Dobro jutro poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Prije nego pređemo na iznošenje stajališta klubova zastupnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice s jednom točkom. To je Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Tomislavu Ćoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja u Vladi RH, predlagatelji su 40 zastupnika u Hrvatskome saboru. Kako se temeljem čl. 125. st. 3. Poslovnika HS-a predložena točka uvrštava u dnevni red bez odlučivanja, utvrđujem da je predložena točka uvrštena u dnevni red 4. sjednice. Sada ćemo ići na iznošenje stajališta klubova, nakon toga ćemo imati izjašnjavanje o amandmanima na rebalans proračuna i Konačni prijedlog Poslovnika, onda prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o upućivanju radnika u Republiku Hrvatsku i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni, pa objedinjena rasprava o Prijedlogu Zakona o sustavu osiguranja depozita i Prijedlog Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija i onda Interpelacija o radu Vlade RH u svezi projekta Vjetroelektrane Krš-Pađene. Dakle, to je plan za današnji dan. Druga je na redu rasprava Kluba zastupnika SDP-a i poštovana zastupnica Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, svoj slobodni govor i ovog puta ću posvetiti zdravstvu i situaciji i zdravstvu jer smatram da se nalazimo u situaciji u kojoj svatko od nas mora dati svoj doprinos u analizi stanja i predlaganju rješenja. Naravno, temelj za to bit će stanje u kraju iz kojeg dolazim i birače koje zastupam. Ponovit ću još jednom da dostupnost zdravstvene zaštite mora biti jednakomjerna. Politika zdravstvenog sustava mora biti prema svima jednaka ako se liječite u zdravstvenim sustavima iste kategorije. Nema jednakih i jednakijih, nema sjevera i juga Hrvatske, nema vaših i naših. Svi građani su jednakovrijedni i svima se pruža zdravstvena skrb i jednakomjeran pristup. Međutim, situacija nažalost i nije takva i navest ću vam samo jedan primjer. Tijekom 2020. godine do sada je Vlada odnosno HZZO odlučio isplatiti 1,2 milijarde kuna u 3 navrata zdravstvenom sustavu kako bi podmirila dugove prema veledrogerijama. Najprije u ožujku 500 miliona kuna, potom u lipnju 400 miliona kuna i nedavno 300 miliona kuna da bi u rebalansu ovogodišnjeg proračuna bilo predviđeno dodatnih 1,4 milijarde kuna. Netko je od tog iznosa dobio više stotina miliona kuna, netko desetak miliona, netko nekoliko milijuna, no netko ni lipe. Ponavljam ni lipe. Stoga javno postavljam pitanje po kojem su kriteriju raspodijeljena ta sredstva, ako je kriterij da se plati onima koji ništa nisu plaćali nego gomilali dugove, postavljam pitanje da li HZZO ili Vlada nagrađuje neplatiše, a kažnjava one koji koliko toliko uredno ispunjavaju svoje obaveze. Ako je tako, da li je to pravedno? Ako Vlada nalazi sredstva za plaćanje duga veledrogerijama zašto ima onih zdravstvenih ustanova koje ne dobiju ni kune? Naravno iz svega toga proizlazi i pitanje na koji će se način rasporediti ostatak novaca koji su predviđeni nakon usvajanja rebalansa proračuna? Zašto neke bolnice ne mogu dobiti zaštitnu opremu? Zašto neke bolnice imaju limite koji nisu dovoljni ni za plaća liječnicima i medicinskom osoblju? Zašto postoje neujednačeni kriteriji u iznosu limita za isti broj kreveta ili veličinu bolnica? Zašto se ne plaća efikasnost i količina obavljenih usluga u bolnicama? Zašto neke bolnice za istu količinu usluge imaju desetke miliona kuna manji prihod? Zašto županije moraju posuđivati bolnici jer veledrogerije ne žele isporučiti lijekove za onkološke bolesnike pa se događaju situacije kakvima smo svjedoci u Čakovcu, Puli, Splitu i ostalim gradovima? Zašto pojedine županije u Hrvatskoj moraju same kupovati respiratore, uređaj za magnetsku rezonancu dok u drugim krajevima to financira država? Da li se situacija u kojoj konkretno Međimurska županija mora posuditi Županijskoj bolnici Čakovec 400.000 kuna da bi bolnica mogla obraditi onkološke bolesnike može smatrati kolapsom hrvatskog zdravstva? Ima još puno pitanja, a tako malo odgovora. I zato postavljam pitanje ali i dajem rješenje. Pitanje je hoće li opet biti jednakih i jednakijih, naših i vaših ili će nam konačno u ovoj zemlji svi građani biti jednaki, pristup prema svakoj županiji jednak, odnos prema svakom kraju s uvažavanjem ili poštovanjem? A rješenje je jasni kriteriji, vidljivi ciljevi, mjerljivi rezultati, kontrola javnih financija i efikasnost jedina su mjera ako želimo uređenu i pravednu državu. S takvim pristupom ćemo i zdravstveni sustav spriječiti od daljnjeg gomilanja dugova. Hvala lijepo.
Sada će govoriti poštovana kolegica Katarina Peović u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Dobar dan svima, a prije svega dobar dan tetama u zadarskoj menzi koji danas štrajkaju 26. dan za redom, one ulaze u štrajk 4. tjedan i to, kolegice i kolege, o svom trošku. Radnicama u Zadru neće biti plaćeni dani u štrajku, istovremeno druga strana poslodavac, rektorica Sveučilišta u Zadru i Agencija za studentski standard o našem trošku lome taj štrajk. Znači, ravnateljica i rektorica naručuju catering svaki dan kako bi štrajk omalovažile i zapravo učinile ga nepotrebnim jer svakog dana hrana se studentima servira o trošak nas, znači poreznih obveznika iz proračuna RH. Radnici štrajkaju o svom trošku, a razbijači štrajka te štrajkove lome našim novcima. Postavljam pitanje Plenkoviću, je li to radnička politika? Postavljam pitanje sudovima koji dozvoljavaju lockout, isključivanje radnica iz štrajka, kakvog smisla ima štrajk ako će ga sud poništiti tako da pola štrajkačica isključi iz štrajka? Istovremeno i rektorica i agencija zastrašuju studente, svi studenti koji su dali podršku ovom štrajku su na neki način došli do toga da moraju ići na razgovore kod svojih profesora da ih se fotografira dok daju te, tu svoju podršku i slično. Šutnja sveučilišnih radnika i radnica također nešto govori. Ja pozivam profesore i profesorice i na zadarskom fakultetu i na svim fakultetima da ovim radnicama daju svoju podršku, da se ne boje jer ove radnice štrajkaju ne za višu plaću kolegice i kolege, nego za jednu od temeljnih sindikalnih i radničkih prava koje je izboreno još u 19. stoljeću, a to je pravo da se plaća ne određuje jednostranim aktom poslodavca već da plaća bude rezultat pregovora radnika s jedne strane i poslodavca s druge strane. Ove radnice štrajkaju za svi, za sve nas. One štrajkaju samo za to da se sistematizira radna mjesta, da se za svako radno mjesto odredi bod i da se plaća računa kao umnožak vrijednosti boda i visine bodova njihovog radnog mjesta. Imali smo ogroman štrajk prosvjetara prošle godine gdje su profesori izborili svoja prava za povišenje vrijednosti koeficijenata, nenastavnom osoblju nisu ta prava izborena. Ove se radnice bore za nenastavno osoblje i da nenastavno osoblje ima veće plaće odnosno da se te plaće ne određuju jednostrano. Koeficijenti, bodovi radnih mjesta, znači štite radnike od samovolje poslodavaca. Rektorica i državna agencija i Agencija za studentski standard provode čistu samovolju jer te radnice ne traže višu plaću, one traže temeljni radnički, temelj radničke borbe temeljem radničkih prava, to je samo dakle da se njihova plaća ne određuje kao jednostrani akt poslodavca. Prema tome, molim i kolegice i kolege ovdje u sabornici da uplate u fond štrajkački neka sredstva zato što time pomažu borbi ovih radnica koje će nakon ovoga mjeseca, znači tete u menzi zadarskoj će nakon ovog mjeseca imati problema sa kupovinom odjeće svojoj djeci tople, sa isplatom rate kredita, sa ovrhama koje dolaze u trenutku kada je minimalna plaća stagnirala jer ne možemo reć da minimalna plaća se povećala, jer se povećala za 150 kuna u trenutku kada naša vlada radi ili vrši poreznu reformu koja će omogućiti onim najbogatijima preko 30.000 kuna koji imaju bruto plaće da dobiju povišicu, a onima ispod 15.000 kuna zapravo neće dobiti ništa. U tom trenutku ja vas molim da se solidarizirate s radnicama u Zadru čiji štrajk ulazi u 4. tjedan, koje su umorne, koje na kraju ovog mjeseca neće imati novce koje su im potrebne za neke osnovne životne uvjete jer se bore, ne za višu plaću nego zato da bismo svi koji radimo imali mogućnost da poslodavac ne određuje plaću kako želi, to se pravo, kolegice i kolege, izborilo još u 19. stoljeću. 1890. kada se u Hrvatskoj vodilo prosvjede prvomajske, prosvjedi su se vodili pod motom „Mi smo za rad, ali hoćemo živjeti kao ljudi“. Ove radnice samo žele živjeti kao ljudi.
7. rasprava, Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, govorit će poštovana kolegica Marijana Puljak. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice i kolege. Kriza uvijek otkriva slabosti sustava, slabosti koje obično nastaju prije krize, ne zbog krize već se gomilaju godinama. U vrijeme krize eksplodiraju, kao što su, evo i kod nas, eksplodirali problemi i otkrili smo sada koliko smo loše pripremljeni ušli u ovu krizu. Govorim sada o zdravstvenom sustavu koji već godinama vapi za reformama, kao i svi drugi dijelovi države, ali nedostatak reformi u zdravstvu, njegova loša organiziranost nosi možda i najteže posljedice jer se radi o ljudskim životima i posljedicama na zdravlje ljudi. Danas ću govoriti o jednom dijelu tog zdravstvenog sustava, a to su obiteljski liječnici. Oni su ili bi trebali biti čuvari ulaza u zdravstveni sustav. Obiteljski liječnici su najjeftiniji dio sustava, koriste samo 5% proračuna za zdravstvo, a rješavaju veliki dio zdravstvene problematike. Sve reforme koje su se do sada najavljivale, imale su ideju osposobiti obiteljske liječnike da budu kao u drugim zemljama prvi filter brana i selekcija prema bolnicama, klinikama i specijalističkim pregledima. Odavno su informatizirani pa se njihov rad u cjelokupnom sustavu zdravstva može pratiti, što kroz učinjene postupke, što kroz indekse kvalitete. Sve ostalo je sustavu manje-više nevidljivo. Međutim, obiteljska medicina se godinama zapostavlja, a kvalitetne reforme nisu nikad dovršene. Ne samo ovdje, dakle u dijelu obiteljske medicine i već drugim sektorima zdravstva, dolaskom virusa, loša situacija se samo dodatno zakomplicirala. Ministar i zdravstvena administracija ne žele preuzeti odgovornost niti pokušavaju riješiti nagomilane probleme. Obiteljski liječnici imaju najniže plaće u sustavu zdravstva i nejednako vrednovanu specijalizaciju. Točno je da nemaju dežurstva, točno je da nemaju dodatak na nastavu kao drugi, no svejedno, plaće su najniže. Svakodnevno im se nameću i dodatni administrativni postupci koji skraćuju vrijeme i narušavaju kvalitetu zdravstvene usluge bolesnicima čime se posredno povećava pritisak na sekundarnu razinu skrbi. Domovi zdravlja predstavljaju ogroman i nepotreban administrativni aparat koji rasipa sredstva koja bi trebala biti namijenjena samoj zdravstvenoj zaštiti. Umjesto da se novac osiguravatelja koristi za poboljšanje uvjeta rada liječnika i medicinskih sestara, sustavno se hiperproducira administrativni kadar u domovima zdravlja koji zdravstvenoj zaštiti ničim ne doprinosi. Čime ćemo motivirati mlade liječnike da se opredijele za obiteljsku medicinu, a ne za neku bolnički specijalizaciju, koju su sada, zbog manjka liječnika vrlo lako dostupne? Reforma kojoj se nadamo mora ići u smjeru pametnog ulaganja i plaćanja kvalitetnog rada i zbrinjavanja pacijenata na razini primarne zdravstvene zaštite jer je to jedini način da sustav ne kolabira, ako već i nije. Već sada nam brojne ambulante drže umirovljenici koji znaju da nemaju kome ostaviti svoje pacijente. Nakaradni su i tzv. timovi bez nositelja čime se gubi kontinuitet skrbi za bolesnika, a za 5 godina trećina svih liječnika obiteljske medicine odlazi u mirovinu. Novih nema. To će osjetiti svaki građanin Hrvatske jer svatko treba svog obiteljskog liječnika. Jedan primjer neorganizacije, upravo sada. Najnoviji posao koji im je dodijeljen je zvanje kontakata zaražene osobe. Prvo, taj bi posao trebao obavljati nekakva helpdesk služba. Postoje u Hrvatskoj firme koje se bave tim poslom, dakle organiziraju vanjski helpdesk, djelatnici njihovi se mogu obučiti, dakle zaštita i obavještavanje kontakata moraju raditi liječnici ili čak epidemiolozi. Zašto gubiti najmanje sat vremena na samo jednog Covid pozitivnog pacijenta i tako oduzeti vrijeme ostalim pacijentima koji trebaju skrb obiteljskog liječnika? Drugo, ako već rade taj posao, obiteljski liječnici moraju koristiti aplikacije, dakle informatički sustav koji nije povezan centralnom bazom HZZO-a pa se za svaki kontakt s osobnim podacima unosi ručno, OIB, datumi, adresa, sve pojedinačno, dakle nema povlačenja, ne znam, na temelju OIB-a iz sustava koji već sadrži te podatke. Dakle sve se to događa u 21. stoljeću. Obiteljski liječnici su očekivali pomoć od ministra, vjerovali su u njega, bili sigurni da ih najzad vodi struka, no od prvog dana, ministar je sipao samo kritike na njihov račun. Nerazumijevanje primarne zdravstvene zaštite je prisutno već desetljećima, ova epidemija samo je [[Upadica: Hvala.]] dodatno ogolila probleme. Hvala.
Treći je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i kolega Hrvoje Zekanović.
Danas je 10. studenog i danas hrvatski suverenisti obilježavaju svoj rođendan i s ovog mjesta ja želim čestitati svim hrvatskim suverenistima njihov prvi rođendan. Ovdje bi napomenuo da su hrvatski suverenisti na zadnja dva izborna ciklusa bili treća snaga, treća politička snaga u našoj državi. Radi se o europskim izborima gdje smo samostalno osvojili 8,5%, zatim sa našim partnerima i na parlamentarnim izborima također smo bili 3 snaga u državi. Hrvatski suverenisti su nastali kao odgovor na globalizam. Danas se svijet dijeli na globaliste i suvereniste. Nekadašnja podjela na desno i lijevo danas zapravo više ne funkcionira, ne postoji ili sve manje postoji na konzervativno i liberalno, ali ova podjela na suvereniste i globaliste ona je sve jača i u Hrvatskoj, a sve jača i u svijetu. I baš zbog toga su potrebni hrvatski suverenisti u Hrvatskom saboru, potrebni su hrvatskom društvu, potrebni su u hrvatskoj politici. Po čemu se hrvatski suverenisti razlikuju od drugih stranaka, od drugih politika koje će se staviti u sličan dio političkog spektra? Po tome što su jasni. Po tome što nisu sivi, nisu mutni, nego su kristalno jasni o svim pitanjima koja dijele hrvatsko društvo, pa čak ću reći i koja dijele svijet. Nema uvijanja, nema izmotavanja, nego ćemo jasno i glasno reći i uvijek to isticati da smo za suverenu državu Hrvatsku, da smo protiv uvođenja EUR-a jer EUR-o vidimo kao udar na suverenost naše države. Uvijek ćemo naglasiti da smo i za zaštitu život od začeća bez onog famoznog ali koji će neki koji se nazivaju kršćanskim demokratima često isticati. I to je razlika između hrvatskih suverensita i svih ostalih opcija koje se eto žele naći u tom dijelu političkog spektra ili negdje približno ovom dijelu političkog spektra gdje se mi nalazimo. Ja bih ovdje podsjetio da su Hrvatski suverenisti nastali na zajedništvu, dvije političke stranke, a to su stranka HRAST i Hrvatska konzervativna stranka su prepoznale zajedništvo i ujedinile su se u novu stranku Hrvatske suvereniste. Ovdje ne smijem izostaviti i zaboraviti i razne inicijative kao što je Hrvatski bedem koji se istaknuo po pitanju migrantske krize, upozoravanja na migrantsku krizu, također bih istaknuo i istina o Istambulskoj inicijativu koja je ukazala ne štetnost Istambulske konvencije. Kada već spominjem Istambulsku konvenciju ovdje moram naglasiti podatke, najnovije podatke koji kažu da je nasilje u obitelji i nasilje nad ženama poraslo za 45% od uvođenja Istambulske konvencije. Ne 2%, ne 5%, ne 10% nego 45%. A koliko nas Istambulska konvencija košta, koliko košta hrvatske građane, to nitko ne zna. Radi se o stotinama milijuna kuna koje se danas troše očito u ništa jer nasilje raste, ne smanjuje se. Hrvatski suverenisti su tek počeli, tek smo krenuli, ali bez obzira što smo nova mlada stranka na hrvatskom političkom nebu, evo ponovit ću u dva izborna ciklusa s partnerima smo ostvarili fantastične rezultat. Još ću jednom na kraju, još jedanputa čestitam svima onima koji se osjećaju Hrvatskim suverenistima ili općenito suverenistima njihov rođendan.
Sada ćemo čuti i deveti govor, Klub zastupnika HDZ-a govorit će poštovani kolega Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege, jučer je upravo bila 140-ta godišnjica potresa u Zagrebu, devastirajućeg potresa od, iz 1880., pa možda je vrijeme da se prisjetimo i potresa i 22. ožujka i što je sve Vlada napravila od tada za građane Grada Zagreba i susjednih županija. Potres 22. ožujka 5,5 po Richteru preko 25.000 oštećenih zgrada, 10 sekundi užasa i terora koje je dovelo do 86 milijardi kuna štete, što je 60% proračuna RH. Bilo je mnogo kritika od strane oporbe da kasnimo, da ne znamo, a onda smo upravo pokazali da znamo. Na prvoj Vladi u novom sazivu bilo je prijedlog zakona koji smo u dva čitanja raspravili u ovom saboru. Imali smo izvanrednu sjednicu upravo radi tog zakona. Prije toga je, su usvojene mjere da se hitne intervencije 130 milijuna kuna za zabatne zidove, krovove i hitne intervencije osiguraju našim građanima. Bilo je puno povika kasnite s prijavom za Fond solidarnosti, propast će novac, neće toga biti. Na kraju kada podvučemo crtu Hrvatska je dobila povijesni iznos, najavljivao sam i osobno 500 milijuna eura iz Fonda solidarnosti, 683,7 milijuna eura je odobreno iz Fonda solidarnosti, dakle puno više nego što smo očekivali, a od toga 89 milijuna eura je već sjelo na naše račune. Kao takvo ono je inkorporirano i u proračun za sljedeću godinu Ministarstvo financija, jutros smo čuli na odboru da će sredstva sjesti i trenutačno se dogovara kojim ministarstvima će ići taj novac. Pored toga osnovan je Fond za obnovu. Bile su kritike, to će biti politička korupcija, bit će političko imenovanje, onda kada smo izašli s imenom gospodina Damira Vanđelića vrhunskom menadžera onda je ispalo da i tu nema kritike, drugim riječima HDZ-ova vlada, Vlada Andreja Plenkovića upravo je išla u tom smjeru, omogućila, prihvatila mnoge amandmane oporbe, preko 40-ak amandmana oporbe dovela do toga da imamo preko 5 milijardi kuna iz Fonda solidarnosti, preko 200 milijuna dolara zajma Svjetske banke, drugim riječima imamo već gotovo milijardu eura, imamo osnovan fond, imamo privremenog ravnatelja i možemo krenuti u cjelovitu obnovu Zagreba i svih pogođenih u susjednim županijama. Prema tome, ova Vlada je pokazala da može, zna, umije, ima stručnost i da itekako u tim komponentama zna koristiti ugled u Bruxellesu i može izlobirati povijesno velike iznose. A htio bi se još vratiti na nekoliko tema koje su izrečene i u drugim govorima od suverenizma, pa upravo suverenizam je da smo prisutni u Bruxellesu, da se možemo izboriti za ovakve iznose sredstava koje ćemo imati za obnovu Grada Zagreba i okolnih županija. To je danas moderni suverenizam i HDZ i ova Vlada to prakticira. Bilo je nekih kritika i na poreznu reformu, pa ministar Marić je u objašnjenju poreznih zakona sigurno dodatno istaknut 1,9 milijuna naših građana je van poreznih škara. Kada gledamo ukupno opterećenje na plaće za niže razrede plaća smo među najboljima u EU odnosno najmanje porezno opterećenje, za višima smo među onima koji imaju veće opterećenje. Bilo je govora i o interpelaciji, danas ćemo to objasniti radilo se o 2012., 2013. Milanovićevoj vladi, prema tome vrijednost EU je itekako …
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike, prvi je kolega Grmoja. Pardon, povreda Poslovnika, ispričavam se. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., kolega Pavić, ali i svi iz vladajuće većine neprestano obmanjuju hrvatsku javnost kada govorimo o aferi Vjetroelektrane i gospodinu Bašiću, to se dogodilo upravo za vrijeme Plenkovićeve vlade nakon našeg izlaska iz vlade gospodin Bašić je dobio sva zelena svjetla. Korupcija je u Plenkovićevoj Vladi.
Kolega Grmoja opomena ovo je bila replika o tome što je sadržaj današnje rasprave. Vidjet ćemo u 15,00 sati i kasnije tako da ne možete prejudicirati tko će šta dokazati tijekom te rasprave. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pavić je povrijedio čl. 238. gdje omalovažava nas saborske zastupnike jer moramo znati da Vjetroelektrane Krš-Pađene smrtni list neovisnosti hrvatske energetike je potpisao ministar Ćorić i taj smrtni list će koštati hrvatske građane 2,2 milijarde eura, 2,2 milijarde eura.
Hvala kolega Bulj. I vama isto tako opomena, prekršili ste Poslovnik. Idemo sada na raspravu br. 6., poštovana kolegica Ružica Vukovac u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Danas popodne HS će raspravljati o interpelaciji o radu vlade u svezi mega afere vjetroelektrane Krš-Pađene. O tome ćemo temeljito raspravljati popodne. Međutim, kada sam čitala obrazloženje vlade o odbijanju interpelacije, prvo mi je trebalo vremena da savladam tu gorčinu i bijes. Vlada nedvosmisleno priznaje niz kriminalnih aktivnosti, ali ih jezičnom vratolomijom pokušava umanjiti i čitatelja zbuniti, pa konstatira da je dobivena građevinska dozvola, no ne kaže je li ona postala pravomoćna. Niti je ikome jasno je li to građevinska dozvola doista za vjetropark ili možda za pristupne puteve. Onda ponovno kaže da je izdana izmjena i dopuna lokacijske dozvole, ali ne kaže za koliko vjetroagregata i koje snage. Pa onda pišu da su na temelju tih poludokumenata izdane prethodne suglasnosti koje su pak trajno obvezale plaćati im cijenu koja je izdana na dan kada po zakonu nije smjela biti izdana. To sve premijer svaljuje na svog bivšeg prijatelja iz jugoslavenskih dana Zorana Milanovića. Ako je to tako zašto je onda Plenkovićeva vlada nastavila taj niz protuzakonitih radnji jer svakome je jasno da ga je morala prekinuti? Međutim, Plenkovićeva vlada je napravila, ako to možemo mjeriti, više nepravilnosti jer osim protupravnog ugovora i produljivanja tog ugovora taj investitor, inače trgovac automobilima koji nema nikakve reference iz segmenta obnovljivih izvora energije, dobio je još 600 milijuna kuna od državne banke za obnovu i razvoj HBOR-a. Dame i gospodo, da su OPG-ovi u Hrvatskoj dobili 600 milijuna kuna naš originalni proizvod kulen … [[Govornik se ne razumije]] i kod Bidena i kod Trumpa. Međutim, Ministarstvo financija na čelu s g. Marićem šalje porezna rješenja radnicima koji nisu primili plaću, ali im je ona obračunata i to porezna uprava jako dobro zna, ali usprkos tome, sirotinja u Hrvatskoj mora plaćati porez, a vidimo kako se državni novci dijele i razbacuju. Ovdje valja reći koju rečenicu o hrvatskim medijima. Kako je moguće da se događaju u ovakvoj, za hrvatske uvjete abnormalno velike afere, a da o tome nitko ništa ne zna. A ako ima novinara, kao što je npr. g. Majić s HRT-a koji je još davne 2016. objavio cijeli serijal o ovoj tematici, oni uglavnom ostaju usamljeni, prešućeni, a nerijetko i sankcionirani. Završno želim reći još koju riječ o pravosuđu. Je li DORH uopće otvorio istragu i po ovim pitanjima? Jesmo li mi Hrvati građani drugog reda u EU da se u našoj državi ne smiju provoditi zakoni? Na ovom pitanju odlučujemo u kojem će smjeru ići Hrvatska, putem vladavine prava i europskih vrijednosti ili putem balkanske kaljuže u kojoj na teret hrvatskih građana privilegije imaju korumpirani pripadnici vladajuće vrhuške. Hvala vam lijepa.
Krećemo sada sa iznošenjem stajališta, prvi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. U današnjem slobodnom govoru neću govoriti o korupciji kojom je vladajući HDZ premrežio sve institucije, sve javne tvrtke i tako osiromašio naše građane, iselio mlade i prouzročio demografski slom koji nam prijeti. Neću govoriti ni o aferi JANAF ni o aferi „Vjetroelektrane“ zbog koje naši građani plaćaju skuplju električnu energiju, neću govoriti ni o projektu Slavonija koji ne da nije zaustavio iseljavanje, nego je poslužio za mazanje debelog vrata lokalnih HDZ-ovaca, o tome ćemo vjerojatno svi više govoriti za vrijeme rasprave o Interpelaciji. Današnji slobodni govor želim posvetiti jednoj briljantnoj ideji koju se netko sjetio provesti u vrijeme najdramatičnijeg vrhunca epidemije bolesti Covid-19. U vrijeme dok državom i svijetom hara koronavirus, dok bilježimo rekordne brojke novozaraženih, dok nam se svakodnevno prijeti novim zatvaranjima i mjerama, neki se genijalac dosjetio da bi sad bilo pravo vrijeme za prelazak na novi televizijski signal, famozni DVB-T2 signal. Ta, ponovit ću, genijalna ideja o prelasku na novi signal realizira se baš u ovo vrijeme kad bi naši umirovljenici morali biti u svojim domovima i čuvati se od zaraze koronavirusom. Ali, umjesto da čuvamo naše najstarije građane, mi ih tjeramo da izlaze iz svojih domova i stvaraju gužve i redove po trgovinama, tražeći DVB-T2 prijemnike i HDMI kabele. Da bi čitava stvar bila bolja, prelazak na novi signal događa se u vrijeme kad je počela sezona grijanja pa stižu novi, veći računi i nikom nije palo napamet da se mnogi naši građani, da mnogi naši građani, posebno stariji umirovljenici, nemaju potrebnih 300-tinjak kuna za uređaje i kabele kako bi mogli nastaviti pratiti televizijski program koji je mnogima u vrijeme ove epidemije jedini izvor informacija. Doista nismo mislili da ćemo u jeku pandemije gledati takvu bešćutnost i nepromišljenost i odcijepljenost državnih institucija i državnih tvrtki od stvarnosti. Podsjetit ću vas, gospodo iz vladajuće većine, da su prijašnje hrvatske vlade i sličnim situacijama, kad se prelazilo na novi televizijski signal, vodile računa o najsiromašnijim građanima, onima koji su socijalno ugroženi, umirovljenicima i svima onima kojima je ovakav trošak od nekoliko stotina kuna ozbiljan udar na kućni budžet. Moj kolega koji tu sjedi, Miro Bulj je dao i amandman na rebalans proračuna kojim bi se umirovljenicima omogućio Covid dodatak za kupovinu prijamnika za prijelaz na novi tv-signal, imat ćete priliku glasovati za to, a ja s ovog mjesta pozivam Vladu RH da osigura umirovljenicima i socijalno ugroženim skupinama građana naknadu troškova za DVB-T2 uređaj. To je već odavno trebalo učiniti i ljudima podijeliti vaučere, ali ni sada nije kasno. Ima vremena, dakle pred nama su rebalans proračuna i o, i novi znači proračuna za 2021. godinu i evo ako kojim slučajem ne prihvatite amandman mog kolege Bulja, Vlada to može sama kroz novi proračun riješiti. Ja s ovog mjesta pozivam da se to učini, a kolega Bulj i ja imat ćemo i konferenciju za medije o ovom problemu.
Idemo na 4. raspravu Klub zastupnika IDS-a i poštovana kolegica Katarina Nemet.
… [[Govornica naknadno uključena.]] aktualan problem koji je pomalo i apsurdan koji se pojavio tijekom provedbe projekata Razvoja regionalnih centara kompetentnosti u RH. Za one koji ne znaju, uvodno ću reći kako je riječ o velikom projektu vezanom za strukovno obrazovanje vrijednom više od milijardu kuna, sredstva su osigurana iz europskih fondova za 25 škola iz 19 hrvatskih gradova koji su još 2018. godine proglašene centrima kompetentnosti. Uz te škole vezano je još njih stotinjak kao projektni partneri, a tu je i niz gospodarskih subjekata uključenih u projekt što je zapravo jedan od njegovih posebnih benefita. Jedan od ciljeva projekta je da škole dio sredstava ulože u infrastrukturu kako bi učenici mogli raditi u boljim uvjetima i s najboljom opremom. Drugi je važan cilj uspostaviti obrazovni koncept koji se temelji na učenju uz rad i praksu pri čemu će gospodarstvenici odnosno potencijalni poslodavci biti ključni partneri školama. Riječ je o novom i modernom pristupu sustavu obrazovanja u Hrvatskoj koji bi sustavno trebao osigurati kvalitetan i potreban kadar, koji će nakon završetka obrazovnog procesa biti spreman aktivno i učinkovito uključiti se na tržište rada. Cijeli se projekt sa 85% financira sredstvima iz Europskog socijalnog fonda, a 15% iz državnog proračuna. Dodijeljena sredstva od milijardu kuna u cijelosti pokrivaju sve troškove u okviru projekta. Ako znamo u kakvom su nam stanju školske ustanove, njihovi prostorni i infrastrukturni uvjeti te oprema kojom raspolažu, ne treba ni govoriti koliko ovaj projekt znači za veliki broj hrvatskih srednjih škola koje su kao nositelji ili partneri uključene u ovu kvalitetnu priču. No kako to u Hrvatskoj nažalost nerijetko biva i ovaj obećavajući projekt neobjašnjivo je u jednom trenutku stao. I sada nakon početnog entuzijazma izaziva tek frustracije i razočaranje ravnatelja, profesora, učenika i drugih partnera uključenih u projekt. Nakon što je u prvoj fazi projekt dobar dio sredstava već utrošen, prvenstveno u infrastrukturu, prostore i opremu sada kada bi se u tim daleko boljim uvjetima trebali realizirati konkretni operativni obrazovni programi i projekti, školama su ruke vezane i ne mogu dalje. Apsurd je time veći što problem nije, kako to često biva, novac. Financijska sredstva osigurana su, sa školama su potpisani ugovori o dodjeli bespovratnog novca nakon čega su im na račune legli pozamašni iznosi. No problem je da škole taj novac ne mogu i ne smiju koristiti dok im ne stignu upute Ministarstva obrazovanja o modelu isplate plaća i naknade djelatnicima i vanjskim suradnicima koje će se dodatno angažirati na projektima. Drugim riječima, projekti su spremi, ljudi koji bi ih provodili također, milijunski iznosi stoje na računima škola, svi su uvjeti tu. No dok Ministarstvo obrazovanje ne dostavi tražene upute sve stoji zamrznuto. Ravnatelji škola pisali su ministarstvu i Vladi, apelirajući da se problem riješi i da se nastavi s implementacijom projekata, no za sada pomaka i željenog odgovora nema. Bojim se da ako se problem hitno ne riješi, niz planiranih projekata diljem hrvatskih strukovnih škola ne dođu u pitanje kao i da značajna sredstva za ovaj reformski proces ostanu neiskorištena. Bio bi to ogroman propust s nesagledivim posljedicama. Pozivam stoga ministra Fuchsa i premijera Plenkovića da u najkraćem roku reagiraju na problem, da školama dostave tražene informacije i upute te da tako omoguće tisućama hrvatskih srednjoškolaca i njihovih profesora da napokon i u svojim školama zakorače u 21. stoljeće. Želim samo napomenuti kako ću upit na ovu temu Ministarstvu obrazovanja uputiti i pisanim putem te naravno tražiti pisani odgovor, a onda ga i proslijediti ravnateljima škola koji nestrpljivo očekuju pomake. Hvala.
Zahvaljujem. Sada ćemo saslušati kolegu Silvana Hrelju koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Hvala vam.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege teško je uvijek biti motiviran za održati dobar govor ali trudit ću se da bude životan. Prečesto se čini da teme o kojima se raspravlja u sabornici odudaraju od stvarnog života izvan ovih debelih zidova. Kontrast je tim jači jer smo usred pandemije koja je ostavila i ostavlja duboku ranu u gospodarstvu ali i mentalnom zdravlju građana. Čini se stoga da se ljudi utapaju, a mi ovdje opisujemo vodu ili još gore svađamo se koje bi boje trebao biti prsluk za spašavanje. Valja stoga iskoristiti svaku minutu za ovom govornicom i ovom visokom domu kako bi se govorilo o životno važnim temama. Zato smo tu kolegice i kolege, baš zato. Jučer je na svim portalima osvanula najava novog modela obiteljskih mirovina koju Vlada predviđa najranije 2022. godine, za Hrvatsku nov u Europi već dobro poznati model po kojem preživjeli bračni partner ima mogućnost odnosno pravo uz svoju osobnu mirovinu koristiti određeni dio mirovine preminuloga. Podržavam, jako podržavam i želim da mi se pridružite u toj podršci pa ću pojasniti o čemu se tu radi kako biste prepoznali vrijednost obiteljskih mirovina. Što je obiteljska mirovina, zašto je važna i za koga je važna? Trenutno hrvatski umirovljenici nakon smrti bračnog partnera mogu birati, nastaviti koristiti svoju mirovinu ili 70% mirovine preminulog supružnika. Takva ili-ili odredba u kojoj preživjeli bira između svoje mirovine i postotka mirovine preminulog partnera isključiva je i dovodi preživjelog korisnika obiteljske mirovine u zonu siromaštva. Prosječna obiteljska mirovina, a 91% korisnici su žene odnosno korisnice ako izabere, dakle prosječna obiteljska mirovina ponavljam je ispod granice siromaštva, ako izaberete korištenje osobne mirovine, udovica odnosno udovac nema pravo niti na mali dio mirovine pokojnog bračnog partnera iako su doprinos za mirovinsko osiguranje oboje uplaćivali desetljećima. Govorimo o stažu 70, 80 i više godina, radi se o dugogodišnjem zajedničkom ulaganju u stvaranje razine mirovinskog prava. Stav koji zauzmemo prema obiteljskim mirovinama naš je stav prema bračnoj zajednici i mirovinskom osiguranju. Obe dvije komponente su veoma, veoma važne. Kad krenu ideološki ratovi brak se ističe kao svetinja, kad se spomenu obiteljske mirovine, mucanje, muk, upitnici iznad glave. Ljudi ugledajmo se na europske države. Zauzmimo pravedan stav. Uvažimo zajedničke godine ne samo uplaćivanja doprinosa nego života, stvaranja, odricanja. Podrška koju sam iskazao na početku nije samo deklarativna. U prošlom smo sazivu uputili dva prijedloga zakona koji uređuju obiteljske mirovine. U prijedlogu zakona broj 930 tražili smo da umirovljenik, umirovljenica uz osobnu mirovinu može ostvariti pravo na obiteljski dodatak u visini 50% mirovine preminulog. Dok smo u P.Z. broj 931 tražili da se za udovice koje odluče koristiti samo postotak mirovine preminulog taj postotak poveća sa 70% na 80% kako bismo izvukli te mirovine i umirovljenice iz siromaštva u kojem se često preko noći nađu. Te prijedloge izradili su mirovinski stručnjaci, ne bilo tko, ne politika, nego mirovinski stručnjaci koji su cijeli život posvetili ili pravu ili mirovinskim pravima. Slušajmo struku tijekom korone i nakon korone. Meni je sasvim svejedno čije ime piše na usvojenom prijedlogu zakona, koje je boje zastava na osvojenom vrhu, važno je samo da se donese, da se uredi jedna od najvećih nepravdi mirovinskog sustava RH. Imate moju podršku za sve dobro što želite učiniti za hrvatske građane, sve. Molim vas samo da stvarno gledate i te prijedloge iz oporbe među kojima zaista ima vrhunskih i jednostavnih i potrebnih rješenja. Ako je nemoguća misija da oporba podrži dobar prijedlog Vlada i da Vlada usvoji dobar prijedlog oporbe šteta režija koje se plaćaju za ovu zgradu, uzaludan nam onda trud svirači. Stvarno.
Idemo sada na zadnju raspravu, poštovana kolegica Anja Šimpraga Klub zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Hrvatska u pričama. Dogodila se svima u svim krajevima svijeta, izmijenila živote korona. Svijest za sve ostale bolesti i bolesnike izostajala je pojavom ove epidemije, izostao je i onaj osjećaj za stare i nemoćne one koje živi pod vedrim nebom i one koji pored dobrog zdravlja i srednjih godina ne mogu osigurati vlastitu egzistenciju, ovo je priča o njima. O njima koji se bore za ono najdragocjenije, a to je život. Bogdan 64 godine Biljane Donje, nakon otkaza na poslu u ratnim godinama polako ga sustižu muke i nedaće. Noge su ga izdale, sve se teže kretao i bio je prisiljen vratiti se iz Rijeke na porodično zgarište u svoje rodno selo. Uz socijalnu pomoć i jedan obrok dnevno ima i kamp prikolicu kao jedino mjesto za život, živi bez struje i vode, a toalet mu je zapravo samo jedna školjka postavljena na mjestu nekadašnjeg kupatila pod vedrim nebom. Toalet bez krova, bez prozora i vrata, jedini koji ima i kada je sunce i kad zimi kiša pada. Bogdan mašta o jednoj prostoriji za život i jednom kupatilu, o krovu kuće i ne sanja jer bi mu i betonska ploča bila sasvim dovoljna da pod njom založi šporet kada dođe zima, da ga zaštiti od kiše kada jedva hodajući noću mora do toaleta. Ljubica, 50.g. Vodoteč. Žena od koje možemo samo učiti. Zahvaljujući tekstu objavljenom u medijima uključili su se dobri ljudi kako bi pomogli Ljubici kojoj su njene životinje jedino društvo i utjeha. A život je surov. Jedini prihod ima od prodaje mlijeka dok su potrebe puno veće. Krov staje samo što se nije urušio, daske neće izdržati još jedan snijeg, još jednu zimu u Lici. Ljubica zaslužuje priliku, ne traži puno, samo mogućnost da uspije prehraniti svoje životinje i prodajom mlijeka i drugih proizvoda može pristojno živjeti. Nensi, 25.g., Knin. Mlada stomatologinja kojoj je otkriven najagresivniji oblik tumora na mozgu i zahtjeva skupo liječenje. Sredstva se prikupljaju i ovdje za ovom govornicom pozivam i vas sve da se uključite, da donirate kako bi spasili jedan mladi život i kako bi Nensi mogla otići na liječenje u Tursku. Ovo su sudbine svih nas, kao društvo možemo i moramo djelovat. Posljedice ove epidemije su višestruke. Preventivni pregledi većim dijelom stali su zbog zatvaranja, napredovanje bolesti raka otkrivat će se u kasnijoj fazi kako kaže struka. Ostaje nam vjera u dobre ljude ma kako se zvali, ma kojem se Bogu molili, ta vjera mijenja svijet i mijenja živote nabolje. U sjeni korone ostaje zaboravljen čovjek. Hvala.
Ovime smo došli do kraja slobodnih govora i iznošenja stajališta klubova i nezavisnih zastupnika, pa prelazimo sada na izjašnjavanje o amandmanima. Sad ćemo prijeći na izjašnjavanje o amandmanima na prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 2022.g. Molio bih samo da se obriše govornica kako bi mogao ministar Marić isto tako pristupiti, uz prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za… A jeste, a ispričavam se, ispričavam se, nisam vidio, projekcija za 2021. i 2022. podnosi se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i '22. s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Vesna Nađ, zastupnica Boška Ban Vlahek, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika SDP-a, Barbara Antolić Vupora i Željko Pavić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, predstavnik predlagatelja koji je s nama je poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić i on će se očitovati o podnesenim amandmanima. Idemo redom, prvi na redu je amandman zastupnice Vesne Nađ, izvolite.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Pravna aktivnosti i spomen-područja Jasenovac obilježavanja antifašističke borbe u RH nije potrebno povećavati u predloženom iznosu iz razloga što su osiguranim sredstvima namirene sve potrebe za 2020. godinu sukladno planiranim i odrađenim aktivnostima u epidemiološkim uvjetima. S druge strane, plan aktivnosti obilježavanja spomendana bleirburške tragedije i Križnog puta nije moguće smanjiti na predloženi iznos iz razloga što izvršenje na navede aktivnosti iznosi 49 303,73 kune te preostala neutrošena sredstva nije moguće umanjiti za traženi iznos. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Dakle inzistiram na ovom amandmanu s obzirom da je djelatnost spomen-područja Jasenovac obuhvaća prikupljanje, istraživanje, stručnu obradu, zaštitu, prezentaciju muzejske građe, dokumentacije o djelovanju ustaškog koncentracijskog logora Jasenovac, do programa odgoja i obrazovanja, organizacije, izložbi, izdavaštva, kontinuiranje suradnje s preživjelim zatočenicima, organizacije komemoracija u počast jasenovačkim žrtvama. Naime, vrlo je bitno da program obrazovanja centra za učenike osnovnih i srednjih škola, a u suradnji sa stručnjacima drugih memorijalnih centara ima osnovni cilj stjecanje temeljnih znanja o II. svj. radu, ustaškom režimu, stradavanju žrtava fašizma i antifašističkom otporu. Također, da se usvajaju stavovi i vrijednosti o demokraciji, toleranciji, što je najviše bitno u sadašnje vrijeme i nenasilnom rješavanju sukoba. A znamo da obilježavanje spomendana bleiburške tragedije i Križnog puta, budući da austrijske vlasti nisu dozvolile na otvorenom na Bleiburškom polju zbog zabrane velikih okupljanja i ograničenja putovanja, nije održalo na Bleiburškom polju, pa prema tome ne znam kako je potrošena sva predviđena sredstva za taj događaj. Hvala lijepa.
Glasovat ćemo, pretpostavljam tražite glasovanje. Dobro, idemo na 2. amandman iste zastupnice, izvolite.
Vlada također, ovaj amandman ne prihvaća. Iznos od 4 milijuna i 600 tisuća naveden u Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. g. u sklopu razdjela Ministarstva hrvatskih branitelja na poziciji žrtve oružane agresije na RH u Domovinskom ratu dostatan je za provedbu mjera do kraja tekuće proračunske godine. Naime, Zakon o pravima žrtava seksualnog nasilja za vrijeme oružane agresije na RH u Domovinskom ratu, stupio je na snagu 2015. g. te u prvim godinama primjene zakona podnesen veći broj zahtjeva, a sada se iz godine u godinu broj podnesenih zahtjeva smanjuje. Iz tog razloga, na prethodno navedenoj poziciji nije potrebno planirati dodatna financijska sredstva. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. S obzirom da je na poziciji braniteljska prodavaonica iznos od 290 tisuća kuna, predlažem da se smanji na 10 tisuća kuna obzirom da braniteljska prodavaonica od 2015. nije zaživjela jer nitko ne želi zapravo preuzeti vođenje te braniteljske prodavaonice, a što se tiče žrtava seksualnog nasilja za vrijeme oružane agresije na RH, taj iznos je smanjen upravo zato što se ne prihvaćaju zahtjevi žrtava i ne isplaćuju se onda naknade za te žrtve. Prema tome, inzistiram na glasanju za ovaj amandman.
Dobro. Sad idemo na 3. amandman koji je vezan za Ministarstvo kulture i medija, ova dva su bila vezana za Ministarstvo hrvatskih branitelja, predlagatelj 3. amandmana, Klub zastupnika SDP-a, izvolite.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Ministarstvo kulture i medija u razdoblju od 2016.-2020. g. za projekt Europske prijestolnice kulture u Rijeci 2020. u državnom proračunu osiguralo 49 milijuna i 900 tisuća kuna. Kako je opseg programskih aktivnosti u sklopu samog projekta, zbog utjecaja epidemije koronavirusa smanjen ukupno planirani iznos za navedeni projekt u 2020. prilagođen je novonastalim okolnostima. S druge strane, na aktivnosti obuka i vježbe planirana su sredstva za postizanje i zadržavanje potrebne razine borbene spremnosti OSRH te razvijanje sposobnosti potrebnih za ispunjavanje misija i zadaća u očuvanju suvereniteta i cjelovitosti RH i preuzetih obveza u kolektivnoj obrani i međunarodnoj obrambenoj suradnji. Zbog navedenog se sredstva na ove aktivnosti ne mogu umanjivati. Hvala lijepo.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Jedini amandman koji je naš klub na ovaj rebalans proračuna uputio kao klub, bio je taj da se ne smanjuju sredstva za Europsku prijestolnicu kulture 2020. u Rijeci koja je smanjena sa 10 na 8 milijuna kuna. Nije to jedino smanjenje. Dakle, na prošlom rebalansu je bilo smanjeno s 15 na 10, sada s 10 na 8, a početno ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo je 25. Ja sam očekivao da će ministrica kulture obrazložiti odbijanje ovog amandmana, da će najaviti barem za proračun 2021. određena sredstva za ovaj projekt jer se ono nastavlja još 3 mjeseca u 2 tisuće, ili 4, u 2021. g. Nažalost ništa od toga, od tih mojih očekivanja nije se ostvarilo. Prema tome, Rijeka je očito za ovu manifestaciju sada, dok se nešto ne promijeni, prepuštena sama sebi i riječki gradski proračun morat će snositi te troškove koji su kao i ovo što ste odbili za stavku smanjenja također odrađeni, koji se ne mogu smanjivati i koji će morati biti plaćeni. Prema tome, isti kriterij kada bi vrijedio i grad Rijeku onda se taj iznos ne bi smanjivao. Tražimo glasanje.
U redu. Idemo sada na Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU. Četvrti amandman zastupnica Boška Ban Vlahek, izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, sredstva planirana na poziciji sufinanciranje EU projekata u iznosu od 119 milijuna 406 tisuća 821 kunu predviđena i dostatna u tekućoj godini u okviru Fonda za sufinanciranje EU projekata za korisnike s kojima je Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU ima već potpisane ugovore o sufinanciranju EU projekata po zadnjem javnom pozivu iz studenog 2019. godine. Novi javni poziv bit će objavljen nakon donošenja proračuna za 2021., a na njega će se moći javiti svi korisnici koji ispunjavaju uvjete iz novog javnog poziva. S druge pak strane planirana sredstva na projektu kupovanja određenih nekretnina za račun RH te davanje zajmova domaćim fizičkim osobama nije moguće smanjiti iz razloga što APN prema potrebama Državnog ureda za stambeno zbrinjavanje mora svake godine kupiti određeni broj stanova za povratnike bivše nositelje stanarskog prava. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Vjerujem da je ulaganje u obrazovanje visoko na ljestvici prioriteta. Školska zgrada Osnovne škole Donja Dubrava koja je izgrađena 1983. godine i u koju od tada nije bilo većih ulaganja, energetski je obnovljena u projektu energetske škole ukupne vrijednosti radova u iznosu od 6 miliona 804 tisuće 547 kuna. Udio osiguranih bespovratnih sredstava iz EU fondova osiguran je u iznosu od 3 miliona 988.447 kuna, predlažem osiguranje sredstva u iznosu od milion 272.445 kuna iz stavke sufinanciranja EU projekata čime bi ukupno sufinanciranje Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU u ovom važnom projektu u kojem će Osnovna škola Donja Dubrava osim osiguranja boljih uvjeta za rad, postići uštedu u potrošnji energije za 54% bilo manje od 40% ukupne vrijednosti investicije, stoga tražim glasanje.
Dobro. Peti amandman ponovo ista zastupnica, izvolite.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Što se tiče povećanje stavke za sufinanciranje EU projekata upravo sam obrazložio. S druge strane ovaj amandman nije moguće niti tehnički provesti. Naime, na projektu izgradnja, kupnja i održavanje zgrada u okviru izvora financiranja 11, dakle opći prihodi i primici koji se jedini može umanjiti, a kako se amandmanom ne bi povećao manjak državnog proračuna uslijed čega bi isti bio nevažeći sukladno odredbama Članka 38. stavka 1. Zakona o proračunu, samo informacija da je izvršeno 23 miliona 612 tisuća 998 kuna 34 lipe od planiranih 25 miliona 497 tisuća kuna te preostala neutrošena sredstva nije niti moguće umanjiti za traženi iznos. Dakle, imamo jedan i tehnički dodatni problem. Hvala lijepo.
Iznimno sam vodila računa da su amandmani iz stavke koje sada dižete, ali u redu. Projekt rekonstrukcije i revitalizacija fortifikacije starog grada Čakovec čiji je korisnik Međimurska županija podrazumijeva revitalizaciju i rekonstrukciju najvećeg spomenika kulture u Međimurskoj županiji, ali i najvrednijeg spomenika feudalne baštine u Hrvatskoj. Stari grad u Čakovcu ima neizmjernu vrijednost i povijesna je baština u spomen na plemićku i velikašku obitelj Zrinski i Frankopani hrvatskog bana i kneza. Inicijativom Međimurske županije projekt je kandidiran na natječaj sa željom da se sredstvima EU fondova rekonstruira stari grad i pretvori u muzej nematrijalne baštine sa svim popratnim sadržajima. Vrijednost projekta je 42 miliona kuna od čega je odobreno 36 miliona kuna, no dodatnim statističkim sanacijama i građevinskim te konzervatorskim intervencijama potrebno je osigurati dodatnih 6 miliona kuna koje bi moralo podnijeti proračun Međimurske županije, a što s obzirom na izvorne prihode u ovom trenutku predstavlja veliki financijski trošak. Obzirom da se radi o nacionalnom važnom projektu, predlažem da se traženi iznosom u državnom proračunu osiguraju sredstva kako bi stari grad Zrinskih u Čakovcu zasjao u punom sjaju u 2021. obzirom da je ta godina 400-ta godina rođenja Nikole Zrinkog, stoga tražim glasanje.
Prelazimo sada na amandman koji je vezan uz Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Amandman broj šest zastupnice Boške Ban Vlahek. Izvolite.
Predloženi amandman Vlada na prihvaća. Ministarstvo znanosti i obrazovanja u suradnji s Centrom za odgoj i obrazovanje Čakovec i osnivačem centra radi na završnoj pripremi projektne dokumentacije, troškovnika radova koji su podloga za pokretanje postupka javne nabave. S obzirom na rokove predviđene Zakonom o javnoj nabavi nije izvjesno preuzimanje bilo kakvih financijskih obveza po ovom kapitalnom projektu u 2020. godini stoga nije potrebno osiguravati predložena sredstva. S druge pak strane u prijedlogu Državnog proračuna RH za 2021. godinu i projekcije za '22. i '23., predviđena su dostatna sredstva za realizaciju ovog kapitalnog projekta te je temeljem navedenog za '21. godinu planirano milijun i 950 tisuća kuna, za '22. godinu 15 milijuna 150 tisuća kuna te za '23. godinu 17 milijuna i 650 tisuća kuna. Što se tiče ovoga predloženoga umanjivanja stavke obrazloženje kao kod prethodnoga amandmana. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepa, moram napomenuti da je Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec jedina ustanova za školovanje djece s većim teškoćama u razvoju na području Međimurske županije, ali ujedno i jedina školska ustanova u gradu Čakovcu koja u ovom trenutku radi prema mješovitom modelu. Tjedan dana nastave u školskoj zgradi, tjedan nastave na daljinu jer se zbog dugogodišnjeg trajnog nedostatka školskog prostora nastavni rad uz postojeće epidemiološke mjere nije moga drugačije organizirati. Školska zgrada centra izgrađena je kao dio jedinstvenog arhitektonskog rješenja u kojem je 1971. godine izrađena i treća osnovna škola. Kod izgradnje prostor je predviđen za školovanje maksimalno 70 učenika s lakim teškoćama, danas školske godine 2020/2021 u tom se prostoru školuje 150 učenika s većim teškoćama u razvoju. Prema suvremenim pedagoškim standardima radi se o potpuno neprimjerenim i nefunkcionalnim prostorima za školovanje djece s većim teškoćama u razvoju. Postojeći školski prostor nema školsku kuhinju, blagovaonicu, školsku sportsku dvoranu, knjižnicu, informatičku učionicu niti dizalo. U učionicama nema tekuće vode. Hitno je potrebno pokrenuti projekt izgradnje školske zgrade Centra za odgoj i obrazovanje Čakovec koji bi omogućio da se školovanje djece s većim teškoćama u razvoju na području Međimurske županije obavlja u adekvatnim prostorima. Sredstva predviđena ovim amandmanom bila su inicijalna sredstva za pokretanje investicije sukladno revidiranoj projektnoj dokumentaciji dostavljenoj Ministarstvu znanosti i obrazovanja RH. Tražim glasovanje.
U redu, idemo na 7. amandman zastupnika Mire Bulja, on je vezan uz Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Sredstva planirana na aktivnosti naknada za ugroženog kupca energenata, dakle ostale naknade građanima i kućanstvima iz proračuna u iznosu od 51 milijun 651 tisuću 82 kune ostvaruju se iz namjenskih prihoda za financiranje energenata. Naknada za ugroženog kupca energenata namijenjena je za sufinanciranje troška električne energije određuje se u mjesečnom iznosu do najviše 200 kuna, a može se iskoristiti prilikom plaćanja računa za troškove električne energije. Navedena sredstva će biti dostatna za isplatu energenata u 2020. godini. S obzirom da se radi o sredstvima koja mogu isključivo trošiti u skladu s propisanom namjenom s navedene pozicije se ne mogu plaćati nikakve druge naknade. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje kolega Bulj.
Hvala lijepo. Moj amandman je glasio da se u rebalansu proračuna uvaženi ministre, kolegice i kolege, da korona dodatak našim umirovljenicima zbog toga što u ovome trenutku se mijenja prijamnik za signal DVB T2 takozvani, to će koštati 300-njak kuna. Sve vlade u ovim slučajevima su reagirale ministre osim Plenkovićeve i vaše Vlade. U ovom covid krizi jedino što imaju naši stariji koji su ugroženi jel zbog zdravstvene situacije kakva je oni moraju biti u kući, tko će im dati novac u ovo vrijeme? Pa to je minimalna obaveza u ovome trenutku kada spominjete energente. Vi kada govorite o energentima vi jedino pomažete vi i ministar Ćorić stranim investitorima u vjetroelektrane koji beru iz džepova ovih umirovljenika novac, naravno uz pomoć domaćih koji su dobro omastili brkove. Ovo je jedna sasvim razumna mjera. Ako vam je teško ministre prihvatiti ovu socijalnu mjeru u ovome teškome trenutku za naše najugroženije starije, umirovljenike i socijalno ugrožene u iznosu koji nije ogroman 20 milijuna kuna, smatram da ove TV prijemnike u ovome trenutku u najgorem trenutku kome je palo na pamet to je najveća budala koja se rodila, da sada u ovome trenutku onemogući ljudima koji su u stanovima, svojim kućama, starijim našim građanima koji imaju male mirovine da ne mogu gledati TV prijemnike jedini prozor u svijet. Ja mislim da je ovo razumna mjera. Znam da vam je teško prihvatiti moj prijedlog, ne znam razloge vi ih objasnite javnosti i našim umirovljenicima i socijalno ugroženima, ali nađite model, nađite vi model da osigurate ljudima sredstva da mogu kupiti ovaj prijamnik za novi signal, a ne samo poslati poruku kupite ovaj prijamnik od 300 kuna ili novu televiziju. Pa tko će im … za televiziju oni nemaju za struju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo sada na amandmane vezane uz Ministarstvo zdravstva, 8. amandman zastupnice Barbare Antolić Vupora. Izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva uzimajući u obzir Zakon o zdravstvenoj zaštiti koji obvezuje osnivače zdravstvenih ustanova da sukladno planu i programu mjera zdravstvene zaštite i mreži javne zdravstvene službe osiguraju sredstva za investicijsko ulaganje, investicijsko i tekuće održavanje zdravstvenih ustanova, medicinske i ne medicinske opreme, prijevoznih sredstava te informatizaciju zdravstvene djelatnosti u okviru svog financijskog plana nije planiralo nabavu ne financijske imovine za Opću bolnicu Varaždin. Budući da RH nije osnivač Opće bolnice Varaždin Ministarstvo zdravstva ne može planirati redovno financiranje nabave ne financijske imovine, međutim treba spomenuti da je Ministarstvo zdravstva uvažavajući trenutno epidemiološku situaciju u Varaždinskoj županiji ustupilo tri respiratora Općoj bolnici u Varaždinu. Hvala.
Hvala. Ne vidim zastupnicu pa ćemo glasovati onda o tom prijedlogu. 9. amandman zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Na projektu Opća bolnica Zabok planirana su sredstva za sufinanciranje otplate kredita za izgradnju Opće bolnice Zabok sukladno planu otplate zajma i preuzetim obvezama. Što se s druge strane tiče na aktivnosti održavanje materijalnih sredstava iz sustava planirana su sredstva za održavanje borbenih i ne borbenih materijalno-tehničkih sredstava radi njihovog dovođenja i zadržavanju stanja ispravnosti i pouzdanosti. Prioritetno se odražava na oružanje opremu potrebnu za ispunjavanje misija i zadaća oružanih snaga u očuvanju suvereniteta i cjelovitosti RH kao i preuzetih obveza o kolektivnoj obrani i međunarodnoj obrambenoj suradnji. Zbog navedenosti sredstva na ove aktivnosti ne mogu umanjivati. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Poštovani ministre. Znam da imate puno obveza i stvarno ne očekujem da znate kakva je situacija u svim bolnicama u Hrvatskoj, međutim očekivao sam da to zna gospodin Beroš ministar zdravstva i da će on reagirati na to i da ćete taj amandman prihvatiti. Naime, znate i sami covid kriza je tu, Bolnica Zabok je jedina bolnica u kojoj mogu naši sugrađani iz Zagorja doći i tražiti pomoć u vezi zaraze sa covidom. Međutim žao mi je što niste shvatili da su sve bolnice trenutno u minusu, da su sve bolnice u problemu i da ćete taj novac ionako prije ili kasnije morati uplatiti na račun tih bolnica, samo je pitanje da li će to biti sa zakašnjenjem i da li ćemo platiti kamate zbog toga što kasnimo. Molim glasovanje. Hvala.
Glasovat ćemo. 10. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju definiraju se prava, način financiranja te obveze ugovornih subjekata. Budući da HZZO osigurava potrebna sredstva za pružanje zdravstvene zaštite na temelju ugovorenih limita koja uključuju sredstva za plaće, isplata istih je u obvezi zdravstvenih ustanova sukladno potpisanim kolektivnim ugovorima te Zakonu o plaćama u javnim službama. Ministarstvo zdravstva nema zakonsku mogućnost unutar svog financijskog plana planirati dodatke na plaće u sustavu zdravstva izuzev plaća zaposlenika samog ministarstva. Ministarstvo kulture i medija u prvom rebalansu 2020. umanjeno je 55 milijuna kuna u okviru limitiranih sredstava državnog proračuna te unutar tako smanjenog limita preraspodijeljen za covid Fond za kulturu 40 milijuna kuna, ukupno je direktno za smanjenje utjecaja epidemije korona virusa na kulturni sektor koji je jedan uz zdravstveni jedan od najpogađenijih izdvojeno 95 milijuna kuna iz sredstava Ministarstva kulture i medija. Svako daljnje smanjivanje sredstava za kulturu dovelo bi u pitanje održivost i postojanje kulture i umjetnosti u RH. Hvala lijepo.
Kolega Grmoja, izvolite.
Evo jutros u stanci, a i kolega Bulj tijekom ovog amandmana kojim je tražio covid dodatak za umirovljenike upozorio je na bešćutnost Vlade i vas ministre što se tiče problema u kojima se nalaze naši umirovljenici. Ali je nevjerojatno da ne cijenite veliki stručni doprinos posebno u uvjetima nestašice improvizacije, te osobni doprinos zdravstvenih i nezdravstvenih djelatnika koji već tjednima svojom požrtvovnošću i marom zbrinjavaju covid pacijente diljem naših bolnica. I taj trud, ta žrtva jedino u Hrvatskoj nije prepoznata i nagrađena primjerenim dodatkom na plaću. Rebalans državnog proračuna je prava prilika za pokazivanje razumijevanja za otežane uvjete rada, posebice znajući kako pitanje održavanja napona struje rješavaju desecima produžnih kablova, što nikako nije u domeni, znači djelatnosti zdravstvenih djelatnika, a odgovornost je upravo vas, znači donositelja odluka, naravno i ravnatelja bolnica koje je postavila vlada čiji ste vi potpredsjednik i ja ne mogu vjerovati da vi ne prepoznajete taj trud naših zdravstvenih djelatnika. Znači, smatramo da se u proračunu moraju pronaći sredstva za naše ljude koji su sada na prvoj liniji obrane od korona virusa i nadam se evo kada niste prihvatili taj amandman da će to učiniti moje kolege saborski zastupnici kad već vlada nema sluha za te ljude, a ako to ne učine evo ostaje nam nada samo da ćete to napraviti u novom proračunu za 2021.
Glasovat ćemo pretpostavljam? Želite glasovanje o istom?
Da, da.
11. amandman zastupnice Boške Ban Vlahek, izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. Zakon o zdravstvenoj zaštiti obvezuje osnivače zdravstvenih ustanova da sukladno planu i programu mjera zdravstvene zaštite i mreži javne zdravstvene službe osiguraju sredstva za investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće održavanje zdravstvenih ustanova, medicinske i ne medicinske opreme, prijevoznih sredstava, te informatizaciju zdravstvene djelatnosti. Budući da RH nije osnivač Županijske bolnice u Čakovcu, Ministarstvo zdravstva ne može planirati financiranje nabave nefinancijske imovine. Obrazloženje ovoga dijela amandmana koji se odnosi na smanjivanje je već maloprije bilo rečeno, a to je upravo da onda niti amandman nije moguće u potpunosti tehnički provesti. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Za potrebe Županijske bolnice Čakovec u Državnom proračunu RH za 2018.g. osigurana su sredstva za djelomično podmirenje nabavke uređaja za magnetsku rezonancu. Za ukupno podmirenje provedene nabavke navedenog uređaja preostala je obaveza u iznosu od 4 milijuna, 137 tisuća, 500 kuna i smatram da je to bitno uvrstiti u prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. i projekciju za 2021. i 2022. Mene zanima zašto svi dobivaju sredstva za magnet i ostalu medicinsku opremu, međutim Međimurska županija uvijek je nekako u tom segmentu zakinuta i mora sama iz svojeg vlastitog proračuna, koji je zaista teško podnesti, sve sama podmirivati? Zaista nisam našla slučaj kada županija potpuno ili djelomično financira magnet i drugu medicinsku opremu kao što je to slučaj u Čakovcu. Stoga nisam zadovoljna odgovorom i tražim glasanje.
Idemo sada na 12. amandman kolege Mire Bulja, vezan je uz prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Hrvatskih voda, izvolite.
Hvala. Predloženi amandman vlada ne prihvaća. Navedeni amandman predlaže se kako bi se izdvojila dodatna sredstva za navodnjavanje sinjskog polja. Splitsko-dalmatinska županija i Hrvatske vode izradile su koncepcijsko rješenje navodnjavanja sinjskog polja, te su za lokaciju Trnovača koja je otprilike 500 hektara, izrađen je idejni projekt navodnjavanja, idejni projekt odvodnje i studio utjecaja na okoliš i ekološku mrežu. U tijeku je postupak ocijene utjecaja zahvata na okoliš i ekološku mrežu. Stoga su osigurana sredstva dostatna za provedbu planiranih aktivnosti u 2020.g. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Sinjsko polje i brojna polja, krška polja u Dalmaciji, imamo samo u Dalmaciji 200 000 hektara neobrađenog zemljišta koje bi mogle hraniti 11 milijona ljudi. Danas je izašao podatak u medijima da smo povećali 10% uvoz, a izvoz nam pada. U ovome trenutku ako nismo spremni svatiti kolko je samodostatnost bitna, a u Hrvatskoj imamo od milijon i po hektara navodnjeno samo 7000 hektara, 7000 hektara, 0,5%. I u vašem programu ste naveli da ćete uduplati navodnjavanje, što znači da bi bilo 1% navodnjeno. Ne samo šta ste uništili hrvatsku poljoprivredu i što vam je to odlukom ustavnoga suda definitivno rečeno da ste uništili hrvatsku poljoprivredu kod dijeljenja poticaja i poljoprivrednoga zemljišta jel se poljoprivrednici koji su oštećeni nisu mogli žaliti nego ste uništili Dalmaciju, uništili Slavoniju i samo ste namazali debele vratove vaših stranačkih uhljeba na tim područjima i lokalnih šerifa. I današnja slika kad govorimo o vašim mjerama za Zagreb koji je pretrpio teški potres triba pomoći, Slavonija, Dalmacija, Lika, poljoprivrednici i selo je 100 puta doživio teže posljedice od vaših politika. Pa jel vas sramota govoriti svake izbore istu priču? Projektna dokumentacija, projektna dokumentacija, 30.g. se radi projektna dokumentacija, pa di ste je stavili? Možete li pokazati gdje je taj objekat? Pa cilo sinjsko polje ne bi je mogli složiti, pa di su te pare što ih plaćate? Kome vi dajete pare za tu projektu dokumentaciju svake godine? Ministre odgovorite [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Sramite se.
Nemojte tako, na kraju ovo nije trebalo.
Oću, za ovo me je narod poslao ovdje predsjedniče.
Nemojte, kolega Bulj, pa još je i vrijeme isteklo, to ste rekli preko kad je nula bilo. Idemo na zadnji amandman, Prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Hrvatskih cesta i za kraj isto tako kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman vlada ne prihvaća. Navedeni amandman predlaže se kako bi se osigurala sredstva za izradu projektne dokumentacije za sanaciju ceste Kukuzovac-Košute. Hrvatske ceste na navedenom području planiraju projekt spojena cesta od D60 na do D1 na lokaciji Turjaci-Kukuzovac. Za predmetni projekt izrađen je projektni zadatak da se čeka provođenje javnog natječaja za ugovaranje idejnih i glavnih projekata, provedbu geodetskih i geotehničkih istražnih radova, ishođenje lokacijske i građevinske dozvole. Stoga su osigurana sredstva dostatna za provedbu planirane aktivnosti u 2020.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Sve što se radi u Sinju, ovo je jedan manji projekat koji je značajan za dio ... [[Govornik se ne razumije.]] , Brnaza, ... [[Govornik se ne razumije.]] međutim, svi projekti koji su značajni, koji su obećavani, ja sam položio i kamene temeljce u jednom trenutku, a mogao bih i ponoviti jer da vidim da se sada, da ste vi u predizbornoj kampanju dolaziti često pa da nemate troškove otvaranja i ispostavljanja kamena temeljaca. Pa mogu nabrojiti ono što ste obećali prije 4 godine. Brza cesta Kukuzovac-Križice, spoj na Split, žila kucavica cetinskog kraja. Drniš, Knin, spoj na autoput, zaboravljeni dio. Vrgorački tunel, Vrgorac, Drvenik, vrlo značajan, vrlo značajan. Imotski kraj, Zagvozd do Imotskoga, apsolutno zaboravljeno. Žao mi je što ovdje nije gradonačelnik Imotskoga pa da digne i on svoj glas da ovo da potporu. Pozivam vas, vi iz zaboravljene Dalmacije, Slavonije, 2/3 Hrvatske, znam da je Zagreb u problemu, ali ostale 2/3 Hrvatske su apsolutno zaboravljene. Spaljena zemlja, ne ulaže se osim predizbornih obećanja za ove projekte koje sam zaboravio, osim PR župana, županija, vaših kandidata za gradonačelnika i aktualnih gradonačelnika. Nema projekata, ministre. Ne odrađuju se. Osim što Oleg Butković nešto oko svoje općine i svoga grada da se dokaže kao seoski lola. 5 milijardi kuna, svi projekti oko njegovoga sela. Pa on je ministar, ne svoga sela i svoga grada i svoje općine. Ministre Mariću, vi ste ozbiljan čovjek. Pa ne more 5 milijardi kuna svi projekti biti oko njegove kuće, oko njegovog sokaka. 2/3 Hrvatske su, kolegice i kolege, zaboravljene, Dalmatinska zagora izumire, zbog toga imao ispod 4 milijuna stanovnika [[Upadica: Hvala vam. Hvala.]] Zagreb je bitan, ali ove dvije [[Upadica: Hvala.]] trećine Hrvatske su bitne [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] bez naroda nema ni države. Hvala lijepo.
Glasovat ćemo i o vašem amandmanu. Zahvaljujem se potpredsjedniku Vlade i ministru financija poštovanom Zdravku Mariću i s time smo došli do kraja . Prvo ćemo se izjasniti o amandmanima na Konačni prijedlog Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika HS. To je hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. To je kolega Dražen Bošnjaković, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Idemo redom, prvi amandman Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, pametnog i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, kolegice i kolege. Prvi amandman Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ne prihvaćam. Naime, ovlast predsjedništva HS da donosi odluku o početku i prestanku posebnog načina rada HS potrebno je promatrati s obzirom na intenzitet i narav ograničenja propisanog predmetnim člankom. Naime, ograničenje koje se odnosi isključivo za skraćivanje vremena za govor u raspravi za 5 minuta, te stanke na 5 minuta, ne predstavlja takvu vrstu ograničenja kojom bi se narušilo pravo sudionika iz st. 8., 9. i 10. da sudjeluju u raspravi na sjednici HS. Osim toga, kako je tijekom rasprave na sjednici HS navedeno, ovom promjenom st. 12. i 13. propisuju se i neka veća prava nego je to određeno važećim poslovničkim odredbama, pravo na sudjelovanje na sjednici HS i sjednicama radnih tijela. Također ovdje je bitno još reći i da poseban način rada traje dok zapravo traje i odluka nadležnog tijela kojom se utvrđuje i proglašava pandemija ili epidemija. Stoga odbor je, odbor je odbio prihvaćanje ovog amandmana. Za ovaj amandman bio je samo jedan glas za.
