Poštovane zastupnice i zastupnici, predsjedniče sabora, postojećim Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka prenesena je u hrvatsko zakonodavstvo Direktiva Europskog parlamenta i vijeća iz 2007. godine o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u europskoj zajednici i nazvana INSPIRE direktiva. Također je uspostavljen NIP odnosno nacionalna infrastruktura prostornih podataka koji koje definiran kao skup tehnologija, mjera, normi, provedbenih pravila, usluga, ljudskih kapaciteta i ostalih čimbenika koji omogućavaju djelotvorno objedinjavanje, upravljanje i održavanje dijeljena prostornih podatak u svrhu zadovoljenja potreba na nacionalnoj kao i na europskoj razini, a koji je sastavni dio europske infrastrukture prostornih podataka definirane Direktivom INSPIRE. Cilj nacionalne infrastrukture podataka, prostornih podataka je učiniti prostorne podatke u nadležnosti tijela javne vlasti dostupnim na jednostavan, razumljiv način i da tako podaci budu spremni i održavani. Zakonom se uvela transparentnost u nadležnost nad prostornim podacima kroz opće odredbe koje utvrđuju obveznike primjene zakona, subjekte NIP-a, tijela javne vlasti koji imaju nadležnost odnosno djelokrug rada održavanja ili korištenja prostornih podataka te ostale fizičke i pravne osobe koje ispunjavaju uvjete propisane zakonom. Državna geodetska uprava je nacionalna kontaktna točka za NIP i provedbu Direktive INSPIRE. Također zakonom je propisan i sastav vijeća NIP-a kao i obveze izvješćivanja nacionalne kontaktne točke o provedbi Direktive INSPIRE prema Europskoj komisiji. Osnovna pitanja koja se uređuju predloženim zakonom, dana 26. lipnja 2019. godine stupila je na snagu nova Uredba Vijeća Europe, pod oznakom 1010 o usklađivanju obveza izvješćivanja u području zakonodavstva povezanog s okolišem. Istom direktivom izmijenjena je Direktiva INSPIRE u odnosu na obvezu izvješćivanja država članica prema Europskoj komisiji te radi navedenog potrebno je i izmijeniti i odredbe trenutno važećeg zakona. Navedenom Uredbom 1010 pojednostavljuje se i racionalizira praćenje izvješćivanja država članica odnosno njihovih nacionalnih kontaktnih točaka koje su odgovorne za komunikaciju s Europskom komisijom, a čiju ulogu u RH obavlja Državna geodetska uprava uz istodobno smanjenje administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem i izvještavanjem. Ažurirane informacije trebalo bi prikupljati na lakši i usporediv način na koji je manje opterećujući za sve sudionike u izvješćivanju. Također se osigurava i dosljedan i usporediv pristup praćenju, izvještavanju EU. Nadalje, zakon svojim Člankom 27. propisuje uspostavu vijeća NIP-a na način da vijeće čine predstavnici tijela državne uprave kao i zajednice gospodarstva. Ovim prijedlogom je propisano da se predsjednik vijeća NIP-a imenuje iz redova Državne geodetske uprave kao nacionalne kontaktne točke odgovorne za uspostavu NIP-a. Svi poslovi važni za uspostavu NIP-a i provedbu Direktive INSPIRE direktno ili indirektno, primarno se vežu uz nacionalnu kontaktnu točku. Navedeni prijedlog izmjene predsjednika vijeća imao bi za posljedicu veću efikasnost u radu samoga vijeća te bi veza tj. interakcija sa samom nacionalnom kontaktnom točkom u smislu ove odredbe i ispunjavanja obveza koje proizlaze iz direktive bila još učinkovitija. Također, sa ciljem usklađenja Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi predlaže se da razmjena i dijeljenje podataka na nacionalnoj razini bude uređena protokolom dok se i dalje zadržava postojeće zakonsko rješenje da se dijele prostorni podaci između subjekata NIP-a i tijela Europske komisije i da se oni uređuju sporazum. Ovim prijedloga zakona isti će biti usklađen sa Direktivom INSPIRE te će se postići učinkoviti i efikasniji rad vijeća nacionalne infrastrukture poslovnih podataka i za donošenje ovoga zakona neće imati utjecaj na Državni proračun naše države. Hvala lijepa.
Hvala vam. Imamo 4 replike. Prvi je kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, sam prijedlog zakona mislim da tu nije neki problem i tema tu nije problem. Ono što je zapravo da mi ne znamo koje podatke treba prikupljati odnosno postoji mnogo netočnih i nepotpunih podataka, ne. Kad pričamo o prostornim podacima ono što nas sigurno asocira su već katastar bar kod nas u Istri je star 200 godina, katastarske mape i podloge vlasništva da ne pričamo, pa ni sama država ne zna što je sve u njenom vlasništvu, tako da čini mi se da opet idemo nekim obrnutim slijedom. Ja razumijem da su to i direktive i da treba stvari posložiti i da, činjenica je da treba upravljati sa podacima, da nisu razbacani na više adresa, ali mislim da moramo najprije napraviti temelj zgrade, a tek onda krov. Hvala lijepa.
Nema odgovora. Onda idemo na drugu repliku, kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Naime, sam prijedlog zakona je prihvatljiv klubu HNS-a, mi ćemo ga podržati i na kraju onoga što je i kolega maloprije rekao, imamo veliki problem i sa usklađenošću ono što je poznato uopće u Hrvatskoj i zemljišne knjige i katastra i svakako na tragu i modernizacije i boljitka na ovaj način mislim da bi se trebalo i na razini države krenuti sa usklađivanjem zemljišnih knjiga i katastra i sve te podatke koje unosimo, pitanje što unosimo ključno. Znam da je problem, vlasništvo je ustavna kategorija, katastar bi i radio svoj posao, međutim upućujem i vas državni tajniče, to sam govorio još i prije i u klubu smo razgovarali o tome, mislim da je krajnje vrijeme da se krene upravo od Državne geodetske uprave inicijative da se ubrza usklađivanje zemljišnih knjiga sa katastrom i onda upravo i ovaj zakon vodi k naprijed imao bi daleko više smisla.
Hvala. Ne želite odgovor, dobro. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovo je samo direktiva po direktivi koje će se urediti prostorni podaci u širem smislu kao što ste rekli u svojoj prvoj rečenici. Međutim, gruntovnice, zemljišne knjige i katastar apsolutno su neusklađeni od Austro-Ugarske većinom nisu mijenjani, tako da ne znam koji podaci i da li je ovo rješenje, koje je ovo rješenje daje osim što ćemo imati popis na jednom mjestu. Koje rješenje imovinsko pravno rješavanje, dal je spajanje gruntovnice i katastra, dal se nešto donosi? Ne, mi samo s ovim ispunjamo direktivu EU, a u biti nikakvo rješenje ovim zakonom se, problema koja imamo po pitanju prostora se ne rješava. Evo ja bih pitao uvaženog tajnika dal se rješava pitanje gruntovnica i katastara?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Dakle ovaj zakon je usko vezan uz dijeljenje prostornih podataka i ni u kom slučaju ne ulazi u ove domene koje ste spominjali. Međutim, da se ne bi ovaj zakon donio naša država bi ostala izolirana i imala bi još više problema sa podacima.
I idemo na 4. repliku kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Državni tajniče. Dakle ova će se rasprava nažalost pretvoriti u raspravu o katastru i gruntovnicu, to nije taj zakon. Ovaj zakon govori nešto drugo, taj zakon je iz 2013. govori o prikupljanju i raspolaganju i prostornim pokazateljima koji su svima važni. Dakle svako ko se nalazi u prostoru bez obzira da li planira vrtiće, izgradnje vrtića i škola, da li planira novu vodovodnu mrežu tu se nalazi prostorni podaci koji se prikupljaju i važnost pristupnosti i važnost dijeljenja. Mene zanima, da li ste vi zadovoljni s načinom na koji do sada funkcionira s načinom koliko ima prikupljenih podataka sa tim da svi zajedno da postoji mjesto na kojem te podatke mogu i pohraniti i vidjeti i raspolagati s njima ili da li tu nešto u tom smislu treba napraviti? Zakon je dobar, dakle vi usklađujete s direktivom i nemamo tu dileme, ali što imamo u stvarnosti, kako ta stvarnost izgleda, to me zanima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle tema podataka je uvijek otvorena, podaci su kao i projekti, uvijek mogu biti bolji i nikad nisu završeni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sada ćemo vidjeti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, poštovani tajniče sa svojim suradnicima. Prostor je ono nešto najviše što imamo, međutim ovo je pred nama je zakon koji se usklađuje tj. koji se usklađuje sa europskim direktivama o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. To je značajno, to bi trebalo biti značajno i za jedinice lokalne samouprave i regionalne i države i u biti svega onoga što se događa u prostoru. A da li je to trenutno i da li će ova direktiva utjecati na prostor, poglavito tamo, evo i kolegica je maloprije rekla da ovo nema veze sa katastrom i gruntovnicom, međutim u našemu prostoru se događa jedan ogroman šou gdje država sama u biti ne samo po pitanju ovoga što od Austro-Ugarske nije ništa mijenjano, vrlo malo u određenim područjima. Mogu reći za svoje područje, evo nedavno sam imao ostavinsku raspravu pa ima čestica u jednom zemljišnom ulošku meni se čini četrdesetak, 9 pojata, 20 kuća, niti ja znam di su kuće ni di su ali su pripale meni. Tko zna tko tu živi? Znam neke određene di mi rodbina živi. To je i sa ženske strane, znači udajama i obrnuto. Znači imamo jedan kaos, ja to govorim zbog toga šta je kaos u prostoru, a poglavito je u zadnje vrijeme kaos u prostoru. Znači dok mi ne riješimo problem da država, ja ću vam navesti jedno pitanje, kod donošenja prostornih planova jedinica lokalne samouprave. Zaista se postavlja pitanje treba li uopće donositi GUP-ove? Naravno svi će reći triba, donositi prostorne planove jedinice lokalne samouprave to su glavni razvojni, to je prostor je nešto najbitnije, to tribamo čuvati, pametno planirati, održivo planirati, međutim ja kada gledam samo ono što šaljem recimo Državnom inspektoratu, ministarstvu šaljem, što šaljem ministarstvu ovaj graditeljstva, svim ministarstvima nadležnim, evo po pitanju baznih stanica, dokaže se da je bespravno postavljena preko noći bazna stanica, teleoperateri nešto kazat, evo primjer Radošića ili, i plati on određenu kaznu … [[Govornik se ne razumije]] di stoje bazne stanice u prostoru, znači šaljemo jednu strašno lošu poruku da je hrvatsko zakonodavstvo tj. prostorni planovi jedinica lokalne samouprave moj sin primjer kaže 50 metara od građevinskog zemljišta ili od zadnje građevine ne može se postavljati bazne stanice. I mi imamo bivšu pekaru u Sinju također gdje imamo dimnjak i na taj dimnjak su osvanule bazne stanice, čovjek je kupio tu bivšu pekaru i na tu baznu stanicu je stavio ovaj, na taj dimnjak je stavio u industrijskoj zoni, to je industrijska zona, je stavio u biti baznu stanicu, na dimnjak koji je bio služio u pekari i odjednom je ona postala ne zna se šta je to ili je to ovaj stup atenski ili je il nosi, imaju ona dva il krovna … [[Govornik se ne razumije]] nitko živ ne može znati, a desetak metara je od iduće kuće tj. građevine u srid grada Sinja, bazna stanica je preko bez obzira što smo mi GUP-om definirali, znan da je u Istri dobro riješeno, ja mislim da teleoperateri ni gori ne poštivaju, da je se … [[Govornik se ne razumije]] ja sam dao sad i izmjenama prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije slično kao šta je Istarska županija riješila da se bude udaljeno od postavljanja baznih stanica čini mi se 400 metara od zadnje, ne uglavnom da postoji, nebitno, sad trenutno u Sinju postoji 50 metara i šta se događa? Događa se da mi tijekom izmjena tražimo samo da makne baznu stanicu jel je čovjek tražio da se prenamijeni iz industrijskog u poslovnu zonu, ne on nastavlja još, to je napravio sad imamo u Sinju najveći je zvonik Čudotvorne gospe Sinjske, sad koliko je baznih stanica postavio sad je veći taj dimnjak od zvonika i ide korak dalje, ne dobije znači primjenu, ne dobije prenamjenu prostora iz industrijskog u poslovnog, međutim bez problema on otvori tu vlasnik sada igre na sreću, kockarnicu bez ikoga da pita, onda se postavlja pitanje dal je to u industrijskoj zoni, dal je kocka jedina industrija u RH, u mome Sinju i da li tako se ponaša prema prostoru gdje se krši GUP, znači 50 metara piše da bazne stanice se ne mogu postavljati i ja to pišem, pišem državnom inspektoratu da li je prekršen GUP, Andrija Mikulić mi odgovara da Ministarstvo zdravlja kaže da je zračenje u okviru dozvoljenog, a ja ga ne pitan jel u okviru dozvoljenoga zračenja nego jel se krši GUP grada Sinja i 3 puta dosada uvik isti odgovor, ja ga pitan jedno oni odgovaraju drugo, znači ljudi su revoltirani na tom području, ljudi su spremni prosvjedovati i ne samo tu i tako u cijeloj RH, evo primjer postavljanja baznih stanica pokaziva kako se u nas koristi prostor, poglavito, evo sad sam od baznim stanicama rekao tu je Ministarstvo financija dalo na igre za sreću dozvolu nepitajuć očito ni grad il je pitao, ja nemam nekakvu informaciju i znači tu se jednostavno ruga sa ljudima koji tu žive i evo ja bi volio vidit odgovor na koji način se tu ponašaju inspekcije, ministarstva, znan da je inspektorat izdvojen iz ministarstva, al tolko su smišni odgovori da ne možete vjerovati, kao i na Radošiću, bio sam nedavno i u Zagorju, tako je u Zagrebu također od Vrbana na dalje problemi sa postavljanjem baznih stanica. Kad se tiče našega prostora mi moramo znati da naš, ako imamo išta imamo znači naše Priobalje, nešto značajno imamo, sve imamo naše, međutim bespravna betonizacija našeg, to je, napravilo je se kaos u prostoru, ja uopće ne znan na koji način to sve skupa više iskontrolirat da nam se ne dogodi da u biti više nemamo pedlja naše plaže prirodno očuvane, od koncesija koje se daju u lokalni šerifi i te županije koje su svrha same sebi jel županije su svrha, još jednom ponoviti, koncesijska prava daju županije i na koncesijama se vidi kao što je bio Zlatni rat, tako je i u Makarskom primorju, tako je i u Trogiru, tako je uz cilu obalu, čak se i koalicije zbog toga prostora sastavljaju zbog koncesija, recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji je koalicija HDZ-a i građanske stranke zbog Bena, plaža Bene jel je koalicijski partner manji tražio od HDZ-a da ima tu plažu, znači mi jednostavno ne funkcioniramo u prostoru betonizacija, nepoštivanje, samo kad se, gledam teleoperatere, prvo, privatizirali smo našu imovinu tj. našu infrastrukturu koja je od nacionalnog vitalnog značaja, to je znači naše veze, teleoperateri su preuzeli kompletnu infrastrukturu, kompletnu infrastrukturu, to je doduše počela Vlada nekada HDZ-a završio je tu pretvorbu SDP preuzimanje apsolutno i sada te bazne stanice postavljaju se gdje god žele, a u biti mi, njihova infrastruktura, a u biti najveća dobit u RH je teleoperatima, najveća dobit u Europi je u RH. Evo ja postavljam ta pitanja čisto zbog toga šta su ljudi više pred zidom, ti ljudi koji žive i kojim preko noći osvane bazne stanice uz prozor njihove djece jednostavno ne znaju na koji način se obraniti od, od ovaj od toga nasilja, a dokazi kao što sam rekao postavljena bazna stanica gdje nakon 2-3.g. prosvjedovanja postavljena ta bazna stanica preko noći, čovjek je došao iz Australije, g. Nikola Crnac uložio je sav svoj kapital koji je stjecao godinama da je napravio kući i priko noći na staroj nekakvoj kući tj. neizgrađenoj kući je osvanula bazna stanica čovjeku koji je povratnik nekih 20 metara, došao sa svojim unucima, sa svojom obitelji, povratnik sav svoj kapital ulaže u RH koji su on i njegova supruga stekli u Australiji i ljudi su frustrirani, to je strašna poruka i prema našim ljudima koji se žele vratiti da je toliko nepoštivanje. Znači ovo je jedna u biti direktiva EU, mi ćemo donijeti tu će postojati ovaj i vijeće za nacionalni, za praćenje nacionalne infrastrukture i prostornih podataka, tu će biti sve ok. Međutim, ja još jednom ponavljam ključni problem je, ključni problem je zemljišnih tj. gruntovnice i katastar. Evo ja imam ovdje ostavinsku raspravu, bez obzira što se radi o privatnoj stvari, ja jednostavno, evo je ovdje znači u cijelosti u jednom zemljišnom ulošku ima 40 nekretnina, a piše milijun, 17 miliona 700 tisuća kroz 9 miliona plus i tako, znači i kad pogledaš te čestice vidiš da jednostavno tu u životu nisi nikada nisi bio jer se 300 godina od Austrougarske niša nije radilo na tome području. I moramo istinu pogleda u oči, istinu u oči, ja kad pišem imovinsku karticu ovo sam morao sve napisati, vrlo teško al u napomenu, jer jednostavno kad stisnem ne znam tisuće pojata, tisuće ledina, tisuće jaruga, tisuća, znači, jer je stara obitelj moja tu živjela, jednostavno sa ženske linije to se nije čistilo, ali tako je inače svima moramo pogledati istinu u oči da nam je prostor rascjepkan na tisuće, tisuće komadića. I to je jedno od ključnih pitanja i rješenja. Znači rješenje će biti u gruntovnici je, tj. u zemljišnom je u posjedu, znam da imam tu tisuću kvadrata, a u biti sve je na svakome, a kad dođete u katastar sasvim druga priča, ne možete uopće vjerovati koliko vi toga imate kad čitate. Znači ne možete vjerovati. Zašto? Jer je od Austrougarske, očito da nije bilo Austrougarske da bi mi još bili u pećini. Ja mislim da je ključni problem katastar i gruntovnica i da je to neriješen problem i tko to da rješenje i ako nađemo model da se to brzo rješaje ja znam ljudi sada u zadnje vrijeme čiste za svoju djecu, za to, ali to je toliki problem da 3-4 godine traje da bi jednu, da triba prodati sve ovo skupa, da se proda, na kraju kad očisti neće moći platiti ovaj troškove toga. Ja znam, ovo nije samo, tako je bilo, svi se moramo pogledati u oči, svi ste iz nekakvih krajeva poglavito u Dalmaciji, Dalmatinskoj zagori gdje je to ostajalo s kolino na kolino, dililo se na brk, na riječ i sa ženske linije i to je nastao jedan kaos u prostoru neriješeni. Ja mislim i smatram i to će vam svaki reći da je jedna od glavnih kočnica razvoja, razvoja tih područja šta je nemoguće riješiti zemljište, vlasništvo. Jer imamo gruntovnice, imamo u sudu sasvim neku drugu katastar, sasvim drugu priču i to je ogroman, ogroman problem. A ovo ćemo naravno podržati da imamo na jednom mjestu, da imamo popis, bez obzira što ima direktivu to je sve ok, međutim, ja ne vidim ovdje da se rješaje problem. Rješavanje je problema u tome da se riješe vlasnički, da ove knjige koje su rađene, znači zemljišne knjige od Austrougarske nisu …/nerazumljivo/… znači 200 godina. I vrlo malo su imali izmjene, a prostor se skroz promijenio. Ne samo to da su to privatni, nego i gradovi, općine bivše u državi su građene bez da se je to ucrtavalo, da je to planski unošeno u ove sve dokumente, znači imate ljude koji su vlasnici nekih državnih zgrada ili državnih prostora koji su il oduzimani, il ne znam nacionalizirani il ne znam na koji način. Evo ja imam primjer osobno pišu tu vinogradi ovo ono, tu je rudokop u Jugoslaviji na toj zemlji gdje su moji, moj djed, moj otac imali i tu je sad rudokop. On se još vodi na meni, sad će ispast da sam ja vlasnik rudokopa, morat ću pisat u imovinsku karticu da sam vlasnik rudokop, a zemlja je ta u biti bilo vinograd prije 40, 50, 60 godina tu je se vadila glina za crijepove. Znači apsolutno u prostoru je sasvim drugo stanje od onoga što se nalazi u našim znači u zemljišnicima, gruntovnicama i u prostoru je kaos, a imamo lip prostor i triba naći rješenja. Ja znam nije ovo lako izvući sada, ali tribamo naći najlakši način da se to prikaže prostor točno onako kako je stanje i da se omogući ljudima da postanu vlasnici tih svojih zemljišta u svom prostoru, tako i lokalna samouprava, tako i regionalna samouprava jer u ovome đumbusu kakav je se stvorio ovaj štakori vrlo brzo isplivaju, pokreću razno razne postupke da se i ne zna na otocima i postaju vlasnik zemljišta gdje su ljudi u Americi, gdje su ljudi iselili tako da postaje vrlo lako s jednim, dva svjedoka i uz pomoć i korupciju sudstva vrlo lako postaju vlasnici ovoga zemljišta koje im po ničeme ne pripada. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovani ravnatelju Državne geodetske uprave sa suradnicima, mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka u prvome čitanju kako je to Vlada uputila u proceduru. Mi smo i prošle godine već mijenjali Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka koji je usvojen 2013. godine i prošle godine iz razloga kako bismo propisali način i utvrdili podatke koje se prikupljaju pri Državnoj geodetskoj upravi koja je institucija nacionalna kod, nacionalna kontaktna točka za provođenje INSPIRE Direktive. Ovaj puta kako je to i državni tajnik naveo, ovaj se zakon mijenja s obzirom da je mijenjana uredba Vijeća Europe koja onda nalaže i izmjenu inspire direktive a odnosi se na način izvještavanja o podacima koji se odnose na zaštitu okoliša i prirode pa onda podredno provodeći i usklađujući naše zakonodavstvo sa inspire direktivom, dolazi do izmjene ovog Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Inače, to sam govorio i prošle godine, premda je temeljni zakon nastao 2017. g., već 2007. g. smo u Hrvatskom saboru kroz donošenje Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, formirali posebnu glavu u tom zakonu temeljem čega je tada pokrenut postupak u Hrvatskoj oko osnivanja ove vrlo važne baze podataka odnosno meta podaci kako ih nazivaju kroz ovaj zakon a ti meti podaci ustvari sačinjavaju podatke o podacima koji se vode u samoj Državnoj geodetskoj upravi i objedinjavaju, ako se ne varam oko 35 različitih podataka koji se pohranjuju a na temelju svih tih lokacija određene nekretnine, zbog toga i jest određena na razini Hrvatske Državna geodetska uprava kao nacionalna kontaktna točka. Dakle već tada smo 2007. g. osnovali samu nacionalnu bazu prostornih podataka, tada je i osnovano vijeće koje se i ovim zakonom mijenja, Vijeće za nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka i od tada polako se formira ta baza. To je u početku bilo na temelju, kažem, Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina a onda je sustavno to uređeno potpunom implementacijom inspire direktive u hrvatsko nacionalno zakonodavstvo. Ono što je važno po meni ovdje izdvojiti a to je da je od tada pa do danas Državna geodetska uprava kao središnje državno tijelo koje obavlja poslove i koja je ustvari zadužena za samu provedbu zakona, prikuplja konstantno podatke koji se odnose na nacionalnu infrastrukturnu bazu prostornih podataka i kao što sam rekao, 35 različitih vrsta podataka se vezuje na lokaciju određene nekretnine ili zemljišta za koje se stvara baza podataka. Samom europskom direktivom je definirano 34 različite vrste podataka koji se prikupljaju u samoj nacionalnoj kontaktnoj točci a mi smo još pored tih podataka koji su propisani za razinu cijele EU, dodali još i jedan podatak koji se odnosi na minska polja u RH. Kada govorim o ovoj bazi podataka, najsustavnijoj bazi podatak u Hrvatskoj koja se održava u samoj Državnoj geodetskoj upravi, onda ona je korisna i može poslužiti u brojnim procesima koji se na nivou društva i države u Hrvatskoj provode. Primjerice, do godine nas očekuje popis stanovništva, popis kućanstava u RH, ja držim da će upravo sačinjena ova baza podataka, svih prostornih podataka itekako moći poslužiti kasnije u analizi izrade statističkih podataka, tiskanju publikacija koje će u pravilu nastaju nakon što država provede popis stanovništva. Mislim da se kroz popis stanovništva koji se događa i provodi iduće godine, i njega uspoređujući sa ovom bazom podataka, itekako, itekako može unaprijediti korištenje izrade podloga za bilokoje studije u Hrvatskoj koje će onda omogućiti tijelima državne i lokalne samouprave a rekao bi i gospodarstvenicima i svim zainteresiranima, da onda te studije rade na doista egzaktnim podacima koji se provode ovdje i koji se okupljaju u Državnoj geodetskoj upravi. Ono što je već i državni tajnik maloprije spomenuo a to je da je Vijeće nacionalne infrastrukture prostornih podataka ovim zakonom promijenjeno s pravom po meni jer se sada pored već sada postojećih 17 predstavnika različitih državnih tijela, još uvrštava i predstavnik DHMZ-a jer mislim da su podaci koje vodi DHMZ, itekako važni kad govorimo o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Malo sam promatrao i čitajući zakon a i gledajući što se radi u Državnoj geodetskoj upravi, moguće je doći na mrežne stranice Državne geodetske uprave, otvoriti posebnu mrežnu stranicu koja se odnosi na nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka i tamo možemo vidjeti o čemu mi danas uopće raspravljamo. Možda za većinu naših sugrađana naših sugrađana koji nas slušaju, gledaju a i za brojne zastupnike nekako samo ova baza podataka djeluje malo apstraktno ali kad se uđe u te mreže i kad se vidi s kojim podacima, što se tamo radi, onda se vidi koliko je važna ova nacionalna baza podataka ... [[Govornik se ne razumije.]] kad govori o svim prostornim podacima. Kroz replike koje smo jutros čuli već, ustvari jako malo riječi o samoj nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, uglavnom se sve replike svode na ono što je doista ipak prioritetno za rad Državne geodetske uprave a važno je i za cjelokupno sve hrvatske građane, za Hrvatsku kao državu a to je da se konačno sredi i priđe sustavnom uređenju zemljišnika i katastra odnosno izvadi nove državne geodetske izmjere. I sve replike koju su spominjane i koje su se postavile državnom tajniku odnosile su se na zahtjev na potrebu da se konačno riješi i priđe sustavnoj izradi državne geodetske izmjere kao temeljnoj radnji da se u Hrvatskoj uspostavi ažuran, jasan, točan, precizna evidencija kako katastra tako i zemljišne knjige jer dok ne riješimo te dvije evidencije, imat ćemo doista uvijek u startu velikih problema prilikom realizacije bilokakvih investicija od najjednostavnijih stambenih objekata pa do većih, većih objekata do rješavanja infrastrukturnih projekata, do gradnje komunalnih objekata, objekata društvene infrastrukture itd., itd. Ja mislim da nema gotovo ni jedne investicije u Hrvatskoj koja već u startu nije opterećena neriješenim imovinsko-pravnim odnosima i kad je riječ o katastru i kad je riječ o zemljišnoj knjizi. Zbog toga priča o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka se uvijek, kad god se o njoj govori ustvari govori se najviše o potrebi izrade državne, nove državne izmjere. Ja znam da Državna geodetska uprava planira i radi na izradi jednog programa kojim bi se obuhvatila nova izmjera građevinskog zemljišta u Hrvatskoj. Ajmo bar to napraviti. I očekujemo da resorno ministarstvo uputi Vladi, da Vlada uputi Hrvatskom saboru jedan program koji bi išao za sređivanjem katastra i zemljišne knjige. Prema određenim podacima koji su vršeni i kojima je rađena analiza u jedinicama lokalne samouprave na čijem prostoru je izvršena potpuna državna geodetska izmjera onda se vidi da samo proračuni jedinica lokalne samouprave na čije je izvršena nova zemljišna knjiga i novi katastar nekretnina za negdje oko 30% se povećavaju izvorni prihodi jedinice lokalne samouprave iz temelja komunalne naknade, iz temelja zbog toga što je sređivanjem, sređivanjem katastra i zemljišne knjige propisuju se i postavljaju odnos vlasnički odnosi na svakoj čestiti, a propisivanjem i utvrđivanjem vlasnika svake katastarske čestice jedinice lokalne samouprave dostupnije je, jednostavnije je upućivanje rješenja o komunalnoj naknadi. Na taj način se povećavaju prihodi jedinica lokalne samouprave. Da ne govorim da se sređivanjem imovinsko-pravnih odnosa na pojedinoj čestici, upisivanjem stvarnih vlasnika u katastru nekretnina i u zemljišnoj knjizi povećava značajno vrijednost zemljišta. Tim povećanjem vrijednosti zemljišta i sređivanjem imovinsko-pravnih odnosa dolazi do većeg obima ukupnog prometa nekretninama na području jedinice lokalne samouprave, a onda na porez kroz na promet nekretnina koje su sada povećane, njihova vrijednost zbog toga što je sređeno imovinsko-pravno na tim česticama povećava se onda i prihod od poreza na promet nekretnina. Dakle, to nije priča koja bi trebala ići u prilog pristupu izrade nove državne izmjere, nego su to podaci koje mogu posvjedočiti svi, sve načelnici, gradonačelnici u Hrvatskoj koji su, na čijim prostorima je izrađena državna geodetska izmjera. Puno puta sam ovdje u ovoj sabornici govorio, da Hrvati za registraciju svoje pokretne imovine, a to su vozila bilo privatni vlasnici bilo tvrtke izdvajaju godišnje gotovo 5,5 milijardi kuna da bi osigurali tu svoju imovinu. 5,5 milijardi kuna Hrvati izdvajaju godišnje da bi osigurali svoju pokretnu imovinu, a najvredniju imovinu koja se sastoji od njihovih nekretnina bilo da su to zgrade, bilo da su to zemljišta jako malo. Od uspostave Hrvatske do danas mislim da nismo u evidenciju dviju najvažnijih nekretnina, dakle kako katastra i zemljišne knjige izdvojili ja mislim 2 milijarde kuna. A kažem, a Hrvati bilo kao vlasnici svojih vozila, bilo kao tvrtke, poduzetnici u Hrvatskoj godišnje izdvoje preko 5 milijardi kuna da bi platili osiguranje i sve ono što ide kada se prilazi registraciji svojih vozila. Dakle, to samo govori kakav je naš pristup. Dakle uz samo malo više angažmana mislim da bismo mogli, da bismo mogli realizirati veliki dio, izraditi veliki dio državne izmjere koja bi ona poslužila kao temelj za izradu dviju po meni, dviju po meni najvažnijih evidencija u Hrvatskoj, a to je evidencije o nekretninama koju provode, koju provodi Državna geodetska uprava s jedne strane i s druge strane općinski sudovi u RH. Zato i govorim jest, kada god govorimo o ovim zakonima koji se na bilo koji način dotiču zemljišta, sve naše replike, sve naše rasprave se prioritetno vezuju onda uz potrebu izrade novog elaborata, nove zemljišne knjige i novog katastra za nas uz more, a takva je situacija i u kontinentalnom dijelu Hrvatske. U najvećem dijelu su i katastar nekretnina i zemljišna knjiga oslonjeni na izmjeru koja je rađena za vrijem Franje Josipa i prije Franje Josipa negdje tamo u prvoj polovini 19. stoljeća. Dakle, danas kada smo u brojnim oblastima sa automatskom obradom podataka, sa digitalizacijom učinili velike iskorake nažalost tamo gdje bi možda trebali napraviti najviše još uvijek smo gotovo na početku, rekao bih ispod početka jer svakim danom je ta evidencija sve manje ažurna. Čuli smo prije i kolegu Bulja, nije to samo slučaj kolege Bulja, to je slučaj ogromnog broja građana RH da im je njihova imovina nesređena, da niti ne znaju čega su sve vlasnici, a u pravilu i onoga i ono što su upisani kao zemljišno-knjižni vlasnici nisu vlasnici tko je ko zna kome to sve zajedno pripada, u pravilu članovima obitelji koji nisu, koji tijekom godina nisu, nisu vršili upise u zemljišnoj knjizi. Tu je prioritetno jasno krivica na institucijama države, ali često puta i sami vlasnici ne vode dovoljno računa o svojoj imovini, međutim to ne oslobađa odgovornosti po meni institucije Hrvatske države da se, da se riješe po meni taj vrlo, vrlo veliki izazov oko sređivanja tih dviju temeljnih evidencija. Zato evo koristim priliku pozvati i Vladu da se prema Zakonu o državnoj izmjeri katarskih nekretnina uputi u Hrvatski sabor jedan program koji bi podrazumijevao cjelovitu, novu državnu izmjeru i katastar nekretnina u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, gospodin Vinko Grgić. Izvolite.
