223. K problematice označování zboží z izraelských osad Prosím, aby se slova ujal navrhovatel tohoto bodu pan poslanec František Laudát. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, začnu poděkováním, že byl akceptován můj návrh napříč politickým spektrem na zařazení tohoto bodu. Krátce se pokusím vysvětlit, a když tak mě další kolegové doplní, o co běží. V Úředním věstníku Evropské unie v české mutaci vydaném 12. listopadu 2015 je takzvané výkladové oznámení k označování původu zboží pocházejícího z území okupovaných Izraelem od června 1967 pod spisovou značkou 2015/C375/05. Hned v prvním bodě se píše: "Evropská unie v souladu s mezinárodním právem neuznává svrchovanost Izraele na územích okupovaných Izraelem od června roku 1967, tedy na Golanských výšinách, Pásmu Gazy a na Západním břehu Jordánu včetně východního Jeruzaléma a nepovažuje je za součást izraelského území bez ohledu na jejich právní status podle domácího izraelského práva. Unie jasně konstatovala, že neuzná žádné změny hranic stanovených před rokem 1967 kromě změn, na nichž se dohodly strany mírového procesu na Blízkém východě." [[(12.10 hodin)]] Následují další body. Za důležitý považuji i bod číslo 7: "Vzhledem k tomu, že Golanské výšiny a Západní břeh Jordánu včetně východního Jeruzaléma nejsou podle mezinárodního práva součástí izraelského území, považuje se ve smyslu uvedených právních předpisů označení 'produkt z Izraele' za nesprávné a klamavé." Existují tady ještě další výklady, s tím vás ovšem nechci zdržovat. V zásadě tedy jde o to, že Unie, byť se nejedná - výkladové oznámení není závaznou právní normou, nicméně odkazuje na závazné právní normy, které platí například u potravin, kde někde je povinně uváděna země původu, tak není to tak nevinné, jak by se zdálo. Já osobně a předpokládám, že i další, považuji tento přístup Evropské unie za krajně nešťastný, když použiji mírná slova. Pokud bych použil silnější slova, tak za nehorázný. Je to smutné zejména s ohledem na to, že toto se týká Izraele, týká se to židovského národa, kde Evropa i přes dlouhý časový odstup nese velkou morální zodpovědnost za to, co se stalo, a nejenom v Německu či Itálii, kde se zrodil fašismus, ale ve většině evropských zemí, kde se našlo během druhé světové války dostatečné množství různých přisluhovačů, kteří z důvodů velmi nízkých a podlých pomáhali největšímu zlu, které v minulém století bezpochyby v Evropě v koncentrované podobě ve 40. letech existovalo. Pokusili jsme se - samozřejmě bych vám tady mohl navrhnout nějaké usnesení, nicméně se domnívám, že bude vhodné, pokud se většina Sněmovny shodne na nějakém konsenzuálním usnesení, které podpoří většina demokratických politiků. Určitě odmítám jakékoliv snahy, abychom šli nad rámec - i při diskusi vás o to prosím - toho, čeho se týká daná problematika. Znovu zopakuji, že tedy je pro mě toto výkladové oznámení krajně nepřijatelné, nešťastné a nevhodné. Od výkladového oznámení už je jenom krok ke značení výrobků. Pokud vím z veřejných zdrojů, tak snad toto v nějaké míře provozuje Velká Británie, Belgie, a byl jsem upozorněn, že údajně i Švédsko. Velmi ostře na toto oznámení reagovalo Maďarsko. Já se domnívám, že minimálně na úrovni naší Sněmovny bychom měli dát jasný signál, že toto je pro nás nepřijatelné a že od značení výrobků je už potom krok k sankcím a že toto oznámení ve vazbě na Izrael může evokovat velmi nepříjemné vzpomínky na značkování příslušníků židovského národa během druhé světové války. Někdo může říci, že události vzdálené 70 roků jsou už zapomenuty, resp. jsou s velkým odstupem. Byla by to pravda, ale v případě, že by se v různých podobách a reminiscencích nevracely jako bumerang prakticky ve většině evropských společností. Domnívám se, že Evropská komise nebo Unie v tomto postupuje velmi nešťastně ve velmi rozjitřené době, kdy má řádově jiné problémy než dále přilévat olej do ohně. Domnívám se, že Izrael je jedna z mála nadějí, jeden z mála spojenců, s kterými co se dohodne, tak také v blízkém arabském světě, nebo v obklopeném arabském světě platí. Bohužel, v dnešní době arabský svět propadl krvi, násilí, pomstychtivosti a fanatismu a myslím si, že bychom se v tomto měli postavit jednoznačně za našeho spojence. Robin Böhnisch připravil nějaký návrh usnesení, které, předpokládám, je konsenzuální. Bude férové, když vám ho tady přednese. Pokoušeli jsme se, a on zejména, se tady domluvit napříč politickým spektrem, aby toto usnesení bylo přijatelné, takže já se domnívám, že by tady měl vystoupit a s tím usnesením vás seznámit. Tolik tedy z mé strany. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Františku Laudátovi. Nyní žádám pověřeného člena vlády, jestli se chce vyjádřit k té materii. Chcete se vyjádřit, pane ministře? Vím, že k tomu vláda zaujala nějaké stanovisko. Pan ministr Daniel Herman. Prosím, pane ministře.