Nema nikog od kluba zastupnika koji je predložio taj amandman, tako da ne možemo im dati riječ. Glasovat ćemo sasvim sigurno o tom amandmanu, pa idemo na drugi amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Ovaj amandman također nije prihvaćen. Za obrazloženje ovog amandmana u dijelu koji se odnosi na prijedlog da odluku o početku i prestanku posebnog načina rada donosi HS obrazloženje je isto kao i za ovaj amandman jedan. Također prilikom propisivanja poslovničke odredbe u dijelu koji se odnosi na mogućnost održavanja i prenošenja sjednica radnih tijela HS audio ili video konferencijskim putem posebno se vodilo računa o mogućnosti pristupa različitim kanalima elektroničke komunikacije. U tom smislu pojam sjednica radnih tijela obuhvaća sve sjednice radnih tijela, pa tako i tematske sjednice. Kada bi se za tematske sjednice htio propisat drugačiji pravni režim od osnovnog pravila, tada bi bilo potrebno izdvojiti tematske sjednice. Ovako navedena odredba obuhvaća i primjenjivat će se i u slučaju njihovog održavanja. Također kako nema poslovničke zapreke o održavanju tematskih sjednica izvan HS to nije potrebno posebno propisati kako se mogu održati van zgrade sabora kako je predloženo amandmanom. Štoviše, pojedina radna tijela već su održavala tematske sjednice izvan HS. Osim toga smatra se kako odredba kojom se propisuje mogućnost rasprave i glasovanja zastupnika na sjednici HS elektroničkim putem odnosno audio ili video konferencijom na jasan način utvrđuje nazočnost zastupnika na sjednici HS, te ih nije potrebno izmijeniti na način predložen amandmanom. Također ne prihvaća se prijedlog za organiziranjem načina glasovanja kako je predloženo amandmanom jer se tijekom rasprave o promjeni Poslovnika na sjednici ovog odbora i na sjednici HS pojasnilo kako će navedeno bit omogućeno u skladu s odredbom čl. 280. st. 2. podst. 5. Poslovnika HS uvođenjem glasovanja elektroničkim putem i u svim dvoranama predviđenim za sjednicu HS. Dakle, amandman nije prihvaćen. Hvala lijepo.
Očitovanje kolega Tomašević, izvolite.
Evo zahvaljujem, evo mi i dalje smatramo da bi bilo dobro da se odluka o posebnom načinu rada donosi ne od strane predsjedništva nego od strane većine zastupnika, bilo obične, bilo apsolutne. Imali smo raspravu oko toga na Odbor za Ustav danas ujutro, tako da što se ovih drugih stvari tiče ide se u nekom smjeru da se omogući strimanje sjednica radnih tijela, barem u nekoj dobroj volji, ali shvaćamo da bi to bilo dobro izmijeniti u Poslovniku koji se tiče drugih odredbi, a ne ovog članka, ne ovog članka o kojem sada raspravljamo, ali svejedno mislimo da bi bilo dobro za vrijeme ovog posebnog načina rada da se više zapravo strimaju sjednice, da se u pravilu strimaju sjednice radnih tijela. Tako da evo ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. pa prelazimo sada na: - Konačni prijedlog Zakona o upućivanju radnika u Republiku Hrvatsku i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni, drugo čitanje, P.Z.E. br. 15 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je ovdje državni tajnik u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike poštovani Dragan Jelić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče HS-a, uvažena saborske zastupnice i saborski zastupnici. Konačni prijedloga zakona koji se nalazi pred vama ustanovljava se sveobuhvatni pravni okvir kojim se u hrvatsko zakonodavstvo u jednom aktu preuzimaju 3 direktive EU kojima se uređuje područje radnih prava, odnosno uvjeti rada upućenih radnika. Upućivanje radnika ... [[Govornik se ne razumije.]] europskog gospodarskog prostora pokazuje sve veći trend rasta te je potreba osiguranja veće jednakosti upućenih radnika sa radnicima države domaćina, prvenstveno u cilju povećanja zašite prava radnika je neophodna. Zaštita radnika kojega je na red na određeno vrijeme uputio njegov poslodavac, strani pružatelj usluga, kako bi u RH obavio ugovorenu uslugu ili radove, ostvaruje se između ostalog kroz uređenje i jamčenje ovim zakonom sljedećih stavki. Prava i visine naknade za obavljeni rad, zaštite na radu, radnog vremena, kvalitete smještaja na koji imaju pravo i domaći radnici prema propisu ili proširenom kolektivnom ugovoru, troškove mobilnosti radnika na koji ima pravo i domaći radnik prema propisu ili proširenom kolektivnom ugovoru, boljim uređenjem položaja i prava agencijskih radnika na način da se na njih primjenjuju ista prava, pravila o plaći i uvjetima rada kao i na domaćeg agencijskog radnika, povećanjem zaštite i opsega prava dugotrajno upućenog radnika, uređenjem mehanizma za nadzor tih prava, omogućavanjem prekogranične provedbe odluka o novčanoj kazni te neophodne suradnje tijela u nacionalnim i europskim okvirima, ne samo putem administrativne suradnje kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] informacija već i provođenjem zajedničkih inspekcija, i na kraju, osiguranjem dostupnosti najvažnijih informacija o primjenjivanju pravu u državi domaćinu putem jedinstvene web stranice o upućivanju radnika. Europski pravni okvir za plaću i uvjete rada upućenog radnika koji se preuzima ovim zakonom čine sljedeće direktive. Znači Direktiva 218/957 od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga. Onda Direktiva 96/71/EZ od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i Direktiva 2014/67/EU od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe EU br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta, tzv. Uredba IMI koje su već preuzete u nacionalno zakonodavstvo u jednom dijelu važećim Zakonom o strancima, a drugim dijelom Zakonom o prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni u području upućivanja radnika. Stoga se končanim prijedlogom zakona predlaže 1. siječnja 2021. kao dodatno stupanjem na snagu ovoga zakona te se tako ovaj konačni prijedlog zakona usklađuje s predviđenim stupanjem na snagu novog Zakona o strancima čiji prijedlog je raspravljen u prvom čitanju u HS-u a koji više ne sadrži odredbe o upućivanju radnika na temelju preuzimanja ovih direktiva koje sam spomenuo. Stupanjem na snagu ovog zakona 1. siječnja 2021. g. također će prestati važenje Zakona o prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni u području upućivanja radnika. Konačnim prijedlogom zakona ne uređuje se pitanje ulaska, boravka i mogućnosti rada državljana trećih zemalja, znači to moramo naglasiti, već je to i nadalje uređeno posebnim propisom. Ovim zakonom se uređuju zajamčena prava državljana trećih zemalja ako su upućeni na rad u RH na jednak način kao i drugim upućenim radnicima. Novine u konačnom prijedlogu zakona u odnosu na prijedlog zakona uz izvršena nomotehnička poboljšanja posljedica su donošenja u međuvremenu nove direktive u sektoru cestovnog prometa, znači Direktive 2020/1057 Europskog parlamenta i vijeća od 15. srpnja 2020. o utvrđivanju posebnih pravila u pogledu Direktive 96/71EZ i Direktive 2014/67EU za upućivanje vozača u sektoru cestovnog prometa te izmjeni Direktive 2006/22EZ u vezi sa zahtjevima provedbe i Uredbe broj 1024/2012 i u primjeni su od 2. veljače 2022. koja u europskim pravnim okvirima predstavlja lex specialis. Ta direktiva između ostalog propisuje posebna pravila koja se tiču upućivanja vozača u sektoru cestovnog prometa. Primjena propisanih pravila propisana je i za vozače utječe i na odredbe ovog zakona te konačnim prijedlogom od primjene pojedinih odredbi ovog zakona bilo potrebno izuzeti vozače od sektornog cestovnog prijevoza za koje se posebna pravila treba propisati posebnom propisom uz koji su vezana. Tako se od primjene pojedinih instituta na način kako su propisani ovim konačnim prijedlogom zakona, a koji se odnose na definiciju situacije upućivanja vozača sektoru cestovnog prometa, računanje završetka upućivanja vozača u sektoru cestovnom prometu, kumuliranje odnosno uračunavanje razdoblja upućivanja vozača u slučaju zamjene vozača drugim vozačem, izjava o upućivanju i njen sadržaj te čuvanje i dostavu dokumenata vozača nakon upućivanja. Tu se znači izuzimaju vozači u cestovnom prometu ili se upućuju na primjenu posebnog propisa. I na kraju je bitno naglasiti da konačnim prijedlogom zakona nedvojbeno će se osigurati veća razina zaštite te veća jednakost upućenih radnika u radnicima u RH kao državi domaćina te spriječiti socijalni damping i nelojalnu konkurenciju uz učinkovitije sankcioniranje prekogranične zlouporabe izbjegavanja primjene pravila i propisa u području upućivanja radnika. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo ovako, mene zanima samo jedno pitanje. Dakle, da li po ovom prijedlogu zakona radnici moraju osigurati, znači oni radnicima koji su upućeni se mora osigurati minimalac i to samo ako nema proširenih kolektivnih ugovora u toj branši kao i naknadu koju ima domaći radnik prema kolektivnom ugovoru ili drugačije dok se za agencijske radnike naknada ne smije biti manja od plaće radnika zaposlenog korisnika domaćina. Da li je to i u ovom, dakle verziji prijedloga zakona tako? Da li možemo reći da je ovo točno što sam sad iznijela?
Evo, hvala lijepo. Znači nema minimalac nego povoljnija prava, znači zajamčeni dohodak i što se tiče isto agencijskih radnika znači povoljnija prava, ako oni imaju nepovoljnija prava u svojoj zemlji moraju se znači preuzeti prava agencijskih radnika koji imaju u RH.
Dobro. Izvjestitelj odbora je se netko javio? Otvaram raspravu. Prvi za raspravu se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo poštovani. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče hrvatske Vlade, hrvatski građani, kad donosimo zakone o radnicima onda tribamo progovoriti o situaciji u RH da jednostavno ostajemo bez radnika i radništvo nestaje, jednostavno nestaje tako da stvaranje uvjeta zakonskog okvira da naši ljudi kad odlaze vani da mogu imati iste uvjete kao njihovi radnici je još jedna udarac na demografiju u RH u isto vrijeme kada se pod ovim svjetlima govori o znakovitom gospodarskom rastu prije Covid krize, o pustim milijardama koje će nam dati EU, a znamo da smo na dnu po povlačenju sredstava iz EU i u isto vrijeme kad govorimo o radništvu, radništvu se je kršila isključivo samo njihova prava. I po Bogu i po čovjeku radnik mora primiti svoju plaću, a to u RH nije primjer. Iz osobnoga iskustva sa svoga područja, a i šire mogu o tome govoriti. Stao sam davno uz radnice Dalmatinke jer nisam mogao vjerovati da žene ne primaju po 10 mjeseci plaću niti za marendu, niti mogu svojoj djeci dati, ni njima omogućiti marendu, a kamoli, za u školi, a kamoli nešto da ostvare. Znači bio je teror nad ljudima koji su radili i stvarali dodatne vrijednosti. I što sad imamo? Imamo uredbe i direktive EU koje će nastaviti iseljavanje naših radnika iz Hrvatske, imamo ugašene tvrtke, imamo naše resurse kao što su šume npr. koje izvozimo debla, a gotove proizvode se stvaraju u drugim državama Italiji zajedno koji su otišli sa tim našim resursom za male pare, mali novac je otišla i naša radna snaga. U isto vrijeme kada govorimo o problemima u RH, o našim radnicima onda okrenem se iza sebe i sjetim se recimo gradnje autoputa. Tada je propadala splitska željezara, sisačka, propadale sve, a gradio se autoput i u tome trenutku niti grama željeza iz hrvatskih željezara, proizvoda od hrvatskog željeza u Hrvatskoj nije ugrađeno u autoput, u brojne vijadukte, u mostove sve što je trebalo, niti grama, sve se izvozilo iz drugih država jedino što se u nas prikupljale sirovine, slale se tankerima u druge države da bi to preradile, a u isto vrijeme su kod nas propadale radnici koji su se bavili evo meni sada pade na pamet meni najbliža željezara u Kaštelima koja je imala tradiciju i dobre proizvode i dobru i kvalitetnu radnu snagu. Što se tiče onoga pokretača koji bi tribao biti u RH po čemu smo mi prepoznatljivi, to je brodogradnja. Brodogradnja je uz građevinu nešto što bi tribalo biti progresivno u napretku to je izvozni proizvod. Onaj tko u brod ugradi drvo, tko ugradi elektriku tko ugradi bilo koji dio to je izvozni normalno proizvod jel ti su se brodovi većinom izvozili, najkvalitetniji brodovi su se proizvodili u Hrvatskoj. Splitski Škver nekada je u mojoj Cetinskoj krajini, Dalmatinskoj zagori išlo je 60 autobusa prema Splitu, danas 2,5 kombija poluprazna. I to je politika koja je ubila u biti ono što je trebalo biti razvojno i ono što imamo tradiciju. Kada govorimo o radnicima na selu, poljoprivrednicima i seljacima ista stvar. Naš poljoprivrednik godinama mu se ustavno kršilo pravo žalbe, pravo žalbe na podjelu poljoprivrednoga zemljišta, poticaji i bilo svega. Znači taj poljoprivrednik koji se natjecao za poticaj nije mogao se žaliti ili za dodjelu poljoprivrednog zemljišta. Pa sada vi zamislite koja smo mi država i sada je vama, vama Vladi Ustavni sud rekao da ste podilili stotine milijardi novca nezakonito i nelegalno. I tko će odgovarati? Imamo prazno selo. Znači od seljaka, jakog sela u RH, radnika na selu do radnika koji se iselio naravno, sada obrađuje polja u Irskoj, sada umjesto u našoj ravnoj Slavoniji i Lici da sadi lički kumpir da ne uvozimo u nacionalnom parku kumpir iz Egipta da bi prodavali za ličke pole, pa naravno da se uvozi iz Egipta i prodje se egipatski kumpir za ličke pole ili u našoj Slavoniji kada bacite kupmir u njivu ovako niknut će. Imamo problem gospodo, imamo problem znači Zakona o strancima koji će se na ovo nadovezat, što ste vi napravili za hrvatskoga radnika, što su hrvatske vlade u kontinuitetu napravile? Imamo primjer Zadra, bio sam prije neki dan u Zadru gdje osnovna sindikalna prava, ne povećanje prava, tetke koje dijele našim koji su dio obrazovnog sustava, zašto? Jel našu djecu na Sveučilištu u Zadru oni spremaju hranu. To je tolika represija na te ljude za osnovna ljudska prava, radnička prava. Ne samo da su poniženi po pitanju radničkih nego i ljudskih prava. Ja sam doli otišao da popričam s tim ljudima, otiću opet. Pa pozivam riješite taj problem koji je riješen u 19. stoljeću po pitanju radničkih prava, pa to je po Bogu i po čovjeku. Nije ovdje pitanje čak ni ideologije, ja osobno jesam iz radničko seljačke obitelji, nisam iz nekakve obitelji pod zvono i to je to. Pa tko nam daje dodatnu vrijednost? Radnik, seljak. Triba pomoći poduzetniku da dođe do radne snage, ali kako će doći do radne snage, na koji način? Na način izrabljivanja i neplaćanja. Zašto? Jel država nije uredila odnose jer se svi naši resursi na principu Slovenske 9, ako nisam falio broj dugo se nije spominjao. Znači podjela plijena u politici je ovdje bitna podjela plijena, a mi saborski zastupnici bez obzira što ova uredba možda omogućuje neke stvari koje će poboljšati, ali mi jedino što radimo ovdje uredbe prepisivamo i direktive EU. Mi uopće nismo tribali onda postojat, mogla je Europska komisija ili ko gore neki big brother neko veliko oko kome se svi klanjaju napisati određene uredbe i direktive i mi to prepisati i ne bi trebali gubiti vrijeme. Maloprije sam spomenuo u Hrvatskoj odnos prema radniku je doveo do toga da nemamo više radnika i nema se više ko boriti za radnička prava osnovna ljudska i radnička i to je toliko postala socijalna neosjetljivost, nesolidarnost. Ljudi su počeli jedno vrijeme gledati, ma gledaj sebe i svoja posla po pogledaj i vidi ako možeš upiši se u neku stranku koja je na vlasti, županiji, bio HDZ, bio SDP pa ako si proša negdi proša si. To nije dobro, to nije dobro, uvijek je morala biti solidarnost. U mojoj Dalmaciji kada je propadala Dalmatinka drugi su šutili, otišla je, drugi, nije bilo opće nekog toliko su ljude ispremrežili interesne skupine da su se ljudi počeli bojati za svoje obitelji, svoja radna mjesta. I što imamo danas? Nemamo radnika, nemamo radnika. Evo što se tiče brodogradnje, mi smo imali najkvalitetnije od varioca, brusača, cjevara, montera do projekata najkvalitetniji i najnagrađivaniji brodovi su bili u hrvatski brodovi, tankerske plovidbe, putničke najkvalitetniji. A danas su ti ljudi najkvalitetniji, znate di? Po Kini, po irskim brodogradilištima, po stranim brodogradilištima tamo rade projekte, tamo vare i bruse. A mi smo za te države, nivo brodogradnje nekada bili to je jednostavan jezik i ovo je istina, ovo je istina. Ako me možete demantirati demantirajte me. Da li su radnička prava naših trgovkinja, evo pitanje vama, naših žena blagajnica iste plaće u trgovačkom lancu stranome kao šta su u Austriji? Nisu, tamo su deset puta veće, a mi smo kao u EU. A u nas doslovno žene ne mogu na wc moraju pelene mećati pod kojim su pritiskom za ispod minimum minimuma plaću. Naše majke, naše sestre, to su naše, možemo mi siditi ovdi sad glumiti ali to je tako. Možemo staviti 100 kravata, 100 odjela, 100 ne znam štiklica šta nosimo sve nije bitno, ali je činjenica da se u Hrvatskoj se ne poštivaju radnička prava, ni na selu, ni u gradu, ni u tvrtki, ni u trgovini, ni nigdje. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog, Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo. Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
… [[Govornik nije uključen]] HS, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Poduzeća s poslovnim sjedištem u EU mogu u drugim državama članicama slobodno pružati usluge, te radi izvršenja usluge upućivati svoje radnike na rad na određeno vrijeme na teritorij druge države članice EU odnosno na područje Europskoga gospodarskoga prostora. Ukidanje prepreka za slobodno pružanje usluga na temeljima poštenog tržišnoga natjecanja uz osiguravanje odgovarajuće razine zaštite prava radnika jedan je od važnijih ciljeva EU. Ovim zakonom se u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju slijedeće direktive EU. Direktiva 96/71 Europskog parlamenta i vijeća od 16. prosinca '96.g. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga, Direktiva 2014/67 Europskog parlamenta i vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71, zatim Direktiva EU 2018/957 Europskog parlamenta i vijeća od 28. lipnja 2018.g. o izmjeni Direktive 96/71. Dakle, razvidno je iz navedenoga kako je naš sustav trom i samo za implementaciju gotovih zakonskih prijedloga odnosno europskih direktiva trebamo i nekoliko godina. Unatoč činjenici kako se ovim Zakonom o upućivanju radnika u RH i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni u cilju zaštite radnika neovisno o pravu koje se primjenjuje na radni odnos upućenog radnika uređuju uvjeti rada i prava radnika koji je u okviru prekograničnog pružanja usluga upućen na rad na ograničeno vrijeme u RH iz EU, dakle govorimo o kategoriji radnih prava koja su zaštićena i ustavom svake pojedinačne zemlje članice EU. Ovim se zakonom propisuju obveze poslodavca, te pravila i postupak uzajamne pomoći i suradnje nadležnih tijela država članica u prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni koje je donijelo nadležno tijelo ili potvrdilo upravno tijelo ili sud države članice izrečene pružatelju usluga sa sjedištem u jednoj državi članici Europskog gospodarskog prostora radi povrede prava upućenog radnika odnosno kršenja pravila o upućivanju radnika. Ukoliko govorimo o pravima radnika zasigurno afirmativno govori činjenica da ukoliko su zajamčeni uvjeti rada iz članka ovog zakona povoljniji uređeni pravom države sjedišta stranog poslodavca i koje se primjenjuju na radni odnos upućenog radnika nego pravom RH na upućenog radnika se primjenjuje za njega povoljnije pravo. Nadalje, odgovarajuće i učinkovita primjena i provedba pravila koja se primjenjuju ključni su elementi u zaštiti prava upućenih radnika, kao i u osiguravanju jednakih uvjeta za pružatelje usluga. No u praksi zbog teškoća u kontroli i nadzoru primjene pravila u prekograničnoj suradnji zajamčena prava upućenih radnika često nisu poštovana odnosno učestale su različite pojave zloupotrebljavanja i zaobilaženja važećih pravila o čemu je bilo dosta govora u izlaganjima od strane klubova zastupnika u prvom čitanju zakona, pa i u samom izlaganju ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Slažemo se kako postojeće razlike između sustava država članica u provedbi administrativnih sankcija i novčanih kazni izrečenih u prekograničnim suradnjama odnosno situacijama pružatelju usluga za povrede zajamčenih prava upućenih radnika i kršenja pravila o upućivanju ugrožavaju pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i onemogućavaju ostvarenje jednake razine zaštite tih radnika na razini EU. Klub zastupnika Domovinskog pokreta smatra kako nije bilo prepreke za provođenje sveobuhvatne javne rasprave na ovu temu, da dobronamjerno sugerira predlagatelju zakona otvaranje ministarstva prema korisnicima ne samo kroz duže postupke e-savjetovanja nego i kroz druge oblike komunikacije sa zainteresiranom javnošću. Uvjerena sam kako bi upravo na taj način u ministarstvu dobili informacije s terena koje doista vrijede poput suhog zlata. Dakle, informacije koje su iskoristive prilikom kreiranja politika koje se tiču korisnika na terenu. Hvala vam lijepa.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi dome. Raspravljamo o jednom zakonu koji se u žargonu zove Zakon o detaširanim radnicima, dakle o radnicima koje iz drugih zemalja EU odnosno Europskog gospodarskog prostora koji obuhvaća između ostaloga i Švicarsku konfederaciju, dakle bivaju upućeni u RH. I njima bi se trebali zajamčiti ista prava ili ona prava koja su povoljnija, dakle od zemlje koja, od poslodavca zemlje koja, koja dolazi iz zemlje koja šalje radnika u Hrvatsku i suprotno. Relativno je lako pričati o ovoj temi nažalost. Nažalost iz razloga što zbog naše unutarnje realnosti to u biti neznatno utječe na naše tržište rada. Neznatno iz razloga što sami podaci to govore, a to je da naše hrvatske firme koje šalju radnike vani, njih je 4 i po puta više od firmi iz EU i Europskog gospodarskog pojasa koji šalju radnike u RH. Dakle, 4,5 puta više. Hrvatske firme u pravilu šalje 66% dakle ljudi koji odlaze raditi kao detaširani iz Hrvatske, njih 66% su vezani za Njemačku, zatim još imamo visoke postotke koji su vezani za Italiju i još neke države kao što je Švedska otprilike 3%. S druge strane detaširanih radnika koji dolaze u Hrvatsku najviše je Slovenaca za čudo, doduše jesu zastarjeli podaci njih skoro isto tako 60 i nešto posto. Dakle, govorim o postocima ne govorim o brojkama. Zašto to govorim? Zato što mi smo ušli u EU i mora postojati reciprocitet vezano za, za je to jedan od načina da se zaštite i naši radnici koji su vani, ne ovim propisom, to čine njemački ili propisi drugih država u kojima rade i suprotno. Kako, zašto nema utjecaja na tržište rada ili ima jao mali? Zato što defacto mi smo na dnu EU po pitanju, po pitanju tarifa dakle plaća odnosno satnice ili naknade ili kako god ih hoćemo zvati. Tako da bitno je jedna stvar, a to nećemo urediti ovim zakonom, to je pitanje funkcioniranja našeg nadzornog sustava, naših inspekcija, to je pitanje funkcioniranja sustava, sustava pravne, pravne države. Zašto je EU počela još '95., 94. ovaj regulirati to? Jer se događalo da zemlje s kojima je imala već sporazum o pristupanju i suradnji ovaj su jednostavno već kroz oslobođenje tržišta rada pa makar na, na bilateralnoj razini događalo se da ljudi iz Poljske su radili u Njemačkoj s poljskom plaćom i dakako to je pogađalo njemačko tržište rada i onda se počelo o tome lagano razmišljati kako da se to, kako da se to riješi pa je to riješeno jednom prvom direktivom od '96. godine, da bi ona bila elaborirana u nekim tumačenjima 2014., da bi imali ovu zadnju od 2018. gdje se puno bolje utvrđuju određena prava pa i obrazac A1 vezano za detaširanog radnika odnosno da postoji zajednička baza podataka i ono što je jako bitno zajednički sustav nadzora unutar zemalja članica EU. Zašto to govorim? Zato da se ne bi događale one nepravde koje su se događale, koje su osjetili i hrvatski državljani u inozemstvu. Navest ću dva primjera. Imamo hrvatskog državljana koji radi u Italiji u autoprijevozničkoj firmi kako dolazi zbog krize onda Talijan čak prima pomoć kao poslodavac od države ne zbog Covida, ali seli firmu u Sloveniju jer mu to dođe, to dođe jeftinije i dakako daje otkaz hrvatskom državljanu reketareći ga da prijeđe raditi u slovensku firmu za slovensku tarifu. Dakle, to se zove delokalizacija poduzeća, to je bio fenomen, fenomen '90.-tih godina kad su mnoge europske jake tvrtke počele određene ovaj seliti svoje i proizvodne pogone tamo gdje je cijena rada, cijena rada bila konkurentnija. To se danas više ne događa i toliko se ne manifestira. A imamo mi i naše junačine koji bi recimo registrirali d.o.o., broj telefona bi mu bio npr. dječji vrtić, sklapali su se ugovori o radu, radnici su poslani vani sa neurednim papirima iako je ugovor o radu hrvatski potpuno čist, čak se plaća i dodatak HZMO-u vezano za taj dodatak međutim onog trenutka kad je trebalo podijeliti plaće po ugovoru o uslugama koji je taj hrvatski poslodavac, koji je taj hrvatski poslodavac dao nije bio žiro račun od firme koja je zaposlila radnike nego je dao broj žiro računa obrta sa istim imenom i prezimenom. Kad se to otkrilo dakao onda na vratima Jadrana su ti radnici za šankom mogli podići svoje radne knjižice i dakako za tog poslodavca s hrvatske strane nije bilo, nije bilo sankcija nego jedino onaj dio koji je vezan za radni spor ali ovdje je riječ i o prijevari. Dakle, ono što je vrlo bitno, bitno je da se to regulira i to na, multirecipročnoj razini kao što je, kao što je EU i zato je dobro da mi imamo ovakav zakon i kao što rekoh u ovom slučaju za razliku od Zakona o strancima ne bi trebao previše utjecati na naš …/nerazumljivo/… Drugačije bi mi pričali i drugačija bi energija bila kada bi mi imali uvjete i cijenu rada Njemačke, Švicarske, Luxemburga, što nemamo. Tako da ovaj zakon po meni je dobar, uvijek može biti bolji, da imamo posljednje ažuriranje kao što je rekao i predlagatelj koji je vezan za transport gdje je ipak recimo gospodin Macron zaštitio na neki način francusko tržište ali samo isključivo za onaj dio gdje je polazište Francuska, dakle kad govorimo o transportu i gdje je krajnja destinacija transporta Francuska, mi za takvim zaštitnim mjerama u biti nemamo potrebe, nama u biti ti trebalo smetati to što je inicijativa koja je vezana za Francusku zato što naših vozača koji rade kao detaširani radnici defacto kroz hrvatske autoprijevozničke firme, ali isto tako brdo njih koji radi i u stranim, i u stranim firmama ovaj pogađa. Ono što je još bitno reći, to je ovaj, da, cijena rada. Ja ću se opet vratiti na cijenu rada, govorilo se o cijeni rada. Naime, mislim da mi moramo zbilja podržati onu inicijativu koja je vezana za pravednu ili minimalnu cijenu rada na razini EU jer ćemo i time otkloniti određene nedostatke koji su vezani za samu direktivu o detaširanim radnicima i mislim da na tome trebamo zbilja poraditi zato što je cijena rada za hrvatskog radnika nekonkurentna. 46 tisuća radnika, konkretno radi u hrvatskim firmama u inozemstvu. Njih 46 tisuća, to vam dođe oko 2,3% radno aktivnog stanovništva, za razliku od onih koje primamo, dakle po koji su regulirani po ovom zakonu, njih je 0,6% u odnosu na radno aktivno stanovništvo u RH. Zašto to govorim? Govorim zato što postoji jedna bojazan, dakle da nakon što je osoba radi kao detaširani radnik, da poslije toga prijeđe direktno raditi u onu firmu, dakle u onu tvrtku koja je imala prije toga hrvatskoga kooperanta, a to samo iz razloga što imaju bolje uvjete rada, bolji tarifni sustav. Evo, zahvaljujem, toliko od mene.
Hvala. Sad ćemo napraviti pauzu do 12 sati da se razrače prostorije pa onda u 12 nastavljamo. STANKA U 11,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:59 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje sa radom. Sljedeći je Klub zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Mladen Karlić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Cijenjeni državni tajniče sa suradnikom. Poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o upućivanju radnika u RH i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni koji nam dolazi u vrijeme velike pandemije korona virusa pa i mobilnost radnika sigurno daleko manja nego što bi to bilo za očekivati, međutim vjerojatno će epidemija proći, a ovaj zakon će ostati za buduća vremena. Sloboda pružanja usluga, slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana temeljna su načela unutarnjeg tržišta u EU i ugrađena u ugovor o funkcioniranju EU. Poduzeća sa poslovnim nastanom u EU mogu u drugim državama članicama slobodno pružati usluge te radi izvršenja usluge upućivati svoje radnike na rad na određeno vrijeme na teritorij druge države članice EU odnosno europskog gospodarskog prostora. Ukidanje prepreka za slobodno pružanje usluga na temeljima poštenog tržišnog natjecanja osiguranja odgovarajuće razine zaštite prava radnika trajni je cilj EU. Unutar jedinstvenog tržišta EU upućivanje radnika u okviru prekograničnog pružanja usluga specifičan je oblik prekogranične mobilnosti radnika koje treba razlikovati od drugih oblika migracija. Privremenost je nekakvo temeljno svojstvo upućivanja u okviru prekograničnog pružanja usluga za razliku od osoba koje traže posao u drugoj državi upućeni radnik već ima radni odnos s poslodavcem u državi u kojoj uobičajeno radi te se u nju vraća nakon obavljenog posla, znači nije ne opterećuje radnike odnosno sustav u koju dođe jer je to radnik koji se vraća nazad na svoj posao. Ovim konačnim prijedlogom zakona ustanovljava se sveobuhvatni pravni okvir kojim se upravni poredak RH u jednom aktu preuzimaju direktive EU kojima je osnovni cilj zaštita radnih prava odnosno uvjeta rada upućenih radnika za vrijeme upućivanja na ograničeno vrijeme u državu u kojoj radnik uobičajeno ne radi, a čime mu se povećava pravna sigurnost što je vrlo važno. Prijedlogom ovog zakona između ostalog uređuju se mnoga pitanja upućenom radniku jamči se pravo na naknadu za obavljeni rad i definira se naknada za obavljani rad. Umjesto do sada propisanog prava upućenog radnika na zajamčeni najniži iznos plaće u RH kao državi domaćinu, proširuje se lista prava koja jamče upućenom radniku za vrijeme privremenog rada u RH s dva dodatna prava koja se odnose na kvalitetu smještaja i troškova unutarnje mobilnosti radnika, uvodi se pravo o dugotrajnom upućivanju te se propisuje nova i veća razina zaštite koja se jamči dugotrajno upućenom radniku ali i mogućnost poslodavca da obavijesti o potrebi produženja perioda upućivanja, detaljnije se uređuju uvjeti rada upućenih agencijskih radnika te se jasnije definira jednako postupanje u odnosu na domaćeg agencijskog radnika. Definiraju se obveze strane agencije za privremeno zapošljavanje kao poslodavca u slučaju kada upućuje radnika korisniku sa sjedištem ili koji posluje u RH. Utvrđuje se obveza domaćeg korisnika kojim je strana agencija uputila agencijskog radnika da obavijesti stranu agenciju o plaći i drugim uvjetima rada koje primjenjuje za svoje zaposlenike. Uređuje se mogućnost suradnje s drugim državama članicama EU, Europskom komisijom te drugim tijelima EU. Uređuje se obveza osiguranja pristupa informacije o promjenjivim uvjetima, obvezama poslodavca te ostalim pravilima koja se moraju poštivati u RH. utvrđuju se pravila i postupak uzajamne suradnje i pomoći tijela u prekograničnoj provedbi odluka o administrativno-novčanoj kazni čime se omogućuju uvjeti za učinkovitije kažnjavanje svakog zloupotrebljavanja, zaobilaženja važećih pravila u području upućivanja radnika. Ovim se zakonom osigurava provedba novih pravila i mehanizama zaštite i kontrole ustanovljenih prvenstveno u cilju ostvarivanja veće zaštite prava i položaja upućenih radnika, ali i osiguranja pravednijih uvjeta za poštenu tržišnu utakmicu na unutarnjem tržištu, a istovremeno se istim područjem kretanja boravka i rada stranaca harmonizira s prijedlogom Zakona o strancima koji bi na snagu trebao stupiti 1.1.2021. godine u kom smislu se i predlaže da ovaj zakon tada stupi na snagu. Klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Govoriti o radničkim pravima u Hrvatskoj je pravo pitanje, ali da ovaj Sabor [[Upadica Sanader: Hoćete proći ovdje za govornicu?]] aha, može. Hvala lijepa. Govoriti o radničkim pravima u našoj domovini je stvarno tema koja bi morala biti na plenarnoj sjednici tematska sjednica jer u ovome trenutku gledamo prava koja su srozana radnicima, a u biti radništvo u RH više i ne postoji. Sindikati su oslabljeni što zbog svog nerada, zbog socijalne neosjetljivosti svih nas građana, radnici su jednostavno ostavljeni sami sebi bez ikakvih prava u bilo kojem segmentu. Tako da direktive i uredbe, naredbe EU će se implementirati ali u ovome trenutku bez obzira što se odnosi na ove uredbe je dobro s ove govornice progovoriti da mi svi saborski zastupnici učinimo što više, kao što sam i rekao, u ime kluba da i po Bogu i po čovjeku i, i, i, i, i po manifestim, po svemu se triba, temeljno ljudsko pravo je pravo na plaću, pravo na odmor, a u nas, jednostavno ja sam spomenuo trgovačke lance kad vidim naše blagajnice kako ih se u biti za puno manje plaće unutar EU na koju se mi pozivamo, na kojoj smo mi članica, puno manja prava imaju u RH. Samo prepisati uredbu da bi se zadovoljili nekakvi europski kriteriji nije dovoljno, nije dovoljno, nije dovoljno. Evo prije nekolko dana spomenut ću još jednom, bio sam u Zadru kod teta koje skrbe o našoj djeci. One su dio izborno, one su dio obrazovnog sustava. Te žene spremaju hranu naših studentima, našoj djeci, čak te žene ne traže, što je mene iznenadilo kad ste me zvali, kad sam došao tamo one ne traže povećanje plaća, one traže samo da se ostvari zakonsko sindikalno pravo da u kolektivnim ugovorima bude određena odredba o visini plaće i ništa više. Isto je tako i sa našim medicinskim osobljem. Zbog čega imamo problema? Zato što je medicinsko osoblje u drugim članicama EU puno bolje plaćeno. Jedino što Hrvatska plaća to je u školovanje tih naših ljudi u medicinskom osoblju. Ti radnici koji rade u zdravstvu su zaboravljeni. Mi ih se sjetimo u krizama i u kriznim situacijama, al tim, tom medicinskom osoblju kojega nedostaje je strašno teško, strašno teško. Mi smo u RH uložili na prekvalifikaciju za njegovateljice, najviše njegovateljice. Ja se pitam zbog čega se danas njegovateljice koje imaju određena znanja ne uključe u bolnički sustav sad kad nam nedostaje, zdravstveni sustav, djelatnika, sa tim svojim znanjima i iskustvom koje su stekli u praksi po staračkim domovima ili ne znam sve gdje? One su na birou, a država je platila znači prekvalifikaciju, znači novac je potrošen, a i u isto vrijeme najkvalitetniji stručni kadar odlazi u druge države. Tako da mi kad govorimo o zakonima moramo govoriti o zakonima u svim segmentima. Još jednom ponavljam, imali smo najjaču brodogradnju, mi smo bili na svjetskoj razini najbolje proizvode radili. Evo potpredsjednik sabora je iz moje županije, zna što je bio Škver, što je značio Škver, Brodosplit. On je značio gospodarski izvoz i gospodarski rast, a danas kad gledamo, svi ti ljudi koji su radili u Brodogradilištu sa svih razina rade po drugim državama. A nikada više država je dala poticaja jednome vremenu tj. namjenska sredstva da se troše država i što je dobro … [[Govornik se ne razumije]] brodogradnja, međutim oni koji su to privatizirali kune nisu uložili u brodogradnju i razvoj brodogradnje i to je državna revizija javno rekla, radnik i radništvo zaslužuje svoju plaću i svoja prava. To se izborilo u 19. stoljeću, a danas u Hrvatskoj nažalost mi smo uništili naše resurse i naše radnike, al ne triba gubiti nadu, možemo to uraditi. Hvala lijepa.
Imate replika, pričajte g. Bulj. Uvaženi zastupnik Ante Kujundžić, izvolite.
Evo hvala predsjedavajući, poštovani kolega Bulj, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Zapravo ovaj prijedlog zakona je u uskoj vezi sa prijedlogom, kako ste i vi maloprije sami i zapravo primijetili, sa Zakonom o strancima i postoji realna opasnost zbog čl. 20. ovog zakona zapravo opasnost u smislu uvozne radne snage iz trećih zemalja koji su radnici zapravo poslodavca, ako se ne varam, sa sjedištem u EU ili nekakvoj drugoj državi ugovornici EGP-a ili Švicarske konfederacije. Dakle, pitanje je postoji li realna opasnost i strah spuštanja cijene rada u RH ili s druge strane postoji li opasnost gašenja određenih djelatnosti koje će se zapravo nadopuniti stranim korporacijama i radnicima istih, da li kroz kratkoročno ili dugoročno upućivanje. Plaće u Hrvatskoj su ionako već odavno na razini kikirikija, pa evo zanima me što vi mislite o tome? Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Kujundžić, da upravo to i je problem šta u Hrvatskoj Zakon o strancima je se tolko liberalizirao da nema više nikakve kvote i naravno da će jeftina radna snaga dolaziti ovdje koja će raditi za mali novac, a naši ljudi stručnjaci od toga ne mogu, živi radnici ne mogu živit u RH od tih zarada. I naravno da će to ugroziti i utjecati na demografsku politiku i naravno da taj, i zbog toga imamo kolega Kujundžiću i kolegice i kolege 6% BDP-a od doznaka iz inozemstva, nitko veću nije imao u Europi, Irska nije imala tolku kad je bilo najgore gospodarstvo, kad su bili iseljavali se. Znači, 6%, 20 milijardi kuna BDP-a nama šalju naši najstručniji ljudi koje smo u posljednje 2, 3, 4.g. iselili u druge države i od toga, to je najgora politika koja se dogodila, a u isto vrijeme hrvatska vlada se nažalost hvali sa dobrim rezultatima i podvaljuje nam ovo kukavičje jaje kao borbu za radnička prava.
Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Znači, ovdje nije riječ o onom zakonu o kojem ćemo sutra govoriti i to je Zakon o strancima gdje ćemo najglasnije govoriti o ovom što je sada bilo rečeno, a to je potpuna liberalizacija tržišta radne snage. Ovdje govorimo o jednom drugom zakonu, a on je zanimljiv zato što on je čista preslika europske legislative gdje Europa štiti svoju radnu snagu, tržište svoje radne snage izjednačavajući uvjete rada upućenih radnika i svojih domicilnih radnika. Sutra kad budemo govorili o Zakonu o strancima treba postaviti pitanje zašto mi to ne radimo, zašto mi ne preslikamo ista pravila, imamo dvostruke kriterije i to nije ovo prvi zakon, ima niz zakona gdje imamo dvostruke kriterije gdje znači za domaću radnu snagu nema zaštite, za domaću cijenu rada nema zaštite, ali preuzimamo europsku legislativu koja štiti stranu radnu snagu pogotovo zato što kako je ovdje više puta rečeno mi zapravo nećemo imati puno slučajeva na koje će se uopće primjenjivati ovaj zakon jer kao što smo čuli dakle 4 puta više naših radnika radi inozemstvu nego što tih stranih radnika iz EU radi kod nas. E sad, znači ovaj zakon je čista formalnost, teško ga je il ne podržati, on se odnosi na europske radnike, nema previše tih europskih tvrtki. Znači imat ćemo par tih menadžera koji dolaze iz Austrije, Italije kojima, na koje će se primjenjivati ova zakon, no zakon je zanimljiv jer bismo trebali naučiti što ćemo i što bismo trebali preslikati na zakon o kojem ćemo govoriti sutra. E sad, postavila sam pitanje i čudan sam odgovor dobila. Znači ono što je mene zanimalo, što je to na koji način se moraju osigurati jednaka prava radnicima koji se upućuju dakle u Hrvatsku, dakle da li se to odnosi na minimalac, da li se to odnosi na naknadu koja je određena kolektivnim ugovorom, koliko sam vidjela meni se čini da ipak odgovor da, jel tako, da, da, tako da tu sam se malo zbunila jer kako ste mi odgovorili, ali odgovor je da. Znači, ne samo da se mora osigurati minimalac tim upućenim radnicima, jel, minimalac se mora osigurati samo ako nema proširenih kolektivnih ugovora u toj branši već naknadu koju ima domaći radnik prema kolektivnom ugovoru ili drugačije treba osigurati i za agencijske radnike, tako je, za agencijske radnike i naknada ne smije biti manja od plaće radnika zaposlenog kod korisnika domaćina. Znači ili minimalac ili kolektivni ugovor ili ako je riječ o agencijskom radniku ono minimalna naknada koja mora biti jednaka. Znači sve osigurače je zapadna je zapadni bogati centar upotrijebio ne kako bi zabranjivao jel da dolaze strani radnici koji će raditi za manje nego kako bi izjednačio prava stranih i domaćih radnika i onda prestaje potreba za stranom radnom snagom. I to je po meni se čini nešto što se mora učiniti i u Zakonu o strancima. Na taj način se znači njemačke tvrtke zaštitilo od konkurencije i niske cijene rada kojom tvrtka koja radnike iz Hrvatske šalje u Njemačku jel primjenjuje i koji su to radnici i koliko su im prosječne plaće, koliko su prosječne plaće naših radnika itd. Znači, vjerojatno ćemo mi u ovom slučaju takve radnike tražiti svijećom jel, to će biti vrlo mali broj radnika koje mi ovdje ćemo zaštititi ovim pravilima, ali s druge strane sva znači vojska naših građevinskih radnika koji odlaze u inozemstvo bi trebala biti zaštićena ovim zakonom u smislu da ne moraju odlaziti u inozemstvo da bi radili te poslove nego da se zaštiti ta potpuno suprotna politika, a to je liberalizacija radne snage iz ne EU zemalja i da se cijenom rada zaštiti naše građevinske radnike koji odlaze u inozemstvo. Sutra će nam vjerojatno govoriti da zašto se ide na tu liberalizaciju radne snage, pa zato što nema radnika, to ćemo sutra dobiti kao odgovor. Nije riječ o tome da nema radnika nego da su naše plaće nekoliko puta niže nego plaće u zapadnim bogatim zemljama centra. I kada bismo izjednačili plaće onda ne bi bilo potrebe za tom migracijom. Prema tome, uopće nejednaki razvoj odnos centra i periferije Europe je doveden u pitanje ukoliko mi radnicima dajemo jednaka prava u cijeloj EU.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, pomoćnica ministra, kolegice i kolege danas raspravljamo o upućenim radnicima. Sutra ćemo raspravljati o Zakonu o strancima, kvotama. Kada gledamo koliko je tih upućenih radnika 2020. do sada dozvola izdano nešto više od 1.150 dozvola, od toga gotovo polovica oni koji dolaze u Hrvatsku dolaze iz Slovenije 456, 236 Italija, 96 Austrija. Dakle, ovaj zakon većinom brani naše radnike ali naše radnike koji su zaposlenici naših tvrtki koji dobivaju poslove u inozemstvu i te poslove rade kao zaposlenici naših tvrtki. Europska komisija išla je upravo s prijedlogom i sjećam se Europskog vijeća bio sam prisutan kada se je donosila ova direktiva gdje se zahtijevalo za jednak rad jednaka plaća. Drugim riječima, u ovom segmentu će više naših radnika dobiti sa time da radeći za hrvatske firme poslove u Njemačkoj, Austriji, Sloveniji da će imati jednake uvjete kao radnici koji su zaposleni tamo. Na taj način štitimo naše radnike koji za hrvatske firme rade poslove u inozemstvu, primaju plaću i poreze ovdje. Sutra ćemo isto raspravljati o tome, o Zakonu o strancima, a vidim da se vezuje ovo u jedan paket. Ovaj zakon apsolutno neće dovesti do ne znam kakvog uvoza radne snage zato što imamo jedinstveno tržište i kažem da do sada što se tiče upućenih radnika iz ostalih zemalja EU nešto više od 1150 dozvola ove godine. Kada govorimo o tome dal će nešto od toga dovesti do smanjenja cijena rada, sutra ćemo isto o tome raspravljati. Podsjetio bih da je i prosječna plaća rasla za 1147 kuna unutar ovog mandata, da imamo preko 110 000 radnih mjesta, da je 78 000 mladih dobilo ugovor na neodređeno. Prema tome, svi ovi paketi ako gledamo i sutrašnji i današnji dovest će do toga da imamo konkurentnije gospodarstvo. Nema bojazni i s ovim sutrašnjim paketom da će dovesti do smanjenje cijene rada, to je neka bojazan, a sutra ćemo detaljnije raspraviti. Tako da današnji paket o upućenim radnicima je samo usklađivanje sa europskim paketom, ide ka tome da idemo na ruku našim radnicima jel imamo 10-tke tisuća naših radnika zaposlenih u Hrvatskoj koji obavljaju poslove hrvatskih firmi u zemljama EU, a sa sutrašnjim paketom ćemo onda detaljnije porazgovarati o uvozu radne snage, strategiji uvoza radne snage i isto tako ću detaljnije i u pojedinačnoj raspravi reći zašto to ne utječe na tržište rada i zašto nemamo smanjenje cijena rada. Hvala.
Imamo dvije replike, prva uvažena zastupnica Katarina Peović.
Pa da, prvo uvijek se načudim ovaj kad čujem ovog, ovo od HDZ-a da se hvali sa porastom cijene rada, zapošljavanja mladih na neodređeno u zemlji koja ima najviši postotak iseljavanja radno sposobne radne snage, gotovo najviši postotak iseljavanja radno sposobne radne snage u EU u kojoj najveći broj mladih radi na prekarne Ugovore o radu gdje smo apsolutni šampioni, dakle u niskom stopu, niskoj stopi zaposlenosti, imamo stvarno jednu od najnižih stopa zaposlenosti. Tako kad kažete došlo je do povećanja minimalca od 150 kuna naravno da to zvuči sjajno kada ste krenuli od jedne vrlo niske pozicije. Sigurno nije povećanje minimalca nešto s čim se treba hvaliti u zemlji u kojoj spuštate poreze za one sa 30.000 kuna bruto plaće, a onima koji imaju ispod 15.000 kuna dajete [[Upadica: Vrijeme]] za kikiriki. Ali ovaj zakon sigurno ne određuje, dakle ništa [[Upadica: Vrijeme]] što će se ticati naše, okej, radne snage.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa htio bi vam samo upravo reć možda i po pitanju minimalca. Hrvatska sa ovih 754 kune i 150 bi dolazi ubrzano i do onih preporuka koje su dale i Europske sindikalne središnjice od toga da imali smo na 60% prosjeka plaće. Prema tome, ubrzano, puno brže nego druge zemlje idemo ka tome. Svjesni smo, ali isto tako svjesni smo pitanja konkurentnosti gospodarstva i da treba paralelno podizati kompetencije i produktivnost kako bi gospodarstvo bilo konkurentno. Prema tome, idemo u tom smjeru, povećali smo minimalnu plaću 3 puta više nego prethodne 3 vlade, idemo ka tome da ono bude dostojno za život, ali isto tako da osiguramo konkurentnost našim obrtnicima i našim tvrtkama, pogotovo na sjeveru Hrvatske.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj. A povukao, dobro. Završno u ime kluba, a replika, Anđelko Stričak, uvaženi zastupnik replika.
Hvala uvaženi potpredsjedniče HS, državni tajniče sa suradnicima, kolege i kolegice. Kolega Paviću, pa do proljeća ove godine aktualna vlada, a i odnosno ona prije godišnje, svaku godinu je završila sa rastom BDP-a, suficitom proračuna, rastom plaća prosječnih i minimalnih, povećanjem povlačenjem sredstava iz fondova EU odnosno kad bi gledali gospodarske pokazatelje sve je bilo u plusu. Međutim, zbog pojave korona virusa naravno da je sve to usporeno, ali aktualna vlada naravno da i po tom pitanju poduzima sve moguće potrebne korake. Kao prvo, zaštita zdravstvenog sustava i zdravlja ljudi, zaštita radnih mjesta i naravno nastavak sa svim investicijama, a upravo to je za radnike najbitnije.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa upravo ste u pravu, ne samo da smo u prethodnim vladama to radili već i sredstva koja smo, pogotovo iz europskih sredstava, osigurali 8 milijardi kuna za 600 000 radnih mjesta, samo na današnji dan je 154 000 nezaposlenih, preko ljeta bilo je oko 149-150 000. Dakle, nezaposlenost nam je porasla unutar krize za nekoliko tisuća mjesta upravo radi 8 milijardi kuna potpore. Da li možemo bolje? Možemo. Da li je demografija velik problem i izazov? Je. Pa tko je ovaj ako ne ova vlada upravo inzistirao na europskoj razini da potpredsjednica Europske komisije Dubravka Šuica dobije resor i da postoji resor za demografiju? Tko je ako ne ova vlada upravo reagirala na taj problem? Ali svjesni smo trenutka, svjesni smo i korona krize i 600 000 radnih mjesta je spašeno po prvi puta s 8 milijardi kuna investicija.
Završno u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kaže zastupnik Pavić, s njegovim ću krenuti, mi štitimo radnike. Najbolje bi bilo da ne štitite nit ne pomažete jer rezultati su vidljivi, rezultati su bitni. Isto tako kad ste bili ministar u predizborno vrijeme, eto ministra Pavića doli u moju Zagoru i kaže u Imotskome 50 miliona kuna koliko li potpore, 150 miliona, milijarde. Znate li koliko je ostvareno u Cetinskoj krajini i Imotskom od njegova obećanja? Nula. I sad će on to isto ponoviti, ali ne on nego će ponoviti njegov nasljednik i to su problemi. Mi ovdje moramo kad govorimo o radništvu pa i o Zakonu o strancima koji su povezani liberalizacijom tržišta poglavito ove Vlade RH tj. kontinuiteta Vlade u prošlom mandatu, mi o Marakeškom kompaktu nismo razgovarali u parlamentu uopće nego samoinicijativno je donesena odluka. A to što je Dubravka Šuica povjerenica za demografiju, znate li šta to znači za Hrvatsku dosada, isto nula kuna, isto nula kuna. Dokle je god 6% BDP-a od doznaka iz inozemstva to govori da je ovo promašena gospodarska politika, promašena, promašena ponavljam još jednom. Evo ovde ću spomenuti dva slučaja. Kakav je odnos prema radništvu u Hrvatskoj? Imamo Autoprijevoz Sinj koji je tribao dokapitalizirati Promet Makarska i koji je potpisan ugovor 2005. godine, ugovor nije ispunjen, Autoprijevoz Sinj i radništvo je gaženo, štrajkali su glađu ljudi, nisu primili plaće ljudi, apsolutno nisu ništa napravili, apsolutno, Autoprijevoz je rasturen protiv ugovora koji je potpisan o dokapitalizaciji i restrukturiranju, ali imamo bianco zadužnice u ministra financija koji sad u ovome trenutku sidi ovdje iza stuba. Pa ga pozivam da aktivira tu zadužnicu koju drži u svome sefu, a koju je potpisao njegov prethodnik 2005. Šuker i neka taj novac uplati na štetu tih ljudi koji su štrajkali glađu, ponavljam ja sam uz to vrijeme bio uz radnike, suđen sam, privođen, ne znam sve šta se je događalo u to vrijeme. Ljudi koji su stvarali bolje vrijednosti. Isti je problem kad govorimo o samodostatnosti kaštelanskih staklenika. Puni kaštelanski staklenici stakleniki, staklenici i drago mi je što će bivši radnici dobiti plaće to mi je drago, ali onaj koji je rasturio sad kad su puni, znači 14 hektara, 5 miliona kila naše salate, krastavaca, naših proizvoda i dođu pošalju da isključe vodu i struju čovjeku koji plaća 30 plaća našim radnicama koje rade u stakleniku i koje su sritne što rade jer imaju puno bolje uvjete nego drugi radnici. Ali nema tu milosti bez obzira što uvozimo 3 milijarde EUR-a, to kolega Sanader zna, što uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda. Imamo brojne druge radnike spomenuo sam Dalmatinku, Konstruktor Lavčević koji se u građevinskim razinama u drugim državama ne samo Europe nego Afrike, Azije radili najkompliciranije projekte, a nama danas Kinezi rade most. U drugim dalekim državama su radile te tvrtke. Zbog čega su uništene? Ciljano, privatizirano da se uništi, da se uzme berivo i to je to. Pa Hrvati su poznati kao radna snaga dobra i hrvatske tvrtke, spomenuo sam ove dvi. Proizvodi, pa evo moja sinjska ciglana je proizvodila bolje blokove nego itko, opeku, uništeni. Koji cilj je bio uništavanja toga? Sadra, Cetina tvrtka koja je sada u vlasništvu županije, sve se radi da se uništi, da bi se kanali uz rijeku Cetinu dali privatniku naravno pogotovo ako je uz vladajuću stranku, ali to je tema koja dolazi da mu se da njemu koncesija da bi imali za predizbornu kampanju dovoljno sredstava. Uništavaju su, to je tvrtka Cetina poznata tvrtka od '50. godine je osnovana u niskogradnji, uništaje se ciljano da bi se pogodovalo svojim stranačkim prijateljima i ostalima. Prema tome, radništvo u Hrvatskoj jednostavno je zaboravljeno, a ove ministre bivši, ove 2/3 Hrvatske ne da je demografski slom nego to je nažalost spaljena zemlja ali u meni živi nada i pozivam sve da se vrate živjeti ovdje. Hvala lijepa.
Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege pa ako je neka vlada napravila za radnike i radništvo to je upravo Vlada Andreja Plenkovića i HDZ-ova Vlada. Ovdje sada raspravljamo o zaštiti onih koji odlaze na rad u inozemstvo ali su zaposlenici hrvatskih tvrtki i dalje ostaju zaposlenici u Hrvatskoj ali idu na privremeni rad u inozemstvo. A kada govorimo generalno o zapošljavanju pa upravo smo mi reformirali mjere aktivne politike zapošljavanja. Kada smo došli većina mladih je mogla jedinu priliku dobiti putem stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa. 70% njih bilo je u državnoj, javnoj upravi kuhalo kave i ništa ne radilo i nakon toga se vratilo na burzu. Mi smo to izmijenili, ojačali smo pripravništvo. Digli smo odnosno Vlada je digla poticanje za samozapošljavanje na 100.000 evo državni tajnik će znati za slijedeću godinu na 130 000 ide. Utrostručili smo broj mladih ljudi koji otvaraju firme, dali smo im mogućnost za to, 78 000 mladih je više zaposleno na neodređeno, dakle dobili su sigurnost. Kolegica Peović će i dalje govoriti da imamo visoku razinu prekarnog rada, da imamo, ali kao država možemo samo poticati, a poticati upravo i sa poreznom politikom, tu je potpredsjednik Marić i sa politikom da mlade oslobađamo poreza do 30.g. odnosno do 35. Prema tome, upravo smanjenjem porezne presije na zapošljavanje mladih itekako smo utjecali na ovaj rezultat da 78 000 mladih prijeđe na ugovoren na neodređeno. Tri puta smo više povisili minimalnu plaću nego u prethodne 3 vlade, 754 kune + 150, 1147 kuna je rasla prosječna plaća, 6000 žena je zaposleno unutar programa „Zaželi“. Gospodin Bulj je rekao šta njegovateljice ne krenemo zapošljavati u bolnicama, pa nema ih, rade, rade na programu „Zaželi“, milijardu i po kuna za njih, 208 specijalizacija samo iz Europskog socijalnog fonda za liječnike. Imamo 23,5 milijarde EUR-a za buduće razdoblje i upravo i ovi ugovori koje je g. Bulj spominjao za Cetinsku i za Imotsku krajinu že se realizirati. Ako vi tolko sumnjate u to, a gradit će se i vrtić g. Kujundžiću koji je u vašem klubu, odustanite od njega ako mislite da su to važni novci, recite hvala lijepa ne, al nemojte tu govoriti da to nisu realni projekti. Odreknite se svih projekata koje vaši članovi imaju na tome. Prema tome zaključno, ovaj prijedlog zakona itekako doprinosi zaštiti naših radnika u inozemstvu. Ako je neka vlada učinila za zapošljavanje radništva to je ova vlada, 8 milijardi kuna uloženo u mjere aktivne politike zapošljavanja, 8 milijardi kuna uloženo u mjere za zaštitu radnih mjesta uslijed covid krize, 16 milijardi kuna uloženo u zapošljavanje. Da to stavimo u kontekst, prošla SDP-ova vlada 4 milijarde kuna u 4.g., dakle 4 puta više ulaganja u zapošljavanje. Još jedanput, da li je demografija izazov i problem da znamo, da li su sve novo pridošle države koje su došle u EU to prolazile, da jesu, od 22 milijuna Rumunja preko 4 milijuna iseljeno, od 9 milijuna Bugara preko 2 milijuna iseljeno. Upravo zato na inicijativu Hrvatske demografija je postala europska tema. Imamo potpredsjednicu Europske komisije za demografiju i upravo će ona napravit sken i prijedlog mjera koje će se onda moć financirat iz programa oporavka i iz novog višegodišnjeg financijskog okvira da idu u smjeru mjera koje podupiru ostanak mladih. A možda najveća mjera za ostanak mladih … [[Govornik se ne razumije]] je porezna reforma i čestitke ministru Mariću upravo da sada imamo poreznu reformu koja će omogućiti mladima, a sa dobrim pozicijama, dobrim plaćama, da ostaju u RH. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pošto ne živimo očito u istoj državi ja i kolega Pavić, povlačim povredu Poslovnika. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja završno uvaženi državni tajnik Dragan Jelić.
Evo hvala lijepo, bit ću kratak. Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici u HS zahvaljujem vam se na konstruktivnoj raspravi po pitanjima koji su predmet ovog konačnog prijedloga zakona. Treba još jednom naglasit da konačni prijedlog zakona predstavlja uravnoteženi pravni okvir, znači prvenstveno sa ciljem promicanja socijalne pravde osiguravanja veće zaštite radnika, a što je nužno i za očuvanje slobode pružanja usluga na pravednoj osnovi. Taj cilj postiže se osobito osiguranjem veće jednakosti prava upućenih radnika sa pravima radnika u državi domaćina, o čemu je bilo stvarno dosta riječi ovdje u raspravi, te sprječavanjem zlouporabe prave ujednačenom primjenom pravila, ali osiguranjem jednakih uvjeta za poslovanje. Stoga treba naglasit da se konačnim prijedlogom zakona ne omogućava upućivanje u okviru prekograničnog pružanja usluga, niti se ograničava njegovo trajanje odnosno ne postavlja se gornja granica do kad je moguće prekogranično pružati usluge. Konačnim prijedlogom zakona također se ne regulira materija ulaska, što je jako bitno reći, boravka i rada državljana trećih zemalja, već je to i dalje predmet uređenja posebnim propisom. Stoga se konačnim prijedlogom zakona u cilju postizanja veće socijalne konvergencije povećava pravna sigurnost, razina zaštite radničkih prava i položaj upućenih radnika, te ostvaruju pravedniji uvjeti za tržišnu utakmicu na unutarnjem tržištu, a što su trajno ciljevi ne samo EU već i RH. Znači ovim zakonom iako mi direktive tu uvodimo u naš zakon i, i štitimo radnike koji su, dolaze upućeni iz drugih zemalja, tim štitimo i domaće radnike jel ne dopuštamo damping cijenu rada, ne dopuštamo da druge firme dolaze sa niskom cijenom rada nego oni moraju imati ista prava najmanje kao naši radnici, a time na neki način i potičemo te firme koje rade ovdje da bolje zaposle domaće radnike nego da dovedu upućene radnike. Hvala lijepo.
Pričekajte molim vas, ima jedna replika. Uvaženi zastupnik Miro Bulj, izvolite. Miro Bulj, replika.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče, kad govorite ovo nije vaš zakonski prijedlog, ovo je prepisivanje uredbi ili direktiva EU, to može svatko ko ima program kod kuće, dijete od 10.g., ovo je prepisivanje. Da li ima dobre ili loše strane, o tome možemo raspravljati. Vi ovdje niste uložili kapi znoja da zaštitite radnička prava. Prepisivanje uredbi ili direktiva vam je konstantan potpis. To je imate računalo i program, on vam to odlično odradi. Drugo, fascinira me kako vi kao u vladajućoj koaliciji, ako poglavito, poglavito kolega Pavić maloprije hvali sve mjere koje ste napravili. Možete li reći, možete li reći kolika je prosječna plaća u RH i usporediti, npr. evo sa Austrijom, Njemačkom, Danskom, drugim državama EU, evo čisto da javnost čuje. Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa evo to nije čisto prepisivanje, naravno nego je to preuzimanje pravnih stečevina EU, koje smo dužni, naravno, kako smo ušli u EU i kao što sam rekao, ovim mi štitimo i domaće radnike, naravno, i strane koji dolaze ovdje, naročito iz trećih zemalja, da ne bi ovdje dolazili i radili stvarno po dumping cijenama i onda na kraju da i naše firme nemaju mogućnost doć ovdje i ponuditi normalnu cijenu nego moraju se prilagođavati tome. Što se tiče prosječne cijene, ne znam, prosječne plaće, ne znam sad napamet, ali naravno je naša ekonomija ipak slabija od ekonomije i Austrije i Njemačke koju ste spomenuli i da je prosječna cijena, odnosno da je prosječna plaća manja nego u tim zemljama.
Druga replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo ja ću vam reći koja je prosječna plaća u Hrvatskoj, dakle, ona iznosi 6 722 kune, ona je po izračunu i to po izračunu iz 2011. manja od potrošačke košarice, tako kad vaš kolega Pavić se hvali da je naša minimalna plaća već blizu onih 60% prosječne plaće koju zastupa EU, onda treba reći da naša prosječna plaća zapravo ono što bi trebala biti minimalna plaća pa onda imamo stvarno male, niske kriterije oko toga što bi to trebalo biti minimalna plaća. Ali ja bih vas samo molila jedan detalj da objasnite samo svojem kolegu Paviću, da je ovo Zakon o upućivanju radnika u Hrvatsku, a ne upućivanju hrvatskih radnika u EU, što mi se čini da kolega Pavić baš nije razumio pa nam je izlagao kako mi upućujemo svoje radnike u EU.
Hvala lijepo. A, da, ovo je Zakon o upućivanju radnika u RH, međutim, mi prihvaćamo direktive EU koje su ukomponirane u zakone Njemačke, Austrije i sve, tako da je naš radnik koji ode u Njemačku ima ista prava kao radnik iz Njemačke, tako da je tu g. Pavić u pravu. Ovaj zakon nije direktno, ali su direktive koje su uključene u ovaj zakon iste takve kakve su u Njemačkoj i sve i naravno da je reciprocitet da se očekuje da sve zemlje EU prihvate te direktive, tako i mi prihvaćamo ove. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238. dakle dragi ... [[Govornik se ne razumije.]] jedini ozbiljan projekt u zadnjih 30 godina i nikako nije zasluga, kako ove Vlade ni svih prethodnih. Ako ste vi zaslužni za vrtić, zaslužni se onda i za više od 2 tisuće ljudi upućenih kući i gašenje svih pogona u mojoj i vašoj Imotskoj krajini jer opet je cilo jutro na djelu, pa tako i u vašem izlaganju papirnata idealna Hrvatska, prema tome, evo, povlačim povredu Poslovnika. Hvala.
Dobivate opomenu [[Upadica: Dobro učiš, dobar.]] Dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti [[Upadica: Dobar Ante.]] Kako smo u petak suglasili, sada ćemo provesti objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke. Prva je: - Prijedlog Zakona o sustavu osiguranja depozita, prvo čitanje, P.Z.E. br. 53 i - Prijedlog Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, prvo čitanje, P.Z.E. br. 54 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbora za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi ministar, Zdravko Marić, potpredsjednik Vlade.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo, kao što je rečeno, objedinjena rasprava pa ću onda prezentirati jedan i drugi prijedlog zakona. Krenut ću od Prijedloga Zakona o sustavu osiguranja depozita. Dakle njime se uređuju pravila i postupci koji se odnose na osnivanje i funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH čija je ključna zadaća osiguranje depozita odnosno zaštita deponenata od posljedica nastupa osiguranog slučaja. Ovim se prijedlogom zakona u pravni poredak RH prenose direktiva iz 2014. g. o sustavima osiguranja depozita preuzimanjem navedene direktive u nacionalno zakonodavstvo poboljšao bi se položaj deponenata odnosno pristup sustavima osiguranja depozita zahvaljujući proširenom i pojačanom opsegu pokrića, kraćim rokovima isplate, boljim informacijama i snažnijim zahtjevima financiranja, što je rezultiralo povećanjem povjerenja potrošača u financijsku stabilnost diljem unutarnjeg tržišta. Cilj prijedloga samog zakona je što je više moguće predvidjeti i urediti situacije kada kreditna institucija propada, ako je mogu dovesti do pravne sigurnosti vezane uz zaštitu deponenata. Prijedlog zakona objedinjuje odredbe važećeg Zakona o osiguranju depozita i Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka te se njime predlaže, između ostaloga, novi naziv i već navedene državne agencije, koji bi glasio Hrvatska agencija za osiguranje depozita. Osim ova dva prijedloga zakona u zakonodavnoj proceduri imamo i Prijedlog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, a donošenjem novog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, ovlast za sanaciju kreditnih institucija preuzima HNB. Stoga je neophodna prilagodba ovlasti spomenute agencije u tom dijelu, dok se Agenciji daje ovlasti i pravo sudjelovanja u postupku prisilne likvidacije kreditne institucije sukladno Prijedlogu Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. Što se tiče novosti ili novina u odnosu na važeće uređenje, dakle radi zaštite financijske stabilnosti sustava, prijedlog zakona propisuje aktiviranje sustava osiguranja depozita prilikom otvaranja postupka prisilne likvidacije nad kreditnom institucija, odnosno u slučaju nastupa osiguranog slučaja. Potom, novosti po pitanju fonda osiguranja depozita. Kako bi se osigurala djelotvornija upotreba sredstava i sustava za osiguranje depozita, prijedlogom zakona propisuje se da se fond osiguranja depozita sastoji od 2 dijela, osnovnog fonda osiguranja depozita i dodatnog fonda osiguranja depozita. Svrha osnovnog fonda osiguranja depozita je isplata osiguranih depozita te on mora u svakom trenutku raspolagati sredstvima na razini od 1% iznosa ukupne visine osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u RH, a prema revidiranim financijskim izvještajima za prethodnu godinu. Svrha dodatnog fonda osiguranja depozita je nadopunjavanje osnovnog fonda osiguranja depozita, potpora u prikupljanju ex post premia, korištenje sredstava dodatnog fonda za osiguranje depozita u svrhu poduzimanja mjera za sprečavanje nastupa osiguranog slučaja te kao po drška financiranju sanacije kreditnih institucija i kao podrška financiranju prisilne likvidacije kreditnih institucija. Ciljanja razina dodatnog fonda osiguranja depozita je 1,5% iznosa ukupne visine osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u RH također sukladno revidiranim financijskim izvještajima za prethodnu godinu. Što se tiče financiranja sustava osiguranja depozita, sustav osiguranja depozita financirao bi se isključivo na teret kreditnih institucija članica sustava osiguranja depozita, a ne na teret drugih poreznih obveznika niti državnog proračuna RH. U prijedlog zakona uključene su odredbe kojima se propisuju razlozi zbog kojih će HNB donijeti rješenje o nedostupnosti depozita, rok za donošenje navedenog rješenja te mogućnost njegovog ukidanja, a koje će novim izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama biti brisane. Što se tiče same uloge agencije, prijedlog zakona definira ulogu agencije kao specijalizirane neprofitne financijske institucije čiji je cilj zaštita depozita svih osiguranih deponenata te očuvanje povjerenja građana i ostalih sudionika uz stabilnost financijskog sustava RH. Agenciji se daje ovlast sudjelovanja u postupcima prisilne likvidacije kreditnih institucija u skladu s novim propisom kojim će se urediti prisilna likvidacija kreditnih institucija, a koji ima za cilj urediti i kontrolirani izlazak s tržišta kreditne institucije koja nije u mogućnosti ispunjavati potrebne regulatorne zahtjeve uz ograničavanje prelijevanja negativnih efekata propasti kreditne institucije na ostale sudionike i tržište u cjelini. Uloga agencije prilagođena je s obzirom na ovu podjelu sanacijskih ovlasti kojom agencija prestaje biti jedno od sanacijskih tijela u RH, međutim ostaje u postupku sanacije kao tijelo koje vodi Nacionalni sanacijski fond. Također ima i dodatno prijedloga vezano za promjene u samim tijelima agencije, a to je da umjesto uprave novo tijelo agencije nadzorni odbor čiji će članovi kao i direktor imenuje na razdoblje od četiri godine te mogu biti ponovno imenovani na iste funkcije. Članovi nadzornog odbora imenuje Vlada RH na prijedlog ministra financija kojem jednog člana mogu predložiti kreditne institucije. Direktora imenuje nadzorni odbor. Nadzorni odbor inače donosi pravilnike propisane ovim prijedlogom zakona, statut, usvaja godišnji plan agencije, prati njegovo izvršenje, donosi financijski plan agencije, donosi odluke propisane odredbama ovog prijedloga zakona, utvrđuje izvješća koja agencija podnosi Vladi RH, odlučuje o drugim pitanjima utvrđenim statutom agencije. Nadzorni odbor nadzire rad direktora agencije i agenciju, a o nadzoru rada agencije podnosi izvješću ministru financija, Vladi RH i HS-u najkasnije u roku od šest mjeseci od isteka kalendarske godine za koju se izvješće odnosi. Direktor zastupa agenciju samostalno i pojedinačno te je odgovoran za njezin rad. U sklopu prava i dužnosti utvrđenih zakonom direktor agencije organizira i osigurava zakonito i učinkovito obavljanje poslova iz djelokruga rada agencije, predlaže nadzornom odboru donošenje akata iz njegove nadležnost i izvršava odluke nadzornog odbora te obavlja druge poslove sukladno ovom prijedlogu zakona. Zaključno, cilj prijedloga ovog zakona je što je više moguće predvidjeti i urediti situacije kada kreditna institucija propada, a koje mogu dovesti do pravne nesigurnosti vezano u zaštitu deponenata. Radi zaštite financijske stabilnosti sustava prijedlog zakona propisuje aktiviranje sustava osiguranja depozita prilikom otvaranja postupka prisilne likvidacije nad kreditnom institucijom odnosno u slučaju nastupa osiguranog slučaja te djelotvorniju upotrebu sredstava i sustava za osiguranje depozita na način da se uređuje osnivanje osnovnog fonda i dodatnog fonda osiguranja depozita kao i poboljšanje u djelovanju same agencije. Što se tiče drugog zakona, to je Prijedlog zakona o prisilnoj likvidaciji kreditne institucije, njime se uređuju uvjeti za otvaranje i okončanje postupka prisilne likvidacije kreditnih institucija, pravne posljedice otvaranja i provedbe postupka prisilne likvidacije kreditnih institucija, pravila, postupci i instrumenti u postupcima kao i ovlasti i zadaci tijela u postupku prisilne likvidacije kreditnih institucija. Ovim prijedlogom zakona u pravni poredak RH prenose se i direktive iz 2001., 2014, i 2017., a s obzirom na područje koje obuhvaćaju sada se djelomično ili u cijelosti prenose samim ovim prijedlogom zakona. Propast bilo koje kreditne institucije ima direktne negativne posljedice na sve fizičke i pravne osobe koje su imale poslovne odnose s tom kreditnom institucijom, a u slučajevima gdje taj odnos uključuje više financijskih sredstava od 100.000 eura po klijentu dakle to je onaj limit osiguranih depozita, u većini slučajeva fizičke i pravne osobe ostaju bez pristupa tim sredstvima. Prvenstveni razlog tome su dugotrajni stečajni postupci odnosno presporo unovčenje imovine propale kreditne institucije, a koje zbog svoje financijske specifičnosti značajno gube vrijednost protekom vremena. Stečajevi kreditnih institucija u RH trenutno se provode prema Stečajnom zakonu te zbog kompleksnosti bankarskog sektora i utjecaja koji imaju na financijski sustav, trajanje postupaka stečaja kreditnih institucija traje dosta dugo. Mi smo računali od 30 slučajeva kada isključimo činjenicu da je u njih još šest još uvijek traju ti postupci, prosječno vrijeme trajanja je 14 godina, a ponavljam za njih šest još uvijek su u tijeku. To je posljedično između ostalog i dovelo do ovog prijedloga zakona koji ima za cilj poboljšati postojeću stečajnu regulativu u kontekstu kreditnih institucija, a samim time i funkcioniranje financijskog sustava u cjelini. Postupak prisilne likvidacije kreditne institucije pokreće se kada se utvrdi da kreditna institucija propada ili će propasti odnosno kada postoje objektivne okolnosti kojima je utvrđeno da će imovina banke biti manja od njenih obveza ili ako je utvrđeno da banka neće moći ispunjavati svoje dospjele obveze, a nije opravdano očekivati da bi druge mjere privatnog sektora, mjere institucionalnog sustava zaštite, supervizorske mjere, supervizorske mjere u fazi rane intervencije ili smanjenje vrijednosti ili pretvaranje relevantnih instrumenata kapitala spriječile njenu propast u razumnom vremenskom razdoblju. U aktivnosti priprema ovog prijedloga zakona bili su uključeni osim predstavnika Ministarstva financija i predstavnici Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka te predstavnici HNB-a u okrilju radne skupine koja je osnovana još u svibnju ove godine. Što se tiče samih izmjena ovog zakona, dakle, prijedlog zakona primjenjuje se na kreditne institucije sa sjedištem u RH i podružnice kreditnih institucija iz treće zemlje koje su od HNB-a dobile odobrenje za rad. Postupak prisilne likvidacije provodi se radi brzog i učinkovitog skupnog namirenja vjerovnika kreditne institucije u prisilnoj likvidaciji, očuvanjem vrijednosti financijske imovine kreditne institucije i unovčenjem imovine kreditne institucije u što kraćem roku. Postupak prisilne likvidacije može se provesti i nad kreditnom institucijom nad kojom je pokrenut postupak redovne likvidacije ili nad kojom je otvoren postupak sanacije ako su za to ispunjeni uvjeti. Prijedlog za pokretanje postupka prisilne likvidacije podnosi HNB uz utvrđivanje ispunjavanja uvjeta koji ukazuju na to da kreditna institucija propada ili će propasti. Imovina je manja od obveza, stopa redovnog osnovnog kapitala, stopa osnovnog kapitala, stopa regulatornog kapitala ili iznos regulatornog kapitala manji su od propisanog. Nije moguće ispunjavati obveze po dospijeću ili sanacija kreditne institucije nije u javnom interesu, to su samo neki od nazovimo tako, okidača. Prijedlog za pokretanje postupka prisilne likvidacije iznimno može podnijeti i likvidator prema propisanim uvjetima. Ako u trenutku donošenja odluke o podnošenju prijedloga za pokretanje prisilne likvidacije u toj kreditnoj instituciji nije bila imenovana posebna uprava, onda se istodobno s donošenjem odluke o podnošenju prijedloga za pokretanja postupka prisilne likvidacije imenuje posebna uprava i nastupaju privremene zabrane provedbe osnova za plaćanje platnih usluga, osim propisanih iznimki, a to su gotovinske uplate dužnika prema kreditnoj instituciji i sl. Kao tijela u postupku prisilne likvidacije određuje se Trgovački sud u Zagrebu, likvidator, nadzorno likvidacijsko tijelo i skupština vjerovnika. Likvidator, kojeg prethodno imenuje nadzorno likvidacijsko tijelo, a koji mora imati propisana stručna znanja, iskustvo i kompetencije s područja bankarstva, preuzima ovlasti upravljanja kreditnom institucijom u prisilnoj likvidaciji i dužan ih je izvršavati sukladno potrebama postupka prisilne likvidacije, a to je osiguravati imovinu kreditne institucije u postupku prisilne likvidacije, ažurirati poslovne knjige kreditne institucijama u postupku prisilne likvidacije do dana otvaranja samog postupka, odrediti povjerenstvo za popis imovine i sastaviti popis imovine kreditne institucije. U postupku prisilne likvidacije sastaviti početnu bilancu odnosno izvještaj o početnom financijskom stanju kreditne institucije na dan otvaranja prisilne likvidacije, potom izraditi plan same likvidacije prisilne, brinuti se o naplati tražbina kreditne institucije, sastaviti predračun troškova likvidacijskog postupka te očitovati se o prijavljenim tražbinama vjerovnika. Nadzorno likvidacijsko tijelo je tijelo u postupku prisilne likvidacije koje nadzire rad likvidatora. U RH nadzorno likvidacijsko tijelo u postupku prisilne likvidacije kreditne institucije je Državna agencija za sanaciju štednih uloga i sanaciju banaka. Skupštinu vjerovnika čine svi vjerovnici s pravom glasa, skupština vjerovnika odobrava plan prisilne likvidacije na koji nadzorno likvidacijsko tijelo prethodno dalo suglasnost. Također, odobrava prijedlog poduzimanja pravnih radnji sa svrhom unovčenja imovine u postupku prisilne likvidacije, što je sastavni dio plana prisilne likvidacije uz prethodnu suglasnost nadzornog likvidacijskog tijela predložiti imenovanje novog likvidatora. Skupština vjerovnika može donijeti sve odluke iz nadležnosti nadzornog likvidacijskog tijela i odlučiti o drugim pitanjima važnim za provedbu i završetak postupka prisilne likvidacije u skladu s ovim prijedlogom zakona. Prijedlogom zakona propisuje se obvezno okončanje postupka prisilne likvidacije kreditne institucije u roku od 3 godine od dana otvaranja postupka prisilne likvidacije. Posebnom glavom prijedloga zakona određuju se reorganizacijske mjere, likvidacijski stečajni postupci s međunarodnim elementom. I zaključno i kod ovog zakona, dakle cilj ovog prijedloga zakona je skratiti trajanje stečajnog postupka, kontrolirani izlazak propale kreditne institucije s tržišta s ciljem smanjenja rizika i prelijevanja negativnih učinaka na ostatak financijskog tržišta te brzo i učinkovito skupno namirenje vjerovnika kreditne institucije u prisilnoj likvidaciji, očuvanjem vrijednosti financijske imovine i unovčenjem imovine kreditne institucije u što kraćem roku. Hvala lijepo.