Kolegice i kolege, naime 14. ožujka 2007. godine donesena je Direktiva 2007/2EZ Europskog parlamenta i vijeća isto od 14. ožujka 2007. godine o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u europskoj zajednici ili Direktiva INSPIRE o kojoj pričamo. Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, iz našeg zakona, NN 56/13 i 52/18, direktiva inspire prenesena je u hrvatsko zakonodavstvo. Iz tog zakona proizlazi i NIP, naš nacionalna infrastruktura prostornih podataka čiji je cilj učiniti prostorne podatke u nadležnosti tijela javne vlasti od vlasti dostupnim na jednostavan i razumljiv način. Državna geodetska uprava je nacionalna točka za NIP i provedbu direktive inspire. 26. lipnja 2019. g. stupila je na snagu uredba EU-a 2019/2010 parlamenta i vijeća iste godine od 5. lipnja o usklađivanju obveza izvješćivanja u području zakonodavstva povezano sa okolišom. Dakle piše s obzirom da je okoliš vrlo širok pojam, bilo bi dobro znati koja su to konkretna područja. Znači time je izmijenjena direktiva inspire u odnosu na obvezu izvješćivanja država članica prema Europskoj komisiji te radi navedenog, potrebno je izmijeniti odredbe važećeg zakona. Navedenom uredbom pojednostavljuje se i racionalizira praćenje, izvješćivanje država članica te njihovo administrativno rasterećenje obvezama. Npr. mijenja se odredba u vezi obveze nacionalne kontaktne točke u izradi trogodišnjeg izvješća, podvlačim trogodišnjeg izvješća na način da se umjesto obveze izrade trogodišnjeg izvješća, uvodi obveza ažuriranja i objavljivanja sažetog godišnjeg izvješća ali prema potrebi. Pa bi molio informaciju o čemu se radi. Znači do sada je bilo trogodišnje izvješće a sad imamo jednogodišnje i obavezno izvješće ali prema potrebi. Koji su kriteriji za to prema potrebi? S obzirom da je provedeno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o nacrtu Prijedloga Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka u razdoblju od 22. studenog prošle godine do 8. prosinca isto prošle godine i tako nisu zaprimljena nikakva očitovanja zainteresirane javnosti jer je onda zaista riječ o usklađivanju zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU-a međutim osobno me zanima da li će i ako hoće, u kojoj mjeri ove izmjene zakona rezultirati stvarnim administrativnim rasterećenjima pogotovo zbog jedne činjenice a to je što nas čeka veliki posao slijedeće godine, naime riječ je o popisu stanovništva. Evo molim predlagatelje da o tome nešto kažu. Hvala vam lijepo.
Gđa. Anka Mrak Taritaš će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, ravnatelji, suradnici. Dakle mi imamo Prijedlog izmjena Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, bazećim zakonom iz 2013., 2018. se je mijenjao zbog jedne od direktiva i sad ova izmjena koja je vezana uz direktivu EU-a koja je donesena 26. lipnja 2019. godine. Ono što sam već i u replici rekla a to vam je činjenica, kad bilo što dođe iz Državne geodetske uprave i kad o tome raspravljamo, mi uvijek raspravljamo o katastru i gruntovnici. Dakle ovo nije zakon kojim će se bilo što rješavati u katastru i gruntovnici, ovo je zakon koji govori o nečem drugom ali taj zov sirene da kad nešto dođe a mi o tome raspravljamo, ne može od nas se nekako oduprijeti. U ovoj sabornici a ja bih rekla i u Hrvatskoj, otkad imamo državu, mi raspravljamo o problemu katastra i gruntovnice. Taj problem katastra i gruntovnice, ja isto nisam odoljela tom zovu pa ću samo nekoliko rečenica ali ću zaista govoriti iza toga ono što je tema ovog zakona, dakle mi smo nekad u nekom drugom stoljeću, u nekoj drugoj državi, posjedovno stanje se je evidentiralo u katastru, govorim o bivšoj državi koja je bila prije ove, na gruntovnicu su svi zaboravili. Dakle vi ste gledali kakvo vam je stanje u katastru a u gruntovnici je bilo više ili manje važno. Nakon što smo dobili svoju državu, odjedanput smo postali svjesni u punoj snazi te riječi, svog vlasništva. Nitko tko sjedi, nitko tko nas eventualno sluša ili gleda, a imao je nekakvu nekretninu, imao je problem u katastru i gruntovnici je uvijek se izbezumio, na kraju je uzeo i odvjetnike, to su procesi koji su trajali godinama i procesi koji su se godinama rješavali. I mi u ovoj sabornici svaki put kad govorimo bilo što vezano uz nekretninama, govorimo o tim problemima. A ako ćemo nastavit dalje rješavat te probleme na ovaj način, dobro biti neće jer ako vidimo da s ovim nismo riješili, ako su to silne godine koje je potrebno riješit, ajdemo nać model. Ja inače sam i to nije nikakva tajna, pobornik da jedna Vlada uđe u jedan projekt koji će trajati 4 g., da kaže idemo srediti 6% građevinskog područja, idemo posebno tijelo, posebno agenciju, poseban zakon i idemo to riješiti. I to ne govorim iz rukava. Ja sam u pripremi toga recimo malo prošla, geodeti imaju svoje skupove i onda iz tih skupova oni objave zbornik radova i u tim zbornicima radova se nalazi toliko dobrih tekstova koji su radili geodeti, dakle nije radio neko sa strane, radili su geodeti koji nude različite modele. Onda sam malo otišla pa vidjela što to rade pravnici odnosno suci koji se bave ovim drugima, i oni nude modele. Dakle što je smisao? Smisao je da model A i model B preklopimo, da kažemo ljudi moji, imamo 6% građevinskog područja, ajdemo probati to riješiti i stvarno riješi a onda ovo drugo ćemo već rješavati na drugačiji način. Možemo i prepisat, Austrija je imala jedan takav model i Austrija se za to odlučila. E sad ključno pitanje je, da li se mi za to želimo odlučit ili svima odgovara petljanje, prtljanje, pa ideš u katastar, pa ideš u gruntovnicu, pa više ne znaš kud ideš? Ja sam apsolutno uvjerenja i to ću zastupati, ljudi moji nećemo, mi ćemo i dalje govoriti ili neki drugi saziv će govoriti o austro-ugarskom katastru, o talijanskom katastru, o gruntovnicama, imat ćemo tu zakone, mi moramo na, konsenzusom reći RH ima 6% građevinskog područja, idemo to riješit jednim posebnim zakonom, jednim drugim načinom, a ovo onda dalje ćemo po putu jer kako traju izmjere, radi se izmjera, pa onda kad dođe izmjera do kraja više ta izmjera ne odgovara stvarnom stanju, izluđujemo struku, izluđujemo sebe i izluđujemo građane, naravno da to uvijek izaziva, rasprava o katastru i gruntovnici, malo žešću emociju, al ja ću se vratiti na ovaj zakon. Mi ćemo u Klubu GLAS-a apsolutno glasat za ovaj zakon, apsolutno jedino što je ispravno, a to je da se podaci pohranjuju, da se podaci dijele, da se podacima upravlja, da podacima naravno ova direktiva govori i o toj prisutnosti RH vezano uz ostale članice EU kojih u ovom trenutku ima 27 i što to znače, što to znači ti podaci, što to znači upravljanje podacima, što to znači znat će podacima, ja vam mogu dati na primjeru i dat ću i na primjeru jednog dokumenta prostornog uređenja, a najsvježiji dokument prostornog uređenja su izmjene i dopune generalnog urbanističkog plana Grada Zagreba. Dakle, jučer je zaista bilo veliko zadovoljstvo, ali to je samo pobjeda u prvom krugu, Gradska skupština u Gradu Zagrebu je ostavila Klub g. Bandić Milana 365 i njegovih 19 zastupnika, jednog nije bilo jer je valjda išo gledati što mu je sa zemljištem, dakle bilo ih je 18, svi ostali koji su bili u gradskoj skupštini nisu podržali izmjene i dopune GUP-a. Nisu podržali izmjene i dopune GUP-a ne zato što su hiroviti, ne zato što su blentavi, ne zato što ne razumiju, nego nisu podržali izmjene i dopune GUP-a zato šta razumiju. Te izmjene i dopune GUP-a su rađene 4,5.g. i nakon 4,5.g. zamislite jednog gradonačelnika odnosno jednog kluba koji je došao i iskrcao na stol 71 amandman i slijedeću prenamjenu pola milijuna kvadratnih metara i zelenila u građevno odnosno slijedećih pola milijuna kvadratnih metara gdje se s namjenom igralo malo ovako, malo onako. I što su tu važni prostorni podaci? Na pitanje koliko to u Gradu Zagrebu ima zelenih površina na, po jednom stanovniku, ne dobijete odgovor. Na pitanje koliko tu ima realiziranih površina namijenjena na sport i rekreaciju i zašto ukidamo neke zelene površine, ne dobijete odgovor. To su prostorni podaci. Koliko je to djece ide u vrtić u Grad Zagreb, koliko vrtića imamo, a koliko nam novih vrtića treba, ne dobijete odgovor. Koliko ljudi koji rade u Gradu Zagrebu, radno vrijeme se je promijenilo, vi ste imali nekad radno vrijeme od 6 do 2, to je prošlo vrijeme, prostorni podatak vam je, koji vam treba u postupku prostornog planiranja slijedeći, koliko zaposlenih u Gradu Zagrebu, koja su njihova radna vremena? Kad dobijete to koja su njihova radna vremena onda iz toga je zaključak da li vrtiće, dakle vrtići više ne mogu raditi u onoj jednoj smjeni koji je, ne mogu iste odgajateljice u vrtiću raditi i prije podne i popodne, to znači ili ćemo neke vrtiće reć da rade u recimo šta ja znam od 8 do 5, a drugi vrtići će raditi od, ne znam, od 2, pa do 8-9 navečer, to vi dobijete ovdje i s tim morate znat upravljat i to morate koristiti u procesu prostornog planiranja i dakle, ja govorim o tom procesu jel taj proces razumijem, ali to možete koristiti i u nekim drugim procesima. Jučer je jedan kolega rekao ja ću to ovaj prihvatit, kad pukne vodovodna cijev, naravno da se ne možemo uspoređivati sa New Yorkom, kad pukne vodovodna cijev u New Yorku onda taj vodovod, dakle iz njega ide ona jedna u visinu do 3-4 kata, kad pukne vodovodna cijev u Zagrebu, ne ide u zrak, razljeva se, to znači nemate dovoljni tlak i kako neko misli da će na tu vodovodnu cijev isplanirat i izgradit neboder, nikako, to su vam sve, dakle prostorne podatke, dakle sve što se dešava u prostoru, od toga koliko ljudi iz okolice Zagreba ide radit u Grad Zagreb, koji kapaciteti su vodovodnih cijevi, koji kapaciteti su dječjih igrališta, dakle sve to su podaci koje trebamo imati, s kojim trebamo upravljati i koje trebamo koristiti. Ponavljam, meni je najjednostavnije to koristiti u procesu prostornog planiranja jer je to nešto šta je bazično, ja sam za to školovana i to sam bazično radila i to, ali ono što je rezultat procesa prostornog planiranja vidimo svi. Dakle ako neko u jednom gradu želi na jednom prostoru koji je sad prostor šume ili prostor šumskog zemljišta ili prostor livade, nešto planirati onda zna koji je to postupak, ali ako želi nešto isplanirati onda treba iz prostornih pokazatelja odnosno podataka vidjeti gdje su u blizini prometnice, kako to mogu napraviti, koje imam vodovodne, vodovod u blizini, koje imam kapaciteti odvodnje, da li mi to traži određenu rekonstrukciju, šta mi to znači u odnosu na sredstva i u odnosu na novce. Ako proces prostornog planiranja zamišljajte da imate dobar flomaster i flomasterom ovako šarate, m, s, d je to, to nije, ali ako želite to napraviti kako treba onda je ovaj zakon jedan od tih zakona, dakle zakon je jedna priča, a stvarnost je druga priča. Ja sam u jednom dijelu svog života i bila na čelu … ako se ne varam jesam i znam da od tada smo radili dosta značajnu priču u kojoj smo molili, dakle vi ne morate fizički ali da imate kontakt i da znate da ne znam, sada ću spomenuti Autoceste imaju svoju bazu podataka, dakle koliko auta prolazi, imate JANAF koji ima svoj, dakle svi imaju neke svoje baze podataka i ja to doživljavam kao jedan veliki ormar u kojem imaju ladice i svako puni svoju ladicu, a neko ormarom upravlja i zna gdje što je i kako do nečeg doći. Kada to tako imate i kada o tome vodite računa onda su vam poslovi nešto malo jednostavniji ili malo kompliciraniji jer vaše želje da negdje gradite nešto ili želje da nešto prenamjenjujete će vam biti malo će vam neko doć pa reć, cure i dečki ne ide to baš tako, dajte da vidite koliko je tu uopće novaca da komunalno opremimo to zemljište. Zašto radimo nove stanove ako nam je broj stanovnika i u gradu Zagrebu u posljednjih dvadesetak godina isti, dakle tu se ništa značajno nije promijenilo. Ja ću tu iskoristiti i reći, tamo negdje u prošlom stoljeću se je radio jedan prostorni plan gdje je rečeno da će u gradu Zagrebu 2000. bili milijun stanovnika, to je u jednom trenutku izgledalo izvjesno, danas to više nije, bez obzira na privlačnost grada Zagreba. Ali vi prostorne podatke morate ih imati, morate o njima znati i što oni jesu i morate s njima upravljati. Ja ću ove zadnje dvije minute iskoristiti nešto s čim sam danas i počela svoj govor, a to su klimatske promjene. Ja mislim da jedino gospodin Trump na ovom svijetu misli da su to tzv. klimatske promjene i da klimatskih promjena nema. Klimatske promjene su činjenica. Kada radite prostorni plan jednako tako su vam rezultati promjena koje jesu izuzetno važno. Vrlo jednostavno, imate prostor koji su danas plavljeni i koji nikad nisu bili plavljeni, nekako se čini da na tim prostorima ne treba planirati bilo kakvu izgradnju. Jedan od prostornih podataka je da vidite gdje imate klizišta, dakle to je isto prostorni podatak i da onda se s tim upravlja na način da tamo gdje je klizišta ne bi bilo baš dobro planirati novo građevinsko područje koje samo pitanje je i šta je i sa infrastrukturom. Dakle, vi ih morate imati, morate ih puniti, morate natjerati da svi svoja saznanja pune, a danas živimo u vrijeme kada mi raspravljamo u ovoj sabornici, dakle svi mogući sateliti točno nas prebroje koliko nas ima, koliko od nas ima plavu kosu, koliko ima crnu kosu, koliko ima naočale, dakle mi to danas dobivamo u realnom vremenu. Prema tome, u realnom vremenu se može dobiti svaki prostorni pokazatelj i podatak, a onda s njima treba upravljati. Ali kako, ne raditi prostorni plan, kako ne voditi građane u zabludu je primjer izmjene i dopuna GUP-a grada Zagreba. I mi smo jučer samo dobili jednu bitku, to će se naravno nastaviti i dalje, ali to će biti neka druga tema. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju Državne geodetske uprave sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka i sama tehnička bit, tehnička komponenta zakona nije uopće upitna, pri tom naravno mislimo na veću transparentnost, dostupnost prostornih podataka na jednom mjestu što je osnovni smisao nacionalne infrastrukture. No u samoj ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koje se trebaju urediti zakonom te posljedicama koje će donošenje zakona proisteći navodite sljedeće: „Prostorni podaci u širem smislu predstavljaju sve podatke koje je moguće direktno ili indirektno povezati s lokacijom. U mnogim područjima ljudske djelatnosti prostorni podaci predstavljaju temelj na kojem se grade novi proizvodi ili unaprjeđuju postojeći. Sve aktivnosti koje se tiču upravljanja prostorom na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini temelje se na prostornim podacima“. Točno sa svime se navedenome slažemo, vjerujem i svi ostali kolegice i kolege osim u jednoj stvari, činjenica je da mi stvarno još nismo uredili podatke da bi onda njima mogli kvalitetno upravljati. Ono što sam rekao na početku u replici, ponovno smo počeli zidati kuću od krova, a ne od temelja i to jer nas tjera EU, a ne jer smo sami dovoljno odgovorni da se najprije posložimo kaos u prostornim podacima i u samom prostoru, no to je neka druga tema, nećemo danas o njoj, već ćemo se vratiti na prostorne podatke. I da, istina je, bez obzira što neke kolegice i kolege kažu ali prvo što građanima naše zemlje padne na pamet kad spomeneš prostorne podatke to jesu katastarske mape izrađene 1820. godine prve izmjere u Istri za vrijeme, ne bih ja rekao Austro-Ugarske nije ni postojala tada, za vrijeme Carevine Austrije, ove godine dakle slavimo jubilarnih 200 godina. I nakon tih 200 godina mi još nismo u stanju izraditi nove potpune i digitalne izmjere. Takav je Katastar u Istri baziran na starim izmjerama koje su se vršile ručno na terenu s tadašnjim primitivnim instrumentima, ako ih se tako može i nazvati. A čujem i danas sam čuo, a i u proteklo vrijeme od nekih kolega iz drugih dijelova Hrvatske da je tamo stanje još mnogo, mnogo gore. Prije dvije godine na konferenciji i okruglom stolu „Digitalni katastar, osnovni preduvjet razvoja RH“ u organizaciji HUP-a i državne geodetske uprave stručnjaci su iznijeli podatak da šteta zbog nesređenih zemljišnih knjiga i katastra godišnje iznosi 5 milijardi kuna, dakle riječ je o milijardama kuna koje svake godine odlaze u vjetar odnosno koje se ne uprihoduju i ne realiziraju kroz moguće projekte. Da budem slikovit, to je iznos koji bi kroz posljednjih 25.g. otprilike iznosio 125 milijardi kuna, praktički gotovo cjelogodišnji državni proračun. Mislim da nije potrebno bit još slikovitiji, pa pretvorit to u broj novih rekonstruiranih opremljenih škola, sveučilišta, bolnica, vrtića, domova za starije ili možda još važnije, poslovnih zona s novim modernim industrijama. Još 2003. donesen je Nacionalni program sređivanja zemljišnih knjiga i katastra koji je nazvan „Uređena zemlja“, od tada je prošlo 17.g. i tek se povremeno donesu i provode određene parcijalne mjere koje same po sebi ne mogu značajno utjecati na cijeli proces sređivanja zemljišnih knjiga i katastra. Dakle, danas u vrijeme digitalnih komunikacija, a uskoro i umjetne inteligencije u svakodnevnom životu nismo sposobni biti ni na razini javne uprave iz doba austrijske monarhije apsolutno je, one monarhije od prije 200.g. koja je s primitivnim instrumentima uspjela napraviti potpunu katastarsku izmjeru i katastarske mape koje i danas koristimo. Osim katastra, ono o čemu svakako ovisi kvalitetno upravljanje prostornim podacima je uređeno vlasništvo odnosno u RH nažalost neuređeno vlasništvo. Primjerice, prošle godine donesen je novi zakon u ovom domu o zemljišnim knjigama koji je donio određena poboljšanja u smjeru digitalizacije, informatizacije i bržeg rješavanja predmeta, al umjesto da se broj predmeta na sudovima time smanjio, prije koji dan smo imali prilike čitati u medijima kako su gruntovnice u dijelovima RH u kaosu i da je broj neriješenih predmeta u mandatu ove Vlade narastao za čak 30%. Iz izvješća o stanju u hrvatskim gruntovnicama proizlazi da je od 2016.g. umjesto da je smanjeno naraslo prosječno vrijeme rješavanja z.k. predmeta sa 22 na 25 radnih dana. Uz takve brojke mi jednostavno ne možemo ići naprijed. Takvo stanje u prostoru odnosno neuređenost prostornih podataka stvara nesigurno okruženje za investiranje zdravog kapitala i razvoj zemlje. Kolegice i kolege, nema zdravih investicija bez uređenog katastra i vlasništva, pa što stvarno još uvijek nismo na toj razini društvene odgovornosti i stvarno mislimo da će s nama sve završiti ili je nekome interes da i dalje vlada kaos u prostoru, da i dalje imamo nesređene i neusklađene katastre i gruntovnice, da i dalje imamo netočne i nepotpune prostorne podatke, da i dalje niču nelegalni objekti itd. Moramo s ove pozornice skrenut pozornost na još jednu situaciju, nama je razumljivo da treba standardizirati sustav i objediniti podatke koji se sada nalaze na nekoliko različitih adresa i to je sasvim u redu i to treba podržati. No, morate znati da smo kroz proteklih nekoliko godina izgubili povjerenje u državnu upravu kao pravog gospodara i počinjemo sumnjati kamo sve to vodi. Mi iz Kluba IDS-a smo već u više navrata na to upozoravali, ne samo da postoji nesigurnost sustava za ulagače, ona postoji i u lokalnim samoupravama diljem zemlje jer općine i gradovi više nisu sigurni kada će država odjednom odlučiti da bi nešto trebalo biti u njenom vlasništvu. To čini ulazeći u pravne sporove sa gradovima i općinama čime doprinosi stvaranju dodatnog kaosa i nereda, ali i nesigurnosti u sustavu. Navesti ću primjer iz Istarske županije gdje država trenutno vodi više od 200 sudskih sporova protiv općina i gradova radi utvrđenja prava vlasništva na nekretninama koje su ranije temeljem pravomoćnih sudskih odluka upisane kao vlasništvo tih općina i gradova. Dakle, umjesto da se državna tijela i institucija bave sređivanjem stanja u zemljišnim knjigama i katastru, ljudski i financijski resursi se troše na nepotrebne sudske sporove kako bi se gradovima i općinama oduzimala njihova imovina. I da rezimiramo na samom kraju, da bi ovaj zakon i svi oni koji su zapravo vezani na njega, imali svoj potpuni smisao potrebno je najprije napraviti kompletnu izmjeru i izradu novog katastra koji će zamijeniti postojećeg starog 200.g., treba u potpunosti urediti vlasništvo i definirati prava, ali i odgovornost vlasnika prema svom vlasništvu, te time stvoriti dugoročnu sigurnost, a dugoročnu sigurnost donosi dugoročna ulaganja, a dugoročna ulaganja stalni gospodarski rast i razvoj, a ta sigurnost i taj razvoj daje mladima motiva i volje da ostanu stvarati nove vrijednosti u svojoj zemlji, treba samo posložiti i urediti stvari, a može se, pitanje je samo da li se to želi. Poštovane kolegice i kolege, teritorij, dakle prostor jedan je od osnovnih temelja svake države. Ako nismo u ovih 30.g. mlade hrvatske države uredili njen prostor znači da nismo uredili ni taj osnovni temelj odnosno nismo si još uvijek uredili nažalost ni državu. Hvala.
Hvala i vama. Pozdravit ćemo svi zajedno učenice i učenike Salezijanske klasične gimnazije s pravom javnosti iz Rijeke, molim vas jedan aplauz… [[Pljesak]] , hvala što ste s nama danas. g. Davor Vlaović će govoriti ispred Kluba zastupnika HSS-a izvolite i Demokrata.
