігоря Рибакова, першим заступником координатора обрано народного депутата України Володимира Каплієнка, заступником голови – народного депутата України Віталія Курила. Секретарем депутатської групи обрано Валерія Камчатного. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. З приводу висловлених ваших пропозицій будемо реалізовувати в міру можливості в ході нашої роботи. Єдине, тут Микола Володимирович мав претензії, що не включені до порядку денного. Дійсно, не включені, але, ви пам’ятаєте, вчора на Погоджувальній раді Голова Верховної Ради попросив керівників фракцій до 16 години вчорашнього дня подати свої пропозиції. Пропозиції від фракції „Наша Україна – Народна самооборона” надійшли 07.09.2010 року, о 09 годині 14 хвилині вони зареєстровані, тобто трошки будьте дисциплінованішими. Це одне. А друге, шановні колеги, ми будемо розглядати зараз порядок денний. Це не значить, що те, що записано – це вже навічно і нічого ми не змінимо. Це один момент. А другий момент, ви знаєте, що в ході роботи сесії ми постійно до порядку денного включаємо ті чи інші додаткові питання. І найголовніше, коли формується порядок денний, вибачте, керівники фракцій, ми враховуємо все-таки позицію комітетів. Бо голова фракції хоче, щоб було розглянуте те чи інше питання, але воно включається тоді, коли пройшло відповідну підготовку через комітети і тому тут є певні такі моменти. А зараз, шановні колеги, дві фракції – фракція „Наша Україна – Народна самооборона” і фракція БЮТ – просять оголосити перерву [[30 хвилин]] для проведення консультацій. Я оголошую перерву до 11 години 30 хвилин.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні колеги, інформую, що. [[Шум у залі]] Зараз, одну хвилинку. Одну хвилинку. Шановні народні депутати, під час перерви ми провели засідання Погоджувальної ради, домовилися про таке: перше – ми зараз приведемо у робочий стан сесійну залу; після того розглянемо питання про затвердження порядку денного; потім розглянемо друге питання, яке стосується Податкового кодексу. Після того розглянемо питання про мораторій на тарифи на житлово-комунальну сферу. І для того, щоб продовжити наш конструктив, який ми сьогодні продемонстрували зранку, незалежно від того, які будуть результати розгляду питання, продовжимо розгляд законопроектів, які визначені розкладом на вівторок. Приймається така пропозиція? А в зв’язку з тим, що дві фракції відповідно до Регламенту вимагали перерву, вони мають право поінформувати Верховну Раду України для чого їм потрібна була перерва. Слово має Олег Ляшко.
Дякую. Олег Ляшко, БЮТ, партія „Батьківщина”. Перш за все я хотів би звернути увагу громадськості на те, що заблоковане приміщення Верховної Ради. Я звертаюся до вас, Володимир Михайлович Литвин, до Голови Верховної Ради дати команду міністру внутрішніх справ зняти блокаду Верховної Ради. Тисячі людей, які приїхали сьогодні у Київ для того, аби відповідно до Конституції висловити свою незгоду із діями нинішньої влади, позбавлені такої можливості. Партія регіонів має можливість свої палатки прямо біля парламенту виставили. Представники інших опозиційних сил такої можливості позбавлені. Народні депутати від опозиції не можуть пройти до стін парламенту, бо працівники міліції перевіряють посвідчення, і якщо від опозиції, не пропускають до парламенту. У нас поліцейська держава? Це от сьогодні початок політичного сезону і демонстрація сили? Це перше. Друге. Ми наполягаємо на першочерговому розгляді законопроектів, які хвилюють мільйони людей. Перше. Мораторій на підвищення цін на газ. Мораторій на підвищення тарифів на житлово-комунальні послуги. Третє. Мораторій на підвищення пенсійного віку. Щойно тут виступав Президент України Віктор Янукович і розказував про те, що мета нинішньої влади – реформи. Що в першу чергу економічні реформи. Саме так, цього потребує країна. Але не за рахунок мільйонів людей! Нинішня влада розкошелилась, мільйони на лозунги по всій країні „Будуємо нову країну!” Для кого ця нова країна і за рахунок кого? За рахунок мільйонів трудівників? За рахунок мільйонів пенсіонерів, мільйонів селян? Для одиниць олігархів, які сидять тут, у залі?! Для одиниць отих урядовців, які опозицію називають „так званою”? Так званий уряд обзиває опозицію. Оце конструктив? Оце діалог, до якого закликав Президент Янукович?! Ми вимагаємо, сьогодні для країни першочергових завдань, ніж які вимагає опозиція, немає. Що натомість ми бачимо в порядку денному? Бог знає що! Крім того, що болить мільйонам людей. Поїдьте до людей, діячі від влади, які безнадійно далекі від народу і послухайте, що люди говорять. Їм немає за що сім’ю утримувать, бо продукти дорожають при ваших реформах день від дня. Їм немає за що платить комунальні послуги. Їм немає за що дітей в школу випроводити. Бо вони економлять копійку на газ і на опалення. Їм немає де працювати. А ви пенсію піднімаєте. От що має розглядати Верховна Рада, якщо вона парламент України, а не парламент для олігархів, для обслуговування діючої влади. З такими реформами, шановні владці, довго не протягнете. І від народу кордонами міліції не закриєтесь. Бо завтра вийдуть з дрючками, з сокирами – ніяка міліція, ніхто не втримає, коли доведете людей! Не.
Дякую. Дякую. Завершуйте, 10 секунд.
Ми пропонуємо не доводити людей, не виводити їх з вилами, з сокирами, а отут, в залі приймати закони на їхній захист. Дякую.
Дякую.Шановні народні депутати, ми з вами знайшли компроміс. Тому я просив би шановних колег народних депутатів, оскільки ми домовилися з вами, як ми далі будемо працювати, звернути плакати і сісти на робочі місця для того, щоб можна було приймати рішення. Давайте будемо виконувати бодай ту домовленість, яку ми в останній раз досягли. Прошу вас, шановні колеги. Поки знімаються плакати, я оголошую питання про порядок денний сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Прошу запросити депутатів до сесійної зали. Поки депутати заходять, я прошу секретаріат перевірити інформацію народного депутата Олега Ляшка з приводу блокування приміщень Верховної Ради України і забезпечити демократичне функціонування Верховної Ради України. Хай перевірять. Я прошу вас, шановні колеги, перевірять, зроблять все, що належить зробити. Шановні народні депутати, щодо проекту порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Апарат Верховної Ради України узагальнив всі пропозиції від комітетів і фракцій. Вчора проект порядку денного сьомої сесії розглядався на Погоджувальній раді, і ми домовились таким чином, що я поставлю на голосування питання про прийняття порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України, який включає всі законопроекти, який на даний момент зареєстровані у Верховній Раді України. Якщо Верховна Рада України, це буде рішення Верховної Ради України. Якщо не буде підтримана моя пропозиція, то я поставлю на голосування проект порядку денного без додатків, а потім всі додатки почергово будемо голосувати. Немає застережень? Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про порядок денний сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання [[реєстраційний номер 7090]] у цілісному варіанті, включаючи всі додатки. [[11:41:02]] За-160 Не прийняли. Тепер я ставлю на голосування пропозицію про схвалення проекту Постанови Верховної Ради України про порядок денний сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання без додатків. Прошу голосувати. [[11:41:34]] За-346 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування додатки. Пропоную додаток номер 1 – це перелік законопроектів, які комітети Верховної Ради України за висновками їх попереднього розгляду пропонують не включати до порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання з різних мотивів, в тому числі враховуючи ту обставину, що законопроекти, які запропоновані до розгляду, частково вже враховані, при тих рішеннях, які раніше приймала Верховна Рада України. Прошу голосувати за додаток номер 1. Я ставив на голосування, не прийняли, так що ж я можу зробити. [[11:42:26]] За-16 Рішення не прийнято. Тепер, шановні колеги, додаток номер 2 – це перелік законопроектів, які за пропозиціями окремих депутатських фракцій вилучено з проекту порядку денного сьомої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Ставлю на голосування додаток номер 2. Він вміщує 5 законопроектів на сторінці 108. Прошу визначатись. [[11:43:08]] За-6 Не прийнято. Тепер останнє. Шановні колеги, це перелік законопроектів, які пропонується додатково включити до порядку денного сьомої сесії, бо вони надійшли станом на 16-у годину 6.09.2010 року. Це ряд законопроектів, які були подані в останній день народними депутатами України від різних фракцій. Я просив би, шановні колеги, вони не мають політичного навантаження, давайте ми їх включимо до порядку денного. Прошу голосувати. [[11:43:59]] За-348 Рішення прийнято, тобто ми затвердили з вами порядок денний з певними вилученнями. Шановні колеги, пропоную вашій увазі питання: Інформація Кабінету Міністрів України про виконання Постанови Верховної Ради України від 08.07.2010 року № 2454-VI "Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу України". Доповідач – Міністр фінансів Ярошенко Федір Олексійович. Шановні колеги, Регламент визначає порядок заслуховування інформації. Разом з тим, Погоджувальна рада пропонує погодитись з таким. з такою процедурою розгляду питання. Міністр фінансів просить 10 хвилин на інформацію, 10 хвилин – відповіді на запитання. Оскільки комітет не розглядав, документи не надійшли до комітету, то не проводити виступ від комітету, а дати право на виступ від фракцій до трьох хвилин кожен виступ. Я пропоную поставити на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Автори постанов окремо отримають право. [[11:45:29]] За-286 Рішення прийнято. І звісно, шановні колеги, в нас є ряд постанов з цього приводу. Автори будуть мати можливість їх обґрунтувати у межах трьох хвилин. Федір Олексійович, прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, шановні присутні, я представляю вам сьогодні інформацію про результати обговорення проекту Податкового кодексу України, яке було організоване Кабінетом Міністрів України на виконання Постанови Верховної Ради України від 8 липня цього року номер 2454 „Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу України”. На всенародне обговорення була винесена редакція проекту, підготовлена до другого читання Комітетом Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. До організації та проведення обговорення були залучені провідні наукові установи, громадські організації. Активну участь в обговоренні взяли народні депутати України, міністри України. При обговоренні Кабінет Міністрів дотримувався таких принципів: відкритість – до обговорення мала долучитися максимально можлива кількість учасників; доступність – кожній особі забезпечувалось як можливість вільного доступу до тексту обговорюваного проекту, так і можливість висловити свою думку і надати її організаторам обговорення найбільш зручним для такої особи шляхом, в тому числі передбачалась і можливість надання пропозицій без розкриття інформації про автора, це мало усунути будь-яке занепокоєння учасників обговорення щодо можливості адміністративного впливу на них; об’єктивність – кожна пропозиція уважно вивчалась науковими експертами і разом з коментарем до неї висловлювалися до узагальненої таблиці пропозиції. Організаторами обговорення не запроваджувалось жодних обмежень щодо відображення пропозицій в узагальнених результатах всенародного обговорення. З метою залучення найширших кіл українського суспільства до обговорення проекту Податкового кодексу текст проекту був надрукований в газеті „Урядовий кур’єр”, а також розміщений в електронному вигляді на сайті Міністерства фінансів України, Державної податкової служби України та Державної митної служби України. Прийняття пропозицій до проекту здійснювалося у письмовому вигляді, а також через Інтернет-форуми Мінфіну та Державної податкової служби України, і організовані Мінфіном, ДПА і Державною митною службою України кол- центри. На Інтернет-форумах було організоване інтерактивне обговорення проекту. Крім того, з метою належного інформування суспільства про сутність норм, закладених у проекті Податкового кодексу проведення розширеної дискусії щодо майбутньої податкової системи були організовані виїзні обговорення проекту Податкового кодексу у форматі круглих столів у містах Києві, Харкові, Донецьку, Сімферополі, у Львові. Процес обговорення транслювався центральним та місцевими телеканалами, проводилися прес-конференції, надавалися тематичні інтерв’ю друкованим ЗМІ. Одночасно з обговоренням проведене соціологічне дослідження серед платників податків щодо проекту Податкового кодексу в цілому та його основних положень. Результати проведення досліджень переконливо свідчать, суспільство підтримує податкову реформу і вважає її необхідним кроком. Не дивлячись на відносно незручний час обговорення, сезон літніх відпусток, за час його проведення надійшло 4075 пропозицій. Цей безпрецедентний для України захід дозволяє при підготовці та ухваленні Податкового кодексу України керуватися вимогами, що висловлені безпосередньо народом України, який є єдиним джерелом влади нашої держави. Податковий кодекс покликаний стати правовим підґрунтям для проведення податкової реформи в Україні в інтересах всього народу України і разом з народом, як це передбачає програма Президента України Віктора Федоровича Януковича. Всенародне обговорення проекту Податкового кодексу є гідною відповіддю тим, хто намагався зробити проект предметом політичних спекуляцій у власних інтересах. Відтепер Податковий кодекс – це не проект якої окремої політичної сили чи навіть коаліції, це – всенародний проект, який спирається на думку і позицію суспільства. За результатами всенародного обговорення з результатами оцінок науково-експертної спільноти Кабінетом Міністрів України було підготовлено системні пропозиції до проекту Податкового кодексу України, що буде розглянуто у Верховній Раді України. Розроблені Кабінетом Міністрів України пропозиції, спрямовані на повне приведення проекту Податкового кодексу у відповідність з вимогами суспільства, які будуть офіційно направлені до Верховної Ради України. А я зараз представлю їх основні положення. Розвиток малого, середнього бізнесу. Для малого, середнього бізнесу пропонується нова модель спрощеної системи оподаткування. Обсяг виручки від продажу товарів, робіт та послуг для застосування спрощеної системи оподаткування складатиме до 300 тисяч гривень на рік. Одночасно будуть запроваджені спрощені правила бухгалтерського обліку, а спеціалізований податковий облік для платників єдиного податку взагалі скасовано. Це дозволить перетворити систему оподаткування малого, середнього бізнесу на справжній стимул для розвитку підприємництва, забезпечити для кожного, хто хоче розпочати власну справу, сприятливі стартові умови. Малий, середній бізнес, що використовуватиме загальну систему оподаткування з обсягами річного доходу до 3 мільйонів гривень, отримуючи ставку податку на прибуток в розмірі, нульову ставку на 5 років. Це також відповідає вимогам всенародного обговорення. Буде передбачена цільова податкова підтримка галузям економіки, які здатні забезпечити стрімке зростання обсягів виробництва та створити нові робочі місця. Для цього на наступні 10 років буде запроваджено нульову ставку податку на прибуток для легкої промисловості та готельного господарства. Одночасно уряд вивчає питання щодо заходів підтримки літакобудівної, суднобудівної галузі, вітчизняного машинобудування та ряд інших напрямків господарської діяльності. Як свідчать результати всенародного обговорення, переважна більшість його учасників дотримувалася думки, що справедливість в оподаткуванні має бути одним із базових принципів оновленої податкової системи. Пропозиції уряду до проекту Податкового кодексу дозволяють повною мірою впровадити у податкове законодавство принцип справедливості оподаткування. Передбачається запровадження двох ставок податку на доходи фізичних осіб – 15 – для осіб, що отримують доходи на рівні до 10 мінімальних заробітних плат, та 17 відсотків – для тих, хто отримує доходи, вищі за цю суму. Буде запроваджено також оподаткування доходу від депозитних вкладів у розмірі 5 відсотків, але тільки для тих осіб, сума вкладів яких перевищує 200 тисяч гривень. Таким чином буде забезпечено справедливий підхід до перерозподілу доходів: той хто більше отримує, той сплачує вищі податки. Такий самий підхід пропонується застосувати і до оподаткування нерухомого майна. Пропонується обкладати податком з нерухомості площу нерухомості, що перевищує 100 квадратних метрів на родину в місті і 200 квадратних метрів у сільській місцевості. Ставка податку до площі, що перевищує цей розмір складе 10 гривень за один квадратний метр. Багато пропозицій одержано під час всенародного обговорення були спрямовані на загальне покращення умов ведення господарської діяльності і сплати податків. Передвиборча програма Президента України Віктора Федоровича Януковича також передбачає, що жодним. з пріоритетів для держави і влади є створення сприятливих умов для забезпечення розвитку бізнесу. Заходи, необхідні для покращення бізнес-клімату стали однією з основних тем дискусій під час всенародного обговорення. За їх результатами було сформульовано ряд пропозицій, спрямованих на вдосконалення умов впровадження господарської діяльності – це запровадження принципу презумпції правомірності рішень платників податків, відповідно до цього принципу будь-яке рішення платника податків вважатимуться правомірним, доки в установленому законом порядку недоведено його неправомірність. Норми, що покладають на платника податків додаткові обов’язки не можуть мати зворотної дії в часі. Наближення правил податкового та бухгалтерського обліку для оподаткування прибутку підприємств дозволить бізнесу скоротити адміністративні витрати. Крім того, це дозволяє наблизити оподаткування до економічної суті господарської діяльності, зробити податкові норми більш відповідними потребам платників податків. Зниження ставок основних загальнодержавних податків дозволить спрямувати в економіку додатковий фінансовий ресурс. По податку на прибуток підприємств зниження йде до 16 відсотків, по податку на додану вартість – до 17 з 1 січня 2014 року. Зниження податків, звільнення від оподаткування різних галузей економіки і окремих видів операцій має забезпечення збільшення зарплат і соціальних виплат громадянам за рахунок вивільнення коштів підприємств, створення фінансового сектору для модернізації виробництва, переходи економіки до нового типу. Проблемою велетенськогог масштабу, яка ставить під загрозу. крах галузевої національної економіки стало несвоєчасне відшкодування ПДВ. Для того щоб вирішити цю проблему і зараз назавжди.