Imamo 3 replike. Prva je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. ministre, obraćam vam se kao predsjedniku Skupštine društva Hrvatske lutrije. Naime, danas su članovi Mandatno-imunitetno povjerenstva dobili zahtjev za skidanje imuniteta zastupnika Davoru Bernardiću po tužbi Hrvatske lutrije. Ne direktora, nego tvrtke zbog toga što je on u sučeljavanju pred izbore izgovorio sljedeće: „Dok ljudi ostaju bez posla, Lutrija isplaćuje bonuse. Vama su državna poduzeća bankomat i što se tiče predsjednika uprave Lutrije, 5.6. čovjek je napravio promjene na imovinskoj kartici, upisao 200 tisuća kuna bonusa, upisao je 200 tisuća kuna bonusa i to iz državnog poduzeća, njima je država bankomat.“. To je predsjednik, naš tadašnji predsjednik izgovorio u emisiji, zbog toga ga tvrtka tuži. Ne direktor. Ja vas molim kao predsjednika Skupštine da spriječite trošenje novca državne tvrtke na advokate gdje će izgubiti i da spriječite taj napad državnog sponzorirani na slobodu govora u Hrvatskoj. Zahvaljujem.
... [[Govornik naknadno uključen.]]
Nemam ništa posebno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, sljedeća replika uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Pitanje, da li se mijenja sad ova premijska stopa? Vidim da je ovdje tromjesečno 0,08%, ne znam kolika je sada, ali negdje 0, ... [[Govornik se ne razumije.]] čisto me zanima, znam da je bio cijelo vrijeme pritisak banaka da se taj dio smanji. Ovaj, koliko ukupno sad ima novaca u DAB-u odnosno sad po novome u ovoj hrvatskoj agenciji, mijenja naziv, osigurane štednje me zanima okvirno ako imate podatak. I još jedan podatak vezano za informaciju za ovaj drugi zakon, da li sam dobro sad razumio, znači ovaj novi zakon, ovo je prvi put zakon o ovoj prisilnoj likvidaciji [[Upadica: Da, da. Prvo čitanje.]] znači sada i to je zakon koji nikad nije ni bio u hrvatskoj pravnoj stečevini, je li tako? To je, to je, znači svi zakoni su, banke su išle u stečaj, su provodili likvidaciju po Stečajnom zakonu. Znači sad banke više neće ići po Stečajnom zakonu, ide sanacija, ako ne uspije sanacija, ide likvidacija. Znači drugim riječima, da li sam dobro razumio, da više nema banke neće više ići po Stečajnome zakonu, je li? I još ova dva pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo kratki odgovor na ovaj zadnji dio replike, da, potvrdno je, točno, sve ste dobro primijetili. Što se tiče ovih podataka, osiguranim depozitima, evo, sa 30.09. ukupni depoziti u RH su iznosili 357 milijardi i 63 milijuna i nešto više, od čega osiguranih depozita je 210,7 milijuna kuna. Apropo trendova proteklih mjeseci kada samo to usporedimo sa pred pandemijskom razinom to je povećanje od 13,6 milijuna kuna depozita odnosno negdje oko 9,4 milijuna osiguranih depozita. Iznos trenutno u fondu osiguranja depozita je 6 milijardi 811 milijuna 361 tisuću i 6 kuna, kada tu izbijemo ono što se zove dug prema RH kao osnivaču, dolazimo do iznosa od 5,4 milijarde kuna što je trenutno na razini 2,54%. Prema kraju godine kada se sukladno postojećim propisima dići će se negdje na razinu od 2,7. Premijske stope, o tome ćemo podzakonskim aktima definirati, ali već vidimo da smo trenutno ovim zakonom ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre. Dakle treba naglasiti da je značaj ovog zakona da se osiguravaju sredstva deponenata na način da to ne plaćaju porezni obveznici svi u budućnosti nego da to bude iz one mase osigurane svote odnosno fondova koji će na taj način moći obeštetiti svakoga onoga tko dođe u takvu situaciju.
Hvala lijepo poštovana zastupnice na replici. U pravu ste i to je dobro da se između ostaloga i dodatno konstatira za naše građane i sve koji prate ovu sjednicu jer taj sustav osiguranja depozita, ja ću samo malo podsjetiti nas sve skupa je došao dosta u nazovimo tako u žižu i javnosti i svih nas skupa početkom one prethodne financijske krize. Vi se sjećate da je tada Vlada promptno reagirala i digla ovaj limit za osiguranje depozita na ovih postojećih 100.000 eura, znate i sami da je tada bilo isto dosta razgovora pa i u HS-u i u javnosti licitirajući i uspoređujući se s nekim drugim zemljama koje su stavile neograničeno. Mi smo se zadržali na ovom okviru koji je na neki način i ja bih rekao u velikoj većini zemalja tu. To i je suština tog zakona da on osigura odnosno zaštiti prava deponenata. Prema ovom sada prijedlogu upravo kako ste i rekli išlo bi u potpunosti na teret kreditnih institucija, a ne na teret poreznih obveznika odnosno državnog proračuna. Hvala.
Zadnja replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Ministre, kada govorimo o kreditnim institucijama to su uglavnom banke, ali imamo i ostale onda pitao bih vas prije svega, sve nas zapitao bi te baš kreditne institucije najviše isisavaju novca na … u RH ove godine 5 milijardi na brojne naknade, provizije i to, to je ključno pitanje. Drugo vrlo bitno pitanje je građani zovu, a ovaj Sabor je donio jednoglasno taj zakon to je zaštita ljudi koji su opljačkani od štedno-kreditnih zadruga Raiffeisen zadruga i kojima se danas oduzimaju kuće, ovršuje ih se, a ovaj Sabor je donio jednoglasno taj zakon i HDZ i SDP tako nije ni Ustav doslovno donesen, jednoglasno, to je tzv. Škibolin zakon. Što je s tim zakonom? I vrlo bitno pitanje, što ćete poduzeti po pitanju onoga što vi imate u svome sefu, to je bjanko zadužnice Autoprijevoza Sinj zbog nepoštivanja ugovora u Sinju „Promet“ Makarska? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče na replici. Uputili ste zastupničko pitanje pa ću vam odgovoriti u zakonu propisanim rokovima i okvirima, ne mogu ništa sada u ovom trenutku više od toga reći, pratit ćemo odnosno vidjeti taj sam predmet pa ću vam odgovoriti. Što se tiče kreditnih institucija i zaštite prava dužnika, mislim da smo o tome puno puta i dosta razgovarali i u HS-u i u javnosti, naravno da HS usvajanjem pojedinih akata reagirao na eventualne utvrđene nesavjesna i slična postupanja pojedinih institucija kreditnih i sukladno tome je između ostalog i implementirani određeni set mjera. Međutim, u svakom slučaju ono što treba reći dakle puno puta kada govorimo o problematici dužnika da se ne možemo samo isključivo fokusirati na njihov dio, na ovaj način vjerovnicima s jedne strane štitimo prava, ali stavljamo dodatne obveze kako ne bi došli u nekakve situacije u kojima ste između ostaloga i vi rekli. Hvala lijepo.
Hvala uvaženi potpredsjedniče i ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Izvolite, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku kako bi se konzultirali o daljem sudjelovanju u raspravi po ovoj točki dnevnog reda obzirom na činjenicu da je u ime Vlade predlagatelj ministar Marić koji je ujedno i potpredsjednik Skupštine Hrvatske lutrije. Dakle, Hrvatska lutrija kao tvrtka odlučila je uputiti jedan veliki udarac u slobodu govora i političkog izražavanja u RH zbog toga što je odlučila ona kao tvrtka, a ne direktor kao privatna osoba tužiti jednog čelnika tadašnjeg političke stranke zbog nečega što je izgovorio u predizbornoj kampanji. Ako se direktor tvrtke osjetio uvrijeđenim, oklevetanim, da mu je napravljena šteta to je mogao napraviti kao privatna osoba i ok, to je odnos dvije privatne osobe. Kada to napravi državna tvrtka, dakle napravi država na čijem je predsjednik skupštine ministar onda to predstavlja državno sponzorirani udar na slobodu govora i tome se trebamo suprotstaviti onako kako možemo. Kolega iz HDZ-a i vi to napravite, ne tužite nego se suprotstavite jer inače doćemo do toga da svako kada nešto izgovori u političkoj borbi bit ćemo izloženi tužbama, državnim ne privatnim. Prema tome, može ministar ovu stanku iskoristiti da se informira o čemu se radi, ali radi se o skandalu bez presedana da država tuži tadašnjeg čelnika oporbe za nešto što je izgovorio u predizbornoj kampanji. Troši se novac tvrtke na odvjetnike, pa bolje bi bilo da se od Hrvatske lutrije za neki dječji dom ili na za nešto šta inače se dobiva od igara na sreću. Prema tome, gospodine ministre obuzdajte vašeg direktora recite mu ako se osjetio oklevetanim neka on tuži ko privatna osoba, a ne kao firma. Zahvaljujem.
Ok, odobravamo stanku do 13 sati i 20 minuta. STANKA 13,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo dalje s raspravom. Otvaram raspravu po klubovima. Prvi za raspravu se prijavio Klub zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Dobar dan svima. Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, dakle ova se dva prijedloga zakona tiču ne samo svih nas ovdje nego i svih građana naše zemlje svako od nas ima bankovni račun najvjerojatnije u nekoj od banaka u Hrvatskoj. Neki među nama imaju te račune i na nekim drugim lokacijama. Oni konzervativni u Švicarskoj ili Njemačkoj, oni kreativni na Cipru ili Kajmanskim otocima, ali to danas nije tema razgovora. Zakoni o kojima raspravljamo za cilj imaju stabilizaciju unutarnjeg financijskog tržišta prvenstveno Zakon o osiguranju depozita i naravno posljedično podizanje povjerenja potrošača. U tome ne vidimo ništa problematično. Kratko i jasno u nekoliko crta postoji dakle fond kojeg vodi Agencija za osiguranje depozita. U taj fond sve banke koje posluju u Hrvatskoj moraju platiti iznose određene ovim zakonom kako bi se dakle osigurala štednja svih onih koji imaju račune u banci i to u banci koja se eto nalazi pred financijskim ponorom odnosno propašću. Ja kažem banka iako zakon navodi kreditna institucija, ali budući da nas sluša hrvatski narod vjerujem da će i njima biti to jednostavnije razumjeti. Agencija dakle tako prikupljena sredstva drži na računu otvorenom pri HNB-u, tamo naravno samo ne sjede ta sredstva nego agencija ima pravo ta sredstva i ulagati u nisko rizičnu imovinu, raspodijeliti ih ne bi li smanjila rizik od gubitka i to po ajdemo reći vrlo razumnom principu stare narodne izreke, ne drži sva jajca u istoj košari i to je sasvim u redu. Ovim prijedlogom zakona naravno određuju se i odnosi sa EU pa se tako već spomenuta sredstva mogu i posuđivati sličnim europskim agencijama uz određene kamatne stope i to do strane Europske središnje banke. Agencija može prikupljena sredstva koristiti kako bi banku spasila od financijske propasti ili narodski bankrota. Zakon ju naravno obavezuje da procijeni količinu rizika vezanu uz takav postupak. No, nećemo sada odnosno ja vam neću ovdje navoditi sve odredbe ova dva zakona nego reći onako zdravo ljudski. Svima je nama jasno da je propast jedne banke izuzetno neugodno iskustvo naročito za tu banku jasno, ali bez šale takve stvari ozbiljno štete cijelom financijskom stanju jedne države naročito ukoliko je banka velika i dobro umrežena. U ovom prijedlogu zakona govori se i o još puno stavaka o ustroju agencije, potrebnoj političkoj neovisnosti njezinog direktora što je jako zgodna formulacija, kaznama za prekršitelje i sve je to lijepo i korektno, kvalitetno napisano. No, dozvolite da se na nekoliko trenutaka vratim u daleku prošlost u godine netom nakon završetka Domovinskog rata kada je mlada država, hrvatska država tek učila hodati, ovdje ću iskoristiti nekoliko redak iz izvješća HUB-a odnosno Hrvatske udruge banaka. Govorit ću naime o sanaciji banaka do 2000. godine. Nedostatak kapitala u trenutku osamostaljenja Hrvatske bio je toliko velik da je država morala poduzeti seriju intervencija ne bi li bankovni sustav opstao. Naslijeđe socijalizma koji je ekonomski kolabirao i za sobom ostavio gotovo čitavo gospodarstvo nesposobno za otplatu dugova, raspad bivše države i rat na području bivše Jugoslavije ostavili su predubok trag u životu i gospodarstvu pa tako i u bilancama banaka. Štoviše banke su bile duboko nesolventne i prije nego što su pad socijalizma, raspad bivše države i zahvatili Hrvatsku. U tome su se trenutku i banka i država našli pred teškom dilemom. Spašavati banke ili ih pustiti da propadnu. Na sličan način razgovaramo i pričamo i danas 20 godina nakon toga. Prvi način dakle, da spasimo banku uklanja krizu na kratki rok, ali otvara prostor teških političkih sporova jer porezni obveznici punim pravom pitaju zašto njihovim novcem spašavamo tamo nečije banke i neke uprave koje primaju ogromne plaće. Drugi način propast kreditne institucije izaziva ozbiljnu i duboku krizu i naravno paniku kojoj je teško procijeniti intenzitet. Davnih '90.-tih naš je financijski sustav bio slab jednako kao i financijska nepismenost, nažalost ista se do danas nije osobito povećala. Onodobne sanacije banaka sjećamo se svi dobro prolazile su uz burne reakcije javnosti, a niti danas nismo u potpunosti saznali sve detalje tih procesa. No, ako se malo zagrebe onda se mogu pronaći razni dokumenti. Pa je tako Hrvatski sabor na svojoj sjednici 15. travnja 2005. godine raspravljao o Izvješću Državne revizije o reviziji pretvorbe i privatizacije. Tada je primijećeno da izvještaj nije obuhvatio pitanja privatizacije banaka. Hrvatski sabor zbog toga je zatražio posebno izvješće Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka koje je saboru dostavljeno 2. rujna 2005. godine. Ja sam isto to izvješće eto dobio tek prije pola sata, uspio sam ga samo na brzinu pročitati ali jedino sam na brzinu vidio da smo tih godina jednu banku sanirali iznosom 6,84 milijarde kuna, a kroz prihode od prodaje i posljedične dividende zaradili smo nešto malo manje od 3,5 milijarde kuna. Dakle, izgubili smo glatkih 3 milijarde i 200 miliona kuna poreznih obveznika da bi nakon toga banku dali u strano vlasništvo. Eto, svako tko razmišlja zdravim mozgom vidi kako je ovdje država postupila. Ista stvar nažalost ne odstupa od istine niti danas. I onda su naše banke spašene našim novcem, prodane su stranim vlasnicima, ogromnim bankovnim koncernima koji i danas posluju u Hrvatskoj i iz nje izvlače, običnom čovjeku nezamislive, profite. Koliki su to novci jasno pokazuje vijest od prije nekoliko dana da je jedna banka proglašena krivom zbog nepoštivanja odredbi Zakona o pranju novca i financiranju terorizma, te je bez da trepne platila kaznu od čak 33 milijuna kuna. Još jedan od prijedloga zakona o kojemu ovdje raspravljamo jest i onaj o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. U teškim i dugotrajnim stečajnim postupcima građani uvijek osjećaju da su zakinuti jer smatraju da se prvo namiruju tzv. veliki igrači, država i privilegirani vjerovnici i u velikom broju slučajeva su u pravu. Pa dajete da malo pogledamo na to kako ovaj prijedlog zakona uređuje tzv. isplatne redove. U prvome redu su plaće radnika propale banke, što je okej. Slijede ih tražbine državnog proračuna, ali ono što nam je posebno upalo u oči su i otpremnine, otpremnine i to do iznosa propisanog kolektivnim ugovorom. Svima je nama jasno da netko tko je svojim lošim radom ili nesavjesnim poslovanjem otjerao banku u propast i doveo se uopće pod odredbe ovoga zakona nikako kući ne bi smio odnijeti nekoliko stotina tisuća ili milijuna kuna. U drugom redu su tražbine HNB-a, pa javna davanja, tražbine već spomenute Agencije za osiguranje uloga. No, dozvolite da na samome kraju pitam, a gdje ste tu vi građani, obični ljudi koji ste u toj banci štedjeli za crne dane ili vi mali mikro ili srednji poduzetnici koji ste u toj banci imali poslovni račun? Gdje ste svi vi koji ste stotinu puta ostali zatečeni raznim zateznim kamatama, kreativnim načinima vođenja računa i naravno novcima koje vam banke za to uzimaju, provizijama bez reda i smisla? Gdje ste svi vi prevareni sitnim slovima na dnu ugovora? Gdje ste svi vi prevareni lažnim obećanjima ili vezanjima glavnice uz švicarski franak? Gdje ste svi koji i dan danas jedva preživljavate uz pomoć minusa na tekućem računu, ali sada su vam i to ukinuli ili će vam tek ukinuti jer ili niste dobili plaću već 3. mjeseca ili ste dobili pola plaće ili morate biti sretni da još uopće nešto i dobivate jer ljudi svakodnevno ostaju bez posla? Eto vas dragi moji ljudi, obični hrvatski puče, ovdje na kraju moga govora, na začelju kolone, na dnu društvene ljestvice, u 4. isplatnom redu. Zbog toga će Domovinski pokret amandmanima zatražiti izmjene članaka koje reguliraju isplatne redove, a naravno o cijelim ovim zakonima, o oba ta zakona i njihovom podržavanju odlučit ćemo za vrijeme rasprave i naravno tijekom drugoga čitanja. Dakle, još se vidimo i čujemo. Hvala vam lijepa.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Danas se pred nama nalaze 2 zakona koja uređivaju jedan sustav, uređuju sustav osiguranja depozita i prisilne likvidacije kreditnih institucija odnosno ovo je jedan paket zakona koji zapravo priprema Hrvatsku za bankovnu uniju. Znači ovo su zapravo zakoni gdje bankovna unija ide puno brže nego što ide EU u integraciji i monetarnoj odnosno monetarna je, integrirana su, kolko, 19 zemalja ima EUR-o, 7 još nema, ovaj, a, a bankovna unija ide zapravo da se napravi jedan jedinstveno bankovno tržište i na način kada netko od banaka zapravo propadne odnosno dođe u određene probleme da postoji jedinstveni standardi na tržištu EU. I tako dolazimo do sustava osiguranja depozita i zašto ovaj zakon je dobar? Zato što štiti, ne samo što štiti depozite građana jel znamo u našoj povijesti ne tako davno ukupna, osigurani iznosi su bili do 100.000 kuna, pa onda 2008.g., kao što je rekao ministar, tada je vlada kad je ona kriza bila 2008.g. se to povećalo na 400.000 kuna, a onda se 2013.g. kada je zapravo cjelokupni sustav EU počeo funkcionirati za osiguranje depozita jel tada isto su bile direktive da se na svim, svim zemljama zapravo da se ujednače ti iznosi, da ne bude u jednoj zemlji više, u jednoj zemlji manje, se ujednačilo da skoro sve zemlje u EU danas dolazi do iznosa od 100.000 EUR-a jel. I tu je Hrvatska, imaju pozitivan doprinos ovih zakona europske direktive gdje je zapravo prisilila i financijske institucije da osiguravaju štednju do 100.000 EUR-a i tu smo skočili sa 400.000 kuna na 750.000 kuna i to je taj doprinos gdje su zapravo i same te direktive dale dodatnu sigurnost hrvatskim građanima za osiguranje tih, osiguranje njihovih iznosa. Također ovdje se u, kao što sam zapravo pitao, čl. 22. definira se premija na osiguranje depozita je li smo svjesni svih ovih godina da banke vrše konstantan pritisak na vladu, u konačnici i na Ministarstvo financija, da smanji taj dio, uplate tih premija. Ovdje se to navodi da je 0,08 tromjesečno i sam ministar je rekao da je to iznos negdje oko 5,4 milijarde kuna, što je više nego što je zapravo postavljen nekakav standard u EU, jel. To je negdje oko 2,5%. Standard u EU je negdje ukupno kada se to bude, će biti oko 1% jel, što znači da sadašnji sustav osiguranja depozita u Hrvatskoj dobro funkcionira jel. Imamo više novaca prikupljenih ukoliko bi se dogodilo do nekakvog poremećaja na tržištu, a vidimo da se poremećaj na tržištu dogodi preko noći, da se poremećaj na tržištu dogodi preko noći kao što je covid i da na njega nitko nije utjecao da je nešto se dogodilo, da se zapravo dođe da imate jedan zatvoren sustav, sjećajmo se kako su se zatvorile granice, kako se zatvorilo uopće nekakav promet robe, itd., promet kapitala i preko noći vam se dogodi da cjelokupni financijski sustav može ostat zamrznut. I zbog toga ovaj zakon je dobar i ovaj zakon, ne samo ovaj i ovaj, ovaj što dolazi zapravo kao paket, da se stabilizira cjelokupni sustav odnosno da se to povjerenje za osiguranje depozita, da se pokaže da nema navale na banke, jel. Čini mi se da je bilo, da je bilo izvještaj, guverner da kada je bilo ono početkom Covida, da je govorio da guverner je izjavio da je bilo nekoliko dana nekakav pritisak na banke i čak je ono tečaj naglo, naglo iskočio međutim to se vrlo brzo stabiliziralo jel, vrlo brzo se stabiliziralo što znači da ipak ovi zakoni su jako pomogli da se stabilizira takvo tržište iako je zapravo situacija, situacija u bankarskom sektoru može doći, može doći ukoliko kriza se zapravo odugovlači za nekoliko godina, može postati upitna. Međutim, ono što je bitno da ipak je naš bankarski sektor visoko kapitaliziran preko 20% je, 20% je kapitala tako da ovo što ovdje se zapravo spominje da je, da će se HNB pokrenuti prisilnu likvidaciju ukoliko dođe do prekoračenja odnosno nedostatka kapitala od 6, 8 ili 10% ovisno o kojoj se razini kapitala donosi da treba reći da je sada duplo više kapitala u odnosu, u bankama u odnosu što propisuje zakon jel. Tako da nema nikakve bojazni da bi neka od financijskih institucija i usprkos ovoj korona krizi Covidu, usprkos tome što su dani moratoriji na kredite banaka negdje, na kredite prema građanima 50 milijardi kuna, bankarski sektor je stabilan. Ono što je ovdje također jako bitno i reći je rokovi isplate, rokovi isplate kada se dogodi nekakav štetni događaj za banku. Samim sebi i definirani je zakonom bez obzira da li banka imala u tom trenutku novaca ili nema ukoliko dođe do njegove propasti taj dio novca sad će paralelno isplaćivati kroz DAB odnosno sada se ovdje mijenja naziv u Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita. Znači nevezano da li ta banka može isplatiti jel kad krene udar na banku odnosno ako ona propadne znači novci su osigurani. Znači postoje paralelni mehanizam koji će isplaćivati te novce. Ovdje je bitno reći da oni to sad vrše u roku 15 dana čini mi se, a do 2024. godine i ovdje su točno navedeni čak i u ovome zakonu su navedeni u članku, Članku 42. su navedeni, zakonski su dovedeni da će iza 2024. agencija će u roku 7 dana isplaćivati, isplaćivati štednju za građane. To je jako bitno da građani znaju da bez obzira da li u tom trenutku u banci toj bilo ili ne bilo novca oni će dobiti svoj novac. Samo je bitno da štede ako imaju u tom jednome dijelu da tu štednju ako imaju više od ovih 100.000 EUR-a da to ipak podijele u više banaka jer po instituciji, financijskoj instituciji se osiguranje je 100.000, 100.000 EUR-a i čak bez obzira da li vi taj novac imali, imali na transakcijskom računu na tekućem računu ili da li ga imali kao štedni depozit. Znači oba ta iznosa se zbrajaju jel, jel ako imate na transakcijskom računu jedan dio novaca, a na štednji imate drugi dio novaca oni će vam to zbrojiti. Znači neće vam propasti novac ni ako se nalazio jedan dio na transakcijskom odnosno ako nije osiguran kao depozit je. To je jako bitno. Također, ovi drugi zakoni koji smo nedavno imali jako su bitni za stabilizaciju financijskog sektora zato što većina banaka je u Hrvatskoj zapravo u vlasništvu talijanskih ili austrijskih banaka. I šta se znalo prije događati? Ukoliko propade il nekakva banka u Austriji, u Italiji na taj način se je sanirao da se gledala parcijalno, da se gledala na taj način da se samo ona sanira, a da sve iz njihovih zapravo podružnice, a nažalost u Hrvatskoj su samo njihove podružnice se zapravo povlači novac jel. Međutim, ovaj dio ne samo ovim dijelom zakona bankarska unija zašto je dobra jel, zato što ona sanira cjelokupnu instituciju, ne sanira na razini države. I to je dobro za Hrvatsku. Zašto je dobro? Znači ukoliko se dođe do problem s bankama u Italiji, ne može se dogoditi da Talijani povuku sav novac ih hrvatskih banaka koji su u njihovom vlasništvu i idu sanirati talijanske banke odnosno njihovu maticu nego se sanira na razini i onda da bude problem sa hrvatskim štedišama, nego se sanira zapravo na cjelokupnu instituciju, a ne na samo na stranici pojedine države. I zbog toga je zapravo bankovna unija jedan korak naprijed u cjelokupnoj financijskoj stabilizaciji, a zapravo i ovi zakoni u tome služe kao provedbena mjera. Vezano za Zakon o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija to je ono što sam zapravo pitao ministra, oni više neće ići po onom stečajnom zakonu, kao što je sam ministar rekao 14 godina se provodio stečaj i jednostavno nisu mogli ovi koji su trebali doći, ne samo ovi koji su imali depozite nego nisu mogli nikako doći do svojih novaca 14 godina i zato je dobar ovaj zakon prisilnoj likvidaciji da se u roku koliko je rekao ministra ta likvidacija mora završiti. I to zapravo daje jednu sigurnost i stabilnost u cjelokupni financijski sektor da se i te likvidacije banaka odnosno kada dođe, da nekakvih novaca osiguravaju ovim građanima ako postoji u toj likvidacijskoj masi dovoljno novca da se saniraju svi ovi ostali iznad ovih 100.000 EUR-a da se zapravo znaju da će moći u roku 3 godine dobiti, dobiti svoje novce jel. Tako da mislim da je zapravo u tom nekakvom dijelu zakonu, koji je, čitao sam ga, dosta je sličan ovom stečajnom zakonu i zapravo više je to nekakav zakon od Ministarstva pravosuđa nego Ministarstva financija jel, budući da je dosta, dosta je pravno definirano kako se provodi, kako se provodi ta likvidacija, tko su likvidatori, provode se zapravo na odgovarajući način primjenjuju se i, na odgovarajući način se i primjenjuju odredbe stečajnog zakona u njemu, tako da su, da je ovako stručan što se tiče pravne struke što se tiče tih postupaka provedbe, tih i cjelokupnog iznosa jel. Tako da vezano za oba dva ova zakona, kažem ovaj zakon se u prisilnoj likvidaciji prvi put pojavljuje u hrvatskoj pravnoj stečevini i mislim da će doprinijeti cjelokupnoj jačanju pravne stečevine RH na području bankarske, bankarske unije jel. Zahvaljujem, Klub SDP-a će podržati navedena dva zakona.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Dobar dan svima. Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane kolegice zastupnice, kolege zastupnici, ministre, potpredsjedniče Vlade zajedno sa suradnicom, evo iz uvodnog izlaganja predlagatelja ali i kroz raspravu po klubovima već se iskristaliziralo manje-više sve o zakonima. Manje-više što sam htio reći već smo čuli, ali evo iskoristit ću i ja svoje vrijeme da još dodatno neke stvari podcrtam koje su mi se činile bitne. Što se tiče Zakona o sustavu osiguranja depozita, rečeno je da već imamo zakon koji regulira ovo područje koji je manje-više i usklađen sa direktivama EU, ali naravno kada pričamo o pitanju sustava osiguranja depozita važno je reći da on utiče uvelike na stupanj pravne sigurnosti u RH. O tome se puno pričalo i u ovome domu i u prethodnim sazivima i godinama, svakako da je ovaj zakon poboljšani zakon ja ću reći, podiže nekako razinu stupnja pravne sigurnosti u Hrvatskoj. Naravno pridonosi očuvanju povjerenja građana, ali i poslovnih subjekata u naš pravni i financijski sustav i u stabilnost financijskog sustava, a naravno i u stabilnost cijelog gospodarstva RH. Važno je napomenuti da će se donošenjem ovog zakona osigurati jednaki tretman deponenata kako u RH da imaju isti tretman kao što imaju deponenti diljem EU, to je novost ovoga zakona i svakako je nešto što je za pozdraviti. Građani moraju znati, vjerujem da znaju, ali nikada nije previše spomenuti i opet, a i ovdje kroz raspravu se uspjelo nekako provući da možda i to nije svima jasno da svi oni koji imaju depozite u bankama da li bilo na štednim računima, da li na svojim na tekućim, žiro mogu za onih svojih 100.000 eura biti sigurni pa tako i na opasku gospodina Dretara koji je govorio u ime kluba Domovinskog pokreta kako su na zadnjem mjestu mali čovjek onaj koji od svoje plaće teško odvaja da bi si nešto prištedio, kako su oni u zadnjem redu ako bi došlo do problema s bankama. Ne, oni nisu u zadnjem redu upravo Zakonom o sustavu osiguranja depozita osigurano je da su oni praktički mimo svih redova odmah na redu kao što smo uspjeli čuti kroz 15 dana sredstva su im isplaćena, a do 2024. taj rok će se još i smanjivati i to je dobro. Također novost ovog zakona je da se eksplicitno navodi kako se sredstva za ovaj fond za osiguranje isključivo ima sredstva isključivo imaju prikupljati na teret financijskih institucija, banaka, ne na teret poreznih obveznika naših proračuna kako je to nekad možda tamo devedesetih bila država ima sve sanirati i loše politike bankarskog menadžmenata, loše politike možda stranih vlasnika. Ovime je riješeno da banke imaju same osigurati premije osiguranja za takve štetne događaje. Čuli smo također da je predloženim Zakonom o sanaciji kreditnih institucija HNB preuzeo dio poslova od agencije koja sada mijenja ime, dobija malo drugačije ovlasti i vjerujem da će to sve funkcionirati ubuduće kao što je i u ovom periodu tako da neće biti nikakvih potresa ni problema na našem financijskom tržištu. I zato klub HDZ-a podržat će naravno ovaj zakon zato što mu je cilj da što više predvidi situacije one neugodne situacije, da ih prevenira, a naravno sve s ciljem čuvanja stabilnosti financijskog sustava. Što se tiče Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, i do sada smo imali zakon koji se bavio tom problematikom, čuli smo to je bio Stečajni zakon, ali u praksi se pokazalo da on je manjkav kada se trebao primjenjivati na kreditne institucije da je ipak kreditne institucije zbog svojih specifičnosti i svoje imovine kojoj treba dugo da se utrži, da se unovči gubi vrijednost vremenom, ipak je trebalo ići u ovakvo drugo zakonsko rješenje. Sličan je Stečajnom zakonu, ali prilagođen samo za banke. Naravno pitanje je vjerovnika i povjerenja vjerovnika u banke. Čuli smo da će se skratiti maksimalno vrijeme likvidacije do tri godine, što je svakako za pozdraviti u odnosu na ovih 14, 15 koliko su bila iskustava do sada sa stečajevima i sanacijama banaka. Skratit će se vrijeme, osim što će se skratiti vrijeme trajanja stečajnog postupka kontrola izlaska propale kreditne institucije s tržišta bit će na jednoj višoj razini što će opet doprinijeti smanjenju rizika i smanjenju prelijevanja negativnih učinaka na financijska tržišta. A kada pričamo o tim potencijalnim negativnim učincima, za podsjetiti je samo da je financijska kriza ona 2007., 2008. potekla zapravo sa financijskih tržišta zbog akrobacija, ja ću reći, koje su izvodile kreditne institucije pa se onda to lijepo prelilo na cijela gospodarstva, na globalno gospodarstvo pa je nama trebalo šest, sedam godina da izađemo iz te recesije. Tako da svaki zakon koji ide u smjeru da spriječi takve negativne utjecaje, prelijevanja negativnih utjecaja na gospodarstva treba pozdraviti. S obzirom da su financijske institucije i u Hrvatskoj i dalje toliko uvezane ne samo gospodarske nego i u šire društvene procese to samo daje na važnosti i govori o tome koliko su one bitne i koliko treba pažnje zakonski njima pristupati. One su i kreditori razvoja, oni su kreditori i građanstva, oni su i mjesto gdje ljudi i naši poslovni subjekti građani svoju imovinu čuvaju, gdje raznorazna javnopravna tijela svoje imovine čuvaju i jako je bitno da razina povjerenja u financijski sustav i u financijske institucije ne dođe pod upitnik jer ako dođe pod upitnik povjerenje u financijske institucije one neće moći obavljati svoju onu primarnu funkciju. Naravno deponenti neće deponirati novce, neće dati banci novce na čuvanje, banke će naravno automatski smanjiti … kreditni potencijal, manje će moći ulagati, a znamo da razina dostupnosti kredita uvelike utječe na bilo koji gospodarski razvoj, a on je nama i sada i više nego prijeko potreban. Zato klub HDZ-a podržat će i ovaj zakonski prijedlog zato što povećava razinu pravne sigurnosti, povećava razinu povjerenja u financijski sustav, smanjuje rizike, smanjuje potencijalna prelijevanja negativnih učinaka kako na financijska tržišta tako i na gospodarstvo u cijelosti. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava, prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala vam. Kao što sam rekao u replici, a sad je kolega prije mene u ime Kluba HDZ-a spomenio pravnu sigurnost u RH. Spomenit ću još jednom 2017. u 7. mjesecu, ministar za to zna, donesen je Zakon o ništetnosti Ugovora o kreditima s međunarodnim obilježjima u RH sa neovlaštenim vjerovnicima tzv. lex Škibola. To su štete koje su nanesene od tih, ajmo reć, pljačkaških institucija štedno-kreditnih, Raiffeisen šredno-kreditnih zadruga koje su dovele ljude na rub, na rub, doslovno nemoguće je vratiti taj kredit, ali i to je jedan od ključnih problema jel niti jedan zakon u RH ne donosi se u interesu čovika, niti jedan jel ne bi banke imale 5 milijardi dobiti bez kamata, bez ovih stvari da, da se, a nije oporezovane. Banke u RH dobit nije oporezovana, 500 naknada, provizija, tko zna čega sve ne. Međutim, ovdje je drugi problem. Sabor je 2017. jednoglasno donio, jednoglasno odluku o ništetnosti tih kredita, 3.g. prošlo. To je bilo vrijeme kada je HDZ stvarao većinu sa HNS-om i SDSS-om i kad mu je tribala svaki, kako je Milan Bandić rekao za te ljude žetončić i tada je prošao taj zakon. Što je s tim zakonom? Znate što se dogodilo? Ljudi su tužili temeljem toga šta smo mi kao HS donili jednoglasno i sada su te u proceduri, presude su protiv tih ljudi, ljudi gdje su im sad troškovi poresli za pola milijona kuna. Zašto? Zato što se naši dodvoravaju isključivo europskim direktivama, šta nas određeni suci, čini mi se Rodin ili nekako se zove, isključivo je radila sutkinja pravosuđa koja je bila tu dobro umiješana, koja je bila i čak u sukobu interesa, koliko imam informaciju, pri nekakvim sudovima se to gubi. Pa ako ih Mađari, ako su Mađari rekli, Mađarska, te institucije ne mogu tu raditi, ne samo oni nego Austrija odakle oni dolaze zabranila je djelovanje tih institucija. Recimo na otoku Rabu, u ostalim dijelovima doslovno te štedno-kreditne zadruge koje su vani, koje su nelegalno radile, koje kamatare, to je kamatarenje, jednostavno te ljude je ostavilo obespravljene i nikada neće moći vratiti na taj način kredit i nitko im ne staje u zaštitu osim ovoga sabora koji je to donio jednoglasno. Zbog čega to Vlada republike ne poštiva ja bi volio čuti uvaženoga ministra, zbog čega vlada ne poštiva zakon koji smo mi donijeli jednoglasno? Iznad HS na zemlji nema niko, a za vjernike je samo Bog iznad sabora. Što se tiče zemaljskog života, sabor jednoglasna odluka. Zašto ministre to ne poštivate? Gdje je tu pravna država? Zašto se i dalje obične ljude tereti dugim tužbama, pravosudnim ovaj trakavicama i to će ić njima na račun? To mi je vrlo bitno da ovdje naglasim. To mi je vrlo bitno jel ti me ljudi zovu, čak nažalost brojni su učinili suicide jel je nemoguće vratiti te kredite. To je klasično kamatarenje, tako nije bilo u robovlasništvu, tako nije bilo za vrime kmetstva, tako nije bilo kad je bio Franjo Tahi prema seljaku takvi odnos nije bio. Ti ljudi su u nemogućoj ovaj situaciji, al vidimo druge države, pa odakle dolaze te štedno-kreditne zadruge da jednostavno ih se zabranilo, pozatvaralo, državna odvjetništva njihova ih progone kao kamatare, al u Hrvatskoj je to dozvoljeno. Zato pozivam još jednom šta je kolega iz HDZ-a maloprije rekao, povjerenje u pravdu, pravosuđe, jednakost svih, u institucije, da ne poštivaju sve institucije. Hrvatska vlada ne poštiva zakon kojega je ona predložila i dala HS tzv. lex Škibola da ga ne poštivam, ne pozivam u cijelosti, mi smo ga jednoglasno donijeli i dalje rade, tko ih plaća, ne znam, na račun štedno-kreditnih zadruga austrijskih protivno interesima hrvatskog malog čovika koji je doslovno rob. Zašto ministre, morete li odgovorit? Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Evo, ovo je dio zakona koji itekako vraća i povjerenje zapravo u sustave, a isto tako i u povjerenje u naše, naše institucije upravo iz razloga što usklađivanjem nekih zakona se postiže itekako veća pravna sigurnost naših građana i poduzeća. Kada govorimo o sustavu osiguranja depozita znamo da je taj zakon postojao i do sada i on je ažuriran u 2015.g. Međutim, ono što će sa ovim zakonom se postići upravo da sadašnja Državna agencija za sanaciju banaka neke ovlasti gubi, ali neke dobiva dodatno. Jako je važno reći da je i do sada ta državna agencija imala značajnu ulogu. U trenutnom, kada pogledate stanje sa krajem 2019.g. onda od ukupno 339,4 milijarde kuna depozita u svim kreditnim institucijama čak 59% tih osiguranih depozita je osigurano dakle 201,3 milijarde kuna od čega je 181 milijardu osiguranih depozita se odnosi na fizičke osobe, 18,5 milijarda na trgovačka društva, 1,8 na neprofitne milijarda na neprofitne organizacije te oko 34,1 milijun na jedinice lokalne i regionalne samouprave. Dakle, ovo što će se sada dogoditi da će ono što sam i u replici napomenula da je cijeli sustav osiguranja se ne može financirati na teret poreznih obveznika već isključivo na teret kreditnih institucija. A to će se napraviti upravo na način da se kroz vid fonda, dakle dvaju vrsta fonda osnovnog fonda osiguranja i dodatnog fonda osiguranja depozita gdje se kumuliraju sredstva, na taj način se postiže ta ujednačenost i sigurnost svih depozita ukupno. Dakle, u osnovnom fondu će biti 1% ukupnog iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija, a u dodatnom bi to bilo 1,5% s time da to u ovom osnovnom fondu dakle ukoliko se smanji ta razina ona se dopunjava sa dodatnim fondom. Što se tiče samog Zakona o prisilnoj likvidaciji dakle u RH danas posluje 20 banaka i 3 stambene štedionice i cijeli bankarski sustav čini i ima 70% cjelokupnog aktive je li čini 70% cjelokupnog financijskog sustava što je izuzetno velika, velika snaga. Već do sada smo imali ugrađeno 100.000 EUR-a po klijentu dakle osigurana svota, međutim na ovaj način se je itekako se postiže što veća i hitnija namjera vjerovnika. U sadašnjim zakonima je isto tako rok za početak isplate obeštećenja do sada bio 15 dana, do 2023. je to isto tako 15 dana, a od 1.1.2024. je to 7 dana. Dakle, sa ovim zakonima se smanjuje rokovi za početak isplate eventualno tih obeštećenja što isto tako doprinosi da se vraća povjerenje odnosno da se ima povjerenje u financijski sustav i da cjelokupni sustav odnosno eventualne likvidacije ne traju kao što je to do sada se događalo preko 15 do 20 godina nego da te likvidacije idu u što kraćem roku. Hvala lijepo.
Ima jedna replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolegice u prošlom mandatu ste bili članica Odbora za financije čini mi se ili predsjednica čak i mi smo ovdje u saboru kao i vi na Odboru za financije prihvatili prijedlog tzv. zakona lex Škibola jednoglasno i taj zakon se ne primjenjuje u stvarnosti. Ja pitam ministra zbog čega se ne primjenjuje zakon kojega ste vi podržali na odboru, kojega je Vlada predložila, ministar financija je ovdje, zbog čega se ne poštiva i zbog i dalje štite strane štedno kreditne zadruge koje nezakonito naše ljude financijski teroriziraju. Što vi kažete da li triba poštivati taj zakon koji smo donijeli jednoglasno tzv. lex Škibola ili ne triba, ministar ne želi odgovoriti. Interesira me vaš, šta, baš zbog toga što ste vi u Odboru za financije bili čak i predsjednica čini mi se, ako se ne varam, recite mi vaš stav triba li poštivat izvršna vlast i pravosuđe odluku jednoglasnu Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa.
Odgovor.
Pa, ova Vlada itekako poštuje zakone koje donese. Ono što sam rekla i sada u RH postoje 20 banaka i 3 stambene štedionice, štedno kreditne zadruge nisu dobile ovlaštenje HNB-a, radile su to na jedan način ilegalno. Prema tome, u tom dijelu itekako je, treba to gledati sa stajališta tko je zapravo bio ovlašten za nadziranje i na koji način je to uopće bilo moguće nadzirati ili sankcionirati eventualno sve ono što se nije radilo po regulama i po zakonu kako je to trebalo se raditi.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-,a uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici pred nama su dva prijedloga zakona, Prijedlog Zakona o sustavu osiguranja depozita i Prijedlog Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. Ovi prijedlozi zakona su usklađivanje sa zakonodavstvom EU i kao takve Klub SDP-a će ih podržati. Ovi prijedlozi zakona su zapravo usko povezani odnosno ovisni su jedan o drugome. Reguliranjem prava jednog zakona regulira se dio drugog zakona. Reguliranjem Zakona o sustavu osiguranja depozita je uređenje prava i postupci, uređuju se prava i postupci koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH. Moram naglasiti da stupanjem na snagu ovog zakona prestaju važiti sve odredbe Zakona o osiguranju depozita i Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanacije banaka. Svjedoci smo u prošlosti da su kreditne institucije propadale i svašta se događalo. Ovim zakonom bi se trebalo detaljnije omogućiti osiguranje depozita, utvrđuju se limiti kao i uvjeti za stjecanje prava za osiguranje, osigurana svota je u iznosu od 100.000 eura u protuvrijednost u hrvatskim kunama. Prijedlogom zakona također se usklađuje izvor financiranja prema pravnoj stečevini EU na način da se izričito navodi kako se sustav osiguranja depozita ne može financirati na teret poreznih obveznika već isključivo na teret kreditnih institucija. Kreditne institucije uplaćuju minimalni inicijalni kapital kod osnivanja i uplaćuju ga agenciji u iznosu od 0,3%. Agencija upravlja sustavom osiguranja depozita, agencija u sklopu upravlja i cjelokupnim fondom osiguranja depozita koji se sastoji od osnovnog i dodatnog osiguranja depozita. Taksativno navedeno kako funkcionira agencija, ima statut koji donosi nadzorni odbor, ima direktora ali moram naglasiti vodite računa da sve osobe budu stvarni stručnjaci u ovom području nije dovoljno da se napiše da osoba ne smije biti aktivna u politici. Po meni trebali bi detaljnije propisati uvjete koje osoba mora imati za obavljanje ovakve dužnosti, to se odnosi na i članove nadzornog odbora. Ukoliko o tome ne povedemo računa možemo očekivati možebitno uhljebljivanje po stranačkoj liniji kao i do sada i onda imamo novi zakon i stari način rada. Naglašavam da se ove osobe imenuje uz suglasnost Vlade, samo jedna ide na prijedlog kreditnih institucija. Takve zamke mogu postojati i u Prijedlogu zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. Zato upozoravam još jednom, bitno je naglašavati da za takve poslove mora biti stručan, a ne podoban kadar. Danas bankarski sektor čini kao što je već kolegica rekla, osnovu našeg cjelokupnog gospodarstva. U Hrvatskoj posluje 20 banaka i tri štedionice, a bankarski sustav čini 70% cjelokupnog financijskog sustava. Likvidacije odnosno stečaj kreditnih institucija do sada su se provodili prema važećem Stečajnom zakonu, ako znamo da poslovanje kreditnih institucija se razlikuje poslovanje trgovačkih društava. Ovim novim prijedlogom zakona bi se na realniji način provodila likvidacija institucija ako do toga dođe, uz put to je i usklađenje sa eu direktivama. Dolaskom do likvidacije društva mora se brzo reagirati, kratkoročno omogućiti do dolaska financijskih sredstava koja društva imaju kod takvih institucija, dakle što hitnija namjera vjerovnika. U prošlosti smo bili svjedoci niza sanacija banaka za koje je država uložila ogromne novce te su iste nakon sanacije privatizirane. Samo je u periodu od 1995. do 2000. godine bilo izravnih sanacija od šest banaka, ta sanacija je prema nekim informacijama koštala približno 13 milijardi kuna ili 36,3 milijarde do 2018. godine. Činjenica je da se manje uprihodovalo nego što je uloženo u sanaciju. Zato ovim zakonom danas se utvrđuje postupak likvidacije, sudionici i njihova prava i obveze. Ono što moramo voditi računa da likvidacija bude samo neophodni korak, sve je na prethodnim koracima da bi se to isto spriječilo. Prijedlog za likvidacijom može podnijeti samo HNB iznimno likvidator, svi postupci likvidacije se smatraju hitnima pa je na samom HNB-u da provodi sve korake kontrole kako do likvidacije ne bi ni došlo. Na taj način čuva se financijski sustav kao i naše gospodarstvo koje je usko vezano za bankarski sektor. Naglašavam, najvažnije je očuvanje gospodarskog sustava u ovakvim situacijama kao i zaštita financija naših fizičkih osoba u suprotnom Hrvatska može donijeti i tisuće zakona ako se oni ne provode od toga nema koristi. Hvala.
Evo završno ministar.
Hvala lijepo. U svakom slučaju evo dame i gospodo zastupnici na kraju da vam se samo zahvalim na raspravi. Kao što ste i primijetili radi se o dva zakona koji ipak nisu samo isključivo vezani uz prenošenje direktiva nego daju određene dodatne mehanizme i osigurače zaštite, prije svega financijske stabilnosti i samih potrošača odnosno naših građana. Uz ova dva zakona, mi ćemo ih nakon nadamo se izglasavanja sutra u okviru prvog čitanja odmah pripremiti za vladinu proceduru tako da ih zajedno sa već dva postojeća zakona koja su u saborskoj proceduri, Zakona o kreditnim institucijama i o sanaciji kreditnih institucija ja se nadam u paketu, to će biti prijedlog prema predsjednici saborskog Odbora za financije u paktu raspravimo tamo krajem studenog odnosno početkom prosinca i da možemo ovaj cijeli zakonodavni okvir implementirati u naš pravni poredak. Hvala lijepo.
Ima jedna replika uvaženi zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo. Ma samo dodatno jedno pojašnjeno možda ministra. Ovdje u čl. 15. kaže da se u ovaj osnovni fond prikuplja 1% sredstava i onda se prestaje i onda se otvara ovaj dodatni fond 1,5% i to je ukupno 2,5%. Sada smo negdje na razini 2,5%, šta se onda događa ako dođemo pređemo tu 2,5% da li se onda prestaju prikupljati sredstva ili na koji način onda funkcionira? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ono što sam rekao na kraju godine prema našim kalkulacijama i prema našim pretpostavkama … baš smo stavili u model negdje oko 2,7 ćemo završiti godinu, znači da je to iznad ovog zakonskog propisanog okvira i to bi de facto značilo da se onda privremeno suspendira dok ti omjeri ne padnu između ovih zakonom propisanih okvira što znači de facto, reći ću ne daj Bože da dođe do nekakve dodatnog pada banke u smislu aktiviranja osiguranja depozita ako taj ukupni limit padne ispod 2,5% onda su banke u obvezi participirati sukladno tržišnim udjelima naravno i parametrima kako bi se taj fond napunio. Hvala.
Hvala. Evo s ovim smo iscrpili raspravu. zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. I proglašavam pauzu do 15,00 sati. STANKA U 14:07 SATI
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, na redu je: - Interpelacija o radu Vlade RH u svezi projekata vjetroelektrane Krš-Pađene. Podnositelj, podnositelji su 20 zastupnika u HS na temelju čl. 86. Ustava RH i čl. 145. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovom aktu primjenjuju se odredbe čl. 145. do 151. Poslovnika. Vlada je dostavila izvješće. Prvo ću zamoliti predstavnika podnositelja da dodatno obrazloži prijedlog. U ime podnositelja to će učiniti zastupnica Karolina Vidović Krišto, ali prije toga javlja se kolega Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče. U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta da još jednom ukažemo na ono štete koje je ministar Ćorić napravio i zabio čavao u lijes energetske neovisnosti. On je na Krš-Pađane pokazao kako se ne poštiva procedura, kako se ne poštivaju interesi RH koje je štitio MOST nezavisnih lista jel moramo znati da MOST nezavisnih lista, naši stručnjaci u ministarstvu, nisu dozvolili pljačkanje hrvatskog naroda kroz obnovljive izvore tzv. vjetroelektrane. Ministar Ćorić, ministar ugroze, okoliša i energetike, a u ovome slučaju mu je dodalo i ugroze gospodarstva. Čovjek koji je to potpisao bez procijene studije utjecaja na okoliš, čovjek koji je to samoinicijativno napravio, čovjek koji je omogućio pljačku ljudi na tim područjima, ne samo šta je oštećen krajobraz i što mu je tu pomogao i njegov koalicijski partner SDSS, HNS, Vrdoljak koji je predlagatelj toga uvaženi ministre, ali sve je to u Hrvatskoj način donošenja odluka gdje je bio ministar jedan uvaženi gospodin u klubu u Slovenskoj 9 kod šefa Janafa. I ne možemo sve pribaciti samo odgovornost na ministra Ćorića. Gdje je odgovornost Andreja Plenkovića tu? O tome ga je MOST, MOST-ovi stručnjaci u ministarstvu u to vrijeme upozoravali. Jedan od ključnih razloga zašto MOST nije odgovarao kao partner jer nije dozvolio pljačku, pljačku i energetsku, otuđivanje hrvatskih [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] nacionalnih interesa. Hvala lijepa.
Stanka će biti odobrena. Imamo povredu Poslovnika, kolega Borić izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče, čl. 238. Kolega Bulj, naravno ponovno svih vrijeđa i to reko bih dosta teške riječi ne, ali što se tiče uvjerljivosti samo ćemo ga podsjetit da su nas na isti ovaj način uvjeravali da arbitraža između INA-e MOL-a i RH također će završiti na takav način na koji oni danas govore, ne i na kraju je to, znamo kako je završilo, MOST je srušio svoju vladu, a mi svi zajedno ponovno se gledamo ovdje na način da nas opet uvjeravaju u svoje lažne interpretacije.
Kolega Borić, dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, povrijeđen je čl. 238. Kolega Boriću, predsjednik HDZ-a više nije Tomislav Karamarko, Andrej Plenković je tvrdio da ne treba izaći iz arbitraže. Promijenila se garnitura, promijenite ploču, promijenite ploču kolega Boriću.
Kolega Grmoja, dobivate opomenu isto tako. Kolega Bulj, javljate li se? Izvolite. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. Kolega Borić uzastopno krši Poslovnik uvaženi predsjedniče vrijeđajući saborske zatupnike, a on, oni čija je politika podržavala da INA gigant preuzme MOL, mala tvrtka, da je preuzme i da izgubi upravljačka prava premda MOL nije većinski vlasnik zato što su se nosale torbe od vašeg kolege tu koji sjedi, torbe novaca da bi se pljačkalo [[Upadica: Kolega, kolega Bulj, molim vas]] da bi se INA predala, rasturili ste, rasturili ste [[Upadica: Kolega Bulj…]] energetski sustav.
…kolega Bulj, dobivate opomenu i pozvao bih kolegice i kolege da ne povređuju Poslovnik time što traže povredu Poslovnika i kada to nije i repliciraju. Dakle, molim vas da pazite, već imamo 3 opomene. Kolegice Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče, kolega Bulj povrijedio je sada opet čl. 238. Poslovnika jer je svojim aluzijama povrijedio našeg predsjednika kluba g. Bačića sa lažnim iznošenjem lažnih tvrdnji i pri tome isto tako u svom iznošenju stajališta povrijedio ministra, a zaboravlja da je njihov ministar tražio da se uplati 5 milijuna kuna za osnivanje etičke banke u temeljni kapital [[Upadica: Hvala lijepa]] To je zaboravio [[Upadica: Hvala lijepa]] a zatim je donio [[Upadica: Kolegice Jelkovac]] rješenje kojim se odbija…
…i ovo je isto sad, i ovo se pretvorilo sada u repliku. Ja nisam prepoznao kolegu Bačića u tvrdnjama kolege Bulja, tako da ne znam zašto ste vi to prepoznali, dobivate i vi opomenu. Izvolite, kolega Grmoja dobit ćete sada i drugu opomenu vjerojatno ako … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] dobro, reagirajte.
Poštovani predsjedniče, moram reagirati. Naime, zastupnica HDZ-a je iznijela optužbe koju je jedan osumnjičenik u ovoj aferi g. Bašić kojem je HDZ dao zeleno svjetlo za ovaj projekt iznio na račun čovjeka koji nije više član MOST-a, ali koji je sigurno pošteno obavljao svoju funkciju ministra. Ovo je skandalozno da vi kolegice Jelkovac iznosite obranu g. Bašića [[Upadica: Kolega, kolega Grmoja]] ovdje u HS.
Dakle, sad je ovo druga opomena. To je druga opomena, treća opomena znači da više nećete moći govoriti danas, to vam je jasno, znači imate dvije opomene. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, stanku ćemo imati do 15 sati i 20 minuta. I molim vas da kroz rasprave, a imate i klupske rasprave, pojedinačne rasprave, replike pokušate artikulirati vlastite stavove. Hvala vam. STANKA U 15,08 SATI.
Dame i gospodo odmah uvodno treba konstatirati da je Vlada odbijanjem rasprave o možebitnim protuzakonitostima u projektu vjetroparka Krš-Pađene, a za pretpostaviti je da će vladajuća većina u ovom domu slijediti Vladu, potvrdila žalosnu činjenicu koju cijela hrvatska javnost zna, a ona glasi karcinom korupcije se toliko proširio da je više nepodnošljiv. Taj karcinom na hrvatskom tkivu jest vladajuća struktura sačinjena od HDZ-a i SDP-a i njihovih šegrta. A vjetropark Krš-Pađene je ogledni primjer korupcije započet 2013. godine od SDP-a i HNS-a, a nastavljen od Plenkovićevog HDZ-a i Pupovčevog SDSS-a. No, krenimo redom u raščlanjivanju ove mega afere. Razvoj proizvodnje električne energije putem vjetroelektrana svoj zamah dobiva krajem '90.-tih godina prošlog stoljeća kada razvijene države prihvaćaju činjenicu potrebe za zaštitom okoliša. Kao što znamo vjetroelektrane su potpuno ekološki čiste, a u međuvremenu i dugoročno isplative jer kao što znamo dragi Bog nam ne šalje račune za vjetar. Kako je na početku tog zamaha izgradnja i proizvodnja tih vjetroelektrana bila jako skupa te investicijski neisplativa manje-više su sve države koje su donosile zakona o poticanju proizvodnje struje na bazi obnovljivih izvora donosile i zakonska rješenja kojima su investitorima davali poticaje kako bi ih motivirale na ulaganje u segment obnovljivih izvora energije. Tako je i Hrvatska 2007. godine donijela zakone o obnovljivim izvorima energije koji su od međunarodnih investitora bili pozdravljeni jer su osiguravali dobru poticajnu cijenu od 71 lipe po kW satu. Međutim, kako u gospodarstvu tako i u drugim društvenim segmentima vladajuće strukture duboke države uvijek u zakone ili podzakonske akte ugrade odredbe koje normalne investitore odbijaju, a privilegiraju odabrane u pravilu one dubiozne i netransparentne. I doista, konstatacija kardinala Bozanića od prije 20 godina u slučaju Krš-Pađene u potpunosti se potvrdila jer ovdje je doista riječ o grijehu struktura. Naime, cijena koja je 2007. godine vrijedila u Hrvatskoj, Njemačkoj, Francuskoj, Portugalu bila je izrazito visoka jer su investicijski troškovi bili visoki. Tada je jedan vjetroagregat bio u prosjeku visine 50-tak metara s izrazito malim promjerom rotora. U međuvremenu je tehnologija napravila ogromne iskorake te su već 2010. i 2011. na tržište došli veliki vjetroagregati dvostruko viši i s dvostruko većim promjerom rotora te s daleko sofisticiranijom tehnologijom. Sukladno tome su rezultati proizvodnje mjereći ih s početnim postrojenjima bili i trostruko veći nego prije, a investicijski troškovi su se prepolovili pa čak i trostruko smanjili. Kada je 2007. poticajna cijena utvrđena u visini od 71 lipe, snaga jednog vjetroagregata bila je ispod 1 MW, u međuvremenu su na tržištu vjetroagregati s po 3, 4 ili 5 MW. Uslijed tog tehnološkog iskoraka koji je išao u korist potrošača ali i investitora gotovo sve države počevši od 2013. godine započele su sa smanjivanjem poticajnih cijena u vjetroenergiji. Pojedine članice EU primjerice Italija, Španjolska i Poljska 2014. su retrogradno smanjile poticaje. To znači investitorima koji su imali u tim država valjane ugovore s tamošnjim agencijama smanjene su ugovorom zajamčene poticajne cijene. 2017. Španjolska je u potpunosti ukinula poticajne cijene što je učinila i velika većina ostalih članica EU. Ovdje ću citirati predsjednika uprave tvrtke Wind Europe Gilesa Dicksona, on je 2017. nakon što su sudjelovali na natječaju u Španjolskoj u kojem je Španjolska ugovorila gradnju vjetroparka kapaciteta 3.000 MW i to po cijeni od 4,3 centa po kW što je oko 32 lipe konstatirao slijedeće. Kao što natječaji pokazuju onshore vjetroelektrane su najpovoljniji izvor za proizvodnju ekološki čiste struje, ključno za investitore kako bi ponudili što nižu cijenu, pravna sigurnost za dugoročno planiranje. Dame i gospodo u ovome je ključ problema. U Hrvatskoj su zakoni i pravila nepouzdani i tako su konstruirani da ta pravila uvijek netko mora arbitrarno potvrditi. To je ključni razlog zašto Hrvatsku izbjegavaju institucionalni veliki investitori koji posluju oprezno, ali čija su očekivanja za zaradom za svaku državu više nego poželjna. U Hrvatskoj nažalost mogu poslovati investitori koji znaju funkcionirati u polulegalnom stanju ili narodski rečeno loviti u mutnom, a Krš-Pađene jest ogledni primjerak tog stanja. Evo, kronologije ove abnormalne, brutalne korupcije. 31. prosinca, znači na Staru godinu 2013. Državna agencija HER-a izdaje rješenja, a HROTE potpisuje ugovor za Krš-Pađene. U Vladinom obrazloženju ovome od gospodina Plenkovića, u Vladinom obrazloženju odbijanja ove interpelacije nedvojbeno je konstatirano da na dan potpisa ugovora s HROTE-om nije postojala građevinska dozvola te s time niti je HER-a smjela izdati rješenje o statusu povlaštenog proizvođača, niti je HROTE smio potpisati ugovor o otkupu električne energije. Nadalje, prema pravilima koja su još 2007. utvrđena, a ta pravila su bila dobro zamišljena, investitor je bio dužan priložiti bankovno jamstvo kojim hrvatska država dobiva sigurnost da će taj projekt biti izgrađen s obzirom na to da je riječ o visokom iznosu u ovom slučaju iznad 10 milijuna EUR-a tvrtka CEMP nije bila u stanju dati to jamstvo. I što se događa? Vlada najprije mijenja pravila i produljuje rok za dostavu jamstva da bi nakon toga u potpunosti ukinula obvezu o dostavi bankovnog jamstva. Ovdje vlada mijenja pravila i zakon zbog jednog pojedinca, a sve na štetu Hrvata i hrvatske države, te bez sustezanja krši vlastite zakone dok istovremeno projekti iz segmenta vjetroenergije koji zadovoljavaju uvjete nisu imali mogućnost imali konzumirati zakonsko pravo i sklopiti ugovor s HROTE-om. To je dokaz zašto u Hrvatskoj nema stranih investicija i zdravih poduzetničkih inicijativa. Jer kako je moguće da se na Staru Godinu daje poticajna cijena od 71 lipe? Tu moram pojasniti da je 78 lipa koju spominjemo u obrazloženju interpelacije današnja cijena koja je nastala zbog prilagodbe na godišnju stopu inflacije. Odgovorni dužnosnici koji su potpisali te odluke dan prije stupanja na snagu povoljnije cijene ne htijući čekat jedan dan, nisu nepismeni i itekako znaju računati, a i Hrvatska je tada već bila članica EU, pa su kroz različita izvješća znali da se poticajne cijene u cijeloj Europi masovno smanjuju. Ako netko radi tako očigledne propuste onda je ili poslovno neuračunljiv ili je primio mito. A gdje je tu DORH i gdje je tu policija? Tome još pridodajte da se ugovorene obveze od strane vlade prolongiraju, te na koncu u potpunosti ukidaju, čime se čini izravna šteta hrvatskim poreznim obveznicima jer da je obveza o dostavi bankovnoga jamstva ostala kao što je ugovorom bilo i definirano, ugovor bi morao 2014. biti raskinut jer investitor nije izvršio ugovorne obveze. Taj investitor je tada mogao sklopiti novi ugovor, ali tada s cijenom od 53 lipe koja je bila na snazi 2014.g. U međuvremenu se vlada mijenja. Ministar okoliša postaje Slaven Dobrović, te na zahtjev investitora koji želi mijenjati građevinsku dozvolu određuje obvezu izrade studije ili procijene utjecaja na okoliš tražene građevinske dozvole. Međutim, investitor koji na dubiozan način posluje nije naviknuo na transparentnost, te ne želi izvršiti nalog ministarstva. 2017.g. ministar postaje Tomislav Ćorić koji bez ikakvog racionalnog razloga ukida rješenje svoga prethodnika. Ta bajka o tobožnjoj suglasnosti DORH-a da bi tobože investitor tužio Hrvatsku za naknadu štete nisu priče za malu djecu nego uspavanke za male bebe. Tvrtka koja je očigledno na kriminalan način sklopila ugovor nikakve šanse ni na jednom sudu ne bi mogla imati. Ministar Ćorić bio je dužan štititi imovinu i sredstva hrvatske države, prijaviti nedvosmisleni kriminal u ovom projektu, te naložiti nadležnim agencijama raskidanje ugovora. No, Plenkovićev ministar Ćorić radi upravo suprotno. Ovdje upućujem na slučajeve iz Italije i Španjolske gdje su se postojeći važeći ugovori mijenjali jer su bili na štetu građana tih država i to je odgovorno ponašanje vlasti gdje funkcionira vladavina prava. Investitor za Krš-Pađene, CEMP u roku 4.g. nije izvršio svoje obveze i nije izgradio vjetropark. Svakome je jasno da odgađanje investicije predstavlja štetu za lokalnu zajednicu, te za hrvatski državni proračun. Iako investitor 2018. još uvijek nije izgradio vjetropark nadležne agencije HERA i HROTE-a pod ingerencijom Tomislava Ćorića ponovno produljuju ugovor umjesto da ga raskinu, a davno je trebao biti raskinut. Ovo je ogromni skandal jer 2018.g. kada je, kao što smo rekli, u Španjolskoj cijena po kilovatu 32 lipe, gospoda iz Plenkovićeve vlade daje tom investitoru, ponavljam, dubioznom investitoru koji nikakve reference u ovom segmentu nema, daje mu 78 lipa po kilovatu, gotovo duplo veću cijenu od tadašnje, prema hrvatskom zakonu određene, cijene od 42 lipe. Ovdje treba napomenuti da se investitor tj. vlasnik CEMP-a Milenko Bašić bavi trgovinom automobila. Naravno da ne posluje u drugim članicama EU, ali zato ima jake poslovne aktivnosti u Republici Srpskoj i u Republici Srbiji. Unatoč činjenici da ima ugovor s državom, investitor CEMP nije u stanju financijski organizirati investiciju, te nakon gotovo 6.g. obraća se državnoj razvojnoj banci HBOR i traži kredit za izgradnju vjetroparka i ovo jest najveći skandal ovog projekta. Nadzorni odbor HABOR-a prvotno traži da investitor organizira i druge banke i ovdje jasno treba reći, profil ovog investitora je provincijalnog karaktera, a projekti vjetroparkova su za ozbiljne velike tvrtke koje imaju odgovarajuće reference i međunarodne kontakte. Unatoč svim ovim činjenicama HABOR ipak odobrava ovaj kredit u visini od 80 milijuna EUR-a odnosno 600 milijuna kuna. Ovdje treba konstatirati da investitor vjerojatno ni jedan drugi kredit nije ni dobio. S obzirom na krizu razvoja vjetroelektrana u Europi proizvođači vjetroagregata sami daju kredite za kupnju svojih uređaja. Tako je za pretpostaviti da je s HABOR-ovim kreditom insfinancirana cjelokupna investicija, a njegov vlastiti kapital bio je samo za razvoj projekta, za plaćanje različitih dozvola i studija, te razno raznih korupcionaških provizija političarima i drugim dužnosnicima. Jer ovdje je potpuno jasno da je kredit za razvoj ovog projekta trebao doći iz one države iz kojih su došli vjetroagregati. Ako je to Siemens, onda je to Njemačka, ako je to Vestas, onda je to iz Danske. Jer kao što znamo razvojne nacionalne banke financiraju izvoz, a HABOR u ovom slučaju nažalost financira korupciju. 600 milijuna kuna kojima je financiran ovaj vjetropark, tih 600 milijuna kuna trebalo je poslužiti za brendiranje i proizvodnju istarskih tartufa, slavonskog kulena, dalmatinskog maslinovog ulja, ličkog škipavca, IT startupova u Osijeku itd. Misli li itko u ovom visokom domu ili u hrvatskoj javnosti da je kredit od 600 milijuna kuna moguće ishoditi bez suglasnosti Andreja Plenkovića? To nitko ne misli. Naravno da ga je odobrio. A proveo ga je konsilijere duboke udbaške vladajuće države u Hrvatskoj Zdravko Marić, ministar sa zlatnim rolexom kojeg je dobio od Ivice Todorića i to je čak stavio u svoju imovinsku karticu, baš fino od njega. Njemački stručnjaci iz područja obnovljivih izvora energije koje sam po ovom pitanju konzultirala, prema javno dostupnim informacijama su procijenili da je prihod ovog projekta u 14.g. 631 milijun, 104 tisuće i 651 EUR-o, a da je primijenjena cijena koja je zakonom predviđena i koja je logična prihod bi bio 339 milijuna, 825 tisuća i 581 EUR-o. Iznos za koji su Hrvati oštećeni za 14.g. bit će 291 milijun, 279 tisuća i 70 EUR-a odnosno cca 2 milijarde i 200 milijuna kuna. Na temelju argumenata koje sam iznijela nedvojbeno se može zaključiti da su sam prvotni ugovor te sve ostale pravne radnje bili svjesno, namjerno i sustavno pogodovanje investitoru te nanošenje štete Hrvatskoj državi. Ovaj ugovor s obzirom na to da je nastao na kriminalan način mora biti raskinut jer kao što znamo svaka pravna radnja koja nastane na temelju kriminalnog čina nevažeća je. Svi u ovom nizu od nadležnog ministra HNS-ovog Vrdoljaka, ministra HDZ-ovog Ćorića, ministra HDZ-ovog Marića te šefova HERA-e, HROTE, HABOR-a, dopredsjednika vlade Plenkovića moraju pred zakonom odgovarati. Poruka iz skandala je sljedeća, u Hrvatskoj zakoni koji su vrlo često usklađeni sa europskim normama nisu nužno loši, ali se ne provode. Veliki igrači u proizvodnji obnovljivih izvora energije bi Hrvatsku investirali, to bi bio veliki skok za hrvatsko gospodarstvo, to bi potaklo rast BDP-a i zaposlenosti. Međutim, ti institucionalni investitori koji su navikli na vladavinu prava i poslovnu etičnost ne odgovaraju Plenkoviću i družini jer njihovo shvaćanje prava nije europsko već jugoslavensko, a to njihovo pravo funkcionira po načelu selektivnosti i pogodovanja odabranima i ne poznaje jednakost pred zakonom. Plenkovićev svijet su Tedeschi i kao što vidimo Miljenko Bašić vlasnik tvrtke CEMP. Vladino obrazloženje o odbijanju interpelacije doslovno je potpisano priznanje Vlade o kriminalu u ovom projektu, ali time i poruka hrvatskim građanima, da oni kao politička elita u Hrvatskoj mogu raditi što hoće. No tu ću ih podsjetiti na onu narodnu „Možeš raditi što hoćeš, ali nećeš dokle hoćeš“. Kao što sam u uvodu citirala gospodina Dickinsona „Investitor želi sigurnost planiranja“ u prijevodu investitor želi znati koja prava i obveze ima i mora biti siguran da ih može bez ikakvih posredovanja i ostvariti. Ali na projektu Vjetroparka Krš-Pađene vidimo da vladajući u Hrvatskoj nemaju mjere u besramnom bogaćenju i osiromašivanju hrvatskih građana. Ali kada imate u pravosuđu JNA pravnika Šeparovića, skandalozne Turudiće i Sese te DORH koji se ponaša kao da je tajništvo vlade, a ne samostalno tijelo onda su rezultati upravo ovakvi kakvi su u ovom slučaju. Hrvatska bi umjesto 749 megavata mogla imati 3.000 megavata u funkciji jer nam je dragi Bog dao zemlju s 1200 km morske obale gdje je cijelo zaleđe idealno za vjetroelektrane, a proizvodnja struje iz VE je proizvod budućnosti. Distributeri električne energije znaju da velike korporacije kao što su primjerice Amazon ili Google uvjetuju kupnju električne energije ako distributer dokaže da je iz ekoloških čistih izvora. U prenesenom smislu u Drnišu puše vjetar, struja odlazi u München, a euri dolaze u Hrvatsku, a propos Münchena tamošnje gradsko vijeće je donijelo obvezatnu odluku da cjelokupna potrošnja električne energije za München i okolicu do 2025. godine mora biti iz ekoloških čistih izvora. Kako su daleko od tog cilja potrebni su im izvori gdje će kupovati ekološki čistu struju. Hrvatska je sastavni dio Europske energetske mreže te transport struje iz Drniša puno je jednostavniji i jeftiniji nego iz njemačkog Rostoka. Hrvatska ima potencijal i može biti uspješna, ali samo pod jedinim uvjetom vladavina prava koja će suzbiti divljačku korupciju. Apsurdno je da Vlada odbija interpelaciju tj. odbija nam dati svu dokumentaciju u ovom slučaju jer ako nema što skrivati zašto onda odbija? Slijedom ovoga apeliram na sve vas kolege zastupnike u ovom Visokom domu bez obzira na stranačku i ideološku pripadnost, podržite ovu interpelaciju da se ovaj slučaj do kraja rasvijetli. Hrvatskim Ustavom u čl. 1. definirano je da narod ostvaruje vlast putem svojih predstavnika, a saborski zastupnici jesu predstavnici naroda, Vlada je samo izvršitelj te je dužna Saboru polagati račune i transparentno djelovati. Kolegice i kolege, ovo je prilika uzdići se iznad usko stranačkih pogleda i odlučno reći dosta korupciji te početi vraćati vjerodostojnost hrvatskih državnih institucija. Prihvaćanje ove interpelacije je političko civilizacijski imperativ.