Hvala lijepo, poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, evo u ime Kluba HSS-a i Demokrata nekoliko riječi o Zakonu o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Pa prije svega treba reći da se ovim zakonom usklađujemo sa Uredbom Europskog parlamenta i vijeća i da na taj način implementiramo u hrvatsko zakonodavstvo ove odredbe koje su svakako korisne i dobro je da smo u toj Europskoj zajednici i mi odgovorni kroz upravljanje prostorom i kroz kvalitetno plasiranje prostornih podataka i svakako da uvođenje ove uredbe u naše zakonodavstvo će pridonijeti tome da pokažemo da smo i mi ozbiljna članica EU-a i da nam je cilj kvalitetno razmjenjivati prostorne podatke odnosno omogućiti potencijalnim zainteresiranim investitorima u RH, da mogu dobiti na jednom mjestu kvalitetne podatke, mislim da bi trebao biti i je vjerojatno i smisao ovog i ovakvih zakona kad je riječ o prostornom planiranju i upravljanju prostornim podacima. Nažalost kad razgovarate sa potencijalnim investitorima, onda često kažu da smo mi kao država prenormirani, imamo previše zakona, da se previše često mijenjaju zakoni i da imamo neuređeno stanje u prostoru kad je riječ o gruntovnici i katastru i to je počesto brana investicijama u RH i zato imamo jako malo ili skoro nijednu green field investiciju pa evo svakako da o tome moramo razmišljati i da kroz ovaj zakon i tijela koja će biti imenovana, kao i bit će definirano u konačnici i protokol razmjene podataka, pozdravljamo i mi u ime HSS-a da se ide ka sređivanju stanja u prostoru i upravljanju prostornim podacima upravo zbog toga da privučemo investicije u RH ali naravno i da omogućimo domaćim OPG-ovima, obrtnicima i poduzetnicima kao i jedinicama lokalne i regionalne samouprave da imaju jednostavnije šanse doći do dokumentacije, do građevinske dozvole a onda i do investicije. Evo pozdravljamo i što jučer nije usvojen GUP grada Zagreba, pobjeda je to građana grada Zagreba i struke u gradu Zagrebu i mislim da upravo na taj način moramo promišljati kad planiramo nekakav prostorni plan, kad planiramo nekakve investicije, da moramo konzultirati sve zainteresirane dionike a naravno da stanovnici nekog garada pa i grada Zagreba zaslužuju biti o tome informirani i pokazali su da su informirani, da vole svoj grad i da žele i oni da se i njih pita kako upravljati gradom Zagrebom i prostorom u gradu Zagrebu i mislim da bi jedini ispravan šut bio u budućem donošenju prostornog plana grada Zagreba, da to bude i referendum građana, da se građani na referendumu očituju o tome što žele da mijenja u prostornom planu grada Zagreba jer mnogi kažu pa to je previše stručno i nemojte podcjenjivati građane Zagreba ako struka kvalitetno prezentira što se želi sa pojedinim djelom grada ili pojedinim područjem u gradu onda sigurno da bi građani znali i o tome odlučiti na referendumu i mislim da bi i to bio jedini ispravni put kad je riječ o prostornom planiraju u gradu Zagreb i evo, zagovaramo da to ide na referendum. Pozdravljamo naravno da se u ovo nacionalno tijelo za informiranje i praćenje prostornih podataka uključuju i nova državna tijela, pogotovo Državno tijelo za praćenje meteoroloških i hidroloških djelatnosti jer u sklopu klimatskih promjena i aktivnosti koje se provode na nivou Europe i Europske komisije, vidimo da Hrvatska tu pomalo kaska a evo jedan korak koji ide u tom smjeru da se aktivnije uključimo u praćenje klimatskih promjena i ne samo praćenje nego u i preveniranje mogućih posljedica od silnih prodora, snažnog vjetra, dizanja razine mora, problema sa potocima bujičarima ali i problemima poplava u pojedinim dijelovima RH što smo i svjedoci zadnjih godina da je sve češće i sve izraženije i da moramo u tom pravcu djelovati, zato pozdravljamo da i ovo državno tijelo ulazi u nacionalno tijelo i da bude na jednom mjestu skupu svih tih podataka. A naglašavam to zato što mi upravo kroz prizmu klimatskih promjena, imamo često probleme sa poplavama, sa bujicama a već 20 ili 30 g. u prostornim planovima jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave pa i u državnim planovima, imamo prostore koji su previđeni za izgradnju akumulacija i retencija, koje su predviđene da upravo spriječe štetu od tih potoka bujičara u području Psunja, Papuka, Dilja i drugih područja a nažalost investicije kasne. Taj prostor je rezerviran za tu investiciju, lokalna samouprava, zainteresirani poduzetnici ne mogu ništa na tom prostoru graditi, tu raste šikara a druge strane imamo problem bujica koje svake godine čine sve veće štete s ovih planina odnosno brda s kojih se spuste nakon pljuskova koji su sve češći, sve izraženiji i jednostavno dobro je da moramo ovaj problem istaknuti, zatražiti od nadležnih tijela pa i na ovom mjestu da se Hrvatske vode i druge nadležne institucije aktivnije uključe u izgradnju ovih objekata. Pozdravljamo naravno rješavanje problema oko grada Karlovca i sprječavanja poplava grada Karlovca i šireg područja ali sigurno da i ova područja zaslužuju brže i veće investicije i sigurno da onda treba razmisliti na koji način financirati te projekte i mislim da se to može sa EU novcem i sigurno da Hrvatska u tom djelu kasni a u prostornom planiranju je predviđeno za to ovi objekti koji bi se trebalo izgraditi jer onda oni mogu poslužiti i za sprječavanje poplava a onda sutra ako se kvalitetno to napravi i navodnjavanje i za povećanje poljoprivredne proizvodnje. I evo moram naglasiti da je dobro da u ovom tijelu postoji i da je uključeno i Ministarstvo poljoprivrede jer poljoprivredno zemljište i državno poljoprivredno zemljište važan je resurs za dizanje poljoprivredne proizvodnje u Hrvatskoj bez koje nema ali naravno važno je i planiranje i imati kvalitetne podatke i evo zazivamo mi iz HSS-a da se konačno napravi reda i definira da li mi to stvarno imamo milijun i pol ha poljoprivrednog zemljišta ili 900 koliko je sad u sustavu potpora, šta je s onih 400, 500 000 ha koje negdje plivaju i ono što je posebno sad problem trenutno našim načelnicima i gradonačelnicima, da se najednom pojavio problem šta je to, koje su to čestice u javnom vodnom dobru, koje su šume u naravi ili nisu šume i da se zbog toga kasni sa raspisivanjem natječaja za zakup i koncesiju državnog poljoprivrednog zemljišta a evo to je povezano i sa ovim da očito država nije uredila svoje podatke, mislim tu na državna tijela Hrvatske vode, Hrvatske šume i da svakako to nije dobro i da moramo ažurirati te podatke čim prije kako bi se našim poljoprivrednim proizvođačima omogućilo da uđu u zakup te poljoprivredne površine da budu u funkciji poljoprivredne proizvodne i proizvodne hrane u Hrvatskoj. Također kada je riječ o izmjeni prostornih planova općina i gradova, a vezano uz moguće investicije u poljoprivrednoj zoni ili industrijskoj zoni, često te procedure predugo traju godinu, godinu i pol dana. Mislim ako se radi o nekoj točkastoj izmjeni prostornog plana onda bi i tu mogli odrediti protokol i procedure da to bude brže jer nam je cilj novo radno mjesto i cilj nam je proizvodnja hrane u RH, bar ja i mi iz HSS-a tako mislimo. I onda kada svi ovdje ističu pa i mi moramo reći da je žalosno da još uvijek nemamo sređeno stanje gruntovnice i katastra da se podaci na terenu ne podudaraju sa stanjem u katastru i je to često brana investicijama i jedinica lokalne samouprave, ali i naših poljoprivrednika i gospodarstvenika. I onda kada to ističem moram reći da je žalosno da još uvijek imamo nakon provedene komasacije dio podataka koji nisu unešeni ni u katastara ni u gruntovnici i da ponovo treba osnivati komasacione komisije da bi se to sada ažuriralo stanje i unijelo u evidencije. A ono što posebno smeta poljoprivredne proizvođače ako želimo omasovit proizvodnju i okrupnit proizvodnju onda im se omogućuje da oni međusobnom razmjenom pojedinih katastarskih čestica okrupne svoj posjed. Ali gle apsurda onda jedan i drugi moraju platiti porez na prijenos nekretnina kao da plaćaju jedan drugome i da ostvaruju prihod, a u naravni samo mijenjaju čestice. Pa evo apel u njihovo ime koji to čine na terenu da se država odrekne tog prihoda i da oni besplatno mogu zamijeniti te čestice jer ako to radi država onda ne mora platiti, a ako rade OPG-ovi oni to moraju platit. I također još jedan problem koji je istaknut kada je riječ o nasljeđivanju, rješenje o nasljeđivanju i ako je više suvlasnika ne plaća se administrativna pristojba po tom jednom rješenju nego svih pet suvlasnika mora platiti administrativnu pristojbu. To je već ovdje istaknuto i rečeno da će se taj dio promijeniti, ali još uvijek to nije i još uvijek je to trošak i prepreka sređivanju stanja jel i zbog toga dijelom se sami građani na sređivanje stanja jer im je to trošak koji oni ne mogu podnijeti, a po nama iz HSS-a mislimo da je dovoljno da se plati jedna administrativna pristojba na jedno rješenje u kojem je pobrojano njih pet suvlasnika. Mislim da takvi podaci i takva operativna praksa mora biti u korist naših građana, obrtnika i poduzetnika i onda će sigurno biti sređenije stanje u gruntovnici i katastru. I svakako apeliramo da se nastavi sa zemljišnoknjižnim ispravnim postupcima, sa sređivanjem stanja katastarskih općina jer gdje se išlo sa sufinanciranjem između općine, županije i države kroz Državnu geodetsku upravu tu se i napravilo reda. Ne znam zašto se s tim zastalo jer to svakako mora biti prioritet ako želimo kvalitetno upravljati prostorom i ako želimo privući investicije. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, na redu je gospodin Gordan Maras.
Hvala vam lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o zakonu o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka ne možemo ne spomenuti sve one teme koje smo već imali danas u raspravi, a odnose se i na evidenciju i na kvalitetu podataka u katastru i na brzinu rješavanja sporova i sve ono što muči naše građane, ali naravno što još više muči i oni koji bi htjeli investirati u RH i svjesni nekada i nepouzdanosti podataka ili sporosti rješavanja određenih procesa da njihova investicija neće biti brzo realizirana dovodi ih do toga da vrlo često i ne investiraju u RH. Naravno da ćemo podržati sve stvari koje će unaprijediti područje infrastrukture prostornih podataka i naravno da pozdravljamo i određene ja bih rekao preporuke od strane Europske komisije odnosno od strane direktiva koje su usvojene koje bi trebale staviti Hrvatsku uz bok sa najrazvijenijim zemljama i onim zemljama u kojima se možete u potpunosti pouzdati u određene podatke i na kraju krajeva doći do toga da ste sigurni u podatke koje ćete dobiti, primjerice u gruntovnici. Ali nemoguće je ne reći da usporedno sa kvalitetnom infrastrukturom moramo imati i povjerenje građana kao oni koji donose odluke i na razini države i na razini jedinica lokalne samouprave. Jer kako će ljudi vjerovati u podatke i investitori u ono šta se nalazi u prostornim planovima odnosno prostornim podacima ukoliko je moguće od danas do sutra mijenjati određene stvari i donositi određene odluke koje će mijenjati i namjenu zemljišta i usmjeravati razvoj jedinica lokalne samouprave. I de facto nakon javnih rasprava koje se održavaju godinama primjerice kao što je to bilo kod GUP-a preko noći se pojavio 80 ili 90 amandmana sa sitnim interesima gdje te podatke i te planove i te amandmane podnose ljudi koji bi trebali dogovarati kako će se prostorno planiranje odvijati na jedinici područne samouprave gdje su u poziciji. Taj slučaj smo imali proteklih nekoliko mjeseci i dana u gradu Zagrebu i taj slučaj su zaustavili građani grada Zagreba i strah od strane HDZ-a i gradonačelnika Bandića na reakciju građana. I kada su vidjeli da 20.000 ljudi je izašlo na Trg bana Jelačića odustali su od svojih sitnih muljaža i onoga što ne bi trebalo raditi kada se govori o prostornom planiranju, a to je da se gledaju isključivo interesi tih koji predlažu ili njihovih interesnih skupina ili pojedinaca za koje nažalost rade jer ne rade za one koji su ih birali nego rade za te koji su na kraju očito interesno povezani sa njima i guraju njihove interese umjesto interese građana i onima kojima je interes Grada Zagreba primaran. Sa te strane moram reći da ponosan sam na to da građani Grada Zagreba su rekli takvoj politici dosta, ponosan sam na to da jednostavno to neće više nikada prolaziti u Gradu Zagrebu i vjerujem da će se ta vrsta solidarnosti građana, vjerujem da će se ta vrsta aktivizma građana preliti i na druge dijelove RH kao isto tako da će se preliti i na mnoge druge teme gdje se vidi da oni koji bi trebali donositi odluke u interesu građana ne donose u njihovom interesu nego svojem i da će ta vrsta reakcije biti u mnogim segmentima našeg društvenog života. Već smo neke naznake vidjeli, primjerice kod štrajka prosvjetara, vidjeli smo naznake i kod štrajka vezano i referendumskog pitanja vezano za mirovinsku reformu, sada vidimo i u prostornom planiranju. Znači dosta je korištenja hrvatskog zemljišta, hrvatskog prostora, gradskog prostora Grada Zagreba za korist privatnih interesa. Mislim, mislim da je vrijeme političara, a o tome ćemo nešto govoriti pod drugom točkom koji više vremena provode na općinskom sudu ili županijskom sudu na Zrinjevcu nego u svojem uredu je završilo. Promjene takvog tipa vladanja i Gradom Zagrebom i RH se konačno moraju dogoditi i svi oni koji ih podržavaju, a tu ih ima jako puno u hrvatskoj sabornici jer većina egzistira i na žetončićima i na ljudima koji svoj, umjesto da svoje radno vrijeme provode u uredima i razmišljaju o dobrobiti građana, provode ih sudovima, ti su ljudi stupovi ove koalicije. I kada govorimo o žetončićima danas se konačno razotkrilo da to nisu Bandićevi žetončići, to su žetončići premijera Plenkovića. Jer ti ljudi danas podržavaju ovu Vladu i omogućavaju da se ovih zadnjih 6-7 mjeseci Vlade HDZ odvija na ovakav sramotan način. I zato, kolegice i kolege možemo mi ovdje govoriti o svim mogućim direktivama, možemo mi ovdje govoriti kako ćemo osigurati prostorno planiranje i sigurnost podataka u RH, možemo mi ovdje govoriti kako da se na sudovima što prije rješavaju upisi vlasništva, kako da to što bude realnije sa onim šta je u stvarnosti, ali ništa nećemo promijeniti dok se ne maknu političari iz politike poput gradonačelnika Grada Zagreba Milana Bandića ili primjerice Andreja Plenkovića koji se obilato koristi uslugama tog istog gradonačelnika. I zato još jednom na kraju kažem podržavam ove izmjene, ali moramo biti svjesni da jedino građani će na kraju uz pomoć onih koji govore u njihovo ime moći vratiti perspektivu i sigurnost u pravni sustav, sigurnost u zemljišne knjige, sigurnost u to da korupcija neće vladati Hrvatskom, u RH. To je ono što ovdje svi moraju biti jasni i svi oni koji nas gledaju moraju biti svjesni toga da Hrvatska konačno mora krenuti naprijed. Da Zagreb mora krenuti naprijed, da smo taoci jednog odnosa nenormalnog, koruptivnog, netransparentnog između gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića. Hvala vam lijepa.
Gospodin Miro Bulj će imati svoju pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Kao što sam u ime kluba i rekao ovo je u biti direktiva EU, znači dobro je da u prostoru znamo na jednome što se događa, međutim činjenica da je kaos u prostoru, da je u prostoru poglavito u ključnim našim resursima, ne brinemo se o održivom razvoju imamo puno apsurda, imamo tamo gdje su krši pašnjaci da je zabranjeno držati stoku, primjer tu triba uključiti poljoprivredu, dobro je da na taj način sad počinjemo promišljati. Međutim, ovo nije rješenje, nije rješenje zbog toga, ponavljam još jednom što u 200 godina zadnjih, od Austrougarske u većini RH zemljišne knjige i gruntovnice jednostavno nisu usklađivane. Događa se kaos i mešetarenje u prostoru. Nepoštivanje zakona od teleoperatera koji postavljaju bazne stanice protivno GUP-u i postavlja se pitanje da li je potrebno uopće da lokalne samouprave, na primjeru postavljanja baznih stanica da donose GUP, ukinimo taj GUP, ako teleoperateri mogu raditi što god oće, a najveća dobit im je u RH. Pa ne trebamo toliko podajnički gledat prema stranim teleoperaterima, ako oni ne poštivaju GUP iz primjera na …/nerazumljivo/… gdje su, dokazano je da su postavljeni bez obzira šta se godinama ljudi i protive, ja sam tada i vodio prosvjede, bio sad prosvjednici još nisam bio saborski zastupnik, gdje preko noći postavljaju ljudima bazne stanice, bez znanja njihovog, bez suglasnosti, davao sam zakonski prijedlog, davao sam rješenje, da se vrati građevinska dozvola, da se vrati građevinska dozvola, pa čak u prostorima cijele RH imamo brojne tribine, prosvjede protiv takvoga ponašanja. A što se tiče samoga evo Jadrana, obale, betonizacija katastrofa, al spomenuo sam svoj vlastiti primjer, 200 godina nešto što je meni nasljedno došlo, kad vidim koliko imate čestica u milijuntim dijelovima, jednostavno ne znate gdje se to nalazi, govori o kaosu u zemljišnim knjigama, poglavito u Dalmatinskoj zagori pretežito, al tako je i na otocima. Zamislite gdje ljudi su otišli u Ameriku, otišli prije 100 godina s otoka, pa bili je tih primjera da je se priko suda sa rješavanjem dva, tri svjedoka dolazilo u vlasništvo tih zemljišta jer ti ljudi nisu tu nazočni, nisu imali adresu i jednostavno se dopisima uknjižavalo cilo zemljište na otocima vrlo vrijedno na, ko zna na koga, znači nismo riješili osnovni problem. Popis je dobar, dobro je znati šta imamo u prostoru, međutim pitanje je kad mi dozvolimo teleoperaterima da se bahate i da imaju najveću dobit u RH, 42% gdje se doslovno rugaju sa nama, gdje u cijeloj RH ljudi, ponavljam, prosvjeduju, gdje su kontaminirani nevoljko s ovim zračenjem, al ovo ja ne govorim da mi zaustavimo il kočimo razvoj digitalne mreže il mobilne mreže, nebi, nego govorim iz razloga što prostor jednostavno je ugrožen, kršenje prostornog plana u mom gradu Sinju je očit. Ako neko na dimnjak pekare postavi baznu stanicu to više nije dimnjak, to je nosivi stup bazne stanice i ojačaje ga se, a u industrijskoj zoni je, bez bilo čije suglasnosti, pa mi smo dozvolili da to rade bez građevinske dozvole i naravno bez obzira što se grad Sinj i vijeće protivi mi imamo da je priko Ministarstva financija on otvorio igre za sreću, vlasnik tog prostora, zbog čega, a, a kuća je 10 metara, a u GUP-u piše i mene zanima da vi odgovorite, da li je kršenje GUP-a ako piše u prostornom tekstualnom dijelu da je 50 metara zabranjeno postavljati bazne stanice do građevinskog zemljišta il zadnjeg izgrađenog objekta da je to kršenje GUP-a ako je 10 metara, kršenje je. Ja šaljem inspekciju inspektoratu, oni mi odgovaraju da je Ministarstvo zdravlja, to sam rekao to je apsurd, da Ministarstvo zdravlja kaže da nema, da je zračenje u okvirima zakonitim, pa ne pitan te ja sinko moj, moj glavni inspektoru Andrija Mikuliću dal oni zrače, da li, o zračenju, pitam poštiva li se prostorni plan grada Sinja, GUP? Onda je najbolje i najpoštenije kad je ovako svaštarenje ukinimo GUP, zašto troše se tolke pare, javne rasprave, kad se radi u prostoru šta god ko oće. Mene brojni ljudi sad zovu doli koji se bave stočarstvom, krška područja, Dalmacija je dobila ime po, po, po pastirima, Dalmacija i taj kraj da ne mogu u kršu držat, da su Hrvatske šume postale vlasnici u kršu di je stoljećima se bavilo, držat stoku, potraje stoku i ovo malo svita šta proizvodi malo domaćega, što imaju domaćega blaga, sada ih se proganja i Hrvatske šume da bi mi ispunili nekakve uvjete prema EU, to je na brzinu napisalo ovo, ono, poslalo da je šuma vlasnik tog zemljišta koje je prija bilo lokalno, ne znam općinsko, Hrvatske šume preuzele i sada mi potrajemo i to malo ljudi u krškim, u kršu koji su se bavili ovaj, koji drže stoke uglavnom goveda, pa ja ne znan na koji način će opstat ljudi, zato imamo 2/3 RH prazne. A kad govorim o betonizaciji, to je, to vam je poznato, al uglavnom ključni problem ove priče, ovo je direktiva, ovo će biti popis na jednome mjestu da lokalna zajednica zna di je vrtić, di je ovo, di je, al međutim vjerujte mi da je kaos po pitanju vlasničkih odnosa, ja sam rekao svoj primjer, tisuće, tisuće čestica koje nikad nisam vidio di su, niti zna ko, nasljedno 300.g. od Austro-Ugarske niko nije u katastar dira, da nije Austro-Ugarske, ponovio sam još bi bilo očito u jamama, ja ne znam zbog čega se ništa ne radi, kažu nema dovoljno ljudi. Imamo recimo problem aglomeracije u Sinju, sad je državna uprava prišla u županiju i ako se ne očiste sve čestice ima ih priko 2000, Cetinski kraj, to je negdi 670 milijuna, samo Sinj je oko 270 milijuna, projekt EU je većim dijelom, lokalne samouprave i ministarstva, ne možemo očistit čestice jel kaže nedostaje ljudi, znači di je bitno nedostaje ljudi, a projekt će nam propasti, ne napravi se do 2023., ja vjerujem da će se napravit, al je činjenica i tu rade 2 čovjeka, za sve te suglasnosti … [[Govornik se ne razumije]] kud ide trasa aglomeracije, odvodnja, kanalizacija, pa ne moremo se mi rugat s tim, pa te novce će morat neko vratit EU, tako je po pitanju splitske aglomeracije, kaštelanske, znači to su 2 milijarde samo doli kuna će nam propast, tu su potrebni ljudi bez obzira šta je recimo proglašene strateškim, ovo, ono, alt triba neko doć, pa vidit se suvlasnici jel tisuću ljudi je na jednoj čestici, znači nije jednostavan projekt, izgubit ćemo i ovo malo novca šta bi tribali zaštitit naše rijeke Cetinu ili ne znan naše obalu od kanalizacija doli di je gusto naseljeno, izgubit ćemo te projekte, al ako se ti projekti ne završe do 2023. bit ćemo u problemu i lokalne samouprave jel otvorene kanalizacije doslovno ulaze u rijeku Cetinu i tako ulaze u more, nije dobro reć to, al je činjenica da sredinom grada Sinja ide otvorena kanalizacija leteralnim kanalom prema Cetini. Imamo novac, al zato ne možemo čestice di ide projekat riješit, kud ide trasa, znači tisuće problema, sitnih problema koji će uzrokovat ogroman problem i to i na dnu smo po povlačenju sredstava iz EU, na dnu, RH je na dnu po povlačenju sredstava iz EU trenutno, u ovom razdoblju od 2014., financijskome, ako nam propanu ova odobrena sredstva za aglomeraciju, ako se ne uozbiljimo i županije i lokalna samouprava i ministarstvo da se ti projekti završe, da se trase ovaj suglasnosti dobiju, da se uknjižu, da projekat ne može krenut ako sve nije riješeno, pa mi smo u problemu, zato vas molim da vi u ministarstvu zajedno s Ministarstvom okoliša, Hrvatskim vodama, sa lokalnim vodovodima, te projekte koji su ogromni iznosi, govorim splitski bazen priko 2 milijarde kuna, 2 milijarde kuna, to su sredstva uglavnom odobrena iz Europskih fondova uz određeni udjel lokalne samouprave, ministarstava i Hrvatskih voda, Ministarstva okoliša. Ako mi budemo gledali ovako sa strane i donosili samo direktive da ih donesemo i da mi rečemo mi smo riješili problem šta smo izglasali ovaj zakon, ako ne riješimo ovaj problem gruntovnica i zemljišnih knjiga, katastara, gdje je sasvim različit svit, evo ja vam to govorim iz iskustva, ima sam ostavinsku raspravu nedavno i vidim s ljudima koji rješavaju, pokušavaju riješiti taj problem kud ide trasa aglomeracije, u ogromnom smo problemu, neće čak završiti te projekte koji su, radi se o milijardama, o opstanku ljudi na tom području, o zaštiti rijeka i pitkih voda. Zato se uozbiljimo, tamo gdje treba ljudi, tu ih zaposlite, a di ne treba pošaljite ih tamo. Hvala lijepo.
G. Žagar će vam replicirati.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, iako je malo izvan okvira ove rasprave, radi se o vrlo važnoj temi, ozbiljnoj sa pitanja stajališta struke. Jednu bitnu stvar ste rekli i o tome treba voditi iako ovo nije resorno ministarstvo ali treba voditi o tome brigu, veliki projekti u RH, kad govorimo o projektima odvodnje i vodoopskrbe su zauzeli znatne alokacije sredstava iz fondova EU-a. i tu najviše problema ima, najviše kašnjenja, najviše raznih tehničkih drugih poteškoća prije ostvarivanja tih projekata. S druge strane manji projekti koji se ostvaruju na vrijeme, ne mogu, nisu izašli, ne mogu povuć ona sredstva koja su bitna i to je ključan problem u RH a drugo pitanje koje se postavlja s tim velikim projektima aglomeracije posebno kod odvodnje je pitanje sve manjeg broja stanovništva i kako će ti projekti koji sad moraju i mijenjati u svojoj strukturi kako će u budućnosti uopće imat održivost.
Odgovor g. Bulj.
Pa složio bi se da ovaj zakon, u biti ove izmjene Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, to je jednostavno direktiva EU-a međutim pitanje je šta je u stvarnosti, mi ovo možemo izglasati, to je europska direktiva kažem ali šta je u stvarnosti? U stvarnosti je da su sredstva koja su povučena iz europskih fondova za sustave aglomeracija, samo govorim o dalmatinskom ... [[Govornik se ne razumije.]] u Splitsko-dalmatinskoj 2 milijardi kuna, Cetinskoj krajini 670 milijuna će biti ugrožen projekt jer do 2023. taj projekat mora biti gotov. Još nisu očistili zemljište. Znači to su trase kud ide, znači to su ključna pitanja. Da ta sredstva koja smo potegli iz fondova, ne ostanu neutrošena i da na kraju će morati to platiti Hrvatske vode, vodovodi, lokalna samouprava, to je ozbiljan problem. O tome problemu treba, ja vas molim još jednom, nemojte dozvoliti da nam propadnu ovi novci za aglomeraciju za zaštitu rijeka i izgradnju kanalizacija. Hvala lijepa.
Vrijeme. Hvala. G. Ante Pranić je sad na redu. Nema ga, gubi pravo. I na kraju, u ime predlagatelja državni tajnik, g. Željko Uhlir. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, svima se zahvaljujem koji su sudjelovali danas u raspravi iako većina je govorila o drugim temama, srodnima, bliskima o ovoj temi koja je danas na dnevnome redu što ne treba čuditi s obzirom da u mnogim područjima ljudske djelatnosti prostorni podaci predstavljaju temelj na kojem se stvaraju novi proizvodi ili unaprjeđuju postojeći. Sve aktivnosti koje se tiču upravljanja prostorom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini temelje se na prostornim podacima. Izazovi koji se javljaju uz raspoloživost, kvalitetu, organizaciju dostupnost i dijeljenje prostornih podataka, zajednički su u mnogim područjima pa tako i u sustave državne uprave. Za njihovo rješavanje potrebne su mjere koje se bave standardizacijom, dijeljenjem, razmjenjivanjem i korištenjem prostornih podataka. Isti ili slični prostorni podaci često se prikupljaju i održavaju na nekoliko različitih mjesta u sustavu državne uprave, onemogućavajući njihovo transparentno korištenje uz direktan negativan utjecaj na proračun na razini države tako i slični problemi rješavaju se uspostavom nacionalnih infrastruktura prostornih podataka što uređuje se ovim zakonom i skrenuo bih vam pažnju da se na mrežnom portalu geohrvatska.hr nalazi 189 mrežnih usluga i 40 subjekata NIP-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] oprostite gospodine, imamo dvije replike, g. Maras prvu.
Hvala lijepo. G. Uhlir nakon ove vaše rasprave i Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, ono što bi ovdje htio još jednom istaknuti i pitati vas kao nadležnog u Ministarstvu graditeljstva je da li ste svjesni da zakonom kojim ste izvlastili odnosno izbacili na ulicu zaštićene najmoprimce, u ovom trenutku tisuće i tisuće ljudi nakon što im se povećala najamnina u stanovima, ne mogu plaćati tu najamninu, da li ste svjesni koliko tisuća ljudi je u ovom trenutku u problemu? Vaše rješenje koje ste tad ponudili ne daju nikakve rezultate, ljudi su na rubu i granici očaja. I ono što vam ja ovdje mogu reći, da u poziciji kada odete sa vlasti odnosno kada druga opcija dođe u poziciju, da ćemo taj zakon ekspresno promijeniti. Hvala lijepo.