Дайте можливість завершити інформацію.
Крім того, буде запроваджено нарахування пені на всю бюджетну заборгованість, відшкодування ПДВ в розмірі 120 відсотків облікової ставки НБУ. Таким чином пропонується реалізувати принцип взаємної відповідальності держави та платників податків. Хочу зазначити, що за часів, коли Віктор Федорович Янукович очолював уряд у 2003-2004 роках, було забезпечене впровадження автоматичного відшкодування ПДВ, а розмір. заборгованості відшкодування було зведено на нуль. Отже, це завдання є цілком реальним для виконання за умовами створення належної системи адміністрування. Маю визнати, що адміністрування податків стало однією з найбільш болючих тем при всенародному обговоренні проекту Податкового кодексу. Існуюча система адміністрування податків не забезпечує виконання двох її головних завдань: захист законних інтересів сумлінних платників податків та прозорість роботи контролюючих органів. В проекті Податкового кодексу, який буде поданий, ця тема буде врегульована. Кабінет Міністрів цілком поділяє думку експертів і готує відповідні пропозиції, вони дадуть можливість побудувати клієнтоорієнтовану систему адміністрування, яка дасть забезпечити і захист платників податків, і також прозорість роботи податкових органів. Результати всенародного обговорення дозволяють якісно покращити проект Податкового кодексу, зробити його по-справжньому ефективним нормативним актом, який забезпечить виконання завдань, поставлених перед суспільством органамами державної влади. Але головний результат всенародного обговорення ми отримали вже сьогодні: суспільство підтримало Податковий кодекс як інструмент проведення податкової реформи. Фактично не надійшло жодної пропозиції, яка була б спрямована проти Податкового кодексу як основного нормативного документу, що стане основою для побудови нової національної податкової системи України. В цілому позитивно сприйнятий суспільством принцип побудови проекту. Все це свідчить, що Податковий кодекс України, це не просто ще один нормативний акт, це суспільно значимий проект, реалізації якого вимагає сьогодні народ України і це дає підстави, що нам потрібно цей Податковий кодекс розглянути, прийняти і прийняти його в Верховній Раді. Таке завдання ставить сьогодні перед урядом Президент України Віктор Федорович Янукович і таке завдання ставить сьогодні перед державним апаратом весь український народ і це завдання має бути виконане. Дякую за увагу.
Дякую, Федоре Олексійовичу. Шановні колеги, інформацію до вашого відома доведено, прошу записатися народних депутатів на запитання до міністра. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища на інформаційне табло. Ксенія Ляпіна, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Ксенія Ляпіна, група „За Україну”. Шановні колеги, в вашій презентації ви дійсно нарешті визнали повну і тотальну недовіру громадян до системи адміністрування. Однак мені незрозуміло, за якими саме громадськими пропозиціями ви вирішили звузити і суттєво звузити спрощену систему оподаткування, яка за нашими оцінками якраз є одним з лідерів побажань в громадському обговоренні, що треба її зберегти і розширити, тому що вона рятує якраз від корупційного адміністрування.
Дякую, надзвичайно цікаве питання і дуже палка дискусія якраз була проводилась на цю тему і в результаті от регіональних обговорень, які ми проводили, де були залучені всі практично організації і фахова оцінка, яка проводилась і експертами, була запропонована така пропозиція, яку я вам озвучив. Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Скажіть, будь ласка, хто на цих всенародних обговореннях все-таки виніс пропозицію, чи підтримав, обкладати доходи оподаткуванням, доходи від депозитів, це перше. І з якого періоду ви плануєте цю норму запроваджувати? Адже ви знаєте, що антикризовими законами, іншими ми визначили, що до 2013 року ми це питання не піднімаємо. Я, слухаючи обговорення, чув тільки від чиновників, що чиновники хочуть, щоб людей обкладати. То я хотів би цим чиновникам нагадати: в тих країнах, де існують податки на проценти по вкладам, країна з іншого боку бере зобов’язання, гарантує стопроцентне повернення в разі банкрутства банку від 50 до 250 тисяч євро. В цих країнах дійсно ставиться така вимога щодо сплати. У нас, ви знаєте, гарантується до 15 тисяч євро і то гіпотетично, враховуючи наповнення Фонду гарантування вкладів.
Дякую. Прохання таке виникало в багатьох різних колах суспільства. Я вам хочу сказати, що банкіри також підтримали таку пропозицію. Але хочу наголосити, що ви всі зрозуміли, що цей податок будуть сплачувати якраз практично ті люди, які мають такі доходи. А 95 відсотків населення якраз вкладів таких не мають, і обкладатися податком на дивіденди вони не будуть. Гарантії всі прописані у нас в законодавчих нормативних документах, це все враховується.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Павло Жебрівський, „Українська платформа”. Федір Олексійович, ну, з приводу того, чи проводити податкову реформу чи ні. Безумовно ви отримаєте, що потрібно проводити, і тут ви праві. Але з другої сторони, я провів десь 10 круглих столів з приводу якраз Податкового кодексу. Жоден підприємець не сказав, що його влаштовує той розділ, який виписує адміністрування податків. І хіба що податківці підтримали якраз оцей блок в Податковому кодексі. Жодного, я наголошую, жодного, - а це були дуже багато людей насправді. І сьогодні, якщо говорити про те, що всенародне обговорення легітимізує цей Податковий кодекс, а ви не внесете поправок, не перепишете фактично розділ по адмініструванню, то ви, м’яко кажучи, злукавите. Чи збираєтеся ви якраз оцей блок повністю по-новому переписати, і він наскільки буде фіскальним, бо ми перетворимося згідно цього розділу у фіскальну країну.
Дякую. Ми вже переписали, я вам доповідаю, от, і те, що було в першому читанні уже. інновації, які ми запроваджуємо, нововведення якраз і виключають ті пропозиції, які були в першому читанні. Тобто я вже вам інформацію таку давав, що якраз запровадження нової системи адміністрування податків дозволить, перше – захистити доброчесних платників податків і, друге – більш зробити прозорою роботу Податкової служби України. У процесі обговорення я також приймав активну участь і зі мною був особисто, приймав участь Голова Податкової служби України, де він також переконався, що йому абсолютно не потрібно ніяких додаткових повноважень щодо збільшення термінів перевірок, там, якихось. тощо. Тобто те, що ви сказали, воно буде якраз уже вмонтовано в новій системі, яка дозволить зробити такі суттєві речі, де ми намагаємося уже 19 років зробити, але я думаю, що уже в новому Податковому кодексі ми це зробимо.
Кириленко Іван Григорович, фракція „Блоку Тимошенко”. Іван Григорович!
Вам слово. Томенку слово.
Дякую, Іван Григорович. Федір Олексійович, я хотів би от по цьому документу уточнення. Бачите, тут на сторінці 9-ій йдеться про те, що експерти і розробники дійшли висновку, що суспільство не готове надати контролюючому органу додаткові повноваження і рекомендують зберегти на основі, теперішні права контролюючих органів, на основі діючого законодавства. Тобто виглядає таким чином, що те, про що в Податковому кодексі йшлося, про, фактично, створення нової структури і надвеликі повноваження податкових інституцій, не підтримано. От у мене запитання. Чи вважаєте ви за необхідне в адміністративним чи в іншому шляху наказати тих людей в Податковій адміністрації, які фактично пустили по колу Податковий кодекс. Тому що заклавши надвеликі повноваження податкових інституцій, всі ми майже півроку дебатували, чи треба давати ці повноваження, чи не треба, і не дебатували фактично про реформу податків. Тепер ми повертаємося у статичне положення. Сьогодні Верховна Рада проголосує скасувати попереднє рішення. Податковий кодекс буде скасована стара версія і Кабмін почне фактично готувати на новий податковий кодекс. Тобто ми втратили півроку у реформі податковій, очевидно, хтось буде нести відповідальність. На мою думку, ми півроку пішли хибним шляхом по одній простій причині, тому що податкова адміністрація захотіла собі надвеликі повноваження по контролюванню. І таким чином ми повернулися з того, з чого починали. Тому перше запитання. Чи понесуть відповідальність люди з податкової, які уряд і парламент повели неправильним шляхом? І друге, можливо, рекомендація. Все-таки хтось повинен нести відповідальність за те, що робиться. От навіть ви дали ці матеріали, тут не підписано, хто їх готував. І от серед експертів є експерти з фотографіями, є без фотографій, тобто якісь кращі експерти, і гірші фотографії, тобто чи кращі, гірші експерти. Ви скажіть так, що з сьогоднішнього дня, наприклад, буде чи перший віце-прем’єр, чи віце-прем’єр, чи хтось відповідає за Податковий кодекс. Бо виникла парадоксальна ситуація: все суспільство обговорювало Податковий кодекс і ніхто не знає, що воно обговорювало. Тому сьогодні треба поставити крапку над цим і почати працювати над єдиним урядовим законопроектом. І зрозуміло, що треба зробити висновок: Податковий кодекс не пишуть податківці і Податковий кодекс не пишеться для підприємців, Податковий кодекс пишеться і підприємцями, і урядом для суспільства і для країни. Тоді податковий кодекс буде ефективний.
Дякую за запитання. Вашу пропозицію ми врахуємо в роботі. Дякую.