Imamo nekoliko replika, idemo redom prvi je na redu kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovana kolegice Vidović Krišto prvo moram zahvaliti što ste ovu temu stavili u fokus i tu imate punu podršku klub Hrvatskih suverenista. Kao što znate svi smo i potpisom podržali ovu interpelaciju koju ste vi inicirali. Ja bih ovdje sada malo nadopunio, govori se o VE kao o ekološkom izvoru energije, međutim i to je upitno jer one stvaraju itekako veliku krajobraznu štetu o kojoj se ne govori. Osim krajobrazne štete one su itekako štetne za ornitofaunu odnosno za brojne ptice i ptičje vrste koje obitavaju na tom prostoru, to je jedan aspekt o kojem bi ja volio da se isto govori ovdje, s tim da bi isto napomenuo da ugovor koji je sklopljen za Vjetropark Krš-Pađene da su slični ugovori sklopljeni za većinu ostalih vjetroparkova u Hrvatskoj, dakle ovo je samo najveći ugovor koji je sklopljen na ovu temu.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Zekanoviću. Evo mogu uzvratiti riječi hvale za potpisivanje ove interpelacije, tu su bili kolege i Mosta i vašeg kluba zastupnika, ali i mnogi drugi kolege u HS-u koji su bili spremni dati potpis. Mi smo tada imali već udovoljen zahtjev od 16+ evo do 20 potpisa pa smo to predali. Znam da je interes mnogih nas u ovome Visokome domu da se stvari uvedu u red u Hrvatskoj, a tu uključujem i one saborske zastupnike koji su možda je li i pod pritiskom vladajućih elita. Ovo što ste rekli vezano uz ekologiju, ova interpelacija je prije svega usmjerena k tome da se rasvijetli korupcija unutar hrvatske Vlade i štetni ugovori po Hrvatsku i hrvatske državljane. Sva ova druga pitanja su također bitna. Moram ovdje napomenuti da nije samo naša obveza kao Hrvatskog sabora, nego prije svega je obveza i Vlade RH da uvijek ima na umu da suzbija i štiti Hrvatsku od korupcije, a ne da ju sama provodi.
Hvala vam. Druga replika kolega Tušek, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo Krišto pozorno sam slušao vašu raspravu i mogu čak reći da sam u startu bio iznenađen tonom i argumentima koje sam mislio da ćete u finalu vaše rasprave ipak proširiti i iznijeti, ali kada sam vidio agresiju sa kojom ste završili, kada sam vidio zapravo fokus cijele vaše rasprave shvatio sam da vas zapravo ne zanimaju puno činjenice o cijelom ovom projektu jer ih više niti niste iznosili. Vas prije svega zanima obračun sa HDZ-om, sa Vladom Andrejom Plenkovića, a nikako vas ne zanima istina, jer da vas zanima istina onda biste se više fokusirali na 2012., 2013. godinu kada su donijete apsolutno sve kapitalne odluke koje su bile, koje su i danas pravno obvezujuće, a vezano za projekt Krš-Pađene. Jedino je duboka država koju ja vidim je zapravo sprega između Domovinskog pokreta i aktualnog predsjednika Zorana Milanovića kojeg se apsolutno izvlači iz konteksta ovog procesa, a koji je ključan u svemu ovome što se je događalo oko projekta Krš-Pađene.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, vi ste baš isto tako dobro krenuli, rekli ste da ste slušajući argumente shvatili da je dobro argumentirano, ali kasnije ste prešli na vašu proizvoljnu interpretaciju i donošenje zaključaka što je to u mojoj glavi. Nemojte se opterećivati. Držite se jednostavno argumenata, oni su vrlo jasni, oni su precizni, oni su dokazivi i štoviše potvrđeni od vašeg predsjednika stranke i Vlade. Tako da nemojte se uopće baviti trivijalnim stvarima poput nekakvih možebitnih osobnih povezanosti ili animoziteta, držite se zakona gospodo. Samo vladavina prava može Hrvatsku izvući iz kaljuže u koju su nas dovele političke elite zadnjih 20 i kusur godina. Samo to je moja misija i nisam članica ni jedne stranke usput budi rečeno.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo slušali smo vas isto svi pozorno i stvarno ne vidimo ovo veze ima ni sa Vladom Plenkovića, ni sa ministrom Ćorićem. Javnost vas pozna oko demagogije oko maske, oko toga da negirate sve činjenice oko Covida i ovo što ste poslali je obična demagogija. Ako ste, znate da ima kriminala šta tražite ugovore, mogli ste ih tražiti već putem prava na pristup informacijama. Školski uradak koji apsolutno ne odgovara istini, izračun koji nema veze s vezom. Dakle, 2012. i '13. su ključni datumi, 31.10. mijenja se tarifa, 31.12.2013. 9 projekata dobiva tu povlaštenu tarifu. Što je ministar Ćorić napravio? Samo je 71 stup odobrio da se smanji na 48, ista snaga. Proizvođač nije dobio od toga ništa. Na krivu vladu ovaj se obazirete, a ovo što je gospodin Tušek rekao apsolutno se …/nerazumljivo./…
Izvolite odgovor.
Bravo za konstataciju da je se ključna stvar u odnosu na te brojke dogodila 2013. bih rekla ne '12. i to je potvrdio i vaš predsjednik, e sad dolazimo do problema koji ste nekako malo preskočili, a to je činjenica da je predsjednik Vlade Andrej Plenković, ministar Ćorić i ministar Marić bez ikakvog treptaja taj isti ugovor 2018. godine produljio. A što to znači? Nisu izmijenjene uopće te povlaštene cijene. Tada je cijena u Hrvatskoj 42 lipe, u jednoj Španjolskoj 32 lipe, a vi ste ostavili cijenu od 78 lipa. Unatoč i usprkos tomu što nije zakonita cijena, unatoč i usprkos tomu što je investitor davno prekoračio sve rokove da je trebao završiti vjetropark i unatoč i usprkos tomu, evo ja vama govorim pa me uopće ne slušate, ali to je ta ignorancija, usprkos tomu što nije uopće stavio niti jedan vjetroagregat u tom trenutku na ta podložja koja je izgradio [[Upadica: Hvala vam.]] to je problem.
Kolega Grmoja izvolite.
Poštovana kolegice Vidović Krišto znači sve što ste iznijeli stoji i dovoljna je činjenica vidjeti da ovdje nema premijera Plenkovića, ne brani svoje ministre, odmaknuo se ostavio je ove ovdje koji moraju braniti neobranjivo. Dakle i činjenice su sasvim na strani ovoga što ste vi rekli. Jedino gdje se ja ne slažem to su vjetroparkovi uopće i njihovo financiranje od strane države. Ja mislim da se mi moramo okrenuti solarnoj energiji. Zašto? Zašto što Hrvatska može proizvoditi i proizvodi mikrosolare, ako bi HABOR to financirao ili sufinancirao bi bismo poticali svoju proizvodnju, a komponente za vjetroelektrane nažalost mi u Hrvatskoj ne proizvodimo. Ja bi se više ovaj posvetio tome. I u pravu je kolege Zekanović kad kaže vjetroparkovi imaju određeni utjecaj na okoliš dok mikrosolari koje možemo imati na svojim krovovima nemaju.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani kolega Grmoja. Evo opet ću ponoviti, dapače toliko je tema u Hrvatskoj treba voditi rasprave i zašto ne interpelacije o ovoj temi vezano uz ekologiju. Iskoristit ću ovo vrijeme i vratiti se na kolege iz HDZ-a jer nisam uspjela završiti nabrajanje. Dakle, uz sve ovo što sam dosada rekla da je Vlada Andreja Plenkovića 2018. prolongirala apsolutno kriminalan ugovor i projekt koji je već probio rokove uopće nije bio gotov i trebala je raskinuti, a ne prologirati ugovore, uz to još potpisan HABOR-ov kredit u iznosu od 600 miliona kuna. Za što? Za proizvod koji se uvozi. Hrvatska banka za obnovu i razvoj dame i gospodo ako niste znali treba poticati domaću proizvodnju, revitalizirati gospodarstvo naše države, a one države koje to proizvode daju vrlo povoljne kredite za ono što izvoze. Mi smo članica EU. Ali ja ću ipak na kraju naglasiti, ako je sve transparentno dajte nam sve ugovore, cjelokupnu dokumentaciju, apeliram na predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, nazočne ministre i vas kao saborske zastupnike.
Hvala lijepa. Kolega Katičić izvolite.
Poštovana kolegice evo u vašem uvodnom izlaganju obrazlažući ovu interpelaciju kazali ste isto ste dosta krenuli odmah da se radi o dokazu korupcije u RH što ne mogu smatrati točkom, točnim posebno ne u mandatu ove Vlade kojoj je na čelu Andrej Plenković. Sve ovo naravno treba staviti u vremenski kontekst. Vi ste dobro kazali u jednom trenutku da se sve dešavalo 2013. godine, al tada ova vlada nije donijela, te krucijalne odluke su donesene u vrijeme neke druge vlade. Time isto tako se i zanemaruje da implicirate da su ove sve odluke koje je ministar Ćorić se spominju prošlo i zakonodavnu odnosno sudsku instancu odnosno zanemaruju se odluke upravnog suda kojim su potvrđene odluke da se o, koje su potvrđene da je sve bilo u skladu sa zakonom. Tim implicirate neke stvari koje nisu korektne. A što se tiče [[Upadica: Hvala vam]] ovog vašeg dijela o raskidu [[Upadica: Hvala vam]] radi se o [[Upadica: Kolega Katičić]] [[Govornik se ne razumije]] konzekvence. Hvala.
Izvolite odgovor.
Dakle, ako je sve to tako što vi vjerujete ministru Ćoriću, a vi kažete da mu vjerujete, ja sam ipak za to da se pogleda dokumentacija i da se pogledaju svi ugovori, a to jest bit interpelacije, ne samo rasprava nego rasprava na temelju uvida u cjelokupnu dokumentaciju. Ako ne znate ja ću vam još jedanput ponoviti. Dakle, vi govorite o grijehu prošle vlade. Ja vam ponavljam, 2018.g. vlada Andreja Plenkovića produljuje kriminalan ugovor sa tada povlaštenom cijenom koja je davno srušena i od hrvatskog zakonodavstva. Znači ostavlja 78 lipa. To je šteta za hrvatski proračun u 14.g. od 2 milijarde, 200 milijuna kuna. Države članice EU poput Španjolske, Poljske, paze na svoj proračun i na svoje građane i smanjivale su retrogradno ugovorene cijene, a vaša vlada to ne čini. To je vaš krimen. Žao mi je.
Kolegice Petir izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovana kolegice Krišto, vi ste istaknuli da nemate sve informacije, da ih niste dobili. Pravo je svakog zastupnika da zatraži informacije prema Zakonu o pravu na pristup informacijama, mora ih dobiti. Mislim da bi to bilo izuzetno korisno da se zatraži jer malim istraživanjem cijelog ovog slučaja koji je zaokupirao javnost, rekla bih da je vidljivo da se ipak ključni moment dogodio na kraju 2013.g. na dan samo prije Nove Godine, prije primjene niže tarife za otkup struje iz vjetroelektrana i dakle CEMP je ustvari u posljednjim danima 2013.g. na isteku te godine sa HERA-om i HROTE-om sklopio ugovor kojim se država obavezala da će 14.g. struju kupovati od CEMP-a i to po skupljoj tarifi iz 2012.g [[Upadica: Hvala vam]] Dakle, kad govorite [[Upadica: Hvala lijepa]] o raskidu ugovora, to bi imalo pravne konsekvencije jer je tada…
Hvala. Izvolite odgovor.
I vas isto tako pozivam da se informirate vezano uz produljenje ugovora pod tim štetnim, nepovoljnim uvjetima za Hrvatsku gdje su još uvijek vrijedile cijene koje su apsolutno već bile srušene u cijeloj Europi, vlada Andreja Plenkovića je 2018.g. to prolongirala iako vjetropark nije bio gotovo i također je 2019. dala 80 milijuna EUR-a kredita za vjetropark da se izgradi iako nije bilo nijedne osnove da se taj ugovor održi. Što se tiče informiranja preko, recimo, zastupničkih pitanja, pa to je jedna prilično jalova priča, reći ću vam i zašto. Ovdje nije dovoljno selektivno vaditi pojedinačne ugovore, ovdje je važno dobiti pogled na cjelokupnu dokumentaciju jer se sve treba gledati u kontekstu. A što se tiče zastupničkih pitanja i dobivanja odgovora i među ostalim nazočnog ministra Marića, ja već više od 100 dana čekam na odgovor na što se potrošilo 100.000 proračunskih kuna na morbidnoj proslavi u Srbu ove godine?
Idemo dalje, kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Krišto, evo pozorno sam slušao vaš uvodni govor i ne znam da li ste shvatili, al vi ste optužili kolegu Bauka i gđu. Mrak-Taritaš da su protuzakonito donosili odluke 2013.g. i u 10. mjesecu i u 12. i ništa vam nije sporno da vas oni podržavaju u ovoj interpelaciji, što je meni malo čudno, čak ste izbjegli i aktualnog predsjednika države koji je vodio tu vladu i čak je dan prije, niže tarife potpisivali su se ugovori na više tarife i kažete da je kriv Andrej Plenković 2020. Oke, slažem se da vi možete tako razmišljati. A druga priča je, kažete da se zalažete za zaštitu okoliša i tvrdite da je bolje izgraditi 71 agregat ili 71 vjetroelektranu, da je manje potrebno tih šumskih putova, terena itd. prokrčiti da bi to, kako kaže kolega Zekanović, krajobrazno bilo dobro, ne, nego da je to lošije od toga da se izgradi 48 takvih agregata ili vjetroelektrana, pa možete nas malo poučiti zašto je to tako bolje, evo?
Izvolite odgovor.
Ono što ja ovdje tvrdim, a to sam rekla i u uvodnom izlaganju, jest da je ovo eksemplarni primjer stravične korupcije koja se u Hrvatskoj odvija i rekla sam uvodno 2013. SDP-HNS, a danas HDZ-SDSS. Što se tiče potpisnika ove interpelacije napomenula sam da su nas mnogi kolege na hodnicima podržavali, ali mi smo eto prikupili 20 potpisa i naglasit ću, nezavisni zastupnik Zurovec, Klub MOST-a nezavisnih lista, Klub Suverenista i naravno mi kao predlagatelj odnosno inicijatori Klub Domovinskog pokreta. Što ja mislim o ekologiji i što ja mislim o nekim drugim stvarima nije predmet ove rasprave. Ova interpelacija traži odgovore i na uvid cjelokupnu dokumentaciju kako bi se raskinuo štetan ugovor i uštedjelo 2 milijarde, 200 milijuna kuna hrvatskim poreznim obveznicima koje ste vi spremni jednostavno izvuć njima iz džepa. To je bit.
Hvala, hvala lijepa. Kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Uvažena kolegice, dakle bilo je apsolutno jasno u kojem smjeru će ići tema vladajućih. To smo imali prilike vidjeti i u medijima cijelo vrijeme na što će oni ukazivati. Ali ima jedan dio vaše interpelacije o kojem svi trebamo dobro razmisliti. Ja inače osobno mislim da vjetroelektrane u smislu čuvanja prostora i okoliša su dobre. Dakle, ali to je moj osobni stav i osobno razmišljanje. Ali postoji jedna tema o kojem treba zaista nešto reći. Prva istraživanja su bila 1998., generator je proizveo Rade Končar, za prva istraživanja. Prva vjetroelektrana kod nas je puštena u pogon 2004.g. na Pagu i vjetro, dakle generatori odnosno vjetroturbine niti jedna nije proizvedena u Hrvatskoj, čak štoviše u startu su barem temelji za to bili rađeni u Hrvatskoj, domaći, dakle građevinske firme, a danas [[Upadica: Hvala vam]] čak dolaze i [[Upadica: Hvala vam]] temelji koji se montažno montiraju.
Hvala. Izvolite odgovor.
Nisam stručnjakinja za obnovljive izvore energije, ali sam se uputila jako duboko u ovu temu i kada govorimo o pozitivnim stavkama vjetroelektrana onda to govorim u kontekstu tržišta koje se mijenja zadnjih godina, a svi oni koji su izvršna vlast u Hrvatskoj, dakle naši zaposlenici, dakle hrvatska Vlada oni su dužni pratiti to tržište i uvijek kada se događa nekakva povoljna situacija za porezne obveznike dužni su smanjivati te cijene, dužni su recimo upozoriti da se ne smije dati kredit Hrvatske banke za obnovu i razvoj za kredit koji će biti uvoznog karaktera proizvoda iz Njemačke, Danske itd. i dužni su onda potencirati da se uzimaju kredite za ono što će se uvoziti iz tih država od kojih dolazi, dužni su smanjivati cijene ako su u cijeloj Europi na 32 lipe zašto su kod nas 78. Ja na to upozoravam. I sve one stavke vezane uz vjetroelektrane su bile u kontekstu upravo tog tržišta.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice na prvoj godini Pravnog fakulteta na Katedri za ustavno pravo razmatra se institut interpelacije. U interpelaciji mora biti jasno postavljeno i obrazloženo pitanje koje se treba razmotriti te navedeni zaključci koje se treba donijeti. Vaš zaključak više sliči odnosno je upućen za poštansku službu, a ne za interpelaciju. Da je vaša doista iskrena namjera bila, ova interpelacija da su iskrene namjere bile, onda bi postavili pitanje zašto su prethodne suglasnosti HER-e donijete na Badnjak i Staru godinu 2013. godine, a same ugovore HROTE je zaključila 30. i 31. prosinca 2013. godine. Kako to da je 9 vjetroelektrana nekoliko sati prije promjene odnosno prelaska na novi tarifni sustav takve ugovore? Zašto je HEP 2013. godine napustio navedeni projekt bez ikakve naknade, a do tada je uložio preko 20 miliona kuna? Možda odgovor leži u činjenici da su sve te radnje dogodile se u 2013. godini u vrijeme Milanovićeve vlade, a razvidno je da [[Upadica: Hvala.]] podnositelj ove interpelacije odnosno Domovinski pokret nastavlja uspješnu suradnju [[Upadica: Kolega Habijan, hvala vam.]] započetu za vrijeme predsjedničke kampanje. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Molim vas da se držimo jedne minute. Izvolite odgovor.
Prvi dio mog odgovora će biti pitanje vama. Zašto niste podnijeli takvu interpelaciju? A drugi dio mog odgovora je slijedeći. Zaključak koji predlažemo hrvatska Vlada je dužna u roku od 15 dana dostaviti Hrvatskom saboru sve relevantne ugovore i odluke vezane uz vjetropark Krš-Pađene. Pod tim se podrazumijeva sljedeće: a) stanje dokumentacije vjetroparka Krš-Pađene na dan potpisivanja ugovora s HROTE-om uz sve dozvole i suglasnosti koje je predviđao Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji kao preduvjet za sklapanje povlaštenog ugovora s HROTE-om o otkupu električne energije, b) svi ugovori i produljenja istih sklopljenih između vjetroparka Krš-Pađene i HROTE-a, c) sve odluke Ministarstva energetike i zaštite okoliša vezano uz projekt vjetropark Krš-Pađene kao i odluka HER-e i drugo odluke nadzornog odbora HABOR-a i uprave HABOR-a vezane uz ovaj projekt, dakle od 2013. do danas.
Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice pažljivo sam vas slušala i ono što mi je neprihvatljivo, a iznijeli ste na kraju svoje rasprave da vam je osnovni cilj interpelacije prije svega da postignemo u društvu vladavinu prava. Kad se pozivate na vladavinu prava ja mislim da pri tom ne mislite prvo optužiti, a to ste učinili u raspravi da je počinjen institucionalni kriminal, a u biti u zaključku interpelacije tek tražite ugovore da vidite što se dogodilo. Dakle, čini mi se da ste malo redoslijed obrnuli. Ne mislim da valja mislite da bez činjenica možete proglasiti nešto kriminalom. S druge strane mislim da ste pobrkali neke stvari, ova Vlada odnosno ministar Ćorić nije kriva, niti je dokazano da je bilo što kriminalno napravila, a produženje koje je dala HER-a i na to je investitor imao pravo, to nema veze sa povlaštenom cijenom koja je [[Upadica: Hvala.]] temeljem ugovora potpisanim sa HROTE-om na 14 godina.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Ako vi mislite da je redoslijed krivi onda vas moram upozoriti da istu logiku ima i predsjednik Vlade Andrej Plenković jer je on u obrazloženju odbijanja ove interpelacije upravo potvrdio sve te činjenice. Prva je da je sklopljen štetan ugovor 2013. na Staru godinu, kao što ste rekli par sati prije stupanja na snagu niže cijene. Druga stvar prolongiran je taj isti takav ugovor s tim nepovoljnim uvjetima daleke 2018. godine kada su cijene ne više bile 53, nego čak 42 lipe u Hrvatskoj, a 32 lipe u Španjolskoj. I treće potvrdio je da je dan kredit Hrvatske banke za obnovu i razvoj, za što, za agregate koje inače za vrlo povoljne uvjete kreditiraju upravo one države koje izvoze te proizvode. Tako ne morate se stvarno bojati nismo ništa krivo napravili u koracima. Zašto želimo na uvid ugovore? Kako bismo mogli i procesuirati ovaj kriminal ili dokazati da je Vlada nevina i to se može dogoditi, ali nek daju na uvid ugovore.
Sada je na redu kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Krišto Vidović, upali ste u ovu temu kao Pilat u vjerovanje. Slušao sam vas pozorno, vi ne razlikujete bitne instrumente Zakona o zaštiti okoliša i prirode, uporno govorite o studiji utjecaja na okoliš jer ne znate da treba govoriti o ocjeni prihvatljivosti projekta na ekološku mrežu, pročitajte malo i onoga ko vam je to napisao upozorite da se on malo upozna sa zakonskom regulativom. Vi ne razlikujete otkupnu cijenu od poticajne cijene, miješate 42 lipe sa 53 lipe, pročitajte što je 42 lipe kome se plaća, a kome se plaća 53 lipe i to vam je netko krivo napisao. I treća stvar vama Vlada nije odbila interpelaciju jer nema što odbiti, vama Vlada nije htjela biti teklić, nije vam htjela biti dostavljač, kurir jer ovo što vi tražite s ovom interpelacijom temeljem Zakona o pravu na pristup informacijama trebali ste zatražiti od HROTE-a i HROTE kao tržišni operator u Hrvatskoj bi vam te dokumente bio dostavio. Pa ste se onda vi i autor interpelacije mogli malo bolje [[Upadica: Hvala.]] pripremiti. Ovako ova interpelacija je doista jedan [[Upadica: Hvala lijepa.]] bizaran i apsurdan uradak.
Hvala. Izvolite odgovor.
Izgleda da ste vi pali malo s neba u rebra. Naime, ako govorite da Vlada nije teklić i dostavljač ja ću vas upozoriti na jednu stavku koja je vama očito strana ali preporučavam je kao štivo ona se zove Hrvatski ustav, Vlada je odgovorna saboru, nikada nisu zabranjena pitanja, Vlada je pozvana poslovati transparentno. Vi toliko goruće branite svoju Vladu, pa zašto joj ne kažete ajmo mi skratiti postupak, otvorite knjige, dajte ljudima, dajte cijeloj hrvatskoj javnosti na uvid sve te ugovore da vide da vide kako smo mi čestiti, pošteni i kako mi radimo po zakonu. Ali to se ne događa, to se ne događa. Vaša Vlada kaže ne, ne, mi ne damo na uvid, sve u redu ali mi ne damo na uvid ugovore. To je problem, veliki problem.
Povreda Poslovnika izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospođa Vidović Krišto je povrijedila čl. 238. Poslovnika vrijeđa i omalovažava ne samo nas zastupnike nego sve hrvatske građane jer svaki hrvatski građanin čak niti ne treba biti zastupnik, ne treba biti ni ministar, ne treba biti ni službenik može bilo koji hrvatski građanin, ovaj dokument kojega gospođa i Domovinski pokret traže da im se dostavi putem interpelacije može običnim pismom zatražiti sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama i dobiti će i neće ovdje imati prilike … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala kolega Bačić ovo je bila replika, tako da vam dajem opomenu. Idemo dalje, kolega Bulj zadnja replika.
Hvala lijepo. Kolegice Krišto naravno da podržajem ovu interpelaciju, potpisao jel Krš-Pađene je preslika ponašanja u hrvatskome društvu i odnosu prema našim resursima koja imamo i naravno da mi je začuđujuće poglavito od vas kolegice i kolege Marijana Petir da kolegica zastupnica 2013., a ove mjere je donio vaš koalicijski partner Vrdoljak. On je ovo donio kolegice i kolege. Most je bio branik kolegice i kolege da se ovo ne dogodi, da se ne dogodi sisanje iz džepa novce hrvatskih građana na štetu hrvatskih građana. I kolegice Krišto nisu VE ključ cijele priče jel mi nemamo proizvodnju niti jednoga dijela u Hrvatskoj, mi imamo mikrosolare i Most je prije četiri godine dao u dva navrata taj zakon, niti jednom nije prihvaćen. Mikrosolari su rješenje od proizvoda, tehnike do postavljanja na krovove.
Hvala lijepa. Prije odgovora na repliku imamo povredu Poslovnika, kolegica Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bulj je povrijedio čl. 238. jer ovdje iznosi neistine, gospodin Vrdoljak nije nikakav moj koalicijski partner, a vrijeme na koje se referirate ja sam bila hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu i nemam apsolutno veze s tim. No da ste se informirali, a ne da se bavite politikantstvom i demagogijom kao što to inače činite onda bi znali da je bivša ministrica Mirela Holy koja je bila iz SDP-ove vlade sama spomenula u više intervjua da je svjedočila i u medijima da je gospodin Milanović njoj u kabinet poslao svoju bližu rodbinu radi pitanja obnovljivih izvora energije.
Hvala lijepa. Kolegice Petir hvala vam lijepa. Kolega Bulj nemojte dobacivati kada ste vi govorili nije nitko dobacivao, dakle ima pravo kolegica Petir izreći svoj stav i ovo je negdje na rubu bilo negdje oko povrede Poslovnika tako da neću davati opomenu. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Opet govorite o nečem što nema veze, dakle davao sam opomene i jednim i drugim imam pravo procijeniti kada smatram da nešto nije za opomenu. Izvolite Krišto imate pravo na odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovanom kolegi zastupniku Bulju. Mislim da trebamo spustiti loptu na ono što je danas tema, a to je rasvjetljavanje ovoga vrlo vjerojatno kriminalno-korupcionaškog projekta i sagledati sve stavke i inzistirati na onome što nije nečija dobra volja. Dakle davanje na uvid ugovora i davanje interpelacije na zahtjev Sabora nije odraz dobre volje, to je obveza. Mi se moramo boriti za poštivanje zakona, ja pozivam i sve nezavisne zastupnike pa i zastupnike vladajuće koalicije da glasuju za ovu interpelaciju, ako su uvjereni u ispravnost ove Vlade, a sve upućuje da ne da nije ispravno nego da je duboko upletena u kriminal onda neka se iz tog razloga založe za interpelaciju da se skine ljaga sa te Vlade. Mi moramo dobiti na uvid ove ugovore jer 2 milijarde i 200 milijuna kuna je previše novaca koji se krade od hrvatskih poreznih obveznika.
Hvala vam. Ovime smo završili sa replikama. Sada ću zamoliti kolegice i kolege da prebrišu govornicu kako bismo mogli nastaviti dalje. Sada će u ime Vlade govoriti ministri Ćorić i Marić 10 minuta, svaki ima pravo na pet minuta. Izvolite kolega Ćorić. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] ukupno 10. znači po pet minuta možete govoriti.
Poštovane dame i gospodo, poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u. U izvješću povodom Interpelacije o radu Vlade RH u svezi s projektom VE Krš-Pađene u bitnome se navodi kako je riječ o projektu započetom prije više od 15 godina na realizaciji kojeg su radile institucije nadležnog ministarstva za vrijeme više vlada. Projekt izgradnje VE Krš-Pađene pokrenut je 2003. godine od strane austrijskih investitora koji projekt 2012. preuzimaju odnosno prodaju Energetsko društvo CEMP d.o.o. U izvješću se navodi tijek ishođenja dokumentacije, ovlaštenja i dozvola nositelja predmetnog zahvata od nadležnih tijela i ministarstava za zahvat i njegove izmjene te sklapanje ugovora o otkupu električne energije nositelja zahvata i Hrvatskog operatera tržišta energije dakle HROTE-a. Vezano za utjecaj predmetnog zahvata na okoliš donijeta su tri rješenja u listopadu 2007. godine rješenjem je zahvat VE ocijenjen kao prihvatljiv za okoliš uz primjenu mjera zaštite okoliša i programa praćenja stanja u okolišu. U svibnju 2009. prošireni projekt isto tako je klasificiran rješenjem da je za zahvat proširenje VE Krš-Pađene nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš. U ožujku 2017. za izmjenu zahvata kojim se broj vjetro agregata namjeravao smanjiti s planiranih 71 na 48 pri čemu je njihova ukupno instalirana snaga 142 megavata doneseno je rješenje kojim je utvrđeno da nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš uz primjenu mjera zaštite okoliša i programa praćenja stanja buke utvrđenih u ranije provedenom postupku procjene utjecaja na okoliš rješenjem iz 2007., ali da je potrebno provesti glavnu ocjenu prihvatljivosti za ekološku mrežu. Na predmetno rješenje nositelj projekta podnio je prijedlog za obnovu postupka, te tužbu Upravnom sudu u Splitu, te istovremeno od DORH-a zatražio pravnu zaštitu uz najavu poduzimanja postupaka protiv RH. Tijekom konzultacija s DORH-om utvrđeno je da je glavna ocjena prihvatljivosti na ekološku mrežu već dana kroz rješenja Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva iz listopada 2007. i iz svibnja 2009.g., te da rješenje iz ožujka 2017.g. uz naglasak na zaštiti prirode i uključenje svih mogućih mjera predostrožnosti koje se u zadanim okolnostima mogu propisati treba poništiti. Dakle, 31. srpnja 2017. Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je po službenoj dužnosti poništilo rješenje od 20. ožujka i utvrdilo da nije potrebno provest glavnu ocjenu prihvatljivosti na ekološku mrežu s obzirom da je predmetna ocjena već dana kroz rješenja Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja iz 2007. i 2009. Sudski postupak vođen protiv ovog rješenja protiv Ministarstva zaštite okoliša i energetike je završen u travnju 2019. kada je potvrđeno rješenje koje je u srpnju 2017. donijelo ministarstvo, što znači da je isto pravomoćno i zakonito. S obzirom na prethodno ishođena rješenja i suglasnosti, postavljanje vjetroagregata podijeljeno je u 3 faze, 80, 20 i 42 megavata. Tijekom 2013.g. od strane ministarstva izdana su 3 energetska odobrenja za izgradnju projekata. Na osnovu prikupljenih dozvola HERA je izdala 3 prethodna rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije. Dana 30. prosinca 2013. i 31. prosinca 2013.g. između društva nositelja zahvata i HROTE-a sklopljeni su Ugovori o otkupu električne energije na rok od 14.g. Ugovori su sklopljeni sukladno tarifnom sustavu za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije iz 2012.g. Novim tarifnim sustavom koji je tadašnja Vlada RH donijela potkraj 2013. i koji je stupio na snagu 1. siječnja 2014. poticajna cijena smanjena je sa 71 lipe po kilovatsatu na 53 lipe po kilovatsatu. Dakle, hrvatski operator tržišta energije dan odnosno dva prije isteka prava na primjenu starog tarifnog sustava i primjene novog s nositeljem CEMP-a d.o.o. s nositeljem projekta CEMP d.o.o. sklopio ugovore o otkupu električne energije po poticajnoj cijeni od 71 lipe po kilovatsatu. Stoga je netočan navod iz interpelacije da su ugovori naknadno produženi, kao da je postojala obveza prilagodbe cijene koja je definirana temeljem prethodno važećih propisa. Sporni ugovori bili su sklopljeni za vrijeme mandata vlade g. Milanovića, a ne sadašnje vlade zbog čijeg se rada podnosi navedena interpelacija. Dana 9. veljače HERA je donijela 3 rješenja, 2018. HERA je donijela 3 rješenja kojima se produžuje rok od 4.g. iz prethodnih rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije od 24.12.2013. i 31.12.2013.g. Produženje važenja prethodnih rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača temelji se na čl. 7. st. 2. Pravilnika o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije. Predmetnim stavkom propisana je mogućnost produženja roka važenja prethodnog rješenja za još 24. mjeseca ukoliko se HERA-i prije isteka roka važenja prethodnog rješenja dostavi javnobilježnički ovjerena izjava nositelja projekta da je u gradnju proizvodnog postrojenja utrošeno najmanje 50% planiranih investicijskih troškova. Dana 30. prosinca 2019., 23. ožujka 2020.g. i 18. svibnja 2020.g. HERA je donijela rješenje o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije za vjetoelektranu Pađene instalirane električne snage 20, 42 i 80 megavata sati. Prije nego prepustim riječ uvaženom kolegi potpredsjedniku vlade Mariću, po pitanju HBOR-a istaknuo bih nekoliko činjenica. U prijedlogu izvješća vlade povodom interpelacije o radu vlade u nekoliko navrata navedene su web stranice na kojima se mogu naći svi dokumenti odnosno rješenja Ministarstva zaštite okoliša i energetike, kao i HERA-e. Dakle, nije točno da do tih izvješća odnosno dokumenata nije moguće doći. Isto tako državne institucije zadužene za to, državno odvjetništvo odnosno USKOK u proteklom razdoblju sva su moguća rješenja odnosno dokumente po pitanju ovog projekta izuzela iz ministarstva odnosno ministarstava koja su se njima bavila. U konačnici naglasio bih i slijedeću činjenicu, u samom inicijalnom govoru gđe. Krišto navela je da je ministar Dobrović zatražio ponovno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš, to nije točno. Dakle, ministar Dobrović je u svom rješenju od 31. ožujka 2017.g., ispričavam se, kao prvu točku kaže da nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš. Motivi zbog čega je htio da se provede glavna ocjena treba ih tražiti u vremenskom razdoblju ranije, no treba ih tražiti po pitanju etičke banke koja je ovdje već danas spomenuta, treba ih tražiti i u situacijama u kojima je MOST nezavisnih lista tijekom pregovora sa HDZ-om u formiranju vlade krajem 2015.g. inzistirao upravo na etičkoj banci kao na jednom od momenata koji će spasiti Hrvatsku. Kako i na koji način je MOST u to vrijeme, pa i suradnici ministra Dobrovića komunicirao sa potencijalnim investitorom o tome će vjerojatno današnja rasprava malo više reći. Ono što želim naglasiti gđo. Krišto, jedna stvar je lijepo govoriti, vi ste jako lijepo govorili. Međutim, druga stvar je govoriti istinu. Hvala lijepa. g. Marić.
Prije kolege Marića molio bih zastupnicu Krišto da stavi masku kao i svi drugi korektno, Vi ste danas predlagateljica ovoga, pa morate kao primjer služiti i dalje ju niste složili kako treba, ja vas molim da ju dignete preko nosa jer svi ju nose na taj način. Molim vas [[Upadica: Jesam]] Ne niste. Evo izvolite kolega Mariću.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo u ovom kratkom vremenu nekoliko informacija i s moje strane. Dakle, HBOR je u ožujku 2019.g. društvu CEMP odobrio kredit po programu zaštite okoliša na iznos od 80 milijuna EUR-a za financiranje projekta izbradnje vjetroparka Krš-Pađene. Kreditna sredstva su odobrena koje ću malo kasnije elaborirati, ali prije svega želim naglasiti da su odobrena kreditna sredstva služila za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora što je dio strategije HABOR-a kao izvozne i razvojne banke, a čiju izradu je Europska komisija financirala te je izrađena u skladu s pravilima Europske komisije te uz njezin nadzor i odobrenje da predstavlja dio strateških interesa RH što doprinosi smanjenju uvozne ovisnosti za električnom energijom. Također, HABOR je osim ovog spomenutog projekta financirao još 4 projekta izgradnje vjetroelektrana i gotovo 200 drugih projekata obnovljivih izvora energije uključujući i solarne energije. Budući da je poticanje energetski neutralnog gospodarstva jedan od 5 stupova HABOR-ove strategije upravo izgradnjom predmetnom vjetroparka najvećeg pojedinačnog u RH. Referirao bih se ovih minutu na nekoliko navoda u interpelaciji koji nisu istiniti, između ostalih neću stići sve, između ostalog se kaže o povlaštenom kreditiranju. Ukupna investicija gradnje vjetroelektrane iznosila je 236 miliona EUR-a od čega oko 60% ukupnih troškova odnosi se na vlastito učešće klijenta. U pravilo kod ova prethodno nabrojena 4 vlastito učešće je bilo na razini 25%. U trenutku odobrenja kredita kamatna stopa po predmetnom kreditnom programu iznosila je 3% godišnje promjenjiva. HABOR je ovdje zadržao svoje pravo kod plasmana preko 37 miliona kuna da može ugovoriti i višu kamatu, dakle kamata je 3,7 iznad programom propisane. Također, prema programu je odobravanje na 14 godina uz 3 godine počeka odobreno je 12 i pol godina uz godinu dana počeka. I na kraju analizom svih scenarija pokazuje se da korisnik kredita osim uz poticajnu cijenu može uredno podmirivati kreditne obveze i uz tržišnu cijenu električne energije. Sve skupa navedeno i uz HABOR i [[Upadica: Hvala. Vam.]] što je kolega Ćorić rekao, Vlada naravno predlaže [[Upadica: Hvala.]] odbijanje interpelacije.
Dobro, imamo ovako, znači za ministra Ćorića 14 replika i 4, 3 replike za potpredsjednika Marića. Krećemo, prvi je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre zbog čega ste potpisali, koji je razlog da ste potpisali da se može graditi vjetropark u Pađanima da se nanesu štete ogromne hrvatskom gospodarstvu poglavito hrvatskim građanima. Mi moramo donositi ovdje zakone u koristi hrvatskih građana, mi moramo donositi, a ne isključivo i samo korist investitorima s kojima ste vi poznati, s kojima se sastajete u klubovima il ne znam vi optužujete ovdje kolegu Dobrovića koji nije s menom u stranci više ovdje, ali garantiram da je to pošten čovjek. I sigurno nije bio u klubovima, u …/nerazumljivo/… tamo di se brojač novca, zasigurno. Objasnite nama zbog čega ste potpisali taj projekat ako nije napravljena potrebita studija, utjecaj na procjenu okoliša, zbog čega, možete li dati jedan razlog?
Izvolite.
Jedino ako niste to riješili u klubu.
Izvolite odgovor.
Meni se čini gospodine Bulj to što niste ni u jednom klubu nikad bili, ali dobro to je sada predmet za neku drugu raspravu, vjerujem da će biti prilike kroz 10-tak, 15 dana. Dakle ovo rješenje je potpisano nakon višekratnih konzultacija sa Državnim odvjetništvom RH. Dakle, još jednom ću ponoviti, nakon višekratnih konzultacija dužnosnika odnosno službenika Ministarstva zaštite okoliša i energetike čak i prije mog dolaska u onom intermecu od 2 mjeseca sa Državnim odvjetništvom RH. Zato što smo ovim rješenjem štitili vladavinu prava u RH, interes RH.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre Ćorić …
Kolega Dretar povreda Poslovnika, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] povrijedio Članak 238.
Ministar Marić nije rekao ništa.
Ministar Ćorić, dobro, dobro oprostite puno je podataka, glava je mala, hardver je slab, softver još slabiji. Samo bih želio reći da je gospodin Bulj kako ste rekli, eto ministar Ćorić je povrijedio Članak 238. jer je po mojoj procjeni uvrijedio zastupnika Bulja. Zastupnik Bulj sigurno nije bio u klubu u Slovenskoj, ali je bio u jednom klubu iako ministar tvrdi da nije [[Upadica: Hvala lijepa.]] bio je u klubu Hrvatske vojske koja je stvorila Hrvatsku državu. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa kolega Dretar. Dobivate opomenu naravno. Idemo na drugu repliku, kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre Ćorić, evo sami ste i u vašoj raspravi istaknuli da je se stvar odlučila puno prije vašeg vremena, ja ću se čak i složiti s tim djelomično, ali mene zanima samo vaše mišljenje, vaš stav. Je li ovo povoljan ugovor za Hrvatsku, za hrvatske građane ili nije, to je prvo pitanje? Evo, čisto vaše mišljenje danas. I da li biste ga vi danas potpisali kao što ga je potpisao Milanović i Vrdoljak u onom trenutku? I drugo pitanje, je li se taj novac, golemi novac zapravo koji Hrvatska subvencionira kW, kW proizvedene iz vjetroelektrana mogao znači preusmjeriti npr. u poticanje solara na krovovima hrvatskih obitelji?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na pitanju gospodine Zekanoviću, dakle ja ću odgovoriti ovako, svaka ekonomska odluka stvara oportunitetni trošak pa i poticanje vjetroelektrana stvara trošak ne poticanja nečeg drugog u istom iznosu. Ono što je svjetska praksa i da je u ovom trenutku dominantna proizvodnja iz obnovljivih izvora energije ide iz energije vjetra. Razlog je vrlo banalan odnosno ekonomski jednostavan zato što se najmanjem mogućem teritoriju mogu kreirati najveće snage. Hrvatska tu nije bila nikakav izuzetak. U kontekstu budućeg vremena dopustite da vas obavijestim da smo tijekom ove godine donijeli zakonodavni okvir koji omogućuje sustav tzv. aukcija odnosno premijski sustav koji za razliku od ovog sustava stvara konkurenciju među potencijalnim proizvođačima i znatno umanjuje plafon cijenu primjerice kod vjetroelektrana, ona će biti 45 lipa.
Zahvaljujem. Kolegica Romana Nikolić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Pa poštovani ministre vi smatrate da je ova interpelacija neosnovana pa ću vas ja podsjetiti na par stvari. Podsjetit ću vas također da ste sa svojim djelovanjem ste u slučaju VE Krš-Pađene hrvatske porezne obveznike oštetili za milijardu i 500 tisuća kuna. Unatoč odluci nadležnoga suda ponovno ste postavili ravnateljicu NP Krka koja je plagirala natječajnu dokumentaciju, a odbili ste kvalificiranu kandidatkinju hrvatsku braniteljicu dr. Zmijanović. Gospodine Ćoriću trenutno ste ministar s najvećim aferama nad glavom od spornog Memoranduma kojim se hrvatska nafta šalje ne u riječku nego u mađarsku rafineriju i to … što je izdaja nacionalnih interesa kao glavni promotor mađarske energetske politike kroz hrvatsku tvrtku INA-u omogućili ste predaju hrvatskih energetskih resursa u Mađarsku kako bi se omogućio rad mađarskih rafinerija, a istovremeno su se dijelili otkazi u … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice ja vam se zahvaljujem na vašoj replici. Međutim, ovaj materijal koji ste pročitali je zapravo materijal koji ćete vjerojatno pročitati kroz par tjedana temeljem inicijative vaše kolegice Ahmetović i zapravo nije predmet današnje rasprave, tek njegov prvi mali dio. Evo gospođa Ahmetović se smješka, tek njegov mali prvi dio jeste. U kontekstu tog štetnog ugovora kako ga vi zovete, dakle ta tarifa, taj sustav općenito cjelokupni segment obnovljivih izvora energije o kojem vi sada pričate i na koji se referirate kreiran je krajem 2013. godine. Jako puno vaših kolega u to vrijeme bili su dionici tog procesa na ovaj ili onaj način, članovi vlade odnosno radili su po različitim ministarstvima pa bi bilo dobro da se kod njih informirate o tome.
Sada je na redu kolega Grmoja. Izvolite.
Imamo samo jedno pitanje može ministar Ćorić u ime svih kolega iz HDZ-a koji su rekli da se radi o 2013., možete mi odgovoriti zašto je državna tajnica Josipa Rimac u zatvoru i je li Josipa Rimac bila u Milanovićevoj vladi 2013., je li ona bila u toj vladi? Samo mi odgovorite na to pitanje pa da zaključimo ovu raspravu o 2013.
Izvolite odgovor.
Hvala na ovom pitanju gospodine Grmoja odnosno na vašoj replici. Koliko znam gospođa Rimac više nije u pritvoru, a sudski postupak koji će uslijediti će vrlo vjerojatno rasvijetliti njezinu krivnju ili nevinost u kontekstu svih događaja. Međutim, ideja da za ovaj projekt ili uopće funkcioniranje projekata obnovljivih izvora energije u RH okrivite Vladu Andreja Plenkovića i na nas prebacite odgovornost za činjenje ili ne činjenje u proteklim vladama, apsolutno ne dolazi u obzir. Dozvolite isto tako u jednom trenutku gospođa Krišto se pitala zašto netko nije poništio taj štetan ugovor za RH, tako ste rekli. Pa zašto Slaven Dobrović ministar zaštite i okoliša i energetike nije poništio taj štetan ugovor za RH kada je bio štetan, zašto ga nije poništio?
Molim vas kolega Bulj, polako, imamo mogućnost kroz pojedinačne rasprave i replike reagirati i nemojte dobacivati iz klupe. Sada je na redu kolega Tomašević. Izvolite.
Zanima me gospodine Ćorić, jel možete vrijeme vratiti da kolega Ćorić se pripremi da mu mogu replicirati.
Kolega Tomašević vi imate pravo na svoju minutu, ne morate vi čekati kolegu Ćorića. Izvolite.
Pa neću prazan pleksiglasu govoriti. Znači zanima me … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Zanima me gospodine Ćoriću 50 dana nakon što vi postajete ministar devastacije okoliša kraj svih stvari koje ste dužni raditi vi idete poništavati samo četiri mjeseca staro rješenje kojima se poništava potreba glavne ocjene utjecaja na ekološku mrežu i to baš za investiciju CEMP-a za koji je vaša kolegica državna tajnica Josipa Rimac osumnjičena od strane USKOK-a za pogodovanje i mito i to baš je uhićena dva tjedna nakon što je Europska komisija pokrenula postupak protiv RH zbog kršenja Direktive o staništima da citiram „Hrvatska se sustavno nije pridržavala Direktive o staništima pri odobravanju izmjena projekata VE uz obalu“. Pa Europska komisija samo što nije nacrtala o kojem projektu se radi i da ste vi odgovorni za to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gospodine Tomaševiću na vašoj replici. Moje poništenje rješenja iz ožujka 2017. godine i još jednom ću ponoviti i ponavljat ću koliko god to bude trebalo, uslijedilo je nakon višekratnih konzultacija ljudi iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike mojih kolega odnosno suradnika sa DORH-om. Činjenica da je riječ o rješenju koje je poništeno 50 dana nakon što sam ja stupio na dužnost ministra moglo je biti poništeno nakon pet dana ili nakon 505 dana, sasvim je svejedno. Što se tiče Europske komisije odnosno crtice koju ste naveli, sami ste duboko svjesni činjenice da nije riječ o jednoj elektrani već da imamo općenito izazov sa glavnim ocjenama prije i poslije ulaska u EU. Naravno da jeste. A što se tiče naziva ministarstva koje ste upotrijebili je jako simpatično.
Hvala vam. Sada je na redu kolegica Benčić. Izvolite.
Imam pitanje za oba ministra u vezi kredita HBOR-a od 80 milijuna eura. Dakle, na početku je Uprava HBOR-a vrlo jasno isticala, a to je isticala i vaša bivša kolegica Gabrijela Žalac da uvjet za dobivanje tog kredita da se kredit da investitor dobije kredit i od drugih investicijskih banaka i komercijalnih banaka. U kojem trenutku je taj uvjet prestao biti uvjet? I zanima me da li ste vi gospodine Ćoriću ili vi gospodine ministre financija koji ste bili u nadzornom odboru jedan i drugi razgovarali u to vrijeme sa bilo kojim članom uprave u smjeru da se taj kriterij napusti i da se i bez tog kriterija odobri kredit od 80 milijuna eura? Napominjem da će to pitanje biti poslano i članovima Uprave HBOR-a i bilo bi dobro da kažete istinu, da li ste sa njima komunicirali u periodu odobravanja kredita?
Izvolite kolega Ćorić.
Ja ću prepustiti riječ
Ne, ne, ne možete vi prepustiti riječ, vi sada odgovarate na repliku, morate odgovorit.
Ja ću prepustiti riječ…
Ne, ne, ne, ne, ne možete vi prepustiti riječ, vi sada odgovarate na repliku, morate odgovorit.
Dobro, dakle ja ću odgovoriti, onda u to vrijeme nisam bio član nadzornog odbora HBOR-a. Ministre Mariću?
Kolega Ćorić, još, još, možda ćete jednog dana doći na ovo mjesto, ali dok ste ovdje ne možete baš organizirati raspravu.
Pitanje je bilo, taj dio je bio namijenjen ministru financija, vaš dio je bio dal ste utjecali…
Samo malo, kolegice Benčić, kolegice Benčić, ja vas molim da ne upadate na ovaj način. Ne možete postavljati pitanja i jednom i drugom ministru, možete pitati samo onoga na koju ste se repliku javili, kolega Ćorić je odgovorio, a kolega Marić će odgovoriti ako bude htio u trenutku kada će davati odgovor na repliku koja će biti upućena njemu. Molim vas da se držimo procedure. Kolegice Mrak-Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Uvaženi ministre Ćorić, dakle vaša ingerencija kao ministra koji je zadužen za oblast zaštite prirode i zaštite okoliša. Temeljem Zakona o zaštiti prirode koji je donesen krajem 2013., 2014. je donesen Pravilnik o ocijeni prihvatljivosti na ekološku mjeru, ekološku mrežu. Sukladno odredbi čl. 2. tog pravilnika je jasno definirano za što se provodi ocjena prihvatljivosti na ekološku mrežu. Mene zanima u kojem trenutku je u cijelu priču uvučen DORH? Koji su bili elementi i razlozi zašto je DORH bio taj koji je na kraju presudio kako primjenjivati pravilnik ili ne? Koji su bili vaši razlozi odnosno razlozi ministarstva kojem ste vi na čelu da je savjetovalo DORH jel je to jedan od rijetkih primjera gdje zbog DORH-a se je promijenilo neko mišljenje i nekakav stav i primjena već navedenog pravilnika? [[Upadica: Hvala lijepo]] Hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem se na replici odnosno pitanju gđo. Mrak-Taritaš. Dakle, kratko ću se referirati ponovno na dokument koji vam je dostupan. Dakle, nositelj projekta podnio je Ministarstvu zaštite okoliša i energetike temeljem rješenja iz ožujka 2017.g. prijedlog za obnovu postupka, što je redovita procedura, te tužbu Upravnom sudu u Splitu. U razdoblju od svibnja do srpnja 2017.g. predstavnici mog ministarstva održavaju konzultacije s državnim odvjetništvom, prije svega zbog zaštite prava RH u ovom predmetu i isto tako šaljemo dokumentaciju tadašnjem državnom odvjetništvu, odvjetniku g. Cvitanu, kao i prijedlog rješenja o poništenju. Konzultacije s DORH-om pokazuju da je u interesu RH odnosno da je na temelju dokumentacije utvrđeno da glavna ocjena prihvatljivosti na ekološku mrežu kao takva je već dana kroz rješenje iz 2007. i 2009.g., te da rješenje iz ožujka uz poštivanje načela vladavine prava, stečenih prava stranaka i načela legitimnih očekivanja, uz naravno [[Upadica: Hvala vam]] naglasak na zaštitu prirode treba poništiti.
Hvala. Sada je na redu zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Prije svega nije Dobrović 2018.g. produljio ugovor, nego ste to učinili vi posredstvom agencija kojima ste nadređeni, a to je HERA i HROTE. Drugo, obveza za smanjivanje cijene itekako jest vaša obveza jer vi ste obvezatni kao hrvatska vlada štiti nacionalne interese i interese Hrvatske, a ne jednog čovjeka imena Bašić koji je nekakva odbjegla osoba koja dila automobilima. Treće, nevažeći ugovor je bio 2013. sklopljen jer nije postojala građevinska dozvola, dužni ste ga bili i dužni ste ga još uvijek raskinuti. I četvrto, ovo vaše neuvjerljivo čupanje, pa prekinite to i dajte interpelaciju i otvorite ugovore svima na uvid.
Kolegice Krišto, ja bi vas molio ne sad da vas zezam, vi jedina nemate masku na odgovarajući način. Molim vas da se držimo svi pravila i reda. Izvolite kolega Ćorić.
gđo. Krišto, uz ponovno netočne teze koje iznosite, ali očito je da su one platforma vašeg izlaganja danas. Ja ću vas uputiti na jednu stvar koja vam možda do današnjeg dana nije bila poznata, ja vas molim da je provjerite, pa u konačnici da sazovete pres konferenciju nakon ovog izlaganja nekad večeras kad završimo. Dakle, HERA odnosno njezini članovi i predsjednik HERA-e izabire HS i ni na koji način nisu pod ingerencijom Ministarstva zaštite okoliša i energetike nikada bili, niti će biti. To je nešto što bi mogli provjeriti, bilo bi vam zgodno jel dok se smijuljite da utipkate u mobitel i da to provjerite. Dakle, moja komunikacija sa HERA-om kao ministra zapravo je vrlo ograničena i mora tako biti, tako je po zakonu. Po zakonu na koji se vi pozivate, po zakonu koji ste danas 20 puta spomenuli u svom zakonu. Ako je taj ugovor bio ništetan, dakle g. Bašić [[Upadica: Hvala vam]] CEMP ili bilo koji od investitora su nebitni. Ako je ugovor [[Upadica: Hvala lijepo]] bio ništetan zašto ga Slaven Dobrović nije poništio?
Hvala vam lijepa kolega Ćorić. Sada je na redu kolegica Petir, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. g. Ministre, evo kroz ovu raspravu postalo je jasno…
Molim vas da ne dobacujete iz klupa.
…da je 2013.g. HEP CEMP-u prepustio projekt u koji je uložio više od 20 milijuna kuna ne tražeći nikakvu naknadu, da je na Staru Godinu 2013.g. dan prije uvođenja novog tarifnog sustava također CEMP-u omogućeno da dobije dodatnu zaradu od cca. 900 milijuna kuna. Također su tu neka ulaganja koja su išla od strane HEP-a u infrastrukturu i omogućeno je CEMP-u dodatno proširenje kapaciteta iako nije ispunjavao obaveze iz Ugovora o ulaganjima. Meni se čini iz svega ovog da je CEMP sa Projektom Krš-Pađene izravno favoriziran od strane Milanovićeve vlade, ali možda nisam u pravu, pa bih voljela čuti od vas u kojem tretmanu su bili drugi projekti obnovljivih izvora energije u to vrijeme?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na replici gđo. Petir. Dakle, u razdoblju od 31. listopada 2013.g. do 1. siječnja 2014.g. od trenutka kad je na razini vlade g. Milanovića donesena odluka o smanjenju tarife do trenutka otkad je ta odluka o smanjenju tarife zaživjela na razini HERA-e potpisan, pa onda i na razini HROTE-a potpisani su ugovori za 9 projekata. Vjetropark Jesenice, Vjetroelektrana Orjak, Vjetroelektrana Katuna, Vjetroelektrana Lukovac, Vjetroelektrana Poštak, Vjetroelektrana Rudine i 3 projekta CEPM-a ukupne snage 320 MW.
Kolega Ivanović izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre odmah se vidjelo da je riječ o selektivnom pristupu, da je riječ o klasičnoj hajci koja se želi izvršiti ovdje u Hrvatskom saboru, no mene zanima i skroz se ponavlja teza da hrvatski građani moraju znati to je osnova našeg poslanja ovdje u Hrvatskom saboru, pa vas molim da vas pojavim koja je uloga bila ministara, pogotovo ministra Dobrovića koji je sudjelovao u ovom projektu i na koji način je on mogao spriječiti, a nije spriječio ovakav projekt kako ga sada prozivamo jednom od najvećih pljački u povijesti hrvatske države.
Izvolite odgovor.
Pa o ulozi gospodina Dobrovića u inicijalnoj fazi njegovog ministrovanja mogu svjedočiti njegovi suradnici neki od njih i iz MOST-a kako gospodin Bulj rekao struka iz MOST-a, a u kasnijoj fazi isto tako. Ono što mi se čini, dopustite da s vama podijelim svoj dojam je da je ministar Dobrović na trenutnoj poziciji vrlo glasnog promatrača aktualnih zbivanja u RH se jako dobro snalazi. S obzirom na činjenicu da u segmentu zaštite okoliša i energetike u kontekstu zaštite okoliša i energetike u godinu i pola dana koliko je bio ministar nije učinio gotovo ništa.
Idemo dalje, sada je na redu kolega Rade Šimičević.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre ovdje se stalno provlači teza da ste vi odgovorni za štetne ugovore koji su potpisani 2013. godine i ne samo vi nego i trenutni premijer Andrej Plenković. Vi tada niste bili ministar, niti gospodin Plenković je bio premijer Vlade. I za kraj da li ste vi mogli nešto učiniti s tim ugovorima i kolika bi bila šteta na kraju da su se ti ugovori raskinuli za hrvatsku državu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine zastupniče na vašoj replici i na vašem pitanju. Dakle, ja sam ministar koji tijekom svog mandata u proteklih 4 godine donosi odluke. Neke od tih odluka su bile i bit će predmet propitivanja hrvatske javnosti i ja sam toga svjestan. Međutim u konkretnom slučaju moje odluke odnosno odluke ministarstva i ovo konkretno rješenje doneseno je nakon konzultacija s jedinom institucijom za koju držim da sam se ja kao ministar odnosno moje ministarstvo trebalo usuglasiti odnosno konzultirati, Državno odvjetništvo RH, ja ne znam bolju instancu osim ako to nije možda MOST nezavisnih lista ili netko sličan tome da se s njima konzultiram, s gospodinom Buljem možda ili nekim tko ima tu razinu ekspertize da mi pokaže i ukaže na put na koji bi trebao ići.
Hvala vam. Nemojte dobacivati kolega Bulj, ugasite mikrofon.
Ajd ti u Slovensku 9. Broji ti brojačem …/nerazumljivo/…
Kolega Bulj molim vas. Idemo dalje, sada je na redu kolega Bauk.
Zahvaljujem.
Kolega Bulj, samo malo kolega Bauk. Molim vas rasprava je takva da ste vi iznijeli svoje argumente, ministar Ćorić svoje kad dođete na red onda, onda odgovarajte, e dobro, jedva čekam. Ajde ovaj kolega Bauk izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre primijetio sam određenu retoričku crtu u imenovanju institucija i pojedinaca. Dakle, jedino je Zoran Milanović imenovan imenom i prezimenom iz tog razdoblja, a ostalo su institucije HROTE, HER-a, čak ni ime resornog ministra ne spominjete. Mene zanima jedna stvar, tko je u ime države Hrvatske potpisao te ugovore u studenome i prosincu 2013. godine, ime i prezime, nije ga potpisala institucija, to je prvo. Drugo znamo tko je bio ministar resorni, ako je tada nešto bilo krivo to je gospodin Vrdoljak, zaustavimo raspravu čekajmo da se jedini zastupnik njegove stranke Štromar tu pojavi pa nek vam on odgovara na to šta mu Vrdoljak kaže. Prema tome, ja razumijem tu crtu obrane da se nešto želi prebaciti na 2013., ali ona budimo dosljedni, imamo resornog ministra, resorno ministarstvo i institucije. Na čelu HERE je još uvijek član HNS-a, već 6,7 godina [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] jel tako? Je.
Hvala vam lijepa, hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Dakle, hvala lijepa zastupniče Bauk na vašoj intervenciji odnosno replici. Što se tiče donošenja odluka ova odluka od 31. listopada 2013. godine donesena je na Vladi RH. Što se tiče potpisnika ovih ugovora od strane HERE taj ugovor odnosno prethodno rješenje o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača električne energije potpisao je ravnatelj HERE kao predsjednik upravnog vijeća to je gospodin Jureković, predsjednik upravnog vijeća gospodin Jureković, a što se tiče HROTE-a u to vrijeme osoba koja je bila direktor HROTE-a bio je gospodin Ivor Županić.
Sada je na redu poštovani kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre u kuloarima Hrvatskog sabora priča se da je autor ove interpelacije vaš prethodnik na mjestu ministra zaštite okoliša gospodin Slaven Dobrović. Kako ga gospodin Bulj nazvao pošten čovjek. Sjećam se kada je prije 2 godine lažno taj pošten čovjek optužio ovog ministra ovdje kao predsjednika nadzornog odbora HABOR-a to bi trebali se malo prisjetiti da je na sjednici nadzornog odbora poticao ostale članove nadzornog odbora da se da kredit tvrtkama u koncernu Agrokor i na taj način da je bio u sukobu interesa. Kad je nadzorni odbor, kad je HABOR audio zapis sa te sjednice utvrdilo se da se gospodin Marić izuzeo i nije htio niti glasovati niti raspravljati. E pa sada mi moramo vjerovati u pravednost tog poštenog čovjeka Dobrovića u njegovo rješenje. A vaše rješenje kojim ste utvrdili da ne treba raditi prethodnu glavnu ocjenu projekta na ekološku mrežu, prihvatljivosti [[Upadica Hvala vam lijepa.]] projekta za ekološku mrežu jesu li potvrdili možda sudske instance u Hrvatskoj, to me interesira.
Hvala lijepo. Prije odgovora samo malo imamo povredu Poslovnika, pri puta povreda Poslovnika video vezom. Izvolite kolega Kujundžić, drugi put.
Hvala, hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre da li je kolega bio u klubu ili nije manje je važno isto tako je manje važno što on zna ili ne zna. Ono što je važno jest činjenica da nad vašom prisutnosti u klubu ne biste trebali zapravo likovati već biste trebali sagnuti glavu. Ono gdje je Bulj bio, šta on zna ili šta on ne zna zapravo je manje važno i vi i ja bismo mu se trebali nakloniti za sve ono što je on ovoj državi da, a Miro pitati može, ima pravo i hvala mu što postoji. Predsjedavajući, povlačim povredu Poslovnika i zahvaljujem.
Bez, bez obzira, bez obzira na to, bez obzira na to što Hajduk živi vječno opomena ipak ide vama. Idemo sada odgovor na repliku, izvolite.
Dakle, poštovani zastupniče Bačiću, hvala vam na vašoj replici. Dakle, ja se ne bih referirao dalje na postupanje g. Dobrovića odnosno na njegove motive. Jedina stvar na koju ću se referirati jest činjenica da sam u proteklih nekoliko godina opetovano prozivan po pitanju gospodarenja otpadom u RH i izgradnje centara za gospodarenjem otpadom. Ti centri za gospodarenjem otpadom nalaze se predviđeni u dokumentu plana gospodarenja otpadom RH koji je napravio g. ministar Dobrović. Dakle, ja sam nastavio njegov posao. Dakle, toliko o onom koji na taj način kritizira moj posao u tom segmentu. Što se tiče rješenja koje je donijelo ministarstvo u srpnju 2017.g., ponovit ću, ono je tuženo na dvije instance, na upravnom sudu, na visokom upravnom sudu, visoki upravni sud i upravni sud odbili su te tužbe i potvrđeno je da je to rješenje pravomoćno i zakonito.
Hvala lijepa. Imamo još jednu repliku za ministra Ćorića, kolegice Orešković izvolite.
Ministre, ne možete niti pokušati obraniti ono što je neobranjivo. Za vrijeme vašeg mandata HERA je donijela 3 rješenja kojima se dodjeljuje status povlaštenog proizvođača tvrtci koja je umiješana u jednu od najvećih mega afera hrvatskog pravosuđa. Ne možemo tvrditi da ste i vi korumpiran i u nju upleten jer su mjere istrage protiv Josipe Rimac pukle taman u onom trenutku kada se možda došlo ili do vas ili do predsjednika vlade. No tada redovne dušobrižnike nije brinulo kako dolazi do pucanja mjera jer se još uvijek nije došlo do osoba iz kluba. I moram reći kad smo već kod tih dušobrižnika, da me čudi kako to da se Zoranu Milanoviću nije dopao vaš životopis. Po odgovoru kojeg ste dali zastupniku Bulju vidim da imate isti stav o članovima kluba odnosno o svima onima koji vas iz kluba kritiziraju. Ne, nismo ljubomorni na vas koji tamo dijelite interese RH, ali smo ljuti što se na takav način stvara kasta privilegiranih na štetu [[Upadica: Hvala vam]] hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gđo. Orešković na vašoj replici. To je vrlo zanimljivo izlaganje. Odgovorit ću vam ovako s obzirom na činjenicu da će moj boravak u tom klubu biti predmet propitivanja u kontekstu postupka za smjenu. Ja sam u tom klubu bio u nekoliko navrata. Međutim, ja od Janafa nikad nisam ni kune zaradio. Netko u ovoj dvorani je.