G. Demetlika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, vaši odgovori na sve ove rasprave i replike jednostavno su izostali. Ja bi još jedanput napomenuo ono vezano za 2003. g. je donesen Nacionalni program sređivanja zemljišnih knjiga i katastra i nazvali smo ga „Uređena zemlja“ i postavljeno je pitanje gdje smo danas nakon 17 g. jer nismo dobili nikakvo izvješće. A vezano za ovaj zakon, budući da je nacionalna kontaktna točka Državna geodetska uprava koja će biti dužna po ovom zakonu davati određena izvješća o provedbi uspostave održavanja i razvoja, da skratimo NIP-a za Europsku komisiju, na koji način ćete isto tako izvještavati Sabor i da li je to obaveza uspostave svih tih podataka? Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle već sada se sve nalazi na mrežnim stranicama, javno je i svako može vidjeti podatke. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 835, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 88 glasova za, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Kao što smo jutros odlučili sada ćemo provesti objedinjenju raspravu za dvije točke: - Izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2017. godinu i - Izvješće glavnog državnog odvjetnika RH o radu državnih odvjetništava u 2018. godini Podnositelj je DORH, temeljem članka 40. Zakona o državnom odvjetništvu. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Odbor za ratne veterane. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti izvješće? S nama je gospodin glavni državni odvjetnik Dražen Jelenić. Izvolite. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. U ime kluba MOST-a tražio bih stanku o ovim točkama izvješća državnog odvjetnika za 2017., 2018. zbog toga što je ključno pitanje u RH ne povjerenje građana po svim anketama u pravosuđe. Evo pošto se radi o 2017. ja sam digao i kaznenu prijavu imam ovdje protiv HNB-a i HANFA-e zbog svega što se događalo oko Agrokora, zbog kredita koji su nekontrolirani, zbog mjenica koje su korištene bez pokrića znači evo sada su već tri godine uskoro, ne znam što je se poduzelo po tome pitanju. Inače kada sam ušao u lokalnu politiku tada me je najviše zanimalo problem dok je bio Domovinski rat novac za oružje za obranu Cetinske krajine '91. godine. Digao sam vaše prethodne kolege su bile i Bajić i gospodin Cvitan i tada sam sa radnicima Autoprijevoza zbog pljačke Autoprijevoza išao i pitao sam tada Bajića što je sa novcem, digao sam i kaznenu prijavu četiri puta, sa novcem koji je bilo namijenjeno za obranu cetinskog kraja. Ovo nije napad na Emila TEdeschkoga ni na bilo koga, nego ja pitam i narod zaslužuje Cetinske krajine znat, kada je novac za obranu za naoružanje '90.-te godine bio bitniji od kruha je dat pozajmici Meteor Paper u vlasništvu obitelji Tedeschi tvrtki, taj novac nije nikada vraćen i ako je mogul dobiti uplatnicu. Ja godinama tražim na lokalnoj razini od općina, gradova da li je vraćen novac koji je uzela Meteor Paper tvrtka kao pozajmicu '91. godinu milijun i 600 tisuća maraka. Nikada ja nemam informaciju da je vraćena. Kaznenu prijavu sam četiri puta digao od 2010. pa na ovamo četiri puta. Ja nemam nikakvu povratnu informaciju, a oni koji su se borili na području Cetinske krajine goloruki i žrtve poginuli branitelji zaslužuju doznati da gdje je novac za oružje nestao. Hvala lijepo.
Hvala gospodin Bulj, bili ste jasni. Tražite naravno konzultacije jelda? Dobro. Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike molim stanku od 10 minuta da bismo razmotrili još jednom činjenicu da se u izvještaju spominju statistički podaci, međutim državni odvjetnik i DORH ništa nije poduzelo protiv hrvatskih banaka mada im pred nosom te hrvatske banke pljačkaju građane. Najprije su opljačkali građane nepoštenim kamatnim stopama, zatim valutnom klauzulom CHF, sve je to pravomoćno već utvrđeno. Prekršajni progon banaka je odbijen, tražen je prekršajni progon banaka zbog toga jer su tijekom 2013. umjesto da ugovore parametre za kamatne stope te parametre samovoljno odredile hrvatske banke u stranom vlasništvu opljačkale su hrvatske građane za oko 20 milijardi kuna. To je jedna od najvećih pljački u povijesti RH, time su oštetile i građane i njihov proračun kućni i gospodarstvo RH i državni proračun. Niti HNB nije htjela po tome ništa poduzeti, niti DORH, nekoliko puta su podnošene kaznene prijave, podnesen je zahtjev da se prekršajno gone banke, državno odvjetništvo do dana današnjeg ništa nije poduzelo protiv banaka koje su po mojem mišljenju trebale biti kazneno gonjene na sudu, kao što je to učinio javni tužitelj Republike Francuske kada je utvrdio da tamo banke krše pravo njihovih građana. Zbog toga molim stanku od 10 minuta da bismo još jednom razmotrili situaciju vezano za konkretnu problematiku. Hvala.
Želi li još neko tražiti pauzu za konzultacije? Ne. Dajem pauzu za konzultaciju do 12,30. Hvala. STANKA U 12,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Evo sada nakon održanih konzultacija gospodin državni odvjetnik, gospodin Dražen Jelenić imat će uvodnu, molim, uvodnu riječ. Izvolite. Na mene? [[Upadica: Još nitko nije počeo govorit.]] Nitko nije počeo govorit, nema replike sad. Izvolite počet govori, to su replike za poslije da ne bi zaboravili. Izvolite, izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovane, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru u ovom ću kratkom izlaganju iznijeti najvažnije naglaske o radu državnih odvjetništava iz Izvješća za 2017. i 2018. godinu. Novi Zakon o državnom odvjetništvu na temelju kojeg je izrađeno Izvješće za 2018. stupio je na snagu 1. rujna 2018., raniji Zakon o državnom odvjetništvu propisivao je drugačiji sadržaj Izvješća te zbog toga Izvješće za 2018. bitno drugačije od Izvješća za 2017. i za ranije godine, ali ću ih nastojati u najvećoj mogućoj mjeri iznijeti zajednički. U Izvješću za 2018. je po prvi prikazan rad državnih odvjetništava kroz indikatore učinkovitosti i kvalitete koje primjenjuje Komisija za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe, a na temelju kojih se prati i rad sudova. Novina je i to što je omogućen uvid u rad državnih odvjetništava u RH, u obim njihovog rada ukupno, te po vrstama predmeta i to na svim razinama, općinskoj, županijskoj i državnoj. To se onda odnosi i na USKOK i na DORH. U RH je na kraju 2018. bilo 39 državnih odvjetništava, sva državna odvjetništva su nadležna za kaznene i građansko-upravne predmete osim USKOK-a koji je zakonom ustanovljen kao posebno državno odvjetništvo. Na kraju te godine u svim državnim odvjetništvima bile su zaposlene ukupno 1.772 osobe što je za 1% više nego godinu dana ranije. Državno-odvjetničku dužnost obnašalo je 368 državnih odvjetnika i njihovih zamjenika, 25 više nego 2017., a 157 manje nego što li je sistematizirano. Radilo je i 169 državno-odvjetničkih savjetnika što je 30 manje '17. godine i 214 manje od onih koji je broj sistematiziran. Prvi puta na kraju tog razdoblja zaposleno je nakon dužeg vremenskog perioda 13 vježbenika pravne struke u državnom odvjetništvu. 68% dužnosnika u državnom odvjetništvu su žene. Zbirni podaci o kretanju predmeta u državnim odvjetništvima i pokazatelji uspješnosti rada na predmetima prikazuju kretanje svih kaznenih, građanskih i upravnih predmeta u državnim odvjetništvima kroz tri godine, '16., '17. i '18. Državna odvjetništva su u '18. imala ukupno u radu 252.323 predmeta što je 4% manje nego 2017., a od toga preko 72.000 starih predmeta, dakle iz, ostali neriješeni u '17. i primljeno je gotovo 180.000 novih predmeta. Riješili smo ukupno 186.986 predmeta tako da je ostalo neriješeno nešto preko 65.000 i za 10% je smanjen broj neriješenih predmeta u državnim odvjetništvima. Na temelju podataka u CTS-u izvršena je procjena predmeta, aktivnih predmeta pred sudovima i drugim javno-pravnim tijelima u kojima državna odvjetništva postupaju i zastupaju RH. Takvih je u 2018. bilo 215.500 tisuća što je 18% više nego 2017. Indikatori uspješnosti koji su sada prvi put primijenjeni i prikazani u odnosu na rad državnih odvjetništava temelje se na broju riješenih predmeta u državnom odvjetništvu i broju rješavatelja koji su bili stvarno prisutni na radu, govorimo o 86% popunjenih mjesta, te iz njih proizlazi da je u razdoblju od '16. do '18. stopa ažurnosti se povećavala s 91% na 104%, kontinuirano se povećava broj riješenih predmeta po rješavatelju od 248 do 266 i istodobno se vrijeme rješavanja skraćuje. Dakle, na broj riješenih predmeta utječe činjenica da u prosjeku 10% rješavatelja nije bi prisutno na radu, te da su rješavatelji radili u 2018. na ukupno više od 416.000 predmeta. Od '16. do '18. broj primljenih predmeta u oba odjela dakle i kaznenom i građanskom se pomalo, ali kontinuirano smanjuje što se odražava i na apsolutni broj riješenih odnosno neriješenih predmeta. Indikatori uspješnosti za sve vrste predmeta i na svim razinama pokazuju da je stopa ažurnosti na svim razinama viša od 100% i istodobno se skraćuje vrijeme rješavanja. Iako je broj rješavateja do sada na općinskoj razini u 2018. bio najmanji, stopa ažurnosti je do sada bila najveća odnosno u 2018. 105%, a riješeno je 314 predmeta po rješavatelju. Moram skrenuti pozornost da općinska državna odvjetništva rješavaju 80% svih predmeta u državnom odvjetništvu. Kad se promatraju pojedine vrste predmeta, stopa ažurnosti i vrijeme trajanja se razliku naravno što je uvjetovano razlikama u složenosti predmetima i pravilima postupaka. Očekivano vrijeme rješavanja kaznenih predmeta protiv nepoznatih počinitelja je najdulje uglavnom zbog toga jer se oni drže otvorenima do zastare. Kod svih drugih kaznenih predmeta stopa ažurnosti je iznad 100%, kod svih građanskih i upravnih predmeta je također stopa ažurnosti iznad 100%. USKOK je pak u 2018. primio 491 predmet i tu nema bitnih odstupanja od onog broja od prethodne godine, ali treba naglasiti da se broj neriješenih predmeta u radu u USKOK-u stalno smanjuje. U postupku pred sudovima na kraju 2018.g. bila su 352 uskočka predmeta sa 987 optuženika bez presude. Stopa ažurnosti USKOK-a u 2018. iznosi 102% i otprilike je jednaka kao i 2017. Kad govorimo o radu DORH-a, dakle Državnog odvjetništva RH, taj rad u ove 3.g. nije značajno oscilirao, stopa ažurnosti je u 2018. 104%, a vrijeme rješavanja se skraćuje. Ukupno je riješeno više predmeta nego li je primljeno. Za rad svih državnih odvjetništava u 2018. odobrena su sredstva u ukupnom iznosu od 354, 758 tisuća i nešto kuna, posebno treba naglasiti da je za rad DORH-a odobreno preko 600 milijuna kuna od čega je čak 70% namijenjeno isključivo za troškove zastupanja u međunarodnim arbitražima. Rad kaznenih odjela u 2018.g. govori o tome da su državna odvjetništva zaprimila 35154 kaznenih prijava protiv poznatih počinitelja i 26848 prijava protiv nepoznatih počinitelja, što je i u odnosu na jedne i u odnosu na druge otprilike 8% manji. Tijekom 2016., pardon '18.-te otprilike kao i ranije godine odbačeno je ukupno oko 46% kaznenih prijava. Daleko manji broj odbačaja kaznenih prijava koje je podnijela policija, takvih je 18%, dok je odbačeno oko 70% prijava podnesenih po ostalima, prije svega se tu misli na građane. U 2018.g. doneseno je rješenje o provođenju istrage protiv 3719 osoba što je 33 istrage više u odnosu na 2017. Što se tiče trajanja istraga i nerijetko javnog kritiziranja navodne dugotrajnosti istrage brojke u 2018.g. govore da je od ukupno 2615 završenih istraga u toj godini, njih 92% završeno u roku do 6. mjeseci, a u roku do 12. mjeseci ih je trajalo još njih 8%, dakle gotovo 100% istraga je završeno u roku od godine dana. Državna odvjetništva su podigla optužnice protiv 16102 osobe, gotovo jednako kao i 2017.g., a optužna vijeća su pak potvrdila 96,4% optužnica, u 2017.g. 96,5%. Visok postotak odluka o potvrđivanju optužnice ukazuje na zaključak o osnovanosti odluka o njihovom podizanju. U 2018.g. su prvostupanjsku presudu sudovi donijeli u odnosu na 15435 punoljetnih osoba, od čega je 91,3% osuđujućih presuda, pa je zadržana otprilike jednaka razina uspješnosti kao što je bila i godinu dana ranije. Pri tome je na nadležnim sudovima na kraju 2018.g. ostalo 26766 optuženih osoba bez presude. U strukturi izrečenih kazni na kazne zatvora presuđeno je ukupno preko 3000 punoljetnih osoba, od čega je gotovo 1/3 zamijenjena radom za opće dobro i nadalje je najveći broj uvjetnih osuda koje čine gotovo 75% svih osuda. Ovdje valja spomenuti i zakonsku mogućnost konsensualnog rješavanja kaznenih predmeta kao što je institut sporazumijevanja državnog odvjetništva s okrivljenicima, dobili smo takve 402 presude odnosno podizanje optuženice s kaznenim nalogom što smo učinili u 6308 slučajeva. Oba se prema mojoj ocijeni mogu koristiti i češće nego što je trenutna praksa, pogotovo u redovitoj nadležnosti. Najbolji primjer su uskočki predmeti u kojima je od ukupno 270 presuda njih 61% doneseno na temelju sporazuma stranaka. Najčešći razlog za sklapanje sporazuma jest brže i učinkovitije okončanje postupka, značajno smanjenje troškova vođenja postupka, a time i velike uštede proračunskih sredstava. U 2018. ukupno je oduzeta imovinska korist u iznosu od 100, preko 178 milijuna kuna, otprilike to je polovica proračuna odvjetničke organizacije za tu godinu. Pri tome smo u kaznenim postupcima uprihodovali još 8 milijuna kuna dosuđenih imovinsko pravnih zahtjeva RH. Općinska državna odvjetništva su podnijela i ukupno 456 optužnih prijedloga u prekršajnim postupcima u kojima se državno odvjetništvo prvenstveno pojavljuje kao supsidijarni tužitelj izuzev za prekršaje iz Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Tijekom 2018. državna odvjetništva provela su ukupno 35 i pol tisuća dokaznih radnji, dakle svakih 15 minuta jednu, te nazočila na preko 50500 sudskih ročišta, dakle 20, 230 ročišta svakoga dana. Kad je riječ o pojedinim vrstama kaznenih predmeta detaljnije o tome je naravno izloženo u pisanim izvješćima. Želim naglasiti da se posebna pažnja posvećuje radu na predmetima ratnih zločina, korupcije i organiziranog kriminaliteta kao i gospodarskog kriminaliteta te sve aktualnijim pojavnim oblicima govora mržnje i kaznenim djelima protiv okoliša. Dozvolite mi da u par riječi o svakoj odnosno nekim od ovih vrsta kriminaliteta nešto kažem. Kad je riječ o ratnim zločinima posebno želim naglasiti da se tu radi o kontinuiranom radu u zadnjih skoro 30 godina, a na koji kontinuitet ukazuju i rezultati rada u 2017. i 2018. godini. Govorim o postupcima pokrenutim protiv gotovo 3.700 osoba i optuženju njih preko 2.100, bez obzira na vojnu ili nacionalnu pripadnost. U ovom trenutku imamo 594 optužene osobe bez presude. Unatoč znatnim poteškoćama oko pribavljanja dokaza provjeravaju se sve kvalitetne informacije i ulažu značajni napori da se do dokaza dođe i tako će se nastaviti raditi zajedno sa našim partnerima, policijom i SOA-om. USKOK na području korupcije organiziranog kriminaliteta odrađuje vrlo kvalitetan posao, ulaže puno truda i ambicija i rezultati koji se postižu su i dalje na zavidnoj razini. No, kako se radi na složenim predmetima ti se rezultati ne mogu očekivati preko noći, to više jer je rad opterećen velik brojem prijava koje su naprosto neutemeljene pa struktura donesenih odluka govori o tome da je 92% odbačaja. Radi se o prijavama građana protiv službenih osoba koje su nezadovoljene njihovim radom ili odlukama te iz ocjenjuju nezakonitim i koruptivnim. Sve relevantne sumnje na korupciju se pomno provjeravaju, ali USKOK nije nadzorno tijelo što se često zaboravlja. Za kazneno djelo tzv. govora mržnje odnosno javnog poticanja na nasilje i mržnju zaprimljeno je u ove dvije godine preko 100 prijava, doneseno 67 rješenja o odbačaju, podignuto 20 optužnica i zaprimljeno 14 presuda od čega 11 osuđujućih. Za relativno veliki broj odbačaja razlog se nalazi u tome što kolokvijalno govor mržnje i u kazneno pravnom smislu nisu isto. Kad govorimo o radu građansko upravnih odjela, treba reći da državno odvjetništvo poduzima pravne radnje radi zaštite imovine RH kroz zakonsko zastupanje RH pred domaćim sudovima i javnopravnim tijelima, zastupanje u imovinskim sporovima pred inozemnim i međunarodnim sudovima kroz izvansudsko rješavanje sporova te davanje pravnih mišljenja na određene pravne poslove. Tijekom 2018. zaprimljeno je 69.700 novih predmeta što je gotovo isto kao i 2017. Zakonsko zastupanje RH pred sudovima i upravnim tijelima odnosilo se na preko 51.500 novih predmeta, a analizom sudskih odluka u parnicama prema vrijednosti spora RH uspje s preko 65% zahtjeva. Isto tako, po punomoći je državno odvjetništvo zastupalo u 272 premeta koji se odnose pretežito na upravne sporove, nažalost zbog ograničenih kapaciteta nismo u mogućnosti prihvatiti sve punomoći koje bi nam nadležna ministarstva dala da ih zastupamo u tim sporovima. U strukturi sudskih predmeta najzastupljeniji su ovršni, zatim stečajevi kojih je bilo 6.100 te parnični predmeti sa, njih je bilo preko 5.000. Pri tom smo sudjelovali na gotovo 30.000 ročišta i izjavili 2.500 pravnih lijekova. Što se tiče zastupanja pred međunarodnim i stranim tijelima govorim o u ovom trenutku 9 arbitraža koje se protiv RH vode i ukupna vrijednost tužbenih zahtjeva je preko milijardu i 120 milijuna EUR-a. U tim postupcima DORH koordinira rad i dogovara strategiju obrane s odvjetničkim društvima koja zastupaju RH i daje pravnu podršku u pogledu primjene domaćeg prava, prikuplja i analizira činjenice bitne za postupak te provodi koordinaciju sa svim domaćim državnim tijelima. Troškovi koji nastaju vođenjem međunarodnih arbitraža izuzetno su visoki, a čine ih honorari stranog odvjetničkog društva, honorari i troškovi stručnih eksperata, troškovi prijevoda vrlo opsežne dokumentacije te troškovi vještaka, arbitara i sudišta. Kad govorimo o izvansudskom rješavanju sporova, dakle o izvansudskim nagodbama u 2018. smo zaprimili gotovo 8.000 takvih zahtjeva, a sklopili preko 1.600 sudskih nagodbi. Ovaj institut predstavlja značajan i učinkovit način rješavanja sporova gdje dolazi do izražaja stručnost i kvaliteta rada. Znatno se smanjuje, smanjuju kako izravni troškovi odvjetnici, kamate, tako i neizravni troškovi rad sudova. Kad se zbroji 5.000 sklopljenih nagodbi u zadnje tri godine i to se stavi u relaciju s okvirnim mjerilima za rad sudaca proizlazi da je to godišnja norma za rad 33,5 suca. Broj sklopljenih nagodbi mogao bi biti i veći kada bi nam se osigurala financijska sredstva za provođenje vještačenja prije donošenja odluke o sklapanju nagodbe. Isto tako radi uštede u sporovima, državno odvjetništvo daje pravna mišljenja na nacrte ugovora jer se na taj način ranim sudjelovanjem u davanju takvih mišljenja preveniraju sudski sporovi. Takvih je mišljenja u 2018. bilo 3.300, a u '17. 3.900. Dakle, bili ovo najvažniji naglasci iz izvješća o kojima će se danas raspravljati, a rezultat predanog rada svih dužnosnika, službenika i namještenika u državnom odvjetništvu. Svi podaci izneseni u oba ova izvješća daju mi za pravo tvrditi da su državna odvjetništva i u '17. i u '18. zadržala visok stupanj ažurnosti i kvalitete u radu. Naravno da će se daljnjim organizacijskim, nadzornim, edukacijskim i kadrovskim mjerama razina takvog rada dalje podizati posebno u radu na pojedinim složenim vrstama kaznenih predmeta kao što su ratni zločini, korupcija, organizirani kriminal i složenim građansko upravnim predmetima uz korištenje svih raspoloživih nam postupovnih pravila i instituta. Osim što svoj posao obavljaju neovisno mimo ikakvih vanjskih utjecaja i profesionalno, vođeni isključivo činjenicama i zakonom s ciljem postizanja pravde bez obzira je li i tko zadovoljan odlukama koje donose državni odvjetnici su danas više nego ikad prije svjesni propitkivanja njihovog rada. I to je u redu. Transparentnost rada je dobrodošla, ali pri tome svi moramo biti svjesni da je postupanje državnog odvjetništva u kaznenim predmetima, ali i u građanskim predmetima u najvećoj mjeri po zakonu tajno ili barem nejavno i često nismo u mogućnosti zadovoljiti znatiželju javnosti. Zahvaljujem vam svima na pažnji i rado ću u skladu sa zakonom odgovoriti na vaša pitanja i sudjelovati u konstruktivnoj raspravi. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nije enormni broj prisutnih zastupnika u saboru, ali zato 2/3 od tih zastupnika su replikanti. Prvi je gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Jelinić evo drago mi je da vas vidimo nakon godina što već radite ovaj posao i konačno da imamo izvješće u Hrvatskom saboru. Moje pitanje je jedno vrlo jednostavno. Znači 2014. i '15. godine ste u istrazi protiv gradonačelnika Bandića utvrdili da je vlasnik 2 prikrivena stana kao DORH, sada je 2020. godina, znači radi se o stanovima od 95 kvadrata na Krugama, 78 kvadrata i garaži na Horvaćanskoj cesti i 94 kvadrata na Gračanskoj cesti čiji je vlasnik navodno prikriveni bio njegova supruga. 6 godina nakon toga procesi još uvijek traju. Zanima me da li gospodin Bandić može raspolagati tim stanovima i na koji način se uopće može kao gradonačelnik Zagreba po vašem iskustvu steći takva imovina koju ne prijavite? Hvala lijepo.
Želite odgovarat, želite? Izvolite.
Ono što nisam uvodno rekao, a to je da mislim da gotovo sam uvjeren u to da sabornica nije mjesto na kojem se može raspravljati o konkretnim predmetima. Da li netko može ili ne može steći određenu imovinu može biti i trebalo bi biti za sve nas predmet propitkivanja prije svega poreznih tijela, a ako je stjecanje imovine rezultat kaznenog djela onda naravno i nadležnih tijela otkrivanja kaznenih djela, a potom i državnog odvjetništva kao kaznenog djela, kao tijela kaznenog progona.
Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče ja ću ovdje riskirati opomenu jer jednostavno Članak 238. je povrijeđen, 238., riskirat ću opomenu jer nemam drugačijeg načina, u zemlji gdje 6 godina pravosuđe, odvjetništvo i svi ostali ne mogu doći do pravorijeka oko ovih nekretnina, u zemlji gdje gradonačelnik Grada Zagreba očito može steći takvu imovinu da nitko ne zna na koji način je stekao i ja kao zastupnik hrvatskih građana [[Upadica: Vrijeme gospodin Maras.]] vas to moram pitati u sabornici jer to oni od mene očekuju [[Upadica: Gospodine Maras, gospodine Maras.]] evo to je ono šta mislim da treba ovdje reći i to je ono protiv čega bi se svi trebali boriti i ovi kolege HDZ koji svesrdno podržavaju u Gradu Zagrebu. Hvala lijepo.
Riskirali ste opomenu i dobili ste opomenu. Slijedeći na dnevni red je gospodin Klisović. Dobili ste opomenu naravno.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Jelinić, kazali ste u svom izlaganju da ste uveli ključne indikatore uspješnosti rada državnog odvjetništva, to pozdravljam. Također ste rekli da brzo reagirate na korupciju uključujući sumnje u samom odvjetništvu ako postoji i to pozdravljam. No, povjerenje u hrvatsko pravosuđe je vrlo nisko od strane hrvatskih građana de facto najniže u Europi u smislu javnosti bilo koje europske države. Moje pitanje što mislite učiniti da povećate povjerenje, zadobijete povjerenje hrvatskih građana za svoj rad jer je ono ključno za demokratsko funkcioniranje svake državne institucije, a posebice u tom kontekstu što mislite učiniti da sumnje koje građani imaju da se ponekad proceduralne greške u uvodnom dijelu postupka rade pa i namjerno kako bi se u kasnijim dijelovima postupka one bile osnova odvjetnicima optuženih da oslobode krivnje svoje klijente? Evo, pitanje je kako mislite doskočiti takvim stvarima? Hvala.
Odgovor, gospodine državni odvjetniče.
Hvala lijepo. Dakle, krenimo od kraja. Što se tiče proceduralnih grašaka koliko je meni poznato, ali ne bih sad generalizirao, greške u radu državnog odvjetništva proceduralne nisu dovodile do ukidanja presuda s jedne strane, s druge strane nikako ne mogu prihvatiti tezu da se iste rade namjerno da bi se ubuduće došlo do toga da zapravo se postupak na ovaj ili onaj način negativno okončao. Što se tiče percepcije rada pravosuđa odnosno državnog odvjetništva, prvo ono o čemu ja nikako ne bi govorio to je onaj dio koji se ne tiče državnog odvjetništva. Mislim da je moja zadaća kao glavnog državnog odvjetnika što bi se reklo da se počisti u vlastitom dvorištu. U tuđim dvorištima ili drugim dvorištima nek čiste oni koji su za to nadležni.
Vrijeme, gospodine državni odvjetniče. Hvala. Moći ćete u drugim odgovorima. Gospodin Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani državni odvjetniče. Ja neću sada u ovoj replici postavljati pitanje konkretnih slučajeva jer očito vi na to ne želite odgovarati, ali zanimljivo je da oni sada koji nasrću na vas vezano uz Milana Bandića su zapravo oni koji su ga stvorili, znači Milan Bandić je dijete SKH, on je dojenče SDP-a, a sada naravno ima potporu HDZ-a i toga bi trebali biti svjesni kada govore o Milanu Bandiću. Ono što bih vam ja ovdje postavio kao pitanje, to je što vi kao Državno odvjetništvo možete učiniti kada podignete odnosno kada podignete optužnicu ta optužnica bude potvrđena, a onda imamo slučajeve koji traju godinama, imate li vi tu ikakvih alata, što možete tu napraviti kad već govorite o tome da možda i vi niste odgovorni, ali zapravo zbog drugih vi imate lošiju percepciju?
Izvolite gospodine državni odvjetniče.
Mogu ja odgovoriti? Mogu. Dakle, vrijeme mi je isteklo pa nisam završio do kraja. Ja ne kažem da su samo drugi odgovorni, mi s naše strane edukacija upozoravanja, razgovori, a ono što mi je najvažnije da moji kolege tužitelji budu i ostanu pravosudni dužnosnici, a to je da predmet ne gledaju kroz broj nego gledaju kroz ljude koji su unutra. Šta možemo činiti i činimo, u principu procesno zapravo ništa, eventualno pisati nekakve požurnice sudu, ali te požurnice ni na koji način nikoga ne obvezuju.
Puno vam hvala.
Poštovani glavni državni odvjetniče, dobar dan. Dajte mi recite prije nekih pet minuta ste rekli da sabornica nije mjesto gdje se raspravlja o konkretnim problemima. Naravno da je sabornica mjesto gdje se treba raspravljati o konkretnim problemima jer na njima točno vidimo kako funkcionira DORH. Ja ću vam kao zastupnik u Hrvatskom saboru dati sada tri pitanja na koja zahtijevam odgovor. Prvo pitanje je, Državna revizija je utvrdila da Tomislav Debeljak nenamjenski troši novac HABOR-a, zanima me da li je itko iz Uprave HBOR-a pozvan u DORH? Drugo pitanje, osam mjeseci je prošlo od smrti Siniše Palma jeli Ivica Kirin upleten i gdje je nestalo 17 milijuna kuna iz grada Virovitice? I treće, tko je pljačkao Pevec, zašto je Pevecu oteta imovina dok se drugima oprašta? Jesu li zakoni isti za sve? Hvala.
Hvala. Želite odgovoriti? Izvolite.
Dakle, ja nisam rekao da Sabor nije mjesto na kojem se ne raspravlja o problemima, dapače, nego o konkretnim predmetima to su bitne razlike. Mi na temelju konkretnog možemo zaključivati po općem, a opće može ili mora biti problem. Tako da vam u odnosu na ova vaša tri pitanja koja se odnose isključivo na konkretne predmete ne mogu odgovoriti. Hvala lijepo.