Катерина Ващук, фракція „Блоку Литвина”. Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую. Федір Олексійович, дуже добре, що після цього обговорення було все-таке прийняте рішення, що з депозитів можна брати податки тільки з тих, які є великими депозитами. Цей результат більш-менш нормальний. Але який результат дискусії, яка розгорнулася з приводу податку на нерухомість? Вчора в інтерв’ю одному із центральних каналів Прем’єр-міністр Микола Янович Азаров сказав, що мова йде про 5 гривень за кожен метр, так би мовити, начебто надлишкових. Хоча це дуже сумнівно, надлишкове чи ні, знаєте, це суб’єктивне поняття. Ви сьогодні сказали, 10 гривень. І я просив вас логіку пояснити. Людина, яка купує або будує житло, платить вже три податки. Один раз на зарплату, другий – на цеглу, третій раз на тих будівельників, які це роблять. Можливо, краще зробити, щоб брали оцей податок з тих, кому держава безкоштовно дає квартири, будинки і так далі? І другий момент.
Завершіть питання.
Можливо, є логіка, що при купівлі будинку чи квартири людина відразу сплачувала податок 5, 7, 8 відсотків. Тоді вона буде розраховувати, купити більше чи менше. Тут логіка є. Де логіка підв’язувати людину, при тому, що вона тричі сплатила податок, на все життя? Дякую.
Логіка в вашому, в проблематиці, вона є. Але тоже була дуже така, палка дискусія по цьому питанню. Стосовно ставки. Я хочу сказати, що Микола Янович дуже багато разів озвучував 10 гривень. І я підтверджую то, що я презентую сьогодні, де збільшена, тобто ставка податку буде застосовуватися у місті на площу, яка перевищує 100 квадратних метрів, у сільській місцевості – 200 квадратних метрів. І ставка буде 10 гривень за квадратний метр. Я думаю, що ми будемо на протязі сьогодні, завтра ще працювать над законопроектом. І прошу вас залучатися до остаточного рішення. І ми будемо враховувать вашу позицію.
Шановні колеги! Час вичерпаний. Можливо, останній тоді, у нас якраз Шмельова Світлана, фракція комуністів. Ваше запитання, будь ласка. А, Гордієнко, знали тоді, на чому закінчували. Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний доповідачу! Уважно ознайомившись з проектом цього Податкового кодексу, що відбувалося обговорення, все-таки давайте погодимося всі, що справедливого запровадження, справедливого оподаткування не досягнуто. Люди все-таки сподівалися, що більш буде потужно підставлене плече, щоб платили дуже і дуже багаті саме люди. А ми бачимо вузько тут і по депозитах, і по житлу, а про інші доходи навіть і статки не йдеться мови, то єсть, в основному тягар ляже на людей середнього достатку. Як буде в цьому напрямку вдосконалюватись Податковий саме кодекс? І наступне. Ви знаєте, що багато разів люди ставлять питання чи будуть податківці, у тому числі і особистими статками відповідати за неправомірні заподіяні збитки підприємствам.
Завершуте, будь ласка.
Дякую. По-перше, я вже наголос робив, що вводиться малопрогресивна ставка оподаткування доходів фізичних осіб, тобто більше 10 податкових мінімумів, буде застосована ставка 17 відсотків. Це якраз відповідь на ваше питання, що ті, хто отримують більші доходи, вони будуть і більше сплачувати прибутковий податок з громадян. Також я відповідав вам, що вклади депозитів, які є у населення, фізичні особи будуть сплачуватись 5 відсотків, вклади яких перевищують 200 тисяч. Крім того, стосовно адміністрування. Запроваджується клієнтоорієнтована система, яка також буде націлена на доброчесних платників податків, які сьогодні чесно працюють і виконують свої конституційні зобов’язання, сплачують податки в розмірах, встановлених законом. А які не сплачують, до них будуть застосовуватись більш такі сприятливі речі, які будуть їх залучати до оподаткування. Дякую вам.
Дякую, Федір Олексійович, сідайте, будь ласка. Час вичерпано. Шановні колеги, прошу записатися на виступ від фракцій. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олександр Бондар, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступний буде виступати Сергій Сас. Терьохін, да? Дякую.
Шановні народні депутати! Олександр Бондар, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Я тільки торкнусь коротко трьох тез нового представленого Податкового кодексу. Перша. Ну однозначно ця влада, цей уряд іде на знищення середнього класу. Це підтверджують всі постулати, які висловлені тільки що були міністром економіки. Якщо чинний уряд вважає багатими людьми людей, які мають житлову площу більше 100 метрів, вклади в банках 200 тисяч гривень, будинок за містом 200 метрів і зарплату вище 10 мінімальних обкладають ще додатковим теж оподаткуванням, то цей уряд іде свідомо на знищення середнього класу і визнання, що в нашій державі може бути тільки два класи: люмпенізований клас людей малозабезпечених, яким треба дотації держави, які повністю залежать від держави, і клас олігархів, які входять в владну коаліцію і теж повністю залежний від їх дій. Всі інші люди, які забезпечили себе самостійно, які самі себе вважають вільними, тому що вони мають певний середній прибуток, будуть знищені цим Податковим кодексом. Порахуйте, людина, яка має 200 тисяч гривень на депозиті, в місяць отримує відсоток – 1 тисяча гривень. Це вважається заможною людиною, яка повинна поділитись з бідними своїми доходами. Тобто вона повинна віддати ще 50 гривень з доходів, які отримала. Тобто людина, які відклала 25 тисяч доларів на купівлю машини, на ще якесь таке необхідне в банку, щоб отримати відсотки, тепер вона заможна, багата, її треба обкласти додатковим оподаткуванням. Друге питання дуже важливе. Як це все, що я назвав, буде адмініструватись податковою інспекцією? Яка кількість людей повинна бути задіяна, щоб майже 90 відсотків населення стали суб’єктами оподаткування? Як це все буде працювати? Якщо людина декларує, що в неї є вклад в банках, більше 100 метрів квадратних квартира, будинок заміський і ще щось інше, це вона все повинна буде доводити податковій, записувати в декларації, ходити в податкову, доводити, приносити справки і платити оці гроші. Що ми робимо з нашою державою? Половина людей буде платити податки, половина людей їх буде контролювати. Це типова фіскальна держава, яка буде в повну залежність ставити весь середній клас України. Я дуже обережно ставився би до тої планки заможності, яку встановив нинішній уряд. Це планка зубожілої держави, я хочу на це звернути особливу увагу, і дуже небезпечно голосувати за такі речі. Дякую за увагу.
Сергій Анатолійович Терьохін, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Наступним буде виступати Михайло Чечетов.
Доброго дня, шановні колеги. В мене є головне питання – а що ми сьогодні обговорюємо? Чи є в когось на руках якийсь. хоча б якийсь документ, крім цієї презентації того, чого немає сьогодні. Ми просили на Погоджувальній раді вчора роздати ранком щось народним депутатам, щоб вони подивилися, а про що мова йде взагалі. Нам кажуть, що це всенародне обговорення опублікованого якогось документа в ”Урядовому кур’єрі”. Я вам як голова комітету можу сказати, що опубліковане в ”Урядовому кур’єрі” – фальшивка, оскільки комітет посилав абсолютно інший текст, більше 100 концептуальних змін було опубліковано, відрізняються від того, що було послано з Верховної Ради. Тобто так зване всенародне обговорення йшло. фальшивки, яку хтось опублікував і не підписався чия це власність. Нам кажуть, що міністри обговорювали цей проект. Та вони взагалі його в очі не бачили! Скажіть, будь ласка, хто знає чи зберігається спеціальна система оподаткування села або сьогоднішня система молока та м’яса. У нас одні кажуть урядовці, що немає такої системи, бо валютний фонд так зажадав, інші кажуть: ні, ми збережемо. Спрощена система. Ну скажіть, будь ласка, нам тут реляції розказали, що всі підприємці за Податковий кодекс і те, що там написано, якого ніхто не бачив. По спрощеній системі, я вам ще раз нагадую, з 500 і мільйона зменшується до 300 тисяч оборот. Для чого? Щоб після 300 тисяч бути загальним платником податку на додану вартість. З всіма касовими апаратами і так далі. Наслідками. Нам кажуть, що ми вводимо канікули для спрощенців до 300 тисяч, вони 5 років не будуть платити прибуток. Так вони його сьогодні не платять не 5 років, а взагалі не платять, якщо вони мають спрощену систему. Нема, немає прибутку. А нам кажуть, що це такий подвиг, що вони п’ять років не будуть, а зараз взагалі не мають такого прибутку. Депозити, 200 тисяч, шановні друзі, проблема не в сумі оподаткування депозитів, але в тому, що якщо ставиться кордон якийсь, то зникає банківська таємниця, як клас. Тому що в однієї людини може бути два депозити по 200 тисяч, або десять депозитів. А для того, щоб податківці перевірили, необхідно, щоб банки звітували по загальному масиву вкладників всіх ста процентів. Тому банківської таємниці в Україні немає. Припустимо, по прибутку – це окрема пісня, під назвою: приведення до бухгалтерського обліку, що вони зробили в тому, що пропонується? Вони збільшили в 1,5 рази базу оподаткування, зменшивши на один відсоток податок. Ось вам і зменшення податкового тиску. А де податок на розкіш, шановні друзі? Ми скільки про нього говорили? Нам кажуть, на нерухомість ми введемо після там ста і двохсот квадратів. Ви б домовилися з Азаровим. Тому що, коли Азаров каже про сорок і вісімдесят квадратів.
Дайте можливість завершити.
і п’ять гривень, а ви кажете про сто і двісті, і десять гривень, то ви там почитайте хоч один документ однаковий. Але можу вам сказати, що як так написано, хто буде більше всього страждати? Люди в першу чергу в сільській місцевості, оскільки це іде на родину. І уявіть собі, на родину з однієї людини, бо це родина і на родину з десятьма дітьми, бо це родина, або трьох поколінь, які в хаті сидять, бо це три родини. Тому давайте ви хоч зрозумійте, що ви пропонуєте. Дивіденди залишаються – абсолютно корупційна схема виводу на Кіпр. Тому і не треба, не бояться наші олігархи збільшення на два, аж два відсотку податку на при. фізичних осіб. Бо вони зараз через схему материнські компанії в оффшорах взагалі не платять податків. Ми нещодавно це рішення протягнули, ну, не ми, а знаєте хто, протягнув через Верховну Раду і це повністю відображено в проекті.
Так, дякую, завершуйте, будь ласка.
По транспортному збору нам. Буквально 30 секунд. Нам кажуть, його скасують – це добре. Добре? Але тоді і збільшать акцизи, але згадайте, сьогодні транспортний збір не платять інваліди, ветерани, не платить сільська техніка. А що буде завтра? Всі будуть платити цей збільшений акциз, бо пільг немає, зникають вони. І так далі, і так далі. На останнє хочу сказати: в адмініструванні абсолютно іде відміна принципу пріоритетності інтересів платника. Тобто, оцей принцип, який сьогодні задекларований, але, на жаль, не використовується на практиці, але він є у законі, його просто скасовують. Що треба робити? Правильно, ми і тоді пропонували скасувати рішення про перше читання цього мотлоху і направити це.
Дякую. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Валентин Матвєєв, фракція комуністів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Я думаю, что мы с вами разработали оптимальный вариант, алгоритм принятия системных документов в форме диалога между законодательной и исполнительной властью, между властью и общественностью. И путем нескольких итераций мы выходим на ту философию закона, которая адекватна сегодняшним экономическим реалиям. Да, действительно, жесткой критике был подвергнут документ, принятый в первом чтении летом в части того, что он носит фискальный характер и не дает возможности развиваться бизнесу. И те обсуждения, которые прошли в областях, прошли в регионах, прошли на встречах с предпринимателями с участием реальных секторов экономики, они позволили радикально внести изменения в саму философию законопроекта. И сегодняшний законопроект, на мой взгляд. В сегодняшнем законопроекте, на мой взгляд, заложен баланс: с одной стороны, налоговая система должна обеспечивать поступление в бюджет, а с другой стороны, она должна открывать двери, перспективу бизнесу, перспективу реальному сектору экономики. И, на мой взгляд, практически, вот к этому балансу этот документ подходит. Может быть, еще небольшое обсуждение, еще небольшие доработки, но мы на этот баланс выйдем. Я хочу сказать, что уже в новом законопроекте нашло отражение, практически, полностью все программные принципы программы Президента, с которой он баллотировался, и касающееся налогообложения. Этот Налоговый кодекс он наиболее мягкий среди европейских стран. И самое главное, что в большей степени все-таки тяжесть бремени налогообложения опускается на плечи более обеспеченных людей, а наименее обеспеченные люди в данной ситуации они ощутят ослабление налогового пресса. Дальше. В этом законопроекте заложен мощный, я бы сказал, стимулирующий принцип, мощный стимул для использования прибыли для развития: полностью освобождается налог на прибыль средств, которые будут направлены на модернизацию новой технологии. Это очень-очень прогрессивная норма, освобождается легкая промышленность на 10 лет, которая дает возможность подняться легкой промышленности с тем, чтобы наши предприятия могли конкурировать продукцией и на своем рынке с зарубежной и на зарубежных рынках. Государство берет на себя ответственность в части возмещения НДС. Впервые предусматривается автоматическое возмещение и, кроме того, нормальный диалог с бизнесом. Государство берет обязательство: в случае несвоевременного возврата будет пеня в пользу субъекта хозяйственной деятельности. Поэтому предлагается правильный вариант: отменить постановления, принятое нами о принятии в первом чтении. Дать возможность доработать в течение нескольких дней.
Дайтеможливість завершити виступ.
Поэтому предлагается абсолютно правильный вариант: отменить постановление в части принятия в первом чтении законопроекта, который был принят летом, дать возможность правительству доработать еще чуть-чуть, немного, встретившись еще раз и с бизнесом, и с представителями реального сектора и вынести его на первое чтение в парламент, чтобы мы путем последних наших этераций вышли на тот. философию закона, которая, еще раз повторяю, будет адекватной экономическим реалиям, которая будет обеспечивать и поступления в бюджет, и открывать дорогу бизнесу и реальному сектору экономики. Спасибо.
Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів. Будь ласка, ваше слово. Наступним буде виступати Катерина Ващук.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні виборці, шановні колеги! Широка дискусія, яка розгорнулася у суспільстві після прийняття Верховною Радою проекту Податкового кодексу у першому читанні, яскраво показала, що такі дуже і дуже важливі правові акти повинні готуватися не поспіхом, а глибоко, ґрунтовно і аргументовано. При цьому слід виходити перш за все з того, що податкова реформа повинна відбуватися в інтересах людей і всього українського народу. З цього і виходила, цим керувалася, дійсно, фракція комуністів, надаючи свої пропозиції до зазначеного законопроекту. Але, на жаль, в редакції вже представленого Кабінетом Міністрів для всенародного обговорення проекту Податкового кодексу більшість пропозицій проігноровано і не представлено альтернативну позицію Комуністичної партії по суттєвим питанням оподаткування. Наприклад, зважаючи на те, що надмірна нерівність населення за доходами є надзвичайно потужним чинником корупції та криміналізації суспільства, перешкодою розвитку в цілому економіки та демократизації, фракцією було запропоновано відновлення прогресивної шкали оподаткування доходів населення від 13 до 25 відсотків. На жаль, це не прийнято до уваги. При цьому урядом презентовано варіант малої прогресивної системи оподаткування 15 відсотків при отриманні доходів до 9 тисяч 220 гривень, з 1 січня 2011 року та 17-ти відсотків при сумі доходу вище за вказану суму. На наш погляд, диференціація незначна і не ліквідовує наявних диспропорцій доходу громадян. Зважаючи на необхідність поповнення місцевих бюджетів фракцією було внесено пропозицію доповнити розділ 12 „Місцеві податки і збори” статтею «Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки». Спочатку було це підтримано, але при поданні проекту Податкового кодексу до розгляду у першому читанні урядом було вилучено з нього податок на нерухоме майно, тобто нерухомість. Зазначена пропозиція у редакції, яка була і винесена на всенародне обговорення, також не врахована. Пропозиція наблизити термін запровадження оподаткування податком на транспортні засоби, літаки.
Дайте можливість завершити.
Дякую. На транспортні засоби, тобто літаків і вертольотів з 1 січня 2014 року перенести на 1 січня 2011 року у редакції, яка винесена на обговорення, також не врахована. Тому фракція комуністів звертається до Кабінету Міністрів України з вимогою при опрацюванні нового проекту Податкового кодексу ще раз дуже уважно розглянути і врахувати наші пропозиції. Адже вони тільки в інтересах народу, тільки в інтересах простих людей. Дякую.
Катерина Тимофіївна Ващук, будь ласка.
Шановний голово, шановні колеги, фракція "Блок Литвина" теж брала активну участь над опрацюванням, доопрацюванням Податкового кодексу, було внесено десятки пропозицій. І ми настоюємо, і будемо далі доопрацьовувати, і вимагати аби все-таки чіткіше були виписані питання з оподаткування аграрного сектору України зокрема в питанні залишення діючої схеми, збереження системи оподаткування податку на додану вартість усіх переробних підприємств. Так як до сьогодні податок на додану вартість цих підприємств іде як дотації до ціни на молоко і м’ясо. Це є суттєвою підтримкою аграрного сектору і цей момент ми будемо настоювати, аби був збережений. Також є питання в оподаткуванні приватних господарників, які господарюють на землі. Це одноосібники, це фермери, це малі господарства і зокрема у заготівлі продукції від них. До мене звернулись селяни із Волині з таким листом і просять, щоб в Податковому кодексі були чітко виписані моменти оподаткування прибутку від тих ягід, які вони збирають у лісі і продають, грибів і таке інше. Воно видається смішним, але це ціла катавасія! На сьогодні це має бути, чи через лісовий квиток, дозвіл на такий бізнес, бо це зайнятість тисяч і тисяч поліщуків. На сьогодні вимагає серйозного доопрацювання податок на нерухомість, на цьому настоює фракція. Чому? Бо не чітко виписано, яка це нерухомість: чи це тільки житлова площа, чи це буде нерухомість, яка знаходиться на ділянці селянина зокрема, а там є сараї, а там є токи, а там є якісь піднавіси на техніку. Тому це вимагає чіткості. І в питанні оподаткування все-таки дивідендів теж немає чіткості. Хотілося б, щоб ми не дозволяли на сьогодні банкам абсолютно відкрити таємницю вкладів і щоб ми вклади обклали податком все-таки ті мізерні кошти, які.
Дайте можливість завершити.
які знаходяться на рахунках людей. 200 тисяч – це малі кошти, будемо так казати. Я думаю, що є люди, які все життя берегли для дітей, для внуків, і сьогодні вони мають ділитися тими коштами, очевидно, цю суму мінімальну треба буде збільшити. Я підтримую, і від імені фракції прошу усіх підтримати постанову, яку вніс Володимир Михайлович Литвин, і яка вводить у регламентне поле розгляд Податкового кодексу Верховною Радою України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. У нас є три проекти постанов за авторством Ксенії Ляпіної, Юрія Кармазіна і вашого покірного слуги. Я прошу Ксенію Ляпіну з цього приводу викласти свою точку зору, потім – Юрія Кармазіна.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, група „За Україну”! Шановні колеги, моя постанова дуже проста і зрозуміла. Визнати такою, що втратила чинність Постанови про голосування за проект Податкового кодексу в першому читанні. Аргументи також досить очевидні. Вони випливають навіть з сьогоднішньої презентації, яка зроблена Міністром фінансів. Перше. Саме громадське обговорення, яке відбулося нагадує чомусь сумні певні спогади радянських часів, коли підвищували вартість хліба по просьбам трудящих. Коли, власне кажучи, звужується спрощена система оподаткування. Обкладається додатковими податками мізерні накопичення на депозитах. Обкладається нерухомість, наприклад, десь в далекій глибинці в Житомирській області 200 квадратних метрів хата – розкішшю не є, шановні колеги. Це зовсім інше, ніж 200 квадратних метрів десь, наприклад, біля Києва, десь там в Обухівському районі. От велика різниця, площа однакова, а в одному випадку – розкіш, а в іншому – ні, і так далі. Все це свідчить про те, що ніякого реального обговорення поки що не відбулося. З одного боку ніби опублікували проект, а з іншого боку, друзі мої, відкритість – це не тільки публікація проекту, це процедура, як буде враховано пропозиції і зауваження. Я можу засвідчити по опитуванню тих, хто брав участь в обговоренні з боку підприємців, 90 відсотків їх пропозиції просто не фіксувались. Ну, от якби сказали в повітря, а де ці пропозиції – невідомо. Ну навіть з тих пропозицій, що були зафіксовані з великими трудами, вже можна зрозуміти, що докорінним чином змінюються, концептуально змінюються розділи Податкового кодексу. Щодо податкового адміністрування, про це навіть Міністерство фінансів визнало. Щодо інших питань, можу засвідчити, що там також докорінні зміни. Все це призводить до того, що у регламентному руслі ми не можемо розглядати цей проект у другому читанні. Тому що, якщо ми змінюємо концепцію, то згідно Регламенту ми мусимо розглядати все спочатку. Бо голосування в першому читанні – це, власне, ухвалення концепції. Тому я переконана, що ми просто зобов’язані починати процес розгляду нового документу, який внесе уряд. І ми подивимося по документу чи він є зважений, чи він є дійсно збалансований, чи він відповідає задекларованим принципам. Поки що це тільки слова, а ми хочемо побачити документ. І тоді ми розглянемо його з першого читання і будемо давати свої пропозиції вже до того, що ми будемо працювати, а не до якихось абстрактних заяв чи декларацій. І, нарешті, останнє. Знаєте чим Україна відрізняється від Америки? В Америці Обама вчора об’явив план порятунку американської економіки. Знаєте, яке питання номер один? Підтримка малого підприємництва. І це каже влада. А в Україні чомусь.
Завершуйте, будь ласка.
тільки-но потрапляють у владу – про малий бізнес забувають. Тільки-но потрапляють в опозицію – всі згадують, що підтримка малого бізнесу є єдине, що ми можемо сьогодні зробити для народу. На це я прошу звернути головну увагу. Це не другорядне питання. спрощена система оподаткування – це одне з ключових питань Податкового кодексу. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, щодо вашого проекту постанови.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, що ми з вами зараз обговорюємо? Інформацію уряду, в якому вигляді ми її маємо? От в такому інформаційні матеріали. Ким вони підписані із урядовців? А ніким. Із урядовців ніким не підписані. А ми можемо, Верховна Рада згідно з Конституцією розглядати тільки пропозиції суб’єкта. А суб’єктом є весь уряд в цілому. Значить, все, що ми сьогодні обговорюємо, шановні керівники парламенту, ми обговорюємо щось трошки не те. Я не говорю про те, що тут аж всього-на-всього змістовних є 14 сторінок, а дальше у додаткових матеріалах звідки.кількісний аналіз пропозицій у розділі „Джерела їх надходження” звідки пішли пропозиції, з яких регіонів і все. Це не зовсім солідно. Хоча тези є дуже привабливі і багато хороших і багато з них мені подобаються, і багато ідей, які ми висували тут, пропонували вам, схоже на те, що хоча б ми їх почули вже з трибуни. Але оформлення їх, я погоджуюся з колегою Ващук, ви ж не написали, чи що таке порушення таємниці вкладів і зараз буде нова паніка, знову понесуть з банків гроші у ті скляні банки ховати. Чи це знову по нерухомості і теж буде не зрозуміло: Прем’єр говорить одне, міністр фінансів інше, там сім’я фігурує, там одна особа, там 40 метрів, тут 100 метрів на сім’ю і так далі. Тобто такі болісні питання. І про що мова іде? Про нерухомість яку? Тільки жилі метри чи разом з балконами, чи разом з сараями, з усім іншим. Про що мова іде? Треба це все чітко визначати. Тому ще 2 вересня я запропонував внести зміни до Постанови Верховної Ради України, вашої, Володимире Михайловичу, постанови, яка називалася „Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу України”. Тоді ще було видно, коли ми його обговорювали, що не можна було записувати такі пункти, що рекомендувати уряду прийняти бюджет, подати бюджет на новій податковій базі і на Бюджетному кодексі. Зрозуміло, що це треба вилучати сьогодні з постанови. І я пропоную у своїй постанові, давайте ми напишемо: повернути проект Податкового кодексу суб’єкта права законодавчої ініціативи, раз. Рекомендувати Кабміну розробити і подати до Верховної Ради проект Закону про Державний бюджет, два. Внести зміни, де написати. І, Володимир Михайлович, я, ви останній будете виступати по своєму проекту, я дозволю собі з вами не погодитись. Коли ви пишете, що ви за ті всі постанови такими, що втратили чинність і таким чином не було ні всенародного, ні будь-якого обговорення, не було першого читання. А було тільки збурення суспільства. Я категорично проти.
Будь ласка.
Я категорично за те, щоб ми ішли на конструктив. Зараз я бачу серйозні, тверезі думки у уряду щодо того, що не нібито опозицію, а опозицію в деяких містах почуто. І більше того, думку її трансформовано в ці тези. Але з цих тез треба ще зробити ту нову концепцію, яку ви зробили. Цю нову концепцію подайте на перше читання. А для цього вам треба дати чисте поле. Давайте проголосуємо за мою постанову, ліквідуємо ту першу постанову про прийняття як закон і відозмінимо постанову, яку пропонував Володимир Михайлович Литвин. І таким чином дамо вам можливість внести новий кодекс на новій концепції. Дякую.
Дякую. Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги! Щодо проекту постанови 6509-П3, яку я пропоную. Сутність цього проекту зводиться до того, щоб нам інформацію Кабінету Міністрів України про стан виконання Постанови Верховної Ради України від 8 липня 2010 року „Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу України" взяти до відома. Друге. Відповідно до частини другої статті 48 Регламенту Верховної Ради України визнати такими, що втратили чинність, Постанову Верховної Ради України від 17 червня 2010 року про прийняття за основу проекту Податкового кодексу України, а також пункт чотири Постанови Верховної Ради України від 8 липня 2010 року „Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу”. Та зняти з розгляду проект Податкового кодексу України за реєстраційним номером 6509. І доручити Кабінету Міністрів України невідкладно подати до Верховної Ради України новий проект Податкового кодексу з врахуванням результатів всенародного обговорення. І таким чином у Верховної Ради України буде можливість розглянути цей проект, який буде подано до Верховної Ради України, за повною процедурою з врахуванням того, що нам потрібно робити, з врахуванням того, що нам не потрібно вносити у проект Податкового кодексу. І мова не йде, шановні колеги, про те, що ми скасовуємо повністю свою постанову, яку приймали щодо всенародного обговорення цього проекту, мова йде про пункт четвертий цієї постанови. І ми вважаєм все-таки, що постанова виконала свою роль, хоча є чимало критики з цього приводу. Тому відповідно до Регламенту я поставлю на голосування постанови у порядку їх надходження. Сергій Сас, будь ласка, мікрофон з процедури.
Дякую, Володимире Михайловичу. Сергій Сас, фракція „Блок Юлії Тимошенко”, Партія „Батьківщина”. Я не можу зараз коментувати постанови народних депутатів Ляпіної і Кармазіна, нам їх не роздали, а що стосується, Володимире Михайловичу, внесеного вами проекту постанови. От ту у пункті другому є посилання на частину другу статті 48 Регламенту. Так відповідно до цієї частини можуть бути визнаними такими, що втратили чинність, закони, постанови і інші акти. Не можна визнати таким, що стратив чинність певний пункт певного акту, для цього треба вносити зміни до певного нормативного акту. Є частина третя, тут вона не зовсім кореспондується із вимогою частини першої пункту четвертого статті 114 Регламенту Верховної Ради, тому що після опублікування певного акту на всенародне обговорення, він повертається головному комітету на повторне друге читання, а у Кабінет Міністрів. Це треба враховувати. Тому пропозиція такого порядку, що визнати таким, що втратив чинність.