Děkuji, pane předsedající. Kolegyně, kolegové, ano, vláda se tímto tématem zabývala a v podstatě je v plné rezonanci s tím, co zde zaznělo. Je třeba naprosto odmítnout tyto snahy, které se snaží diskriminovat jedinou demokracii na Blízké východě, a je třeba se skutečně postavit za našeho spojence. Tradičně dobré vztahy mezi Českou republikou i bývalým Československem a Státem Izrael mají hluboké kořeny a být s českým pasem hostem v Izraeli je přidanou hodnotou. Myslím, že je to věc spravedlnosti a cti, a já velmi vítám tuto iniciativu, která, jak věřím, bude přijata pozitivně. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi Danielu Hermanovi. Otevírám všeobecnou rozpravu. Prvním přihlášeným je pan poslanec Jiří Valenta, připraví se pan kolega Antonín Seďa.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, chtěl bych k tomuto tématu říci pouze pár slov. Mnozí z vás to již samozřejmě vědí od mých dvou předřečníků, ale asi vás nepřekvapí, že já budu mít k tomuto tématu trošku odlišnější názor. Bylo zde řečeno, že v minulých dnech vyvolalo bouřlivé diskuse rozhodnutí Evropské unie o průkazném označování zboží pocházejícího z izraelských osad na palestinském západním břehu. Ze strany proizraelských politiků je z nich cítit zjevná snaha vyvolat dojem, že jde o pokus vyvolat bojkot Izraele, a to státu jako celku, což je tedy zřejmý nesmysl. Jenže ono v tomto případě skutečně o žádný bojkot nejde, jen jde o to, aby mohl mít každý spotřebitel právo být informován, jaké zboží odkud pochází, z jakého státu Evropské unie je, nebo jestli je z Izraele, měl by mít informace, kdo za ně nese zodpovědnost. Informace by měly tvořit jednolitý celek. Označování země původu u výrobků je v Evropské unii povinné, to samozřejmě jistě víte, a já nevidím důvod, proč by zrovna Izrael jako stát měl mít v tomto ohledu výjimku. A jestliže Evropská unie dlouhodobě nepovažuje přítomnost Izraele na Golanských výšinách či ve východním Jeruzalémě na legální, pak jde zcela jistě o logický krok. Evropská komise k němu navíc přistoupila potom, co ji o to požádalo 16 unijních zemí. Nebude pro vás asi žádným tajemstvím, že mezi nimi Česká republika nebyla. Ta je totiž evidentně stále zcela jednostranně a zcela nekriticky proizraelská a v tomto duchu se projevila i mnohá česká média. Zatímco ta západní informovala o označování izraelského zboží, ta naše česká psala o židovských výrobcích. A hned se těm nejagresivnějším komentátorům nabídla analogie, a nejen těm komentátorům, ale i některým mým předřečníkům, zbytečná a nesmyslná analogie, nepřípadná analogie s označováním Židů během holokaustu. To je samozřejmě nesmysl. O žádný bojkot se nejedná. Jde pouze o to, aby na pravidla v Evropské unii neplatil dvojí metr. Pokyn Evropské komise ale pochopitelně vyvolal diskusi o způsobu ukončení konfliktu mezi Izraelem a Palestinou. Opět se objevila řada zaručených receptů, jak se s tímto konfliktem vypořádat. Téměř 70 let po vzniku Izraele, téměř 70 let oboustranných křivd, zdůrazňuji oboustranných křivd, i krveprolití je více než jasné, že bez dohod uznaných oběma stranami to již do budoucna dále nepůjde. Je třeba dál posouvat mírový proces, jehož cílem by měla být existence dvou suverénních států, jejichž obyvatelé se nebojí ani sebevražedných atentátníků ani v noci dopadajících raket. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci Valentovi. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Zdeněk Soukup, připraví se pan kolega Seďa. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji. Já bych se chtěl obrátit vaším prostřednictvím, pane předsedající, na pana Valentu. Jaké jiné zboží by vyprodukovali Palestinci, kdyby v podstatě tam neprodukovali zboží osadníci z izraelských osad? Já jsem byl v Izraeli několikrát, navštívil jsem Izrael cestou z Egypta. Přejedete egyptské hranice, jedete v Jordánsku - úhor, kamení, písek, nic. Přejedete do Izraele - vzkvétající země. A to přitom Izrael, když vznikal Stát Izrael, dostal tu nejhorší část pouště, tu nejhorší část svého území. Chtěl bych vyslovit určité pochopení pro to, že Izraelci obsadili část Golanských výšin. Oni si v podstatě vytvořili nárazníkové pásmo. Když Izraelci přišli po roce 1945, po té zkušenosti s holocaustem, se světovými pogromy a podobně, do Izraele, tak co jim zbývalo, těm několika šťastným, kteří se zachránili z těch milionů obětí holocaustu? Zbývalo jim jediné - chopit se pušky a bránit holou existenci. Vždyť přece víme, že v podstatě ten živel, který tam byl, Palestinci apod., je chtěli zahnat do moře. Chtěl bych říci a zopakovat to, co tady zaznělo, že v podstatě izraelský stát je jedinou výspou západní demokracie v téhle oblasti. A my ještě do budoucna oceníme, já doufám, že oceníme, ten přínos, jaký mají pro udržení určité stability v této oblasti a řekl bych i stability v souvislosti s migrační krizí, stability u nás v Evropě. Děkuji za pozornost.
Děkuji za dodržení času. Nyní pan poslanec Ivan Gabal také k faktické poznámce. Ne, vzdává se, dobře. Tak pan poslanec Janulík také k faktické poznámce. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Jen opravdu velice krátce položím řečnickou otázku předpředřečníkovi. Když by tedy nemohlo být označováno to zboží z osad jako izraelské, nebo musí být označováno jinak, tak jak bude označováno zboží z Krymu? Bude to ukrajinské, ruské nebo krymské? Děkuji.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Nyní pan poslanec Antonín Seďa, potom pan poslanec Robin Böhnisch. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, vážené kolegyně, kolegové, Evropská unie schválila nová pravidla pro označování zboží vyrobeného v židovských obcích v Judeji, Samaří a na Golanských výšinách, ale i v části Jeruzaléma, tedy za tzv. zelenou linií, která byla hranicí příměří mezi Izraelem a Jordánskem v letech 1949až- 1967 a kterou Evropská unie uznává za východní hranici Izraele. Zatímco Brusel považuje nová pravidla za čistě technické rozhodnutí, které nijak nemění postoj Unie, izraelské ministerstvo zahraničí je považuje za nepřijatelnou diskriminaci. Evropská unie tvrdí, že jediným důvodem pro zvláštní označování izraelského zboží z těchto území jsou dovozní cla. Unie má s Izraelem dohodu o preferenčních clech, kterou však chce vztahovat i na území Izraele před rokem 1967. Zboží z území, která byla Izraelem osvobozena v roce 1967, a je vyráběno v tamních izraelských obcích, má podle představy EU být zdaňováno standardně a nemá být označováno jako vyrobené v Izraeli. Výrobky z Judeje, Samaří a Gazy, které nepocházejí od izraelských výrobců, by měly být označovány jako výrobek z Palestiny, byť žádný takový suverénní stát neexistuje. Osobně si myslím, že Evropská komise ukazuje, a to ve světle neřešených problémů s nelegální migrací, že není schopna řešit základní problémy Evropské unie a namísto toho vymýšlí rozhodnutí, kterým ohrožuje svoji mezinárodní reputaci. Namísto toho, aby evropská diplomacie přiměla Palestince, aby se vrátili k jednacímu stolu o dosažení míru, skrývá se Evropská komise za byrokracii a za politické deklarace. Zároveň podobně jako Izraelci jsem přesvědčen, že toto rozhodnutí je ve světle dalších 200 konfliktů po celém světě pokrytecké a nic neřešící a naopak může přinést růst antisemitismu v Evropě. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Antonínu Seďovi. Nyní pan poslanec Robin Böhnisch, připraví se pan poslanec Marek Benda. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já bych tu asi nerad navozoval nebo uváděl ten dojem, že osadnické hnutí není problém. Osadnické hnutí v Izraeli je problém, rezonuje ve vnitřní politice toho státu, rezonuje samozřejmě i navenek a je terčem kritiky. Upřímně přiznávám, že já považuji osadnické hnutí a osadníky za velké riziko pro Izrael, tak jak ho dneska známe a máme rádi. Nicméně to, co předstírá Evropská komise, to, co tvrdí, totiž že tento krok je určitou službou pro evropské spotřebitele, to je opravdu zcela absurdní argumentace, protože je zřejmé, že jde o tlak na Stát Izrael. Tlak v době, kdy je asi daleko více potřeba mravenčí politické práce než neohrabaného aktivismu, kterým právě tenhle krok Evropské komise jednoznačně zavání. My jsme jako skupina přátel Izraele v Meziparlamentní unii tady v Poslanecké sněmovně vytvořili a přednedávnem podepsali - nakonec je tam podepsáno 27 poslanců - prohlášení, které považuji za poměrně ostré, na druhou stranu docela popisné. Ale abych dnes zvýšil šanci, abychom přijali nějaký materiál směrem k vládě, dovolil jsem si připravit usnesení trochu jiného znění. Já bych si dovolil vás s ním nyní seznámit a potom možná na konci před hlasováním ho ještě jednou připomenout. Návrh toho usnesení zní: "Poslanecká sněmovna lituje vydání výkladového sdělení Evropské komise o označování původu zboží z území okupovaných Izraelem od června 1967," pak následuje anglické znění toho dokumentu, nebo názvu dokumentu, "které je zjevně motivováno politickým vymezením se vůči Státu Izrael než skutečnou potřebou jednotného výkladu pravidel pro označování výrobků pocházejících z Golanských výšin či Západního břehu Jordánu. Za druhé. Poslanecká sněmovna chápe výkladové sdělení jako pouhé vyjádření názoru Evropské komise na možný výklad dotčených ustanovení unijního práva, jehož nezávazný charakter žádným způsobem nezasahuje do jednání vnitrostátních orgánů ani takové jednání nepředurčuje. Za třetí. Poslanecká sněmovna s ohledem na výše uvedené vyzývá vládu, aby odmítla podle výkladového sdělení postupovat." Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Robinu Böhnischovi. Omlouvám se kolegu Marku Bendovi. Nyní pan poslanec Marek Ženíšek s faktickou poznámkou, poté s přednostním právem pan místopředseda Bartošek. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji, pane předsedající. Já bych chtěl jenom ve stručnosti podpořit a vlastně doplnit to, co tady řekl pan poslanec Böhnisch. Ono to skutečně na první pohled vypadá, jako kdyby to výkladové opatření nemělo žádný politický dopad nebo nemělo nějaký právní dopad na členské země Evropské unie. Ono totiž existuje již delší dobu hnutí, které nese název BDS Movement, což je hnutí, které má jediný cíl, a tím cílem je bojkotovat Izrael na všech úrovních. A jedna z těch činností, které právě se snaží na půdě Evropské unie, ale stejně tak i v členských zemích Evropské unie prosadit, je to opatření, o kterém zde mluvíme. Je to to hnutí, které právě vylobbovalo, aby vůbec k tomu výkladovému opatření došlo, aby některé státy požádaly výklad Evropské komise a i s tou náležitou publicitou. Takže já myslím, že je velmi namístě, abychom o tom tady diskutovali a abychom pak přijali právě takové usnesení, které dá jasný signál jak směrem k naší veřejnosti, tak i Státu Izrael a Evropské unii. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Ženíškovi i za dodržení času. Nyní s přednostním právem pan místopředseda Bartošek. Pane místopředsedo, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, jsem velmi rád, že Poslanecká sněmovna zařadila tento bod na jednání, a velmi děkuji i za přednesené usnesení kolegovi Böhnischovi a za jeho předchozí aktivitu, kterou jsem podpořil. Chci říct, že s návrhem Evropské komise označovat zboží pocházející z židovských osad v Izraeli přichází do soudobé demokratické doby nepříjemný proces negativního labelingu, negativního označování. A víceméně tu zkušenost s označováním židovských obchodů, zboží a všeho dalšího tu už historicky máme. Tohleto je prostě salámová metoda, jak postupně zase začít někoho označovat, ať už se to týká kohokoli. V tomto případě židovských osad. Do budoucna to může být kdokoli jiný. Jsem přesvědčen, že jakákoli negativní stigmatizace nemá žádné opodstatnění a nepřináší žádný pozitivní efekt. Proto ani v případě navrhovaného označování zboží nenacházím jediný logický argument a podobné myšlenkové pochody považuji za absolutně nebezpečné a nepřípustné. V tuto chvíli nevíme, zda se nakonec společnými silami a logickými argumenty podaří nějakým způsobem vykomunikovat změnu směrem k Evropské komisi, ale rozhodně bychom neměli k této zrůdné myšlence zůstat laxní, protože označováním židovského zboží to začne a já se ptám, jak to může skončit. Takže vás žádám o podporu navrhovaného usnesení. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi Bartoškovi. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Ivan Gabal. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji, pane předsedající. Kolegyně, kolegové. Vaším prostřednictvím ke kolegovi Böhnischovi. Myslím, že naší ambicí by mělo být také nejenom nepřipustit uplatnění té směrnice na našem území, ale zároveň ovlivnit a směrovat náš názor vůči Evropské unii a formování její politiky vůči Izraeli. Evropský parlament má stálou komisi EP - Knesset a velmi bych se přimlouval za to, abychom pokud to stanovisko schválíme, tak aby ho ti, kteří ho designovali, poslali tomuto výboru a zároveň požádali vládu, aby tlumočila naše stanovisko Evropské komisi, protože nám nejde o to se šprajcovat, jde nám o to ovlivňovat evropskou politiku v tomto tématu, nebo přinejmenším měli bychom mít tu ambici. Děkuji.
Děkuji. To byl pan poslanec Ivan Gabal. Nyní pan poslanec Marek Benda s řádnou přihláškou do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené dámy, vážení pánové, moc nás tady není na to, jak je to poměrně zásadní téma, ale přesto dovolte pár slov. Já jsem byl možná ten, kdo vyprovokoval celou tuhle debatu jak zde v české skupině přátel Česká republika - Izrael, tak i v rámci této Sněmovny, kde jsem už vystupoval jednou k úplně jiné izraelské smlouvě o školství a říkal jsem: co se to děje v Evropské unii? Kladl jsem vládě tehdy otázku, jestli nám může sdělit, jak o tomto návrhu paní Mogherini, u které se vůbec nedivím, že takový návrh předkládá, protože v mládí byla členkou nějaké maoistické odnože komunistické strany a je proslavená svými fotkami s Jásirem Arafatem. Takže tam bych to snad ještě pochopil. Zajímalo by mě, jak hlasovala naše česká eurokomisařka paní Věra Jourová v této věci, jestli tento postup posvětila, nebo neposvětila. O čem se fakticky bavíme? Bavíme se o tom, že moderní evropský antisemitismus, nebo alespoň ta jeho vyhrocená část, se prezentuje jako takzvaný antisionismus. Už se netváří, že jsou proti Židům jako takovým, ale jsou přece tomu militantnímu Státu Izrael, který je tak zlý, že okupuje své okolí. Jaksi se k tomu zapomíná dodat, že Stát Izrael okupoval části svého okolí jenom za situací, kdy byl napaden, a jenom proto, aby chránil svoje hranice, a vždy po útočných válkách. Že dělá všechno pro to, aby uzavřel mírové dohody se svými sousedy, že na rozdíl od mnoha svých sousedů nemá ve státní politice zničení svých sousedů, tak jak to mají jeho sousedé ve svých státních politikách. A této jediné demokracii na Blízkém východě, která se snaží bránit svoje hranice, a jak jednou někdo hezky definoval, říkal: tato demokracie se pokouší svými zbraněmi chránit své lidi proti teroristům, kteří se snaží svými lidmi, které tam vystavují, chránit své zbraně. A pak všichni vždycky strašně pláčeme nad tím, když je zasaženo ostřelovačské hnízdo, takže tam občas někdo umře. To jsou přece problémy, které tady skutečně jsou. Tady vůbec nejde o žádný původ zboží, ale jde o tento novodobý projev antisemitismu části evropských elit, který mě neuvěřitelně rozčiluje a proti kterému si myslím, že my musíme zásadním způsobem protestovat, musíme říct takto ne, neschovávejte svůj antisemitismus za takzvaný antisionismus, za útoky na Stát Izrael. Stát Izrael je náš spojenec, je náš jediný potenciální demokratický spojenec v této oblasti. A já vás ujišťuji, že jestli padne Stát Izrael, tak nakonec padne i Evropa. Děkuji.