Gospodin Podoljnjak, izvolite.
Poštovani glavni državni odvjetniče. U posljednjem izvješću Europske komisije iz listopada prošle godine o punoj primjeni Schengenskog acquis-a za RH navodi se niz pokazatelja o iznimno visokom percepciji i stanju korupcije u RH prema istraživanjima koje provodi Eurobarometar i drugi na našem području. Govori se o određenim uspjesima DORH-a i pravosudnog sustava, ali se posebno na kraju navodi prema njihovom mišljenju da citiram „Sposobnost DORH-a da se bori protiv gospodarskih i financijskih kaznenih djela ostaje ograničena“. Zanima me, vi sigurno imate i bolje informacije zbog čega Europska komisija smatra da su vam mogućnosti ograničene kadrovski, materijalno u nekom drugom vidu jer to je bitno? Ovo je ocjena koja zapravo ukazuje da jeste na dobro tragu, ali da nemate dovoljno mogućnosti. Što je razlog?
Hvala. Izvolite gospodine državni odvjetniče.
Meni je teško odgovoriti što je razlog da je netko drugi ili treći napisao nešto o ovakvom izvješću, ali ja sam i danas rekao, a mislim da je to i u svim izvješćima do sada. Dakle mi radimo po sistematizaciji iz 2001. godine i fali nam 150 ljudi. Ulažemo maksimalne napore da održimo ovu razinu ažurnosti, ovu razinu kvalitete, a osobno bih volio da budemo još kvalitetniji. Ne nedostaje volje i želje, to vas uvjeravam.
Hvala lijepa. Gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi državni odvjetniče. Molim vas da mi pokušate objasniti dvije velike nelogičnosti. Prva je po ovome što ste vi rekli, indikatori uspješnosti vašeg rada pokazuju zapravo sve pozitivno, a istovremeno imao izrazito negativno mišljenje građana o uspješnosti pravosuđa, potonuli smo na ljestvici indeksa percepcije korupcije tako da tu postoji jedan nesrazmjer. I druga nelogičnost, kako se uopće osjećate u ovom Hrvatskom saboru, kada će o vašem izvješću odlučivati većina koje spašavaju žetončići USKOK-čkog optuženika, bivši ministri koji su predmet istrage ili dužnosnici koji se nalaze na sudu? Tako da, kako se osjećate u takvom okruženju koje odlučuje o vašem radu? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Što se tiče percepcije i rezultat rada, očito percepcija javnosti ili barem ono što se predstavlja kao percepcija javnosti, ne odgovara stvarnim rezultatima kad ih gledamo kroz statističke pokazatelje. Percepcija se očito temelji na nekoliko važnijih predmeta, uvjetno rečeno važnijih, koji su medijski eksponirani, o kojima se piše, o kojima se čita, o kojima se govori. Osobno mislim da u tim predmetima o kojima govorimo je Državno odvjetništvo kvalitetno odradilo svoj posao, sad sam odgovorio, realno ne možemo utjecati na tijek postupka a s druge strane imamo procesne zakone takve kakve imamo. Prvi stupanj, drugi stupanj, treći stupanj, izvanredni pravni lijek, ustavna tužba i onda se ponovno vraćamo sve na početak.
Hvala. Gđa. Sabolek.
Hvala vam predsjedavajući. Uvaženi državni odvjetniče, ovdje nam izlažete izvješće iz 2017. i 2018. godine. Zašto tek sada? Nažalost, hrvatski građani vam ne vjeruju a ne krasi vas ni činjenica da je provedena i nikad sankcionirana pretvorba i privatizacija. Ivo Sanader se ponašao kao vladar Hrvatske a u stopu su ga pratili lokalni šerifi na svim lokalnim nivoima. Pravna država je bila gluha i slijepa i imuna na sve njihove nezakonite radnje. Imajte to na umu kada budete opet za nekoliko godina imali izvješće u ovom Visokom domu. Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Što se tiče izvješća za 2018. i 2017., Državno odvjetništvo ih je podnijelo u zakonskom roku, to je jedino što mogu reć. Što se tiče pretvorbe i privatizacije, u izvješća, u oba dva izvješća, postoji jedan vrlo kvalitetan dio koji elaborira situaciju u kojoj se mi u ovom trenutku nalazimo. Isto tako, 2018. g. donesena je nepravomoćna presuda u predmetu Hypo za pretvorbu i privatizaciju no unatoč odlukama Ustavnog suda, Državno odvjetništvo i dalje rade na tim predmetima. Naravno da o predmetima odlučuju sudovi i oni će donijeti konačni pravorijek je li naš posao bio uzalud ili nije. Hvala.
Hvala i vama. G. Sladoljev.
Hvala. Dakle poštovani državni odvjetniče, možete nam reći kakva je praksa dakle vašeg ureda što se tiče mjere opreza za optuženike dakle kojima je potvrđena optužnica? Ako se sjećate, ja sam 2018., mjesec dana prije nego što je Zdravko Mamić pobjegao u BiH, vama uputio zastupničko pitanje kakve mjere opreza poduzimate prema optuženiku s obzirom da sam imao saznanja da on ima dvojno državljanstvo, pa u kontekstu dakle optuženika koji su i neki gradonačelnici, kakve mjere opreza poduzimate prema ljudima koji imaju dvojno državljanstvo a potvrđene su im optužnice?
Odgovor, izvolite.
Kada je potvrđena optužnica, mjere opreza određuje sud a ne Državno odvjetništvo.
G. Goran Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi odvjetniče Jeleniću, hrvatske banke su u stranom vlasništvu osuđene 2014. zbog nepoštenih kamatnih stopa, 2018. zbog nepoštene valutne klauzule, tijekom 2013. su nezakonito odrađivale parametre u kamatnim stopama, vi ste o tome informirani, Državno odvjetništvo ustvari, ne samo vi nego i vaši prethodnici, o svim tim stvarima ste informirani, traženo je od vas kazneni progon, istovremeno banke vode postupak protiv Hrvatske u Washingtonu, ja vas pitam zbog čega Državno odvjetništvo RH do dana današnjeg nije pokrenulo sudski postupak, sudski kazneni postupak protiv banaka zbog toga što su opljačkale hrvatske građane za oko 20 milijardi kuna? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Točno je da mi imamo arbitražne postupke i Državno odvjetništvo RH zastupa RH u tim arbitražnim postupcima. Zašto nije neki kazneni postupak ili neki drugi kažnjivi postupak pokrenut, rekli ste da niste meni podnosili nego da je to bilo prije ali mislim da se od Državnog odvjetništva kao podnositelj sa opsežnim razlozima, dobili odgovor. Ja taj odgovor nemam ovdje, vi ga vjerojatno imate ali razlozi zbog čega nije pokrenut prekršajni postupak su navedeni u odgovoru vama, koliko je meni poznato.
G. Stričak.
Kolegice i kolege, glavni državni odvjetniče. U svojoj raspravi naglasili ste da je vaš rad sve više pod povećalom javnosti što smatram da je dobro jer treba vratiti povjerenje građana u pravosuđe jer najviše ih upravo boli nepravda. Međutim također naglasili ste da ne bi o pojedinačnim slučajevima iako ja smatram da je ponekad dobro dati točnu informaciju. Ovdje imam jedan članak naslova, bivši policajac, usluge prostitutki koristio je koristio je vrh policije, odvjetništva, sudstva, politike i sporta. Znači govori se o procesu tj. predmetu elitne prostitucije. Tu se spominje da su u toj aferi sudjelovali i državni odvjetnici. Sad moje pitanje glasi da li su oni maknuti iz službe? Hvala. Ako je to točno što ovdje piše.
Odgovor izvolite.
Oprostite molim vas od kad je taj članak? Ja ne znam da bi državni odvjetnici sudjelovali u elitnoj prostituciji, a ako vi imate saznanja o konkretnim imenima, može se provjeriti i vidjeti da li to zaslužuje nekakvu vrstu sankcioniranja ili stegovne odgovornosti.
Fala, gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani državni odvjetniče u vašem uvodnom izlaganju kad je riječ o arbitražama vi ste rekli 3 rečenice, prvo da arbitraže postoje, drugo da su velika financijska sredstva potrebna za njih, za aktiviranje, prevoditelja, stručnjaka i sve ostalo, bilo bi dobro da znamo u 2017. i 2018. koliko je to arbitraža završeno i kako su oni završeni jel vi ste tu dužni sukladno zakonu zapravo štititi interes RH, mi znamo da su neke arbitraže tek započele, ali znamo da su bili neki i završeni, neki su završene nešto uspješnije, nešto malo manje uspješnije, a sve su one teške u velikim iznosima kad je riječ o EUR-ima, pa bi bilo dobro da čujemo od vas kolko ste to spasili EUR-a RH ili niste. Hvala.
Odgovor izvolite.
Zaključene su dvije arbitraže koje je vodila, vodilo državno odvjetništvo, samo želim napomenuti da državno odvjetništvo nije zastupalo RH u svim arbitražama koje su protiv RH vođene. U jednoj arbitraži je uspjelo, a u drugoj arbitraži je djelomično uspjelo, ali je financijski, da tako kažem, neuspjeh, govorimo o arbitraži Gavrilović, za RH vrlo mali jel je bio veliki, jako veliki tužbeni zahtjev. Hvala.
Gđa. Čikotić.
Poštovani glavni državni odvjetniče, nečinjenje, sporost, neujednačenost postupanja to su karakteristike državnog odvjetništva kojem ste vi na čelu. Časni i hrabri ljudi se stopiraju i brojni predmeti završavaju u ladicama stopirani od moćnika, a kaos odgovara onima koji od kaosa žive i prosperiraju. Kakav je sustav državnog odvjetništva pogledajte Marjan i simbol Splita, desetljećima ne poduzimate i ne činite, ne štitite imovinu RH, a plaćeni ste za to, plaću primate, posao ne obavljate. Državni inspektorat utvrdio je u ovim izvješćima o kojima mi govorimo, o kojima danas raspravljamo, da je 23000 nelegalno posječenih stabala i da to odgovara kaznenom dijelu pustošenja šuma. Državno odvjetništvo ne štiti imovinu RH, ne provodite zaštitu, ne provodite zaštitu Marjana, a zakon je jasan, moje pitanje je kada ćete početi postupati i obavljati svoj posao jer dosad ispada [[Upadica: Vrijeme]] da je državno odvjetništvo potkornjak hrvatskog društva [[Upadica: Vrijeme]] Hvala.
Izvolite.
Dakle, predmeti ne stoje u ladicama, na predmetima se radi, radi se onim intenzitetom kojim je to moguće i kojim je to primjereno, nemojmo zaboraviti da državno odvjetništvo u tom cijelom lancu nije jedino tijelo koje radi na takvoj ili na sličnim vrstama predmeta. Što se tiče park šume Marjana ako govorimo o zaštiti, mislim da se radi o šumi kojom upravlja lokalna zajednica, a državno odvjetništvo ne zastupa u građansko upravnim predmetima lokalne zajednice, samo državno.
g. Žagar.
Hvala. Uvaženi državni odvjetniče, u izvještaju, a i tu ste potvrdili jednu bitnu činjenicu, to ste izrekli vrlo jasno, dakle Zakon o nezastarijevanju kaznenih dijela ratnog profiterstva i kaznenih dijela iz procesa pretvorbe i privatizacije koji je stupio na snagu 2011.g. zapravo nije provediv u praksi, unatoč čak i odluci i ne samo zbog odluke Ustavnog suda u slučaju HYPO, dakle vi jasno navodite da nema čak ni izgleda da u budućnosti taj zakon zaživi u praksi. 26. travnja će proteći točno 30.g. otkad je stavljen izvan snage Zakon o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine, to je bilo indikativno da se između 2 kruga prvih izbora u RH taj zakon donese i stupi na snagu 7. svibnja, meni je jasno zašto se to tada napravilo i upravo je i sad jasno zašto se ne može postići ništa vezano za porijeklo imovine i nezakonito stečene imovine, a vas sad pitam kao državnog odvjetnika, je li RH potreban Zakon o porijeklu imovine?
Želite li odgovoriti? Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] odvjetnika nijedan državni odvjetnik nije zakonodavac. Politike provodi, ako govorimo o državnoj razini, a koje se onda odražavaju i u zakonodavnoj, zakonodavnom radu, parlament odnosno HS. Hvala.
Stranke, više stranke nego državni parlament kao takav. Miro Bulj, g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državni odvjetniče, kao što sam rekao, znam da vi teško govorite o tome, međutim upoznati su vaši prethodnici i ono šta me natralo u politiku tj. da se bavim aktivizmom je moje saznanje da je novac namijenjen za oružje za obranu Cetinskog kraja '90.-te godine otišao u tvrtku Meteor Paper vlasništvo Emila Tedeskoga, godinama sam tražio i zahtijevao da kažu račun, gdje je vratio taj račun, to je bila pozajmica, bitnije je bilo oružje od krvi, od, od kruha, od, pa gorilo je cijela Cetinska krajina, ja znam da vi nikako ne želite na to da odgovorite, niti Bajić, niti Cvitan, ja znam da ste vi imenovani zajedno sa SDP-om i HDZ-om, ja znam da je Tedeski prijatelj sa Milanovićom, s kime sve ne. Ali mene zanima gdje je novac za oružje, za obranu cetinskog kraja, to zaslužuju oni poginuli, mrtvi, silovani, zapaljeni, da je taj novac uložen u obranu [[Upadica Radin: G. Bulj.]] sigurno ne bi pala ni brana Peruča, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite.
Poštovani g. Bulj, to pitanje ste mi koliko se sjećam postavili i na odboru. I to je u redu ali isto tako uvažite i moj odgovor. Vi kao podnositelj prijave ako niste zadovoljni odgovorom kojeg ste dobili od Državnog odvjetništva, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja mislim da ste odgovor dobili ali dobro. Možete u bilokoje doba kod nadležnog Državnog odvjetništva provjeriti šta je s tim i izvršiti uvid u spis predmet i ako niste zadovoljni, podnijeti pisanu pritužbu višem državnom odvjetniku. Hvala.
I ako nema odgovora, može provjeriti, jel da? Normalno, dobro. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Polako. G. Demetlika.
Poštovani glavni državni odvjetniče, veliki broj sudskih sporova DORH vodi protiv općina i gradova u RH za račun i interes države. Naime, na osnovu odluke DORH-a, ovo država se uknjižuje na nekretnine na koje su se općine i gradovi nakon preustroja '93. uknjižile, da bi se sad država uknjižila bez da obavijesti općine i gradove a onda se gradovi i općine upućuju na sudske sporove kako bi dokazali vlasništvo. To je po meni prvi problem i drugi problem još veći je taj gdje općine i gradovi koji su parcele priveli namjeni prema prostornim planovima i bile upisane kao vlasnici 90-ih do 2000. g., danas se vode sporovi da se općinama ovršuju računi i moraju plaćati te nekretnine. Znači postavljam pitanje vama, da li općine i gradovi, lokalna samouprava su sastavni dio ove države ili se na neki način, novi oblik, provodi jedan novi oblik nacionalizacije?
Odgovor ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepo. Dakle, ja bi sad trebao zapravo ulaziti u svaki pojedini predmet i vidjeti kakvo je stanje stvari. Ja vam samo mogu reći ono što je moja teza odnosno moj način gledanja i poruku koju ja šaljem svojim kolegama na nižim razinama a to je država, lokalna zajednica u očima građana je to zapravo isto premda nije ali u očima građana je. I gdjegod je moguće, nastojte sporove rješavati izvansudskim putem. Hvala.
G. Mišić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni odvjetniče. Naravno da sam razočaran ako raspravljamo o 2017., 2018. g., ja bi želio čuti šta ste prošle godini radili. Vi ste ovdje rekli da ste podigli efikasnost na 104%, ako dobro pamtim i to je dobro. Davno ranije sam čuo da nemate dobre uvjete za rad, sramotno da ne nemate, trebali bi imat, naravno. Fali 1501 ljudi, još veća sramota za državu da to nije pojačala i da efikasnost prema privrednom i ostalom kriminalu bude efikasnija. Pa narod je izgubio povjerenje ne samo u vas, u čitavu državu i politiku i to je problem ove države. Efikasnost mora biti svugdje pa i u ovom Saboru ako mi raspravljamo o 2017. a nismo raspravljali sad o 2019., šta je bilo jučer, da čujemo kako se to radi i kako je. Ne, mi se vraćamo a to nije pozitivno ni za javnost ni za nas zastupnike i posebno ljude koji gledaju i promatraju nas o čemu razgovaramo. Ja znam da bi trebalo biti efikasniji, to vjerovatno želite i vi, [[Upadica Radin: Vrijeme, g. Mišić, hvala.]] ja neću osporiti vaš rad ali dajmo biti brži. Hvala.
Hvala. Odgovor, želite odgovoriti? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne morate, ne, ok. Zadnja replika, g. Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni odvjetniče. U svom izvješću za 2018. g., pučka pravobraniteljica se zapravo dotiče i Državnog odvjetništva RH i kaže da su građani uputili oko 77 upita vezano za Državno odvjetništvo a oko 232 preko Ministarstva pravosuđa uglavnom se zapravo radi o rješavanju kaznenih prijava odnosno pritužbe vezano za rješavanje kaznenih prijava do nastupanja njihove zastare s jedne strane, s druge strane se također žali odnosno građane se žale na neprimjereno postupanje i komunikaciju između građama i Državnog odvjetništva RH. Bilo bi možda dobro da u ovom trenutku ako možete odgovorite, jeste li pučkoj pravobraniteljici odgovarali na ovakve stvari koje je ona stavila u svom izvješću za 2018. godinu? Hvala vam lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Dakle ovako, ne vjerujem da se građani žale na Državno odvjetništvo RH jer mi, dakle govorim o krovnoj kući, vrlo rijetko primamo stranke i nemamo tu komunikaciju kao što imaju prvostupanjska državna odvjetništva. Ako govorimo o 400 000 i nešto predmeta samo u 2018. u kojima sudjeluje Državno odvjetništvo, naravno da su moguće pritužbe građana na rad Državnog odvjetništva. Svim tim pritužbama se vrlo ozbiljno pristupa. Što se tiče komunikacije sa pučkom pravobraniteljicom, mislim da se je temelj je njezinih 5 predstavki da tako kažem, vezano uz postupanje sa migrantima, da joj navodno nije odgovoreno, ovo ostalo joj je odgovoreno a ako smijem reći, i za idući tjedan sam sa gospođom dogovorio sastanak jer imamo puno zajedničkih tema o kojima trebamo razgovarati.
Vrijeme, hvala. Gotovi smo sa replikama. Želi li ko u ime odbora govoriti? Ne. Otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i govorit će prvo g. Grmoja i onda g. Podolnjak. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani glavni državni odvjetniče. Izvješća o radu državnih odvjetništva za 2017. i 2018. imaju stotine stranica i statističkih podataka, a glavni državni odvjetnik Jelenić se na kraju potpisao pod zaključak da su državna odvjetništva, citiram „zadržala visoki stupanj ažurnosti, kvalitete i uspješnosti i time ispunila svoju ustavnu i zakonsku zadaću“. Statistički podaci nisu potvrda kvalitete državnih odvjetništava, a zaključak gospodina Jelenića predstavlja guranje glave u pijeska pred katastrofalnim stanjem u hrvatskom pravosuđu čije pravo stanje ne prikazuju hvalospjevi gospodina Jelenića nego poražavajući pokazatelji Europske komisije o političkoj korupciji pravosuđa te pokazatelje vlasti u Hrvatskoj relativizira isticanjem da se radi samo o percepciji, a da stanje nije loše. Danas razmatramo izvješća za 2017. i 2018. pa neću isticati nedavne primjere u kojima je DORH pokazao nedjelovanje nad kojim se građani zgražaju. Mi danas možemo ovdje čuti napade iz redova opozicije, iz redova najveće oporbene stranke ali oni su ti koji su vas glavni državni odvjetniče podržali. Kolega Grbin se zalagao za vaše imenovanje tako da njihove kritike ja mislim da ne možemo shvatiti vjerodostojnima, isto kao što ne možemo shvatiti vjerodostojnima kritike na račun Ustavnog suda jer zajedno su HDZ i SDP izabrali u Ustavni sud islužene političare koji nemaju nikakvu vjerodostojnost i koji nažalost donose skandalozne odluke. Vi ste danas rekli ovdje da se mi ne trebamo baviti konkretnim slučajevima, ali jedino na konkretnim slučajevima i primjerima možemo prokazati i ukazati zapravo kakav je bio vaš rad. Ja ću istaknuti slučaj iz 2017. i 2018. o kojem sam u više navrata ovdje u Hrvatskom saboru govorio, čudi me zašto vi kao glavni državni odvjetnik postavljate pitanje kolegi Bulju zašto se bavi jednom temom, zašto se bavi Emilom Tedeschkim? Zato što nema vaše akcije, nema epiloga. A epiloga nema zato što Emil Tedeschi prijatelj Zorana Milanovića, zato što je dobar sa Andrejom Plenkovićem. Evo vidim da je ovdje kolega BEljak nešto možda rješava s nama pitanje pokretanja optužnice protiv njega zbog izjava koje je davao, a tiču se likvidacija … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Govorite javnosti, nemojte govoriti gospodinu Beljaku i nemojte se prema kolegama tako ponašati, molim vas. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … to je uredu, ako je smetao mogli ste reći tako.
Dakle, istaknut ću slučaj iz 2017. i 2018. otvoren kaznenom prijavom u listopadu 2017., a zatvoren u rujnu 2018. premijerovom intervencijom koju je istog dana potvrdio DORH odbačajem prijave. Znači radi se o prijavi protupravnog trošenja državnog novca u SAD-u i Australiji kao i o zataškavanju Inspektoratu Ministarstva vanjskih poslova. Prijava je odbačena nakon što je sve činjenice u predmetu utvrdio osumnjičeni glavni inspektor u ministarstvu Božić, a DORH odbio saslušati podnositelja prijave diplomata Sabljaka. Nekoliko dana nakon intervencije premijer Plenkovića i službe je udaljen Sabljak koji se na sudu godinama brani od optužbi da je podnio neutemeljene prijave iako je Državna revizija potvrdila da je veleposlanik Paro kršenjem propisa sklapao ugovore i isplaćivao državne milijune u Washingtonu te je na saslušavanju pred Antikorupcijskim vijećem Sabora otkriveno da je veleposlanikova supruga primala plaće u konzulatu u Sidneyju gdje nije boravila ni radila nego je bila s mužem u Canberri. U Saboru je nedavno zaprimljen skandalozan e-mail inspektora Božića iz 2016. u kojem je nekolicinu diplomata upozoravao da šute o Sabljakovoj prijavi kršenja zakona u Sidneyju, zaprimljen je i dopis zamjenice ravnateljice USKOK-a Marije Vučko koja tvrdi da inspektor Božić nije utvrđivao činjenice o vlastitoj kaznenoj odgovornosti iako dokumenti potvrđuju suprotno. O svemu ovom ste osobno obaviješteni gospodine Jeleniću no DORH i dalje odbija saslušati diplomata Sabljaka i omogućiti mu uvid u spis neophodan radi obrane i poštenog suđenja. Ministar Grlić Radman odbio je Antikorupcijskom vijeću Sabora dati uvid u spis i u putne naloge iz Australije, a glavni inspektor Božić se na saslušavanju nije mogao sjetiti tko je potpisivao putne naloge. Znate li vi glavni državni odvjetniče Jeleniću tko je i po kojoj pravnoj osnovi potpisivao isplatnice i putne naloge supruzi veleposlanika dok je bila u Canberri s mužem umjesto na svom radnom mjestu u Sidneyju gdje je bila raspoređena? Odgovorite hrvatskoj javnosti kako je bez korupcije u vašem tijelu u DORH-u bilo moguće odbaciti prijavu kada je otkriveno da je konzul Petrušić isplaćivao plaće supruzi veleposlanika u Sidneyju gdje ona nije niti boravila? Vi ste tu kaznenu prijavu odbacili. Kako je bez korupcije u DORH-u bilo moguće odbaciti prijavu kada je otkriveno da je veleposlanik Paro sklapanjem protupravnih ugovora isplaćivao državne milijune gospodinu Konstantinoviću? To bez korupcije u vašem tijelu nije moguće. Gospodine Jeleniću DORH je obvezan s jednakom pažnjom utvrđivati činjenice koje idu u korist okrivljenika, ali i one činjenice koje terete okrivljenika, čak i kada su u pitanju dugogodišnji premijerovi prijatelji, znači čak i u tom slučaju. Radit ću na tome da idući glavni državni odvjetnik ne izvršava političke smjernice, nego da ispunjava svoje ustavne i zakonske zadaće. Ovo izvješće dakle uopće ne vrijedi papira na kojem je otisnuto s obzirom da ne odgovara na ova ključna pitanja, a niti vi imate namjere danas odgovoriti na ta pitanja što je bilo vidljivo iz vaših uvodnih izlaganja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem. Dozvolite da u nastavku našeg izlaganja u ime kluba moramo reći jednu stvar koju čini mi se nitko nije spomenuo, a to je zapravo činjenica da mi izvješća o radu državnog odvjetništva počinjemo gotovo redovito raspravljati ne višegodišnje nego dvogodišnje. Dakle, umjesto onoga što je nadzora uloga ovog Hrvatskog sabora da o ključnim tijelima i institucijama raspravlja svake godine nakon što podnesu izvješće, mi gotovo u pravilu već podnosimo zapravo raspravljamo o njima svake dvije ili čak možda i tri godine, evo sutra će biti Izvješće o radu HRT za 3 prethodne godine o kojima nismo raspravljali. Rekao je tamo negdje u travnju 2018. godine predsjednik sabora da s obzirom da još nismo tada raspravljali o izvješćima za 2015. i 2016. da je to nije bila nikakva politička poruka nego dinamika saborskog rada bila je takva da ta izvješća nisu došla na dnevni red. Teško mi je prihvatiti činjenicu da je takva bila dinamika saborskog rada, ko da bi bio ikakav problem da ovaj Hrvatski sabor radi jedan dan tjedno više ili čitav tjedan pa da raspravimo izvješća svih onih institucija ili tijela čija tijela, čija izvješća moramo raspraviti svake godine. Sada se zapravo događa da mi ponovno imamo dvogodišnje izvješće o radu DORH-a i da zapravo evo ja sam više od 4 godine u Hrvatskom saboru a ovo je drugi puta da izvješće daje glavni državni odvjetnik. I to naravno nije, nije on kriv. Ja želim ovdje upozorit u ime kluba i molim da se to prenese predsjedniku sabora da poštuje nadzornu ulogu ovoga tijela i da o svim izvješćima raspravljamo jednom godišnje kao što je to i predviđeno. U ovom vašem izvješću kojeg sad gledamo zapravo u paketu od 2 godine i sa u međuvremenu promjenom Zakona o državnom odvjetništvu naveden je ogroman broj statističkih brojaka, doista bilo bi nemoguće u ovih nekoliko minuta se osvrnut na sve što ste vi naveli na 180 stranica godišnjeg izvješća. Stoga dozvolite samo neke ključne brojke koje nam se čine relevantnim. Tijekom 2018. navedeno je u izvješću da su državna odvjetništva zaprimila nešto preko 35.000 kaznenih prijava gotovo 9% manje nego u odnosu na 2017. godinu. Neobično dakle da imamo ne mali, ja bih rekao značajan pad broja kaznenih prijava u 2018. za koju imamo ovdje službene podatke u odnosu na 2017. Od toga gotovo svaka druga kaznena prijava je odbačena. I to otprilike svih posljednjih 3 godine za koje su dati podaci u ovome izvješću, 47% u 2016., 47,8 u 2017., 46% u 2018. Iz podataka koji slijede vidljivo je zašto se to događa. Naime, kad gledate strukturu kaznenih prijava onda vidite da je policija u 2018. podnijela gotovo 16.000 kaznenih prijava protiv poznatih osoba otprilike na razini 2017., dok su ostali prvenstveno građani, al možda i neka druga tijela koja su podnosila kaznene prijave u 2018. podnijeli nešto manje od 18.000 kaznenih prijava što je skoro 3.000 prijava manje nego u 2017. godini. Dakle, to što imamo manje kaznenih prijava je rezultat toga što su građani manje prijavljivali. Ali zašto to kažem? Zato što slijede oni drugi podaci koji možda i nude objašnjenje zašto je to tako. Naime, prema onome što vi pišete u izvješću najveći broj kaznenih prijava koje odbacuje državno odvjetništvo su one koje podnose ostali subjekti, a vi sami navodite da su to prvenstveno građani. Dakle, gotovo 70% kaznenih prijava kategorija izvan policije su odbačene. Ovdje se navodi dakle da ono što su od gotovo 18.000 kaznenih prijava podnijeli građani i neki drugi subjekti, preko 12.380 je odbačeno. Navodim još jednom preko 70%. I sad vi navodite u vašem izvješću da su razlog tome što su kaznene prijave od policije dobro i kvalitetno obrazložene, utemeljene pa zato i DORH postupa u pravilu prema njima, vrlo malo ih odbacuje, a one koje podnose građani su dakle neki oštećenici, žrtve oni koji u pravilu svoje kaznene prijave ne potkrepljuju dokazima, a i često imaju neke upitne motive kad podnose te kaznene prijave. Kad su u pitanju kaznene prijave koje idu prema USKOK-u ovdje je slika zapravo još gora jer od onih prijava koje podnose građani i ti drugi subjekti preko 90% ih je odbačeno. Dakle, u radu DORH-a vi se oslanjate gotovo, gotovo, pa u cijelosti na kaznene prijave koje vam je podnijela policija, gotovo sve ostalo što podnose građani i neka druga tijela moglo bi se reći da je u pravilu odbačeno iz razloga koje navodite, međutim i vi ste jednom rekli u jednom intervjuu da javnost nema nikakve povratne informacije o tome zašto državno odvjetništvo na pojedinim razinama odbacuje prijave građana. Ja iskreno rečeno, teško mi je razumjeti da su one u pravilu neutemeljene, nepotkrjepljenje dokazima, paušalne, sa nekim spornim motivima, da su to pitanja ljudi koji se žale na presude, na postupke službenih osoba itd. itd. Imamo dosta saznanja, a ne možemo govoriti o pojedinačnim primjerima, tu je bilo i vrlo utemeljenih kaznenih prijava od građana koji su primjerice vijećnici u lokalnim predstavničkim tijelima, koji imaju jako dobra i kvalitetna saznanja o mogućim kaznenim dijelima i nisam baš uvjereni prema mnogo toga što je poznato u medijima da su baš sve te kaznene prijave zaslužile odbačaj DORH-a, ali nedostaje povratna informacija. Mi doista ne znamo zašto taj ogroman postotak kaznenih prijava je odbačen bez pobližeg obrazloženja jer činjenica je, pa možda i zbog toga da građani i imaju sve manje povjerenja, al ne samo u sudstvo, nego onda i u državno odvjetništvo jer ako oni sve manje podnose kaznene prijave, a to pokazuju i vaši podaci, ukoliko je njih 70 odnosno čak 90% u slučaju USKOK-a odbačeno onda si i oni postavljaju pitanje ima li smisla podnositi kaznene prijave, al onda vi zapravo samo ovisite o policiji, ali pitanje je da li policija sama može nosit taj teret borbe protiv korupcije i svih ostalih kaznenih dijela. Jednako tako neki podaci o kaznenim sankcijama doista zaslužuju pažnju, naime ono što navodite u izvješću s obzirom da vas možemo pohvaliti za broj potvrđenih optužnica u vrlo visokom postotku peko 90%, to je nesporno podatak koji je vrlo dobar. Naravno, sve što se nakon toga događa u godinama kada imamo sudske postupke koji traju često i više od 5, pa neki i više od 10.g., na kraju zapravo taj podatak o broju potvrđenih optužnica izbljedi u percepciji i građana jer na kraju krajeva do one potvrđene zapravo, do one pravomoćne presude je užasno dug put i mi zapravo često i ne vidimo tu pravomoćnu presudu, a kada i imate na kraju presude onda se vidi da su kaznene sankcije u RH izuzetno blage. Naime, gledajući 2018.g. u slučaju USKOK-a 246 osuđujućih presuda, 101 zatvorska, 100 uvjetnih, 44 rad za opće dobro, pazite govorimo o uskočkim predmetima. A kad govorimo o ukupnom, ukupnom statističkom prikazu svih osuda onda imate zapravo od preko 14000 osuđujućih presuda, da je kazna zatvora izrečena u odnosu na nešto preko 3000 osoba, od čega je njih 1000 zamijenjeno radom za opće dobro na slobodi, a uvjetnu kaznu je dobilo preko 10500 osoba, tako da vi zapravo od 14000 osuđenih osoba samo njih 2000 je na kraju završilo u zatvoru, od 14000 osuđenih samo 2000 je osuđeno na zatvorsku kaznu i koji su doista završili u zatvoru, a da im to nije zamijenjeno radom za opće dobro. Vi ćete reći da je to naravno politika sudova koja se onda potvrđuje i na višim sudovima, ali moramo reć da je ovo potpuno pogrešna politika. Takve sankcije sigurno nisu odvraćajuće, niti ove za, za, za niže sudove, dakle pogotovo na općinskoj razini, a kad govorimo o ovim predmetima u nadležnosti koje je pokrenuo USKOK pogotovo i to je ono što ne šalje dobru sliku i poruku čak i kad imamo osuđujuće presude. Sve manje je optužnica u radu USKOK-a, vi to obrazlažete time što zapravo je u nekim slučajevima bilo u pojedinim predmetima i veći broj optuženih, ali ipak 2016. 437 optužnica, 2017. 324, 2018. 256, je li to samo slučajan trend pada broja optužnica zbog toga šta je u nekim slučajevima bilo više optuženih u nekim ranijim godinama, ali to su brojke statističke koje ipak ne ukazuju da je slika dobra, ne znam kakve su brojke za 2019.g. jer to nismo vidjeli. Slika je, dakle barem u ovim nekim brojkama koje smo iznijeli jer prostora za to više nema da imate određene rezultate kod podizanja optužnica i kod, kod njihovog potvrđivanja, ali [[Upadica: Vrijeme]] kasnije rezultati nisu toliko dobri. Hvala.