Povreda Poslovnika kolegice Orešković.
Povreda Poslovnika, dakle izravno me vrijeđate. Uporno pokušavate nametnuti tezu da su svi isti. Nitko nije sporan tko je na poštenit i zakonit način od Janafa dobio posao i na Janafu zaradio. Sporni ste vi koji ste iz kluba Janaf izvlačili milijune i skrivali ih u prtljažnike glavnih državnih odvjetnika ili njihovih zamjenika, to je sporno u ovoj državi uvaženi ministre.
Kolegice Orešković, dakle niste rekli koji je članak povrijeđen, to je prvo. Drugo, kolega Ćorić vas nije spomenuo, ja ne znam zašto ste se vi prepoznali u tome. Možda je još neko radio sa Janafom. Tako da ovdje nije bilo ovaj povrede Poslovnika. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Neću dati opomenu jer emocije su malo bile jake, pa i oćete isto vi odustat sada? Nećete odustati. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ne smijem i ne mogu odustati, povrijeđen je čl. 238. Otkada je postala zastupnicom poštovana gđa. i zastupnica Orešković vrijeđa članove HDZ-a i ministra Vlade RH iz dana u dan. I sad se ona čudom čudi recimo kako tadašnji predsjednik vlade nije mu se dopao životopis g. Ćorića za razliku od nje kojom se njezin životopis itekako njemu se njezin životopis [[Upadica: Hvala lijepa kolega Bačić]] dopao i onda je milošću vladara [[Upadica: Kolega Bačić, hvala lijepa]] postavio za predsjednicu povjerenstva.
Budući da nisam dao opomenu niti kolegici Orešković, neću dati niti vama. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Evo onda ću, evo povlačim, povlačim onda odluku, dat ću opomenu kolegi Bačiću, a njoj neću. Evo kolega, neću, dobro, dobro. Dobro, evo pod pritiskom sam popustio. Izvolite, je, sada vas molim samo da obrišemo govornicu, pa će onda kolega Marić. Zahvaljujem, evo idemo redom. Prva je kolegica Perić.
Poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre, optužuje vas se za davanje povlaštenih kredita u svojstvu predsjednika nadzornog odbora HBOR-a čija sam i ja tada bila članica. Međutim, ovdje se ne želi priznati da su to projekti obnovljivih izvora energije i u ovom slučaju uz koju kamatnu stopu su se odobravala ta, ta sredstva i na koji način. Isto tako poznato je da je investitor morao imati najmanje 60% vlastitih sredstava da bi uopće došao u obzir da traži takva sredstva i uostalom ta, ta kamatna stopa je i iznad onih kamatnih stopa koje su se tada odobravale ostalima, što znači da ne spadaju u državne potpore, izravne državne potpore.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice evo i vama na replici. Dakle ovo što ste rekli vezano za odobravanje kredita, ja moram ponoviti još jedanput i prema zakonskom okviru u RH u nadzornom odboru po funkciji ministar financija i još pet kolega, dakle sve skupa šest ministara, predsjednik HGK i tri saborska zastupnika iz okvira kako se dogovori u okviru klubova. Kada se pojedini projektni zadatak odobrava odnosno razmatra do 700.000 kuna vrijednosti projekta ingerencija je samog kreditnog odbora da može odobriti. Između 700.000 i 37 milijuna kuna može odlukom uprava, a iznad 37 milijuna kuna od stručnih službi kreditnog odbora, odluka uprave dolazi na suglasnost nadzornom odboru. To je procedura koju samo, ja sam mislio i nadao se da smo utvrdili u nekim prijašnjim situacijama, a evo i ovaj puta moramo ponoviti. Što se tiče uvjeta rekao sam maloprije dakle ni u kom slučaju se ne radi o povlaštenom kreditu. Hvala.
Sada je na redu kolega Brumnić. Izvolite.
… upravo na ovo zadnje, što ste rekli u svojoj raspravi da ovo nije bio povlašten kredit, da je kamatna stopa bila iznad tržišne kamatne stope. Moje pitanje je gdje je tu interes RH i gdje je interes HBOR-a da ovako nešto kreditira? Da li zbog ovih kredita koji su dani? Drugi hrvatski poduzetnici nisu mogli doći do sredstava, a svjedoci smo koliko kredita HBOR ne odobri. Ovdje se radi o 80 milijuna eura, praktički cijelu investiciju Krš-Pađene je isfinancirala RH, a sami ste u svojoj raspravi rekli da se ovaj kredit može vraćati i uz cijenu struje koja je na tržištu. Znači da cijeli poticaj koji RH daje ide direktno ko dobit investitoru, a Hrvatska je isfinancirala i to je ono što je ključno pitanje zašto.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. HBOR ovim plasmanom nije nikoga istisnuo, dakle nitko neće ostati zakinut. HBOR ima dovoljno likvidnih sredstava dovoljno kreditnih linija u odnosima sa međunarodnim financijskim institucijama sa EU da izvori sredstava, vidjeli ste sami u rebalansu proračuna koji se nadam da ćete ga sutra podržati je pojačana sredstva vezano baš vis a vis HBOR-a da može kreditirati proizvodne, izvozne i ine programe koje ima već su svom portfelju. Moram vas malo ispraviti, 36% ukupne vrijednosti investicija je kredit HBOR-a, dodatni 4% je kredit HPB-a, preostalih 60% učešće samog investitora. Maloprije sam rekao, ne u novcu, vrijednosti ukupno 236 milijuna, dakle maloprije sam rekao da što se tiče samih uvjeta i ovaj dio kada uspoređujete sa prethodne četiri VE ukupno gotovo 183 projekta obnovljivih izvora energije od kojih je najviše solara, a ima i bioplina, biomase i HE. Hvala.
Hvala vam. I zadnja replika poštovana kolegica Vukovac. Izvolite.
Poštovani ministre Mariću, vi ste kao predsjednik Nadzornog odbora HBOR-a 2019. godine potvrdili odluku unatoč protivljenju stručnih službi HBOR-a kojim se preuzima visokorizično financiranje projekta Krš-Pađene s iznosom od 600 milijuna kuna. Ja ovdje imam popis od 250 korisnika Operativnog programa za razvoj stočarstva RH sufinanciran sredstvima HBOR-a. Ukupno 250 obitelji je po tom programu zaduženo sa 150 milijuna kuna, te obitelji su uništene jer sa cijenom od 2 kune za litru mlijeka ne mogu vraćati kredite. Nekima je ovrhama uništen život. Imam potrebu pitati vas, zar vam nije palo na pamet kao Slavoncu i kao čovjeku pomoći toj populaciji koja je samo htjela živjeti od rezultata svoga rada i hraniti ovu naciju, zdravom domaćom hranom nego ste išli pogodovati jednom čovjeku sa 600 milijuna kuna novca hrvatskih poreznih obveznika? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ne radi se o nikakvom pogodovanju, uz dužno poštovanje na vašu repliku, ja ću vas samo podsjetiti da HBOR u okviru svojih programa prije 29 ukupno, a danas 9 kreditnih programa ESIF kredita i mjera covida kreditira cjelokupno hrvatsko gospodarstvo nesebično dijeleći naravno svoje resurse koje na aktivan način prikuplja na međunarodnim i domaćim financijskim tržištima i njegova uloga razvojne banke i dalje je tu. Ono što se tiče opet ponavljam same procedure, kolikogod vi pokušavali tu imputirati ulogu samog isključivog nadzornog odbora odnosno jedne osobe, dakle stručne službe obrađuju kreditne zahtjeva, po potrebi je dorađuju i sve vezano uz ovaj kreditni plasman, sve rasprave koje su se vodile u okviru stručnih službi kreditnog odbora uprave odnosno nadzornog odbora išle su na poboljšanje uvjeta u korist same banke kako bi se banka kao takva zaštitila od možebitnih rizika što je inače bankarska praksa. Dakle i pravno postojale su sve dozvole koje su tražene, a i bankarskom odnosno poslovnom logikom je dobio zeleno svjetlo. Hvala.
Hvala ministru Mariću. Gotovi smo s replikama i sada otvaram raspravu. Samo kratko, dakle klubovi 10 minuta, pojedinačno 5 minuta i između svake rasprave predlagatelj i predstavnici Vlade mogu se javiti i govoriti po 5 minuta. Na ta izlaganja su moguće replike, na pojedinačna izlaganja su moguće replike, a na izlaganje klubova nisu. Hvala vam lijepa. Prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani. Pred nama je ovdje interpelacija koju sam osobno ja i moje kolege iz kluba uz još 19 saborskih zastupnika potpisali, smatram da je ova interpelacija vrlo bitna da se raspravi u ovome domu u domu ispred ministra ugroze okoliša, ugroze energetske ovisnosti, ugroze nacionalne sigurnosti, ugroze otpada, ugroze svih projekata o kojima bi tribao skrbiti. Jednom sam rekao da posljednje četiri godine da VE u RH koštaju naše građane godišnje iz džepova siromašnih građana milijardu i pol kuna subvencije. Ja neću govoriti o vremenu 2013. kako je rekao Zoran Milanović kada je gospodin Bernardić doveo ministra ugroze, kad je donio njegov životopis pred njegov stol da bude jedan od ključnih savjetnika Vrdoljaku, ne znam kome je trebao biti, koalicijskom partneru gospodina Ćorića. To mene vrijeme ne interesira, nit me interesira karijera i samo karijera ministra Ćorića koji ponižava nas saborske zastupnike poglavito u kontinuitetu mene. Taj čovjek, taj čovjek ovdje koji sjedi kraj nas je napravio toliku štetu po pitanju Krš-Pađane, a neću sad govoriti to ću govoriti u jednome djelu ali moram se sjetiti prije godinu dana gdje je iz Vrgorca, iz Vrgorca donio odluku zajedno sa inspektoratom da se odlaže otpad u Cetinsku krajinu kraj rijeke Cetine. 100 km, 120 km i tu je odluku donio i nakon te odluke sad zatvara, napravio je šou po pitanju centara za gospodarenje otpada i odlaganja otpada u Splitsko-dalmatinskoj županiji i Dalmaciji. Ministar Ćorić u Kršu-Pađene je vidljiv ta odluka koju nije on vjerojatno donio sam, on to nije mogao bez blagoslova premijera Andreja Plenkovića i kad proziva MOST nezavisnih lista, ja sam ponosan šta sam jedan od 12 onih koji se nisu htili preslagivati vlast kada je se radilo o energetskim interesima preuzimanja naše najveće kompanije to je INE od strane mađarskoga MOL-a. Ja ovdje ne zamjerim Mađarima, ja zamjerim Mađaronima koji su naši Mađaroni uvaženi ministre ugroze okoliša, naši Mađaroni uvaženi kolegice i kolege dali upravljačka prava stranim interesima, stranim interesima kolega Boriću, stranim interesima su dali upravljačka prava. I ne samo to, nego baš ovaj ministar i ova Vlada, ova Vlada u kontinuitetu u prošlom sazivu je dala prava. Sad pogledaj, da naš predstavnik u INI nema pravo glasa, pravo glasa i zaista tada sam puštao ovdje pjesmu Ustani bane Hrvatska te zove, tolika mađarizacija se nije dogodila. I ja sam ponosan na ta vremena, neko je spomenu neka vremena kada su neki Joze Petrovići ili ne znam tko neki konzultanti koji su plaćali vama kesu i ne znam na koji način. I ne spominjem sada više te ljude, to je vrijeme iza nas. Mi govorimo sad o sadašnjoj Vladi, mi govorimo o Vladi u kojoj su koaliciji bili Vrdoljak iz HNS-a, gospodine Boriću …/nerazumljivo/… javite mu se ima vam nešto reći za povredu Poslovnika. Ministar Ćorić je sa Vrdoljakom šurovao cijelo ovo vrijeme i ministar Ćorić donio je Vrdoljak tu odluku 2015. godine, on je donio tu odluku, to je vaš koalicijski partner. Vama je to smješno, vama je smješno jer vi ste samo karijerist, vama je bilo bitno da vas Milanović primi u SDP, nije vas čovjek htio primit u SDP, nije vas htio. Da je, mislim žao mi je jel, vama je nebitno u kojoj ste stranci. U toj stranci u kojoj ste vi kad sam ja bia ja sam zaboravio ka sam bio, ja sam zaboravio kad sam bio, zaboravio. I naravno interesira me šutnja vašeg koalicijskog partnera, a na tome području žive ljudi srpske nacionalnosti. Poglavito me, interesantna je šutnja Milorada Pupovca, a ovdje je i kolegica iz SDSS-a pa da ona reče 2, 3 riječi o ovome projektu na tome području. Što ima lokalno stanovništvo na tome području osim što im se muzu novci iz džepa, toj sirotinji tamo, sirotinji za kojom vi gospođo iz SDSS-a navodno jaučete i Pupovac i gospođa Šimpraga koji cili dan govori o problemima u Đibenkso-kninskoj županiji, od bolnica, od sirotinje, a ona dožupanica, ona dožupanica. A što se tiče ministra Dobrovića, dogovorite se sami sa sebom gospodine ministre ugroze okoliša. Dogovorite se sami sa sobom, da li je stopirao ili je potencirao taj projekat, a ja koliko znam tada je ljudi iz ministarstva su zaustavili taj projekat. Zaustavili projekat Krš-Pađane. Zbog čega? Jer će 2,5 milijarde se morati iz svojih džepova mi platiti, 2,5 milijarde. 2/3 Hrvatske su prazne. Znate li što znači 2,5 milijarde? U trenutku kada smo vam 2 puta, da ne bi bilo da mi ne predlažemo jel kako vi kažete intelektualne sposobnosti određenih saborskih zastupnika. Znate šta znači 2,5 milijarde uvaženi ministre ugroze za krajeve doli odakle dolazim? Niti jedan projekat na tom području Dalmatinske zagore od kad su osnovane županije od Krke do Neretve, niti jedan projekat niste napravili i odradili, niti jedan. 100.000 ljudi je iselilo iz tih krajeva, 100.000. Otiđite u Knin pa ćete vidjeti koliko ima djece, samo u mojoj Cetinskoj krajini je manje upisano 2 razreda ove godine prvašića. Mi smo dali prijedlog, dali smo kolegice 2 puta da se zakon o mikrosolarima, pola milijarde kuna godišnje dajemo za ogrjev ljudima s socijalnim poteškoćama i obiteljima. I za ovu subvenciju koju smo …/nerazumljivo/… za vjetroelektrane milijardu i po kuna godišnje mogli smo za 5 godina na svaku kuću, na svaku javnu ustanovu staviti mikrosolare, ali mikrosolare koji će potaknuti gospodarstvo hrvatsko. Svaki dio se more proizvest u RH, a vjetroelektrane niti jedan dio nije iz Hrvatske, sve je uvoz. I zbog toga imamo veliki uvoz. Zamislite što bi bilo da smo ovaj novac od poticaja, zamislite koji dajemo za vjetroelektrane dali za mikrosolare. Prije svega imali bi neovisne obitelji poglavito u nerazvijenim područjima gospođo Jeckov, u nerazvijenim područjima gdje se pojavite kao koalicijski partner HDZ-a i SDSS u predizborno vrijeme, ja živim s tim ljudima svakodnevno. Nemaju vodoopskrbu u svojim kućama, vodoopskrbu nemaju u svojim kućama ljudi, vode napit se, gledaju Krku, gledaju Cetinu, nemaju vode, a ovdje se daje 600 milijona iz HBOR-a, 600 milijona za taj projekat. Jeste vidjeli kolka je udaljenost od kuća te vjetroelektrane? Ja sam sinoć iša kasno prema Zagrebu i gledan prema vjetroelektrani ko božićne drvce, katastrofa kako to izgleda. Ljudi moji, na svako brdo su u zagori ucrtali sada nove, zauzeli su prostore za vjetroelektrane. Svi bivši direktori HEP-a su sada odjedanput vlasnici brojnih projekata koje je HEP platio, istraživanje ruža vjetrova i dezgari se hrvatskim interesima na tome području. Što se tiče vjetroelektrane vašega potpisa ministre smatram da bi vi tribali to malo podrobnije objasniti, ne se vraćati na 2013.g., 2013.g. je to tada je donošeno, tada vas nije primio Zoran Milanović u SDP na nagovor g. Bernardića, niste tada odgovarali, malo vas je primio i Andrej Plenković, mislio po izjavama predsjednika RH, mislio u koju će stranku, al to je manje bitno. Ovdje se radi isključivo o energetskim interesima RH. g. Ćoriću, ja bi vas molio u ime građana RH, a i nas kao zakonodavca, dajte ostavku. Ovo nije za vas, ne morete voditi jedan bitan resor iz kluba u Slovenskoj 9, vi to ne možete, nemate to pravo prema nama saborskim zastupnicima koji su birani, a poglavito prema hrvatskom narodu. Ja mislim da je to vama najlegitimnije da date već kad iđete sa uvredama prema nama ja mislim da bi to bilo najpoštenije. Ugrozili ste doli Cetinu, Cetinsku krajinu, ugrozili ste energetsku sigurnost, jednostavno apsolutno ništa ne radite. Centar za gospodarenje otpadom vam je upitan [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Hvala lijepo.
Nećete kolega Borić ništa? Dobro. Ne, nije povreda Poslovnika, povukao je kolega Borić, ništa. Idemo dalje s raspravom, sada je na redu klub, oprostite kolegice Jeckov, javljate se? Za što?
Ja sam imala povredu Poslovnika, ne znam možda je niste vidjeli.
A nismo, nismo, nisam registrirao. Ne, ne, ispričavam, u redu, izvolite, da.
Evo, ovaj poštovani kolega Bulj, prvo vam predlažem da na slijedećim izborima se izjasnite kao Srbin po mogućnosti, pa onda iza toga izađete na izbore, pa onda ja sam ubjeđena da će Srbi iz Cetinske krajine sigurna sam glasati za vas, a načelnik … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] općine, pa dobro, al prije toga morate se izjasniti kao Srbin. Aj se izjasnite kao Srbin, pa idemo na izbore, pa ćemo vidjeti za koga će ljudi glasat.
Pa šta je problem bit Srbin, jel vama problem da neko bude Srbin?
Samo malo vas molim, kolega, samo malo, samo malo, samo…
A vi ste član vladajuće većine, vi vladate, vi upravljate.
…kolega Bulj, što je ovo sada?
Vi pljačkate te krajeve zajedno s HDZ-om.
Prvo, prvo kolegice, kolegice Jeckov to nije bila povreda Poslovnika i zaslužili ste opomenu, ali vas molim da ne vičete ovaj s mjesta, postoje načini na koji…
A zašto, zašto vrijeđa ona nacionalne manjine da, da bi se, mislim koji je problem?
Zašto ih je uvrijedila? Rekla je, vas je pozvala … [[Govornik se ne razumije]]
Ona je dio vas, ona je dio vladajuće većine, ona vrijeđa ljude nacionalne manjine … [[Govornik se ne razumije]]
Ja nisam shvatio da je ona vrijeđala, ja sam shvatio da je, to je kompliment za vas, ona vas je pozvala među nacionalne manjine.
Ma, ma ja znam da ste vi … [[Govornik se ne razumije]] izvršnog obreda, al nema veze, vi ste HDZ-ov.
Ja se držim Poslovnika, dao sam opomenu kolegici Jeckov, a kolegu Bulja uporno molim da ne dobacuje iz klupe, ja se držim Poslovnika i molim vas kolegice Vidović Krišto nemojte paliti mikrofon i dobacivati iz klupe jer ja jako pazim i pokušavam biti objektivan koliko god se to može. Izvolite kolega Vrkljan u ime naravno Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo već smo uznapredovali u ovoj našoj raspravi. Činjenica da nam je jedan ministar otišao, jedan ministar je otišao što uveliko govori kako izvršna vlast gleda i prepoznaje što smo mi u saboru. Ja bi samo podsjetio da je sabor nadređen izvršnoj vlasti i da je izvršna vlast ta koja traži i dobiva ili ne dobiva povjerenje sabora. Ostao nam je još jedan tu ministar, pa ću ja samo, već puno toga je kazano. Prije svega želim se zahvalit Karolini Krišto, silnu energiju je zadnjih mjeseci uložila i nije lijepo što je rekao vaš predsjednik kluba da joj je netko to napisao. To su uvrede seksističke. To je uvreda koja se ne bi smjela u ovakvom domu čuti, a pogotovo ne od nekoga ko je predsjednik vašeg kluba. Osim toga, Karolina Krišto u zadnji mjeseci imala je više istaknutih nastupa koji su popratili mediji nego svi vi skupa zajedno. Prema tome, stavite se na mjesto tamo gdje pripadate. Ja ću se ovdje osvrnuti na nekoliko činjenica koje smo ovdje spomenuli, al bilo bi dobro da se još jednom o tome nešto kaže. Jedna od važnih činjenica, od toga ne bježi vidim ni lijevi klub da je 2013.g. potpisan ugovor kojim se dalo pravo određenoj grupaciji ili pojedinci da pristupi izgradnji parka vjetroelektrane, ali isto tako činjenica da je ta odluka praćena sa jednim ugovorom koji je pisan i odlukom zakona koja je pisana na Staru Godinu dok su pristojni ljudi, supruge kući pekle kolače, supružnici išli kupit nešto za doček Nove Godine, nekima je bilo silno važno da se napiše upravo taj zakon, ta odluka koja privilegiranom pojedincu daje pravo da ima cijenu električne energije 71 lipu iznad uobičajene tržišne cijene. I čak bi to bilo prihvatljivo da par dana iza toga isto to ministarstvo, isti taj ministar, ista ta vlada nije donijela odluku da je ta cijena skoro za 30% niža od trenutka kada je donesena ta odluka. Međutim, ovo sve ostalo što vi u HDZ-u i vaši koalicijski partneri pokušavate branit, znači vi ste jednoglasno podržali svi koliko se javilo na diskusiju ste podržali Karolinu Krišto da je napravljena određena radnja koja je vrlo suspektna na kriminal, ali kada se sve te radnje i ti ugovori pretoče par godina iza toga da vaš ministar produžava te potencijalno krimene radnje i potpisuje nove ugovore i da ti ugovori su vrlo upitno dal su pravno, moralno i financijski opravdani zbog toga što cijela EU kojoj mi danas pripadamo, u to vrijeme preispituje sve svoje ugovore koji su bili vezani za ekološke izvore energije i temeljem toga i Hrvatska je jedina zemlja EU koja nije donijela nijedan akt ili nije donijela nijednu reviziju ugovora kojom se cijena električne energije snižava na onu cijenu koja je prihvatljiva u EU, a sve su to cijene i financijska sredstva koja moraju platiti porezni obveznici. Zlatno pravilo svake vlade je da štiti svoje porezne obveznike i na taj način štiti svoju državu. Duboko je nemoralno i žao mi je što je otišao ministar Marić braniti da je 600 milijuna kuna dobila tvrtka koja nema nikakvog ugleda u radu, izgradnji, održavanju energetskih postrojenja za proizvodnju električne struje, čak sam čuo neko je danas rekao da je to čovjek koji trguje autima, besramno ako je to istina. Ne mogu vjerovati, osobno imam čast da ga ne poznam. Ali je isto tako činjenica da je ministar Marić morao voditi brigu o tome da 600 milijuna kuna je dao za one projekte za koje HBOR ne bi smio davati novce. Nije problem što je ministar Marić lakonski odgovorio, pa to su sredstva koja nama ne oskudijevaju mi ih imamo, ne nije u tome problem, problem je u tome što bi HBOR trebao stimulirati domaću proizvodnju. Ja sam se pitao da li je moguće da je to pojedinačni slučaj takvog gledanja na politiku i na cijeli taj sustav ili je to praksa. Pa ću vam samo jedan primjer pokazat. HZZO u vrijeme kada je Hrvatska u teškoj financijskoj krizi i zdravstvo je dužno 12 milijardi kuna, sklapa ugovor sa osiguravajućim kućama koje osiguravaju od auto odgovornosti i svake godine temeljem toga osiguravajuće kuće ulažu ili plaćaju paušal HZZO-u, prošle godine je to bilo 48,5 milijuna kuna, za 10.000 prometnih nesreća u kojima smo imali žrtve pojedinaca. To vam je 5.000 kuna po jednoj šteti. Kada dođete u bolnicu i imate upalu pluća ili imate uroinfekt i iziđete iz bolnice, račun vam je 10 do 12.000 kuna, a HZZO prihvaća da bude paušal od 48 milijuna kuna što govori da osiguranje na milijun i pol automobila koliko ima u Hrvatskoj samo na toj stavci uprihodi 220 milijuna kuna godišnje, a HZZ0-u uplati 48 milijuna kuna. Stvarni razlika je preko 170 milijuna kuna. Jel to pošteni ugovor i kako to da HZZO unatoč ovako teškoj krizi u zdravstvu 10 godina nikada nije sjeo i rekli pa ovih 48 milijuna kuna odnosno 5.000 kuna po jednom osiguraniku je besramno malo. Na temelju ovoga šteta HZZO-u u 10 godina je 2,5 milijarde kuna. Šteta što nije tu ministar Marić jel bi ga samo podsjetio, a on to sigurno zna, da je u prošloj godini trgovačka društva bez zaposlenih imali prihod 26 milijardi kuna. Gospodo, u Hrvatskoj je prošle godine trgovačka društva bez ijednog zaposlenog imali prihod 26 milijardi kuna. Do 2019. ti prihodi takvih firmi je bila 230 milijardi kuna i ministar Marić donosi odluku kojom se porez na dobit smanjuje sa 20% na 10%. Znate što to znači? To znači da je oštećen hrvatski proračun za 3 milijarde kuna, toliko je manje novaca u proračunu. Kada se sve to zbroji Krš-Pađene, osiguravajuće kuće prema HZZO-u i trgovačka društva bez zaposlenih, gospodo draga, to vam je točno 7 milijardi i 600 milijuna kuna štete za državni proračun. Pa vi sada svi dignite ruku, iznosite svoju istinu, ali brojke ne lažu. Da imate časti, da imate ideologije, da imate svjetonazora, vi bi se sami borili protiv toga [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] kod vas je ostao samo interes.
Hvala. Ostanite ovdje, povreda Poslovnika, g. Pavić.
Hvala lijepa. ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238., g. Vrkljan je optužio g. Bačića da je po spolnoj osnovi diskriminirao gđu. Vidović Krišto, što je netočno, on je samo ukazao na veliko neznanje gđe. Vidović Krišto, koje je ona sama priznala da ne zna razliku između cijene, što je 71 lipa, što je 53, što je 42 lipe, prema tome. I isto tako, da ne zna dio zaštite okoliša, tako da je g. Bačić samo ukazao da se priča da netko drugi pisao [[Upadica: Hvala lijepo. Hvala, hvala. Hvala lijepo.]] ali to nije bilo nikakva diskriminacija po spolnoj osnovi [[Upadica: Mogu sam samo reći, g. zastupniče… Dobro.]]
Morate dići povredu Poslovnika i odgovoriti. Ovo znači da li odgovara istini ili ne odgovara istini, jedna tvrdnja nije stvar čl. 238. pa vam moram dati opomenu g. Pavić. Izvolite g. Borić. Ne. Tko? A dao sam. Nažalost nije to stvar čl. 238. niti jednog drugog članka ovdje, to, nisam ga ja napisao. Sada ispred Kluba Hrvatskih suverenista, gospodin, g. Josip Borić, također, također, povreda Poslovnika. Izvolite. Pa ja vidim Josip .../nerazumljivo/... a Marija .../nerazumljivo/... imate, imate pravo. Imate pravo, ispričavam se.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika. Naime, kolega je jedan dio rasprave govorio izvan teme govoreći o ugovorima HZZO-a koji su štetni za državu što uopće nije tema današnje ove točke dnevnog reda. S druge strane, iznosio je neistine na način da je vrijeđao ministra kako bi ga omalovažio na način, govoreći da je produžio ugovor i time oštetio državu. 2018. g. odluku o produljenu statusa [[Upadica: Hvala lijepa.]] za CEM potpisala je HERA kao neovisna [[Upadica: Hvala.]] regulatorna agencija, [[Upadica: Hvala.]] a ne ministar Ćorić.
G. Vrkljan je govorio i o tome, ali govorio je i o mnogim drugim stvarima, tako da, neću dati opomenu, ali međutim, ovaj, nije išlo izvan teme, u, išao je koji put izvan teme, s tim i mi izlazimo koji put izvan teme tijekom 10 minuta govora. Izvolite g. Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Vrkljan povrijedio je čl. 238. u dijelu u kojem se govori o tome da je omalovažio zastupnike. Cijeli jedan klub ovdje nas, omalovažio je ovaj svojim riječima da smo mi ljudi bez časti, ako niste dobro čuli, predsjedavajući, znači da imamo imalo časti da bi podržali ovaj njihov lažni uradak kojim vrvi sve od neznanja i neistina. Mi bi tad to trebali odšutjeti i govoriti da je to tako zato što je gospoda iz Domovinskog pokreta smatra da smo mi ljudi bez časti. Gdje to oni imaju časti da bi nas mogli na taj način etiketirati ovdje? [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ja mislim da je zaslužio.
Hvala, hvala lijepa. Ne možemo tako govoriti, g. Vrkljan. Ovaj, u ovom slučaju, g. Borić ima pravo. Ja neću dati nikome opomenu sada, ali međutim, g. Borić ima pravo kad kaže da se ne može niti jednog i sad ću pročitati po kojem čl. 238. omalovažavati ili vrijeđati … samo trenutak, samo trenutak. Ne, nema ni toga. Ne. Omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelje ili druge zastupnike, ima i toga. Ima i toga. Najbolje da idemo dalje. G. Zekanović, oprostite, izvolite. U ime predlagatelja g. Karolina Vidović Krišto je tražila riječ. Nisam vidio, izvolite. 5 minuta, da.
G. Zdravko Marić je lagao Hrvatski sabor i hrvatsku javnost 2017. g. kada je rekao da nema veze s Todorićem i Agrokorom, a kasnije je upravo Todorić objavio da je ožujku 2017. bio kod njega u ime Vlade i da su pregovarali. Sada govori da nije HBOR-ov kredit problematičan, a ne da je problematičan, on je protuzakonit. HBOR kao što joj već i ime kaže, zna se zašto je namijenjena, za revitalizaciju, za ulaganje u hrvatsko gospodarstvo, sigurno ne za financiranje propalih projekata koji su na kriminalan način sklopljeni na temelju kriminalnih ugovora jer nisu postojali uvjeti za sklapanje istih. Dalje, govoriti ovdje o tome da je Milanović počeo, pa eto Plenković nastavio, zašto Dobrović nije, nisam ja, pa dame i gospodo, iz Hrvatske ljudi iseljavaju zbog ovakvog kriminala koji se događa u Hrvatskoj, a umjesto da preuzmete odgovornost, da raskinete ugovor jer morate si osvijestiti, ugovor u trenutku sklapanja nije imao sve odrednice koje su bile potrebne, a tu govorim o stavci koju je iznio predsjednik HDZ-a i predsjednik Vlade Andrej Plenković i potvrdio u svom dokumentu koji je potpisao, da nije postojala valjana građevinska dozvola. Zašto se stavljate na stranu bjegunca od zakona, g. Bašića i idete na teret hrvatskih poreznih obveznika? 2 milijarde 200 milijuna kuna nije mal novac. Tko vam daje pravo da vi na temelju djetinjastih nekakvih prebacivanja na druge i treće osobe iz prošlosti, sadašnjosti ili budućnosti ne obavljate svoju dužnost koju ste dužni obavljati prema zakonu? Vi ste dužni raditi u interesu Hrvatske države i hrvatskoga naroda, vi ste dužni držati se hrvatskog zakona i Ustava u sklopu toga vi ste dužni dati na uvid cjelokupnu dokumentaciju. Što vi radite? Ovdje maltretirate HS i hrvatsku javnost, pa vi ste naši zaposlenici, pa dužni ste nam dati te dokumente. Vi ste dužni transparentno obavljati svoj posao. Ne, vi se ovdje krpate, čupate, govorite stvari koje nisu povezane sa ovim predmetom, vrijeđate, ne vrijeđate, igrate se doskočicama nekakvim dok ljudi trpe zbog vaših lopovluka. Ako oni to nisu, dokažite, dajte te dokumente na uvid. U čemu je problem? Bježati iz sabornice, govoriti da su drugi krivi. To nije rješenje. Interpelacija je nešto što se zove dati na uvid traženu dokumentaciju i raspraviti o postojećim ugovorima, o poslovanju, o radu Vlade. Obveza za smanjivanje cijene, vi kažete da nije to vaša obveza. Naravno da je vaša obveza. Ako se u cijeloj Europi države i vlade drže toga što tržište kaže, a to je da je cijena pala, ako je u Španjolskoj 32 od kud vam pravo da vi od naših novaca dajete 78 2020. godine? Pozivate se na DORH, DORH nije nikakva referenca, DORH je sramota Hrvatske države. Gospodin Bačić je u nekoliko navrata, a još neki vaši kolege, govorili o tome tko je referentan za određene teme, pa evo njega sada isto nema, ali moram reći, ne referentan je naravno za izvore obnovljive izvore energije, ali je očito bio referentan za držati crne novce Sanadera u ladici. Ni to nikada nije razriješeno. Zakona se gospodo trebamo držati. Povlašteni kredit, pa ne možemo se rukovoditi da vi nama tu dođete i kažete, mi vam to govorimo, mi vam to jamčimo, vi nama trebate vjerovat. Ne gospodo, mi vama ne trebamo vjerovat, mi nismo izabrani od hrvatskog naroda da mi vama ili nekome iz hrvatske Vlade vjerujemo ili ne vjerujemo. Mi smo izabrani da nadziremo vaš rad, da mi upozoravamo na koruptivne radnje, da mi štitimo hrvatski državni proračun, da štitimo hrvatske nacionalne interese. Ne znam koliko puta treba ponoviti, nije potrebno voditi jalove rasprave, a skrivati dokumente. Ako je sve u redu dajte dokumente na uvid, ako nije sve u redu tek onda dajte dokumente na uvid. Ugovori koji su štetni, a štetni su jer su sklopljeni pod apsolutno neprihvatljivim okolnostima već u startu, a kasnije naravno i zbog povlaštenih cijena koji su svi izvan gabarita europske razine. Vi ste ih dužni raskinuti, vi, vaš predsjednik i vaši kolege. 2 milijarde i 200 milijuna kuna se krade od hrvatskih građana, a vi kažete što? Vjerujte nam, ali dokumente vam ne damo. Morate ih dati. I nije dobro da se rukovodite ovakvom filozofijom kojom ste krenuli. Krenite transparentno poslovati.
Hvala lijepa. Imate jednu povredu Poslovnika, gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Kolegica je povrijedila Poslovnik čl. 238. jer vrijeđa institucije Hrvatske države pa između ostalog ministra. I sve što ove institucije države rade ništa ne valja, sve što kolegica kaže je zapravo Sveto pismo, bar ona to tako prevodi, i ako je znala podatke o ministru Mariću zašto to nije napravila 2007., a ne 2020. govori ovdje? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Čl. 238. govori o vrijeđanju Poslovnika zato sam dao pravo prije gospodinu Boriću, nažalost ne govori o vrijeđanju ministra i vrijeđanju institucija. To ostavimo govorniku ili govornici da brani svoje stavove i da odgovara za ono što kaže, ja u to sada neću ulaziti. Svako ima svoju retoriku i valjda ju može braniti i valjda će pokazati da ju može braniti, valjda. Gospodin Marko Pavić, replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne znam zašto po drugi put vas zanemarim danas. Gore ste iznad odgovore na repliku vi ste gore pa tako da, izvolite gospođo Jelkovac. Dva puta vam se ispričavam.
Sve je u redu poštovani predsjedavajući. Hvala vam. Poštovana kolegice, opetovano se pozivate da je počinjen kriminal, znači da raspolažete činjenicama i dokazima da je kriminal počinjen, a ja vas onda upućuje, onda ste prije svega kao osoba, kao građanka, ali iznad toga kao zastupnica taj kriminal trebali prijaviti nadležnim institucijama, ako već tako tvrdite. Međutim, ono što vi ovdje cijelo vrijeme činite, prozivate Vladu Andreja Plenkovića i ministra Ćorića jer jedino je to vaš fokus, jedino je fokus vas da obezvrijedite sve što čini ova Vlada i njeni ministri, a vrlo dobro znate i to ste i naveli u svojoj raspravi kada je sve počelo. A počelo je za vrijeme vlade gospodina Milanovića 2013. godine kada je HEP tada uloženo je preko 20 milijuna kuna kroz program, kroz financiranje projekta, sve prepustio tvrtki CEMP. Nakon toga u prosincu dano odobrenje za povlaštenu cijenu prije stupanja na snagu novog pravilnika, kasnije isto tako gospodin Milanović odnosno njegova vlada ukinula pravilnik za davanje bankovnih jamstva itd., itd. To ne navodite.
Hvala. Vrijeme, hvala. Izvolite odgovor vjerojatno, ne. Izvolite.
Ne samo da to navodite vi, ja nego to navodi i vaš predsjednik Andrej Plenković. Vi ste sada tu naveli, pa evo i vi se obratite kako vi kažete nadležnim institucijama, a ja vam kažem nema višeg doma od ovoga. Ako vi mene pozivate da ove činjenice notorne koje ste i vi sada iznijeli, treba prijaviti nadležnim institucijama, najprije to recite gospodinu Plenkoviću jer u ovom dokumentu koji je dostavio HS on je iznio upravo te činjenice. Zašto ga niste pozvali da se obrati nadležnim institucijama? Znate zašto? Zato što je on taj koji treba prekinuti te radnje da itekako upućuje sve da su one kriminalne jer ako postoje vrlo strogi uvjeti kako dobiti ugovor za povlaštene cijene sa HROTE-om, a oni uključuju građevinsku dozvolu, a predsjednik Plenković, predsjednik Vlade Plenković kaže da nije postojala valjana građevinska dozvola on je dužan bio raskinuti taj ugovor. On to nije učinio, nije to učinio niti njegov resorni ministar. To su problemi. Dajte sve ugovore na uvid.
Sada da, gospodin Pavić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolegica Vidović Krišto pa zaista mi je žao, ja cijenim vaš entuzijazam ali ono što samo vidimo je neznanje. Ne znate tko imenuje HERU i da je ona neovisna i da je sabor ovlašten za njezino djelovanje. Ne znate kako se formira cijena, ne znate što je otkupna što je poticajna cijena, ne znate pravo investitora, a i da je ministar Ćorić što se tiče daljnjeg nastavka ugovora samo produžio ugovor na koji su oni imali pravo, da je ugovor sklopljen 31.12.2013. za SDP-ove vlade. Prema tome, ono što samo ovdje vidimo je veliko neznanje. Ne znate da je ministar Ćorić svojom odlukom smanjio sa 71 na 48 na zahtjev investitora i da se razvila nova tehnologija 3 MW stupovi, da je ukupna snaga ista i da time uopće nije pogodovao investitoru, a omogućilo je manji obuhvat teritorija i bolju zaštitu okoliša [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] tako da je ono što vidimo je samo jedno veliko neznanje.
Izvolite odgovor.
Ako govorite o neznanju, a vrlo, vrlo velik broj je zastupnika je isto to kako vi kažete neznanje iskazalo onda zar nije najjednostavnije da nas sve tu skupa demantirate prihvaćanjem interpelacije i davanjem na uvid svih ugovora i svih dokumenata. Vi niste na razini da biste mogli vrijeđati bilo koga u ovom domu, mene barem ne možete, ali kada govorite o neznanju i kada govorite da nije utemeljeno zašto onda ne date sve na uvid hrvatskoj javnosti i zašto ne otvorite sve ugovore, date ih na uvid Hrvatskom saboru i onda itekako morate podnositi i sve one posljedice koje proizlaze iz nečega što se zove štetno poslovanje i donošenje štetnih odluka. A inače u tom istom dokumentu gdje ovo neznanje koje vi meni pripisujete pokazuje i vaš predsjednik, on je tu među ostalim i naveo da je i to sam čula od nekoliko kolega, da je ukupna vrijednost 235 miliona EUR-a. Čija je to procjena? Ivestitora? [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] Opet vjerovanje?
Hvala vrijeme. Gospođa Krišto nitko na razini vrijeđati ikoga u ovome domu.
Slažem se, slažem se.
Nitko ikoga. Gospođa, gospodin Borić.
Hvala lijepo. Gospođo Krišto mi u kope, vi u špade i tako ćemo vjerojatno do noći. Gledajte, pisali ste sam naziv interpelacije o radu Vlade radi utvrđivanja možebitnih protuzakonitih radnji. Cijelo vrijeme istupate ovdje na način da su sve do sada bile protuzakonite. Na način da ste ovaj uradak sada objasnili iz svog viđenja. Postavio sam vam par pitanja ne znate mi odgovoriti. Znači, da li je za vas jednako napraviti 48 vjetroelektrana ili 71 takav agregat, da li je to jednaka zaštita okoliša i zašto onda osporavate ministru upravo takvu odluku jer se vi zalažete za 71 koliko sam ja računao, razumijete …/Upadica: Krivo računate. [[… pa da, ali se mi ne razumijemo. Mi cijelo vrijeme govorimo …]] Upadica: Mi se ne razumijemo da./… jedno, ali vi u tom neznanju ne znate to objasniti zato vas ja pitam. Da li biste vi napravili kao Karolina Krišto Vidović 71 agregat ili 48, evo jednostavno pitanje, samo to.
Izvolite odgovor.
Vi ovdje niste u poziciji meni postavlja pitanja, niti sam ja dužna vama odgovarati, vi ste rekli repliku, a ja ću vas sada isto tako u tome razuvjeriti što vi govorite. Naime, nije neznanje, sad ću vam ja reći. Dakle, vi kada govorite da smo mi u interpelacijskom tekstu govorili o možebitnim nezakonitim radnjama mi smo nakon toga dobili dokument iz hrvatske Vlade kojim je potvrđeno da itekako jesu sporne radnje, tako da je sada puno lakše govoriti iako još uvijek nemamo na uvid sve ugovore kojima bismo potvrdili i razmjere tih radnji koji su potpuno štetni za hrvatsku naciju i hrvatsku državu. Vratit ću se na 235 milijuna EUR-a koji se ovdje spominju da je navodno cjelokupna investicija odnosno vrijednost ovoga projekta. Ponavljam tko je taj izračun napravio? Prema podacima onima koje rade nezavisni stručnjaci koji čak nisu svi ni iz Hrvatske, taj projekt ne može promašiti 160 milijuna EUR-a što govori da 80 milijuna EUR-a je zapravo kapitalno što smo čuli nekoliko puta, kapitalna financijska injekcija da bi se uopće dovršio taj i takav projekt [[Upadica. Hvala lijepa.]] Ponavljam, dajte nam dokumente na uvid.
Vrijeme, hvala. Opet moram intervenirati gospođa Krišto, svako je u poziciji u ovom saboru postavljati pitanja, svako. Svako je u poziciji postavljati pitanja [[Upadica: I pravo ne odgovoriti.]] pa normalno, ali ne reći da nije u poziciji postavljati pitanja [[Upadica: Slažem se.]] to ne možete reći. Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Vidović Krišto, dakle cijelo vrijeme slušate temu, to je ono što smo u medijima imali priliku čuti kako će se vladajući braniti. Pri tome ajdemo reći pravu istinu, projekt je započet 2007., od 2007. do sada je bila 5 vlada, a riječ je o interpelaciji o radu Vlade. Tko predstavlja Vladu? Prvi među jednakima, gospodin Plenković. Da li je bilo za očekivati da gospodin Plenković dođe tu, imali smo ga prilike prošli tjedan vidjeti u saboru i na rebalansu proračuna i na svim drugim temama. Dakle, bilo je za očekivati da premijer gospodin Plenović dođe tu, da uvodno on kaže u ime Vlade tih svojih 10 minuta i da čujemo način na koji on brani rad Vlade i odluke koje su bili. Kad nema gospodina, ja pretpostavljam da ste u vi to očekivali, ako nema gospodina Plenkovića i ostavio je ministra Ćorića ovdje samog onda to zapravo izaziva nekakve onako upitnike iznad glave.
Opa vrijeme, izvolite gospođa Krišto, odgovor.
Hvala lijepo. Da očekivali smo naravno predsjednika Vlade, Andreja Plenkovića jer su naprosto preveliki razmjeri izuzetno vidljivih štetnih radnji po hrvatsku državu i po hrvatsku naciju. Međutim, njega ovdje nema, ali svatko tko zna čitati i tko zna tematiku barem jedan mali dio, može iz očitovanja hrvatske Vlade koju je upravo on potpisao iščitati da je potpuno potvrđeno sve ono zbog čega smo mi uopće tražili ovu interpelaciju. Ovakvo postavljenje, natezanje i nedavanje prava HS ono što je Ustavom zajamčeno, a vodeći se politikom većina u Saboru imam 76 glasova pa radim što hoću, to je uvreda demokracije, to je ruganje hrvatskim državljanima i to je razlog zašto se događaju u Hrvatskoj stvari da smo mi predzadnji po kupovnoj moći, ako ne i zadnji u cijeloj EU, a vi govorite oporbi o neznanju.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu gospodin Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ima jedna pjesma koja kaže „Vjetre s Dinare“ se zove, Vjetre s Dinare, „Zaustavi se vjetre pita bi te nešto“ i vjetar se zaustavi znate gdje, malo dalje od Dinare u Općini Ervenik. Nije možda bitno za priču, ali ipak da kažem da je Općina Ervenik jedna mala općina sa gotovo 100%-nim srpskim stanovništvom, svega tisuću stanovnika, nerazvijena, nekoć tamo prije II. svjetskog rata imala je većinu hrvatsku, danas ima gotovo 100%-tno srpsko stanovništvo. To nije toliko bitno, ali evo čisto da se malo ljudi orijentiraju o kojem se prostoru radi. Znači graniči sa Gradom Kninom. I ovaj vjetropark se nalazi većim dijelom na prostoru Općine Ervenik, manjim dijelom na prostoru Grada Knina. Radi se o 48 agregata. Za one koji ne znaju što su agregati, to su zapravo one vjetrenjače velike koje proizvode električnu energiju. Pokušat ću malo širu javnost educirati o VE, govorilo se ovdje je li bolje 48 ili 76 i šta ja znam, najisplativije su VE dokazane danas one od 0,8 megavata snage, one su najisplativije, a ne ove što imaju pet ili šest megavata snage. Ovdje je ključno pitanje tko je donio odluku odnosno tko je potpisao ovaj jedan, ja ću reći iz svoje pozicije, loš ugovor za Hrvatsku državu? Znači potpisao ga je u to vrijeme ministar Vrdoljak u Milanovićevoj vladi jel tako, dakle Vrdoljak je kriv. Jel Vrdoljak kriv? Ako nije Vrdoljak onda su krivi oni koji su došli nakon njega, a to je ministar Ćorić. Ja mislim, a prema onome što sam čuo i od ministra Marića i od ministra Ćorića da je Vrdoljak kriv odnosno HNS. Ali ok, ja sad već malo čujem tu glasove iz HDZ-ovog dijela sabornice malo se brani koalicijski partner i malo radi pojašnjenja, HDZ danas ima 76 ruku i jedna od ruku je HNS-ova jel tako? Jedna ruka je HNS-ova kolega Štromar jel? Nije bitno. A možda je jako bitno. Dakle, ovo je ili krimen HNS-ov ako je krimen ili je krimen sada HDZ-ov? Pa ja bi evo volio čuti tko je kriv za ovo. Ali ono što sam ja htio maloprije čuti od vas ministre, niste mi jasno odgovorili, a ja ću postaviti pitanje pa možete naći neku priliku pa mi odgovoriti, je li po vama ovo dobar ili loš ugovor? Ja mislim da je ovo loš ugovor. Ako je cijena koju ćemo plaćati 78 lipa po kilovatu, a cijena na tržištu je 40-ak lipa po kilovatu. Inače da malo građani shvate o čemu se radi. Postoji jedna agencija, zovemo je HROTE, Hrvatski operator tržišta energijom i sada taj HROTE on podmiruje ovaj višak cijene. Dakle, HEP kupi po onoj tržišnoj cijeni … 42 lipe o kilovatu, a onda dođe HROTE i on da proizvođaču energije, u ovom slučaju vlasniku VE ovaj ostatak. Tko je HROTE? Opet država, znači to je direktno državni novac gdje se kroz tu agenciju subvencionira cijena vjetroenergije. Čisto da ljudi znaju o čemu se radi. I mi taj kilovat energije plaćamo pa ponekad i duplo skuplje nego što je na tržištu jer ga ponekad na europskom tržištu možemo naći po 35, 36 do 40 lipa po kilovatu i to je ono što je činjenica. E sada, ja sam suverenist, ja volim i želim da je Hrvatska energetski suverena, neovisna, međutim ali ne po svaku cijenu. Ako ćemo mi tu energetsku suverenost plaćati milijardama kunama godišnje, ajmo radije kupovati struju na europskom tržištu kao što kupujemo i naftu u konačnici i plin i sve ostalo. Mi nemamo svoj plin i svoju naftu, kupujemo to, pa ajmo kupovati električnu energiju ako nam je to jeftinije. Jako bitna stvar koja se ovdje spominjala danas, a rečeno je tu dosta neistina od mnogih kolega, vezano uz famoznu ekološku prihvatljivost vjetroenergije. Svi oni koji nisu bili navečer po noći po Dalmaciji neka malo prošeću ili provozaju se po Dalmaciji. U mojoj Šibensko-kninskoj županiji ako se ne varam, evo tu je kolega me može ispraviti, ima šest instaliranih vjetroparkova ako se ne varam šest, po prostornom planu Šibensko-kninske županije ima ih 17 predviđenih. Već sada po noći moja županija izgleda kao božićno drvce. Na svakom većem brdu imamo VE. I ključna je informacija i ključna činjenica je da netko na hrvatskoj zemlje, a najčešće to nisu hrvatske tvrtke nego stranci, hrvatskim zrakom proizvodi električnu energiju i po povlaštenoj tarifi jer mu Hrvati daju novac za to i opet tu struju prodaje Hrvatima. Pa jesmo mi normalni? Ja samo pitam jesmo li mi normalni? Ministre, evo ga, imate priliku sada malo promijeniti vašu politiku. Ja vas ovdje s ovog mjesta pozivam i potičem da sav novac s kojim u budućnosti mislite subvencionirati bilo koji kilovat energije električne proizvedene iz vjetroelektrana da preusmjerite u solare, u solarnu energiju. Zašto ne bi svaka hrvatska obitelj, a pogotovo u primorskoj Hrvatskoj, za oni koji ne znaju ja sam jutros došao u Šibenika, u Šibeniku, ne samo u Šibeniku u čitavoj primorskoj Hrvatskoj, u našoj Dalmaciji je već 15 dana anticiklona, nema oblačka, nemojte razmišljati iz zagrebačke perspektive ministre. Znači, mi imamo najviše sunčanih sati u Europi i tisuće hrvatskih obitelji iz Hrvatske, Dalmacije, bi mogli živjeti od proizvodnje električne energije na svojim krovovima kad bi država samo djelić novca kojim subvencionira struju iz vjetroelektrana preusmjerila u solare, ali ne. Jako je bitno naglasiti slijedeću stvar, a to je da Krš-Pađene nije jedina vjetroelektrana koja ima subvencioniranu energiju. Sve vjetroelektrane imaju subvencioniranu energiju više-manje, neke više, neke manje, sve. Dakle, nemojmo govoriti samo o jednoj koja je najveća. Samo malo da brojke čujete. Sto, danas ima oko 750 MW snage iz vjetroelektrana, ova ima negdje oko 150, a ostalih 20-tak vjetroelektrana su isto subvencionirane i o njima nam niko ništa ne govori. I to je po meni loš biznis za Hrvatsku, to je loše, tu nema računice i Hrvatska tu gubi milijarde kuna i stvarno ih gubi. Što se tiče studija utjecaja na okoliš odnosno na prirodu, s obzirom da sam radio u tom resoru odgovorno tvrdim da investitor za bilo koju investiciju može dobiti pozitivnu studiju ako dovoljno plati tvrtci koja izrađuje studiju. To odgovorno tvrdim. Da nikada niti jedna investicija nije pala na, na studij procijene utjecaja na okoliš ili prirodu. Nažalost, nije. Jer da je tako da se poštuje prijava konkretno prirode ekološka mreža, pa evo ga više od pola prostora Šibensko-kninske županije na ekološkoj mreži ne bi se moglo napraviti niti jedna vjetroelektrana, a oni kažu okej, to nije štetno za šišmiša, nije štetno za ptice, nije štetno za bilo što i vjetroelektrane se rade jer se to plati. Postoje tvrtke koje su specijalizirane za to i one će napisati ono što odgovara investitoru. Zašto? Jer je platio, a onda kolega u ministarstvu kaže to su stručnjaci jer to ima 100 stranica ili 500 stranica, al nema veze s mozgom. Il ukinimo ekološku mrežu ili možda još jedna tema, zašto te studije ne bi radilo direktno ministarstvo? Dakle, ja bi ipak onu glavnu tezu s obzirom da je malo vremena, još jedanput ponovio. Ako ovo nije vaš krimen, a ja ću ostaviti jedan upitnik ovdje, onda je to krimen g. Vrdoljaka. Samo mi, vi u ovom trenutku morate odlučiti, je li on kriv za ovaj nepovoljni ugovor i za mnoge druge jer još uvijek kontrolira HEP, HNS još uvijek kontrolira HEP, to vi znate ili ćete vi preuzeti dio krivnje? A možda vi mislite evo ga i s čim se ja ne slažem da je ovo dobar biznis za Hrvatsku, što svakako nije.
Prelazimo na, e u ime predlagatelja imamo primjedbu, u ime predlagatelja govorit će g. Željko Sačić. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] Zar to nije uvijek uključeno kad ja dolazim? Dakle, imali smo priliku danas čuti različite aspekte i sve činjenice oko utvrđivanja prije svega političke odgovornosti, odgovornih u nadležnim ministarstvima i vladi i kada smo proanalizirali cijelu kronologiju događanja koja seže daleko u 2013. i prije onda svi mi koji se, koji smo pravnici vidimo da tu ima čitav niz suspektnih elemenata i koji su na kraju krajeva rezultirali godinama nakon kaznenom prijavom, nemojmo zanemarit da postoji sad, a egzistira kazneni proces protiv gđe. Rimac i ovaj mnogih drugih, na kraju krajeva i samog vlasnika CEMP-a oko iste teme o kojoj mi raspravljamo odnosno oko osnovane sumnje u zlouporabu u vezi sa tim slučajem. E sad što je sporno ovaj osim te moralne komponente da je 31.12. dan prije sklopljen ugovor u Vladi Milanovića i Vrdoljaka koji je enormno štetan za RH? Sporno je da smo imali određenog ministra g. Dobrovića koji se očito nije mogao drugačije opirati takvom ovaj pritisku protuzakona i protuzakonitog ponašanja nego je zapravo aktivirao model da tu studiju stavi u obvezu investitoru koja je očito bila dobra brana nekoliko mjeseci, no kad ste došli vi g. ministre ovaj Ćorić vodeći se različitim elementima cijelog procesa, tu odluku ste ukinuli. Sad ključno, vi ste to obrazložili između ostalog određenim potrebama struke i pozitivnim mišljenjima, al najvažnije u cijeloj priči i za hrvatsku javnost, a očito i za vas je činjenica da ste rekli da vam je nadležno državno odvjetništvo dalo mišljenje kako taj ugovora odnosno cijeli proces nije štetan za RH i da ga vi možete kao takvog sa premijerom Plenkovićem odnosno staviti u funkciju odnosno cijeli proces zakovitlat na korist investitora. E sad je ključno pitanje i hrvatskoj javnosti i za nas ovdje, znači mi moramo dobiti odgovor nadležnog državnog odvjetnika, građanski upravni smjer koji vam je već to dao, jel on vas ekskulpira, vi ste svjesni da vas to njegovo pismo ekskulpira kazneno pravne odgovornosti, međutim politička odgovornost postoji i sad mi moramo znati kao sabornici kao hrvatska javnost s čime se povodilo to Državno odvjetništvo kada vam je taj papir napisao zbog kojeg vi sigurno nećete završiti u zatvoru. Ja sam siguran u to jer da nećete zbog tog pisma nećete završiti u zatvoru, ali vaši suradnici će imati probleme. E sad, apeliramo na sve koji trebaju da nam dostave prije svega obrazloženje državnog odvjetnika RH zašto su oni, čime su se povodili da ovaj dadu pozitivno mišljenje da RH neće imati štete iako je evidentno da su u pitanju milijarde i na kraju krajeva nas interesira nakon svega toga što se sad u međuvremenu promijenilo u Državnom odvjetništvu da su na istom činjeničnom stanju donijeli novu odluku prije nekoliko mjeseci kad su uhitili gospođu Josipu Rimac. To su dvije odluke u koliziji. Da li je moguće da građansko pravni odjel u Državnom odvjetništvu ne zna šta radi kazneno pravni odjel ili je tu nekakav teški rašomon pravni, ali u svakom slučaju gospodine Tomislavu Ćoriću osim političke odgovornosti vi možete mirno spavati vi nećete kazneno odgovarati.
Ostanite ovdje gospodin Sačić jer imate, ako želite, jer imate ovaj repliku gospodina Zekanovića.
Poštovani kolega Sačić, evo nisam stigao reći u raspravi, pa evo sad koristim priliku, a želim da mi odgovorite da čujem vaš stav. U selu Danilo kraj Šibenika postoji isto jedan vjetropark ne znam s koliko agregata i tamo vam postoje vjetroelektrane koje su vam cca 60, 70 m od kuće vjetroagregati koji su visoki po 100-tinjak metara. I kada sunce zalazi ja sam bio kod tih ljudi, ispred njihovih kuća, ljeti pogotovo, njima ta vjetroelektrana stalno pravi sjenu odnosno onaj znači ona vjetrulja koja se vrti njima stalno smeta u njihovim domovima. Ljudi su očajni, ljudi su očajni. Koja je to studija mogla dozvoliti da se čovjeku 60, 70 metara od kuće ne jednom nego više njih postave agregati vjetroelektrana. Evo to meni nije jasno, tko je to dozvolio?
Jasno pitanje i retoričko …
Gospodin Sačić, moram vam dati riječ, izvolite.
A hvala vam, oprostite, ispričavam se. Dakle pitanje osim što je retoričko ono je duboko fundirano i iznimno, iznimno dramatično, a osobito za stanovnike tog agregata. Ovaj naravno da kada analiziramo zašto obični građani moraju mnoge takve dozvole i uvjete ispunjavati nadaleko benignijim slučajevima, pa ako hoćete od gradnje određenih svojih ovaj građevina ili privrednih ili gospodarskih ili osobnih pa moraju ispunit te uvjete ekološke ovaj certificirane onda je sasvim neshvatljivo da se u ovom slučaju, ali dobivamo obrise zapravo onog što ste rekli, bar u slučaju gospođe Rimac da je ona puno pomogla da se takve studije naprave.
Hvala lijepa, nemate druge replike. Gospođa Anka Mrak Taritaš govoit će u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege kad imate interpelaciju o radu Vlade na jednu temu o toj interpelaciji možete raspravljati sa nekoliko aspekata. U ovom konkretnom slučaju je riječ o vjetroelektrani i to ne o bilo kojoj vjetroelektrani već o vjetroelektrani Krpš-Pađene. Rasprava o tome može biti s aspekta zaštite okoliša i načina na koji čuvamo okoliš, može biti s aspekta prostorno planskih dokumenata i što to na prostorno planski znači u prostoru, može biti sa aspekta gospodarskog, dakle gospodarski efekt, može biti sa aspekta zapravo pomaganje investitorima ili investicijama u RH i može biti s aspekta poštivanje zakona i propisa. Pa dopustite da se osvrnem na neki od tih aspekata. Da bih odmah bila apsolutno jasna ono što se mi zalažemo i što se ja zalažem je da se ulaže u zelene izvore energije, da se vodi računa o očuvanju okoliša, da se vodi računa o energetskoj neovisnosti i da se trebaju koristiti različiti izvori energije, pa ako baš hoćete sve razloge zašto je tome tako jedan od važnijih razloga je i geopolitički. Ali ono što nikad nije dobro, nikad nije dobro da se za investitore propisuju različita pravila igre, da jedna pravila igre vrijede za jednog investitora, a druga pravila igre vrijede za drugog investitora, da imamo zakone i podzakonske akte kojih ćemo tumačiti na različite načine i mi čitamo da je to jedan od razloga zašto je ta interpelacija baš na dnevnom redu jer ono što je u interpelaciji navedeno, a to je sumnja na korupciju i kriminal je uvijek sumnja na to i o tome treba ozbiljno razgovarati i o tome treba donijeti određene zaključke. Hrvatska je članica EU i EU kao što svi dobro znamo ima vrlo ambiciozne planove koji su sažeti u Europskom zelenom planu sa konačnim ciljem postizanje neutralnosti, klimatske neutralnosti do 2050. Na zeleni plan sam se nekoliko puta referirala u ovom domu i rekla da je to jedna od šansi koja je skoro pa nikad nije pružena Hrvatskoj otkad je postala samostalna država. Ali ako se prema investitorima i investicijama odnosimo od slučaja do slučaja onda ćemo i tu šansu propustiti. Ono što trebamo poslati poruku, a to je da smo spremni pametno koristiti fondove koji su nam na raspolaganju i koji omogućuju transformaciju našeg gospodarstva i energetike da bi postali dio tog prvog klimatskog neutralnog kontinenta na svijetu. I premijer Plenković se često zna hvaliti o tome da je Hrvatska, da je u Hrvatskoj 28% energije dobiva iz obnovljivih izvora. Pri tom moram samo dva podatka navesti, dakle govori o 28%, a prema Eurostatu Hrvatska je još 2004. postigla 23,4%, a 2015. 29 i pitanje je koje bi jako rado uputila premijeru, da li to znači da smo stagnirali i da smo smanjili? Ja pretpostavljam da ne znači. Dozvolite da i ovom prilikom još jedanput navedem da Plenkovićeva vlada još uvijek nije usvojila i u saborsku proceduru postala, poslala strategiju niskougljičnog razvoja koja bi trebala biti osnov za planove o korištenju obnovljivih izvora energije. Jednako tako premijer Plenković se nema čim pohvaliti, Europska komisija je nedavno zemljama članicama preporučila da u planove oporavka koji će se financirati europskim novcem prvenstveno i prije svega uvrste ulaganje u obnovljive izvore energije i digitalne tehnologije i da pred nacrte dostave do 15. listopada. Dakle, obnovljivi izvori energije, zelene tehnologije, zeleni razvoj je iz resora ministra Ćorića koji ovdje danas s nama sjedi i ja pretpostavljam sluša ono što mi govorimo. I o ovom ćemo imati prilike još u skorije vrijeme razgovarati u saboru jer kao što znamo čeka nas i rasprava o povjerenju ministru Ćoriću. Ono što mene zbog struke i ono s čim se cijeli život bavim posebno zanima taj prostor, prostor je temeljno dobro. Jedanput kad donesete krivu odluku o korištenju prostora donijeli ste ju zauvijek. Jedanput kad napravite štetu u prostoru donesli ste zauvijek. Dakle, vi možete u gradovima imati bolje ili lošije kuće koje vam se više ili manje sviđaju, ali kad je riječ o velikim infrastrukturnim procesima, velikim infrastrukturnim objektima, loše planirana cesta, loše planirani prostori za vjetroelektrane su loše odluke i loše korištenje prostora za uvijek. I zato nikada nije dobro da se neki propisi zaobilaze, da se neki propisi krše. Priča s vjetroelektranama Krš-Pađene je započela 2007.g., tad je krenulo sa procjenom utjecaja na okoliš. Iza toga su sklapani različiti ugovori i to je u obrazloženju vlade, taj hodogram cijeli i naveden. Činjenica je, ja tu uvijek koristim jednu priliku, tamo negdje '94. odnosno '95.g. kad sam se ja stručno počela više baviti sa aspektom zaštite okoliša, u RH je bilo 4-ero ljudi koji se je bavilo zaštitom okoliša jer je zaštita okoliša i odnos prema okolišu i prirodi tad, ne tako davno gledajući globalne razmjere bila uopće i u Europi i u svijetu drugačija nego što je danas. Danas ministri vi dobro znate koliko imate ljudi, dakle 4-ero ljudi je bilo '94.g. zaposleno u tadašnjoj upravi vezano uz zaštitu okoliša, ministre vi dobro znate koliko imate danas zaposlenih u ministarstvu ljudi koji se bave zaštitom okoliša na drugim razinama. Šta vam hoću reći? Nikad kad je riječ o zaštiti okoliša vi ne uklešete nešto u kamen, stvari se mijenjaju i dobro je da se mijenjaju. Tako da je riječ i kad je riječ o Krš-Pađene Zakon o zaštiti prirode koji je donesen 2013.g. nekoliko puta se i mijenjao, na snazi je i danas. Temeljem toga je donesen Pravilnik o ocjeni prihvatljivosti za ekološku mjeru, ekološku mrežu, ispričavam se, kojim je jasno propisano za što se odnosi. Jedan od stvari za što se odnosi i kad je riječ o rekonstrukciji postojeće infrastrukture. Tu se u nekoliko navrata spominjalo broj vjetroelektrana odnosno vjetrogeneratora. Da li je bolje imati 71 ili 76 ili 48 ili 49, da li su sa aspekta zaštite okoliša bolje imati da su one niže ili više? Pa tko će na to odgovorit? Pa na to će se odgovoriti u postupku prihvatljivosti zahvata na ekološku mrežu. Pa to je trebo biti interes investitora. Jel da je to bio interes investitora, dakle interes investitora je da projekt zaista bude sagledan sa svih strana, a interes nas je da vodimo računa o zaštiti prostora, da zaista poštivamo sve zakone i podzakonske akte. Ali ovaj investitor je očito imao sreću. Možda bi na ulazu trebalo i pisati, na ulazu u vjetropark Krš-Pađene, investitor koji je imao sreću nekoliko puta. Prvi put je imao sreću kad je s 31. prosincem jedne godine potpisao ugovor, a slijedeći dan 1. siječnja su bili neki drugi uvjeti tog ugovora i to jednostavno tako treba reći. Drugi put je imao sreću kad je ministar Ćorić postao ministar, pa onda više nešto što bi zapravo zaštitilo njegovu investiciju da se je napravila ocjena tog zahvata na prostoru na ekološku mrežu, to bi bio njegov interes da se je kroz tu ocjenu dokazalo da je zahvat prihvatljiv. I treći put je imao nedavno sreću, a to je financiranje projekta od strane HBOR-a gdje je u razdoblju od dvije sjednice su donešene od odluke da se ne financira projekt do druge sjednice da se financira ogromnim iznosom. Ono što nikako ne možemo dozvoliti je da se radi nered u prostoru i da to bude temeljna poruka, a posebno ne možemo dozvoliti da se nered u prostoru bude posljedica nereda, da ne upotrijebim neku težu riječ u poštivanju procedure i zakona. Kad jedanput nered ili u prostoru ili u poštivanju procedura i zakona bude pravilo onda je i to vrlo teško ispraviti. A ono što investitori koji žele ulagati u Hrvatsku prate rad između ostalog i ovog sabora i poruka koja je kroz projekt Krš-Pađene poslana, a to je da ovisno o tome kako investitor, da se prema različitim investitorima [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] različito ponašamo. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Zekanović će sad govorit u ime predlagatelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, imam potrebu još reći par stvari, neke stvari ću i ponoviti. Dakle, evo malo prije sam u replici kolegi Sačiću istaknuo jedan problem koji na jedan zoran način pokazuje koliko se te studije rade na loš način. Dakle, svega nekoliko 10-taka od stambenog objekta, od kuće, od doma stanovnika Danila kraj Šibenika nalaze se vjetroelektrane, što je jedan golemi, golemi problem za stanovnike tog sela, golemi problem. Istaknuo sam problem devastacije krajolika, jedne goleme krajobrazne štete u Dalmaciji zbog brojnih vjetroelektrana koje su dolje postavljene. Ovdje ću još jedanputa ponoviti jednu ključnu tezu koju je jako bitno naglašavati. Stranka HNS je napravila jedan salto mortale prošli saziv Hrvatskog sabora kada je sa 5 zastupnika prešla iz oporbe u vladajuće. Danas imaju samo jednog zastupnika, tu je samo kolega Štromar, ali još uvijek o njima ovisi hrvatska Vlada. Ako je to razlog zašto ih vi ne želite raskrinkati odnosno sve ove stvari koje su zahvaljujući lobiranju, utjecaju i potpisu u konačnici gospodina Vrdoljaka se dogodile, e onda mi to loše zvuči. Dakle, ili je kriv HNS ili je kriv HDZ. Nemojte čuvati svog partnera koalicijskog po svaku cijenu. Ako su krivi, krivi su. Ovdje ću vas, vezano uz temu malo ću vas upozoriti na još dvije stvari. Od najviše pozicioniranih ljudi u HEP-u evo dobio sam informaciju, o tome ću detaljnije kroz koji dan, da se plin kupuje kada je cijena, Hrvatska kupuje plin, daleko najniža. Dakle, postoje krivulje kretanja cijene plina na svjetskom i europskom tržištu, ne znam točno, informacija je itekako provjerena i cijena može biti 5 kuna, može biti 10 kuna, Hrvatska kupuje plin kad je cijena 9 kuna, a krivulja itekako zadana i zna se iz godine u godinu kako idu fluktuacije cijene plina. Provjerite ovo [[Upadica: To je Hrvatska.]] Mislim HEP, jel to hrvatska tvrtka, državna tvrtka? Provjerite, govorim o HEP-u, govorim o HEP-u koji je državna tvrtka kojoj ste vi direktno nadležni. I još jedno pitanje isto vezano uz temu s obzirom da se tiče vašeg resora, evo ministar Zmajlović ih kukuriku koalicije je potpisao ugovor sa privatnim iznajmljivačem u Zagrebtoweru, znači tamo gdje su smješteni vaši uredi 20 EUR-a po m2, što bi značilo 5.000 kvadrata znači jednostavnom matematikom, koliko je to 5.000 x 20 puno, puno, jel je 100.000 EUR-a jel mjesečno, 100.000 EUR-a mjesečno, jel kolega Paviću? Je malo sam se zamislio, mislio sam ili je milijun ili je 100.000 zamislio sam se malo, ali nije smješno kolega Paviću [[Upadica: Molim bez dijaloga.]] nije smješno kolega Paviću jer hrvatska država je godinama plaća 100.000 EUR-a nekom privatnom poduzetniku za nešto što ne bi trebala plaćati, a znate što je najbitnije, što je tržišna cijena ureda npr. na Radničkoj ili drugdje po Zagrebu 10 EUR-a i to kolega Paviću nije smješno. Vi ste čuo sam produžili taj ugovor, po kojim ste, evo to bi volio čuti od vas, jel taj ugovor još uvijek 20 EUR-a ili je sad možda 5, 8, 12, 14, evo vodilo bi čuti. Ako niste mogli naći evo ja ću vam pronaći u Zagrebu dovoljno kvadrata u 15 minuta po 10 EUR-a za vaše ministarstvo. To su neke nove priče o kojima će se govoriti i treba se govoriti. Molim vas poštovani ministre i poštovani kolege iz HDZ-a koji imate utjecaja na ministra potaknite ga ako će biti ministar još, a ja vjerujem s obzirom na stav Andreja Plenkovića da će biti, neka novac koji trenutno ulaže u subvencioniranje kilovata električne energije iz vjetroelektrana nek ga preusmjeri u solarne elektrane odnosno da svako domaćinsko u primorskoj Hrvatskoj može postaviti po subvencioniranoj cijeni vjetro ovaj solarne panele. Samo da vam kažem za nekih 10 kW snage to bi vam značilo, koliko, ako je 10 sati sunčanih ima 100 znači imali bi negdje 70 kuna dnevno bi to domaćinstvo moglo uprihoditi kad bi bila ova subvencionirana cijena, a to je puno.