Děkuji. To byl pan poslanec Marek Benda. Předsedovi Poslanecké sněmovny došla omluva od pana ministra dopravy Dana Ťoka z jednání od 17 hodin do konce jednacího dne. Dál je přihlášen pan poslanec Petr Fiala. Ne. Děkuji. V tom případě jsme vyčerpali rozpravu a přistoupíme k rozpravě podrobné. Do ní nemám žádnou přihlášku, ale eviduji přihlášku už od vystoupení ve všeobecné rozpravě pana poslance Böhnische. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Ještě na úvod, než přečtu znova návrh usnesení, tak musím ohlásit střet zájmů, protože moje obchodní společnost dováží vína z Golanských výšin. Abych byl zcela korektní, tak musím také ohlásit, že dodání do Vánoc už nemohu zaručit. Dovolím si přečíst návrh usnesení: "I. Poslanecká sněmovna lituje vydání výkladového sdělení Evropské komise o označování původu zboží z území okupovaných Izraelem od června 1967, tedy Interpretative Notice on indication of origin of goods from the territories occupied by Israel since June 1967, Brussels, 11 November 2015, které je zjevně motivováno politickým vymezením se vůči Státu Izrael než skutečnou potřebou jednotného výkladu pravidel pro označování výrobků pocházejících z Golanských výšin či Západního břehu Jordánu. II. Poslanecká sněmovna chápe výkladové sdělení jako pouhé vyjádření názoru Evropské komise na možný výklad dotčených ustanovení unijního práva, jehož nezávazný charakter žádným způsobem nezasahuje dojednání vnitrostátních orgánů ani takové jednání nepředurčuje. III. Poslanecká sněmovna s ohledem na výše uvedené vyzývá vládu, aby odmítla podle výkladového sdělení postupovat."
Děkuji. Požádám kolegu Bartoška o vystřídání.
Máte slovo, pane místopředsedo.
Děkuji. Pane předsedající, dámy a pánové, já jenom drobnost k podrobné rozpravě, nechci se vracet ke všeobecné rozpravě, jen považuji za nešťastné celou politizaci problému. A pokud tady hovořili někteří o tom, jak se kdo označuje, tak si vzpomeňte, jakým nesmyslným způsobem někdy zaútočíte na některé členy naší strany, přestože se narodili po roce 1989. To je jeden moment. Druhý moment je ten, proč jsem se přihlásil do podrobné rozpravy. Já nepovažuji za vhodné, abychom hlasovali o bodu tři, protože to je velmi složitá věc. V tom případě riskujeme, že se Evropský parlament vymezí vůči jakémukoli usnesení Parlamentu České republiky a budeme si tady přehazovat, promiňte mi, víc než horký brambor. Takže já nic nenamítám proti tomu usnesení kromě bodu 3 a žádám, abychom o něm hlasovali zvlášť.
Děkuji vám, pane místopředsedo, beru to jako návrh na proceduru, to znamená, aby v rámci usnesení se společně hlasovaly body 1, 2 a bod 3 potom samostatně. Dobře. Předám vám řízení schůze.