Дайте можливість завершити формулювання.
Дякую, Володимире Михайловичу. Є пропозиція, що необхідно визнати таким, що втратила чинність постанова Верховної Ради про прийняття в першому читанні, от. І наступне. „Внести зміни у пункті третьому. Внести зміни до Постанови Верховної Ради від 8 липня 2009 року номер 2454-4 про всенародне обговорення проекту кодексу, виклавши пункт четвертий в такій редакції: „Комітету Верховної Ради з питань податкової політики і митної політики від 15 пропонується вересня внести на розгляд Верховної Ради у повторному першому читанні доопрацьований з урахуванням результатів всенародного обговорення проекту Податкового кодексу”. Якщо Кабінет Міністрів в даному випадку для чистоти жанру хоче відкликати, він може відкликати, тому що прийнятого у першому читанні немає зараз, якщо буде скасоване рішення про прийняття в першому читанні. І це ніякої проблеми немає. Але для того, щоб дотриматись Регламенту, треба, значить, викласти постанову, запропоновану вами, саме в такій редакції. Дякую.
Шановні колеги, я мушу тільки одне сказати, що цей проект постанови був відпрацьований Головним юридичним управлінням, обговорювались всі ці тонкощі, про які ви сказали. Юристи дійшли висновку, що нам приймати треба проект постанови саме в такій редакції. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови реєстраційний номер 6509-П2 про визнання такої, що втратила чинність Постанови Верховної Ради України про прийняття за основу проекту Податкового кодексу. Це проект за авторством Ксенії Ляпіної. Прошу визначатись. [[12:46:45]] За-55 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови реєстраційний номер 6509-П2 про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу України" №2454-VI від 08.07.2010 р. [[щодо необхідності надання можливості Кабінету Міністрів України внести інший, більш збалансований проект Податкового кодексу України]] автор – Юрій Кармазін. Ставлю на голосування про прийняття проекту постанови як постанови. Прошу визначатись. [[12:47:37]] За-133 Рішення не прийнято. Вношу на голосування Проект Постанови Верховної Ради України про інформацію Кабінету Міністрів України про стан виконання Постанови Верховної Ради України від 8 липня 2010 року "Про всенародне обговорення проекту Податкового кодексу" та визнання такими, що втратили чинність, деяких рішень Верховної Ради України щодо проекту Податкового кодексу України" [[реєстраційний номер 6509-П3]]. Прошу голосувати. [[12:48:23]] За-251 Рішення прийнято. Я сказав, в цілому одразу. Ми прийняли ж в цілому і всі постанови ставились одразу як. проект як постанови. Шановні колеги, відповідно до нашої домовленості, переходимо до розгляду наступного питання. Це три проекти законів: про мораторій на підвищення цін та тарифів на послуги в житлово-комунальній сфері та на предмети першої необхідності, продукти та товари першої необхідності. Шановні колеги, з цього приводу у нас є три законопроект. Це проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію, продукти харчування, товари першої необхідності, послуги громадського транспорту [[крім таксі]] [[реєстраційний номер 6477]]. Автор – народний депутат України Петро Миколайович Симоненко. І далі проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на споживання у побуті природного газу в 2010 році [[реєстраційні номери 6712, 6712-1]]. Автори – наші колеги Олег Ляшко і Роман Зварич. Ми в такій послідовності будемо і будемо розглядати. У нас була домовленість і пропозиція про те, щоб розглянути ці питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Це. це пропозиція Погоджувальної ради. Я вимушений поставити на голосування пропозицію Погоджувальної ради. Прошу голосувати. За скороченою процедурою. [[12:50:16]] За-230 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді Валентина Григоровича Матвєєва. Вот, а як співавторапроекту закону підготуватися Олегу Ляшку і Роману Зваричу.
Шановні колеги, шановні наші виборці, фракція комуністів послідовно наполягає на прийнятті заходів, направлених на соціальний захист наших співвітчизників, наших громадян, найбільш незахищених верств нашого населення, тобто пенсіонерів, ветеранів, багатодітних сімей і молоді. Як відомо, тільки протягом останньої, останнього скликання Верховної Ради України, тобто нинішнього шостого, наша фракція внесла більше десяти проектів відповідних правових актів з цього питання. Я хочу підкреслити особливо, особливо з питання, що стосується підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги. На жаль, вони систематичні, ці законопроекти, які вносилися на розгляд парламенту нашою фракцією блокувалися при їх розгляді урядом і представниками олігархічних кланів у парламенті. Тому ось у червні цього року ми повторно із Петром Миколайовичем Симоненко від імені фракції комуністів винесли на розгляд Верховної Ради проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ, електроенергію, продукти харчування, товари першої необхідності, послуги громадського транспорту. До чого, насамперед, зводяться наші пропозиції? Їх декілька головних: перше – заборонити підвищення цін і тарифів до виплат погашення заборгованостей по заробітним платам, пенсіям та.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Дякую. Та грошового забезпечення студентів, курсантів та учнів. Для довідки, шановні колеги: сьогодні заборгованість підприємств по державі перед громадянами складає 1 мільярд 792 мільйони гривень. Друге, ми пропонуємо, щоб житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергія оплачувалися населенням за цінами і тарифами, встановленими за станом на 1 серпня цього року. І третє положення, основне положення законопроекту: витрати на оплату житлово-комунальних послуг, на оплату утримання житла не можуть перевищувати десяти відсотків у середньомісячному сукупному доході сім’ї. До речі, це враховано частково у тому законопроекті, який ми прийняли з вами на позачерговій сесії 30 серпня цього року. Тобто, як бачите, шановні колеги, всі ці положення законопроекту стосують перш за все соціального захисту наших людей. І в основному, тих, хто потребує цього – це ветерани, пенсіонери, багатодітні сім’ї і таке інше. Тому прошу вас, шановні колеги, підтримати наш законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Олег Валерійович Ляшко буде одразу виступати щодо двох законопроектів, тобто 6712, 6712-1. І відповідно, час для виступу у нього збільшений.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановні виборці і громадяни України і ті, хто сьогодні приїхали підтримати опозицію і захистити свої права до будівлі парламенту, куди вас не пустили, і ті мільйони українських громадян, які так само обурені діями нинішньої влади, але з тих чи інших причин не змогли прийти сьогодні висловити свій протест. Зверніть, будь ласка, увагу. Ми сьогодні розглядаємо надзвичайно болюче, надзвичайно актуальне для своєї країни питання. Провладна коаліція голосує, щоб це питання розглянути в скороченому режимі, тобто так, швидко, галопом. Подивіться на урядову ложу: немає жодного урядовця під час розгляду цього питання. Отак вони дбають про покращання вашого життя вже сьогодні. Прийшли, засвітилися на відкритті перед телекамерами, Прем’єр-міністр розказав яка погана так звана опозиція і пішов робити свої чорні справи: підвищувати людям пенсійний вік, підвищувати ціни на газ, підвищувати тарифи, гробити мільйони українців. От чим вони пішли займатися. І в ложі сьогодні сидять ті, хто захищає цю владу від опозиції, хто блокує трибуну Верховної Ради, аби не дати можливості парламенту розглянути законопроекти, спрямовані на захист українських громадян. Що пропонує опозиція? Що пропонується у тих законопроектах, якими є автори – депутати від опозиції, зокрема я, зокрема Роман Зварич. Ми пропонуємо, зважаючи на ситуацію, встановити мораторій на підвищення цін на газ та житлово-комунальні послуги. І для цього є всі підстави. Це не популізм, як звинувачує влада, що опозиція займається популізмом. Тут голий розрахунок і нічого більше. В Україні видобувається щороку понад 20 мільярдів кубометрів газу. На споживання для побутових споживачів використовується 18 мільярдів кубометрів газу. Ціна, собівартість видобутку українського газу – 150 гривень за тисячу кубометрів. А нашим громадянам цей газ нинішня влада пропонує по дві, по три тисячі гривень за тисячу кубометрів. Які олігархи на цьому наживаються? Куди дівається різниця між собівартістю видобутку українського газу і тою ціною, по якій отримують його українці? Ця різниця іде у кишені урядовцям. Ця різниця йде до олігархів, які на цьому заробляють гроші. Доказ? Будь ласка. Обласні гази, які поставляють газ населенню, винні „Нафтогазу” 10 мільярдів гривень. Тобто з людей гроші зібрали, „Нафтогазу” не віддали. І влада нам розказує, що треба піднімати ціни на газ, щоб рятувати „Нафтогаз”? А чому не забрати гроші зоблгазів, оті десять мільярдів, які вони винні? То ні ж, уряд пропонує: давайте ми облгазам реструктуризуємо на п’ять років заборгованість, а людям ціни на газ будемо піднімати. Влада розраховує підняттям цін на газ для населення отримати додатково три мільярди гривень. Можна забрати десять мільярдів приватнихоблгазів і не піднімати людям, як мінімум три роки ціни на газ. Але влада йде шляхом найменшого спротиву, для чого оббирати своїх рідних олігархів, коли можна обібрати мільйони українців, і при цьому ще й загородитися від них міліцейськими кордонами і при цьому ще плювати на їхні інтереси з парламентської трибуни, і з урядової ложі. От що робить влада. Тому ми, опозиція, наполягаємо на запровадженні мораторію, а інакше будемо вживати всіх заходів, аби захистити інтереси мільйонів українців. І правда на нашому боці і ми переможемо. Дякую.
Шановні народні депутати! Окрім всього іншого є ще і проект постанови за авторством Юрія Кармазіна, який зареєстрував її вчора. Реєстраційний номер 7092. Тому я просив би давайте ще ми і заслухаємо обґрунтування з боку Юрія Кармазіна, потім обговоримо всі ці документи і перейдемо до голосування. Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Реєстрація мною законопроекту викликана тим, щоби зупинити те „покращення” [[в лапках]], життя, яке вже йде сьогодні. Зупинити, я маю на увазі, покращення, коли отримують все більше рахунки в тому числі і за газ, і за енергоресурси, коли ростуть ціни. Через це, я пропоную заборонити підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги, спожиті в побуті природний газ і електроенергію. А Кабінету Міністрів забезпечити встановлення обов’язкової плати за житлово-комунальні послуги, на оплату утримання житла, оплату користування житлом житлового фонду, незалежно від форм власності, придбання скрапленого газу, твердого та пічного побутового палива в розмірі десять відсотків від середньомісячного сукупного доходу сім’ї. Адже, що получається? Ви знаєте, що якщо тобі субсидію платять, якщо ти займаєш якесь житло, а якщо ти орендуєш таке житло, то тобі не положена субсидія. І таких сьогодні в Україні кілька мільйонів чоловік, тому я і пропоную запровадження спрощеної системи призначення житлових субсидій для оплати громадянами за належне їм або зняти в порядку найма житло, включаючи оплату за газ, яка передбачає звільнення громадян і збирання довідок, зокрема про стан сім’ї, вартість комунальних послуг для призначення субсидій. Також пропонується, щоб обов’язок суб’єктів господарювання, що здійснюють постачання енергоресурсів або його розподіл на відповідній території, був обов’язково записаний: встановлювати і обслуговувати засоби обліку їхнього споживання за свій рахунок. Також пропоную внести до Верховної Ради України проект Закону України про денонсацію Угоди між урядом союзу СРСР і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування доходів та майна, внаслідок якого у свій час була створена система вивезення грошей із СРСР через Кіпр. Це захистить наших громадян від втечі щорічно біля 7 мільярдів.
Дайте можливість завершити.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Я також пропоную в цій постанові Національної комісії регулювання електроенергетики встановити для населення тариф вартості одного кубометра газу за відсутності лічильника на рівні тарифу, який сплачується при наявності лічильника. І ще раз хочу подякувати і опозицію, і коаліцію за те, що в тій постанові, яку ми приймали раніше, ми записали звернення до уряду, де зобов’язали їх виробляти і встановлювати лічильники власного виробництва. Але до того часу треба щоб платили хоча б однаково ті в кого нема лічильників, бо в два рази підвищується там плата. Сьогодні вже людям прийшли ці листівки. Вони поки не можуть усвідомити, всі кажуть, що на 50 відсотків, а тут на сто відсотків. Я дякую за увагу і прошу проголосувати.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення. Два „за”, два „проти”. Прошу прізвища народних депутатів винести на інформаційне табло. Михайло Чечетов, потім – Іван Кириленко. Михайло Чечетов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, дійсно, дані законопроекти заслуговують на увагу і їх було б потрібно може і прийняти, якби не „але”. Така пропозиція не може бути підтримана, оскільки відповідно до пункту 3 статті 116 Конституції України забезпечення проведення цінової політики покладене на Кабінет Міністрів. Крім того, згідно з нормами Закону України „Про Національну комісію регулювання ринку комунальних послуг України” тарифи на комунальні послуги суб’єктом природних монополій та суб’єктом господарювання на сумісних ринках, ліцензування діяльності яких здійснюється Національною комісією регулювання ринку комунальних послуг, встановлюється зазначеною комісією. Встановлення тарифів на комунальні послуги нижчих за розміри економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво без відповідного відшкодування не допускається і може бути оскаржене в суді. Частинами третею, п’ятою, шостою і восьмою Закону про житлово-комунальні послуги передбачено, що органи місцевого самоврядування встановлюють тарифи на житлово-комунальні послуги в розмірі не нижче економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво. У разі встановлення органами місцевого самоврядування тарифів на житлово-комунальні послуги на рівні, що унеможливлює отримання прибутку орган, який їх затвердив, зобов’язаний відшкодувати з відповідного місцевого бюджету виконавцям, виробникам різницю між встановленим розміром цін тарифів та економічно обґрунтованими витратами на виробництво цих послуг. Видатки на відшкодування втрат підприємств, що пов’язані з встановленням тарифів на житлово-комунальні послуги на рівні, що унеможливлює отримання прибутку, фінансується за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету. Тому фракція Партії регіонів пропонує Верховній Раді приймати рішення в рамках діючого законодавства і Конституції України, і не порушувати ні Конституцію, ні діюче законодавство. Дякую.