Hvala, vrijeme. Vjerojatno će vas upozoriti sad kolegica Ahmetović ali kukuriku koalicija koliko ja znam ne postoji više. Nadam se da postoji restoran. Izvolite gospođa Ahmetović u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege, Klub SDP-a naravno podržat će interpelaciju o radu Vlade RH potpisanu od strane 20 zastupnika o postupcima i odlukama ministarstva i drugih tijela državne uprave, a u svezi dva ugovora sklapanju ugovora o otkupu električne energije čime se omogućio i status povlaštenog proizvođača i sklapanju ugovora o kreditu HABOR-a za investiciju. Ja bih ovdje na početku samo istakla kao što je i vlada u svom izvješću u ovoj interpelaciji sama utvrdila, naime HERA je 2018.g. produžila rok o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača iako to nije morala i to je vrlo interesantno. Naime, temeljem Pravilnika o statusu stjecanja statusa povlaštenog proizvođača električne energije propisana je mogućnost produženja roka važenja prethodnog rješenja za još 24. mjeseca ukoliko se HERA-i prije isteka roka važenja prethodnog rješenja dostavi javnobilježnički ovjerena izjava nositelja projekta da je u gradnju proizvodnog postrojenja utrošeno najmanje 50% planiranih investicijskih troškova. Zar je netko mislio da investitor neće dostaviti izjavu o tome da je uloženo 50% investicije već u projekt? Ono što bi bilo interesantno vidjeti i dal je bilo utvrđivanja istinitosti te izjave. Međutim, ono što bih htjela posebno skrenuti pažnju jeste činjenica koju nažalost nisu istakli kolegice i kolege zastupnici koji su potpisali ovu interpelaciju, barem ne u dovoljnom obimu. A to je da je ministar mimo svoje uprave, mimo uprave o zaštiti okoliša, mimo njenog mišljenja, poništimo rješenje ministarstva i rekao da glavna ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu nije potrebna. I kaže to je učinio nakon konzultacija s DORH-om. Zašto? Zato što nakon što se konzultirao sa DORH-om odlučio je prejudicirati odluku suda i to je vrlo interesantno, vrlo interesantno kad se radi o energetskim projektima da se odluke suda od strane ministarstva prejudiciraju. Ajmo malo o glavnim ocjenama prihvatljivosti za ekološku mrežu, a možemo i o studijama utjecaj na okoliš. To su vrlo bliski dokumenti i ne treba nas niko poučavati razliku o tome. Studij utjecaja na okoliš isto kao i glavne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu su u Hrvatskoj poligon manipulacija, ne poštuju se, ne poštuju se uredbe o sadržaju studije odnosno o obveznom sadržaju i glavne ocijene, ali i studije utjecaja na okoliš. Ministarstva odlučuju o tome tko će ih izrađivati, tko će biti izrađivač, pa ti izrađivači čak javno govore da su sve njihove glavne ocjene, sve njihove studije, prolazile povjerenstva, pa će i sve slijedeće. Kako to znaju? Isto tako, ministarstvo imenuje povjerenstva za prihvaćanje takvih studija, takvih ocjena. Dakle, imenuju većinu koja mora glasati za takvu glavnu ocjenu ili takvu studiju ne dovodeći u pitanje uopće da su svi elementi u toj studiji ili glavnoj ocijeni ispoštovani. Ali ono što je najvažnije u okviru te glavne ocjene za spomenuti jeste činjenica, ponavljam, da je ministar donio rješenje da takva glavna ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu nije bitna i nije potrebna. Pazi čuda. Iako se projekt potpuno mijenja, potpuno mijenja govorite o smanjenju broja agregata, ali ne govorite o snazi tih agregata, govorite o lokaciji, ali ne govorite o mikrolokaciji, govorite o tome da nije potrebno zato što ocjena, glavna ocjena prihvatljivosti nije potrebna jer je već donesena studija utjecaja na okoliš, ali ne govorite o tome da je donesena studija utjecaja na okoliš za posve drugačiji projekt, to se krije. A zašto se krije i zašto je ministar donio rješenje da nije potrebna glavna ocjena o prihvatljivosti projekta za okoliš? Zato što je u ovom projektu, u ovoj aferi bilo bitno vrijeme. Koje vrijeme? Vrijeme koje je investitoru isticalo da bi zadržao status povlaštenog proizvođača električne energije. E tu je kvaka. Ministar je omogućio da investitor zadrži status povlaštenog proizvođača. I u tome mu je pomogla i HERA jer nije morala produžiti, al je produžila rok. Ajmo o Ivanu Vrdoljaku, nemamo problema s tim. Da, Ivan Vrdoljak je bio u Vladi Zorana Milanovića. Točno je da je HEP-ova tvrtka kćer sklopila sa investitorom Ugovor o otkupu električne energije po ogromnoj cijeni. Točno. Ali je netočno ono što je vlada navela u izvješću temeljem interpelacije, a koja vam je priložena uz ove materijale, da su ugovori naknadno produženi. Upravo Vlada Andreja Plenkovića i ministar Ćorić su omogućili da Vrdoljakov ugovor ostane na snazi jer bi investitor izgubio status povlaštenog proizvođača da je morao izraditi glavnu ocjenu prihvatljivosti za ekološku mrežu. Vi ministre jako dobro znate što podrazumijeva postupak donošenja takve ocjene. Podrazumijeva izradu određenih dokumenata poštujući sve odredbe Pravilnika o tom dokumentu, podrazumijeva i prisustvo javnosti odnosno uključenosti javnosti u taj dokument, u dijelove tog dokumenta, podrazumijeva i izradu izvješća o javnoj raspravi, podrazumijeva i donošenje i čitavu onu proceduru stupanja na snagu takvog dokumenta. I ta je to investitor morao napraviti izgubio bi status povlaštenog proizvođača. E sad je ministar imao na vagi da li zaštititi okoliš, zaštititi zakon i interese građana RH ili zaštititi korist privatnog investitora, tuđu proizvodnju. I znamo što je odlučio. Nije se odlučio za hrvatske građane, nije se odlučio primijeniti sve mogućnosti da zaštititi zakone RH, da zaštiti interese RH. Zašto me to ne čudi? I ono što je interesantno dodatno to je odlučeno baš 2017. kada je Ivan Vrdoljak postao superžetončić HDZ-ovoj Vladi, sklopio koaliciju. Ja moram s ovog mjesta postaviti pitanje je li ovo bio zalog toj koaliciji? I u posljednje vrijeme, odnosno prije nekoliko sati dobivamo još jednu, ja bih rekla trešnjicu na vrhu ove afere, a to je pismo investitora. Pismo investitora koji brani hrvatsku Vladu, a koji kaže u rečenici Krš-Pađene izrađen je i pušten u rad nakon gotovo 17 godina u navodnike peripetija i pogodovanje. Sam investitor kaže da se činilo peripetije i pogodovalo u ovom projektu, u ovom slučaju, a kao brani, brani, brani hrvatsku Vladu. Interesantno. Ključno pitanje zašto se Vlada RH i premijer boje interpelacije? Zašto premijer docira, ponižava, ismijava oporbu kada oporba pokreće postupak interpelacije? Zašto premijer ne želi rasvijetliti ovu aferu, zašto krije dokumente, zašto ne želi rasvijetliti ulogu njegove Vlade u ovoj aferi? Ako je ključna 2012. i 2013., zašto ne date na vidjelo dokumente, pa sami ćete sebi pomoći. Zašto ih krijete? SDP nema problema da se izvuku svi dokumenti i daju svim hrvatskim građanima na vidjelo tko je što potpisao i tko je što činio. Dapače, pa da ste bar prije to učinili, prije bismo se riješili persone poput Ivana Vrdoljaka. Eto vam ga. Interpelacija je, za vašu informaciju i za informaciju premijeru, demokratski instrument zagarantiran Poslovnikom ovog Sabora i mi ćemo ga sigurno koristiti kako bismo otvorili rasprave o pitanju koje je od interesa hrvatskoj javnosti. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege, Hrvatska ima značajne nacionalne resurse kao što je energija. Činjenica da ja dolazim iz krajeva primjeren di je veliki udio energije RH. Što se tiče hidroenergije, samo Cetina daje 40% hidroenergije. Tako sada evo, i privatni projekti, štetni projekti za RH kao što je Krš-Pađene, a nije jedini, vjetroelektrane, vjetroparkovi, su također, u tome području i apsolutno osim eksploatacije na tom području, apsolutno se ništa ne vraća tom narodu na tom području. Osim pokušaja ubacivanja štetnih projekata. Naravno da je energija bitan resurs, uz poljoprivredno zemljište koje ne štitite, kao što štiti npr. Mađarska i druge države. Ne štitite ni isključivi gospodarski pojas, također, naše more se može koristiti kao energetski potencijal za mikrosolare. Ili solare, kako hoćete. Kad govorimo o vjetroelektranama, ja promatram, evo prostorni plan, ... [[Govornik se ne razumije.]] se s ovim prostornim plan, nije samo Krš-Pađene svoga grada Sinja. Na svakom brdu je obuhvaćen, svakom brežuljku vjetroelektrane, na svakom. Tako kad dođete u Sinj za nekoliko godina, umjesto tvrđave sinjske, pobjede na Turcima 715., možete gledati vjetroelektrane na svakom brežuljku. I čak, kad promatram koliko imamo mogućnosti, sunčeve energije, al to ministru ne odgovara, znači zakon koji je dao Most nezavisnih lista o mikrosolarima, dva puta, čak ga niste dali da ga ovdje prezentiramo na ekranu, a pogledajte sad koju imamo tehniku, niste o mikrosolarima, gdje bi riješili znači na tim područjima neovisne obitelji, neovisne obitelji od energetski bi bile, energetski, još poticaj da ne ide, di ide, i bili bi za poljoprivredu ti ljudi bi živjeli fantastično na tome području i to područje i je za, to bi u biti trebao biti ključ poljoprivreda na tom području energetika, ali u interesu Hrvatske. Međutim, ne radi se jer je činjenica da ministar u to vrijeme kad je bio Most nije potpisao da se gradi Krš-Pađene. To je činjenica. Bezbroj puta sam s ove govornice govorio, bezbroj puta, o milijardu i po subvencija, tko zna kome i na koji način i koji odlaze, koji 2015. istina doneseno, međutim, istina, doveo je to ministar Vrdoljak koji je vaš ključni partner, zato kolegice Ahmetović, odgovor, da. To je bio zalog za koaliciju, to je bio zalog za koaliciju jer ovde se ministar Vrdoljak kleo da on neće, Bože sačuvaj, di će on ići, ma kakvi, eto neće. U tri minute je to riješio Šeks, za 12 sekundi i kumovi. U 13 sekundi je to riješeno. Imali smo što smo imali. Imamo danas Krš-Pađene koji će nanijeti ogromne štete našim građanima jer je skupa energija na tome području. Zamislite te obitelji na tome području, da smo im ugradili mikrosolare u iznosu za ove poticaje. Znači oni bi bili energetski neovisni, te obitelji, koje teško opstaju na tome području, znači koje teško opstaju na tome području, ali ministar to neće da čuje. Međutim, ja živim na tome području, ja živim, nema mladih ljudi, nema stoke, nema ništa osim što imamo vjetroelektrane. I eksploataciju. Zato još jednom ponavljam i ponavljat ću do kraja, ministar Ćorić najbolje da da ostavku. Samo nanosi štetu i on je zaista ministar ugrože okoliša i energetike. Mi nismo sposobni kolege zastupnici, mi kao, oni su nama u biti ispod, mi smo ih imenovali, sabor je, samo je Bog iznad sabora, sabor nam je na ovozemaljskom hrvatskom životu iznad svega. Mi moramo zaštititi naš energetski sustav. Ne možemo sa štetnim projektima donositi ništa dobro, ne može se odlučivati u klubu u Slovenskoj 9 tamo o energetskoj politici, o Janafu, o svim bitnim energetskim potencijalima i našem sustavu, ne može i mi tu nemamo pravo da dozvolimo i mi moramo raspravljati o tome. Pa ja sam prvi da se sunčeve mikrosolarne, prvi, evo prvi, dignut ću ruku, dajte prijedlog, mikrosolari za ovaj poticaj koje dajemo, štetne poticaje za vjetroelektrane neka se svim ljudima na našim nerazvijenim područjima besplatno ugrade. Imat ćemo neovisne obitelji, obitelji koji će željeti živjeti na tome području [[Upadica: Vrijeme]] jel neće plaćat energiju. Hvala.
Sada će…
Ima replika.
Replika? Da, oprostite, nisam vidio, u redu, u redu, prihvaćam, prihvaćam, izvolite. Izvolite g. Grmoja.
Kolega Bulj, samo ću intervenirat na ovo zadnje što ste iznijeli. Dakle, ja mislim da naše županije negdje oko 300-400.000 kuna daju kao pomoć za ogrjev socijalno najugroženijim obiteljima. Zamislite s tim novcem koliko mikrosolara možemo ugradit tim ljudima i učinit ih energetski neovisnima i samodostatnima, ne im svake godine davati pomoć, pomoć za ogrjev i to smo mi također predlagali, ali neće, znači to im ne odgovara, nema tu, ne može se tu Ćorić nać u tome, nema ga tu. … [[Uključenje sa video linka se ne razumije]]
Šta je to bilo? Šta je, da možete odgovoriti na, može, [[Upadica: Slučajno se uključilo s televizora]] Da slučajno, dobro. Izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, baš smo to predlagali. Znači pola milijarde kuna, kuna što lokalne samouprave, što regionalan rast županije, što država daje za ogrjev socijalno ugroženim našim obiteljima. Samo taj novac da je uložiti, samo taj novac, riješili bi te ljude i bili bi energetski, te obitelji neovisne. Al je pitanje odgovara li vladajućoj politici neovisne energetske obitelji? Odgovaraju li? A imamo potencijal, imamo radnu snagu, imamo proizvodnju solara, sve bi se proizvodilo u Hrvatskoj i time bi se pokrenula gradnja, ljudi bi postavljali mikrosolare na krovove samo za taj dio socijalno ugroženih obitelji. Pa evo, u nerazvijenim područjima, ponavljam, gdje je Krš-Pađane, gdje se pronašla uvrijeđena zastupnica SDSS-a kojoj očito više odgovara ova politika namazanih, namazanih [[Upadica: Fala lijepa, vrijeme]] dobro namazanih novcem ruku [[Upadica: Vrijeme]] nego ova politika zaštite ljudi. Hvala lijepo.
g. Branko Bačić, Klub zastupnika HDZ-a. Samo trenutak pričekajte da obriše. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, poštovane kolegice i kolege. Moram vam reći da u svojoj 17-godišnjoj praksi i radu i dolasku u ovaj sabor ili kao ministar i državni tajnik ili kao zastupnik nisam sudjelovao u bizarnijoj, apsurdnijoj, raspravi od ove danas. Ja nisam još vidio, a bio sam autor interpelacije prije 5.g. isto na temu okoliša, nisam vidio dokumenta koji je nelogičan, koji je neargumentiran, koji je isprazan kao što je ovaj. Dakle, mi cijelo poslijepodne tvrdimo, čak i vlada neće prihvatiti interpelaciju. Zašto? Zato da tijekom poslijepodneva Domovinski pokret ili 20 predlagatelja i što me posebno veseli SDP koji nije potpisao ovu interpelaciju, a sada je ovako jadno neargumentirano brani do te mjere da je g. Bauku bilo neugodno, pa je sagnuo, sagnuo je pogled dole dok je u ime kluba, dok je u ime kluba govoreno na ovu temu, napada se vladu, proziva se ministra, ministarstvo, ja ne znam koga, ja još nisam još čuo ko je, ko je po vama odgovoran za to, recite i argumentirajte, argumentirajte to. Kako nemate argumenata, vi bite to rado napisali i prokazali bite ko je kriv, vi bite vrlo rado to u zaključcima akcentirali, naglasili. Niste napisali jer ne možete jer niste u pravu jer obmanjujete javnost i nemate argumenata, pak od onoga tresla se brda rodio se miš, od velikih riječi svodite ovu interpelaciju, dragi moji podnositelji zahtjeva, na zahtjev da vam vlada dostavi dokumente, gđo. Ahmetović to biste trebali znati kao načelnica i zastupnica, koji su vam dostupni na mrežnim stranicama. Vama su dokumenti zbog kojih vi ovdje cijelo poslijepodne maltretirate desnu stranu sabornice najgorim mogućim rječnikom i vokabularom zato što niste u stanju posjetiti mrežne stranice HERA-e i vidjeti što je to HERA u hodogramu svih dosadašnjih događanja rekla na ovu temu. Vi govorite o ministarstvu, a možete na ministarstvo, stranice ministarstva doć i vidjeti sve te dokumente. Vi možete kao zastupnici, ne samo kao zastupnici nego kao obični građani te dokumente imati, ne treba vam za to vlada, to ste mogli dobiti zahtjevom od hrvatskog operatera tržišta energijom HROTE-a i od HBOR-a. To ste sve mogli dobiti. I kao zastupnici ste imali još i dodatnu poslovničku mogućnost zatražiti da vam to Vlada dostavi i gle čuda. Vlada bi vam na jedan jednostavan zahtjev da vam se dostavi, to dostavila. A ovdje vam nećemo dostaviti zato što na ružan, najgori mogući način kroz traženje nekih dokumenata napadate aktualnu Vladu, aktualnog ministra. E to vam nećemo tako Interpelaciju prihvatiti kao što je to napisala Vlada, jer da ste imali želje i volje ući u ovaj problem, onda biste na taj problem trebali ući na način da ste te dokumente trebali pribaviti pa onda napisati dokument u kojem biste vi dokazali ono što imate namjeru dokazati. Druga stvar, kaže maloprije kolega Bulj da Most nije dozvolio realizaciju projekta Krš-Pađene dvije i koje, 16. godine, kada je bio, krajem 2016. g. kada je bio ministar Dobrović. Tu se kolega Bulj nema što dozvoliti ili ne dozvoliti. Zato što ne znate. ... [[Upadica se ne čuje.]] E ja znam. Zato što, zato što znam postupak, znam zakone koji definiraju, kolega Bulj. Bilo je u tom trenutku 9 projekata i to gđi. Ahmetović i SDP-u nije suspektno. 9 projekata je od 31. listopada 2013. g. do 31. prosinca 2013. potpisano je 9 projekata. 9 projekata je propisano. Potpisano, za vjetroelektrane po cijeni od 71 lipu po kilovat satu isporučene električne energije. 9 projekata. U roku su samo 3 realizirana. Samo su 3 realizirana. Za druge sukladno pravilniku je HERA produžila rok u kojem oni moraju taj svoj, taj svoj projekat realizirati. Jedan od njih ili 3 su, ovo su 3 projekta, kad mi govorimo o Krš-Pađene, govorimo o 3 projekta, 80, 42 i 20 megavata vjetroparka, za ta, za ta 4 projekta je HERA dala suglasnost da se produžuje, produžuje, jer su temeljem pravilnika to ispunili. Zašto je sporan Krš-Pađene? Zašto je sporan Krš-Pađene, to pitam ja vas iz Domovinskog pokreta? Zato što je projektan, nositelj projekta odlučio umjesto 71 stupa na toj lokaciji postaviti 48. A bit na istoj, gotovo na istoj, 142 proizvedena megavata struje. Da on nije išao u prihvaćanje novih tehnoloških mogućnosti, da na jednom stupu umjesto 2 kilovata možeš proizvesti 3, uopće nije trebao ulaziti u ovo. I nije trebao pitati nikoga i mogao je dovršiti projekt. Dakle, investitor za kojega, za koji mi govorimo da bi kao država trebali biti sukladno, skloni investitoru, je li, on je prateći tehnologiju izgradnje vjetroparkova smanjio broj stupova sa 71 na 48 i to mu vaš ministar, vaš ministar brani. To mu on brani, evo vi se hvalite to što ministar brani da se uvode u Hrvatsku nove tehnologije, da bude manji broj stupova, da bude manji obuhvat tog vjetroparka i on traži da on napravi ocjenu glavnu ocjenu prihvatljivosti tog projekta na ekološku mrežu. E sada, to je stav Mosta, odnosno g. Dobrovića i ovih podnositelja projekta. Ovaj ministar u dogovoru sa Državnim odvjetništvom donosi odluku da to ne treba napraviti, tu prethodnu, tu glavnu ocjenu, glavnu iz, i o tome donosi rješenje koje je također, dostupno na stranicama ministarstva. I to zanimljivo, temeljem tužbe iz Zelene akcije, na to rješenje ministarstva, Upravni sud u Splitu potvrđuje u prvom stupnju i Visoku upravni sud potvrđuje u drugom stupnju. I zbog toga što je to napravljeno, što je to napravljeno i potvrđeno na svim sudskim instancama, vi ocjenjujete da ova Vlada pogoduje investitoru. Prema tome, u pravnoj državi postoji pravilo, a i inače postoji od rimskog, od rimskih vremena „pacta sunt servanda“, ono što je potpisano, a potpisano je u vrijeme SDP-a poštovani zastupnici, ono što je potpisano u vrijeme SDP-a uz uvjete poštivanja pravilnika, je svaka Vlada dužna poštivati. A to što smo se kao država temeljem 3. energetskog paketa obvezali da ćemo povećati utrošak proizvodnje električne energije u Hrvatskoj koji dolazi iz obnovljivih izvora energije, toga smo bili svjesni i svaki dan kad plaćam i ja struju, i vi i svatko od nas, plaća i naknadu za obnovljive izvore energije, a to, da to košta državu, košta. I mi smo to vidjeli pa čak i Vlada, tada, Zorana Milanovića koja je ovaj cijeli paket osmislila, ovako kako ga je osmislila, već smanjila cijenu po jednom kilovatu sa 71 na 53, a mi smo kasnije onda taj cijeli sustav, prešli smo na sustav premija jer mislimo, pratimo što se događa u svijetu i to je ovaj ministar predložio. Dakle nama je u interesu kao što je cijelom svijetu, da se što više energije proizvodi energije iz obnovljivih izvora energije, poštujući zakon, poštujući sve odrednice, direktive i zakone o zaštiti okoliša i prirode, poštivajući za, i ugovore koje smo potpisali, ova Vlada i ovaj ministar u ovom predmetu, za koje se Interpelacija podnosi nema što nikome polagati račune da je napravio nešto krivo. Dapače, dapače, da je bilo nešto krivo u ovom proceduri, već bi se to, već bi to imalo svoj pravosudni epilog, bi imalo to pravosudni epilog. Ali vam to želim reći da je od 9 njih koji su u isto vrijeme kad je ovaj projekat realiziran i samo 3, 3 su završili u 4 godine, a ostali su također, proširivali [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] proširivali ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] i to se može lako i dostupno je [[Upadica: Hvala lijepa.]] to je realizirano tek 2020. g. Hvala.
Hvala. Imamo puno povreda Poslovnika, ja ću samo ovaj jednu stvar reć i zlouporaba čl. 238. pročitajte ga, ovaj biti će sankcionirana opomenom, ali ništa ne kažem unaprijed. Izvolite, g. Bulj je prvi.
Odustajem nakon kolege Bačića, glasnogovornika uljepšavanja stvarnosti da mi ne bi oduzeli riječ.
Fala, fala lijepa, fala lijepa, fala lijepa. gđa. Dalija Orešković.
Došlo je do povrede Poslovnika čl. 238. st. 5., dakle kolega Bačić cijeli dan omalovažava inicijatore ove interpelacije tvrdeći da su dokumenti koji su njome zatraženi mogli biti javno dostupni i javno objavljeni, da smo ih mogli pribaviti na razne načine, što naprosto nije istina. Riječ je o ugovorima koji se vrlo teško dobivaju od strane nadležnih državnih tijela. A vaša izjava kako jedan ministar nema se što kome opravdavati je najsramotnija i najbjednija izjava koju je jedan saborski zastupnik izrekao u ovom HS.
Fala lijepa, vrijeme, vrijeme. Ja tu ne mogu odlučiti dal su, da li jesu ili nisu svi dokumenti dostupni, tako idemo dalje. gđa. Ahmetović … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Oprostite, g. Zurovec, oprostite. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen]]
Dobro.
Se čujemo?
Da.
Evo znači povreda Poslovnika je, čl. 238. Naime, nije problem do dokumenata doći koji jesu javno objavljeni, problem je do ovih dokumenata koji nisu javno objavljeni. Znači registar ugovora i ostale stvari koje se uglavnom ne mogu naći na internetu, tako da ne možemo baš na takav način se omalovažavat i vrijeđat. Hvala.
Fala lijepa. Ne mogu procijeniti, to je isti odgovor kao gđa. Orešković. gđa. Ahmetović.
Povrijeđen je čl. 238. st. 5. g. Bačić omalovažava zastupnike tvrdeći da ja kao načelnica što mu je glavni problem u mojoj raspravi trebam znati da su dokumenti javno dostupni, kaže da je dakle zahtjev za interpelacijom neosnovan, bizaran, neadekvatno obrazložen aludirajući da zastupnici ne znaju čitati. g. Bačiću u izvješću vaše vlade vlada se opravdava od svih navoda predlagatelja, a nigdje ne kaže da je obrazloženje neadekvatno, pa vi ne poštujete vlastitu vladu, vi niste pročitali njeno izvješće.
Ovdje, ovdje, ovdje, u ovom slučaju vidim repliku, u ovom slučaju vidim repliku, pa moram vam dat opomenu.
Zahvaljujem.
Nemojte zahvaljivati, ja radim stvari koje moram, ne koje želim. g. Bauk.
Došlo je do blaže povrede 6. st, čl. 238. koji se tiče odstupanja od općih pravila ponašanja u saboru nazivajući interpelaciju bizarnom, neosnovanom itd., dakle ja sam tu neutralan jer nisam autor. Ali ovo je g. Bačiću bila jako velika kritika predsjedniku sabora koji je jedan tako katastrofalan uradak u rekordnom roku stavio na raspravu na plenarnu sjednicu i sad mi tu zbog predsjednika sabora gubimo vrijeme cijelo popodne na te bizarne i neosnovane i katastrofalne uratke, dakle tu ste, povrijedili ste Poslovnik malo.
Bilo je, bilo je jako puno žestokih, bilo, ššš, molim vas, molim vas, bilo je jako puno žestokih rasprava, a ovo je bila replika, slažete, slažete, složit ćete se sa mnom jel poziva se na, na drugi način remetit red na sjednici, ja mislim da je malo previše, jel da? [[Upadica iz klupe: Al blago]] A blago da i imate blagu opomenu. g. Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče povrijeđen je čl. 238., više zastupnika je vrijeđalo g. Bačića i neopravdano iznosila ono što je on rekao. On je jasno reko da je svaki građanin i saborski zastupnik putem instituta prava na pristup informacijama može doći do tih ugovora. Popis svih ugovora i svih dokumenata je na webu, a putem instituta pravo na pristup informacijama i Zakona o pravu na pristup informacijama moguće je doć do tih kao i svaki građanin RH.
Fala lijepa, fala lijepa i moram vam, moram, moram vam dat blagu opomenu kao g. Bauku, opomenu, oprostite to je bila replika, ovo je bila replika, ovo je bila replika. Idemo, idemo, idemo dalje, g. Dario Zurovec će govorit u ime predlagatelja.
Hvala puno.
šššš, molim vas, molim vas, izvolite.
Evo poštovani ministre, poštovani zastupnici. Pre nekoliko dana me je jedan branitelj zaustavio i rekao mi je molim te samo me nemoj sramotiti u saboru, nemoj nikoga vrijeđat, ako već kritiziraš kritiziraj nekakvu politiku i nečiju politiku. Znači ovo nije ništa osobno prema ministru nego doslovce se tu gledaju odluke koje praktički su se sprovodile. Ja nisam baš favorit tj. ne favoriziram da se nekoga osobno napada, no zanimaju me određene odluke. Naime, sporiti stvari iz 2013.-2014. apropo ministra Ćorića, možda je ovo … [[Govornik se ne razumije]] i je bespredmetno bez obzira što je to jedna jako štetna odluka po kojoj mi plaćamo praktički 2 milijarde kuna u vjetar. Evo, zanimljiva usporedba. No ono što zaista jest sporno da se praktički odbacuje mišljenje jednog HAOP-a od strane povjerenstva koje je imenovao, ako se ja ne varam, sami ministar. Ja bi volio znači čuti te neke detalje, ko su ti ljudi i kakva je stručnost tog jednog povjerenstva u odnosu na jedan HAOP. Ništa osobno, zaista bi voljeli znat. Isto tako u međuvremenu od 2017. do 2020.g. današnjeg dana uhićena je gđa. Josipa Rimac. U njezinim transkriptima u razgovorima spominje se Krš-Pađene, svašta se tu spominje, pa ko zna ko je sve upleten, želimo znati jednostavno sve detalje. Nije problem staviti dokument po kojem se vidi da je otkupna cijena puno veća nego što ima jedna Njemačka, jedna Španjolska ili neka druga zemlja. No isto tako moram spomenuti još određene stvari. To da nije imalo utjecaja na okoliš, imalo je jer što se tiče samih vjetroelektrana moramo gledati tu tehničke specifikacije. Imate nedavno postavljenu elektranu od Siemensa 8 MW, nije problem tu same površine jer tu se ne radi o kućama, jedno je ako mi govorimo tu dal mi gradimo 70 kuća sa okućnicama ili radimo 40 hala pa onda sada možemo si razlučiti što ćemo mi točno napraviti. Ali što se tiče samih VE tu je razlika do visine, tu je razlika u promjeru rotora tu je naravno razlika i do samih lopatica. Veći rotor, veća lopatica tu se doslovce radi od 150, 200 metara pa vi bome dobro pogodite prirodu i ptice, staništa šišmiša pa i ostalih. Naravno da je tu potrebno napraviti procjenu utjecaja na okoliš jer tu se okoliš definitivno i priroda diraju. Što se tiče ovih nekih drugih stvari gledajući kroz pravnu prirodu, da mi sada možemo govoriti o institucijama ove pravne države, no valjalo bi istaknuti da prema istraživanju od 141 zemlje mi smo 140. po neovisnosti pravosuđa, čak i jedna Kolumbija 70 mjesta ispred nas, jedan Kamerun, jedna Zambija, mislim to je stvarno sramota za cijelu ovu državu i za sve nas ovdje koji donosimo te zakone. Isto tako koliko ja znam postoji Vlada RH koja ima određenu moć i ministar bez obzira o kojem se radi ima određenu moć. Pa ako ima određenu moć da neke stvari ili stopira ili zaustavi mogao je primijeniti taj institut. No o tome ćemo vjerujem narednih dana. Što se tiče ove same interpelacije, ja ne vidim zašto se tu netko osobno uzrujava ili zašto se tu neko vrijeđa. Ja evo protiv vas gospodine Bačić stvarno nemam ništa, ne vidim zašto onda tu nabacujete određene stvari prema nama drugima. Popričat ćemo ugodno, razmijenit ćemo argumente i vidjet ćemo di smo i što smo. Osobno smatram da su tu argumenti debelo na strani nas od nas mislim na oporbu, a ako imate jače argumente, smireno argumentirajte, dajte sve dokumente ne samo ovaj dio koji je online jer nije čak niti preraspoređeno kako treba po datumima, dajte jedan fini slijed pa ćemo onda odlučiti. Evo ja sam prvi koji ću se ispričati ako tu nešto ne štima, no već po samom ovom tu djelovanju se vidi da tu puno toga jednostavno nema smisla. A vjerujte mi nije Josipa Rimac sigurno bez veze uhićena. Hvala.
Hvala i vama. Dužan sam vam reći jednu stvar, neću dati opomenu, po čl. 240. zapravo ja bih trebao vama dati opomenu ali neću dati nego unaprijed ću reći jer više puta ste ponavljali takve stvari u Saboru nikad nije dana opomena, ali po čl. 240. opomena sa oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada poziva između ostalog jel da, i na vrijeđanje rodne i druge skupine te strane države i međunarodne organizacije i njihove predstavnike. Znači strane države. Mi u ovom Saboru nemamo ništa ni protiv Zambije ni protiv Kameruna kojih čak i oni su lošiji od nas jel da, niti jedna od tih zemalja. A ja ću vam reći još jednu drugu stvar i to je da Kostarika ima 95% obnovljive energije, znači nemojmo reć da čak jedna zemlja ima nešto što mi nemamo. Sve zemlje su, pogotovo strane zemlje su predmet našeg respekta. Oprostite nemojte dobiti povredu Poslovnika to je čl. 240. pročitajte ga. … [[Upadica se ne razumije.]] možete reći ali znate. Izvolite.
Ja se ispričavam, ja nisam vrijeđao nikoga po ničijoj nacionalnosti ili bilo što, ja sam naveo činjenice. Pogledajte si grafove koje možete vidjeti bilo prema EUROSTAT-u ili nekoj drugoj relevantnoj instituciji. Nikoga ja nisam spominjao nego sam doslovce usporedio hrvatsko pravosuđe sa pravosuđem drugih zemalja, a po tome smo užasni. Evo ništa osobno prema vama. Ako se vi osjećate uvrijeđeno meni je žao.
Ja se ne osjećam uvrijeđeno, ali bi vam trebao dati opomenu. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ali pravosuđe nam je rak rana.
Ali ne možete reći da je čak gori od tih i tih zemalja, to ne možete reći jer je to uvreda prema tim zemljama. Oprostite. Gospodin Hajduković imate repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Zurovec, govorili ste o nekim stvarima kojih bih se ja volio dotaknuti, to je prije svega strateško planiranje koje kod nas nažalost ne postoji, ali ovo je drugo što ste govorili, a to je povjerenje u institucije i efikasno pravosuđe. Dakle, ja ne znam odakle ste dobili taj podatak, naš premijer ako niste znali ne vjeruje u taj podatak, ne vjeruju ni neke kolete sa desne strane sabornice. Naime, ako vi niste znali imamo jako efikasno pravosuđe u koje ljudi imaju jako visoko povjerenje, predmeti se ekspresno brzo rješavaju i to na vrlo jedan kvalitetan način. I zato imamo takvu klimu i atmosferu velikog povjerenja u institucije, zato nam investitori hrle u ogromnim brojevima u Hrvatsku. Dakle, ne znam odakle te podatke vučete, mislim ako pitate, mislim da je to kolega iz HDZ-a govorio o tome odakle crpite te podatke jer ako su vam slučajno izvori EUROSTAT, Deutsche vele to su sve nebitni izvori i koje kakva piskarala novinarska.
Hvala lijepa. Ironije ja uvijek dobrodošla. Izvolite odgovor.
Ja se slažem s vama gospodine, ja ne znam di je meni pamet da ja čitam strane medije, strane statistike, strane podatke, stručnu literaturu, zakone, pravilnike i ostalo da komuniciram s ljudima, ja stvarno ne znam di je meni pamet. Moram vam također reći da mi je još gora stvar što se mi trudimo na lokalnim razinama raditi sve sukladno zakonu jel primjerice na neka nam gradilišta dođe sasvim slučajno 30 različitih inspekcija, a nekome tko je primjerice s druge strane sabornice ne dođe nijedna. Ja stvarno ne znam di je meni pamet, stvarno ne znam, vjerojatno zato što sam najzgodniji ovdje, ali nemrem si pomoć, to je jednostavno tak. Mislim, dođem, pojavim se tak vam je to, žao mi je.
Dobro i samoironija je dobrodošla. I sada je gospođa Sandra Benčić koja će nastupati u ime kluba. Molim?
Pričekat ćemo da se vrati ministar Ćorić jer trenutno nema nikoga iz Vlade ovdje.
Ali ako ćete pričekati izgubit ćete vlak, bolje dođite. Vi dođite, jer tu institucija. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Napominjem da ne vidim smisao obrazlaganja stavova klubova o interpelaciji kada niti jedan predstavnik Vlade nije ovdje i smatram da je to, ako nije protivno Poslovniku u svakom slučaju besmisleno. Ali evo ja ću reći, nastavit ću se na svoje kolege i govoriti malo o tome zašto argument koji ministar Ćorić i gospodin Bačić koriste čitavo vrijeme za obranu ministra Ćorića, a taj argument glasi, on je radio sve u skladu s pravnim okvirom RH što je pokazao i Upravni sud. To ne stoji iz jednostavnog razloga što naime dio pravnog poretka RH je i europsko pravo. To nadam se gospodine Bačiću znate, od 1.7.2013. godine europske direktive kao i propisi jesu dio unutarnjeg prava RH. Da je to tome tako dokazala vam je i Europska komisija kada vam je u 5. mjesecu ove godine pokrenula postupak protiv Hrvatske zbog kršenja propisa EU koji su ponavljam dio unutarnjeg prava RH zbog čega vjetroelektrane Krš-Pađene i drugih vjetroelektrana na obali za koje nije rađena studija utjecaja na ekološku mrežu Natura 2000., dakle piše lijepo velikim slovima da je Upravni sud bio u krivu, da je ministar Ćorić bio u krivu, da su u pravu bile stručne službe ministarstva koje su ga upravo na to upozorile. Dakle, Uprava za prirodu upozorila ga je upravo na to da je procjena se mora raditi iz razloga što inače kršimo Direktivu o staništima, isto tako mu je rekla i Agencija za zaštitu okoliša, moramo raditi procjenu jer kršimo Direktivu o staništima i druge, i drugu regulaciju EU. Dakle, gospodine Ćoriću nije vas bilo tu, ponavljam europsko pravo je dio unutarnjeg prava RH i bili ste dužni poštovati direktivu i primijeniti je kod donošenja odluke o tome da li će se raditi procjena utjecaja na ekološku mrežu ili ne. Ono što se ja pitam, je da li ste vi ministre Ćoriću poduzeli korake koje vam je naložila Europska komisija da se u roku od 4 mjeseca što je isteklo prošlog mjeseca uskladite sa uputama da se za sve vjetroelektrane mora napraviti procjena studije utjecaja na ekološku mrežu. To pitanje još uvijek nemamo odgovoreno. Dakle, već su moji kolege rekli da je razlika između cijene koju ćemo platiti iz proračuna, koju će platiti svi građani RH oko 1,9 milijardi kuna. Ja ću koristiti najkonzervativniju procjenu koja kaže 1,2 milijarde kuna. Ići ću vam u korist, najkonzervativnija procjena 1,2 milijarde. Gospodin Grmoja je ovdje pitao koliko bi s tim novcima mogli napraviti mikrosolara? Imamo i podatak. Za 1,2 milijarde, dakle da uzmemo konzervativnu procjenu, 1,2 milijarde je dovoljno da se solarnim sustavima za samoopskrbu snage 4 kW koliko su potrebe prosječnog kućanstva od 4 člana opskrbi 30.000 kućanstava. Dakle, mogli smo solarizirati grad za te novce, grad veličine Rijeke ili Osijeka, samo za tu razliku koju ćemo CEMP-u platiti iz proračuna. Grad veličine Osijeka ili Rijeke je mogao biti energetski samodostatan, a građani imati besplatnu svoju struju. Kada govorimo još o vašem krimenu, moramo napomenuti da je u cjelokupnu aferu umiješana Josipa Rimac koja je direktno kod direktora Jurekovića koji je donio nekoliko rješenja o otkupu prošle godine, lobirala za to i da je zapravo nevjerojatno zamisliti da nikakve veze između postupka pogodovanja CEMP-u i postupka lobiranja za njihov projekt nema. Stranački ste kolege, u istoj ste stranci. Dakle, kada govorimo o onome što je zapravo šteta, govorimo o 1,2 ili 1,9 milijardi kuna koje će platiti naši građani, profitirat će privatni investitor, a izgubit ćemo svi mi. I vidite moj stav je da bez obzira na vašu motivaciju, da li se ovdje radilo o korupciji, trgovanju utjecajem ili se nije radilo o tome nego se radilo o lošoj odluci, da je posljedica ista. Posljedica je politička odgovornost jer u jednom slučaju ste korumpirani to mora dokazati pravosuđe, u drugom slučaju niste sposobni voditi resor jer činite ogromnu štetu financijsku građanima. 1,2 milijarde kuna uzeto iz džepova građana je meni sasvim dovoljno za financijsku odgovornost. Ali to nije sve. To nije sve. Razlog zašto smo tražili opoziv ministra Ćorića je da to nije ukupna šteta. Dakle, reći ću da je osim Krš-Pađene, jedan od problema i pogodovanje MOL-u. Vlada RH je na prijedlog vašeg ministarstva prošle godine donijela odluku o izdavanju dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika za 6 istražnih prostora u kontinentalnom dijelu Hrvatske. Jedan od njih ESA6 dobila kompanija Aspect Croatia. Pitali smo se tko je ta kompanija Aspect Croatia, pa smo vidjeli da se radi o podružnici tvrtke koja je registrirana u Mađarskoj. Daljnjim istraživanjem smo uvidjeli u konsolidiranom godišnjem izvještaju MOL-a da se tvrtka nalazi na popisu MOL-ovih kompanija. MOL ima 50% udjela u toj tvtrci. Ja se pitam koja je logika da kompaniji koja je uništila INU, kompanija koja je uništila preradu i 2 rafinerije nafte kod nas, koja i sad, koju nagrađujemo prodajom nafte njoj, koja je logika da se toj istoj kompaniji još i daju istražni prostori i koncesije na ni manje ni više nego istraživanje i eksploataciju na ukupno 30 godina. 2020. na 30 godina to je 2050. To je godina klimatske neutralnosti EU, do tada ste im dali, odluka vrijedi, dakle, daje im mogućnost eksploatacije do 2050. g. Tko? Mađarski MOL. Pa hajmo dalje. Ajmo još reći da ni to naravno, nije sve. Vratimo se prodaji nafte ove godine u siječnju. Ove godine INA je MOL-u prodala 265 tisuća tona hrvatske sirove nafte po uvjetima koji su bili nepovoljni, za koje nekoliko neovisnih naftnih konzultanata reklo da je šteta koja je napravljena tom prodajom zbog preniske cijene, zbog dinamike prodaje koja nije bila dobra i zbog naplaćivanja troškova transporta, znači zbog te tri stvari, dakle mi smo izgubili u našem proračunu, odnosno INA je izgubila, a izgubili smo mi jer, neće se platiti porez u Hrvatskoj na dobit na taj dio, između 300 i 400 milijuna kuna. Okej, ajmo, 1,2 milijarde + 300, 400 milijuna. Koliko još treba? Koliko još treba? Zašto se, zašto je ta prodaja nafte u siječnju toliko problematična? Zato jer nismo naplatili, nismo naplatili dodatak na tarifu zbog kvalitete cijene nafte, nismo naplatili transportni trošak do Siska, makar on bio i hipotetski, ali on se uvijek naplaćuje jer nije u redu da ga kupac dobiva besplatno i najgori dio, prodavali smo im u tranšama i dali da ide u 4, u 4 mjeseca, znajući da je procjena naftnih tržišta da će cijena nafte padati u narednim mjesecima, umjesto da im prodamo odjednom, zadržimo cijenu iz siječnja kada je bila daleko povoljnija, od one, recimo u 3. ili 4. mjesecu. Tu smo izgubili još dodatnih 300 ili 400 milijuna. Sad vi meni recite, ovi podaci su svima dostupni i svi ih mogu vidjeti. Ovi podatke su i Mađari jako dobro znali, izgleda da ih samo mi nismo znali odnosno ministar nije znao, kad su ga i pitali u novinama kolika je cijena nafte i za koliko ju je prodao, nije znao cijenu. Niti je znao po kojim kriterijima i parametrima je prodavana. Ono što je moje ključno pitanje je kolika je cijena jednom ministra? Koliko on mora ukupno koštati građane da bi on sam ponudio ostavku? Ili da bi mu ju premijer Plenković dao? Premijer Plenković kojeg danas nema ovdje, a zašto ga nema ovdje? Zato jer je, primjerice, ovu odluku o davanju koncesije MOL-ovoj firmi za istraživanje i eksploataciju nafte potpisao tko? G. Plenković na prijedlog g. Ćorića, ali zna se gdje je odgovornost. I g. Plenković zna da svi koncesijski ugovori, da prodaja nafte, da su sve one stvari, kao i Krš-Pađene koje nas koštaju sve ove milijarde kuna, odnosno koštaju hrvatske građane, nisu napravljene bez njegovog blagoslova. Napravljene su uz itekako njegovo znanje. Zato ga ovdje nema. Zato će ministar Ćorić, možda ne sad, ali kroz nekih 5, 6 mjeseci kada premijer Plenković odluči da je to potrebno, zaista otići sa svog mjesta, ali mi bi željeli da on otiđe zato što se znaju činjenice [[Upadica: Hvala.]] i da se ovdje činjenice iznesu.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika. Znate pravila. Prva, gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Kolegica je povrijedila čl. 238. Poslovnika iznoseći neistine tvrdeći da ovaj ministar nije poštovao europske direktive, a ustvari europske direktive koje su dio našeg zakonodavnog okvira je upravo poštovao ovaj ministar, što je potvrđeno i od strane suda, Upravnog suda i Visokog upravnog suda koji su također, potvrdili rješenje Ministarstva kao [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] valjano temeljem svih [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] ukupnih normi RH.
Istina nije predmet čl. 238., nažalost. Blaga opomena i vama. Želi li još netko ili ne? Da. Izvolite g. Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, kolegica je povrijedila čl. 238. spominjući gđu. Josipu Rimac da je ona uhićena i iako je ona uhićena, to ne znači da je ona i kriva. Dakle, da li će joj se gospođa ispričati ako gđa. Josipa Rimac bude oslobođena svih optužbi. Dakle ona, ona nju optužuje za nešto zapravo što još nitko ne zna, je li? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Moram vam dati opomenu jer nije predmet čl. 238., radim ono što moram, ponavljam, ne ono što želim i to vrijedi za sve, za lijevo i za desno. To nije predmet čl. 238., ali međutim, predmet moje uloge je, sada provjetravamo ovu sabornicu. 19, tko? Molim? Tko? A ima više toga, nisam vidio. Nisam vidio. G. Josip Borić, želite? A ne, ne, ne, ne, ja nisam ništa rekao vama ali, .../nerazumljivo/...
Ja se pozivam, uvaženi predsjedavajući, na čl. 238. jer je gđa. Benčić ovdje na neki način odstupila od pravila ponašanja prijeteći prema nama s rukama cijelo vrijeme mašući. Nas je na neki način okrivila za sve loše što se dogodila sa INA-MOL-om i sa ovim najgorim ugovorom koji je potpisala Vlada SDP-a i to je razlika. Znači INA-MOL ugovor, gđo. Benčić, 2002. g., Vlada SDP-a. Ne mi. Upravljačka prava, što u nas gledate? U njih gledajte. Ugovor, 2013., g. Bauk. U njega gledajte, najveća tarifa, 71 lipu [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme, vrijeme.]] To je razlika.
Vrijeme i opomena. G. Tomašević.
A mislim. Predsjedavajući, ja vas molim, ako mi ovdje možemo iz našeg kluba, znači čl. 238. je povrijeđen, sa svim gotovo danas HDZ-ovim zastupnici koji su se javili za povredu Poslovnika jer niti su, govorili su o neistinama, govorili su da ih se okrivljava, ali nisu upozorili koji točno stavak čl. 238. je povrijeđen, čime su zlorabili povredu Poslovnika, što je jasno propisano u čl. 238. Ja, mi, uporno čekamo svoj red da govorimo u ime kluba, da govorimo pojedinačno, a kolege iz HDZ-a [[Upadica: Fala, fala]] non stop krše Poslovnik i to više dobivaju iste opomene i nikom ništa.
Fala g. Tomašević. Dao sam svima opomene i nažalost moram dat i vama.
Kako možete meni dati, ja sam citirao čl. 238. i upozoravam druge da krše Poslovnik. Jesam ja nešto reko, pa jesam ja nešto reko o temi rasprave?
Nije, nije predmet čl. 238. ono što ste i, i svima sam dao opomenu. Dajte g. Tomašević, molim vas, molim vas.
Kako mogu ja dobit opomenu ako upozoravam druge, a ne kažem ništa sadržajno?
Molim vas lijepo. gđa. Sandra, Sandra Benčić. Mikrofon.
Aha, pardon. Povreda čl. 238. st. 5. Dakle, kolegica iz HDZ-a koja je vrijeđajući me nazvala me, dakle da govorim neistine zato što sam rekla da g. Ćorić nije provodio europsko pravo, to vam nisam rekla ja, to vam je rekla Europska komisija kad je pokrenula postupak povrede prava zbog nepoštivanja u slučaju Krš-Pađene, između ostalog nepoštivanja Direktive o staništima. Dakle, ne govorim vam to ja, govori vam Europska komisija, zato ne možete [[Upadica: Fala lijepa]] mene prozivat [[Upadica: Fala lijepa]] da lažem zato što vaš g. Ćorić ne zna [[Upadica: Fala lijepo, vrijeme]] da je europsko pravo dio unutarnjeg prava.
Vrijeme i naravno, naravno možete pretpostaviti opomena jel da jer je to bila replika također, ali međutim provjetravanje do 19 sati i 20 minuta.
Poštovane kolegice i kolege možemo nastavit, sad smo se valda provjetrili malo ovaj, pa će sada u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo na kraju klubova izlaganja, ja mislim da je ministar došao do jednoga zaključka da stvarno nema potporu i povjerenje većine saborskih zastupnika jer se većina klubova iz većine nije očitovali il se je sakrila negdi ovdan, ja ih nisam vidio, nisam vidio koalicijske partnere, mislio sam da će se klubovi očitovati i dati svoj stav, da će SDSS izaći ovdje i reći da nama Krš-Pađene odgovaraju i to bi bilo zakonito i to bi bilo korektno. Međutim, nema SDSS-a vašeg koalicijskog partnera, ali ne vidim ni druge, čak ni nacionalne manjine, kolko sam vidio, nisu ostale i nezavisni zastupnici iz nacionalnih manjina, pa i oni koji daju potpore od Reformista, HNS-a nema nikoga, što znači da je u ovom trenutku HDZ ostao sam. Očito i premijer Plenković je prepustao ministra samog sebi, sad ministre kako ćete vi otplivat … [[Govornik se ne razumije]] ja ne znam, neću u to ulaziti, ali Krš-Pađene je štetan projekat za RH, štetan projekat za to područje, jednostavno s tim ništa nismo dobili, bolje bi bilo da ste poticaje i te novce koje ste davali uložili u sasvim druge energetske izvore koje imamo. Samo da kažem, napomenen, nismo to spomenuli, RH koristi sunčeve energije, a bogati smo suncem, 0,35% dok EU 5%, čak Finska, Finska, jedna Finska koja se ne zna kad je dan, kad je noć, takvo je vrijeme, više koristi sunčeve energije nego RH. Znači, imamo mogućnost energetsku, imamo sunčevu energiju. I imam jedan primjer, u mome Sinju, u selu Karakašica, selu do mome, gdje je čovjek koji je napravio jedan objekat koji je, na koji je sam uložio 2014. il 2013., 60, 30 kW postavi, 30 kW da postavio je ovaj solarnu elektranu na svoj krov, poslovni je objekat, platio je 60.000 EUR-a i nikako u ovih 7-8.g. ne može priko HERA-e kad se daju poticaji il koga sve ne, ne može dobiti te poticaje. Čovjek je uložio kad se je potpisivalo bez poticaja, znači svojim parama i s tim da je čovjek naravno bio cijeli rat, Domovinski rat, 100%-tni invalid Domovinskog rata, mislim mogu ga imenovat, većina ga ljudi koji su bili u Domovinskom ratu znaju i on ne može to dobiti. Međutim, ovi giganti dobivaju puste megavate, megakilovate, tako da imamo mi mogućnosti razvoja RH. Ja vjerujem da će se politika otvoriti prema obnovljivim izvorima energije, al ovo šta je ministar napravio sa Krš-Pađene to je očito katastrofa. Dal je tu bio utjecaj kluba šta je meni ministar rekao nisi nikad bio u nijednome klubu, pa da mi je teško srcu šta nisam bio u klubu, dal su to utjecaji, to je tako, upanete u takvo društvo, možda vi niste loš čovjek, kad upanete u krivo društvo stari svit je reka i pod tim utjecajem jednostavno nesvjesno potpišete lošu odluku. Loša je odluka, ne možete prigovoriti drugima, ni ministru Dobroviću koji je čak moj bivši stranački, u istome klubu smo sidili ovdje, branili smo interese zajedno kolko smo mogli, al evo činjenica da ti ljudi oko njega kad se vi rugate s menom, evo Miro Bulj je stručnjak, nisam ja stručnjak, ja sam sa Suvača kraj Sinja, ponosan na to, al uvijek ću dobit od vas više glasova bar 7 puta onog što vi dobijete, neka ste ministar, bar 5-6 puta. Ne znam zbog čega i koji je to razlog, al to je činjenica. Međutim, ovo je ozbiljna stvar i ozbiljna tema. Spomenuto je ovdje i bušenje, istraživanje, istraživačka polja na području RH, poglavito u krškom području, 8 županija krških područja, to su jadranske županije, Gorski kotar i doli moja Dalmacija. Dinaru proglašavam parkom prirode, a vi dajete dozvole MOL-u tj. INA-i koji je pod MOL-om uz vaše obećanje da ćete vratiti INA-u … [[Govornik se ne razumije]] vi dajete da se buši Dinara, a u isto vrijeme dajete Zakon o proglašenju parka prirode. Prema tome, tu ste konfuzni, kontradiktorni jel jednostavno il će Park prirode Dinara i krš bit zaštićen, naš vodni resurs kao najbitniji potencijal il ćete dozvoliti i bušenje ova istraživačka polja. Isto se radi i na Jadranu. I neće to biti naši rezultati, znači istraživanje, bit će rezultati MOL-a i bit će na Jadranu rezultati kanadskih tvrtki, da ne spominjemo koje su dobile koncesiju, al uglavnom najveći dio je MOL. Prema tome ministre ja sam rekao da ste vi više ministar ugroze okoliša, naveo sam razloge i otpada, zatvaranja sinjskog odlagališta od Vrgoračkoga, to je moje, to je moj stav [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala lijepo.
Imamo, evo repliku poštovanog zastupnika Kujundžića koji će nam se iz daljine javiti, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo htio bih pohvaliti g. Radina i reći mu kako mi je zapravo jako simpatičan, ono onako baš ljudski. Ovako dok sam ga gledao putem malih ekrana kako se on vješto obračunava sa onima koji krše Poslovnik podsjetio me je, metodološki gledano na James Bonda iz filma „Dr. No“. Kolega Bulj, kada bismo zaboravili aferu Krš-Pađene pred očima nam ostaju sve afere u proteklim godinama, svi milijuni, torbe i kovčezi iz svih vlada, ne samo ove. Imajući u vidu sve zatvorene pogone, stečajne postupke, sve cigle ispisane imenima po autobusnim kolodvorima i da ne nabrajam, ja bih barem šutio, šutio bih iz nekakvog oblika poštovanja prema onima koji su ostali i misle svojom glavom, a ne pokušavao braniti ono što se u 100.g. života obraniti zapravo ne može. Dakle, godinama nitko ništa nije znao u Hrvatskoj, nitko za nikoga nije znao, nitko ništa nije, drugim riječima na dijelu je čini mi se nekakav oblik sadašnje kolektivne amnezije o prošlosti. Blago nama u papirnatoj i idealnoj Hrvatskoj u kojoj građani žive više nego solidno od svoga rada, a završno [[Upadica: Hvala, hvala lijepa]] Hvala.
Hvala lijepa, evo odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pozdrav Imotskoj krajini. Pa evo ovako bi rekao kolegi Kujundžiću da jednostavno ko živi na tim područjima kao što ste vi i ja, vi u imotskom dijelu, ja u Cetinskoj krajini, u Dalmatinskoj zagori i stvarno kad slušate ove priče ovdje u saboru pod ovim svjetlima to je nestvarno. Meni je žao što to moram reći, mi moramo govoriti nadu, vraćati nadu ljudima da se vrate, poglavito onih iseljenih u zadnjih 4-5.g., 10-15, a tu se radi o 500 000 ljudi. Sad ponavljam, samo iz, od Krke do Neretve di se ovi projekti štetni guraju i nameću, a od kojih nemaju taj narod ništa jel se zakoni ne rade u interesu čovika nego u interesu kapitala, isključivo kapitala. Tu nismo našli najbolji razmjer. Iz tih područja, baš tih područja, otišlo je 100 000 ljudi, od Krke do Neretve, a mi i dalje samo eksploatiramo o štetnim projektima. Hvala lijepa.
A sada će u ime vlade govoriti poštovani ministar Tomislav Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. predsjedavajući. … [[Govornik nije uključen]]
Evo ja sam sad uključio.
Može? E dozvolite da se sada na kraju izlaganja klubova kratko obratim u ime Vlade RH, referiram se na neke ovdje iznesene teze, ali zapravo i upozorim na činjenice od kojih se u okviru ove rasprave o interpelaciji jednostavno ne smije i ne može pobjeći. Odgovornost za pitanje projekta Krš-Pađene odnosno odgovornost vlade za projekte koji su ugovoreni između listopada i prosinca 2013.g. nikako se ne može tražiti danas i ne od Vlade g. Plenkovića. Ta odgovornost se može tražiti na nekim drugim mjestima i nekim drugim adresama. Međutim, Vlada g. Plenkovića nije ta. U odgovoru na interpelaciju odnosno izvješću Vlade RH prema HS jasno su naznačena mjesta gdje se mogu pronaći svi relevantni dokumenti putem linkova, govorimo o rješenjima Ministarstva zaštite okoliša i energetike u ranijoj fazi, danas Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, kao isto tako i rješenje HERA-e. Što se tiče ugovora potpisanih između HROT-a i pojedinih ugovaratelja, ma o bilo kojem investitoru da je riječ, ona se lako mogu dobiti na uvid. Pravo na pristup informacijama je neotuđivo pravo svake hrvatske građanke i građanina, pa isto tako i saborskog zastupnika. Upravo zbog toga upozorio bih na manipulaciju gđe. Vidović Krišto koja je ovdje u nekoliko navrata prilikom svakog svog istupa jasno dala do znanja da netko nešto krije od tih dokumenata. Ne, u izvješćima koje imate na svojim stolovima jasno su naznačena mjesta gdje se mogu pronaći dokumenti ministarstva odnosno dokumenti HERA-e. Isto tako jasno je poznata adresa na kojoj se mogu pronaći dokumenti HROTE-a. Što se tiče produljenja ugovora iz veljače 2018.g. koji se u nekoliko navrata ovdje problematizirao, Vlada RH s tim produljenjem ugovora nema ništa. Zakonima, Pravilnicima, jasno je naznačeno da se taj ugovor odnosno da ga produljuje i odluku o tome donosi regulatorna agencija koja u RH ima status samostalnog tijela, poput HNB-a, poput HANFA-e, primjerice u nekim drugim resorima i to uvažene saborske zastupnice i zastupnici sigurno znaju. Ono što želim svakako naglasiti je činjenica da se ovdje problematizira poništenje rješenja g. Dobrovića iz ožujka 2017.g. i mene izravno dovodi u odgovornost po tom pitanju. Dakle, još jednom ću naglasiti, ja neću i nikada nisam bježao od odgovornosti od onog što sam učinio. Dakle, ja ovdje još jednom odgovorno tvrdim da je do ovog poništenja rješenja došlo nakon višestrukih konzultacija s državnim odvjetništvom kao jedinom meritornom institucijom s kojom smo se mogli konzultirati. Što bi bilo da to rješenje nije poništeno? gđo. Benčić, odgovorite vi sami na to pitanje. Da li bi investitor koji ima sve važeće dozvole završio svoju investiciju prema staroj tehnologiji koja u pravilu više šteti okolišu? Da, da, [[Upadica iz klupe: Ne]] da, [[Upadica iz klupe: Ne]] da, da jer nije morao napraviti više niti jedan dokument i vi to dobro znate, ali manipulirate javnošću u više navrata tijekom svog izlaganja i zapravito nas dovodite nekim suludim ciframa u situaciju da građanke i građani RH misle da im je rješenjem iz 2017.g., iz srpnja 2017. otuđeno 100, milijun, 100 milijuna, milijarda, dvije, pet, 50 milijardi kuna, to nije točno. Svi projekti vjetroelektrana koji se u ovom trenutku realiziraju odnosno realizirani, potpisani su u vremenu prije toga. I vi dobro znate, svi dobro znaju da te ugovore jednostavno treba ispoštovati. Ono što ne znate odnosno ne želite znati i da smo pripremili sustav u kojem je sustav poticanja takvih projekata, a tu su i solari g. Bulj i sve moguće tehnologije koje postoje u Hrvatskoj tzv. premijski sustav da je pripremljen od strane naše vlade, Ministarstva zaštite okoliša i energetike i da će, ukoliko sve bude u redu, u slijedećim mjesecima zaživjet kroz aukcije. To je istina. Međutim, ta istina očito u kontekstu današnje rasprave malo boli. Ta istina posebice boli one koji se pitaju koja je cijena ministra. Cijena ministra ne znam, al cijena mog obraza [[Upadica: Hvala lijepa]] vjerujte mi ne postoji.
Hvala lijepa, imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Poštovani ministre, evo konkretno pitanje upravo oko ovog što ste govorili. Dakle, da li ste vi 2017.g znali da je Direktiva o staništima dio unutarnjeg prava RH? Da li ste znali da ta direktiva traži da radite procjenu utjecaja na ekološku mrežu i usprkos tome poništili rješenje koje je upravo to tražilo i da li vam je sada to jasno kad ste od Europske komisije dobili postupak povrede prava? I molim vas da odgovorite, šta ste u 4. mjeseca od kada vam je to dostavljeno i kada vam je dat taj rok, napravili po pitanju povrede prava Direktive o staništima i da li će se sada za sve vjetroelektrane ipak morati raditi procjena utjecaja na ekološku mrežu uključujući i Krš-Pađene i mene zanima ako to ne napravimo koliko će nas još to koštati kako bi mogli imati konačni zbroj negdje iznad 2 milijarde, koliko nas koštaju vaše pogrešne odluke?
Poštovani ministar Ćorić.
gđo. Benčić, ja sam siguran da ste vi to već izračunali s obzirom na taj konzultantski moment koji ste izražavali tijekom svog govora ovdje, ja sam siguran da znate i za to. Ali vjerojatno s obzirom na činjenicu da su vam poznate mnoge informacije iz ovog područja, znate da ja nisam doista stručnjak iz područja zaštite okoliša, niti sam ikad utvarao da to jesam. Ljudi koji rade u ministarstvu to trebaju raditi.
I to su vam rekli?
I u kontekstu ovog što ste rekli, molim vas ugasite mikrofon ako možete, i u kontekstu ovog što ste rekli, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, nakon njega Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja u kontinuiranom je kontaktu s Europskom komisijom i dopisujemo se po ovom pitanju. I ne treba prejudicirati potencijalne kazne, niti bilo koji od momenata koji ste vi naravno ovdje, a u svrhu svog još jačeg izlaganja i gestikulacije, bili u stanju učinit.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Ministre, pa jedini koji cijeli dan danas manipulira hrvatskom javnošću ste vi, vaša vlada i vaša parlamentarna većina počevši od dokumenata koje ste bili dužni dostaviti HS na temelju čl. 81. Ustava RH koji propisuje da je HS tijelo koje nadzire rad vlade, kao i nadzor svih ostalih institucija koje svoju odgovornost polažu ovom tijelu. Nemojte se pozivati na dokumentaciju koja je navodno javno dostupna, neovisno o tome je ili nije, a u konkretnom slučaju nije, bili ste dužni ispoštovati obavezu prema ovom tijelu kako bismo mi utvrdili je li bilo pogodovanja jednom privatnom investitoru, u jednoj korupcijskoj aferi ćemo epilog čekati vjerojatno 10-tak godina. Ono što je naša odgovornost je to da štetne ugovore, a očito je da se radi o štetnim ugovorima, pokušamo raščistiti sada. I još nešto, ako niste dorasli resoru koji također ima u svom djelokrugu rada zaštitu okoliša, podnesite ostavku [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Ova izjava da niste stručnjak iz tog područja…
Poštovani ministar Ćorić, izvolite.
Dozvolite da odgovorim prije svega na prvi dio vašeg pitanja. Dakle, pravo na pristup informacijama omogućava nam da sve dokumente koji nisu navedeni odnosno linkani u dokumentu koji ste primili kroz naše izvješće do njih dođete odmah. I ja ne vidim tu nikakav problem. Što se tiče ovog drugog momenta, dakle područje zaštite okoliša i energetike kao što znate kao što znate ima čitav niz uprava, danas Ministarstvo održivog razvoja i gospodarstva također 11 ih je plus neke neovisne. Nemoguće je pronaći stručnjaka koji je u stanju pokrivati sva ta područja svojom ekspertizom i upravo zbog toga postoje pomoćnici, sutra ravnatelji tih uprava. Međutim kada čujem koliko ste vi ekspert u tim svim područjima, ja moram priznati da mi je žao što se niste prijavili na natječaj pa se aplicirali na jednu od tih uprava da je vodite, bilo koju od njih jer vaša ekspertiza je tu neupitna.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića.
… [[Govornik naknadno uključen.]] za resor kojim upravljate. Međutim, imate stručnjake u Upravi za zaštitu prirode, a ti stručnjaci su vam jasno rekli početkom 2017. da je potrebno napraviti i procjenu utjecaja na okoliš i glavnu ocjenu utjecaja na ekološku mrežu. Grad Knin igrom slučaja je rekao da nema nikakvog utjecaja na okoliš, to sve piše u vašem rješenju iz srpnja 2017. Na temelju tih stručnjaka iz Hrvatske agencije za zaštitu okoliša i prirode i vaše upravo ministarstvo je doneslo prvo rješenje u ožujku. Vi ste ga u srpnju izmijenili. Znači investitor se mogao žaliti, tužiti na Upravom sudu na temelju rješenja iz ožujka ako s njim nije bio zadovoljan, Hrvatska je mogla vidjeti šta će sud odlučiti. Vi ste odlučili ići preventivno misleći da će Hrvatska izgubiti. Imate li dokumente iz DORH-a koji su prošli kroz urudžbeni da vidimo na temelju kojih pisanih dokumenata ste vi donijeli takvu odluku, ide direktno protiv stručnjaka u vašem ministarstvu.
Hvala lijepa. Poštovani ministar Ćorić. Izvolite.
Gospodine Tomaševiću prije svega ispravit ćemo netočan navod, dakle dio za zaštitu prirode i ministar Dobrović nisu dali odnosno donijeli rješenje o potrebi procjene utjecaja na okoliš, dakle on to rješenje nije donio. Oni meni ništa nisu rekli u siječnju 2017. godine jer ja u siječnju 2017. godine nisam bio ministar zaštite okoliša, bio sam ministar rada. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Tomašević ja vas … opominjem da ne govorite iz klupe. Sljedeći puta ćete dobiti opomenu sa oduzimanjem riječi. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
U ministarstvo sam ušao u mjesecu lipnju i s obzirom na stanje koje sam zatekao nastavile su se konzultacije s DORH-om. Ne DORH se nije pisao očitovalo po ovom predmetu i upravo zbog toga i DORH i svim drugim institucijama ove zemlje stojim i danas i stajat ću svaki dan na raspolaganju za njihova pitanja. Dakle, naše konzultacije odvile su se u širokom krugu mojih suradnika sa gospodom odnosno gospođama zamjenicima državnih odvjetnika gospodina Cvitana u konačnici i isto tako sam osobno sudjelovao na jednom … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Poštovani ministre Ćoriću. Kažete odgovornost je stvorena 2012. i 2013. i treba je tražiti na drugoj adresi. Ajmo je zajedno tražiti. Predložite svom šefu Andreju Plenkoviću da sve ove dokumente koji su traženi interpelacijom da dostavi, ajmo zajedno prokazati Ivana Vrdoljaka, ajmo zajedno prokazati neodgovornost, amoralnost, korumpiranost HNS-a ili to ne smijete. Zamislite naslov u medijima Ćorić i Ahmetović zajedno prokazali korupciju HNS-a i Vrdoljaka. Nisu svi političari isti, ne moramo generalizirati. Nije HNS žeton HDZ-a. Zar ne bi to bilo divno. Ajmo zajedno surađivati i spriječimo sve koruptivne radnje u RH.
Poštovani ministar Ćorić.
Hvala lijepo gospođo Ahmetović na ovoj ideji i prijedlogu, nisam siguran da to možemo učiniti zajedno. Neki od adresa odnosno imena ste izostavili u svom izlaganju, međutim zajedno možemo dočekati LNG na Otoku Krku kroz koji dan, bit će mi drago da to učinimo zajedno budući Hrvatska postaje energetski neovisna, gospodine Bulj, vrlo zgodna riječ odnosno sintagma koja će postati stvarnost od početka sljedeće godine i to je nešto što nikako ne treba smetnuti s uma. Hvala lijepo.
Zastupnica Ahmetović je digla povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Ministar Ćorić je povrijedio čl. 238. Poslovnika uvrijedivši odnosno iznesavši neistinu. Mi ne možemo zajedno dočekati LNG terminal jer se premijer Plenković ne usudi doći u Omišalj dočekat ga. A ja bih došla samo na njegov poziv ako se on usudi doći u Omišalj ja ću vrlo rado vidjeti i tu scenu. Hvala lijepa.
Dakle, ovako i vi znate da to nije povreda Poslovnika, to vam je druga opomena. Za drugu opomenu sam vam trebao izreći opomenu sa oduzimanjem riječi. Ja to nikom nisam do sada napravio, od sada svaka druga opomene će biti sa oduzimanjem riječi, svaka treća sukladno čl. 240. st. 2. oduzimanje riječi do kraja rasprave o ovoj temi, samo tako da svi znamo pravila igre jer tako piše u Poslovniku. Dobro? Ok. Još imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, ministre. Brojke ne lažu, datumi ne lažu, svakome tko želi znati i razumjeti jasno je tko je za što odgovoran ili zaslužan. Međutim u HS se bira 151 zastupnik, svega 13% zastupnika je bilo spremno potpisati taj uradak od ukupnog broja. Ako uzmemo samo zastupnike oporbe svega 26% ili odnosno svaki 4. zastupnik oporbe je bio spreman potpisati ovaj uradak. Toliko o ozbiljnosti cijele ove teme. Hvala.
Odgovor poštovani ministar Ćorić.