Fala i vama. Sada je, sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit g. Marko Šimić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, poštovani glavni državni odvjetniče, uvažene zastupnice i zastupnici pred nama je objedinjena rasprava o Izvješćima glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske o radu i djelovanju državnih odvjetništava u 2017. i 2018.-oj godini, i prije nego pređem na meritum odnosno prije nego se osvrnem na ova Izvješća, želio bi reagirati na navode uvaženih kolega koji su, kako u replikama, tako i u svojim raspravama u ime Kluba prije mene, spomenuli kako se dugo čeka na raspravu o Izvješćima u Hrvatskom saboru. Pa želim, prije svega želim podsjetiti da smo u ovom sazivu Hrvatskog sabora mijenjali Poslovnik o našem radu i da smo u tom Poslovniku unijeli odredbu da se o svim Izvješćima dakle raspravlja na matičnim odnosno na zainteresiranim Odborima, te da se samo o iznimnim Izvješćima na prijedlog Odbora ili o Izvješćima koje smo taksativno nabrojali u Poslovniku Hrvatskog sabora, raspravlja i na plenarnoj sjednici. Tako da ova današnja rasprava je zapravo druga rasprava o Izvješću za 2017.-tu godinu i druga rasprava u Hrvatskom saboru o Izvješću za 2018.-tu godinu. Ukoliko uzimamo da to nije druga rasprava, onda ćemo isto tako, možemo uzeti za točnu informaciju da nismo uopće raspravljali o nekim Izvješćima o kojima se raspravlja samo u sjednicama dakle, na sjednicama zainteresiranih odnosno matičnih Odbora. Sjetimo se samo kako su izgledale saborske rasprave i dnevni red prije nego smo mijenjali ovaj Poslovnik, bilo je tjedana u kojima smo samo raspravljali o Izvješćima, i nakon što raspravimo Izvješće i donesemo zaključak, bio on pozitivan ili negativan, zapravo se za ustanove i institucije nije događalo apsolutno ništa. Stoga smatram da je ovakva promjena Poslovnika, poslovničkih odredbi, ubrzavanje i promjena dinamike rada Hrvatskog sabora, rekreiranje dnevnog reda zapravo doprinijela u mnogome ubrzanju dinamike i tome da određene točke koje su od važnijeg interesa za građane Republike Hrvatske prije dođu na red, da o njima raspravljamo u boljoj povezanosti sa vremenom. Što se tiče, što se tiče još razloga zbog kojih se o Izvješćima raspravlja danas, imali smo tu u 2018.-oj godini, vidjet ćemo i imenovanje odnosno izbor glavnog državnog odvjetnika, što je sigurno doprinjelo tome da u terminskom planu rada Hrvatskog sabora, ova točka dođe na početku 2020.-te godine na dnevni red. Što se tiče Izvješća za 2019.-tu godinu, vjerujem da će ono doći u Hrvatski sabor otprilike u mjesecu travnju, ako se ne varam tako su dolazila i ostala Izvješća, tako da evo možemo očekivati i to Izvješće. Na zainteresiranom, na Odboru za pravosuđe ćemo to Izvješće raspraviti kada ono dođe i kada se steknu uvjeti za raspravu o takvom Izvješću. Navedena, osvrnut ću se sada na Izvješća koja su dakle pred nama, to su Izvješća za 2017.-tu i 2018.-u godinu. Navedena Izvješća su sveobuhvatna i iscrpna, sadržajno i koncizno sastavljena, pružaju cjelovit uvid u rad državnog odvjetništva, ali se bitno razlikuju u pregledu, analizi i prikazu podataka. To, ona nisu samo skup činjenica, brojki, statistika i tablica, sadrže pregled planiranih aktivnosti i koraka koji se namjeravaju poduzeti u određenom vremenskom razdoblju, donose brojne pokazatelje koji su, na početku ove rasprave treba zaista reći povoljniji nego su to bili u prethodnim razdobljima, i na taj način i kroz tu prizmu rezultata, zapravo treba i promatrati ovo Izvješće. Primjećujemo porast ažurnosti te porast kvalitete rada državnog odvjetništva u cjelini, i u nastavku rasprave donosimo, donosim pregled i analizu aktivnosti u kroz, predmetna razdoblja, iako naizgled srodna Izvješća su u mnogočemu bitno i razlikuju. U travnju 2018.-te godine svjedočili smo izboru novog odnosno glavnog državnog, novog glavnog državnog odvjetnika, sa dužnosti je otišao ... [[Govornik se ne razumije.]] do tada gospodin Dinko Cvitan, a novo izabrani glavni državni odvjetnik gospodin Dražen Jelenić, stupio je na svoju dužnost. Odmah na početku mandata u okviru svoje dužnosti, sve je profesionalne kapacitete, što je vidljivo i iz Izvješće za 2018.-tu godinu, usmjerio na suočavanje s brojnim problemima s kojima se ovo tijelo susreće u svome radu, od uvjeta rada, odljeva kadrova, odlaska tužitelja iz DORH-a, nedostatak ljudskih kapaciteta, prostornih kapaciteta, stručno, stručnog kadra, vježbenika i svega ostalog s čime se susreću u, susreće u radu DORH-a. Kako je vidljivo iz Izvješća na samome početku mandata, određene su pretpostavke, ciljevi i redoslijed koraka koje treba poduzeti, a koji bi doveli do kompetentnijeg pravosuđa koje će uživati povjerenje stručne i opće javnosti, iako je to zaista previsok cilj, ali siguran sam da percepcija javnosti kakvu danas ima pravosuđe u Republici Hrvatskoj zaista ne odgovara stvarnome stanju, a na toj percepciji trebamo poraditi i mi, kao političari, kao zastupnici u Hrvatskom saboru, te u svojim raspravama i izlaganjima zaista trebamo težiti da govorimo, ne samo istinu, nego da govorimo na način koji će biti kritički osvrt, ali svakako način koji će biti poticajan za, dakle, u popravak rada i za, za dakle, bolji rad državnog odvjetništva i svih institucija u cjelini. Kako se bliži kraj mandata nas, ovog saziva Sabora, nakon tri godine, važno je istaknuti i doprinos Hrvatskog sabora i svih dionika koji uređuju, dakle, svojim radom i aktivnostima područje u kojima se kreće DORH, stoga sam u ovoj raspravi pokušao dati pregled i aktivnosti koje su učinjene u Hrvatskom saboru. No, prijeđimo na konkretne aktivnosti poduzete upravo radi unapređenja djelovanja DORH-a. Aktivnosti su to koje državno-odvjetničku funkciju uređuju na kvalitetan i funkcionalan način što u konačnici i predstavlja i pretpostavku za bolju i kvalitetniju zaštitu države i svih njenih stanovnika kao i pretpostavku za stvaranje boljeg društva. Što se tiče propisa koji uređuju postupanje i ovlasti državnih odvjetništva naglasio bi im da je tijekom promatranih izvještajnih razdoblja u cilju zaštite interesa RH velika aktivnost zakonodavca. Ministarstvo pravosuđa pokrenulo je brojne aktivnosti u cilju jačanja i unapređenja rada državnog odvjetništva. U 2017. godini došlo je do intenzivnih izmjena propisa koji su imali utjecaja na rad posebno kaznenih odjela državnih odvjetništava, a posebno bih istaknuo Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona koji je predvidio i niz novih, neka nova kaznena djela te Zakon o kaznenom postupku kojim su uređeni rokovi za podizanje optužnice nakon završetka istrage i to u svrhu kvalitetnije pripreme optužnice, naročito u složenim slučajevima koji zahtijevaju dulje vrijeme za cjelovitu i kvalitetnu analizu dokaznog materijala. Kao što sam već naveo vidljivo je da se podaci prikazani u Izvješću o radu državnih odvjetništava u 2018. godini bitno razlikuju od podataka koji su prikazani u Izvješću za 2017. godinu i ranije. Jedan od razloga je i stupanje na snagu novih zakonskih propisa. Naime, 1. rujna 2018. godine stupili su na snagu novi Zakon o državnom odvjetništvu i Zakon o državno odvjetničkom vijeću. Navedene izmjene u službi su veće, u službi su veće učinkovitosti te stvaraju uvjete koji čine rad državnog odvjetništva transparentnijim i bližim građanima. Dakako treba imati na umu i drugu stranu navedenog procesa koji je u određenom dijelu zahtijevao i prilagodbu po pitanju kontinuirane edukacije te rada i organizacije državnog odvjetništva. Pomaci se počinju ostvarivati i u organizacijskom i kadrovskom smislu, pa i u projektima usmjerenima korisnicima pravosudnih usluga. Kapacitet stručnog i efikasnog djelovanja ovisi ponajprije o ljudskim resursima. Analizirajući to vidimo da je broj zaposlenih na kraju 2018. godine bio 1.772 zaposlene osobe što je nešto više od 1% nego 2017. godine. Jedan od prioriteta glavnog državnog odvjetnika je i poboljšanje uvjeta rada pojedinih državnih odvjetništava. Tijekom ranijih godina često se ovdje ukazivalo u sabornici u izvješćima problem neadekvatnog i nedostatnog radnog prostora koji i ne udovoljava zahtjevima modernog pravosuđa. Što se tiče prostornih uvjeta za rad državnih odvjetništava u 2018. godini valja istaknuti prije svega nastavak angažmana Ministarstva pravosuđa na rješavanju prostornih potreba državnih odvjetništava te osiguranju primjerenijih prostornih kapaciteta za rad. Vidimo da je u tijeku i dodatno zapošljavanje, unapređenje sustava kontinuiranog stručnog usavršavanja te uvođenje mogućnosti obavljanja studentske prakse u državnim odvjetništvima. U 2017. godini ostvareno je i preseljenje USKOK-a te kaznenog odjela zagrebačkog Općinskog državnog odvjetništva u nove adekvatnije prostorije. Također u 2017. godini sva državna odvjetništva opremljena su novim računalima kojima su zamijenjena sva dotrajala računa s operativnim sustavom koji ne podržava rad u CTS-u. Vidimo da se nastoji riješiti problem zapošljavanja vježbenika. Vidljivo je da je u sustav ušlo čini mi se 13 vježbenika, a u izvješćima za 2015. i 2016. godinu i to je detektirano kao jedan od, od važnijih, važnijih problema s kojima se glavni državni susreće u radu državnog odvjetništva. 2018. godina je godina u kojoj je učinjen značajan korak prema realizaciji elektroničkog spisa i elektroničkog zaprimanja i otpremanja spisa te prijelaz iz papirnatog na elektroničko poslovanje državnih odvjetništava nabavkom certifikata za korištene elektroničkog potpisa za sve državne odvjetnike i zamjenike. U prethodnim razdobljima nailazilo se na poteškoće oko objedinjavanja statističkih podataka sudova i policije sa statističkim podacima državnih odvjetništava te sam u svojoj raspravi o stanju pravosuđa u RH u dva navrata postavljao pitanje i apelirao da se sličan sustav, dakle da se osmisli način kako bi se podaci mogli poredbeno pratiti kako bismo pratili učinkovitost cjelokupnog sustava, a ne samo posebno dakle državnog odvjetništva, posebno sudova. U 2018. godini zaključen je projekt IPA 2012. jačanje kapaciteta ljudskih potencijala državnog odvjetništva čije je provođenje trajalo od veljače 2017. do kolovoza 2018. godine. Projekt uključuje povezivanje informacijskih sustava državnih odvjetništava s bazama podataka drugih državnih tijela, Ministarstva financija, MUP-a i Ministarstva pravosuđa. Sukladno tome i prateći te aktivnosti provođene su i, vidljivo je da su provođene i edukacije za rad s analitičkim alatima te se nadam da ćemo u izvješću za 2019. godinu već vidjeti primjenu svih ovih alata i mogućnosti te da ćemo poredbeno moći pratiti stanje u cjelokupnom sustavu, a ne sustave odvojeno. Predmetno izvješće za 2018. godinu po prvi puta prikazuje rad i kvalitetu rada državnih odvjetništava kroz kretanje indikatora uspješnosti, dakle učinkovitost, neovisnost i kvaliteta koje primjenjuje komisija za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe. Indikatori uspješnosti koji se temelje na broju riješenih predmeta u državnom odvjetništvu i broju rješavatelja koji su bili stvarno prisutni na radu pokazuju da se u razdoblju od 2016. do 2018. godine stopa ažurnosti povećava kao i broj riješenih predmeta po rješavatelju dok se istodobno vrijeme rješavanja predmeta skraćuje. Stopa ažurnosti i možemo ju pratiti u 2016. godini iznosila je 91%, u 2017. 99%, dok 2018. imamo 104%. Vrijeme rješavanja predmeta se sa vrijednosti od 143 dana 2016., skraćuje 2018. postupno se skraćuje, 2018. ono iznosi 128 dana. Nadalje, izvješće objedinjuje podatke o radu na kaznenim i prekršajnim predmetima i prikazu donesenih odluka kroz rezultate rada državnih odvjetništava koja su tijekom 2018. zaprimila 35.154 kaznene prijave protiv poznatih počinitelja što je 3.437 prijavljenih osoba manje nego 2017. godine. To predstavlja svojevrstan pad od gotovo 9%. U okviru posebnih pravnih područja, osvrnuo bih se i na područje kaznenih djela ratnog zločina, u 2018. g. u radu je bilo 45 prijava za kaznena djela ratnog zločina. Tu možemo vidjeti i revitalizirane odnose kriminalističke policije kao glavnog partera Državnog odvjetništva u provođenju kaznenih postupaka i državnih odvjetništava što je bio jedan od središnjih ciljeva novog izabranog državnog odvjetnika a još jednom nam pokazuje kako je bitno da se sustavi nadopunjavaju i da međusobno surađuju, imaju bolju komunikaciju. Na svim razinama Državnog odvjetništva stopa ažurnosti se povećava a vrijeme trajanja postupaka skraćuje. Prikazani podaci za županijska državna odvjetništva, USKOK i DORH upućuje na iste pozitivne trendove i zaključke. Uočava se da se na razini općinskih državnih odvjetništava smanjuje priljev novih predmeta, kod županijskih državnih odvjetništava taj broj oscilira dok USKOK i DORH imaju ujednačen broj primljenih predmeta u promatranom razdoblju. Kretanje predmeta USKOK-a pokazuje da broj primljenih i riješenih predmeta ne oscilira ali se broj neriješenih predmeta i vrijeme potrebno za rješavanje kontinuirano smanjuje što potvrđuju svi pokazatelji. Analiza podataka o radu državnih odvjetništava u 2018. g. pokazuje da je priljev novih predmeta u odnosu na 2017. manji za 6% dok je broj riješenih predmeta u Državnom odvjetništvu manji za 1%. Na kraju 2018. za 10% je smanjen broj neriješenih predmeta u odnosu na 2017. godinu dok je broj kaznenih prijava u kojima počinitelj nije otkriven, smanjen za 4% u odnosu na godinu ranije. Treba zaključiti da je DORH kao jedinstveno pravosudno tijelo na svim razinama i u svim vrstama predmeta unatoč problemima s kojima se susreta u svom radu, ostvario visok stupanj ažurnosti, kvalitete i uspješnosti u ispunjavanju svoje ustavne i zakonske zadaće. Za učinkovitost sustava neophodno je da se svi akteri i dionici unutar sustav izgrađuju, usavršavaju i stječu iskustvo jer stalnost i stabilnost sustava preduvjet je za ostvarenje načela vladavine prava i funkcionalno i slobodno društvo. Pozitivne trendove u funkcioniranju pravosudnog sustava treba promicati i to je jedan od način na koji ćemo istodobno i promijeniti ovu percepciju javnosti koju možemo ocjenjivati po različitim metodama ali ona nikako nije danas dobra i nije na zavidnoj razini stoga smatram da svi dionici u društvu trebamo promicati pozitivne trendove i sukladno tome, na tragu toga dakle, Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru a sukladno mišljenju Vlade i zaključku matičnog odbora odnosno Odbora za pravosuđe, prihvatit će oba izvješća o radu Državnog odvjetništva RH za 2017. i 2018. godinu. Zahvaljujem.