Děkuji. Ještě někdo se hlásí do podrobné rozpravy? Pokud tomu tak není, podrobnou rozpravu končím. Pan kolega František Laudát, který sledoval rozpravu, protože byl první vystupující v rozpravě a je tedy zpravodajem pro tento bod, může pomoci s hlasováním. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji. Zaznělo tady pouze jediné usnesení, které navrhl Robin Böhnisch. A teď jde o to se domluvit na proceduře. Zazněl tady požadavek, že bude hlasováno o prvních dvou bodech dohromady a třetí bod zvlášť. Já s tím nemám problém, jestli má někdo výhrady, můžeme hlasovat o proceduře. Pokud tomu tak není, tak bychom hlasovali. Ještě pro jistotu přečtu usnesení, jestli na tom trváte, aby zazněl i ten třetí bod. Takže nejdříve bychom hlasovali o prvních dvou bodech s tím, že: I. Poslanecká sněmovna lituje vydání výkladového sdělení Evropské komise o označování původu zboží z území okupovaných Izraelem od června 1968 - teď následuje ten anglický název -, které je zjevně motivováno politickým vymezením se vůči Státu Izrael než skutečnou potřebou jednotného výkladu pravidel pro označování výrobků pocházejících z Golanských výšin či Západního břehu Jordánu. II. Poslanecká sněmovna chápe výkladové sdělení jako pouhé vyjádření názoru Evropské komise na možný výklad dotčených ustanovení unijního práva, jehož nezávazný charakter žádným způsobem nezasahuje do jednání vnitrostátních orgánů ani takové jednání nepředurčuje. Takže o tom bychom hlasovali nyní.
Já vás všechny odhlásím, požádám vás o novou registraci, prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. O navrženém bodu 1 a 2 budeme hlasovat v hlasování pořadové číslo 337, které jsem zahájil, a ptám se kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 337, z přítomných 118 pro 98, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní ten třetí bod.
Děkuji. Třetí bod samostatně: III. Poslanecká sněmovna s ohledem na výše uvedené vyzývá vládu, aby odmítla podle výkladového sdělení postupovat. Stanovisko je samozřejmě kladné.
Zahájil jsem hlasování 338 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 338, z přítomných 121 poslance pro 95, proti 17. Návrh byl přijat. Návrh usnesení byl schválen.
Děkuji vám za hlasování i korektní diskusi. Děkuji moc.
S přednostním právem pan ministr kultury a procedurálně... Prosím, pane ministře.
Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych vám jako zástupce vlády poděkoval za toto hlasování, které nás posouvá skutečně mezi demokratické země, které plně respektují lidská práva a odmítají jakoukoli diskriminaci. Ještě jednou vám děkuji a budu i osobně tlumočit na vládě toto rozhodnutí, které bude i oficiální cestou zasláno.
Děkuji panu ministrovi. Hlásil se pan kolega Koníček s procedurální připomínkou. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane předsedající, protože o jednotlivých bodech bylo hlasováno zvlášť, tak podle mě je potřeba hlasovat o usnesení jako celku, pokud je to jedno usnesení.
Dobře. Pane předseda klubu ODS. Nejjednodušší vidím to nechat odhlasovat. Ale proto jsme dal přednostní právo panu ministrovi, abychom si vyjasnili pozice.
Já myslím, že debatu už máme za sebou. Bylo to naposledy, co jsme hlasovali k migraci. Nakonec jsme se rozhodli, že se nemusí hlasovat o celku. Tehdy bylo nevím, 15 návrhů usnesení, prošlo asi sedm. A domluvili jsme se po nějaké delší procedurální debatě, že tím pádem je to vyřízeno. Tak já navrhuji, abychom už dále nehlasovali a brali to, že o všech návrzích bylo hlasováno, byly přijaty všechny návrhy, tak je úplně zbytečné hlasovat znova ještě jednou. Děkuji.
Vzhledem k počtu těch, kteří hlasovali pro obě části usnesení, vyhovím panu předsedovi klubu ODS a nebudeme dál hlasovat. A končím bod č. 223. Načtu omluvy došlé předsedovi Poslanecké sněmovny. Do 14 hodin se omlouvá z pracovních důvodů pan poslanec Klaška a od 12 do 15 hodin pan poslanec Milan Šarapatka. Podle rozhodnutí Poslanecké sněmovny po tomto bodě 223 se máme věnovat neprojednaným bodům z bloku zpráv a dalších návrhů. V tomto ohledu máme bod