Poštovani zastupniče Stričak hvala vam lijepa na ovoj konstataciji i zapravo ona pokazuje koliko je ideja da se u Vladi gospodina Plenkovića traži odgovornost za propuste odnosno nečinjenje nekih drugih vlada odnosno nekih drugih ministara koliko ona nema osnove. Drago mi je da ste to naveli. I još jednom ću naglasiti, naše postupanje, moment koji se veže uz našu Vladu srpnja 2017. godine je bio jedini ispravan bez obzira na to što neki pokušavaju na sve moguće načine diskreditirati institucije RH pa u konačnici i sve ono što se događa u tim institucijama.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja se nikako ne mogu složiti sa nekim tvrdnjama koje sam čuo s ove govornice. Naime, interpelacija bez obzira o kojoj se temi radi, pa tako i ovoj, zapravo služe za skretanje pažnje hrvatske javnosti na neka bitna pitanja i na barem pitanja i teme za koje jedan dio zastupnika ocijeni da su bitne za hrvatsku javnost. Ovo je definitivno jedna od takvih tema i zvati interpelaciju bilo koju, pa i ovu stupidnom, glupom, da nikad u životu nešto gore niste vidjeli je u najmanju ruku nekorektno, a da ne kažem bezobrazno. Zašto? Zato što svako mjesto ovdje, kolegice i kolege, sa bilo koje strane sabornice predstavlja određeni broj glasova, predstavlja određeni dio građana RH i vjerujem da bi mnogi htjeli, voljeli čuti puno više o ovoj temi i još nekim temama koje ćemo potencirati kroz buduće interpelacije. Što je zapravo ovdje sporno barem po meni? Prije svega sporan je odnos prema ulagačima, poduzetnicima, kako god ih želite nazvati zato što iz onoga što sam čuo ovdje, iščitavao, proučavao, na kraju se sve svodi na onu staru hrvatsku priču da su svi pred zakonom jednaki, ali da postoje jednakiji od drugih. I to se upravo ovdje događalo. Kako? Ne želim nabrajati ponovo cijeli, cijelu kronologiju događanja, postupaka, promjena, to je već spomenuto prije mene, pa ne želim na to gubiti vrijeme. Također ono što je ovdje bitno i što je bitno podcrtati i to podcrtavam u puno svojih rasprava, to je nedostatak strateškog planiranja. Mi smo se kao i unija odredili za obnovljive izvore energije. Unija ima vrlo ambiciozne planove što se tiče prelaska na, na zelenu odnosno obnovljivu energiju odnosno biti karbon neutralan, karbon neutralan kontinent do 2050.g. Ja sam već i postavljao pitanja što to znači za hrvatski proračun, za naše gospodarstvo, odgovora na to nisam dobio. Ali isto tako moramo znati da postoji više vrsta obnovljive energije. Dakle, kao što postoji energija od vjetra, postoji i od sunca odnosno od sunčevog svjetla, od dakle, bio, bio otpada itd., itd., postoji puno obnovljivih izvora energije za koji se trebamo odlučiti. Jesmo li se odlučili za jedan od njih, jesmo napravili studiju koja je za Hrvatsku najbolja i najprihvatljiviji, koji najmanje šteti okolišu, prostoru itd., naravno da nismo. I to je jedno od pitanja koje definitivno treba potencirati i ovom interpelacijom. I ono što mene na kraju zapravo nije, neću reći brine, ali zbunjuje, čemu strah ako vladajući tvrde da je sve po slovu zakona, ako je ovdje sve čisto, ako je za sve kriv Zoran Milanović i Mihael Zmajlović, pa o čemu je onda strah od ove interpelacije, u čemu onda strah od rasprave u HS, o čemu onda strah od obznanjivanja pojedinih podataka? Ja ga stvarno ne vidim. Pa ako su taj zločasti Milanović i Zmajlović krivi i ako su to kolege sa desne strane sabornice znale, pa što oni nisu tražili interpelaciju o ovome? Pa zašto oni nisu potencirali tu raspravu? Pa zašto nismo pričali onda o tome kad je možda za to bilo vrijeme? Ili to njihovo nečinjenje, barem mene navodi na zaključak, da nepravilnosti nije bilo, da imena koja se ovdje spominju, da ne kažem uzalud, nisu odigrala ulogu koja im se sada pripisuje. A koja je onda uloga bezgrešne Vlade Andreja Plenkovića? Docirajući s ove govornice jedan od ministara nam je prošli tjedan rekao da mi ni sami ne znamo kakvu mi vladu imamo, da ne znamo što imamo u Andreju Plenkoviću i u Vladi HDZ-a. Ja bi rekao da znamo itekako dobro, da imamo Vladu KRADEZE-a, ne HDZ-a. I ovo nije jedini primjer lošeg gospodara te Vlade KRADEZE-a, ima ih jako puno, koliko propusta, nečinjenja, pogodovanja itd., smo imali prilike gledati, ne samo u ovih nekoliko mjeseci ove vlade, već i u 4.g. prošle. Koliko ministara je, sad vam postavljam retoričko pitanje, otišlo iz prošle vlade zbog sumnje u koruptivna djela ili pogodovanja? Jako, jako puno kolegice i kolege. Dakle, Vlada Andreja Plenkovića u najmanju ruku ne može se apsolvirati od svega lošega što se dešava, posebno ako nisu činili, a znali su da se dešava nešto loše. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Hajduković, vi ste povrijedili čl. 238. vrijeđajući jednu stranku, ja vam dajem opomenu jednako kao što bi dao opomenu bilo kom iz HDZ-a da vrijeđa SDP.
Hvala lijepo, s ponosom je prihvaćam.
Hvala. Imamo ovaj više replika, prva je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću, pa nema straha, vidite da se lijepo bez nervoze raspravlja osim što postoji nervoza u vašim redovima. Velite da je ovo dobra tema, zahvalna, da se o njoj treba raspravljati, al ne vidim vaš potpis kod podnošenja. Znači, ni vi, a bome niti nitko iz SDP-a kod podnošenja ju nije potpisao, pa možete to malo protumačit? Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
… [[Govornik se ne razumije]] protumačit kolega, dakle nisam je ni dobio na potpis, niti me neko molio da potpišem, niti sam znao da se podnosi, ali to ne znači da je to loša ideja. Mi sa ove strane sabornice ne bježimo od toga da nisu samo naše ideje super i Bogom dane. Primijetit ćete da smo puno inicijativa podržali koje su došle i od vaših kolegica i kolega bilo iz vlade, bilo iz ovih klupa jer mislimo da nešto nije nužno loše perse ako ga predlaže jedna stranka ili jedan pojedinac. Tako i u ovom slučaju, dok vaša stranka baš se i nije iskazala u tome, recimo u mandatu Milanovićeve Vlade kad se sve što je došlo na dnevni red odbijalo bez ikakve često i argumentacije, pa čak i izvješća pučke pravobraniteljice koje ne znam kakve veze imaju sa Vladom niti sadašnjom Andreja Plenkovića, niti prošlom Zoranom Milanovića, pače često su bile izuzetno kritične prema Vladi.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Toislava Klarića.
Uvaženi kolega Hajduković, rekli ste da smo nazvali ovu interpelaciju kao nekom suludom, nepismenom, ne kvalitetno izrađenom i sve, ali vi ste kao dugogodišnji političar i sami svjesni da je ova interpelacija obična farsa i da apsolutno nema nikakve odgovornosti do ministra Tomislava Ćorića u svemu ovome što ste isticali i o čemu smo govorili. Jednostavno je postalo neshvatljivo koliko interpelacija se i u prošlom sazivu Hrvatskog sabora pa i u ovom sazivu se nastavlja s jednom te istom pričom iako ste kao pozicija svjesni da u njoj ne možete uspjeti. Da u moru drugih bitnih problema koji tiše naše građane raspravljat ovako nešto je naprosto gubitak vremena. Toga ste vi svjesni. Menije neshvatljivo da vi kao pozicija ne možete naći nešto što bi stvarno moglo bitno da se raspravlja u ovome saboru. Raspravljamo o nečemu što je krenulo odavno kad ste čak i vi bili tu na vlasti [[Upadica: Hvala.]] kad se kontinuitet nastavio i spasilo, izvuklo iz svega najbolje što se moglo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hajduković.
Hvala lijepa. Kolega Klarić pa ja ne mogu pomoći nažalost HDZ-u što je bio bezidejna oporba. Nitko vama nije priječio da pokrećete interpelacije. Isto tako sa ove strane sabornice i od moje stranke je došlo jako puno zakonskih prijedloga, doći će ih i još i moći ćemo ih raspraviti, vrlo rado. Zakonski prijedlozi koji nastoje poboljšati uvjete u kojim naši građani žive, poduzetničko okružje, riješiti neka njihova prava itd., itd. Dakle, sa velikom radošću ćemo raspravljati o tome, a kolega ne bih se složio sa time da potencijalna korupcija, ja ne mogu znati jel ministar kriv ili nije, niti sam ja tu da mu sudim, da se razumijemo dakle postoje tijela koja to trebaju, ali sumnja na korupciju je po meni uvijek jako dobar povod za raspravu u ovom Hrvatskom saboru, zato što građani imaju itekako pravo znati kako se njihov novac troši.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin Hajduković, teza koja je dominirala vašom raspravom je strah. Nas nije ničega strah i nas pozivati, prozivati strah mislim da nije primjereno, ali treba biti strah hrvatsku javnost od količine amnezije koja je obuzela sve vas koji ste cijelu ovu priču oko Krš-Pađene započeli kad mi još nismo ni sanjali odnosno ja o Hrvatskom saboru. To nije dobro, nije dobro zavaravati hrvatsku javnost na ovaj način i prozivati nas za neki strah. Strah i mene je kao čovjeka strah ovdje u Hrvatskom saboru od količine vas koji ste bili akteri ove priče koliko sada perete blato, mulj, a sami ste si to nabacili na sebe i sad hoćete taj vrući krumpir prebaciti nama u krilo. To nije pošteno.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Pa kolega mene jedino što može biti strah je HDZ-ova amnezija koju vam mogu govoriti vjerojatno satima, mogli bi jednu cijelu sjednicu Hrvatskog sabora možda potrošiti na amneziju puno ljudi u puno koruptivnih djela koji su bili pred sudom i koji su bivši članovi doduše vaše stranke uključujući tu i bivšeg premijera dr. Ivu Sanader itd., itd., itd. A što se straha tiče odnosno ako govorite o tome da su postojale neke ili sumnje na koruptivne radnje ili koruptivne radnje ili pogodovanje pa ja ne znam zašto to onda vaše kolegice i kolege nisu prijavile tijelima, jer dužnost je građana ako ima saznanja o nekim koruptivnim radnjama da ih i prijavi.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Gospodin Hajduković, kažete kradeze, hoćete reći javnosti s koliko ste izgubili od tog kradeza u vašoj 4.-toj izbornoj jedinici, 8-3. S čime ste vi to tamo doprinijeli onom narodu i građanima da bi vas prepoznali, s lažima, ovakvim riječima. Glumite velikog europejca s ovakvim jezikom. Vi ste neki šef koliko se sjećam odbora koji se bavi nekakvim europskim temama i nije vas sram ovdje ljudima koji sjede ovdje da su kradeze. Pa što bi mi vama trebali reći? Sjećate se slučaja kolegice vaše ravnateljice Porezne uprave, je li ona za nešto presuđena možda, jeste li se odrekli nje, jel se to vama ne piše ništa, jer vam se ne piše ni oni grijesi vaših 10 smijenjenih ministara radi političke korupcije, sebi su namještali natječaj još su bili ministri i smjenjivani svi redom, 10 komada. Nije vas bilo briga. Imate obraza doći ovdje i reći to što ste sad izgovorili. To nije za opomenu, to je za opomenu sa oduzimanjem riječi.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Hajduković.
Da kolega imam obraza, a reći ću vam sad više, kad potencirate više tu Slavoniju toliko, vidimo iz primjera projekta Slavonija koga vi želite jedini da ostanu u Slavoniji, pa valjda jedino HDZ-ovci, njihovi finacijeri i njima bliski poduzetnici. I onda se čudite tim rezultatima izbora kad ste ljude iz Slavonije potjerali. U Slavoniji jedino HDZ-ovci ostaju i valda mogu raditi imaju pravo na život. Valda jedino, … [[Upadica: Ne razumije se.]] pa vi ne živite tamo. To vam je prva stvar.
Molim vas, molim vas nemojmo iz klupa.
A kojih je to 10 ministara otišlo ja to ne znam. Koliko je od tih 10 ministara presuđeno, nijedan, nijedan. Vaš je premijer presuđen bivši, vaš je predsjednik stranke presuđen. Moja stranka nije presuđena još ni pravomoćno, ni nepravomoćno, vaša je.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče već sam danas to spomenuo, dakle vi dobro znate što je interpelacija i kako je ona Poslovnikom regulirana. Ovo što mi danas imamo pred sobom, dakle ovo su određena pitanja koja su unutra napisana, dakle to ne ispunjava uopće onu formu koju bi trebala ispunjavati. I ono doista ova rasprava danas od 15 sati kojoj svjedočimo jest farsa. Doista jest farsa. Govorimo ovdje na temelju nečega dakle što niti nemate, ali ste zato shodno našli za to da cijelu stranku, sve ovdje kolege prozivate za korupciju, kriminalcima, kradeze. A samo za vašu informaciju u 3. izbornoj jedinici iz koje dolazim nekoliko je dužnosnika upravo vaše stranke SDP-a pravomoćno optuženo za kriminal i korupciju. Iz HDZ-a niti jedan, čak niti iz jedne druge stanke, samo SDP. Prema tome bilo bi dobro da malo razmislite kad nas optužujete.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Pa dobro ja vam mogu pričati do sutra tko je optužen ovoga od vas pravomoćno, nepravomoćno itd., a osim toga što se forme tiče, pa postoji Tajništvo, postoji predsjedništvo sabora ako nešto nije bilo u skladu sa formom zašto bi onda raspravljali? Ja bih možda malo zaključke drugačije postavio, to je istina, ali to ne znači niti umanjuje važnost ovakve rasprave.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani g. ministre. Evo stvarno bilo bi sjajno da i češće imamo ovakvu energiju i da ovako dugo i vrijedno radimo jel svi bi bili jako, jako, jako ponosni na nas, vjerujem da i ovaj žar nam treba u bilo kojoj raspravi, o bilo kojoj temi trebamo raspravljati sa ovakvim žarom i imamo pravo jedni drugima reći sve što želimo. Činjenica jest, samo na početku da upozorim na jednu malu matematičku zanimljivost, da tek negdje oko 26% oporbenih zastupnika potpisalo je ovu interpelaciju, što po mojoj procijeni ni na koji način ne ruši njeno pravo odnosno njenu opstojnost budući da je stranka koja je trenutno na vlasti dobila samo 15% glasova hrvatskih građana, dakle bitno manje eto, matematika je vražja stvar zastupniče Stričak, brojevi se mogu svakak okrenuti je li? Činjenica uglavnom je da je borba protiv korupcije jedna od osnovnih stvari nas u oporbi, ali i vladajuće stranke kao što je i predsjednik vlade rekao uvodi se nulta stopa tolerancije. Dakle, ja ću pokušati malo smiriti tenzije, stvarno zašto uopće postoje? Ova interpelacija, kako je rekao g. zastupnik Tušek na samom početku, usmjerena je protiv HDZ-a. Nije. Usmjerena je protiv korupcije i apsolutno je ovdje kao jedan način da svi mi progovorimo i da se pokušamo oko toga dogovoriti. Rekao je da je usmjerena protiv HDZ-a. Nije. Ne znam zašto je on, možda je podsvjesno izjednačio ta dva pojma. Vjerujem da se radi samo o nezgodnoj koincidenciji. Svugdje, u svakoj stranci ima poštenih, ima dobrih, ima vrijednih ljudi. Ne kažem da su svi nepravilni, ne kažem da su svi savršeni, nitko od nas to nije. Razumijem da se i vi ovdje i moram vam priznati jako dobro i kvalitetno borite za svoju stvar i za to imate potpuno pravo. Žao mi je što ovdje nema g. predsjednika vlade, ali vjerujem da vas veliki brat gleda i da je s pravom ponosan. No da je u priči o kojoj raspravljamo sve baš tako čisto kako vi tvrdite ne bi se javnost već mjesecima zabavljala, gledala razno razna uhićenja i svi zajedno naravno na onim našim jutarnjim kavama pričali razno razne priče, ne bi se možda poneki i čak užasavali nad činjenicom koliko je ta pretpostavljena korupcija postala duboki, da ne kažemo, gotovo pa normalni dio hrvatske stvarnosti, koliki su se milijuni pronalazili po gepekima automobila i tko je sve jeo i pio, ali o tome više nećemo, to je stvarno potrošena tema. Saznali smo i ovdje da se ne bi imali pravo uopće buniti jer su sve odluke donešene od strane nadležnih sudova, eto nažalost moramo pokušati to malo osporiti i pitati kojih to sudova? Sudova koji su jedno od rak rana hrvatskoga društva u kojima se do pravde dolazi sporo ili čak nikako. Eto u petak ćemo dočekati novu, možda ne i konačnu, presudu u slučaju Fimi medija u procesu koji traje 10.g. Eto, već sama ta činjenica da nešto traje 10.g. govori koliko je to sudstvo čisto, mirno i bezgrešno. Jesu li to isti oni sudovi zbog kojih smo na dnu ljestvice po neovisnosti pravosuđa i uvjerljivo zadnji po povjerenju građana? Dakle, idemo i njih pomalo, opet kažem svi zajedno kako je to sjajno rekla poštovana zastupnica Ahmetović, svi zajedno pokušati promijeniti. Ne bi se nikako složio poštovani zastupniče Bačić da je ova rasprava bizarna. Nikako, apsolutno nije bizarna i vjerujem da ćete i vi promijeniti vaše mišljenje, naročito kada mi sami nađemo i donesemo, pa i proučimo sve te dokumente koje mi tako žarko tražimo, a eto ovdje smo saznali da ih, a vi niste kao dostavljač dužni nama dostaviti, što i nije, nema te vaše obaveze, naći ćemo ih sami, a one koje ne možemo ipak ćemo vas morati zamoliti da nam ih barem na tren posudite, pa vjerujem da ćemo se ponovno ovdje opet naći da pogledamo svi zajedno u te dokumente jel vjerujem da i vi u njima ne nalazite trenutno ništa sporno, pa sjednimo, pa ih pročitamo zajedno. Naš je posao kako eto sada smo saznali ovdje malo otišao predaleko. Zašto samo to? Zašto ne nađete neke druge teme? Čemu ta korupcija? Naravno, imamo mi još puno tema. Uskoro ćemo vas pitati vjerujem kroz još jednu interpelaciju koju možemo već odmah sada početi pripremati, gdje je 18 milijardi EUR-a europskih novaca namijenjenih razvoju 5 slavonskih županija? Eto, o tome je, to je i g. Hajduković maloprije samo kroz natuknicu nešto rekao, a vjerujem da ćemo i mi uskoro imati o tome puno, puno, puno govoriti. I evo za kraj, zadnje su 3 sekunde, samo da vas na trenutak vratim u 1885. i da kažem da kao čuveni zastupnik [[Upadica: Hvala]] Držanič korupciji trebamo dati s nogom v rit.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Ružice Vukovac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Ne tako davno javnost je informirana kako je Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, dakle USKOK donio rješenje o provođenju istrage protiv 13 hrvatskih državljana od kojih je dvojica uz hrvatsko državljanstvo imalo i državljanstvo BiH, zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenih djela trgovanja utjecajem, davanja i primanja mita, te zlouporabe položaja i ovlasti. Mediji su nas tada izvijestili kako je riječ o državnoj tajnici u Ministarstvu uprave i bivšoj HDZ-ovoj gradonačelnici Knina Josipi Rimac, predsjedniku uprave Hrvatskih šuma Krunoslavu Jakupčiću, šefici kabineta ministrice poljoprivrede agencije za plaćanje u poljoprivredi Ružici Njavro, pomoćnici ministra gospodarstva Ani Mandac jednom od najbogatijih poduzetnika u BiH Milenku Bašiću i među ostalim Draganu Stipiću izvršnom direktoru Bašićeve grupacije Lager u čijem vlasništvu je tvrtka koja je investitor u projekt gradnje VE Krš-Pađene na području Općine Ervenik i Grada Knina. Dakle, USKOK je očito utemeljio svoje sumnje da su se Josipa Rimac i drugi dogovorili kako će među ostalim investitoru pribaviti znatnu nepripadnu dobit tako da koristeći se svojim položajem i društvenim utjecajem poduzmu sve potrebne radnje kako bi toj tvrtki koja je namjeravala graditi VE unatoč ne ispunjavanju svih propisanih uvjeta osigurala dobivanje dozvola, uvjerenja, sklapanje ugovora koji su potrebni za izgradnju, puštanje u rad, proizvodnju i prodaju električne energije. Posebno jako boli spoznaja da su u ovu duboku korumpiranu akciju uključene i osobe koje su u opisu svoga radnog mjesta trebale voditi brigu o budućnosti hrvatskog sela. O tome u koliko teškoj situaciji se nalazi hrvatsko selo govore podaci o broju razočaranih i iseljenih ljudi, podaci o broju zatvorenih OPG-ova, podaci o padu proizvodnje h rane. Dok ministar financija traži modele kako unatoč protivljenju stručnih službi u HBOR-u dodijeliti iznos od 80 milijuna eura odnosno 600 milijuna kuna koji je prekršio sve dogovore i prešao sve rokove hrvatsko selo umire, točnije Hrvatska nam umire na selu. Izračunala sam ukupan dug prema OPG-ovima koja su sudjelovala u izgradnji farmi kreditnim sredstvima HBOR-a koje je Ministarstvo poljoprivrede od njih tražilo i došla do iznosa od 150 milijuna kuna. Mnoge spomenute obitelji uslijed oduzimanja zemljišta, koje je blagoslovilo Ministarstvo poljoprivrede ostale su bez temeljnog resursa za hranidbu stoke. Mnoge su obitelji zbog katastrofalno niske cijene mlijeka kojom nisu mogli financirati rate kredita ovršene i ostale bez krova nad glavom. Jedan mali dio ih je uspio preživjeti i svakim danom strepi za svoju budućnost. Morala sam povući paralelu i usporediti iznos od 600 milijuna kuna koje je ministar Marić široke ruke odlučio dodijeliti samo jednom čovjeku i jednoj firmi sa iznosom od 150 milijuna kuna kojim bi ministar Slavonac spasio od propasti proizvodnju hrane u Hrvatskoj, proizvodnju zdrave hrane, kvalitetne hrane, lako dostupne, lako kontrolirane hrane kojom bi očuvali zdravlje naše nacije i još nam ne omogućavaju uvid u dokumentaciju na temelju koje su odlučili tako širokogrudno nagraditi jednu osobu. Gospodo vladajući ukoliko ništa ne skrivate zašto se bojite hrvatskog naroda? Hvala vam.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Formalno proceduralno interpelacija ima svoj sadržaj u hrvatskom zakonodavstvu i propisima i našem Poslovnika. Interpelacija međutim u onom smislenom riječi i ne odudara puno od onoga što je našim propisima određeno. Naime, cilj interpelacije je u biti razgovor, razgovor između konkretno zakonodavnog tijela i izvršne vlasti koji se traži u biti da izvršna vlast zauzme određena stajališta na određene pojave, ali isto tako da nama kao Parlamentu sugerira određena rješenja kako se neke stvari ne bi ponovile. Meni je drago da raspravljamo o tome koliko god ljudi u Hrvatskoj u biti su manje zainteresirani za ovo o čemu mi danas raspravljamo jer su više sigurno opterećeni pandemijom nego obnovljivim izvorima energije i to je činjenica i to nitko ne spori. Ali mi smo tu da raspravljamo i o tome i po potrebi o drugim stvarima. Ono što na kraju krajeva znaju, znaju iz medija i stječu određene dojmove, a imaju na kraju krajeva i opravdane sumnje koje baš u ovakvim raspravama ovakvim interpelacijama služe za to da bi te sumnje bile neopravdane ili da bi se postupilo puno oštrije od onoga što se postupa. Tako da smatram da ipak ova interpelacija potrebna koliko god ljudi, kao što rekoh naši građani su danas sasvim drugačije i sasvim drugi problemima ih muče i sasvim su drugačije opterećeni. Da, treba o tome raspravljati VE nama trebaju, samo je pitanje pod kojim uvjetima. Kao što nam trebaju i drugi načini, nisam pobornik da se držimo samo VE niti sam pobornik zato da bi se držali samo plina ili da bi se držali samo sunčeve energije. Razlog je vrlo jednostavan, to je disperzija rizika dakle i Hrvatska u svojoj energetskoj strategiji bi trebala imati taj dio disperzije rizika, ali kada je riječ o istom gorivu koje u Hrvatskoj nema ili ima malo da to moramo imati više linija snabdijevanja jer je to jedno od strateških interesa i pitanja same države. Činjenica je da ova diskusija otišla možda već i klasično u određenom smjeru, no međutim evo ga, slušajući iz rasprava u biti ponukan sam, gospodine Borić vi ste spomenuli INU, MOL, evo ja sam zato da mi skupimo zajedno potpise i da zbilja za ovom saboru raspravljamo i napravimo interpelaciju o INA MOL-u. Jer isto tako riječi koje su vezane za to da je Slavko Linić prodao …/nerazumljivo/… INU MOL-u može se dvojako otumačiti, ali ja vas onda pitam, iz kojega je onda razloga taj omraženi Slavko Linić biva angažiran od hrvatske Vlade Andreja Plenkovića za rješenje određenih sporova između INE i MOL-a, točka i tu ću stat.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stephena Nikole Bartulica. Izvolite. Kolega Bulj, ajde nemojte dobacivati iz klupe, molim vas. Izvolite.
Evo, zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolege zastupnici i zastupnice, drago mi je da vidim da ima još dosta nas prisutnih u ovim kasnim satima, mislim da je jako važno temeljito ovakve teme prodiskutirati, da nije ovo uzaludno, niti je ova interpelacija na nekoga osobno, niti na ovu Vladu nego mislim da je opravdano postaviti neka pitanja. I načelno ću govoriti puno toga je rečeno već tijekom dana, puno detalja izneseno i sl., ja recite, ne vidim, ja ću, pokušat ću evo krenuti di sam stao. Dakle, načelno ću govoriti o pojavi pogodovanja u Hrvatskoj. Dakle, vidimo problem posebno u ovim ugovorima što se jamči previsoka cijena na predugi rok. Dakle, ako Vlada vodi interese o svima i želi osigurati opće dobro ne može na ovaj način osigurati zapravo ovakvu povlaštenu poziciju jednoj tvrtki. Dakle, svjesni smo da zelene politike koštaju, ali na ovaj način zaista postavlja se pitanje zašto i kako se otvara cijelo novo područje kod nas za otimanje novaca preko običnih ljudi. Dakle, znamo koliko naših građana stoje pred ovrhama, koliko su već napustili Hrvatsku i sad još pored toga svega nameće se ova ovakva politika gdje moraju visoke cijene plaćati za električnu energiju, a ionako teško plaćaju mjesečne račune. Međutim, pogodovanje nije samo u provođenju zelenih politika, imamo je svakodnevno u namještenim javnim natječajima gdje se zna unaprijed tko će dobiti određene poslove, namještaju se uvjeti da se zna koja tvrtka jedina može ispuniti te jako specifične i partikularne uvjete i sve se dogovara unaprijed. I sve je to moguće jer Vlada ponovit ću ne znam koliki put, previše čini, previše je prisutna u ekonomiji i redovito na ovaj način zapravo dozvoljava da se tržišni procesi poremećuju, nažalost. Tu vidim glavni problem. Dakle, mi možemo se deklarirati kao tržišna ekonomija ali u stvarnosti svaki, svaki dan Vlada kroz razne mehanizme bira, bira dobitnike i gubitnike i sve to preko leđa običnih potrošača, naših građana. I tu vidimo problem. Dakle, imate kroz ovaj slučaj očitu korupciju, reći ću to očito jer pogodovanje je oblik korupcije, oblik korupcije, nisu svi jednaki, nisu svi ravnopravni, neki su jednakiji od drugih i borit ćemo se protiv toga. Nego ovo pogodovanje zapravo otvara i šira pitanja, dakle da li Vlada zaista na odgovoran način upravlja našim resursima? Kolegica Vukovac je spomenula koliko su neki krajevi već prazni, lijepo je štiti okoliš i nemamo ništa protiv toga, ali ako je nus pojava takvih politika da Hrvatska ostane prazna bez vlastitih ljudi onda moramo postaviti pitanje je li to zaista ostvaruje opći interes jer mi smo demografski ugroženi. Demografski smo ugroženi. I nažalost ovakve mjere potiču i dalje iseljavanje. Prema tome, rekao bi da je jako važno da ova interpelacija je došla na dnevnom redu za razliku od drugih tema koji se neprestano odgađaju, odgađaju ovo je došlo sad danas ipak u ovaj dom i ako mogu još koju sekundu.
Hvala lijepo, isteklo vam je vrijeme.
A bio sam prekinut, jednostavno nisam mogao pola minute govorit.
Nije baš pola minute bilo nego par sekundi, ali.
Par sekundi, dobro evo ja kažem još jednom čini mi se da glavni uzrok ovog problema je šta Vlada previše se miješa u određene procese i otvara prilike za ovakve rekao bi povlaštene pozicije određenih, nismo smo jednaki.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Šta kazati nakon ove rasprave osim što mogu reći da mi ovde nećemo ništa novo doznati jer jednostavno većina u ovome Saboru poslušno će i dalje raditi onako kako se do sada radilo. Međutim, što je ključni problem? Ključni problem svih pogodovanja unutar koje vodi ministar ugroze, okoliša i energetika i gospodarstva, Ćorić je napravio tolike štete sa brojnim potezima, sa brojnim odlukama koje nisu na čast prije svega, nama saborskim zastupnicima koji nemamo snage reći istinu. Što se tiče energetike, pa tko može ovdje opravdati odluku i potpis da se gradi vjetroelektrana u Krš-Pađene? Jeste vi bili tamo? 2 milijarde, 2 milijarde, narode, čujete, 2 milijarde kuna će to platiti građani. 2 milijarde. Uz to, što je ministar Marić, koji je otišao, ne znam koji je razlog, ministar Marić dao 600 milijuna kredita HBOR-a tom poduzetniku koji najviše posluje u Republici Srpskoj i Srbiji. Što od toga imaju Kninjani, što od toga imaju stanovnici Dalmatinske zagore? Možda pojedinci koji su porijeklom iz tih krajeva, koji su bili u Slavonskoj 9. U JANAF-ovom centru, središtu donošenja odluka na ovako štetne projekte, ministre uvaženi ugroze i okoliša. Pa kako, ministre, možete dozvoliti da iz Vrgorca dotraju moj Sinj, pregone 120 km, 120 km, smeće, otpad iz istog komunalnog odlagališta, sa istim sanitarnim uvjetima, u Sinj, u cetinski kraj. Odakle vam to pravo tolike štete nanositi tome kraju? Di su ti razvojni projekti na koje se pozivamo, ja sam dao amandmane i opet ću davati. Brza cesta Kukuzovac-Križice, kolega Sanader. Postavljeni su kameni temeljci, ne tribate, postavio sam ih. Navodnjavanje Sinjskog polja, jedino što ste napravili, to je što ste napravili izlaz na Lučevicu di nažalost nema stanovnika, nažalost, sve stariji ljudi. Sve stariji ljudi, poštu lisica nosi, a vuk zvoni, jednostavno nema ljudi. Nema nikoga. Tuga, nema djece. 100 tisuća ljudi otišlo iz Dalmatinske zagore, mi pričamo o prosperitetu. Čega? Kojih odluka, kakvih odluka? A imamo čistu prirodu, samo vodni resurs koji imamo je potencijal u našem kršu, u Dalmatinskoj zagori i namećanje štetnoga projekta u koji je uloženo 30 milijuna kuna, centar za gospodarenje otpada Lećevica. 30 milijuna kuna, znate što su napravili? Ništa, ministre, nula. A vi ste zatvorili odlagalište i u Vrgorcu i u Sinju i znate što će se dogoditi, dogodit će se talijanski scenarij, problem odlaganja otpada. Ali ga nećete odlagati u odlagalište u Sinj, ne, ne. Nećete. Provali ste, slali ste i policiju. Nećete. Nama tribaju razvojni projekti doli, a ne štetni projekti. Razvojni, za opstanak ljudi. Nama tribaju žile kucavice, poveznost, povezanost sa svitom, nama tribaju poveznice s autoputem u koji je napravljen isključivo zbog toga da ljudi lakše komuniciraju, a ne najpotentnije područje za razvoj, ne samo energetski, ne samo eksploatacija i rudnike koje dajete uredno, isto studija utjecaja na okoliš, ima više rudnika, svak kome padne na pamet. Od Poljakove grede, Kojića grede u Lučanima, u di god kome pane na pamet, samo eksploatacija. Nije to smiješno, ministre. Nije smišno. Škole se urušavaju, dice nema, a eksploatacijskih polja na sve strane, kolega Sanader je tu stručni i kompetentni oko eksploatacijskih polja, pa bi mogao i više reći o tome, a nadam se da će i govoriti. Ministre, dajte ostavku, niste napravili apsolutno ništa na Hrvatsku što ste oštetiti hrvatski narod [[Upadica: Hvala lijepo.]] svojim odlukama. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Moramo priznati da me iznenađuju neki istupi kolegica i kolega zastupnika u HS-u, koji na neki način ponižavaju, odnosno osporavaju pravo opoziciji da upućuje interpelacije u HS tretirajući ih i ocjenjujući ih nesuvislima i nekim drugim epitetima. Pa koji bi trebao biti onda posao hrvatske opozicije? Opozicija je tu da kritizira, da pomno prati ono što radi Vlada, da daje svoje prijedloge, ali isto tako da koristi sve ono što joj stoji na raspolaganju temeljem našeg Poslovnika. A između ostalog, to je u čl. 145. i Interpelacija. Kaže se „Interpelacijom se na sjednici Sabora otvara rasprava o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstava ako one odstupaju od općeg stajališta Vlade ili ministarstva u provođenju zakona ili utvrđene politike.“ Upravo se ovdje u ovoj Interpelaciji radi o tome. Preispituje se odnosno otvara se rasprava i preispituje se zapravo, preispituje se pojedine odluke Vlade, pojedinog ministarstva koje po predlagatelju, a i po nama iz SDP-a odstupaju od provođenja zakona ili utvrđene, utvrđene politike. Neovisno o ovoj interpelaciji koju je podnio Domovinski pokret, SDP je podnio zahtjev za pokretanje pitanja povjerenja ministru Tomislavu Ćoriću i navodi iz ove interpelacije samo su jedna, samo je jedna od stvari za koje g. Ćorić mora snositi u najmanju ruku političku odgovornost. Nije na nama da utvrđujemo kaznenu odgovornost, to neka rade neka druga istražna i pravosudna tijela. Evo zašto mislimo da mora snositi političku odgovornost kada govorimo o ovoj interpelaciji. U interesu građana jest da se potiče proizvodnja obnovljivih izvora energije, ali pod jednakim uvjetima za sve investitore i uz poštivanje zakonskih i drugih uvjeta. Međutim, upravo u ovom slučaju vjetroparka Krš-Pađene radi se, ne o poticanju ekološki prihvatljive proizvodnje električne energije nego o pogodovanju jednom trgovačkom društvu, a na štetu interesa građana RH. Naime, unatoč tome što je Agencija za zaštitu okoliša i prirode rekla da postoji opasnost od negativnog utjecaja vjetroelektrane na područje Krš-Pađene na okoliš i unatoč tome što im mjerodavna služba za zaštitu okoliša u sklopu tadašnjeg Ministarstva za zaštitu okoliša i energetike kojem je g. Ćorić bio na čelu, odredila obavezu izrade studije o tome, on je samo jednim potpisom, jednim potpisom i jednom promjenom odluke tu privatnu tvrtku oslobodio obveze izrade studije utjecaja na okoliš koju moraju imati svi drugi i nemaju tu mogućnost da ih ministar jednim potpisom, jednom odlukom toga rastereti. Znači, stručni i zakonski uvjeti postaju nebitni kad treba pojedinima, podobnima ili našima srediti posao, tada ne treba ni studija, ni zakoni, ni propisi. Oni vrijede za sve druge, ne i za odabrane. Na taj način omogućeno je da toj tvrtki pripadnu milijarde kuna dobiti koju ne bi trebale imati, a teret za to ministar je prebacio ne na sebe nego na sve potrošače električne energije, dok s druge strane utjecaj na okoliš uopće nije bitan, a između ostalog zaštita okoliša je dio njegovoga resora. Kao potiče se proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora kako bi se zaštitio okoliš, a s druge strane to isto postrojenje je potencijalni uništavatelj tog istog okoliša zato što ne znamo jel je ili nije jer od njega nije tražena studija utjecaja na okoliš. Baš logično i baš vjerodostojno. I na tome netko dobro zarađuje, a moguće i dijeli tu ne pripadajuću zaradu s onima koji su im to omogućili. Kako kažu neki medijski natpisi koji kad su snimljeni neki razgovori, sjećate se onih bubica, jedan gospodin bio je zadivljen projektom koji mu je predstavila gđa. Rimac, pa je rekao super, znači dok vjetar duva, ti puniš džepove. Drugi element uz zaštitu okoliša je kreditiranje samog projekta. Kako je moguće da HBOR prvo odbije zahtjev za kreditom u siječnju 2019. jer se radi o kreditiranju strane tehnologije, postrojenja i opreme, dakle radi se o uvozu, što su ovdje već neki kolege i apostrofirali, a onda samo dva mjeseca kasnije odobri taj isti kredit. Što se tu promijenilo? Jesu li vjetroagregati u međuvremenu postali hrvatski izvozni proizvod ili se ponovno propisi, pa i sam smisao HBOR-a stavljaju u drugi plan da bi se nekome omogućilo da stekne milijarde? Mi mislimo da se ovdje radi upravo o tome i zato podržavamo ovu interpelaciju i zahtjeve koji su u njoj nabrojani, neka se dostave svi dokumenti, neka se sve preispita i utvrdi gdje je bilo kršenja propisa, gdje je bilo pogodovanja [[Upadica: Hvala]] i tko je takvo kršenje propisa i pogodovanje [[Upadica: Hvala lijepa]] im omogućio.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice Glasovac, mislim da ste jako dobro podcrtali. To bih još jedanput htio naglasit jer se nekad stječe drugačiji dojam. Dakle, mi ovdje ne raspravljamo o kaznenoj odgovornosti nego prije svega političkoj, mi nismo tu sudište, niti mi možemo niti ministra niti bilo koga drugog kazneno osuđivat, ali možemo procjenjivati postoji li političke odgovornosti. Druga stvar koju želim podcrtati je nažalost ne samo u ovom slučaju, u svim slučajevima, zapravo u većini slučajeva, kada pričamo o ovakvim projektima, velikim investicijama, kada malo dublje zagrebemo, dolazimo do one Orvelske da su svi jednaki, ali su neki jednakiji od drugih. Po meni je to najveći krimen, da svi zakoni trebaju vrijediti isto za sve investitore u ovom slučaju, za sve poduzetnike, a ne da često svjedočimo, pogotovo kažem kad su velike investicije u pitanju da je upravo suprotno.
Poštovana zastupnice Glasovac.
U pravu ste kolega Hajduković, ali sada smo malo proširili odnosno suproširili dijapazon djelovanja ne samo na hrvatske proračunske novce na koje su ovako skloni staviti šapicu, nego sad to rade i s Europskim fondovima. Vi najbolje znate o čemu govorim, to je projekt tzv. piar Projekt Slavonija, Baranja i Srijem gdje vidimo u posljednje vrijeme, sad su se počele raspetljavati neke stvari. Isto tako, novac koji je namijenjen za zadržavanje mladih u Slavoniji, za rast poljoprivrede, za rast kvalitete života u Slavoniji, završava u džepovima HDZ-u bliskih moćnika i zato i zbog toga čeka ih još jedna interpelacija koju, između ostalog, pripremate i vi, a to je „gdje su pare“ i „gdje su završile pare“ namijenjene za bolji život Slavonaca. Zašto se tim novcima osigurao bolji život HDZ-ovaca i HDZ-u bliskih gospodarstvenika i poduzetnika?
Hvala lijepo. Sada će u ime vlade govoriti poštovani ministar Tomislav Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedavajući i dozvolite mi da iskoristim nekoliko minuta u ime Vlade RH da ponovno uputim na činjenice koje uvažene odnosno neke uvažene saborske zastupnice i zastupnici iz oporbe, u ovom konkretnom slučaju gđa. Glasovac pokušava na neki način zanemariti. Siguran sam da će ona provjeriti moje tvrdnje, pa bih volio da to i učini kako bi otklonila sumnje oko toga kad i na koji način je došlo zapravo do kreiranja ovako visokih subvencija za pojedine projekte vjetroelektrana. Naglasit ću slijedeću činjenicu, u razdoblju 31. listopada 2013.g. do 31. prosinca 2013.g. po cijeni od 71 lipu po kilovat satu u sustav, odnosno potpisani su ugovori, donesene odluke za 9 projekata vjetroelektrana od kojih je su 3 projekta navedenog investitora CEM, drugih 6 sam naveo u nekoliko navrata večeras odnosno tijekom današnje rasprave pa ne bih trošio vaše vrijeme. To je jedan moment, gđo. Glasovac, dakle, te odluke su donesene 2013. g., siguran sam da znate tko je tada bio na vlasti u RH, tko je snosio odgovornost za takve odluke, odnosno za takvo postupanje. Što se tiče pitanja procjene utjecaja na okoliš, je li, koji ste isto tako naveli u svom izlaganju, dakle, procjenu utjecaja na okoliš u ovom konkretnom slučaju nije bila na stvari, rješenje ministra Dobrovića iz ožujka mjeseca 2017. g. jasno u svojoj 1. točci upućuje na to da nije potrebno raditi novu procjenu utjecaja na okoliš budući je ona u više navrata rađena. Još jednom ću naglasiti činjenicu da je rješenje iz srpnja 2017. g., odnosno s kraja srpnja 2017. g. doneseno nakon višekratnih konzultacija s DORH-om. Hvala vam lijepo.
... [[Govornik se ne čuje.]] Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, vi ste se zadržali tu negdje na 2013. Ja ću vas podsjetiti na 3 stvari. 2017. g. izmijenjen je bitno projekt, što je bilo logično da se nakon toga zapravo radi nova studija utjecaja na okoliš. Unatoč toj činjenici bitne izmjene projekta, vi ste ih te obveze oslobodili. 2019. produljujete im status povlaštenog proizvođača na temelju samo jedne pisane izjave i 2019. g. HBOR im odobrava kredit od 80 milijuna eura unatoč činjenici što firma nije upisana u Registar obnovljivih izvora energije i unatoč činjenici da nije još riješena lokacijska dozvola, odnosno da je lokacijska dozvola predmet sudskog spora vezano uz pravo služnosti s Hrvatskim šumama. I sad ću ja samo ponoviti onaj citat „Dok vjetar duva, ti puniš džepove.“ Ne vi, ali netko.
Poštovani ministar Ćorić.
Još jednom ću se referirati na ovo što ste rekli, dakle rješenjem iz 2013. g. gospodina Dobrovića procjena utjecaja na okoliš je izuzeta kao nužna daljnja radnja i u tom rješenju to nije bilo sporno, a ukoliko govorite o glavnoj ocjeni, to je drugi moment o kojem smo ovdje danas u više navrata govorili. Dakle, što se tiče subvencioniranja projekata iz obnovljivih izvora energije u cjelokupnom ovom razdoblju, vrlo jasno treba naznačiti kad je ta odluka, odnosno visina te subvencije kao takva, donesena. Što se tiče produljenja ugovora iz 2018. g., ako se ne varam, mislim da ste napravili malu omašku, međutim, nećemo vam to uzeti za zlo, nema razloga za to, dakle to produljenje je potpisano od strane Hrvatske regulatorne agencije, Hrvatska regulatorna agencija u našem sustavu funkcionira po principu HNB-a, odnosno HANFA-e, u potpunosti neovisna o bilo kojem tijelu državne uprave.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića.
Evo, pokušavam doći do nekih činjenica. Znači utvrdili smo da niste imali nikakav pisani trag u vašim konzultacijama sa DORH-om. Zanima me ukoliko investitor mislio da je rješenje iz ožujka nepravedno, tj. da, ne nepravedno nego da je protupravno, da li je on pokrenuo tužbu i upravni spor i zanima me drugo pitanje, tko je koga prije, tko je koga kontaktirao, da li ste vi kontaktirali DORH da tražite mišljenje DORH-a vezano za taj postupak ili obrnuto, je DORH kontaktirao vas jer je htio vas upozoriti da će nastati šteta za državu?
Poštovani ministar Ćorić.
Ovaj prvi dio pitanja ću vam odgovoriti g. Tomaševiću, dakle, dakle, u prvom dijelu pitali ste za upravni spor [[Upadica: Upravni spor na rješenje iz ožujka.]] on je pokrenut pred Upravnim sudom u Splitu, a pred Ministarstvom zaštite okoliša i energetike pokrenut je zahtjev za obnovu postupka, mislim da se tako formalno zove taj tip zahtjeva. Što se tiče konzultacija s DORH-om, one su počele prije mog ulaska u ministarstvo, odnosno dolaska na poziciju ministra zaštite okoliša i energetike, tako da vam na ovaj moment na kojem inzistirate, ne mogu odgovoriti. Dakle, da li je ministarstvo kontaktiralo DORH ili DORH ministarstvo, to je nešto doista što vam mogu ponuditi kao odgovor već prilikom sljedeće rasprave koja će se ovdje voditi za par tjedana.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Sanadera.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, ovdje ste već nekoliko puta govorili, gđa. Benčić pa i g. Bulj o šteti od 2 milijarde, milijardu i 200 prema državi. O čemu se radi? I drugo, tko je donio odluku o povećanoj subvenciji za kilovat sat?
Poštovani ministar Ćorić.
Dakle, ta šteta je prije svega iskaz subvencioniranih cijena koje je investitor svih projekata odnosno koje će investitori svih projekata u vjetroelektrane dobivati u razdoblju od 12, odnosno 14 godina, ovisno o tome na koliko godina su ti projekti subvencionirani. Odluka o tarifi, donesena je, kao što znate, 2012. g., ona je iznosila 71 lipu po kilovat satu, uvećana za korektivne momente. Što se tiče nove odluke koja je donesena krajem mjeseca listopada 2013. g., ona je iznosila tada 53 lipe po kilovat satu. Ja ću samo uputiti na činjenicu da smo u ministarstvu odnosno Vladi izradili novi, novi program poticanja obnovljivih izvora energije, gornja cijena aukcijska, gornja cijena, a svi su jedni drugima konkurencija, proizvođači za projekte vjetroelektrana bit će, ukoliko se ne varam, 45 lipa.
Hvala. I repliku ima i poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, ona se malo dvoumila, ali sad ipak ima repliku.
Hvala lijepa poštovani, poštovani… Molim? [[Upadica: Rekao sam da ste se malo dvoumili da li da ili ne.]] poštovani [[Upadica: Vidim da odjavljivali se.]] /nerazumljivo/... nemojte mi oduzimati vrijeme jer ćete me prekinuti [[Upadica: Produžit će.]] Poštovani ministre, dakle možemo se složiti da je 2013. Ivan Vrdoljak potpisao neki dokument koji nije baš najbolji pa je onda 2017. digao ruku za vašu Vladu i vama je omogućio većinu u Saboru. Slažemo se, končano se vi i ja se u nečemu slažemo. Međutim moramo se složiti i o još nečemu, dakle vi ste poništili rješenje Dobrovićevo koje je tražilo da se izradi glavna ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu, ne studija utjecaja na okoliš, ja jako dobro znam šta je studija utjecaja na okoliš, a znate i vi da ja jako dobro znam to, ali ste poništili to rješenje i omogućili ubrzanje realizacije projekta tvrtci CEMP.
To ne bi bilo točno, prije svega … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Grmoja ja vas molim prvo nećete tako razgovarati ovdje, nećete jer vam dajem opomenu. Dajem vam sada opomenu sa oduzimanjem riječi. Da. Izvolite gospodine ministre, od početka jer ste bili prekinuti.
Dakle dopustite samo da odgovorim gospođi Ahmetović. Ne slažemo se, vi znate i sami da je jako teško doći u situaciju da se složimo vi i ja po pitanjima iz segmenta energetike. Međutim, dopustite da vas samo uputim na sljedeću činjenicu. Dakle, poništenjem rješenja iz ožujka 2017. godine ni na koji način nije omogućeno ubrzanje ovog projekta. Da nije došlo do tog poništenja, da se ono nije dogodilo, da ja nekom srećom nisam postao ministar i da je ovo rješenje ostalo na snazi, investitor u ovaj projekt išao bi u smjeru realizacije … projekta od 71 agregata i taj projekt bi bio dovršen jer za to nije trebao niti jednu jedinu dozvolu, to je jednostavno tako imao je pravomoćnu građevinsku dozvolu, to treba imati na umu. U onom trenutku kada se Vladu gospodina Plenkovića i mene osobno proziva da smo nekom poklonili novce, to nije točno.
Hvala lijepa. Evo sada će sljedeći u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj ili poštovani zastupnik Grmoja, dajte se odlučite. … [[Upadica se ne razumije.]] ne možete reći evo nudim vam da govorite ili vi ili kolega Bulj. … [[Upadica se ne razumije.]]
Nemojte se čuditi kolege, dakle bio je prekršen Poslovnik, ja sam se javio u ime predlagatelja imao sam pravo, ali shvatili su da sam ipak bio u pravu, tako da evo drago mi je. Želio sam samo reagirati na ovo što je ministar iznio, dakle mi cijelo vrijeme se vraćamo u 2013. godinu i nitko od nas ne spori da su odluke Milanovićeve vlade i ministra Vrdoljaka bile kriminalne, da su bile loše za hrvatske građane, dakle nitko od nas to ne spori. Niti ste čuli od kolegice Krišto da je netko branio Milanovića, Vrdoljaka ili da smo uopće imali takvu namjeru, dapače, da ste bolje slušali kolegicu Krišto mogli ste čuti da je njeno izlaganje počelo sa 2013. godinom. Ali ono što vi ne želite čuti to je da je ministar Ćorić ovdje prisutni evo sada je izašao promijenio odluku iz ožujka 2017. da gospodin Bašić nije išao u promjenu svoga projekta on bi realizirao projekt i niko mu ne bi mogao ništa. I tu ste vi u pravu i mogli biste onda reći, sve ove projekte, sve oko VE počela je Milanovićeva vlada, mi da smo išli u raskidanje tih ugovora izvrgli bi državu znatnim financijskim štetama i mi ovdje nemamo ništa, mi samo poštujemo ono što je potpisano i moramo se tako ponašati. Ali sam Bašić je sebe doveo u situaciju promjenom projekta da mu trebaju nove dozvole i od samog početka ove rasprave vi ste tvrdili dvije stvari koje su u suprotnosti. Prvo ste tvrdili da je Most pogodovao Etičnoj banci i da smo tražili da Bašić uplati novac Etičnoj banci kako bismo mu mi dali nekakvo zeleno svjetlo, a onda cijelo vrijeme tvrdite da vi niste ništa napravili da se ništa nije promijenilo. Znači očito je nešto trebalo napraviti što mu ministar Dobrović nije napravio, a ministar Ćorić jest. I postoje dokumenti iz ožujka mjeseca gdje Dobrović kaže projekt ne može ići treba se napraviti studija utjecaja na okoliš i iz srpnja mjeseca kada Most više nije u vlasti da ta studija nije potrebna sa potpisom ministra Ćorića. Dakle, ministar Ćorić je bio u poziciji možda ne stopirati sve loše Vrdoljakove poteze, ali ovaj jedan gdje se Bašić preračunao, išao u prenamjenu samog projekta njega je mogao stopirati i on košta 2 milijarde kuna hrvatske građane i to plaćaju svi ljudi. Svi koji plaćaju električnu energiju plaćaju taj dodatak odnosno tu naknadu za obnovljive izvore energije. I mogli smo se barem ovoga projekta, mogli smo barem njega skinuti s grbače hrvatskih građana. Ne, ministar Ćorić i ova Vlada su odlučili tom projektu dati zeleno svjetlo. Jesmo sad se shvatili nakon pet sati rasprave, a tvrdim da je moguće možda i ove projekte raskinuti ako se pronađe i vidi gdje je vlada Milanovićeva ili Plenkovićeva vlada pogodovala. S tim da evo bio sam sada sam gostovao na Novoj kaže novinar da od 2013. se nije mijenjala cijena. Mijenjala se i oni su 2015. išli u korekciju ali za projekte koji dolaze, ne za ono što je potpisano 2013. jer to nije moguće mijenjati. Mi ovdje imamo kao Hrvatski sabor i to vas molim kolege, znači nisam nikoga ovdje ne znam vrijeđao u raspravi. Možemo li se dogovoriti da projekt vjetroelektrana nije bio dobar za Hrvatsku i hrvatske građane. Plaćaju skuplje električnu energiju, niti jedna komponenta kod gradnje tih vjetroelektrana se ne proizvodi u Hrvatskoj. HBOR daje subvencije, imamo subvencioniranu cijenu električne energije a Hrvatska od toga nema nikakve koristi. Hoćemo se složiti oko toga? Hoćemo se složiti da bi bilo puno bolje subvencionirati mikrosolare i da idemo u tom smjeru. Hajmo neka to izađe iz ove rasprave? Pa mi znamo da neće pasti Vlada na ovoj interpelaciji. Možda ode Ćorić kao što su otišli mnogi ministri koje je oporba propitala ne odmah, ali nakon nekoliko dana. Hajmo se složiti oko ovih stvari i ići graditi jednu bolju Hrvatsku.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Najprije na početku kolega Grmoja je rekao da su kršili Poslovnik ne samo kod vas, nego ja sam imao u ime predlagatelja nakon ministra Ćorića, nakon klubova. Međutim, kolega Bukarica i tada predsjedavajući su rekli da ne mogu to napraviti, a to mogu potvrditi i službe što je klasično kršenje Poslovnika od strane službi Hrvatskoga sabora. Ali kad govorite o vjetroelektrani Krš – Pađene naravno da je Bašić investitor radio prenamjenu i da u toj prenamjeni omogućio mu ministar Ćorić da napravi tu prenamjenu bez procjene studije utjecaja na okoliš i da će građani milijarde plaćati s toga područja, nego je ovdje zanimljivo kolega Grmoja što vi govorite ono što bi trebalo reći. Međutim, interesantno što nitko iz klubova koji su u koaliciji sa HDZ-om poglavito Milorad Pupovac i SDSS koji je dobro lobirao za taj projekat i da li je se on omastio to bi trebalo provjeriti, da se nisu javili ovdje uopće.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje. Izvolite.
Dakle, kolega Bulj u više sam navrata iznio u javnosti da je kolega Pupovac kod mene lobirao za projekt Krš – Pađene, zaustavio me tu na hodniku i rekao šta vi MOST-ovci štitite tamo orlove, ptice i ostalo. I ne samo on, nego i neki iz desne struje HDZ-a. Zanimljiva kombinacija je lobirala. Ja sam samo odgovorio ja o ničemu ne odlučujem, odlučuju stručne službe ministarstva, niti se imam namjeru tu petljati. A taj Milorad Pupovac je bio i u Slovenskoj 9. I tu je bio. I o tome se isto ne piše previše, nestane kad mu odgovara, a onda dođe i gotovo da se rasplače, znači koliko mu je stalo do tih ljudi srpske nacionalnosti. Evo čuli smo i kolegicu iz SDSS-a jutros priča ona dožupanica bila i onda kuka kako ljudi nemaju struju i nemaju ostalo. Pa tko je za to odgovoran? Kako je rekao naš kolega Raspudić to su HDZ-voci istočnog obreda.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Sanadera. Možda ne želi odgovoriti?
Želim, želim. Nisam vidio.
A onda gledajte bolje.
O.k. Oprostite.
Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Nisam vas razumio gospodine Grmoja. Rekli ste ove dvije milijarde štete, bi li one bile da je ostala stara dozvola sa starim agregatima ova koja je izdana 2013. ili je to samo šteta ako je išlo ovo?
Kolega Sanader, da ste pažljivo slušali shvatili biste da sam ja rekao da je zapravo gospodin Bašić promjenom projekta omogućio Vladi Republike Hrvatske da riješi barem jedan štetan projekt i skine ga s grbače hrvatskih građana. Ali očito je bilo važnije da Josipa Rimac, ministar Ćorić ili netko drugi ostvari nekakve svoje vlastite interese. Uostalom mogli smo slušati i snimke kako se pogodovalo i što se radilo. Tu je vaša odgovornost. Znači kad se pruži prilika državi raskinuti nešto što je loše, vaš je zadatak bio da tražite gdje ćete raskinuti ovako štetne ugovore, a ne da pogodujete da se oni nastave. I tu je vaš krimen.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolete. Evo nekoliko misli o interpelaciji o radu Vlade. Kako piše u naslovu o možebitnim protuzakonitim radnjama projektu Krš – Pađene, možebitnim to je vrlo važna riječ jer sugerira da ste možda krivi, a možda i niste. Ali rasprava sa strane oporbe za grijehe Vlade iz 2013. kaže Plenković je kriv u 2020. Zašto? Pa zato jer eto imali ste šansu da raskidate ugovore sa investitorima, ali niste. Pa onda izmišljamo pa govorimo o studiji utjecaja na okoliš kao kolega Grmoja kaže, a sam Dobrović je rekao da studija utjecaja na okoliš nije sporna, da treba nešto drugo ocijeniti kolega Grmoja bez obzira koliko uvjerljivi htjeli biti. Ali što mene najviše ovdje interesira? Sama priča. Forma je zadovoljena, interpelacija je ovdje, 20 zastupnika osim gospodina Petrova, obitelji Raspudić, Pavličeka i Penave oni nisu htjeli potpisati to. Očito su imali razloge zašto ne. I naravno sadržaj. 2013., 2014., 2017. svi su nešto krivi, ali treba otići Ćorić i Plenković, oni su krivi i sporan je kredit HBOR-a. Evo to su nekakve osnovne poruke interpelacije. Izvolite nam dostavom dostaviti sve što mi tražimo to su nekakvi podaci koji se mogu naći danas na mrežnim stranicama. Na cijelih 32 stranice HROT-e ima sve ugovore o solarkama, o vjetroparkovima itd. Ali ono što je važno tamo pišu i Narodne novine sa tarifama kad su ugovorene sve te investicije, tj. ugovori. Sve su 2012., 2013, nešto 2007. Poslije 2013. nema ničega. Znate zašto? Zato jer je kako kaže kolegica Mrak dan 31.12.2013. bila sreća, ako ste slušali njezinu raspravu. Taj investitor je imao sreće, jer je drugi dan 1.1. bila nesreća da su takvi političari koji besramno ovdje prozivaju ovu stranu tokom cijelog dana spremni izgovoriti tako nešto, ona je to bila sreća. Da se tarifa od 71 lipu nazove srećom, a ona nešto niža od 50-tak je totalna nesreća bila već drugi dan. I svima je sve normalno. I nije gospođa Krišto prozvala SDP, zašto bi kad vidimo tko se skuplja u koaliciji, svi s kraja lijevog, s kraja desnog radosni MOST, radosni gospoda iz Domovinskog pokreta uopće nije važno programski što nas veže nego onaj bitan moment koji sugerira ova interpelacija. Treba nešto srušiti, treba nekoga zatvoriti, treba nečemu stati na kraj kažu. Bez obzira kad je počelo. One od prije odmah odriješimo od grijeha i oni sami kažu odriješimo se čak smo spremni i priznati da smo to napravili. Koga nećemo prozvati, kaže samo jedan ministar donosio na vladi odluku, samo jedan sam sa sobom, a oni drugi su sjedili vjerojatno tamo, 20-tak njih i nitko ništa samo jedan kriv. Ne kakva vlada, kakav bivši premijer ništa. To su poruke današnjeg dana. Svi su krivi ali samo u ovoj vlasti. Zato što rješavamo sve što nam je ostalo u naslijeđe, ne samo to već pune 4 godine, puno toga, pa i ovaj ugovor, ovo je netko potpisao i neki kažu pa dobro, investitor kad dođe, kad potpišemo s njime nekakve uvjete možemo mi njega iskoristiti na brzinu i neka on nestane. Nema veze što on donosi ili ne donosi, neka on nestane, šteta je manja. Tko je kriv? Opet ova Vlada, ništa prije. I interesantno je kako se opredjeljuje ili se zajednički pronađu i krajnja lijevi i krajnje desni, nisam očima mogao vjerovati da kolega Zekanović stoji pored kolegice Benčić na tiskovnoj konferenciji. Sad žele rušiti i ministra i on smeta. Čujte dobar ste ministar ali ćemo vas srušiti, kao što ćemo srušiti rebalans, kao što ćemo srušiti proračun, koalicija rušitelja. Pa čega, pa što bi građanin mogao misliti o ovoj raspravi danas osim da je razum o kojem pričamo kada kolega ministar cijelo vrijeme razlaže tok događanja koji je vidljiv po rješenjima i po ugovorima po svim aktivnostima oni kažu vi ste krivi za 2 milijarde štete, vi iz HDZ-a. Što mi? Zašto ne biste vi malo bili krivi gospodo iz SDP-a? Nisam ja dizao ruku 2013. za to, pa budite vi kako kaže kolega Hajduković kradeze ili nešto drugo, kradespede ili šta SDP. Pa nije to baš samo tako i fascinira jednostavnost s kojom vi prilazite ovakvim temama i pokušavate činiti štetu hrvatskom društvu, građanima, a onda i pojedincima, ministru i da ne govorim dalje [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] ispod svake razine je taj vaš način ali nastavite.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Borić, apsolutno ste u pravu, dakle netočno je ono što predlagatelj, a sada i kolega Grmoja tvrdi da je gospodin Ćorić kao ministar imao alat u rukama da poništi Krš-Pađene. U trenutku kada Krš-Pađene idu u izmjenu svog projekta na način da od 71 stup grade 48 oni u tom trenutku imaju pravomoćnu građevinsku dozvolu, imaju rješenje o povlaštenom statusu i imaju ugovor s HROTE-om o izgradnji 71 stup i količina isporučene energije bila bi ista, ista bi bila, isti iznos bi bio plaćenih subvencija odnosno poticaja za tu proizvedenu neovisno je li on gradi po prvom ili po novom projektu koji podrazumijeva manji broj stupova, ali istu količinu od 142 MW. Tako da to ne stoji. To što je gospodin Grmoja rekao to ne stoji.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Bačić zato sam i rekao, kolegica Mrak ona ja bila ministrica u toj Vladi, ministrica prostornog uređenja i graditeljstva, ona je dignula ruku za to, ona je došla ovdje i mirno rekla mi smo bili sretni taj dan kad smo tom investitoru srećom dali tarifu od 71 lipe. Svi sretni jer su znali da je drugi dan već nesretan i nitko ih ne pita, tko je koga nazvao, tko je koga pitao što, zašto se baš zadnji dan na Novu godinu odluke. Tko donosi na Novu godinu odluke? Vlada. Super. I ništa. Tko je kriv? Plenković 2020., Ćorić svi, svi redom, da ih se ne bi pitalo što su radili. I sad mi iskoristimo …/nerazumljivo/… što oni rade, lijepo im govorimo što se događa oni kažu u Domovinskom pokretu bolje da smo 71 put do tog objekta napravili kroz šumu, na brdo ili ne znam gdje da sačuvamo bolje taj krajobraz nego kad to napravimo 48. Znači 23 manje, ali oni kažu da je to bolje, da mi to moramo prihvatiti [[Upadica: Hvala lijepa.]] da je to odlično, ja na prihvaćam.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Sanadera.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega ovoga nisam razumio vi ste govorili o raskidu ugovora i sad je gospodin Bačić je pitao, ali niste odgovorili, bi li nestalo pravo gradnje o investitoru da Ćorić nije potpisao da ministar Ćorić znači nije to potpisao. I ovdje je kolegica Ahmetović pozvala ministra Ćorića da zajedno sutra iziđu u novine i kažu da je Vrdoljak kriv …/nerazumljivo/… Vrdoljak, u kojoj je to vladi bio Vrdoljak tada, koja je vlada bila i ima li tu neke odgovornosti druge?
Poštovani zastupnik Borić.
Kolega Sanader i vi i ja znamo da ovo što oni rade je kažem iz neke njihove interesne želje da se okupe kažem svi lijevo, krajnje lijevo, svi desno kažem i radosni i žalosni i kakvi jesu, žele nešto srušiti. I nema veze što ćemo mi napisati. Kažu da su ovo pisali 3,5 mjeseca kaže mi kolega Vrkljan, ja slušao danas, 3,5 mjeseca 3,5 stranice malo rjeđe kucane. Ma koje 3,5 mjeseca, čega 3,5 mjeseca, pa ovo se napiše za sat i po, dva velim s malo ozbiljnijim pristupom. Ali da me netko uvjerava da mi ne štitimo prirodu kad želimo 49 agregata vjetroelektrana, a da je štitimo sa 71 i da je to trebalo opstati i da je preko toga trebalo prijeći na način, pa napravi svejedno ćeš platiti te 2 milijarde o kojima oni govore koji su i donijeli te tarife i nas su cijelo popodne uvjeravali da mi moramo ovo podržati. Pa naravno da ne možemo ovo podržati, kako ćemo ovo podržati. Na temelju čega? Laži?
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Gospodine Borić slušam vas cijeli dan, vas, Bačića, kolegicu Jelkovac i ine druge, vi zapravo nemate apsolutno ništa reći. Čudite se cijelo vrijeme kako su se na istoj valnoj duljini našli gospodin Zekanović, kolegica Benčić pa da, naći ćemo se svi mi i sa desnog i sa lijevog spektri političkih opredjeljenja kako bismo srušili ono što ste vi uspostavili u 30 godina vladanja Hrvatskom, jednu koruptivnu malignu tvorevinu koja je uništila sav san o prosperitetnoj sretnoj i pravedno uređenoj zemlji. I naviknite se na to, ovo je možda prvi u nizu, ali svakako ne zadnji i jedini gdje ćse se kompletna oporba s lijeve do desne strane ujediniti oko konkretnih pitanja sa jednom jedinom željom, a to je da konačno počnemo mijenjati Hrvatsku na bolje.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvažena gospođo Orešković, ja sam u prethodnom mandatu se naslušao tih rušitelja. Jedan nam je prijetio cijeli mandat da će nas smijeniti, nema ga više tu, gospodin ja mislim profesor. Držao je dobre govore i prijetio nam je cijelo vrijeme da će nas srušiti i nas i sustav i sve ostalo. Vi nastavite na isti način kao i on vjerojatno će vam rezultat biti isti jer nije danas lako prevariti građane kao što vi smatrate da je to moguće jer što vi radite na takav način rušenjem. Znači možete pljeskat, možete loviti za svaku riječ ali takvi su u ovoj državi doprinijeli ničim i to građani vide. Iza nekih od ovdje nešto ostaje, … ostalo iza vas osim pustih riječi nakon kojih nije bilo ničega. A to što vi prijetite, nastavite prijetiti i dalje.
Hvala lijepa. Kolegice Orešković molim vas ne iz klupe, može? Ajmo biti pristojni. Poštovani zastupnik Miro Bulj će sada u ime predlagatelja govoriti. Možda i on dobije pljesak.
Nakon ovoga povijesnoga govora i nakon što je rekao da ne može se izmanipulirati narod, stručnjak za manipulaciju gospodin Borić je to zaista vrijedno pokazao. Ja bi vam rekao gospodine Boriću da mi je najprije žalosno što nema nikoga iz Vlade ovdje, šta vas ne poštivaju saborski zastupnici, … [[Upadica se ne razumije.]] to ti je od ministra Ćorića ponesi mu kuć. Di ti je Ćorić, di su ministri? Pa pogledajte vi kolika je to neozbiljnost kolegice i kolege, a gospodin … /Govornici govore u isto vrijeme./ … gospodinu glasnogovorniku Vlade i ove većine gospodinu Boriću za uljepšavanje stvarnosti jel jednostavno ima taj dar, ima tu moć čovjek da to napravi, ali je činjenica da evo došao je i ministar pojavio je se nakon duže vremena, činjenica da ovu cijelu priču što mi slušamo, a rekao je kolega Grmoja, a kolegica Krišto je sve rekla u uvodnom izlaganju u ime predlagatelja i apsolutno je 100% šta je rekla u pravu kao i kolega Grmoja koji je razjasnio cilu situaciju. Ministar Ćorić je imao mogućnost zaustaviti ovaj štetni projekat zbog toga što je investitor tražio prenamjenu tog projekta kako vi kažete smanjenja broja stupova za VE. Da, broj smanjenja stupova VE, a … pet puta veće nego što bile predviđene sa većim … i to je ta priča, ali to košta 2 milijarde. I u onome štetnom obliku koji je donio Vrdoljak na sjednici Vlade, vaš koalicijski partner i onda je odjednom zapanjen Borić, Bačić svi ste zapanjeni odjednom kako je moguće da se našla livica, desnica. Kod vas je vrlo lako, koja livica, koja desnica, pa u Hrvatskoj živi i livica i desnica i ljudi svih nacionalnosti i Hrvati. U čemu je problem? Ako nešto ne valja, ne valja, a Krš-Pađene ne valja. Krš-Pađene je pljačka, pljačka, to je sramota, sramota. Zbog takvih projekata imamo sada ispod 4 milijuna ljudi zbog takvih projekata, štetnih projekata, pogodovanja, korupcije. I zato je ministar Ćorić, ministar ugroze, ministar korupcije, ministar ugroze energetike, ministar svega lošega i vi ga pozivite da da ostavku. Dat će on ostavku, nema premijera, ne brani ga više, nema ga, on će otić. Vi to dobro znate, da je napravio ogromnu štetu RH. Cijelo vrijeme govorimo ovdje, evo danas sam ja dao amandman 20 milijuna kuna za prijemnik za signal da mogu imati zbog izmjene signala koji moraju kupiti građani ili novu televiziju i to vam je problem. A 600 milijuna kuna vam nije problem, nije vam problem. 600 milijuna kuna je dato za VE ljudi moji, ej, i to je ministar Marić potpisao bez grižnje savjesti i on to brani. A 20 milijuna ministra Mariću, 20 milijuna za naše umirovljenike, socijalno ugrožene građane da bi mogli gledati televiziju, da bi mogli kupiti novi prijemnik za to nemate. Zašto za to nemate? Pa dvije trećine Hrvatske su izumrle, 6% BDP-a od iseljenih ljudi koje ste potrali najkvalitetnije ljude, onda su se ovdje godinama hvalili kako imate gospodarski rast jer ste potrali ljude koji su slali eure ovdje svojim obiteljima da bi mogli preživit. Napravili ste od hrvatskoga naroda sirotinju, a hrvatski narod to nije zaslužio, nije zaslužio i onda ministar Ćorić tvrdi da on mora odraditi sve kako je zakonski propisano, nisi triba, ministre potpisa si štetu od 2 milijarde kuna protivno koju će građani platit, 2 milijarde, građani za 2 milijarde, ne milijona, ne 200 milijona nego 2 milijarde. I to je štetočina koja bi morala otić odma iz hrvatske vlade. Vi ga štitite, držte ga, čuvajte ga, zalijevajte ga, tetošite ga, ali svima ste vi [[Upadica: Hvala lijepo]] trčali za njizim … [[Govornik se ne razumije]] za njizim, al kad ode onda ćete ga… Nakon ovoga povijesnoga govora i nakon što je rekao da ne može se izmanipulirati narod, stručnjak za manipulaciju gospodin Borić je to zaista vrijedno pokazao. Ja bi vam rekao gospodine Boriću da mi je najprije žalosno što nema nikoga iz Vlade ovdje, šta vas ne poštivaju saborski zastupnici, … [[Upadica se ne razumije.]] to ti je od ministra Ćorića ponesi mu kuć. Di ti je Ćorić, di su ministri? Pa pogledajte vi kolika je to neozbiljnost kolegice i kolege, a gospodin … /Govornici govore u isto vrijeme./ … gospodinu glasnogovorniku Vlade i ove većine gospodinu Boriću za uljepšavanje stvarnosti jel jednostavno ima taj dar, ima tu moć čovjek da to napravi, ali je činjenica da evo došao je i ministar pojavio je se nakon duže vremena, činjenica da ovu cijelu priču što mi slušamo, a rekao je kolega Grmoja, a kolegica Krišto je sve rekla u uvodnom izlaganju u ime predlagatelja i apsolutno je 100% šta je rekla u pravu kao i kolega Grmoja koji je razjasnio cilu situaciju. Ministar Ćorić je imao mogućnost zaustaviti ovaj štetni projekat zbog toga što je investitor tražio prenamjenu tog projekta kako vi kažete smanjenja broja stupova za VE. Da, broj smanjenja stupova VE, a … pet puta veće nego što bile predviđene sa većim … i to je ta priča, ali to košta 2 milijarde. I u onome štetnom obliku koji je donio Vrdoljak na sjednici Vlade, vaš koalicijski partner i onda je odjednom zapanjen Borić, Bačić svi ste zapanjeni odjednom kako je moguće da se našla livica, desnica. Kod vas je vrlo lako, koja livica, koja desnica, pa u Hrvatskoj živi i livica i desnica i ljudi svih nacionalnosti i Hrvati. U čemu je problem? Ako nešto ne valja, ne valja, a Krš-Pađene ne valja. Krš-Pađene je pljačka, pljačka, to je sramota, sramota. Zbog takvih projekata imamo sada ispod 4 milijuna ljudi zbog takvih projekata, štetnih projekata, pogodovanja, korupcije. I zato je ministar Ćorić, ministar ugroze, ministar korupcije, ministar ugroze energetike, ministar svega lošega i vi ga pozivite da da ostavku. Dat će on ostavku, nema premijera, ne brani ga više, nema ga, on će otić. Vi to dobro znate, da je napravio ogromnu štetu RH. Cijelo vrijeme govorimo ovdje, evo danas sam ja dao amandman 20 milijuna kuna za prijemnik za signal da mogu imati zbog izmjene signala koji moraju kupiti građani ili novu televiziju i to vam je problem. A 600 milijuna kuna vam nije problem, nije vam problem. 600 milijuna kuna je dato za VE ljudi moji, ej, i to je ministar Marić potpisao bez grižnje savjesti i on to brani. A 20 milijuna ministra Mariću, 20 milijuna za naše umirovljenike, socijalno ugrožene građane da bi mogli gledati televiziju, da bi mogli kupiti novi prijemnik za to nemate. Zašto za to nemate? Pa dvije trećine Hrvatske su izumrle, 6% BDP-a od iseljenih ljudi koje ste potrali najkvalitetnije ljude, onda su se ovdje godinama hvalili kako imate gospodarski rast jer ste potrali ljude koji su slali eure ovdje svojim obiteljima da bi mogli preživit. Napravili ste od hrvatskoga naroda sirotinju, a hrvatski narod to nije zaslužio, nije zaslužio i onda ministar Ćorić tvrdi da on mora odraditi sve kako je zakonski propisano, nisi triba, ministre potpisa si štetu od 2 milijarde kuna protivno koju će građani platit, 2 milijarde, građani za 2 milijarde, ne milijona, ne 200 milijona nego 2 milijarde. I to je štetočina koja bi morala otić odma iz hrvatske vlade. Vi ga štitite, držte ga, čuvajte ga, zalijevajte ga, tetošite ga, ali svima ste vi [[Upadica: Hvala lijepo]] trčali za njizim … [[Govornik se ne razumije]] za njizim, al kad ode onda ćete ga…
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bulj, pa mislim da je dobro i evidentno da sumnje na korupciju će nas uvijek ujediniti onda je nebitno jesmo li lijevi, desni, srednji, gornji, donji, onda je bitno samo interes hrvatskih građana i, a interes je svakako, znate kako se javni novac troši i da li se troši kako treba, da li je to u interesu Hrvatske i da li je to u interesu njezinih građana. Ali kritizirali ste tu što je ministar otišao, ali i sami vam HDZ-ovci govore da njih ova rasprava ne zanima, ovo je njima pase tema, bez veze, ovo je nešto o čemu ne treba raspravljati, ovo je, kako su rekli, nešto najinfantilnije što su ikad vidjeli jer oni ne vide problem u tome da je, da su potpisani nepovoljni ugovori za RH, oni, njima je to tako svejedno, ali na kraju građani su ti koji će im sudit, da ne kažem povijest.