Gđa. Anka Mrak Taritaš će govoriti u ime Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni odvjetniče, kolegice i kolege, pred nama je Izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2017. i 2018. Kad sam tamo sjedila na svom mjestu u ovoj sabornici, slušala uvodno izlaganje i rasprave i sve ostalo, postavila sam si jedno pitanje koje nema veze sa ovim izvješćem, zamislite da se donese odluka da ne možemo donijeti mobitele u ovu sabornicu. Dakle ja to činim, ja listam mobitele, portale i sve ostalo. Da li bi to značilo da bi nas bilo više ili na s ne bi bilo ni ovoliko koliko nas ima sad ili bi značilo da se možda međusobno slušamo pa da probamo ne ponavljati ono što su rekli prije nas ili da probamo nekakve svije stavove ili nekakvu svoju priču, bilo bi zgodno da recimo tjedan dana imamo, dakle ja to isto radim, ja isto uzmem svoj mobitel, čitam sve što je na portalima, šaljem poruke, dakle ja ne mislim ovdje bilo kog na bilokoji način nešto reći jer ja sam isto takva. Baš me zanima kako bi izgledala, ne mogu se otet dojmu, ovo je mjesto gdje mogu reć kako bi to izgledalo da kažemo 3 dana u tjednu neće mi nitko ući s mobitelom. Bilo bi zgodno vidjeti što je ali da se vratim do ove teme. Dakle, mi imamo dva izvješća, imamo jedno izvješće iz 2017., imamo drugo izvješće iz 2018. Kad raspravljamo o izvješćima, meni je uvijek zgodno i volim to gledati u kontinuitetu jer tek iz tog kontinuiteta vi možete vidjeti kako se stvari mijenjaju i sve ostalo. Ovdje je malo teže jer smo 2018. mijenjali zakon pa su onda je rečeno da izvješća trebaju biti na drugačiji način napisani. Vrlo je zapravo teško uopće raspravljati o izvješću 2017., u veljači 2020. i to, ja se mogu složit nije krivnja vas, vi ste to izvješće dostavili i mi smo ga u Sabor dobili 26. travnja 2018. ali na dnevni red, predsjednik odlučuje kako ide što na dnevni red, prema tome, i prije i sad, to je odluka onog koji je predsjedavajući kada će što doći i o čemu ćemo raspravljati. Jednako tako čini mi se, ona vaša odluka koja je izazvala malo prijepora a to je da pojedinačne slučajeve ne komentirate, ja vas razumijem zašto ste se tako odlučili, da krenete to, onda bi krenuli u raspravu jedan na jedan i teško bi to završilo dalje ali ajmo nekako mi smo u raspravama zapravo odemo i korak dalje a ja bih voljela da još svi zajedno, Državno odvjetništvo je Ustavom RH definirano kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo koje je ovlašteno i dužno progoniti počinitelje kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovinskih interesa RH i podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava. Dakle to je nešto što je definirano Ustavom a kasnije je definirano i zakonima i tome je tako. No kad dođe izvješće Državnog odvjetništva, kad dođe tu glavni državni odvjetnik teško je da mi ne otvorimo raspravu koja u svom jednom dijelu ide i puno šire i to je percepcija javnosti koja je vezana uz pravosuđe. Dakle, jedno je svi oni koji u tome sudjeluju imaju, sudjeluju u tome, duboko su u tome i često misle da ljudi koji gledaju sa strane da gledaju krivo, ali stvarnost je ono kakva je percepcija javnosti, to je stvarnost. Možemo mi razmišljati o tome da neko gleda krivo, ali to je stvarnost, hrvatsko pravosuđe je u odnosu na percepciju javnosti u odnosu na sve zajedno na najnižim mogućim granama pri tom zaista kad smo imali presude, kad smo uveli sinkopu ili kad smo imali presude kad je onaj psić Medo osuđen zbog lajanja i bilo mu je zabranjeno lajanje, to je postala percepcija javnosti našeg stanja u pravosuđu, te je postala percepcija javnosti i vas, dakle svih oni koji se nalaze tu i tu to jednostavno nije dobro i to jednostavno nije način na koji treba ići. Kroz ova izvješća, pogotovo ovo izvješće za 2018. mi imamo dio izvješća koji je kvantitativni i imamo dio koji je kvalitativni. Kad imamo ovo kvantitativno on ima određene pokazatelje i ti pokazatelji govore o tome u kojem se smjeru ide i što se tu čini. Vi ste tu i kroz izvješće, a i kad ste izlagali ukazali na dve činjenice, skoro pa nema niti jednog izvješća o kojem imamo priliku na plenarnoj sjednici raspravljat, da to izvješće ne ukazuje na dvije činjenica, jedna je činjenica imam premalo ljudi i druga činjenica imam premalo financijski sredstava, to čujemo svaki put kad se ovdje dođe i ja vjerujem da je to objektivno stanje, ali tu bi trebalo jedanput reć ljudi moji ajmo vidjeti što tu treba napraviti. Ja sam sigurna da ljudi koji rade u državnom odvjetništvu, ljudi koji rade u USKOK-u trebaju raditi u primjerenim prostorima, mora biti, dakle oni osnovni elementi moraju biti mogući i ostvarivi, a to je da imaju primjeren prostor koji je, da imaju primjerene kompjutere i sve ostalo da zaista kad se svi nekako volimo hvaliti i s tim kolko su nam e-građani, pa sve ostalo, dakle to je osnovna alatka za radit, koda nekog date za radit da piše, a ne date mu olovku. Vezano uz ljude, imamo to što imamo, imamo to što na tržištu možete dobit, imate i tolko što se uopće odluči s tim bavit, a odlučit će se što manje, još i više bavit ako je loša percepcija. Prema tome, imate to što imate na način na koji je. Tu ste rekli u, mislim da je bila replika jednom kolegi, pa mi imamo sistematizaciju iz 2001.g., tko je kriv što je sistematizacija iz 2001.g., dakle imate neke alate koji su u vašim rukama, imate neke alate koji su subjektivni, imate neke alate koji su objektivne, ti objektivne alate trebate promijenit i ja moram reći da sam i ja kao građanin RH i kao zastupnica u Gradskoj skupštini Grada Zagreba podnijela prijavu u ime kluba i bila sam na USKOK-u taman u trenutku kad su se preselili u nove prostore, otprilike tjedan dana prije su se preselili u nove prostore, ja nisam sigurna, dakle meni je ta zgrada dobro izgleda, ja sam arhitekt, ali nisam sigurna da će im to biti adekvatno, ali oni, moram priznati da tamo kolege koji su radili su bili izuzetno zadovoljni što su imali mogućnost i što su došli u nove prostore i rekli su imamo barem mogućnost da nas ne sjedi puno po sobama i da radimo. Ali malo ću se osvrnuti na ono što je bila prijava, dakle Advent, doba Adventa, Advent imamo u Zagrebu, Zagreb je percipiran kao grad u kojem je taj Advent najbolji mogući i onda imamo, nemam nijednih novina, par dana nisu bili koji nisu uspoređivali o tome da za 19 kućica koje u doba Adventa je grad Split dao u zakup će grad Split uprihoditi više u svoj proračun nego što će Grad Zagreb za 218 kućica. Pri tom nije bila nikakva tajna i niko nije to ni u jednom trenutku demantirao da u podzakup tih 218 adventskih kućica je, tu su i vozači gradonačelnika, tu su jednako tako, neko je dobio i te kućice koji je svjedok u pojedinim procesima koji se vode protiv Grada Zagreba, mi smo dostavili ono što je bilo moguće kolegama iz USKOK-a, pokrenuli sve to zajedno i bit će zanimljivo vidjeti gdje će to završit. Dakle, kad govorimo o radu, kad govorimo o pravosuđu, to je jedan zgodan predmet koji se meni čini da ako želimo promijeniti percepciju pravosuđa, opće način na koji ljudi, jel ljudi će reć gle malo oni su tamo dali, nešto su dostavili, pa se predmet valja godinama, odustajem. To je jedan zgodan predmet koji bi bilo vrlo zanimljivo vidjeti da barem se nešto s tim predmetom napravi, pa do slijedećeg Adventa, ali vidjet ćemo gdje smo i takovi predmeti koji se otvaraju zapravo govore o stanju, o našem pravosuđu, govori o tome kako nas percipiraju ljudi, govore o tome kako nas doživljavaju. Ja sam vam i u replici, a tu ću još malo i reći nekoliko stvari vezano uz arbitraže, dakle o onim procesima arbitraža koje se pokrene protiv RH zastupanje ima i ulogu i u postupanju ima DORH. Ja moram priznati u jednoj od tih arbitraža smo sudjelovali, bilo je vezano uz rajsku plažu kod Šibenika i to je arbitraža koja je dobijena i koja je mene posebno veselila jer se i pokazalo da kada sve odradite da se to može dobiti odnosno RH tom investitoru koji bojim se da je ušao u tu investiciju samo zato da bi kasnije kroz arbitražu nekakav interes postigao, ta arbitraža je bila u korist RH. U svim tim arbitražama u pitanju su veliki novac, sve to je vrlo teško napraviti i ja se tu mogu s vama složiti da su velika financijska sredstva, da postoje ograničene mogućnosti, ali sada dolazimo do onog ali. Vaše cijelo izlaganje je bilo kao u onom vicu, da li više vjeruješ mojim riječima ili svojim očima, dakle došli ste tu dosta samosvjesno rekli i nahvalili rad Državnog odvjetništva što je i vaš zadatak, vi ste na čelu tome. Dakle ne možemo mi očekivat da će netko doći ovdje i kuditi sam, ali stvarnost i papir su različiti. U stvarnom životu je točno ono kako ljudi doživljavaju, točno na način na koji kada trebaju ocjenjivati rad pravosuđa on je na najnižim mogućim granama, a zadatak je između ostalog Državnog odvjetništva da svojim radom, svojim djelovanjem, edukacijom i svim ostalim to zaista unaprijedi i za to nisu krivi uvijek svi drugi, nekad je krivnja i na onima koji to rade. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 10 minuta jer na temelju ovog izvještaja koji nam je prezentiran i na temelju već ovih rasprava, a i onoga što mi smatramo došli smo do spoznaje da trebamo se dodatno konzultirati jer zbog ovakve neefikasnosti hrvatskog pravosuđa ugrožen je nacionalna sigurnost i temelji Hrvatske države i društva. Zašto ovo smatram zašto smatramo da je tako, da obrazložim dodatno ovaj zahtjev za stanku. Maloprije čitam izjavu američkog veleposlanika u RH gospodina Kohorsta koji kaže da je već nekoliko godina udio američkih poduzeća u Hrvatskoj stao na 100 i nema više. I on upozorava da je pravosuđe čak i on kao predstavnik druge države detektirao da je ovdje pravosuđe truli dio temelja Hrvatske države i društva, a mi zaključujemo na temelju toga da oni koji bi htjeli u Hrvatskoj poslovati jer ne mogu doć jer znaju kakva je situacija u pravosuđu, a mi koji smo unutra mi smo naprosto, ne mi ovdje već dobar dio građana bježi vani od ovakvog pravosuđa. Pravosuđe je postalo prvi razlog odlaska iseljavanja naših ljudi u inozemstvu. Druga stvar, na temelju ovog što smo čuli u izvještaju glavnog državnog odvjetnika, znači statistika govori jedno, a nepovjerenje građana raste na drugoj strani. Ma ovom našem narodu treba konačno nekoliko kapitalaca pokazati, prvo da im treba oduzeti imovinu, to je prva stvar, kad im se oduzme imovina onda ćemo dalje lako. I drugo da je onaj drugi jedan dio konačno da se stavi gdje im treba, sve drugo su statistike.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati stanku pa ćemo se vidjeti u 14,29. Moram međutim naglasiti da ovo nije izvješće o cjelokupnom tanju u pravosuđu, ovo je izvješće o radu samo Državnog odvjetništva, a pravosuđe je puno širi pojam i nije za mnoge stvari o kojima se mogu raspravljati niti zaslužno niti krivo Državno odvjetništvo. Evo hvala lijepa, vidimo se onda. [[STANKA U 14,20 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,29 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla, pa će sada u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, evo nema još državnog odvjetnika, ali dok ne dođe htio bi se osvrnuti na isto jednu važnu stvar, npr. danas je rasprava o državnom odvjetništvu i radi se o vrlo značajnoj temi, znači jako bitnoj temi koja interesira hrvatske građane, većinu hrvatskih građana interesira ova rasprava. Međutim, HRT ne prenosi sada ovu raspravu i to je veliki problem, znači ako mi sad ovdje raspravljamo u interesu javnosti, a javnost ne zna, ne zna što zastupnici raspravljaju o ovako važnoj temi, e onda se to može reći da je to cenzura i kada ovakve bitne teme dođu na dnevni red, HRT bi ih trebao prenositi u cijelosti, ne da sad oni puštaju neke županijske panorame, nego da se u cijelosti prenose ključne i važne teme za hrvatsko društvo. Također ono što moram reći jest da nije dobro da tek danas u 2020.g. raspravljamo o izvješću iz 2017.g., znači mi, nama je došo danas na dnevni red to izvješće iz 2017.g. i sad bi mi trebali 3.g. unazad raspravljat o nečemu što je bilo. To su, to je isto odgovornost predsjednika HS, to je također pokazatelj kako se hrvatska Vlada postavlja, postavlja prema ovako važnim temama jer ja ne bi zamjerio da se radi o nekoj temi koja je periferna ili o nekom izvješću određene institucije koja nije toliko važna za stanje u društvu i državi, ali kada se radi o izvješću institucije koja je po mom mišljenju najvažnija institucija u RH, jedna od najvažnijih institucija i kada nama u 2020.g. dođe izvješće tek ono za 2017.g. to je pokazatelj odnosa Vlade prema vlastitim građanima. Također odgovornost DORH-a za stanje u društvu je ogromna, možda čak najznačajnija i DORH je jedan od najvažnijih generatora danas nepovjerenja u pravosuđe i sustav zbog sporog i neefikasnog sankcioniranja kriminala. Znači kada nema ozbiljnog suzbijanja kriminala, kada se institucije ne obračunavaju s kriminalom, e onda se šalje poruka društvu, građanima, ljudima da se kriminal ne kažnjava i taj karcinom se, taj karcinom se sve više i više širi. U 2017.g. ured je imao u radu prijava protiv 1578 poznatih i nepoznatih fizičkih osoba, za kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti ured je primio prijava protiv 1062 osobe, protiv čak 1000 osoba je kaznena prijava odbačena, znači 94,2% ovaj kaznenih prijava protiv osoba je odbačeno i to je jedan ogromni fenomen, znači mene interesira kako je tako veliki postotak kaznenih prijava odbačen. Pa da li je moguće da od 1062 prijave, znači govorimo o 2017.g., da je protiv čak 1000 osoba kaznena prijava odbačena. Mene zanima koji su razlozi odbacivanja tih kaznenih prijava, znači dal je problem u nekoj pravoj formulaciji, pa vi odbacujete te kaznene prijave, dal je problem, ne znam, u, u nepoznavanju materije ili, ili građani se ne savjetuju, znači mene interesira kako je moguće da tako ogroman postotak postoji odbacivanja kaznenih prijava i sve to potiče sumnju da državno odvjetništvo ne pristupa detaljno i ozbiljno tim kaznenim prijavama. I koja je posljedica? Posljedica toga jest da društvo je izgubilo znači povjerenje i to je vama isto poznato, al ne samo to, ljudi se boje prijavljivati npr. neke svoje nadređene ili određene kolege ako uvide korupciju u određenoj instituciji, organizaciji, udruzi, politici. Zašto se boje prijavljivati? Zato što oni vide ako čak i prijave, kaznena prijava u 95% slučajeva se odbaci i onda oni jednostavno ne žele se izlagati toj ovaj neugodnosti, izlagati se toj opasnosti ako se neće te informacije koje vi dobijete procesuirati, to su loši statistički podaci g. Jelenić. Vaši razlozi ovdje koje ste naveli, ja sam to čitao, vi ste rekli da ljudi često prijavljuju zbog nezadovoljstva prema sudskim ishodima, znači oni su nezadovoljni sudskim ishodima i onda prijavljuju suce, prijavljuju, ne znam, vrhovne suce ili koga god, znači to je jedan od razloga koji ste vi naveli i drugi razlog su politička prijavljivanja na lokalnoj razini, htio bi također da mi to konkretnije objasnite, što bi to značilo jer po mom mišljenju vas ne bi trebalo uopće interesirati koji su motivi prijavljivanja nečega, znači vi morate svakoj kaznenoj prijavi pristupiti vrlo temeljito i ne sagledavati toliko motive nego da li postoji osnova ili ta osnova ne postoji, da li je nešto politički motivirano ili nekim drugim razlozima interesnim motivirano, to vi možete uzeti u obzir, al ono što vas treba interesirati, treba interesirati da li ta kaznena prijava ima temelja, da li su određene informacije koje su unutra istinite i trebate pristupiti provjerama tih informacija. Tijekom 2018.-te godine razriješeno je 13 državnih odvjetnika i zamjenika, također u Izvješću niste naveli razloge, iz kojih razloga su razriješeni ti državni odvjetnici, to je ono što me interesira, znači da li se tu radilo o nesposobnosti, da li se tu radilo o nedovoljno dobrom izvršavanju svog posla, ili se radilo o povezanosti sa određenim kriminalnim strukturama, znači, jer problem našega društva i problem naših institucija, a to je bilo i Izvješće SOA-e što sam čitao. Znači da postoje kriminalne skupine koje utječu na javne institucije, i ne samo da utječu, nego se infiltriraju u javna tijela kako bi, kako bi ostvarivali i realizirali kriminalne operacije. To je jako zabrinjavajuće, i to je jedan alarm, niti jedno društvo nije imuno na tako nešto, nije tu Hrvatska neki endem, to se događa i u drugim državama, međutim smatram da je u Hrvatsko sve to skupa uzelo previše maha. Često će se u javnosti govoriti o utjecaju politike na pravosuđe, i naravno politika se miješa svugdje znači, politika je, mislim i vi kao glavni državni odvjetnik ste izabrani od politike, znači ja ne vidim model kako bi se mogao izabrati glavni državni odvjetnik, nego ovdje u Hrvatskom saboru. Čuo sam neke primjere da neki čak preporučuju da bi, ne znam, državni odvjetnici trebali ići na izbore pa da ih građani biraju. Međutim demokracija kao takva ima puno također anomalija, i kada bi se tako nešto stavilo na izbore, postavlja se pitanje isto kakva bi tu bila lobiranja, znači kapital isto može određeni financirat koji ima interesa, tu kampanju državnih odvjetnika i tko zna šta bi se tu događalo. Prema tome, činjenica je da je politika, da je politika tu uključena, znači politiku se ne može apsolutno i teško se može isključiti, ali vi bi trebali djelovati neovisno od politike, i ja znam da ćete vi reć' da vi djelujete neovisno od politike, međutim u praksi se postavlja pitanje i javnost postavlja pitanje da li je to stvarno, dal' je to stvarno tako. Najveći problem kriminala u svim sustavima koji donosi najveću štetu, a najteže ga je sankcionirati, je tako zvani kriminal bijelih ovratnika, ljudi u odijelima koji uživaju visoki ugled u društvu, profesori na fakultetima, političke i vjerske vođe u bijelim i crnim kutama, visoki institucionalni dužnosnici. Problem je kada korupcija uđe u te grane društva. Znači ljude, znači, kada korupcija uđe među ljude koji imaju određeni ugled u društvu, koji imaju određeni autoritet u društvu i glavni, i glavni obračun vaš kao državnog odvjetništva treba biti sa tim anomalijama, jer građani bi se trebali ugledati na te autoritete, da li su oni profesori na fakultetu, da li su oni političari, da li su oni neke vjerske vođa, a ako se korupcija i kriminal dopušta u tim redovima, e onda je to jedan karcinom koji širi to nepovjerenje. I ja znam da se najteže obračunati sa tim kriminalom bijelih ovratnika, ali imate moju podršku u tome, to je ono što vam ja mogu kao saborski zastupnik reći, i smatram da je to ključno za sustav i društvo, jer bez obračuna sa bijelim ovratnicima sav ovaj kriminal koji se događa na nižim razinama, i koji vi možda i povremeno i sankcionirate je jednostavno kap u moru, i neće se riješiti ti ključni problemi korupcije. Što se tiče, evo vi ste i ovdje u Izvješću sami napisali, znači, na području suzbijanja korupcije i gospodarskog kriminala, posebno osjetljiva područja su procesi javne nabave i njihova zlouporaba, također prisutan je i interes za ulaganje kapitala nepoznatog porijekla u Republiku Hrvatsku pri čemu postoji rizik da se radi o pranju nezakonito stečenog novca, to stoji u Izvješću, ja mislim iz 2018.-te godine. Pranje novca u Republici Hrvatskoj velik' je problem, mi smo čak i dali jednu kaznenu prijavu koja se odnosi na tako nešto, u Republici Hrvatskoj od 2000.-te godine do 2010.-te godine, djelovale su određene kreditne institucije koje su davale zajmove hrvatskim građanima, sve je to bilo na divlje, sve je to bilo protuzakonito, državno odvjetništvo do dana današnjeg nije reagiralo. Vama je to vrlo vjerojatno i poznato, međutim kada se nešto stavlja pod tepih, onda jednostavno nema rješenja u tome svemu, znači koliko god mi nešto potencirali i koliko je god nešto očito i vidljivo iz aviona da se radi o kriminalu, i mnoge emisije su napravile, znači Provjereno je napravilo puno puta, ovaj, reportažu na tu temu, ljudi su pričali, znači imamo sudske presude, svjedočenje pred sudovima, ali državno odvjetništvo ništa nije napravilo da bi tako nešto sankcioniralo. Imali smo nedavno, ovaj, pokušaj utjecaja jedne austrijske banke, Raiffeisen banke na Ustavni sud, znači nevjerojatna stvar. To se, radi se jednostavno o napadu na ustavno-pravni poredak države gdje jedna inozemna banka želi utjecati na tako visoku instancu kao što je Ustavni sud i tamo piše stvarati pritisak. Na koji način stvarati pritisak, to je veliko pitanje? Također, mi smo digli isto nedavno kaznenu prijavu protiv HNB-a jer je propustila regulirati sve ove stvari. Znači nije tu samo državno odvjetništvo odgovorno kao institucija tu je i HNB kada govorimo o pranju novca, kada govorimo o paralelnom nekom financijskom i monetarnom sustavu, ali HNB vama treba dati relevantne i valjane informacije i iz tog razloga mi smo kazneno prijavili HNB jer smatramo da ona to nije napravila i postoje dokazi da ona to nije napravila i dan danas HNB opstruira i izbjegava takve stvari. Na kraju 2018. godine za 10% smanjen je broj neriješenih predmeta u državnom odvjetništvu u odnosu na 2017. godinu, treba reći da to nisu dobri rezultati po mom mišljenju, ali ako nemate dovoljno kadra, ako nemate dovoljno financija trebate reći ovdje saborskim zastupnicima takvo i takvo je stanje, nemojte prikazivati stanje nerealnim jer sve dok stanje prikazujemo nerealnim onda vam se ne može niti pomoći. Treba kritički pristupiti, trebate razgovarati sa izvršnim vlastima, trebate tražiti pomoć i podršku ako ne možete iz tih resursnih razloga efektivno i efikasno obavljati svoj posao. Jer državno odvjetništvo je ključna institucija za bilo kakav razvoj. Kad je o oduzimanju imovine tj. imovinskoj koristi riječ tu ste i sami napisali državno odvjetništvo se suočava sa kadrovskim izazovima, ne može naći i ne možete popuniti mjesta, radna mjesta financijskih istražitelja zbog čega je u tom pravcu predložena izmjena uredba. Znači, dobro je da postoji inicijativa, ali to je toliko širok spektar tog problema jer naše obrazovne institucije uopće nemaju takve smjerove financijskih istražitelja. Znači imate, ja sam završio ekonomiju npr. vi nemate takve smjerove gdje će se ulaziti u određene detalje, a trebalo bi biti. Znači u obrazovnim institucijama bi trebalo biti ekonomskih smjerova koji će se baviti takvom jednom, tim jednim segmentima, znači da stvaramo, da naš obrazovni sustav stvara te stručnjake koji će taj posao raditi i koji je vrlo važan, ali naš obrazovni sustav se bavi trivijalnim podacima, trivijalnim informacija i onda ljudi studiraju, izađu sa tog fakulteta, nemaju praktičnog znanja i čekaju da ih netko zaposli. A tko će te zaposliti, tko će te zaposliti? Prema tome, tu je dostav širokog, znači širok je spektar problema i on ne ovisi samo o vama, ja se slažem, ali trebalo bi više hrabrosti gospodine Jelenić jer ako obnašate već tako odgovornu funkciju onda se od vas nešto i očekuje. Ja znam da je velik teret na vama, ja znam da je to, to je možda najteži posao koji postoji u RH, možda najteži posao je taj koji vi imate, ali našu podršku imate i želimo vam svu sreću u radu da krenete bolje obavljati posao i u tome da imate potporu hrvatskih institucija. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, danas je na dnevnom redu Izvješće o radu glavnog državnog odvjetnika za 2018. godinu. Zamislite, danas ćemo razgovarati o izvješću o radu, ni manje ni više nego o radu, a zapravo bi bilo prikladnije ovo izvješće nazvati izvješće o neradu glavnog državnog odvjetnika. Pazite kad o njemu razgovaramo 2020. za 2018. godinu jer očito i ova vladajuća većina zapravo želi sakriti taj nerad glavnog državnog odvjetnika. Podsjetit ću, u travnju 2018. godine HDZ-ova vladajuća većina smijenila je bivšeg glavnog državnog odvjetnika Dinka Cvitana te je imenovala svog poslušnika ovdje prisutnog gospodina Dražena Jelenića. Iako je na početku puno obećavao vrlo brzo je postalo jasno zašto je došao na tu funkciju i zašto je morao otići respektirani borac protiv korupcije Dinko Cvitan, koji usput rečeno danas ima tjelohranitelje jer mu prijete optuženici iz različitih korupcijskih afera. No, vi se ne morati bojati gospodine Jeleniću, vama se to sigurno neće dogoditi. A znate zašto? Zato jer ne radite ništa. Ali da ne bi ispalo da vas kritiziram bez argumenata podsjetimo se na činjenice. Korupcija je u javnom sektoru, svi znaju, raširena pojava i prema podacima Transparency Internationala na ljestvici percepcije korupcije zadnje 3 godine, dakle za vrijeme vašeg mandata kao glavnog državnog odvjetnika Hrvatska je potonula među najkorumpiranije zemlje na svijetu. To je činjenica, a vi ne činite ništa. U najvećoj korupcijskoj aferi u Hrvatskoj, u aferi Agrokora u kojoj su savjetnici izvukli stotine miliona kuna iz posrnule kompanije vi opet niste činili ništa, bez obzira na činjenicu što je sve to priznao i potvrdio sam premijer kad je smijenio izvanrednog povjerenika Ramljaka, kad je smijenio ministricu Dalić i kad je pozvao savjetnike da vrate novac. Vi čak niste našli za shodno ispitati ni svjedoke ni sudionike tajnih sastanaka u Vladi. Dakle, opet ste činili ništa. Podsjetit ću vas, iz ove Vlade je zbog sumnje na korupciju moralo odletiti 10 ministara. A vi i dalje ne činite ništa. Plenkovićeva Vlada održava se na vlasti isključivo političkom korupcijom, dakle kupovinom zastupnika u Hrvatskom saboru. Nekima od njih, o tome su pisali i mediji se itekako pogodovalo, dakle Hrvatski sabor je postao jedno veliko leglo političke korupcije, a vi ne činite ništa. Dok se ministre bogate na sumnjiv, dok ne mogu dokazati porijeklo svoje imovine, dok skrivaju svoju imovinu, svoje jahte, stanove, vile, svoje Mercedese, ljudi žive sve teže i iseljavaju iz naše zemlje a pazi čuda, vi opet ne činite ništa. Ali da ne ispadne da ja kritiziram bez argumenata, podsjetit ću vas na jedno detaljno kompleksno opsežno izvješće koje je stiglo iz Bruxellesa kada smo dobili pljusku, izvješće Europske komisije koje upravo upozorava da je Hrvatska jedna od najkorumpiranijih zemalja i da je to upravo postao najveći problem za vrijeme ove Plenkovićeve HDZ-ove Vlade. A vi naravno po starom dobrom običaju, ni nakon toga niste učinili ništa. Zadnji slučaj APN-a kada su i ravnatelj i zamjenik ravnatelja, uzeli stanove za svoje potrebe umjesto da su ga dali mladim obiteljima, to je poruka da mlade obitelji trebaju iseljavati iz naše zemlje jer dužnosnici HDZ-a na svim razinama trebaju useljavati u stanove. Šta ste napravili po tom pitanju, što ste učinili? Znate šta? Učinili ste ništa. Kao i u prethodnim slučajevima. Korupcija izjeda hrvatsko društvo, smanjuje šanse društvu za uspjeh, zbog korupcije investicije u Hrvatskoj su nikad manje. Ljudi zbog nje žive sve lošije, rade za male plaće, umirovljenici žive u bijedi a mladi i obrazovani nažalost ne vide nikakvu budućnost u našoj zemlji. Da se nije kralo, ljudi u Hrvatskoj bi živjeli bolje, imali bi veći standard. Iz primjera vladajućih, jasno je i očito da od korupcije korist samo imaju nedodirljivi a štetu imaju svi ostali građani koji se drže reda. Hrvatska je nažalost osiromašena i opljačkana zemlja i na toj nesreći neki su se obogatili a na primjeru ove najkorumpiranije Vlade u hrvatskoj povijesti, jasno je da se neki i dalje bogate. Zbog korupcije i nepovjerenja u institucije, ljudi napuštaju našu zemlju jer vide da oni koji bi ih trebali štititi od korupcije poput DORH-a, zapravo zatvaraju oči pred korupcijom. Zato smo mi u SDP-u inicirali Antikorupcijski savez koji je spreman stvarno i beskompromisno se boriti protiv ove rak rane koja uništava Hrvatsku jer vlast u Hrvatskoj ne smije biti korumpirana. Moramo mijenjati zakone i sprječavati korupciju i zato ćemo kad nakon slijedećih izbora preuzmemo odgovornost za našu zemlju, provesti čitav niz antikorupcijskih mjera i zakona kojima ćemo ići u utvrđivanje porijekla imovine, strožu kontrolu javne nabave, transparentnost financiranja izbornih kampanja, strogu kontrolu imovinskih kartica i ojačavanje uloge Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa jer smo se u mandatu ove Vlade upravo mogli osvjedočiti kako se na to povjerenstvo od strane vladajućih, od strane ministara, od strane premijera, radi jedan neviđeni politički pritisak. I na kraju, u cijeloj ovoj situaciji, jeste li se zapitali kakvu poruku šaljete građanima naše zemlje kada sjedite u loži pored USKOK-ovog optuženika i Plenkovićevog glavnog koalicijskog partnera Milana Bandića? Znate li kako ste izgledali? Kao u lošem mafijaškom filmu. Ali o tome su svoj sud i svoje mišljenje dali građani koji se danas sa pravom pitaju imamo li mi uopće glavnog državnog odvjetnika i koja je njegova uloga?