Іван. Юрій Сербін буде виступати? Юрій Сербін, будь ласка. Потім і від фракції, хто не витупав, буде мати можливість виступити. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу пояснити, чому наша фракція буде голосувати за цей мораторій, і чому вона внесла цей мораторій. Давайте відкинемо навіть політичні стосунки. Забудемо про те, що обіцяв Президент, підписуючи Харківські угоди. Забудемо про той мораторій, за який боролася Партія регіонів 9 місяців тому, я вам таки приведу нормальні цифри. Ми йдемо ж в тупик і ви всі бачите, що йдемо в тупик. Цей газ можна підвищувати і комунальні послуги безкінечно. Чому? Бо у нас втрати в мережах 20 відсотків. Бо у нас котельні працюють нижче 60 відсотків КПД, 40 відсотків. І оці втрати, у нас нема лічильників в 40 відсотків наших осель. І ми з вами прийняли у минулому році програму реформування ЖКХ. Результат, ви голосували 2,8 мільярди програму в цей бюджет. Що ви прийняли? 1,2. Скільки ви уже скасували? 600 мільйонів скасували. Залишилося тільки 600. Витратили 230. Потрібно замінити 5 тисяч кілометрів трубопроводів, ви замінили тільки 500. То скільки ми ж тоді будемо підвищувати ціни на газ, бо ми цей газ викидаємо просто в повітря? Це перше. Друге. Тепер про ціни ж на газ. То давайте ж просто підрахуємо. Не вистачає для роботи наших котелень 5,8 мільярди. Давайте додамо ці 5,8 мільярди за ціни російського газу 240 доларів до наших 44 і ви вийдете на 82 долари, тобто 656 гривень. Ви по чому зараз встановили ціну для теплопостачальних? По 1240 – вдвічі більше. То де логіка?! Ви ж так і будете викидати, викидати і викидати. То може все ж таки повернутися до своєї власної програми, повернути всі мільярди і починати реформувати житлово-комунальне господарство, ремонтувати теплотраси, котельні.
Дайте можливість завершити виступ.
Я закінчую. І тоді не потрібно не тільки підвищувати ціни на газ, і не потрібно підвищувати ціни на ЖКХ. Я вже не кажу про якість. То будьте логічними, давайте, приймайте цей закон і тоді ми змушені будемо заставити уряд реформувати ЖКХ, і тоді не будемо обездолювати наших людей.
Так, дякую. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!” Ми підтримуємо проект постанови Кармазіна і проект постанови Ляшка, тому що ми вважаємо, що в даному випадку мораторій – це не самоціль, це не просто популізм, щоб погратися в мораторій, це просто необхідність для того, щоб чинна влада не заміняла реальну реформу, а реформа – це зміна суспільних відносин, на просто механічне підвищення цін і тарифів. Тому що механічне підвищення цін і тарифів насправді не тільки не забезпечить реформу, воно фактично просто реформу відкладає. Тобто це ми робимо вигляд, що проблеми нема. Підвищили ціни і закриваємо очі. А проблема є. і попередній доповідач правильно наголосив, для того, щоб провести реформу спочатку треба вкласти гроші в ремонт інфраструктури, провести відповідну реформу обліку власне тих послуг, які ми отримуємо чи, насправді, просто не отримуємо. І.
Дайте можливість завершити думку.
І тоді ми зможемо побачити реальні розцінки і реальний обсяг отриманих послуг. тільки тоді можна буде говорити про якусь цінову політику. А зараз неприпустимо за рахунок механічного підвищення в чергове відмовлятися від реформи.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів, Полтавщина. Шановні колеги, давайте не будемо саме лукавити, а всім нам необхідно підтримати законопроект наших колег Симоненка і Матвєєва про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги. Але уряду я запропонував би, що нам необхідно терміново вжити максимальних заходів щодо переведення об’єктів теплової генерації на альтернативне опалення. Є дуже важливе, дуже супер важливе є питання, що нам необхідно зафіксувати ціни на вугілля для населення станом, які склалися до 1 серпня 2010 року. Адже з 2000 року ціна з 210 гривень зросла до 1100. Нам необхідно провести комплексну перевірку того газу, що видобувається, навести саме порядок у свердловинах, відновити саме роботу всіх тих підприємств і передати їх у державну власність як „Полтаванафтогазгеологія”.
Завершіть, будь ласка.
Для опозиції я хотів би, що не лийте крокодилячі сльози і не захищайте населення. Я вам нагадаю, як ваші саме фракції в обласних і районних радах ініціювали підвищення цін і тарифів. І ви тоді, на превеликий жаль, не виводили людей до саме стін рад. А якраз комуністи захищали, дійсно, людей, виводячи їх проти вашої політики, яку ви здійснювали до 2010 року.
Шановні колеги, одну хвилиночку, одну хвилинку. Я прошу вас. Олег Валерійович, прізвище не називали народного депутата. Давайте зараз завершимо розгляд питання, потім від фракції кожен буде мати по хвилині висловити свою позицію. Я прошу вас, ну не порушуйте, прошу вас. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Воно доволі не просте. Всі розуміють, що треба захищати людей, але прохання таке, давайте будемо захищати у такій спосіб, щоб не робити людям гірше. Разом з тим ми з вами прийняли постанову Верховної Ради України, де чітко зафіксували, що люди повинні за житлово-комунальні послуги непрацюючі платити не більше 10 відсотків від доходів, працюючі – не більше 15 відсотків. Давайте ж будемо забезпечувати контроль, як виконується ця постанова, а потім будемо приймати наступні рішення. Тому давайте зараз у такій спосіб поступимо, перейдемо до прийняття рішення щодо обговореного питання. В порядку обговорення. Я ставлю на голосування, як ми і домовлялись, про прийняття за основу і в цілому проектів цих законів. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону України [[реєстраційний номер 6477]] „Про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ, електроенергію, продукти харчування, товари першої необхідності, послуги громадського транспорту, крім таксі”. Автори – народні депутати Симоненко і Матвєєв. [[13:13:23]] За-200 По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 125, „Наша Україна – Народна самооборона” – 48, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 0. Наступного разу. Шановні колеги! Тепер ставиться на голосування проект Закону, реєстраційний номер 6712, „Про мораторій на підвищення цін і тарифів на споживання у побуті природного газу у 2010 році”. Автор – Олег Ляшко. А тут є наступний – Зварича. Тому я зараз, зараз ставлю на голосування проект Закону 6712 для його прийняття за основу і в цілому як закон. [[13:14:27]] За-176 По фракціях. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 125, „Наша Україна” – 51, комуністів, "Блок Литвина" і позафракційні – 0. Тепер ставлю на голосування, прошу уваги, проект Закону [[реєстраційний номер 6712-1]] про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію у 2010-2011 роках. Автор – Роман Зварич. Прошу визначайтесь. [[13:15:14]] За-174 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 124, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 50, комуністів, „Блок Литвина”, позафракційні – 0. Тепер ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 7092]] про заходи щодо підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги Кабінетом Міністрів України [[автор – Юрій Кармазін]] для прийняття за основу і в цілому. Прошу визначайтесь. [[13:16:01]] За-174 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 123, „Наша Україна – Народна Самооборона”. фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 0. [[Шум у залі]] Одну хвилиночку. З мотивів голосування, будь ласка. Шановні колеги, запишіться по одній хвилині від кожної фракції, будь ласка. Я сказав, від кожної фракції записались на табло, будь ласка. Олександр Кузьмук. Михайло Чечетов, будь ласка. Мікрофон.
Уважаемые народные депутаты, если мы хотим, чтобы Конституция и законы выполнялись в стране, мы должны сами прежде всего блюсти и законы, и Конституцию. Я в своем выступлении четко, аргументировано как раз остановился на положениях действущего законодательства и Конституции, где четко прописаны полномочия Верховной Рады, полномочия Кабинета Министров, местных органов власти. Если кому-то хочется перетянуть одеяло на себя, пожалуйста, вносим изменения в Конституции, урезаем права местного самоуправления, наступаем на горло местному самоуправлению, и будет Верховна Рада решать. Но Партия регионов такой подход не разделяет. Мы считаем, что ей компетенция местного самоуправления, и мы, как Партия регионов, считаем, что по максимуму нужно передать функции полномочия местным органам власти. Поэтому я призываю всех на места и продолжать дальше конструктивно работать, как мы начали сегодняшнюю сессию. Очень.
Олег Ляшко, фракція БЮТ.
Олег Ляшко, фракція БЮТ „Батьківщина”. Люди добрі, шановні громадяни України, гляньте, будь ласка, що відбувається в цьому залі. Людина, яка щойно розказувала, що вони не голосують, бо, бачите, це порушення Конституції, тобто захищати ваші права, аби ви жили в цій країні, а не подихали внаслідок діяльності цієї влади, це є порушення Конституції. Подивіться, як вони зранку блокують роботу парламенту з однією метою: не дати в парламенті прийняти закони, спрямовані на захист українських громадян. Скільки ви дуритимете людей? Чому ви їх не пускаєте до ради? Чому ви не голосуєте сьогодні ті закони, які від вас чекають мільйони? Відповідь на питання проста, бо ви встановлюєте в країні систему авторитаризму, де на думку людей зовсім не зважаєте, бо ви знаєте, що будете фальсифікувати місцеві вибори, парламентські вибори і президентські вибори, як ви це й робили завжди. Один депутат отут від Партії регіонів сказав: „Треба їм всім опозиціонерам набити один раз морди і щоб вони більше не лізли до трибуни”. Оце їх.
Будь ласка, завершуйте.
Це їхня політика, бити всім морди, хто з ними не згоден. Оце, шановні громадяни, покращення життя вже сьогодні, яке вони обіцяли.
Дякую. Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Володимир Карпук. Прошу передати слово Юрію Кармазіну.
Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна самооборона”, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Зараз наша фракція показала, що неважливо чи подали комуністи проект закону, чи ми з БЮТом, ми підтримували захист громадян, і ми проголосували за ці постанови. Я нагадую вам, що зараз не проголосовано за те, щоб ті, хто винаймають житло, мали субсидії. Зараз не проголосовано за те, аби не піднімали вдвічі вартість оплати газу за відсутності лічильника, зараз не проголосовано за те, щоби ті багатії, які мають свої обленерго, свої облгази, не поставили зараз прилади для обліковування того, що витрачається. Зараз взагалі не проголосовано зупинення такої.
Дайте можливість завершити Юрію Кармазіну.
Дякую. Тому наша фракція повторно звертається до всіх фракцій, які є Верховній Раді, з метою захисту населення України проголосувати за будь-яку із цих постанов. Це по-перше. І по-друге, сісти всім на свої місця і приступити до конструктивної роботи, не заважаючи іншим і не створюючи ніяких таких, знаєте, протиставлянь одних політичних сил і одних людей іншим. Дякую.
Так. Світлана Шмельова, мікрофон. Валентин Матвєєв, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, у своєму виступі я говорив про те, що тільки напротязі двох останніх років фракція комуністів внесла більше, ніж 10 законопроектів, які були пов’язані із заходами щодо мораторію на підвищення цін і тарифів і не тільки на житлово-комунальні послуги, а на товари першої необхідності і таке інше. Це говорить про нашу послідовну позицію у відстоюванні інтересів наших людей. І нажаль, і сьогодні позитивного результату щодо голосування по внесеному нами з Петром Миколайовичем Симоненком на розгляд парламенту законопроекту ми не отримали. Тому я звертаюсь до наших шановних виборців. Ми маємо сьогодні те у парламенті, що маємо. І вам необхідно робити відповідні.