Odgovor zastupnika Bulja.
Pa upravo tako. Kad mi govorimo ovdje o subvencioniranju 600 milijona kuna, 2 milijarde i 200 koji će platiti građani iz svog džepa, pola lokalnih samouprava, 50% lokalnih samouprava u RH nema mogućnost da osigura dječji vrtić za jedno dite, pola lokalnih samouprava. I baš iz toga područja gdje je Krš-Pađane i nema Milorada Pupovca. Zašto? Jel je lobist za taj projekat, lobist. Nema kolegice Jelkovac, zašto, ne ove kolegice iz SDSS-a, ne vas, oni, oni su po istočnom … [[Govornik se ne razumije]] Zašto ih nema? Zato kolega Hajdukoviću jel samo je interes njima vječan, nema tu livo, desno, dobre su razlike i svjetonazorske i ideološke, al hrvatski narod kao što je u mom gradu, u mom selu, tako u vašeme žive i livi i desni i ovakvi i onakvi i moramo se zajedno boriti [[Upadica: Hvala]] za dobrobit tih ljudi.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, kad govorimo o majstorima manipulacije ja se nekako ne mogu otet dojmu da ste mi vi najbolji. Vi kad govorite bježite od činjenica, govorite da je ministar Ćorić mogao spriječit da plaćamo 2 milijarde i 200 iz džepova građana, a ja vas pitam zašto to onda nije prije njega učinio ministar Dobrović? Jer to što je ministar Dobrović donio rješenje u kojem nije tražio novu studiju utjecaja na okoliš nego je tražio glavnu ocjenu prihvatljivosti za ekološku mrežu ne znači da je spriječio taj projekt. Tako da mi nije jasno kako to da ocjenjujete da je za taj štetan ugovor koji je potpisan 2013.g. kriv ministar Ćorić i da je on mogao tu štetu spriječit, a ministar Dobrović koji je bio ministar iz MOST-a to isto nije mogao netom prije njega. Molim vas da mi objasnite.
Poštovani zastupnik Bulj.
Zaista iza Branke Bačića kolege, g. Borića, vi ste jedni od, pa mogao bi reći nekih koji će dobiti valjda nagradu za najbolje govore, hvaljenja, hvalospjeve, a znate da govorite, da ja govorim istinu, vi znate. Vi znate da je Slaven Dobrović, tadašnji ministar, kasnije i moj kolega ovdje u, u, nije da je potpisao da treba ići određena izmjena, on je to potpisao, treba ić studija, nova studija, on je to potpisao i tražio, a ministar Ćorić je poništio odluku od ministra bez ijednoga povjerenstva, samoinicijativno, kaže se telefon, čuo s DORH-om, ne znam jel iz DORH-a taj bio mason, nije, još možda u ložama masonskim jel to je razgovor bio možda u, u Slovenskoj 9, ja ne znam. I nemojte manipulirat javnosti, 2/3 Hrvatske su prazne zbog ovakvih projekata i to vam je istina, jedina istina. Rezultat vaš je demokratski slom RH.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Bulj, neću hvalit ni branit nikoga, za repliku me potaknula u biti vaša izjava o svim onima koji su protjerani van i silnim milijunima EUR-a koje donose u Hrvatsku iz razloga jer sam nedavno sreo jednog poznanika koji je isto tako otišao van, došao je tu, pitam ga ovaj što radi, reko je došao je popravit zube, jel pa šta gore ne valjaju zubari, ne govori tamo je abnormalno skupo. Što želim reći? Ovdje u Hrvatskoj itekako se vodi briga o građanima. U okolnostima i uvjetima kakve imamo od zdravstvene zaštite, od projekata, od svega onog što se trenutno gradi na ovom prostoru, od ogromnih projekata infrastrukturnih, od ogromnih sredstava EU-a koji se privlače ovamo bespovratno, vi to nikad ne spominjete, vi uvijek govorite nešto što ne valja. Nikada ni u jednoj raspravi dosad niste spomenuli da išta u ovoj zemlji valja. Evo vam jedan od primjera [[Upadica: Hvala]] šta to valja, [[Upadica: Hvala lijepa]] došao vamo zube popravit jer tamo je abnormalno skupo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Svaki kamen u RH valja, svaki je natopljen krvlju i meni je moja domovina draga. Ako vi mislite da vi jedini ste koji ste zaslužni i držati ruku na srcu i govorit da volite domovinu, svaki kamen je meni moj dragan, drag, od Dinare do, ne znam, do ravne Slavonije, do svake šake zemlje. Ja s tim nemam problem. I dao samo najviše prijedloga i amandmana na sve proračune, provjerite, nisam samo govorio, vi ste glasali protiv, meni je žao, znate da sam ja u pravu, vi znate jel ja znam vi ste gradonačelnik i vi ste poduzetnik. Ja to znam da vi znate. Međutim, štetan projekat Krš-Pađane i 2 milijarde koje će koštat građane, a u istom vremenu na tome području nemamo mogućnosti općine i lokalne samouprave jedan dječji vrtić niti ima dice škole prazne, sve raseljeno i to je problem, a znaš šta vas demantira, što smo otišli debelo ispod 4 milijuna [[Upadica: Hvala lijepo.]] u našoj lijepoj domovini koju volimo.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Darija Zuroveca. Izvolite. Nema ga. Gubi pravo na govor pa će govoriti sljedeći poštovani zastupnik Tomislav Tomašević, izvolite.
Više od 6 sati rasprave, a nema glavnih aktera, a to su ministar Ćorić, a i evo, nema više ni bivšeg ministra zaštite okoliša, kolege Bačića, a ni kolege Borića koji zna sve o zaštiti okoliša pa zna da je bolje 48 agregata nego 72. A ne znam tko će mi odgovoriti na ovo što evo, čekam 6 sati da mogu reći pojedinačno. Kao prvo ova Interpelacija o radu Vlade upućena je članovima Vlade. Da sam je dobio na potpis čisto da odmah preduhitrim kolege iz HDZ-a, da sam je dobio na potpis, potpisao bih, ali nisam. Iako je najavljeno da će se ići, mi smo rekli tada da ćemo vjerojatno to podržati, ali predana je prije nego što sam ju mogao potpisati. Da odmah to preduhitrimo tu repliku. Dalje, problematičan je ugovor iz 2013. g., problematično je da nekoliko dana u odluci znači da li će netko imati 2 milijarde kuna više ili manje. To je problematično, znači odmah da preduhitrimo i to. Međutim, ovdje nije ministar Vrdoljak, trenutno član Vlade, da je, svašta bi mu sada rekao na tu temu jer tako je cijela priča počela, a ja se ovdje želim fokusirati kako je cijela priča završila i kako se nastavila i zašto je ministar u ovoj Vladi je nastavio tu priču. Nakon što je počeo ministar u prošloj Vladi, evo tome se bavimo danas. Znači, mene zanima zašto je ministar Ćorić u srpnju i to je ključ rasprave, u srpnju 2017. g. donio rješenje svega 4 mjeseca staro kojim je donio korist investitoru CEMP od 2 milijarde kuna. On tvrdi da je to napravio i da je time i napravio i korist za državu iz perspektive zaštite prirode i okoliša i iz perspektive da bi bila šteta koju bi investitor tužio državu, da bi bila velika i da je zato morao poništiti rješenje svog prethodnika staro tek 4 mjeseca i učinio je to 50. dan nakon što je postao ministar zaštite okoliša. 50. dan, znači uz sve projekte, uz sve probleme, sa programom gospodarenja otpadom, sa penalima EU komisije, kaos i dalje u gospodarenju otpadom. Ustavni sud je suspendirao odluku, Uredbu o gospodarenju otpadom, ništa se nije napravilo od tada i sve to je manje bitno nego on ide poništiti rješenje staro svega 4 mjeseca. Zašto? Eto, o tome se hoćemo baviti. I to baš i to je baš slučajnost, je li tako? Jer je slučajnost da je baš riječ o investiciji investitora CEMP kojeg USKOK sumnjiči zajedno sa kolegom ministra .../nerazumljivo/... kolegicom ministra Ćorića, a to je Josipa Rimac za uzimanje mita baš za taj projekt oko uporabnih dozvola i drugih dozvola. Isto slučajnost. To je isto slučajnost. I to sve se dešava 2 tjedna, uhićena je Josipa Rimac, 2 tjedna nakon što je EU komisija rekla, 1. put pokrenula povredu nekog okolišnog propisa protiv Hrvatske, rekla da ne primjenjuje Hrvatska Europsku direktivu o staništima jer, citiram, Hrvatska se sustavno nije pridržavala Direktive o staništima pri odobravanju izmjena projekata, znači još specifičnije, vjetroelektrana uz obalu. Pa što su trebali napisati, nije se pridržavala vezano za projekt Krš-Pađene, samo su to detaljno, još su jedino to mogli napisat, znači izmjena projekta vezano za utjecaj na ekološku mrežu za vjetroelektrane uz obalu. Pa što su još trebali napisat osim toga? I s DORH-om se konzultiralo i odlučilo se poništiti rješenje. Zašto se nije pustilo da se vidi na sudu kako će proći taj postupak? Znači investitor je pokrenuo upravni spor, pa to je normalna stvar kad se rješenje donosi, bilo koje ministarstvo, upravni spor se pokrene. Zašto se nije pričekalo da se vidi što će onda upravni sud odlučiti? Ne, išlo se to preduhitriti. Nakon konzultacija sa DORH-om. A za to, igrom slučaja, nemamo nikakav pisani trag, nikakva dokumentacija. Tvrdi se da su bile usmene konzultacije. Ne zna se ni tko ih je prvi počeo, da li je DORH pitao ministarstvo ili ministarstvo DORH. Ali, to je jedino obrazloženje, jedini dokaz da se sa stručnjacima konzultiralo. A nisu li stručnjaci u Upravi za zaštitu prirode? Nisu li stručnjaci u Hrvatskoj agenciji za zaštitu okoliša i prirode koji su tražili ovu ocjenu, glavnu ocjenu utjecaja na ekološku mrežu. I onda se spominje presuda upravnog suda koja je to sve zapravo potvrdila da je ministar Ćorić bio u pravu. Da, presuda upravnog suda u hrvatskom pravosuđu gdje danas jedan bjegunac pravosuđa Mamić svjedoči na sudu kao kredibilni svjedok iz svog bijega, iz druge države. Video vezom on svjedoči, evo to je hrvatsko pravosuđe. I sad vi meni kažite da je odluka, zato što je to bila odluka upravnog suda, bez obzira što je ta ista udruga BIOM koja je tražila u postupku još kada je se tražila ocjena utjecaja na ekološku mrežu kontaktirala EU komisiju u prosincu 2018. g. oko ovog konkretnog projekta. I rekla da se tu ne primjenjuje direktiva [[Upadica: Hvala lijepa.]] I zbog toga je EU komisija donijela tu odluku.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, izvolite [[Upadica: Nitko ne replicira, dajte, dajte kolega.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega, ispalo vam je od mikrofona ova spužvica, [[Upadica: Nekome je ispao ovaj od mikrofona dio.]] i to košta isto, i to košta porezne obveznike nešto, je li? [[Upadica: Izvolite kolega Zekanović.]] Dakle evo već satima raspravljamo o vjetroparku Krš-Pađene. Ja sam u raspravi ispred kluba rekao da ovaj vjetropark nije izuzetak. Svi vjetroparkovi imaju sličnu ugovorenu tarifu, odnosno cijenu. Mi sad raspravljamo, imamo Interpelaciju o ovome, ali moramo napominjati da svi vjetroparkovi imaju sličnu ugovorenu tarifu i samo je pitanje ja bih volio da to, evo kolege iz vlasti i ministar je tu Marić čuju da shvate, mi ćemo ovdje sa ove govornice često pokušat dobiti koji politički bod ovako malo, ići ćemo malo i populizam i malo ćemo i provocirati ali evo pokušao bi iz ove rasprave shvatiti da se nešto loše događa, da imamo sumnju na kriminal, osnovanu sumnju na kriminal i da imamo ugovore koji su iznimno štetni za našu državu, za naš narod. Dakle, s tim istim novcima evo kolegica Benčić je govorila o tome, mi bi mogli solarizirati, ona je iskoristila jedan novi glagol, je li solariziranje, grad veličine Rijeke ili Osijeka u godinu dana ako se ne varam, to je ona izračunala. Pa ja ću se složiti otprilike s tim izračunom, solarizirati bi mogli čitavu državu par godina. A mi ovdje trošimo novac, štoviše bacamo ga u vjetar i dajemo ga tko zna kakvim investitorima i čak najčešće ti investitori nisu ih Hrvatske. O.k. ovaj je jadan iz Hrvatske na koncu došao, on je sad tu neki igrač hrvatski, ali 80%, 90% tih investitora su stranci. I onda uvijek imamo taj isti apsurd. Na hrvatskom zraku, na hrvatskoj zemlji netko proizvodi struju i opet je prodaje Hrvatima, a mi mu za to dajemo povoljnu tarifu i još mu mi plaćamo da on to prodaje. Stvarno nije nešto u redu, nije u redu. I volio bih da se konačno počne malo kritički govoriti i o ekološkom aspektu vjetroparkova. Dakle, vjetroenergija, barem što se tiče naše Dalmacije gdje je većina vjetroparkova, nije nikakav ekološki izvor energije s obzirom da itekako devastira krajolik, da itekako uništava prije svega ornitofaunu, ali ne samo ornitofaunu i da za pristupne putove koji su potrebni za izgradnju vjetroparkova je potrebna itekakva devastacija krajolika. Svi oni koji nisu bili ispred nekog agregata vjetroelektrane neka otiđu, ostat će u šoku. Ja kad sam prvi put otišao u vjetroelektranu, znači ispod agregata i kad sam vidio taj agregat od sto i više metara stvarno sam ostao šokiran. Radi se, tko to vidi i osjeti ne može reći da se radi o ekološkoj proizvodnji energije. Ekološka proizvodnja energije bi bio jedan solar na krovu neke obiteljske kuće od koje bi ta obitelj imala dnevno sto kuna. I to je ono kako bi se trebao odgovorni ministar, odgovorna vlada ponašati prema svojoj imovini. Ja sam ovdje spomenuo kako ministarstvo, a to je isto jedan lakmus papir plaća i 20 eura po kvadratnom metru u Zagrebtoweru, znači gdje je ministar Zmajlović potpisao prvi ugovor, ministar Kukuriku koalicije, pa sam dobio poruku da HAKOM plaća 24 eura pet i pol tisuća kvadrata. Još više? Jel' to moguće? Evo ministar se smije, … [[Govornik se ne razumije.]] gospodin Bukarica on je nešto veseli danas. Dakle, 24 eura 5 i pol tisuća kvadrata, pa evo to računajmo. Nema mi kolege Pavića da izračuna koliko bi to bilo. To bi bilo i više od 100 tisuća eura mjesečno, možda i 120 tisuća eura, kolega Pavić će to izračunati. Dakle, radi se o hrvatskom novcu, radi se o novcu hrvatskih poreznih obveznika. A ako se ministarstvo i državne agencije na takav način razbacuju novcem, nije ni čudno što imamo razne privatne poduzetnike koji dolaze u nekakve sive zone koji će ih itekako iskoristiti tako mlitave hrvatske ministre.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Hvala. Doista koja je cijena jednog ministra, koja je cijena predsjednika Vlade ili Vlade u cjelini. Nije mala. Leti nebu pod oblake, znamo to još od afere Borg koju hrvatsko pravosuđe nikada nije razjasnilo, niti se njome zapravo bavilo. Vaš kolega Borić osvrnuo se na gospođu Benčić i rekla je da je ona okrivila HDZ za sve loše što se u ovoj državi dogodilo. Ma nije vas za to trebala optužiti Sandra Benčić niti kompletna oporba, za to vas je trebalo optužiti hrvatsko pravosuđe kad bi ga imali uistinu neučinkovito, neovisno učinkovito i jako. Ali nije. Zato neke stvari mora utvrditi Hrvatski sabor. Hrvatski sabor mora utvrditi sve sporne odluke resornih ministara, odluke regulatornih tijela kao i svih ostalih koji su sudjelovali u ovoj velikoj korupcijskoj aferi, a koja je samo jedna u nizu onih čiji je organizator i korisnik ova vlast i to u njezinom kontinuitetu od prethodne pa do ove sadašnje. I iako se ova rasprava formalno provodi kao interpelacija o radu Vlade vezano uz projekt vjetroelektrane Krš – Pađene, ona nužno prerasta u puno veća, puno značajnija pitanja a to je način funkcioniranja ove države. Ovaj slučaj je samo jedan u nizu manjih ili više sličnih koruptivnih afera ne nužno u području obnovljivih izvora energije, već sličnih utoliko što proizlaze iz istog genetskog koda. Istaknut ću ono što dosljedno i kontinuirano ponavljam u čitavom svom političkom djelovanju, a prije politike iste teze i iste zaključke iznosila sam i u mom javnom i profesionalnom radu a to je da je korupcija posljedica koruptivno skrojenog državnog i javnog ustroja, nusprodukt klijentelističkih i koruptivnih praksi koje su osmislile velike političke stranke a prilikom smjene vlasti takve modele ostavljaju u naslijeđe. U prilog tome govori i činjenica da se čitav niz zastupnika pozivao danas na činjenicu da ovaj projekt datira 15 godina unatrag i da su se kroz njegovu provedbu promijenile vlade čak u 6 različitih mandata i saziva. Jasno je iz onoga što je danas rekla kolegica Karolina Vidović Krišto čije izlaganje pohvaljujem. Jasno je iz onoga što je rekla kolegica Ahmetović čije izlaganje također pohvaljujem da iza ove korupcijske afere stoji i ministar koji danas iza mene sjedi, ali i predsjednik Vlade Andrej Plenković. I također je jasno da DORH njihovu upletenost u ovu aferu s obzirom da je eutanaziran neće istraživati. Znamo to od onoga trenutka kada su pukle istražne mjere, a kada je nakon toga glavna državna odvjetnica imala obraza a nedovoljno samosvijesti da se odazove na poziv predsjednika Vlade da s njim u subotu pročavrlja i popije kavu. Činjenica je da korupciju štiti koruptivna parlamentarna većina. I sve dok je tako, ostat će na onome tko je jamio jamio je. Ukoliko se svi skupa ne priberemo i ne pozabavimo se puno važnijim temama od one koju nameće sam tekst ove interpelacije, a to su naši strateški dokumenti. Ako pričamo o strategiji energetike, iz onoga što je javno dostupno zapravo naši građani ne mogu znati kakav je smjer, kakvi su ciljevi, kakve su mjere uopće zamišljene niti mogu kontrolirati na koji način se provode javne politike. Očito je da nije niti zamišljeno da one idu građanima u korist. Idu u korist privilegiranih, u korist onih o čijim se interesima odlučuje u nekakvim tajnim klubovima. Nije klub u Slovenskoj niti prvi, niti zadnji, na žalost niti jedini. Problem projekta Krš Pađane nije u tome što nadležna tijela nisu s dužnom pažnjom pratila ima li tvrtka … kapacitete za praćenje i implementaciju novih tehnologija kako bi troškovi za hrvatske građane bili što niži, a učinkovitost proizvodnih postrojenja što veća i kvalitetnija. Problem ovog projekta su opravdane sumnje da je u čitavom nizu odluka koje su donosila resorna ministarstva bilo koruptivnog pogodovanja kao i sasvim izvjesna okolnost da će kazneni postupak koji je u tijeku trajati dugo i da se stajališta potrebe da se zaštiti javni interes taj kazneni postupak će se pokazati da je zapravo potpuno uzaludan. Ono za što se ja zapravo zalažem je to da konačno prihvatimo činjenicu da je ovaj slučaj samo jedan simptom, jedan mali slučajno otkriven primjer lošeg i koruptivnog načina upravljanja državom i pokazuje da sustav kao takav tako osmišljen, tako dizajniran je osmišljen da se korupcija i klijentelizam odvijaju neometano i kontinuirano. Ovaj slučaj zahtjeva da se usvoji ne samo nova strategija obnovljivih izvora energije, nego i nova antikorupcijska strategija.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović je čini mi se dignuo zahtjev za stankom. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o interpelaciji. Dakle, ovdje imamo nekoliko ključnih momenata. Jedan ključni momente koji se kristalizirao to je gospodin Vrdoljak i HNS i mislim da kolege zastupnike zanima evo i da čujemo možda od ministra koji je tu ostao s nama, tko je kriv. Je li kriv danas možda ministar Ćorić ili je isključivo kriv gospodin Vrdoljak ili je krivnja podijeljena ili po vama možda i nitko nije kriv? Ja mislim da je netko kriv. Drugi ključni moment koji moramo ovdje istaknuti je i što građani, gledatelji moraju znati i zapamtiti da mi ovdje plaćamo kilovat snage duplo skuplje nego što ga možemo kupiti na europskom tržištu. Znači, kilovat sat plaćamo 78 lipa, dok se na svjetskom tržištu može pronaći čak i po 32 lipe. Što se tiče ekološkog aspekta vjetroelektrana one su evo vidjeli smo kroz raspravu itekako upitne. Drugim riječima iako se taj izvor energije prikazuje kao ekološki, on definitivno nije ekološki s obzirom da pravi itekakvu devastaciju krajolika, da pravi krajobraznu štetu, a da je i štetan za svojte i staništa. A kada govorimo o studijama utjecaja na okoliš i studijama utjecaja na prirodu, ja pozivam predstavnika Vlade i predstavnike vladajuće koalicije HDZ-a i SDSS-a s obzirom da je gospodin Horvat i zadužen u ministarstvu ispred SDSS-a upravo za resurs zaštite prirode, neka mi kažu koja je studija utjecaja na prirodu pala. Ja ću onda ustvrditi a priori da su sve prošle.
Hvala lijepa. Naravno ja ću sukladno Poslovniku dati stanku, pa ćemo se ponovo naći ovdje u … … [[Upadica se ne razumije.]] E, imamo još stanku. Evo izvolite poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice mi tražimo također stanku da bi još jedanput istaknuli ono što već cijelo poslijepodne tvrdimo, a to je da Vlada Andreja Plenkovića, da ministar zaštite okoliša nije pogodovao investitoru u slučaju Krš Pađane. Svjedoci smo da je jedan dio tog projekta imao svoju pravosudnu aferu i mi u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržavamo državna tijela da ispitaju sve okolnosti oko, neovisna državna tijela hvala Hrvoje, da ispitaju sve okolnosti oko ovog slučaja bez obzira do kuda on išao i tko bio obuhvaćen tim istim postupkom. Ali ne dozvoljavamo da se ovdje u Hrvatskom saboru nabacuju oporbeni zastupnici niti na Vladu, niti na HDZ-e, niti na resornog ministra bez argumenata. Jer tvrdimo da je tarifni sustav koji je omogućio ne samo ovom nositelju projekta Krš Pađane nego i ostalom još 6 nositelja sličnih projekata te krajem 2013. godine omogućio im je da po povlaštenoj cijeni mogu prodavati Hroteu električnu energiju dobivenu iz obnovljivih izvora energije. Moram reći da mene čudi malo da zeleno-lijeva koalicija ovdje u HS-u danas se propitkuje o tome jesu li i na koji način hrvatska država trebala pristupiti energetskom paketu EU da se u Hrvatskoj veliki dio električne energije proizvodi [[Upadica: Hvala.]] iz obnovljivih izvora energije i tada u to vrijeme je to bila cijena [[Upadica: Hvala lijepa.]] i bila opravdana ili ne, ona je bila takva kakva je. HDZ nju nije uspostavio.
Hvala lijepa. Budući da ne vidim da je itko drugi traži stanku, dat ću vam, e sad ne možete više, mislim, završili smo sad s time, je li. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, u redu, izvolite.
Čim je kolega Bačić spomenuo zeleno-lijevu koaliciju ja sam digao stanku, pitajte kolegicu ako mi ne vjerujete [[Upadica: Dobro, dobro, evo, samo izvolite.]] znači tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zeleno-lijevog bloka da bi se konzultirali dalje o ovoj Interpelaciji, interpolaciji, znači ovako. Što se tiče obnovljivih izvora energije, zeleno-lijevi blok smatra da je glavni odgovor energija sunca, ali, ali da i energija vjetra je isto tako je bitan dio za energetsku tranziciju, to je pod a. Pod b, ne slažemo se uopće sa kolegom Bačićem koji je bio bivši ministar zaštite okoliša, pa dobro zna o čemu priča. Da nužno smanjivanje broja agregata na ovoj konkretno lokaciji znači nešto bolje, automatski za prirodu. Zašto? Zato što se radi o agregatima koji imaju znači, iako su moderniji, a oni su jači, znači nisu više 2 nego 3 megavata, imaju veći promjer lopatica, znači 125 metara umjesto 82 metra koliko je bilo u starom projektu i na višim su stupovima, 118 metara, umjesto 70, koliko je bilo u starom projektu. I ne samo to, nego su promijenjeni i lokacije, svakog, mikrolokacije svakog agregata. Mijenjaju se i pristupni putovi, a sve ti podaci se temelje na studijama koje su napravljene prije 10 godina. O pticama i fauni. Znači automatski tvrditi da samo smanjenje broja agregata znači bolje za prirodu, a ne dopustiti postupak u kojem bi se to utvrdilo je definitivno pogodovanje investitoru. O čemu je i EU rekla svoje jer ista ta udruga BIOM koja je tražila ocjenu je na kraju o tome obavijestila i EU komisiju, za konkretno taj projekt i na temelju toga, nije EU komisija iz vedra neba pokrenula postupak. Nego na temelju primjedbi koje je dobila iz Hrvatske. Jedna od tih primjedbi je bila od druge BIOM. Konkretno, ne samo za ovaj projekt [[Upadica: Hvala lijepa.]] ali i za ovaj projekt.
Želi li bilo tko drugi isto tako stanku? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, želi li bilo koji drugi, vi ste rekli svoje, svi smo čuli. Da li bilo tko druži želi? Onda ne. Onda ćemo se lijepo vidjeti u 22 sata. [[STANKA U 21,43 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 22,00 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, imamo sad još ostale, preostale replike na izlaganje poštovane zastupnice Orešković, pa prva replika je poštovanog zastupnika Habijana, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Orešković, evo ja bi razumio da je u pitanju netko od saborskih zastupnica ili zastupnika ko nije pravnik, ko nije odvjetnik, pa da ne razumije do kraja načelo presumpcije nevinosti. Međutim, vi kao bivša odnosno kao pravnica, kao odvjetnica i kao bivša predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa bi zasigurno to morali znati. Vi ovdje istražujete, vi ovdje optužujete, u konačnici vi ovdje osuđujete, prozivate ovdje citiram „korumpirana većina“, govorite o korupciji itd., ja mislim da je to najblaže rečeno prilično zabrinjavajuće. Isto tako govorite i spominjete istraživanje, zašto onda idete interpelacijom, pa imate i mogućnost istražnog povjerenstva, istražite, tražite dokumentaciju, ali istodobno govorite o korupciji. Naprosto vaša fiksacija na HDZ, optužbe na HDZ, epiteti koje dijelite svim ovdje kolegama je doista ispod svake razine. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Orešković.
Uvaženi zastupnice, zastupniče, ne bacam ja, niti ostatak oporbe ljagu na HDZ kao političku stranku, to su napravili vaši članovi sa čitavim nizom korupcijskih afera u kojima su sudjelovali. Ja se slažem s vama, postoji nešto što se zove načelo presumpcije nevinosti, ali postoji i nešto što se zove politička odgovornost, a postoji i još nešto što se zove neučinkovito i disfunkcionalno pravosuđe, to je hrvatski problem broj jedan. Za takvo stanje u pravosuđu najodgovornija je ona vlast koja je 30.g., ajmo reć, od toga ćemo oduzeti onih 8 kada je vladao SDP, imala priliku krojiti zakone, krojiti institucije, postavljati svoje ljude u tim institucijama. Da je bilo drugačije onda bi bilo više onih slučajeva kada bismo mogli reći dokazana je situacija koruptivne, koruptivne radnje. Evo vidjet ćemo kako će proći vaš bivši predsjednik vlade Ivo Sanader. Ne možete se pozivati na presumpciju nevinosti, utvrdite političku odgovornost. A što se tiče interpelacija, pa pokrenuta je jedna inicijativa u HS [[Upadica: Hvala lijepa]] Kako ste reagirali na nju?
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći pojedinačno raspravljati poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja moram priznati da je, se nalazimo u rijetko kontradiktornoj situaciji. Dakle, 20 zastupnika iz Domovinskog pokreta i MOST-a uputilo je interpelaciju u kojoj traži od Vlade RH da joj dostavi neke dokumente i mi to podržavamo. A onda predsjednik Kluba HDZ-a kaže otprilike slijedeće da ste vi to lijepo molili, vi bi to dobili, ali kad ste ovako bahato i bezobrazno to tražili nećete dobiti, što je naravno nama dao argument da glasamo za interpelaciju jer logično je ako biste im vi dali, ali nećete jer nisu ponizno molili, onda im mi moramo dat upravo zato što nisu ponizno molili HDZ-ovu vladu, to je jedna vrlo jasna logika. Kolege su uputile, dakle interpelaciju, po mome mišljenju, motivirane slučajem Krš-Pađene zbog ovoga što se događalo s gđom. Rimac. Ja sam siguran da nije bilo tog slučaja da oni ne bi uputili interpelaciju za Krš-Pađene, vrlo vjerojatno. Koja je pak linija obrane vlade od strane HDZ-a? Linija obrane je otprilike slijedeća, ako im nešto nije valjalo to, to se dogodilo 2012. i '13.g. za vrijeme, navodni znakovi Vlada Zorana Milanovića. A formulacija Vlada Zorana Milanovića je drugo u stvari ime ili druga, drugi način ovaj komunikacije za temu, to se dogodilo za vrijeme dok je naš koalicijski partner Ivan Vrdoljak bio ministar, a cijela HNS-ova struktura bila u tom dijelu koja se ticala ovih obnovljivih izvora energije. Pokušat ću objasniti, dakle vi govorite o jednome bermudskom trokutu u kojem puše, pušu ti svi vjetrovi, HROTE, HERA i Ministarstvo gospodarstva. Sva 3 vrha tog trokuta, nijedan od njih nema veze s SDP-om. Ministar gospodarstva u tom trenutku bio je g. Vrdoljak koji je na vladi predložio ovaj tarifni sustav iz listopada 2013.g., direktor HROTE-a bio je izvjesni g. Županić, to sam pito ministra, pa sam išo guglat naravno, ovoga koji je u svojoj imovinskoj kartici pod stranačku pripadnost upisao Hrvatska narodna stranka, liberalni demokrati, on je taj koji je potpisao ove ugovore koje osporavaju zadnji dan 2013.g. Dakle da ih nije potpisao, šta, 1. siječnja bi bila jeftinija ova i država bi manje platila. Dakle, vrlo je logično da neko gospodina pita zašto si to potpiso 31.12. ako je 1.1. bilo, bilo ovoga, ako bi 1.1. bilo manje novaca za državu. Ako ga to neće pitat državno odvjetništvo, neka ga pita istražno povjerenstvo, mi nemamo problem s time, evo, ako, ako vam je to ideja, ako vam je to ideja napravite to, ja jedva čekam da taj gospodin onda dođe tu da ga možemo pitati i g. Vrdoljak, pa onda i cijela, cijela hijerarhija. I treći, treći vrh tog trokuta je bio izvjesni, ili ne izvjesni, dakle bio je g. Jureković, koji je imenovan na tu dužnost, bio je i 2013., a imenovan je 2014.g. u HS. Citirat ću jedan dio rasprave: „moram reći da se ipak čini da bi ovo trebo biti pravi čovjek na pravom mjestu barem što se tiče kompetencije referenci“. To je za vrijeme rasprave o njegovom imenovanju izjavio zastupnik Đuro Popijač koji je govorio u ime Kluba HDZ-a, tada opozicijske stranke. Dakle, toliko je bio dobar prijedlog vlade da ga je čak i HDZ imo potrebu ishvaliti. Prema tome, ja ne mislim da je najpametnija taktika ili da je barem najispravnija taktika tu vrstu prebacivati na tzv. Vladu Zorana Milanovića. Kad kažem tzv. ne mislim da je Vlada bila takozvana, nego da je formulacija koju koristite da bi izbjegli spominjanje svog koalicijskog partnera za kojega je i sam gospodin Šeks rekao da su ga sa nekoliko punktova hvalili da ide 2017. sa vama u koaliciju da to nije baš najpametnije, da ćete tu uvijek dobiti odgovor, a dobijate ga od predlagatelja od MOST-a, od Domovinskog pokreta i od nas i da evo u zadnjih 30 sekundi pokušam zaključiti. Dakle, klub SDp-a će glasati za prijedlog zaključaka. To da se baš slažemo sa svim što piše u interpelaciji možda i ne, ali ako je već gospodin Bačić rekao da bi dobili te ugovore, onda bi mi stvarno bili ideološki zaslijepljeni kada ne bismo glasali za nešto što bi vi dali, oni predložili samo zato što je to predložila desna stranka. Jel' tako? Dakle, tu vrstu ideološke zaslijepljenosti mi nemamo još od povijesne deklaracije iz devedesete koju je Račan predložio.
Hvala lijepo. Imamo repliku poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega Bauk, danas smo vidjeli iz istupa zastupnika HDZ- da je HDZ zapravo pogođen time što je cijela oporba stala zajedno u borbi protiv korupcije. Ono što je meni upalo u oko, niti jedan koalicijski partner HDZ-a danas nije stao u obranu niti ministra Ćorića, niti Vlade RH. Zašto je tome tako? Da li je zbog toga što ne vjeruju u bajke koje se danas ovdje iznose s njihove strane ili će podržati interpelaciju jer su transparentne? Molim vas recite mi svoje mišljenje.
Poštovani zastupnik Bauk.
Što se tiče njihovog ponašanja možda bi najbolje opisala izjava Alije Izetbegovića iz '92. godine, citiram: „To nije naš rat.“ To doista nije njihov rat. Možda je od HNS-a, ali tu bi smetali, bili bi smetala. Ovi HSLS, SDSS oni će podržati jer im to nije bitno. Meni je zanimljivije jedna druga stvar. Dakle, ničim izazvani i bez poslovničke obaveze stavili su na raspravu plenarne sjednice interpelaciju koju je podnio Domovinski pokret. Dakle, čovjek bi rekao da pušu, ne znam koji vjetar puše to je jedna pjesma „Hoćemo li stalno tako“. Dakle, do prije 15 dana su oni za njih bili sponzori terorizma i širitelji govora mržnje, a sada su ničim izazvani to stavili kao točku. Pa imate vi točaka dnevnog reda koliko hoćete. Hoćete li tako naše interpelacije stavljati? Mi ćemo ih pisati. Ako ćete ih vi stavljat, mi ćemo ih pisat. A što se tiče koalicijskih partnera, evo mogu gospodine potpredsjedniče …
Hvala. A sada ćemo prijeći na završne riječi u ime klubova zastupnika. Prvo Klub zastupnika Zeleno lijevog bloka, poštovani zastupnik Tomislav Tomašević.
Da se nastavim odmah na prošlu raspravu, ono što je meni upalo u oko, jest da je ova rasprava počela u tri popodne. Jer ja ne vidim, ako vi mislite u HDZ-u i to da premijera uopće danas nije bilo da brani svog ministra. Znači, mi smo vidjeli kad vi mislite u HDZ-u da su argumenti na vašoj strani kako to izgleda, počinje rasprava ujutro da vide svi mediji, premijer je ovdje cijeli dan u Saboru i to tako izgleda. Ovako mi izgleda ipak, ako su argumenti na vašoj strani što ste stavili raspravu u tri popodne tek. Znači 10 sati je prošlo mi i dalje raspravljamo, nema ni jednog medija, a argumenti su na vašoj strani. Da, da, da. Vidjeli smo mi kako to izgleda kada vi mislite da su argumenti na vašoj strani. Vraćam se. Znači što se tiče [[Upadica Reiner: Molim vas kolegice i kolege pustimo kolegu Tomaševića da kaže što hoće, pogotovo što će mi onda reći da mu je vrijeme oduzeto iako mu stoji vrijeme. Izvolite kolega Tomašević.]] Evo i dalje dobacuju da govorim neistinu. Da vi ne govorite neistine ne znam jel' bi uopće pričali. No dobro, da se vratim na temu. Znači, što se tiče platforme MOŽEMO za nas su obnovljivi izvori energije ključni za zelenu tranziciju. Međutim, u tim obnovljivim izvorima energije dajemo prioritet energiji sunca. Zašto? Zato što možemo decentralizirati energetski sustav, zato što možemo lakše imati lokalno vlasništvo, zato što možemo imati manje projekte, više manjih projekata za razliku od vjetroelektrana gdje su uglavnom tu u pravilu veliki projekti. Drugi razlog, mi podržavamo vjetroelektrane za razliku od kolega drugih nekih koji su danas govorili sa desnog strane spektra, mi podržavamo energiju vjetra. Međutim, sve ovisi o projektu i zato i služi procjena utjecaja na okoliš i zato služi procjena utjecaja na ekološku mrežu. Jer možda kolege ne znaju koje se time ne bave. Međutim, svaki zahvat u okoliš se, znači onda mjeri utjecaj i odlučuje se da li će se dozvoliti projekt i zahvat iz tri ključna aspekta. Jedan aspekt je lokacija zahvata, drugi aspekt je tehnologija koja se koristi i treći aspekt je veličina zahvata i kapacitet. Znači konkretno za energetske objekte gleda se konkretno specifična lokacija da li je dobra za okoliš ili nije i za prirodu, da li je tehnologija koja se predlaže najbolja moguća za tu lokaciju i da li je isto tako taj kapacitet, ta veličina projekta za tu lokaciju taj konkretno okoliš primjerena ili nije. I ako nije odbacuje se projekt. Ako jest traže se mjere kompenzacije kako da se smanji utjecaj na okoliš i na prirodu. To je cijela poanta. Znači konkretno, ja potpuno odbacujem tezu da samo smanjenje agregata jer se ovaj projekt izmijenio, značajno se izmijenio u odnosu na stari projekt iz 2007. Onaj prvi projekt čak nije ni imao ukupnu istu snagu. Imao je tada, tada je imao 110 megavata je imao u prvom projektu, pa piše sve u rješenju, citiram iz rješenja. A onda je kasnije tek išao na 144 megavata, odnosno 142 megavata, tek kasnije. Međutim, ponovit ću samo smanjenje broja agregata u ovom konkretnom projektu znači i promjena mikrolokacije svakog tog agregata znači isto tako povećane lopatice vjetroturbina, znači viši stupovi, znači isto tako pristupnih putova za oko 10 kilometara. To sve piše u rješenju. Sve citiram iz rješenja koje je na stranicama Ministarstva zaštite okoliša. Znači to ne mora značiti, a ono što ponavljam baziraju se podaci koji su iz 2007. godine i to je i Udruga BIOM i rekla u komentaru da traže, traže glavnu ocjenu utjecaja na ekološku mrežu pa da se vidi da li taj projekt ima utjecaj ili nema i ako ima kako da se taj utjecaj smanji. U čemu je problem bio da se to dozvolilo jer je to ministar Dobrović i odlučio, a onda je došao ministar Ćorić i rekao za 4 mjeseca ne neće to tako biti. Zašto navodno je DORH rekao da će tako nastati šteta za Republiku Hrvatsku? Mene zanima točno kolika bi bila ta šteta. Koja bi bila izvjesnost da bi, jer moglo se pričekati da vidimo što bi upravni sud rekao na tužbu i upravni spor investitora. Znači ono što mi je nevjerojatno da za takvo mišljenje DORH-a ne postoji niti jedan pisani trag da se traži da se poništi rješenje koje je prethodni ministar donio tvrdeći da će tako nastati šteta za Republiku Hrvatsku jer će ju investitor tužiti za odštetu. I za to ne postoji niti jedan pisani trag, meni je to nevjerojatno. Znači ponavljam, svaki projekt vjetroelektrane treba gledati za sebe u smislu lokacije, tehnologije i u smislu kapaciteta odnosno veličine i tek tada možemo ocjenjivati da li je za tu lokaciju dobar ili nije i ako nije da li možemo kompenzirati nekako te negativne utjecaje.
Hvala lijepo. Vjerojatno je bio lapsuz, to su megavati, a ne megabajti koliko se ja bar razumijem u struju. Ali evo sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, završno ću reći nekoliko riječi, ali prije toga moram se osvrnuti na raspravu svog kolege Bauka. Kolega Bauk nije HDZ-e prebacio odgovornost na Vladu SDP-a i tadašnjeg predsjednika Zorana Milanovića. Znate tko je to napravio? Zajedno, vi ste tada doduše bili ministar, u ovom Saboru prvi koji je govorio o tome je bila ne znam da li je još uvijek vaša članica, jedno vrijeme je bila i ministrica gospođa Holi, pa je onda bila predsjednica Oraha, pa sada vjerojatno je opet bila na listi. Ne znam da li je ona sada još uvijek u SDP-u, ali ona je tada ovdje jasno prozivala tada Vladu da je tadašnji premijer sada predsjednik države uputio svog brata pokojnog Krešimira Milanovića da će intervenirati oko OIV-a obnovljivih izvora energije, a u to vrijeme on je bio u poslovnom odnosu sa gospodinom Injem Bašićem koji je brat gospodina Bašića vlasnika CEMP-a i to je bilo to vrijeme i to je ona u nekoliko navrata i u medijima, izgooglajte i to kada ste već googlali malo prije gospodina Ivora Županića pa izgooglajte i to pa ćete to vidjeti. Dakle nismo to mi, a ja sam dapače bio predsjednik Odbora za zaštitu okoliša. Nisam se toliko bavio s ovim projektom moram to reći, nego sam se bavio sa jednim drugim projektom koji je mene više interesirao, a to je bilo netransparentan i nezakonit način raspisivanja natječaja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Druga stvar. Nisam rekao da mi, da Vlada je rekla ne prihvaća interpelaciju mi to podržavamo. Ali ono što vi tražite mi vam to ne možemo spriječiti, ali to tražite na drugi način. Možete, ja sam sve ove HERA-ine odluke sam izgooglao na mrežnim stranicama HERA-e i nisam uopće trebao pitati nikoga. Tako se može isto i sve odluke ministarstva ne trebate pitati Vladu da vam dostavi, nego samo ukucajte, uđete na stranice ministarstva sve će vam se lijepo otvoriti. Što se tiče HROTE-a, može se zatražiti od HROTE-a oni će vam to dati i HBOR će to dati. Prema tome, tu uopće nema spora. Vama nitko neće zabraniti da do tih dokumenata dođete. Ali nakon što tražite da vam dostavi Vlada koja u tom istom projektu od nje govorite da je korumpirana, da je ona ovdje pogodovala itd. Što se tiče samoga projekta Krš Pađane kažem i to sam govorio uvodno u ime kluba, tamo je to u ta dva mjeseca ustvari recimo u zadnjih dva, tri dana te 2013. godine je potpisano 9 projekata. Od tih 9 svi su realizirani, svi su realizirani. Samo su tri u roku iz prvog … HERA-e. Ostali nisu i bez Vlade su oni sve realizirali. Da je ostala odluka ministra Dobrovića da je potrebno Krš Pađanama nova ocjena, glavna ocjena o prihvatljivosti projekta na ekološku mrežu treba pitati njih da li bi oni nastavili po starom projektu. Uz put kada govorimo o tih 71 stupova, žao mi je što nema gospodina Zekanovića ovdje, on kaže da on kada ide doma da iznad Šibenika i Vodica je iluminacija po noći od velikog broja stupova, vjetrova agregata. Mi smo mu sada, njemu se ustvari izašlo na ruku. Sada mu je manja, manja mu je sada iluminacija. Možete misliti kakva bi mu je bila iluminacija kada bi još bilo 28 stupova pored ovih 43. Prema tome to kada on govori o zaštiti prirode na ovakav mu način treba odgovoriti. Što se tiče cijene, ja se čudim gospodinu Tomaševiću koji se zalaže kao zeleno-lijevi blok. Sve više mi izgleda da će to biti lijevi blok, a ono zeleni će se negdje putem pogubiti, da on govori o tome kako cijene, kako i na koji način pasti. Cijene su bile velike. Tada su to bile opravdane. Što se razvijao sustav, što su dolazile nove tehnologije jeftiniji su to bili projekti i jedno vrijeme je bilo 71, pa 53. Sada se ide na aukcijski sustav, na premijski sustav i to je ok, to je podrazumljivo. Kada bi mi danas s ove pozicije gledali koliko je koštalo neko vozilo prije 40 godina i danas, to je bilo i nebo i zemlja i valjda vam je to jasno. Ne znam zašto uopće to dvojite, a to što je netko u određenom trenutku ocijenio da može ispuniti te uvjete koje je dobio od HERA-e sa manjim brojem vjetroagregata ministarstvo je ocijenilo da je to prihvatljivo sa aspekta zaštite prirode. Vi kažete da nema tamo DORH-ovog nalaza. Ali ima dva suda koji su po žalbi zelene akcije potvrdili ovakav stav ministarstva.
Hvala lijepa.
Nego nisam do kraja uspio sve reći, ali samo …
Završno će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Evo ja bih se zahvalio gospođi koja cijeli dan briše ispred nas katedru, prije svega. Kolegice i kolege. Evo naslušali smo se hvalospjeva, ja mislim da se i Mao Ce-tung naslušao kao što je od kolege Bačića, vi ste prva nagrada, nije daleko od vas Borić, kolegica Jelkovac, ali pitam vas još jednom, gdje vam je Pupovac koalicijski partner, gdje je Šimpraga koji ovdje puste … dožupanica Šibensko-kninske županije u koaliciji s HDZ-om SDSS-ova? Gdje su? Po cijele dane ovdje govori o problemima Šibensko-kninske županije, a uredno diže ruke protiv projekata razvojnih, socijalnih za Šibensko-kninsku županiju njena stranka vaš koalicijski partner. Nema ni Jeckov, gospođu vidim da je pobjegla i ona i ona vidi u šta se upušta. Međutim, Milorad Pupovac kolega Bačić se dobro omastio očito tako da jednostavno i nema potrebu doći jaukati za ovu govornicu teatralno kako on zastupa interese Srpske nacionalne manjine, bez obzira šta ti ljudi nemaju ni vodoopskrbu na tome području gdje je VE koja je nad njihovim kućama, niti njega prije za narod Srpske nacionalne manjine na tome području, niti njega to zanima. To je čovik koji se bavi biznisom sa nekoliko stotina glasova zauzme ovdje pozicije, tri saborska zastupnika tako ste mu dozvolili i na taj način se upravlja Hrvatskom državom na štetu, na štetu ponavljam hrvatskog naroda. A vidljivi su rezultati, jedini rezultat je vidljiv prema broju stanovnika. Ta područja gdje vi sada gradite VE, gdje potičete svoje prije svega sponzore politike jer vam sigurno političke sponzore kaže kolega Bačić da ovaj projekt ga nije zanimao u to vrijeme kada je bio predsjednik odbora. Biće da su veće torbe u drugome projektu, biće. Nije vas zanimao projekt, nije vas zanimao ovaj projekt koji je nanio najveće štete mojoj Dalmatinskoj zagori, mojoj Dalmatinskoj zagori, vi predsjednik odbora bili. Pa te VE milijardu i pol kuna bez Krš-Pađene godišnje plaćamo subvencije, mi plaćamo subvencije godišnje narod, a taj narod nema ništa. Nema dječjeg vrtića, nema prijevoza organiziranog, nemaju doslovno ništa. Ti ljudi nemaju poticaja za svoju poljoprivredu nego na kršu dobijaju poticaje oni koji su prije svega, oni koji su otvorili OPG-ove u Zagrebu i doslovno šta ja kažem ne znaju kako krava izgleda, dobijaju poticaje na tim područjima. To područje izumire. Dvije trećine Hrvatske doslovno izumiru i ako se mi ne trgnemo mi saborski zastupnici i ako se ne prestanemo oko ovih stvari diliti na live, desne, zelene, kafene, šarene ili kako već sve, ja mislim da hrvatski narod ima s pravom ovaj Sabor proglasiti institucijom koja ne radi u interesu naroda. A mi jedino šta možemo, jedino šta možemo je braniti interese naroda. Ja sam čovjek koji je živo 13 godina ostao sam iza Oluje i Kninu raditi, 13 godina kao djelatnik, časnik 4. brigade i to područje mi je posebno iza rođenja moje djece mislim čak i ovo iza bilo kada sam vidio sa Dinare … Dinare iz pravca Grahova kada sam ugledao Knin najsritniji dan. Jučer kada sam išao iz pravca Sinja iz Polače kada sam vidio te VE te gromade koje nemaju interes hrvatski narod, nije to Končareva VE koja je bila u državnom vlasništvu nekada, koje je imao Končar pa nekako da meti na moju kuću, ako je u interesu naroda, ako je u interesu dobiti, a ovo samo isisaju džepove. I ne samo te regulatorne agencije koje vi spominjete HERA, nego takvo je pitanje teleoperatera. Danas je bio problem 20 milijuna kuna za ljude naše umirovljenike i sa teškim socijalnim situacijama za taj prijemnik, to je veliki problem ministru. On meni sam kaže da je problem. A teleoperaterima ste oprostili, oprostili koji imaju dobit 40% u RH 50% naknade za frekvenciju, to je 100 milijuna godišnje, a imaju 40% dobiti u RH, 40% dok za 5G mrežu Deutsche telekom je 2,17 milijardi morao uplatiti u Njemačkoj državi, a u nas teleoperateri … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika digao je poštovani zastupnik Bačić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika jer gospodin Bulj je mene optužio da sam nosio torbe. Gospodine Bulj vi jako dobro znate da ja torbe nisam nosio i stalno me tim istim blatite. Sve što sam ja u svom životu napravio bilo je u skladu sa zakonom. Ali gospodine Bulj zapamtite jednu stvar, kao hrvatski branitelj, ja kao hrvatski branitelj nisam nikad zloupotrebio svoju braniteljsku povlasticu, dobio stan za 20.000 eura od MORH-a, a prodo ga za 80.000 eura. A ono sve što sam napravio i danas i prije uvijek je bilo u skladu sa zakonom.
Dobro, ja bih vas molio nemojmo sada krenuti sa povredama Poslovnika jer ću oduzimati riječ svima onima, svi imate opomene već, svi imate opomene prema tome nemojte to raditi jer mi se ne ostaje uistinu do jedan ili dva. Dat ću vam stanku od sat vremena. Stvarno mi to moram priznati ide na živce kada počinjete zlorabiti svjesno instituciju povrede Poslovnika. Izvolite gđo. Vidović Krišto. Nemojte se derati sa mjesta, dajte konačno, ne vama, nego govorim kolegi Bulju, dajte konačno se upristojite jedanputa. Izvolite gđo. Krišto.
Nisam dobila nijednu povredu odnosno nisam dobila nijednu opomenu i sada želim povredu Poslovnika čl. 238., al nisam čula da ste opomenuli kolegu Bačića. Ako nije bilo riječ o torbama onda je sigurno bilo o, riječ o crnim fondovima i novcu Ive Sanadera koji ste držali u ladici, pa i po godinu i dvije dana i niste nikada za to odgovarali. Dobit ću opomenu, al mi je prva.
Dobit ćete naravno opomenu, al nemojte to radit, to stvarno nema smisla, to stvarno nema smisla. On nije optuživao nikoga drugoga, vi ste izravno njega optužili. Oprostite, ja vas lijepo molim nemojte to raditi. Izvolite kolega Bulj, vi isto dižete … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, da vi ste nosali torbe, ja sam 20.g., s 20.g. bio djelatni časnik i dobio stan kao djelatni časnik i kupio ga, kupio ga kolega Bačiću, a vi ste nosili torbe pune milijona EUR-a Ivi Sanaderu, a niste znali da su milijun EUR-a, a da su, nosa si milijone.
Kolega Bulj, niste se niti pozvali, dajem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Temeljem čl. 241. st. 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice, izvolite izaći van. Izvolite izaći van [[Upadica iz klupe: Samo sekund]] Nema sekunde.
g. Potpredsjedniče sabora, viteže od jeruzalemskoga groba, puna mi je kapa vaših upadica i vašega sluganstva Karamarku, Kosorici, svima.
Temeljem čl. 241. st. 3. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju.
Žao mi je što nisi me mjesec dana jel tolki imaš legitimet viteže jeruzalemskoga groba da je to nevjerojatno.
Dobro, sad vam, sad ću dati stanku od 15 minuta prije nego što nastavimo dalje.
To viteže jeruzalemskog groba, to junače, istambulski viteže. STANKA U 22,30 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 22,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege istekla nam je stanka, pa će sada završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo nakon skoro osam sati jer ima još i završno izlaganje pa oni koji nisu potrošili replike mogu to i replicirati. Jesmo li nešto pametniji u odnosu na saznanja o pitanju vjetroelektrana i Krš – Pađene nismo, jer smo uglavnom čuli sve ono što smo imali prilike ili čitati u onome što su nadležna državna tijela otkrila u istrazi ili smo imali prilike čuti o onome što su već mediji pisali, a političke stranke koristile u svojim raspravama. Tako i ovo što je u ime kluba HDZ-a završno rekao kolega Bačić, dakle 24.6.2015. godine doista je kolegica Holy spomenula njen razgovor sa tadašnjim predsjednikom Vlade u kontekstu zamolbe da primi njegovog brata na sastanak. Također je rekla i da je, nije ništa posebno tražio ali je i također rekla da se to odnosilo na nekakav kanal na Pagu, Pag – Košljun, te na još neke druge projekte, ne konkretno na ove. 31.3.2016. godine spomenula je i obnovljive izvore energije na što je, to je bilo na webu HRT-a na što je Hrvatska radiotelevizija pitala SDP i glasnogovornica ju je, gospođa Juričić tada uputila na bivšeg ministra Vrdoljaka. Za informaciju kolegi Bačiću gospođa Holy je bila naša kandidatkinja na list za Europski parlament i kandidatkinja na listi za Hrvatski sabor u prvoj izbornoj jedinici i u svakom slučaju obzirom da ste i ovdje spomenuli u pozitivnom kontekstu to držim kao jedan pozitivan kontekst i za cijeli SDP. Ono što je ipak tu zanimljivo je da je stvar za koju su danas članovi vaše stranke spomenuli koalicijsku Vladu SDP-a već više puta bila u medijima. Dakle, niste, danas u tom smislu nismo saznali ništa novo od onoga što je bilo u medijima, a sama činjenica da je to bilo javno i relativno dobro poznato i korišteno u političkim raspravama, a da nadležna tijela nisu pokrenula nikakav postupak pokazuje dakle da to ipak nije slučaj kao što je bio slučaj ovdje u koji se uključila gospođa Rimac i gospodin Bašić gdje je uključen i gospodin iz HERA-e koji su sada pod istragom. Dapače, dakle gospodin Bašić koji je pod udarom hrvatskog pravosuđa i čini mi se da je u Bosni i Hercegovini sada nam se obratio i brani ministra. Ne kažem da ta obrana ne vrijedi ništa, ali dakle situacija je tu relativno za našu Vladu ili za našu stranku po mom mišljenju puno bolja nego što je to za dio nomenklature sadašnje Vlade kako god to željeli prikazati naravno nakon 8 sati međusobnog napadanja svih na svakog. Dakle, najprije je gospođa Krišto u uvodu rekla da su sve započeli SDP i HNS pa onda se osvrnula na HDZ i HNS i SDSS. Također vi iz HDZ-a ste napadali njih da politiziraju i nas da smo bili u Vladi, a mi smo se isto tako branili ja mislim da građani neće imati neki dobar dojam nakon ove rasprave. Ali svaka rasprava je korisna, jer oni koji žele raditi loše stvari će barem na neki način odvratiti od toga da to rade zato što i to može bit predmet i rasprave u Hrvatskom saboru što njih baš puno i nije nešto pretjerani problem, ali i zainteresiranost istražnih tijela, DORH-a, USKOK-a i policije što bi mogao biti malo veći problem. Da zaključim. Obzirom da se interpelacijom traži usvajanje zaključaka da je hrvatska Vlada dužna u roku od 15 dana dostaviti Hrvatskom saboru sve relevantne ugovore, odluke vezano uz vjetropark Krš – Pađene, a pod tim se podrazumijeva stanje dokumentacije vjetroparka na dan potpisivanja ugovora sa HROT-om, sve dozvole, suglasnosti itd., ugovori produljenja istih sklopljenih između vjetroparka HROT-a i odluke Nadzornog odbora i Uprave HBOR-a ne vidimo tu ništa sporno. I mi ćemo glasati za prijedlog ovih zaključaka, pa ako vam kolege zaključci ne prođu tražite po Zakonu o pravu na pristup informacijama ili po internetu ovo što je gospodin Bačić rekao da ćete dobiti.
Hvala lijepo. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo, ova rasprava je pokazala da u hrvatskom društvu postoje dvije paralelne Hrvatske, jedna vladajuća sačinjena od političke elite, pravosuđa i mainstream medija i druga solidarna, radišna Hrvatska obespravljena od ove prve Hrvatske koju uz to još mora i financirati. Pokušaj omalovažavanja i prepotentno ismijavanje od strane pojedinih HDZ-ovih zastupnika može se okarakterizirati starom latinskom poslovicom „Pametan se od smijeha maloumnika ne može obraniti“. Samo nekoliko činjenica koje su toliko egzaktne da nema prostora za bilo kakvu interpretaciju. Vlada Andreja Plenkovića piše u izvješću da je na temelju građevinske dozvole za 55 vjetroagregata od kojih je svaki imao snagu od 2 MW, a to znači ukupno 110 MW HROTE potpisao 3 ugovora sveukupne snage 142 MW. To znači konstatirano je da je građevinska dozvola bila za 110 MW, a potpisan je ugovor za 142. Točka. Znači, ugovor je protuzakonit jer je tarifnim odredbama i Zakonom o obnovljivim izvorima energije pravomoćna građevinska dozvola preduvjet za stjecanje povlaštenog proizvođača i sklapanja ugovora o otkupu električne energije. Znači, Ugovor 2013. nelegalan je. Za utvrditi ovu činjenicu nije potrebno imati više od 4 razreda osnovne škole. I gospodo Ćorić, Marić, Plenković, Vrdoljak, Pupovac svjesno ste kršili zakone, svjesno pogodovali pojedincu i svjesno nanosili štetu hrvatskim poreznim obveznicima. Međutim, ova rasprava se može staviti u određene povijesne kontekste o kojima se vladajuće strukture trebaju itekako dobro zamisliti. Iako ste svjesni činjenice kako narod sve lošije živi, kako i vrapci na grani znaju kako vam pravosuđe funkcionira iz današnjih rasprava HDZ-ovih zastupnika govori jedna neviđena razina oholosti. Posljednji šef DDR-a Erich Honecker pred sam pad Berlinskog zida rekao je i tvrdio je da je DDR jedna od 10 najrazvijenijih zemalja svijeta. Tako ste danas tvrdili da je ovaj projekt čist, a imate činjenicu da je vlasnik projekta u bijegu od hrvatskih vlasti. I vi to branite kao da niste svjesni da Hrvati iz svoje vlastite države bježe ne samo zbog neimaštine, nego i zbog nepravde, a vi se pozivate na DORH i na upravni sud. Da nije žalosno, uistinu bi bilo smiješno. Nešto slično kao kad predsjednik Ustavnog suda Šeparović inače kum Vladimira Šeksa vladara tog istog pravosuđa, a i Branko Bačić mu je kum. Eto svi kumovi. Dakle, Šeparović tvrdi da se u JNA zaposlio putem javnog natječaja, a i sudac u Jugoslaviji kaže postao je putem javnog natječaja. E sada i time ću završiti. Razina vjerodostojnosti natječaja u Jugoslaviji je ravna vjerodostojnosti vašeg pozivanja na pravosudna tijela u slučaju Krš Pađene. Ovim vas putem pozivam da usvojite zahtjev iz interpelacije i dostavite svu dokumentaciju jer jednom morate znati, preko ove i ovakve korupcije više nećemo prijeći. Možete odbiti ovu interpelaciju, a onda vam već najavljujem ne da nećemo stati, već ćemo i internacionalizirati vašu korupciju, pa ako treba organizirati i građanski prosvjed, pa i referendum. Obećavam vam da nećemo stati ali da ćemo stati na kraj divljačkoj korupciji i osiromašenju Hrvata.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Benčić.
Ja bih htjela samo za kraj se vratiti možda na ono što je bio sukus ove rasprave, a to je da se danas nepobitno utvrdilo da pri donošenju odluke o ukidanju rješenja svog prethodnika ministar Ćorić nije primijenio pravni okvir Republike Hrvatske i povrijedio zakon odnosno propisni okvir koji sadržava i direktivu o staništu koja je dio unutarnjeg prava Republike Hrvatske. Time je izravno osim što je kršio zakon i izazvao proceduru povrede prava koje je pokrenula Europska komisija ove godine i zbog koje ćemo moguće plaćati kazne isto tako omogućio realizaciju projekta i zadržavanje statusa povlaštenog proizvođača električne energije po tarifi iz 2013. i time izbio iz džepova građana Republike Hrvatske minimalno 1,2 ako ne i do 2 milijarde kuna u narednih 14 godina. Po nama je ta činjenica bez obzira na to da li se radi o korupciji pogodovanju ili se radi o lošem upravljanju sasvim dovoljna za političku odgovornost ministra Ćorića. Ja se nadam da to shvaćate i svi koji ovdje sjedite.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Evo još jedanput članak 238. sada smo imali priliku čuti „kadija te tuži“ gospođa Benčić je izrekla i presudu. Nije rekla koliko godina zatvora, ali eto čekali smo ovaj trenutak da gospođa izgovori tko je sve kriv i kako nije primijenjen pravni sustav Republike Hrvatske. Vjerojatno su ga oni primjenjivali na svoj način i cijeli dan nas uvjeravali kako je to … sve lažno, sa lažnim optužbama da bi bili uvjerljivi. Ništa. Jednostavno ništa samo lažno.
Kolega Borić to naravno nije povreda Poslovnika, to ste i vi svjesni. Dobivate opomenu. Odgovor poštovane zastupnice Vidović Krišto.
Hvala vam kolegice Benčić. Da, slažem se, ali bih dodala ne samo ministar Ćorić nego i ministar Zdravko Marić i predsjednik Vlade Andrej Plenković. Možemo naravno dodati i sve one druge aktere koje smo spominjali od početka, znači od 2013. godine. Neki će reći i od 2007. Mislim da je važno i to smo vjerujem danas pokazali hrvatskoj javnosti da uistinu korupcija nije ni lijeva ni desna. Ona je rak-rana hrvatskoga društva i na nama je kao saborski zastupnici, kao pojedinci lišeni bilo kakvih tih ideoloških problematika i predznaka boriti se za dobrobit svakog Hrvata u ovoj državi kako bismo stvorili bolju državu.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. I sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovicsa da podnese Izvješće. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo imalo je dvije sjednice, izvijestit ćemo o dvije različite odluke odnosno dva različita prijedloga koja podnosimo ovom Saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 8. sjednici održanoj 5. studenog 2020. godine prijedlog SDP-a Hrvatske za određivanje zamjenika zastupnika Rajka Ostojića koji je podnio predsjedniku HS-a aktom od 3. studenog 2020. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Rajku Ostojiću temeljem čl. 14. st. 1. Zakona o izborima zastupnika u HS započeo 14. listopada 2020. godine. SDP Hrvatske sukladno čl. 42. st. 3. Zakona o izborima zastupnika u HS odredilo je Domagoja Pricu za zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da u 2. izbornoj jedinici na kandidacijskoj listi s više političkih stranaka nema kandidata sa osvojenim preferencionalnim glasovima. Time su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem čl. 14. st. 2. i čl. 11. i 42. st. 3. Zakona o izborima zastupnika u HS jednoglasno predlaže HS donošenje odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Zastupničku dužnost zamjenika zastupnika temeljem čl. 9. st. 2. Poslovnika HS-a započet će obnašati Domagoj Prica na dan kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon idemo zajedno.
Može, dakle druga odluka je Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj danas 10. studenog 2020. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Hrvatske lutrije d.o.o. iz Zagreba upućenom predsjedniku HS-a za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Davora BErnardića zastupnika u HS-u zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 1. i 2. Kaznenog zakona. Davor Bernardić zastupnik je 10. saziva HS-a te na temelju čl. 76. Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet te se bez odluke HS-a protiv zastupnika ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a jednoglasno predlaže HS donošenje odluke, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Davora Bernardića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Hrvatske lutrije d.o.o. iz Zagreba po tužbi koja je podnijeta Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu dana 5. listopada 2020. godine, a zaprimljena pod brojem K-1880/20 zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora zauzelo je načelan stav da po zahtjevu DORH kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba HS predlagati davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka kako bi se omogućilo na temelju Ustava i zakona samostalno i neovisno obavlja sudbenu vlast. Međutim u slučajevima privatnih tužitelja i tu se uglavnom radi o kaznenim djelima klevete i uvrede povjerenstvo je zauzelo stav da će HS predlagati uskraćivanje odobrenja. Naime, stav je Povjerenstva da institut imuniteta prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca, a vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s time mogle poduzeti moglo bi onemogućiti zastupnika u obnašanju njegove redovne zastupniče dužnosti te time utjecati i na rad HS-a. Kazneni postupak može se nastaviti nakon isteka zastupničkog mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojeg se postupak ne može provesti.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu o ova oba prijedloga, javio se završno u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nekada je ovaj suhoparni pravnički izraz ustvari jako životan, privatni tužitelj Hrvatska lutrija. Ponovit ću, privatni tužitelj Hrvatska lutrija. Hrvatska lutrija je inače državna tvrtka koju direktor pokušava privatizirati na način da se on osobno osjetio uvrijeđenim i oklevetanim od strane tadašnjeg predsjednika SDP-a Davora Bernardića u sučeljavanju sa tadašnjim i sadašnjim predsjednikom Vlade gospodinom Plenkovićem i zbog toga što je on nešto rekao o Hrvatskoj lutriji o direktoru koji je u imovinsku karticu prijavio bonus je ovaj odlučio umjesto da ga tuži kao privatna osoba, na što ima pravo pa neka ga tuži pa ok, odlučio koristiti sredstva Hrvatske lutrije za plaćanje odvjetnika za tužbu tadašnjem vođi opozicije. To je nečuveno. Dakle, ja mislim da direktora treba smijeniti i poslati na kurs parlamentarne demokracije i političkog sustava i slobode govora. Neka ga tuži privatno. Ja nisam siguran da su se ljudi počeli manje kladit, manje uplaćivat loto, ne znam šta još, vadit srećke zato što se osjetili zbog tog sučeljavanja zato što je eto narušen je ugled i oklevetana je državna tvrtka privatni tužitelj Hrvatska lutrija. Ja ustvari želim reći da je Hrvatska lutrija ponašanjem svog direktora uvela jednu novu igru na sreću, a to je ruski rulet sa slobodom izražavanja, tako da nama zastupnicima sada kada govorimo o Hrvatskoj lutriji ovako pištolj nad glavom sa jednim metkom i nikad ne znamo hoće li u tom ruskom ruletu Hrvatske lutrije sa našom slobodom izražavanja direktor odlučiti da i nas tuži zato što smo ga kritizirali, pa će onda jedan pucanj biti prazan, a jedan metak će vjerojatno biti i pun. Eto dotle je došlo, dotle je došla ta uvrijeđenost direktora. Ja sam pozvao predsjednika skupštine Hrvatske lutrije danas u stanci da porazgovara s čovjekom, da mu objasni da to nije njegova, to je privatni tužitelj Hrvatske lutrije, al to je državna tvrtka, da to nije njegova ovoga tvrtka, da niti on, a niti lutrija od toga, nit su otklevetani, niti, niti imaju štete, ali dobro to će se nakon isteka mandata g. Bernardića, možda hoće, a možda i neće utvrđivati na sudu, možda nova uprava Hrvatske lutrije ne bude tako tankoćudna. Međutim, samo želim reći da je ovo doista nečuveno. Dakle, jeste vi svjesni što se dogodilo? Šef državne tvrtke parama državne tvrtke u zagrade koje bi inače koristili za humanitarne svrhe jer, jer lutrija svoje prihode koristi i za to je odlučio to potrošiti na humanitarnu svrhu smanjenja duševnih bolova direktora zato šta ga je čelnik oporbe u jednome sučeljavanju, po njegovom mišljenju, ovoga oklevetao. Pa ko te oklevetao, tuži ta za svoje pare, ne za naše. Poštovane kolegice i kolege, kasni su sati, ja mislim da je sve više-manje jasno, želim vam ugodnu i laku noć i Klub SDP će podržati oba izvješća MIP-a, pa i ono treće za Grmoju kad jednom dođe na dnevni red. Zahvaljujem.
Dobro, time zaključujem raspravu i o ovoj točci, o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastavit s radom sutra u 10 sati glasovanjem o raspravljenim točkama. Želim vam ugodni ostatak noći. SJEDNICA PREKINUTA U 23,07 SATI