Шановні колеги, ми обмінялися з вами думками. Прошу, прошу уваги! [[Шум у залі]] Шановні колеги, немає. є неконструктивна пропозиція, є робота. Давайте поступати порядно. Ми з вами домовилися учора, сьогодні ще раз домовилися: розглянемо всі питання, кожен заманіфестує свою позицію і підемо далі. Давайте уважно повернемося до проекту. до Постанови Верховної Ради України. Якщо її виконувати так, як записано у цій постанові, то люди не повинні більше платити за комунальні послуги 10-15 відсотків. Якщо ми хочемо, щоб Верховна Рада обслуговувала мітинги, то давайте будемо обслуговувати. Бійка нам не потрібна в Верховній Раді. Ще раз кажу: давайте демонструвати елементарну порядність. Було домовлено на Погоджувальній раді, що розглянемо ми це питання, не залежно від того, яке буде рішення, будемо працювати далі. Була така домовленість? Вона зреалізована. Тому я просив би, шановні колеги, продовжувати нашу роботу. О цим показушним з турботою про людей ми не забезпечимо нічого доброго для людей. Давайте приймати рішення. Все. Шановні колеги, оголошується до розгляду, до розгляду оголошується. [[Шум у залі]] Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 43 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (щодо підприємств, які у своїй діяльності використовують ядерну енергію). Реєстраційний номер 6413. Доповідач – голова Державного комітету ядерного регулювання Миколайчук Олена Анатоліївна. Співдоповідач – голова підкомітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. Є пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів підготуватися до голосування. До голосування підготуйтесь. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:25:08]] За-217 Рішення прийнято. Олена Анатоліївна, будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проекту Закону України про внесення змін до статті 43 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом”. В Україні широко використовується в мирних цілях ядерна енергія. Цк не тільки ядерна енергетика, це велика кількість джерел іонізуючого випромінювання, видобування та переробка уранових руд, поводження з радіоактивними відходами перевезення радіоактивних матеріалів. Чітке дотримання підприємствами, що у своїй діяльності використовують ядерну енергію, законодавства є основою запобігання і недопущення радіоактивного забруднення навколишнього природного середовища з метою як забезпечення безпеки життя і здоров’я людей, так і охорони довкілля. Особливу небезпеку становлять підприємства, які використовують або використовували у своїй діяльності ядерну енергію, зокрема, джерела іонізуючого випромінювання, але при цьому не можуть забезпечити здійснення всіх необхідних заходів безпеки внаслідок неплатоспроможності. В умовах економічної кризи в Україні число таких підприємств зросло. Джерела іонізуючого випромінювання, що зберігаються на підприємствах-банкрутах, мають найвищий ризик потрапляння у незаконний обіг, що може призвести до виникнення радіаційних аварій. Прикладом такої радіаційної аварії є виявлення розгерметизованого джерела іонізуючого випромінювання на промисловому звалищі у місті Костянтинівка Донецької області, що призвело до забруднення навколишнього середовища на значній площі. Прямі і непрямі витрати держави на ліквідацію наслідків цієї радіаційної аварії слали близько 5 мільйонів гривень. У той же час вчасна передача джерела не захоронення коштувала б не більше, як 5 тисяч гривень. Такі джерела використовуються також на підприємствах, які традиційно не вважаються небезпечними. Діючою редакцією Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” не врегульовані у повній мірі особливості провадження справ по банкрутству таких підприємств. Тому нагальна необхідність прийняття пропонованого законопроекту. Цим законопроектом підприємства, діяльність яких пов’язана з використанням ядерної енергії зобов’язується негайно повідомляти орган державного регулювання ядерної та радіаційної безпеки про порушення проти них справ про банкрутство, а також пропонується передбачити, що супроводити таких справ про банкрутство таких підприємств залучає орган державного регулювання ядерної та радіаційної безпеки учасником провадження справ. Важливими є і інші доповнення стосовно обов’язкових умов конкурсу, які проводяться у процесі продажу майна банкрутам про підтримку безпеки виробничої діяльності і фізичного захисту. Прийняття запропонованих змін дозволить знизити ризик виникнення в Україні радіаційних аварій. Прошу підтримати поданий Кабінетом Міністрів України законопроект про внесення змін до статті 43 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом”, прийнявши його за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Олександр Бондар, голова підкомітету. Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет розглянув законопроект, поданий Кабінетом Міністрів, в якому пропонується встановити особливості банкрутства підприємств, що у своїй діяльності використовують ядерною енергію, зокрема визнати органом державного регулювання ядерної та радіаційної безпеки або його регіональні інспекції учасниками справи про банкрутство такого підприємства. Законопроектом пропонується внести зміни до статті 43 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом”, які передбачають внесення до переліку особливо небезпечних підприємств, припинення діяльності яких потребує проведення спеціальних заходів підприємств, які у своїй діяльності використовують ядерну енергію. Відшкодування витрат на заходи по забезпеченню завершення діяльності, пов’язаної із використанням ядерної енергії, надання інформації органів державного регулювання ядерної та радіаційної безпеки щодо відкриття справи банкрутство підприємств, які у своїй діяльності використовують ядерну енергію. Визнання органу державного регулювання та радіаційної безпеки учасником впровадження у справі про банкрутство щодо підприємств, які у своїй діяльності використовують ядерну енергію. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило суттєве зауваження за змістом законопроекту. Проте вважають, що він може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект за основу для подальшого доопрацювання. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення законопроекту. Два - „за” і два - „проти”, прошу записуватись,шановні колеги. Прізвища народних депутатів виведіть на табло. Ярослав Сухий, а потім Сергій Власенко буде.
Шановні колеги! Безумовно,цей законопроект заслуговує на увагу і його необхідно підтримати. Я хочу звернути вашу увагу на те, що цей законопроект має соціальну складову, тому що він буде обов’язково сприяти зниженню ризику незаконних обігів ядерних матеріалів, знизити ризик виникнення радіаційних аварій і тому подібне. І ще одна обставина. Шановні колеги! Пригадайте, в цьому сесійному залі ми не один раз намагались прийняти законопроект, який би давав можливість людям, які живуть в 30-кілометровій зоні біля нині діючих атомних електростанцій гарантії спокою, безпеки і стабільного розвитку цих територій. Я думаю, що прийде час нам необхідно буде до цих законопроектів повернутися обов’язково. Нинішній урядовий законопроект говорить про те, що необхідно вносити до переліку особливо небезпечних підприємств припинення діяльності яких потребує проведення спеціальних заходів. Отаких підприємств, які у своїй діяльності використовують ядерну енергію, таких промислових підприємств на Україні ми маємо багато. Ви знаєте, що по виробництву електроенергії, ядерної електроенергії, Україна займає одне з провідних місць в Європі. Тому цей законопроект обов’язково слід підтримати нам тут в сесійній залі з тим, аби дати можливість уряду розробляти слідуючі заходи, які би вдосконалювали і унормовували процедуру визнання банкрутства, або боржника, який обіймає певний той чи інший сегмент в розвитку народногосподарського комплексу України. Я не знаю, я не слухав до кінця висновок комітету, колеги Олександра Бондаря, я думаю, що цей законопроект можна було б прийняти і за основу, і в цілому, як законопроект, тому що він доопрацьований до кінця і всі норми виписані там у відповідності з положеннями нашої української нормотехніки. Дякую.
Сергій Власенко передає право на виступ Олегу Ляшку чи Володимиру Бондаренку, кому? Ляшку кажуть, так давайте Ляшку, що я можу зробити. Мікрофон Олега Ляшка, вже час пішов.
Олег Ляшко, фракція БЮТ, „Батьківщина”. Шановний Володимире Михайловичу, ми не заперечуємо проти того закону, який ви зараз розглядаєте, але ми вважаємо, що абсолютно є аморальним і безвідповідальним перед громадянами країни розглядати всі інші законопроекти, поки не будуть вирішені нагальні питання, які турбують мільйони громадян. На сьогодні це три питання, які кожній людині, вибачте, як кістка в горлі, це підвищення владою тарифів на газ, це підвищення тарифів на житлово-комунальні послуги, це підвищення пенсійного віку. Ми вважаємо, що український парламент, якщо він справді український, має в першу чергу розглянути ці законопроекти, а потім вже всі інші, про ядерне регулювання, повітряне і тому подібне регулювання. Тому ми пропонуємо повернутися до розгляду законопроекту про встановлення мораторію. Розглядалося чотири законопроекти, найбільше набрав голосів законопроект внесений Петром Симоненком. Ми пропонуємо повернутися до розгляду законопроекту за авторством Симоненка і проголосували його. Для нас абсолютно немає значення хто є автором законопроектів, спрямованих на захист людей. Якщо зараз пан Чечетов візьме слово і скаже, що він готовий виступити автором законопроекту про впровадження мораторію на підвищення цін і тарифів на газ, ми проголосуємо і за законопроект Чечетова. Ми проголосуємо за законопроект уряду Азарова, якщо він внесе такий законопроект аби встановити мораторій на підвищення цін на газ і тарифів в житлово-комунальному господарстві. Ми не боремося за авторство, ми не боремося за первенство в політиці, для нас головне це інтереси людей. І сьогодні всі депутати незалежної партійної орієнтації у владі вони, в коаліції чи в опозиції, повинні проголосувати ці закони, якщо вони справді за українців, за тих українців, які нас сюди.
Дякую. Шановні колеги, зараз ми завершимо розгляд питання, а оскільки називалося прізвище нашого колеги Михайла Чечетова, у нього буде право на репліку. Тому, шановні колеги, я прошу вас підготуватись до голосування і мати на увазі таке. Не так давно блокувалася трибуна Верховної Ради України з вимогою прийняти Закон про державні соціальні стандарти і мінімальну заробітну плату. Що ви тоді говорили, шановні колеги? Закликали до здорового глузду. А після того, коли прийняли закон, не виконували. Давайте, шановні колеги, я вас прошу, ви виконали. Шановні колеги, ви виконали свою волю, своє бачення? Верховна Рада не підтримала. Давайте, проводьте переговори з депутатами, давайте, заручайтесь підтримкою в 226, вносьте відповідний проект закону і ще раз продемонструємо любов до українського народу. І давайте виконувати ті домовленості, яких ми досягли! І давайте припинимо демонструвати ці дивацтва! Ну правильна постановка ж питання? Правильна. Тому що у нас діє принцип: якщо ми не при владі, то хай ця країна впаде! І ми почергово демонструємо те, що Україна не може виконати. Ну прошу вас, давайте врешті-решт якийсь здоровий глузд продемонструємо, ми ж всі дорослі люди. Тому завершили ми розгляд законопроекту, реєстраційний номер 6413, комітет пропонує прийняти його за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 43 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника, або визнання його банкрутом”. Реєстраційний номер 6413. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:36:46]] За-248 Рішення прийнято. Тепер право на репліку має Михайло Чечетов. А називали прізвище його.
Уважаемые коллеги, ну наверное же все-таки жизнь должна чему-то учить! Я обращаюсь к своим коллегам из оппозиции: вы своим популизмом, обманом «развалили» себя, у вас рухнула ваша помаранчевая группировка, развалили БЮТ, от вас уже бегут, как черт от ладана. Ну, хватит заниматься обманом. Люди уже не могут понять вашу позицию по принципу чем хуже, тем лучше. Может для вас лучше, но для страны хуже. И мы внесем системные законопроекты, которые будут социальными компенсаторами в условиях кризиса при выходе на сбалансированные цены на энергоносители. Это будет не обман людей. Это правда, это реальная правда, которая даст возможность людям ощутить поддержку государства в условиях изменения цен. Но я еще раз обращаюсь к вам, займите конструктивную позицию, мы должны строить государство, а не разрушать. У нас цель одна – мы все с вами с народными депутатами.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про заборону ліквідації, перепрофілювання, відчуження та передачі в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності, не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком [[реєстраційний номер 6436]]. Доповідач – Бондар Олександр Миколайович. Будь ласка, мікрофон. Шановні колеги, я прошу за скороченою процедурою розглянути це питання. Прошу проголосувати. [[13:38:43]] За-238 Рішення прийнято. Олександру Миколайовичу, будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики на засіданні розглянув проект Закону України про заборону ліквідації, перепрофілювання, відчуження та передачі в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності, не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком, поданий Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту є збереження мережі оздоровчих закладів, не допущення їх ліквідації та нецільового використання, вирішення проблем якісного оздоровлення населення, шляхом встановлення заборони ліквідації, перепрофілювання, відчуження та передачі в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності, не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком людей. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Одначе комітет підтримав проект Закону України про заборону ліквідації, перепрофілювання, відчуження та передачі в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності, не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком, поданий Кабінетом Міністрів України, і рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу. Мотивація в чому? Це дуже нагальне питання. Зараз дуже багато є випадків відчуження, перепрофілювання відповідних закладів і тому, якщо є якісь юридичні недоречності в законопроекті, поданому Кабінетом Міністрів, комітет може доопрацювати їх в період до другого читання. Тому я прошу народних депутатів підтримати Кабінету Міністрів проект за основу з подальшим його доопрацюванням у другому читанні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту, два - „за”, два – „проти”. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, будь ласка, ваш виступ.
Шановний Володимир Михайловичу, шановні народні депутати! Абсолютно правий член фракції „Наша Україна – Народна самооборона” шановний Олександр Миколайович Бондар щодо позитивної оцінки урядового законопроекту. Цим проектом пропонується, з метою створення умов для якісного оздоровлення населення, заборонити прийняття органами виконавчої влади та місцевого самоврядування рішень про ліквідацію, перепрофілювання, а також відчуження та передачу в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності, не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком населення. Слід зазначити, що заборона ліквідації, перепрофілювання, та відчуження оздоровчих закладів без відповідного фінансового та матеріального забезпечення не здатна забезпечити досягнення задекларованої мети проекту, це сприянню якісному оздоровленню населення. В проекті також не враховано, що згідно статті 142 Конституції України витрати органів місцевого самоврядування, що виникли внаслідок рішень органів державної влади, компенсуються державою. У зв’язку з цим проект має бути доповнений відповідними нормами, зокрема щодо компенсації відповідних витрат органів місцевого самоврядування. Фракція Партії регіонів підтримує пропозицію і доповідача і пропозицію профільного комітету Верховної Ради, Комітету з питань економічної політики прийняти даний законопроект за основу, а потім доопрацювати з рахуванням висказаних пропозицій до другого читання і прийняти його як закон. Дякую за увагу.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступний – Володимир Бондаренко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я нажав кнопку „проти” тому, що Комуністична партія України була завжди проти перепрофілювання і відчуження, відчуження - це фактично украсти у державі і у свого народу ці заклади. Як показали останні події, в зв’язку з прийняттям Верховною Радою закону України і переведення дітей на навчання з 5-річного віку у нас не виявилося дошкільних закладів, бо все, що було набудовано, а набудовано було досить і досить багато, воно все перейшло і виявилося уже не в руках держави, не в руках комунальної власності, а перейшло до приватників. Тому від імені фракції Компартії України я виступаю, щоб ми не лише заборонили перепрофілювання і відчуження, а і провели інвентаризацію цих закладів, виявили ці обставини, за яких умов вони перейшли в інші руки і притягли тих людей до відповідальності. Фракція Компартії України закликає всіх голосувати за даний законопроект, а також провести інвентаризацію цих закладів.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція БЮТ. Мікрофон, будь ласка.
„Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”, Володимир Бондаренко. Шановні друзі, хто з вас останнім часом бував в Криму, ви не могли не помітити, що з його карти фактично зникла система дитячих оздоровниць, які займалися такою специфічною хворобою як туберкульоз. Мова іде про те, що сьогодні ВОЗ і багато інших міжнародних оздоровчих організацій визначають Україну як зону епідемії. А хто став володарем цих унікальних природнокліматичних зон, де туберкульоз лікується без ліків? Ну, я знаю, наприклад, санаторій „Боброва”, там динамівці Києва, як кажуть, заволоділи цією територією, а діток викинули. Там лікували кістковий туберкульоз. Я знаю, що в декількох регіонах Криму є також власники і сидять у цьому залі. Тому абсолютно нагальною є потреба оглянутись назад. Не просто заборонити сьогодні, ми вже б’ємо по хвостах, коли все в основному украдєно, як кажуть, до вас. А ви ж були також при владі. Фактично кучмінська адміністрація, кучмінський Кабмін сьогодні знову при владі. І ті роки, коли Януковий керував, йшов цей же процес, коли він був прем’єр-міністром. То давайте ми розглянемо в комплексі, хто куди, кого і що потягнув. І чи не профілював. І я хотів би, щоб була забезпечена абсолютно сприятлива ситуація тим установам, які продовжують працювати в цьому напрямку, але, наприклад, мають іншого приватного власника. Якщо він вдихнув туди життя, в розвалюху, це одне. А якщо він посадив там сьогодні свою фірму якусь і там щось робить не для оздоровлення, то це трошки інше. Тому, щоб це не перетворилося сьогодні в суцільні репресії або відбирання і перерозподіл майна. Я дуже занепокоєний тим, що може статися в результаті ухвалення цього документа дуже важливого. Може початися перерозподіл, як це є в промисловості, як це є сьогодні в інших сферах. Тому закликаю підтримати, але з такою оговоркою, на друге читання.
Юрій Кармазін, одна хвилина від фракції право на виступ має. Потім попросим Голову Фонду державного майна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Ознайомтесь з цим проектом, з дозволу сказати, 12 строчок. Да. Не можна далі все знищувати. Да, не можна приймати закон як нормативно-правовий акт, оскільки 12 строчок, повторюю. Його треба доповнювати і доповнювати. Тобто на друге читання є що писати. Але я хотів би сказати, що не тільки ті, хто сидять в залі, півуряду мають пів-Кримського півострову. І я нещодавно там був. І можу сказати, що теза: „Любіть Україну!”, яка є по всій Україні, коли Президент вітав з Днем незалежності країну, в Криму видозмінена. Там „любіть Україну” виключено, а просто написано: „З Днем незалежності”. Тому я хотів би, щоби те, що відбувається у країні, були закони однакові щодо Криму і при поверненні власності, у тому числі у керівників уряду, які.
Шановні колеги, Голова Фонду державного майна Рябченко Олександр Володимирович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати, хочу підкреслити, що встановлені проектом обмеження маються виконуватися під час прийняття будь-яких управлінських рішень щодо діяльності таких закладів. І збереження профілю діяльності оздоровчих закладів має відбуватися при будь-якому способі відчуження таких закладів. Прошу підтримати внесений законопроект та прийняти його за основу у першому читанні.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6436]] про заборону ліквідації, перепрофілювання, відчуження та передачу в оренду оздоровчих закладів для провадження діяльності не пов’язаної з оздоровленням та відпочинком. Прошу голосувати. [[13:48:45]] За-266 Рішення прийнято. Шановні колеги, на черзі проект Закону про культуру. Разом з тим тут є висновки комітету такого змісту: „Повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання”, Головного науково-експертного управління, що законопроект може бути прийнятий за основу. Давайте, може, за скороченою процедурою проговорим це питання, визначимось щодо рішення, а потім підемо на перерву. Немає заперечень? Тому я пропоную продовжити ранкове засідання Верховної Ради України до завершення розгляду цього законопроекту. І ставлю на голосування пропозицію щодо його розгляду за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:49:41]] За-239 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді Міністра культури і туризму Кулиняка Михайла Андрійовича. Співдоповідачем виступатиме голова Комітету з питань культури і духовності Яворівський Володимир Олександрович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про культуру, розроблений з метою удосконалення діючих механізмів реалізації державної політики та правових відносин у галузі культури. На сьогоднішній день основним складником правової бази у галузі культури вважаються прийняті ще в 92 році Основи законодавства України про культуру. Я не буду довго зупинятись на тому, що чимало положень цілком чи частково застаріли й реально не працюють. З огляду на це міністерство повернулося до розробки проекту Закону України про культуру, актуальність прийняття якого стоїть ще з 1999 року. Починаючи з 2007 року законопроект вже двічі приймався урядом і перебував на розгляді у Верховній Раді, але сьогодні вперше внесений в сесійну залу. Шановні народні депутати, всі ми користуємося культурним надбанням, ми гордимося нашими митцями, тими людьми, які зберігаючи нашу культуру, зберігають нашу ідентичність. Через те я впевнений, що саме сьогодні за цей проект проголосують всі народні депутати. Чи чекають працівники культури прийняття цього закону? Звичайно, тому що він, по-перше, дає можливість працювати на повну ставку, адже єдина галузь – це галузь культури, де працівники працюють ще і на 0,25, і на 0,5 ставки. Зокрема, передбачено встановлення доплат за вислугу років працівникам сільських клубних закладів, адже саме ця категорія працівників культури є найменш соціально захищеною. Ми хочемо, щоби всі працівники у сфері культури мали однакові соціальні стандарти. Щоб зменшити бюджетне навантаження, ми пропонуємо поетапне запровадження статті 29 на протязі трьох років. Таким чином, новий закон спонукатиме місцеву владу витрачати додаткові бюджетні кошти не на помпезні масові заходи, а на нормалізацію господарчого стану матеріальної бази підпорядкованих їм закладів культури, на поліпшення соціального становища працівників. Просимо вас, шановні народні депутати, підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Володимир Олександрович Яворівський, будь ласка.
Шановні наші виборці! Щойно мабуть ви мали можливість ті, хто нас слухає, переконатися ще один раз, що більшості в українському парламенті культура абсолютно не потрібна, її перевели в скорочений варіант, давши міністру 2 хвилини і мені 2 хвилини. Це ще раз говорить про те, що ця влада абсолютно вважає культуру чимось абсолютно другорядним і непотрібним. Це при тому, що сьогодні парламент не подав руку українському народові для того, щоб його захистити. Вчора на всіх каналах телебачення регіонами говорили про те, що до нового року вони не будуть піднімати тарифи, а сьогодні виявилося, не вистачило елементарної совісті для того, щоб проголосувати навіть за варіант той, який запропонували їхні соліданти-комуністи. Через те я переконаний, за дві хвилини мені говорити про українську культуру це безсовісно. Через те, Володимире Михайловичу, я думаю, треба відвести інший час. Це закон, а не просто якийсь додаток, закон, який багато років уже блукав по різних кабінетах. Це треба фундаментально обговорити і пройняти рішення. В знак протесту я не буду робити цієї доповіді.
Я думаю, що ви в знак протесту взагалі б могли вийти з сесійної зали і коли ваші колеги блокують трибуну. Не демонструйте вибірковий підхід. Я думаю, що хтось повинен демонструвати об’єктивність і чесність. Прошу записатися, народні депутати, на обговорення законопроекту. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Руслан Князевич, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Я прошу передати слово Карпуку. Карпуку.
Володимир Карпук, мікрофон. Перепрошую.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні депутати, без сумніву, треба підтримати цей законопроект, адже він розроблявся кількома урядами і в основному міністром попереднім і в цьому законопроекті сконцентровані прагнення працівників культури, які сьогодні знаходяться в жалюгідному стані. Хочу сказати, що які б реформи в економіці не проводили, які б ми податкові, митні кодекси не вводили, які би поправки до Конституції не приймали, без розвитку української культури, Україна, як держави незалежної і самостійної з своїм обличчям в цьому глобальному світі, не буде. І тому, попри і негативне рішення комітету, треба приймати цей законопроект в першому читанні. Тому що ми вже стратили досить багато часу для цих. бюрократичної тяганини. Коли ми не приймемо його в першому читанні, ми його знову загубимо. До другого читання, дійсно, треба робоча група в комітеті спільно з міністерством доопрацювати. Поділяємо думку міністра про те, що ці. треба вводити підвищення окладів поетапно впродовж кількох років, це ми розуміємо – економічна ситуація, але не прийняти цей перший, в першому читанні цей закон це значить, не підтримувати української культури. Дякую.
Михайло Косів, будь ласка, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Я вважав би, що найоптимальніший варіант – говорити сьогодні не про те, на скільки потрібен закон про культуру, бо він таки дуже потрібен, а про те, з яким матеріалом ми маємо справу. А, на жаль, ми маємо справу з таким матеріалом, у якому навіть визначення основних термінів є нечіткі і розпливчасті. Там зовсім немає такого поняття: а що ж це таке „національна культура”? А що ж це таке: культура національних меншин і корінних народів, які проживають на території України? Звичайно, що працівники культури потребують і соціального. вирішення соціальних багатьох проблем, одначе, якщо ми не будемо, скажімо, в цьому законі мати чітке вирішення, що працівники культури – це є наукові працівники, або державні службовці, або якесь інше визначення, то ми цих соціальних проблем цим законом не вирішимо. І тому, коли ми розглядали цей проект закону на засіданні нашого комітету, то ми просили працівників міністерства, власне, оте, про що говорять колеги: давайте спільно сядемо і зробимо новий варіант цього закону. Але нас переконували у тому, що тоді треба буде проходити всі узгодження по новому колу. І все-таки, я вважав би, що було б дуже добре, якби ми проголосували за направлення цього закону на повторне перше читання, вичистили усі.
Дайте можливість завершити думку, будь ласка.
тобто на повторне перше читання, уточнили дуже чітко всі ці моменти, які у ньому є не виписані чи не чітко виписані, і тоді з легким сумлінням, я гадаю, що вся Верховна Рада проголосувала б за цей закон. Дякую.
Ярослав Сухий, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що висновки голови профільного комітету є і недобросовісними, і зайве емоційними. Я думаю, як знаний діяч сфери культури України він погарячкував, передумає, і до другого читання ми отримаємо високоякісний професійний закон, який, дійсно, потребує сьогодні суспільство. Законопроект, який би був політично не заангажований, який не мав би політиканського цього нахилу, а мав би забарвлення. чіткий і зрозумілий законопроект, до речі, у якому би чітко були визначені і повноваження центрального органу виконавчої влади та місцевих органів виконавчої влади у сфері культури. І ще одне, у мене ще одна хвилина, тому я хочу звернути наших телеглядачів, радіослухачів. Однією із складових частин української культури є культура політична. Ото ви зараз бачите біля трибуни яскравий взірець політичної культури так званої опозиції. На порядку денному питання стояло, його не підтримали, а вони дальше тут стоять, заважаючи працювати Верховній.
Павло Мовчан, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, у мене, скоріше, запитання до Михайла Андрійовича, до міністра культури. Бо я належу до тих, хто буде підтримувати у першому читанні цей законопроект. Мотивація зрозуміла, міністр сьогодні виклав її. Тут і соціальні проблеми, тут і проблеми тарифікації, всього іншого, що накопичилося за багато років у зв’язку із тим, що культура фінансується за залишковим принципом. Саме тому це дає можливість нам унормувати ці проблеми. Але у мене одночасно є зауваження, які хотів, щоб почули. Не можна робити підручник літератури, як сьогодні, наприклад, міністр освіти робить, без української складової. Так само не може бути в дефініціях цього закону записано просто „культура”. Світова культура – це сумарні культури кожної нації, кожної нації, кожного національного утворення. І тому українська культура мусить бути прописана, так, як вона є.
Дайте можливість завершити думку.
Так, як вона є у існуючої редакції. Саме тому, Михайле Андрійовичу, я звертаю вашу увагу саме на цьому пункті. Дякую.
Михайло Андрійовичу, будь ласка, з цього приводу.
Звичайно, ми до другого читання попрацюємо і з комітетом, і з народними депутатами. Але насправді шановні народні депутати у більшості своїй відзначали, що цей закон – це, у першу чергу, соціальна підтримка наших клубних працівників, які працюють по селах в сільських клубах. Вони до цих пір працюють на 0,25, на півставки. А вже. Звичайно, це збільшиться, звичайно це. І тому я прошу підтримати у першому читанні цей законопроект з тим, що ми його доопрацюємо і приймемо у другому читанні і в цілому.
Шановні колеги, прошу уваги. Обговорення законопроекту завершено. Висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Висновок Головного науково-експертного управління: законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування першу пропозицію про прийняття за основу проекту Закону „Про культуру” [[реєстраційний номер 6469]]. Прошу голосувати. [[14:02:23]] За-303 Закон прийнято за основу.
Дякую дуже.
Шановні колеги! Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. З 16-ої години ми продовжимо розгляд питань, визначених розкладом на вівторок сьоме вересня.