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Lovrinović i Vucelić, najprije poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, pozdravljam i ovdje glavnog državnog odvjetnika, poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas dragi građani. Pretpostavljam da ste svi čuli za Codrutu Kovesi, to je bila javna tužiteljica u Rumunjskoj i ta žena, hrabra žena postala je nacionalna heroina jer je s tog mjesta, nazovimo je glavne državne odvjetnice za Rumunjsku, ona je u jednoj godini strpala iza brave stotine najviših dužnosnika u Rumunjskoj i onda što se dogodilo? Onda su on nju počeli, išli je rušit. Međutim kad su to htjeli, onda je na glavni trg izašlo, u Bukurešt, izašlo je 300, 400 000 ljudi. Znači ta hrabra žena, ona je iza sebe dobila što bi mi rekli, narod, to je bila njena snaga. Bez obzira tko ju je izabrao, ali ona je u sebi prelomila jer je očito shvatila da je sustav u Rumunjskoj toliko slab, korumpiran da on unutar sebe to ne može riješiti ali ona se drznula i ona je napravila taj salto mortale i onda su se digli na nju. Ali ona je dobila iza sebe građane. I ne samo to, prošle je godine, oni su nju htjeli, kaznenu prijavu protiv nje podnijeli, da je onemoguće da bude javna tužiteljica EU-a, zamislite. Zašto? Jer su shvatili, čuj, ako ode sada u Bruxelles, od tamo će nas moći još više gaziti odnosno čistiti Rumunjsku ali nisu uspjeli i ona je na svu sreću izabrana javnom tužiteljicom EU-a. E vidite, g. Jeleniću, bilo bi sjajno za ovaj napaćeni hrvatski narod da vi napravite taj salto mortale jer je sustav tolik slab, institucije su tako slabe, sve je premreženo. Zaista se slažem da je posao koji vi obavljate zakon što bi trebao obavljati, vjerojatno najteži i najopasniji, najopasniji. S druge strane nije lako gledat ovdje, vi ste izabrani u Sabori, vidite, pogledajte malo gore, nema nijednog od onih protiv kojih je nešto pokrenuto, jel vidite, nema nijednog jer ne mogu vas gledat. A vjerojatno ni vi njih, možda vi njih možete jer ste gledali onoga u kazalištu, ja bi na vašem mjestu otišao, dobro, vi ste bili kulturni pa ste šta ja znam, postoje neka pravila kulturna itd., ali dobro to je stvar ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali vidite, imate životnu priliku da našu dragu domovinu, da spriječite patnju jer sve propada zbog pravosuđa, naravno ne govorimo ovdje danas o ukupnom pravosuđu, vi ste državni odvjetnik i zakon vam kaže da štitite imovine znači građana i RH. A upravo je imovina ono što se u ovoj zemlji najviše popljačkalo i još je to nastavljeno. E vidite, onog trenutka ako vi nađete snage, mi ćemo vas svi podržati. Naravno, neće vas podržati oni protiv kojih su podignute prijave, i vi sad imate životni izazov, možete postati nacionalni heroj i svojim primjerom pokrenut čitavo oko sebe ljude, znači, ja pokušavam se uživit u vašu poziciju, ona je zaista teška, reko sam i opasna ali nećemo ništa napravit ako ne dogodi se onaj prvi potez da jedan ustane i okrene se protiv ovoga a onda ćete dobit iza sebe sav hrvatski narod i tad vas uopće ne treba bit briga tko misli o vama iz ove stranke ovako, onako, jesu vas izabrali, nisu itd., upravo je ovo izazov. Onaj tko danas ima hrabrosti da odavde pokupi nekoliko, odavde počevši od Sabora pa dalje, on će Hrvatsku spasiti, svima će nam pomoći. I vidite, par riječi o jednom segmentu koji sam čitao u izvještaj, koji se tiče imovine, znači oduzimanja imovine, to sam posebno bratio pažnju. Kao prvo, ajmo biti realni. Ove političke elite koje su dobrim djelom, znači prožete korupcijom do sada, pa njima je u interesu da DORH bude slab, da nemate dovoljno prostora, da nemate dovoljno novca za plaće, da nemate dovoljno računala, jednostavno da nemate ničega dovoljno. Tako je isto i sa drugim sudovima, trgovački, dođite u sudove, pogledajte kad uđete u sudnice, pa to je sramota primiti osuđenika a kamoli da dođe neki ugledniji uzvanik u te sudnice. Takve se institucije trebaju takvim strukturama. Treba im slaba Državna revizija, treba im slaba Porezna uprava koju su kad je došla ova Vlada, znate ona je bila izvan svega, oni su je vratili ponovno u okrilje Ministarstva financija, mora bit sve pod našom kontrolom, ne možete vi radit šta hoćete. Dakle, ljudi su, svi su najosjetljiviji na imovinu, i sad pogledajte, vodi se postupak protiv, ja ovdje neću spominjat imena, i u onom trenutku kad smo se mi nadali da će nešto biti, oni su sa putovnicom legalno prešli hrvatsku granicu, najviše u BiH a ovdje imovine ko u priči i vi ste tamo dobro naveli, koje je ograničenje problem, da se imovina može oduzet najviše na 2 g. i vi tamo u izvještaju praktično protiv toga prosvjedujete odnosno tražite da promijenimo. Zašto, ja sam pažljivo čitao jer se oni najvažniji problemi, znači parnice, one traju duže od 2 g. i čim pređe 2 g., ovome se optuženiku vraća imovina, onda on dalje može radit što hoće i pojeo vuk magare. Pa gledajte, taj problem je vrlo jednostavno riješiti, svaki put kad ne dođe netko tko je optužen a u Bosni se nalazi i Hercegovini, odmah za taj dan 50 ili 100 000 kuna, znači u zakon se donese da mora platiti. Aha, ne dođe prvi put, njemu se tereti imovina, deseti put već milijun i dakle on može hipotetski ostati bez kune imovine ovdje u nekom roku. Dakle, ja nisam pravnik ali imam zdravu logiku, postoje svi mehanizmi da mi u Hrvatskoj promijenimo ovo nepodnošljivo stanje a ono kreće od pravosuđa. Vidite, ja kao ekonomski stručnjak, kad sam došao ovdje, najprije sam mislio da je najvažnija ekonomska politika, znate. A onda sam ja shvatio da možete 10 Nobelovaca dovesti u Hrvatsku da vam organiziraju i napišu ekonomsku politiku, a ako je korupcijom premrežena zemlja, ma nema šanse da uspije. Sad ću se osvrnuti na konkretan slučaj, znači podnijeli smo kaznenu prijavu u DORH-u protiv HNB-a za slučaj švicarski franak i RBA štedno-kreditnih zadruga gdje je skoro Austrija na Rabu zbog 706 ugovora, skoro je dobila izlaz na more, znači da ne pretjerujem, skoro je okupirala taj otok. I zaista je to točno, pa što je to nego imovina? Zašto niko ništa ne poduzima? Pa ljudi se osjećaju nemoćni a država koja nije u stanju osigurat sigurnost svojim građanima, a plaćaju porez, pa to nije njihova država, to je nečija privatna država kao što se ... [[Govornik se ne razumije.]] Druga kaznena prijava je bila koju smo također predali i mi iz strane Promijenimo Hrvatsku na tome inzistiramo, protiv RBA banke, pazite austrijske banke. Što je ona, ona je javno objavila oglas da traži PR agenciju koja će joj pomoći da vrši utjecaj na sudove, zamislite, pa to se toliko osililo da javno poziva. Pa ta banka, znači u Austriji, ona tamo europski posluje, ovdje balkanski, nazovimo kako hoćemo. I što se tu čeka, pazite, prošlo je mjesec danas, postoje neke stvari bez obzira jesu prije ili poslije prijavljene, provjera važnosti za čitavu zemlju, za ukupno stanovništvo, to mora biti kriterij a ne jesno mi to predali prije godinu dana ili prije mjesec dana. Dok se s tim ne obračunamo, mi nećemo moći ništa napraviti i vama i drugim pravosudnim tijelima oni koji su najviše popljačkali Hrvatsku oni se vama smiju, nama se smiju. Mi smo za njih moralne budale koje o ovome nešto govorimo znate, ali mi želimo našu djecu ovdje zadržati i zato je antikorupcija prva najvažnija borba koju moraju dobiti građani i svi ljudi dobre volje koji žele od Hrvatske imati državu, zdravu državu, a ako toga nemamo ljudi će se iseljavati, ne idu oni prije svega zbog ekonomije plaće nego zbog ovog jer osjećaju da ih državne institucije, prije pravosuđe ne može zaštititi. Beskrajno se suduje. Nema toga, pazite, prvostupanjska, drugostupanjska, nakon toga ideš na Vrhovni sud, a nakon toga na Ustavni sud svi rješavaju probleme od 200 kuna do 200 milijuna i više kuna. Sve se zna kako se treba očistiti, ali se ne želi jer jednostavno ovakvo pravosuđe treba, ovakav i DORH, vi ste, vama ništa ne pripisujem, ali vi ste vezani, ja sam svjestan te institucije, ali napravite vi kao prvi čovjek taj potez imat ćete podršku svih nas, barem ovdje oporbe, u svoje ime govorim, stranke Promijenimo Hrvatsku i mene kao zastupnika, a stat će iza vas narod čitav. To je ono što treba napraviti jer nema promjena bez duha promjena. Duh promjena donosi jedan čovjek, ako treba na tom području i onda će svi krenuti. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Damjan Vucelić. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice, predsjedavajući i glavni državni tajniče, danas glavni državni odvjetnik podnosi izvješće parlamentu u kojem sjede optuženici ili njihovi žetončići, a i jedna optužena stranka, ali prije nego što počnem svoj govor u ime Živog zida moram definirati pojam mafija. Mafija je udruženje kriminalnih grupa koje imaju zajedničku organizacijsku strukturu i pravila ponašanja. Interes joj je ostvarenje što većeg profita i osvajanje moći. Ima tendenciju prakticirati državne funkcije. A što znači prakticirati državne funkcije? Glavni državni odvjetnik Dražen Jelenić mogao bi vam najbolje odgovoriti na ovo pitanje. Jer zamislite šta bi se dogodilo kada bi kriminalci iz kriminalne grupe zasjeli na pozicije moći. Još bolje zapitajte se šta bi se dogodilo kada bi kriminalac bio u poziciji gdje treba loviti druge kriminalce. I DORH pod palicom bivših državnih odvjetnika Vinka Cvitana i Mladena Bajića, a sada pod palicom Dražena Jelenića goni kriminalce. Goni ljude koji su bez političkih veza, sitne kriminalce, a da bi sustav funkcionirao mora se prividno održavati red, a svi ti 10-ci tisuća kriminalaca, sitnih kriminalaca ne ukradu niti približno koliko samo jedan politički kapitalac, a vjerojatno sam se danas u saboru mimoišao sa barem jednim takvim. Ovo je priča o hrvatskoj mafiji. Grupama koje se udružuju pod nazivima političkih stranaka, mafiji koja se štiti nečinjenjem preko Dinka Cvitana, pa preko Mladena Bajića i preko sada preko Dražena Jelenića. Sutra će to biti netko četvrti, ali budite sigurni da će i taj čovjek biti postavljen sa istim ciljem. DORH bi trebao goniti počinitelje kaznenih djela, biti neovisan, ali DORH je korumpiran, truo je iznutra. Svojim nečinjenjem, odbacivanjem kaznenih prijava, odugovlačenjem predmeta dok ne odu zastaru i traljavo odrađenim poslom DORH je ustvari generator kriminala. Onaj koji bi trebao štiti društvo on ga urušava. Prije mjesec dana glavni državni odvjetnik Jelenić je sjedio sa Bandićem u loži u HNK-u i to na koncertu povodom Hrvatskog predsjedanja EU. Čovjek koji procesuira Bandića sjedi pored njega u loži, javno, bez srama. Eto građani to vam je slika Hrvatske. Samo ta jedna fotografija govori sve više od cijelog ovog mog današnjeg izlaganja u saboru. A u ovom trenutku bivši predsjednik Vlade RH i bivši predsjednik trenutno vladajuće stranke iznosi svjedočenje o kriminalu kojim je ta stranka opsjednuta. Jeste li svjesni što to ustvari znači? Svjesni ste da zahvaljujući vama stoji ova Vlada koju drže vaši optuženici, da ste direktno odgovorni za kupoprodaju zastupnika i najveću parlamentarnu korupciju u povijesti zemlje. Kako je moguće da vaši odvjetnici nisu u stanju napisati optužnicu, a da se ne ruši po 10 puta? Živom zidu se blokiraju i odbijaju na 10-ci podnesenih kaznenih prijava, a prijavili smo od svih sudionika grupe Borg do Bandića, Milijana Brkića, Tomislava Debeljaka, Plenkovića, Ivice Kirina i drugih. DORH kažnjava bakice i preprodavače salate, a tisuće kapitalaca hoda i dalje slobodni. Izvlačenje i pljačka od pola milijarde kuna je vjerojatno neko nepisano pravilo. Sjetimo se Agrokora, Borg grupe i savjetnika od 500 miliona kuna, sjetimo se privatizacije HPB-a više stotina miliona plus još 280 miliona davanja loših kredita. HEP opet preko 500 miliona i to sa isporukom struje tvornici TLM, afera u HAC-u izgradnja 77 km autoceste Dugopolje – Ravča vrijedna preko 800 miliona, milijarde i milijarde. Grupe unutar mafije počele su agresivno naplaćivati svoja potraživanja, osjeća se u zraku da je sve teže dođi do novaca, a s druge strane sve je više konkurencije koju treba namiriti, tako da nam je u stvari svejedno tko će pobijediti na izborima unutar HDZ-a, svejedno nam je jer će sutra mafija i dalje vladati, i samo ćemo gledati neka druga lica, sustav se neće mijenjati, sustav se neće promijeniti. A kolike su posljedice nerada DORH-a vidi se u hrvatskoj privredi i okolišu, umjesto da ste prije mnogo godina ušli u Uljanik, a znali ste, vi ste ušli tek onda kada firmi više nije bilo spasa, sada isto radite sa Brodosplitom. Koliko Izvješća još mora krivotvoriti Tomislav Debeljak i koliko mu za to moramo platiti u brodovima, a koje naravno neće sagraditi, i koliko još Izvješća Državnog ureda za reviziju mora upozoriti na pljačku da bi vi reagirali? U zadnjem desetljeću ilegalno je posječeno 500, 650 kilometara kvadratnih šuma tvrdi Zeleni odred, a prema reviziji samih Hrvatskih šuma radi se o barem tisuću kilometara kvadratnih. To je površina usporediva s površinom Republike Hrvatske. Milijarde EUR-a su pokradene od strane drvne mafije, a šteta za okoliš je nemjerljiva. Izvori vode, presušilo. Kada će te više nešto poduzeti? Ja ću reći kada, a to je kada mafija obavi svoj posao, i kad posječe zadnje stablo. Tada će doći DORH i reći da ima elemenata za optužnicu. To je sramota. Kada će se USKOK prestati baviti švercom sira i pršuta vrijedni po par tisuća kuna, kada će se prestati baviti slučajevima podmićivanja prometnog policajca sa 50,00 kuna, i kada će se početi baviti sa onime za što je i osnovano, i što mu samo ime kaže, organiziranim kriminalom. Kada će USKOK napokon imati desetak jakih slučajeva sistemske korupcije godišnje, a ne da se rasprši na stotine i tisuće sitnih? Umjesto da djelujete preventivno, vi djelujete afirmativno, umjesto da spriječite kriminalne radnje, vi čekate da kriminalci završe posao do kraja, a onda dođete na svršen čin. I konačno, kada ćemo napokon doći do toga da se kriminal u Hrvatskoj ne isplati? Živi zid neće podržati vaša Izvješća. Hvala vam.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e i Nezavisnih zastupnika i nove politike, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Goran Aleksić i poštovani zastupnik Žagar. Izvolite, prvo poštovani zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni odvjetniče Jeleniću, uvažene kolegice i kolege. Ja sam se jako specijalizirao za jednu temu, zato jer ta tema nije završena i neće biti završena niti kad prođe moj mandat, koliko ja vidim, a tema se zove pljačka hrvatskih građana od strane hrvatskih banaka u stranom vlasništvu. Ta pljačka je izvršena i ona je na sudu utvrđena, pravomoćnom presudom 2014.-te, potvrdom ustvari pravomoćnosti dijela presude 2014.-te na Visokom trgovačkom sudu, kada je utvrđeno da su banke ugovarale nepoštene kamatne stope, zatim potvrdom i drugog dijela pravomoćnosti presude suca Radovana Dobronića 2018.-te, kada je Visoki trgovački sud potvrdio da su banke ugovarale i nepoštenu valutnu klauzulu, zatim potvrdom na Vrhovnom sudu 2019.-te kad su odbačene revizije banaka, i što se nakon toga događa? Događa se to da imamo potvrdu, ali nemamo rješenje problema. Imamo svega 30% završenog posla, a posla ovdje ima za sve. Posla ima za hrvatske građane koji trebaju tužiti banke, dobiti svoj novac, posla ima za nas ovdje da omogućimo građanima da što lakše dođu do svog novca, i konačno posla ima za Državno odvjetništvo da sankcionira one koji su pljačku izvršili. 2012.-te godine, čini mi se, podignuta je kaznena prijava protiv Hrvatske narodne banke od strane Udruge Franak zbog nečinjenja, i Državno odvjetništvo je tada tu kaznenu prijavu odbacilo. Ja sam podnio novu kaznenu prijavu, ne protiv HNB-a, nego protiv osam banaka koje su pravorijekom utvrđene krivima zbog pljačke hrvatskih građana, i to je učinjeno prošle godine, prije nekih dva mjeseca. Ja sam prijavio kazneno svih osam banaka zbog toga jer su oštetile hrvatske građane, zbog toga što su posredno time oštetile i hrvatsko gospodarstvo, a i državni proračun. Radi se o tome da su hrvatske banke nepoštenim ugovorima opljačkale 125 tisuća dužnika s valutnom klauzulom švicarski franak za nekih 20 milijardi kuna, i dodatno još nekih 200 tisuća, 200 tisuća dužnika koji su ugovarali druge valute, ali nepoštenu kamatnu stopu za dodatnih 5 milijardi kuna. Hrvatske banke u stranom vlasništvu dužne su, dakle, hrvatskim građanima oko 25 milijardi kuna, od kojih je do sad možda vraćeno 1%, jer toliko možda ima tih nekih pravomoćnih presuda na temelju kojih je izvršeno vraćanje novca. Što se očekuje od Državnog odvjetništva, osim što se ovdje izlažu statistički podaci i govori se o tome kako je Državno odvjetništvo u stvari dosta uspješno? Moramo govoriti o stvarima koje nisu realizirane, a nije realizirano sankcioniranje i provođenje kaznenog progona protiv, ja bih se usudio reći, možda i najvećih pljačkaša u povijesti Republike Hrvatske, kada se tiče to hrvatskih građana. Ja ne znam tko je drugi opljačkao hrvatske građane za 25 milijardi kuna osim ovih banaka? Ne znam tko je tako puno novca ljudima oteo na način koji nije dopušten, na nezakonit način. Posao državnog odvjetništva trebao bi biti da onda te banke privede sudu, da se povede postupak, kazneni postupak protiv banaka i odgovornih osoba, i da se onda banke kao pravne osobe i odgovorne osobe u bankama kazne, ne znam hoće li se išta dogoditi po tom pitanju, vidjet ćemo, pokazat će budućnost, al ja moram spomenut jedan slučaj sličan koji se dogodio u Francuskoj, u Francuskoj su banke također, u stvari jedna banka je također ugovarala nepoštene kredite, tamo se to dogodilo u puno manjem obimu, svega nekih 15000 kredita je bilo i zbog tih 15000 kredita koje su banke ugovarale na nezakonit način, gdje su one oštetile francuske građane, javni tužitelj Republike Francuske pokrenuo je kazneni postupak protiv te banke. Ja nisam kasnije istraživao što se s tim događalo, ali znam da je kazneni postupak pokrenut, to isto očekujem i od DORH-a, moramo znati da se u ovom trenutku vodi protiv RH arbitražni postupak u Washingtonu gdje su upravo ove banke koje su opljačkale građane tužile RH zbog konverzije CHF kredita u EUR-o i one kažu kako su one izgubile nekakve svoje investicije, kako su one imale trošak, bla, bla, bla, bla, međutim one nisu imale trošak, one su smanjile glavnice dužnicima, ali pri tom nisu imale apsolutno nikakav trošak, banke nisu vratile niti jedne kune tim dužnicima, prema tome one nisu imale trošak, taj trošak koje oni prikazuju kao trošak jest kao prvo laž, kao drugo, one nisu investirale u te kredite, nego su u te kredite investirali hrvatski građani svojim depozitima, dakle temelj za kredite koji su plasirani u RH s valutnom klauzulom CHF depoziti su hrvatskih građana u EUR-ima i kunama, budući da su temelj depoziti hrvatskih građana, to znači da investitori nisu investirali ništa, ovi strani koji nešto kao su investirali. Treća stvar, sud EU-a je jasno i nedvojbeno utvrdio da arbitraže koje članice međusobno pokreću jedna protiv drugih, jedne protiv drugih nisu u skladu s pravom EU-a, prema tome ne smiju se provoditi i onda nije čudno da su banke arbitraže pokrenule u Washingtonu, a ne u EU gdje to ne bi bilo moguće. Ja se sada pitam, hoće li državno odvjetništvo pokrenuti kazneni postupak protiv banaka budući da su banke pokrenule postupak protiv RH koji je potpuno neutemeljen. Država nažalost još uvijek te banke gleda kao neke svete krave, a banke su u stvari u RH, banke u stranom vlasništvu su najobičniji lopovi. Piše na stranicama HNB-a, ustvari u, na stranicama HNB-a da piše kakav bi morao biti onaj koji predstavlja banku, član uprave, predsjednik uprave itd., visokopozicionirana osoba u banci, kao prvo to bi trebao bit čovjek sa iskustvom, a kao drugo to bi trebala bit ugledna ličnost koja nema mrlje u svojoj karijeri, a svi sadašnji članovi uprava banaka ne poštuju pravorijek sudske presude, a pravorijek sudske presude osim što ima dio koji je takav da čovjek mora otići na sud i potražiti svoj novac na sudu, ima i izvršni dio koji kaže banke se ne smiju niti tako, niti slično ubuduće ponašati, banke nakon te pravomoćne presude nisu prestale u dijelu ugovora koji i dalje imaju nepoštene kamatne stope, nisu prestale primjenjivati te nepoštene kamatne stope i banke u onim ugovorima u kojima još uvijek nije izvršena konverzija CHF-a u EUR-u nisu prestale primjenjivati valutnu klauzulu CHF, a po pravorijeku te presude one bi to morale učiniti. Pa ja ću citirati predsjednika Vrhovnog suda Đuru Sessu koji je rekao kad njega prozivaju zbog toga, ali sud nema niti mač, niti novčanik, nema mač da bi prekinuo to ponašanje koje je nepošteno, nesavjesno i lopovsko, a nema niti novčanik da bi vratio ljudima novac, nego ljudi moraju sami otići na sud, dobiti presudu i onda ta presuda postaje ovršna isprava i tom ovršnom ispravom onda ako je potrebno ovršiti banku. Ali zato imamo državno odvjetništvo koje može procesuirati lopove i koje još uvijek te lopove nije procesuiralo, hoće li se to u budućnosti dogoditi ili neće, ja ne znam, ja nisam jedini koji je podnio kaznenu prijavu, ja znam da ima takvih slučajeva još. Vrlo je jednostavno utvrditi koliko je to obimno bilo nepošteno ponašanje banaka, vrlo jednostavno, evo ja ću dati primjer kako bi se to moglo istražiti, ne treba tu nikakva posebna pravna znanost, nekakvo ekonomsko znanje ili slično, jednostavno je potrebno poslati dopis optuženim bankama da dostave podatak koliko su ugovora potrošačkih ukupno ugovorile recimo do nekog datuma, do, ja ću reći do 2013. jer su do tog datuma, do 2013. ugovarale nepoštene kamatne stope i onda neka dostave podatak u koliko su ugovora, od tih ugovora koje su ugovorili s potrošačima, ugovorile kamatnu stopu na način da se ona sastoji od fiksnog i promjenjivog dijela u određenom periodu. I onda kad banke odgovore da su od 100 000 ugovorile možda 1000 ugovora s parametrima, a sve ostale ugovore su ugovorile tako da se mijenjaju odlukom banke, to je corpus delict, znači ne mora se uopće ići u banku i tražiti ugovor po ugovor da se provjerava, nego banka mora dati podatak, koliko ste molim vas ugovorile ugovora u kojima postoje parametri na temelju kojih se mijenja kamatna stopa i kada banka odgovori 1000 od 100 000, to je corpus delict. Ovih 99 000 ugovora su ugovorili na nepošten način, nezakonit način i zbog tih 99 000 ugovora moraju odgovarati kazneno, vrlo jednostavno. Za CHF kredite još jednostavnije, koliko ste ukupno ugovorili kredita s valutnom klauzulom CHF i banka pošalje podatak toliko, a to je već utvrđeno da je bilo nezakonito. Znači ona isprika DORH-a koju sam ja dobio da se ne može procesuirati zbog toga što DORH nema alate da uđe u banku i provjeri kako su ugovori ugovarani, ja sam sada dao recept kako je to vrlo jednostavno ustvrditi ustvari, vrlo jednostavno. I onda ako se sumnja da su banke slagale nešto onda idemo provjeriti. Evo toliko, htio sam apelirati na Državno odvjetništvo da duboko uđe u taj problem i da pokuša nešto učiniti da se banke kazne, da se kazne članovi upravi, da sankcija ne bude moralna, nego da bude istinska materijalna i da im više nikada ne pada na pamet da se ponašaju u RH onako kako se ne ponašaju nigdje zapadno od RH. Dakle nigdje zapadno od RH banke nisu ugovarale kamatnu stopu na način kako je ona ugovorena u Hrvatskoj, nigdje. Imam jedan primjer jednog odvjetnika koji je radio za banku majku kojeg ja poznajem koji mi je rekao da je došao jednom u Zagreb tamo negdje 2005., 2006. godine i banka kćer je pripremala jednu kreditnu liniju i on je vidio u ugovoru kako piše da će se kamatna stopa mijenjati odlukom banke. I on je rekao ali kolegice i kolege to se tako ne smije raditi, to u Austriji tako ne radimo i njemu su njegovi kolegice i kolege rekli, ali kolega nama to ne brani HNB pa mi to ovdje tako radimo. Tako da HNB je kriv, krive su sve vlasti, sve vlade RH do danas, krivi smo i mi što nismo ništa učinili da to zaustavimo, a DORH bit će po meni odgovorno ukoliko ne pokrene sankcioniranje banaka putem sudskog kaznenog postupka. Hvala lijepo, nakon mene moje kolega Žagar.
Hvala lijepa. Evo sada će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni odvjetniče, kolegice i kolege. Pokušat ću u ovom kratkom dijelu rasprava u ime kluba dotaknuti dvije važne dimenzije ovog izvještaja kako bi dao prilog raspravi, a u pojedinačnoj raspravi ću nastaviti u onom dijelu u detaljima o kojima mislim da je važno danas reći. Prva stvar koja je jako bitna i koja se upozorava iz godine u godinu, a da prije nego što kažem da se našalim, dozvolite državni odvjetniče da vas pitam, imate li vi veze kakve na stanicama za tehnički pregled vozila, kako naime registrirate vi ove aute ovaj je čini mi se iz 1998. Fiat Tempra, a Audi A4 iz +95. godine? Prilično stara vozila, nisu čak vjerojatno više ni ekološki, ne znači da nisu dobra, ali su prilično stara. To je jedan od dimenzija rada DORH-a koji se iz godine u godinu ovdje naglašava, dakle nema računala, spominje se nema računala, nemate prostora, nemate uvjeta za rad od vas se očekuje da progonite kriminalce koji vidjet ćemo to kasnije koji stiču vrijednosti, nezakonito vrijednosti u milijunima kuna. Dakle smatram da je to jedan od aspekata koji je svakako bitan, dakle uvjeti u kojima vi kao čitava institucija radite, Državno odvjetništvo od županijskih, općinskih državnih odvjetnika, a na što skroz upozoravate u izvještajima. I druga dimenzija problema su zakonodavni okvir u kojem djelujete. Ja sam nešto danas u replici načeo tu temu, ali dozvolite da citiram jednog čovjeka. „Dijalog tolerancija, uvažavanje demokratskih procedura, ublažavanje radikaliziranih društvenih odnosa nastojanje oko širokog usuglašavanja stavljanje općeg dobra iznad uskih stranačkih, grupnih i lokalnih interesa novo je ime za pomirenje u današnjoj Hrvatskoj. Nagle promjene političkog i gospodarskog sustava omogućile su brzo bogaćenje pojedinaca i sve veće siromašenje brojnih građana na djelu je grijeh struktura što su ih omogućili zakoni i propisi kojima prvotni cilj nije bio opće dobro čovjeka i zajednice“. Riječi su ovo nadbiskupa Bozanića 1997. godine, nažalost te su riječi i dan danas aktualne. Naime, pitao sam vas to u replici 26. travnja 1990. godine ukinut je Zakon o porijeklu imovine. On je stupio na snagu 7. svibnja '90. godine odmah nakon prvih izbora, višestranačkih i 30 godina ćemo uskoro obilježiti kako je taj zakon ukinut. I vi u dijelu u kojem spominjete kaznena djela ratnog profiterstva i kaznena djela iz procesa pretvorbe i privatizacije, samo ću jedan dio pročitati. Na kraju zaključujete, „kraj takvog stanja stvari malo je izgledno i unatoč nesmanjenom trudu Državnog odvjetništva na procesuiranju ratnih profitera i osoba koje su počinile kaznena djela u procesu pretvorbe i privatizacije da bi daljnjim protekom vremena bilo opravdano očekivati značajnije pozitivne pomake i rezultate u procesuiranju ovih kaznenih djela i kakvi su se predviđali i očekivali prilikom donošenja samog zakona, taj zakon je donesen 2011. godine“. Dakle vi zaključujete zapravo nema nijedna pravomoćne presude i čak u jednoj presudi koja je u odnosu na HYPO slučaj to je Ustavni sud je oboren. Dakle vi tvrdite da taj zakon jednostavno nije polučio rezultate i zbog toga sam vas pitao prije svega kao čovjeka, vi ste kao državni odvjetnik rekli da niste zakonodavac i to je vaše pravo i naravno vi ne donosite zakone, mi ovdje u Saboru donosimo zakone. I osobnog sam mišljenja da Zakon o porijeklu imovine treba donesti jer bez toga vi ne možete, nemate zapravo alate raditi. Neki kažu da to ima Porezna uprava da druge institucije, međutim očigledno vama u ovom dijelu taj rad nije dovoljno omogućen. Što se tiče dijela izvještaja vezanih uz gospodarski kriminal, mi na stranicama FINA-e možemo naći, evo to su najsvježiji podaci vezano za predstečajne nagodbe za razdoblje od 1.10.2012. do 7.2.2020. godine prijavljene obveze, ukupan iznos prijavljenih obveza je preko 82 milijarde kuna, od toga je ili prihvaćen plan i sklopljena nagodba za 50 milijardi i 158 milijuna kuna, dakle značajna sredstva koja su obilježila predstečajne nagodbe i općenito dio stečajnih postupaka vi navodite kako je točno broj koliko je stečajnih postupaka u 2018.g. pokrenuto, međutim ono na što, što upozoravate vezano za predstečajne nagodbe je pojavljivanje činjenica da se otvaraju stečajni postupci nad društvima koja su prethodno prošla postupke predstečajne nagodbe po Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Uočena je pojava da se trgovačka društva koja su zaključila predstečajnu nagodbu po Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodi, dakle koja se kroz predstečajnu nagodbu već umanjila potraživanja RH i ostalih vjerovnika pripajaju novoosnovanim društvima koja ubrzo nakon osnivanja podnose prijedlog za otvaranje predstečajnog postupka po Stečajnom zakonu, te time pokušavaju dodatno umanjiti već prethodno umanjene tražbine vjerovnika, a da tražbine iz predstečajne nagodbe zaključene po Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodi nisu ni pokušale podmiriti. To su vrlo ozbiljne stvari, nisam primijetio u vašem izvještaju koliko su educirani vaši djelatnici na ove stvari, radi se o ozbiljnom gospodarskom kriminalitetu i naravno nije to lako ni utvrditi i kaže iako je odredbom članka Stečajnog zakona propisano da će sud odbaciti prijedlog za otvaranje predstečajnog postupka ako nije istekao rok od 2.g. od ispunjenja obveza iz prije utvrđenog predstečajnog sporazuma, sudovi navedeno ne provjeravaju, pa jeste vi, vi sad kažete sudovi ne provjeravaju, a kako da vi onda to ovoga, a vjerovnik nema, država nema pravo žalbe već samo onaj dužnik koji kroz novi predstečajni postupak pokušava ponovo umanjiti svoja dugovanja prema vjerovnicima. O samom stečajnom postupku i ono što je navedeno u, u izvješću ću govorit u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Hvala lijepa, sad ćemo preć na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. U izvješću uvaženi odvjetniče za 2017. i 2018.g. ja samo mogu kazat ono šta sam ja poduzeo, to je slučaj ovaj HNB-a tj. Borisa Vujčića, Relje Martića, Odaka, Šošića, Barbaroša, Frasa, Faulenda i ostalih, njizih 8 i znači to je po pitanju nečinjenja, po pitanju Agrokora podigao sam kaznenu prijavu 21.4.2017. gdje je HNB svojim neradom, ne kontroliranjem sistemske tvrtke, … [[Govornik se ne razumije]] Agrokora dovela u situaciju gospodarski lom ogroman, znamo šta je bilo u slučaju Agrokora. Također i protiv HANFA-e sam podigao tj. poimenično protiv 5 osoba jer su po pitanju Belja i ostalih Belja Darda, Svetog Ivana ovaj, u društvu Agrokor Belje su također dizali … [[Govornik se ne razumije]] te kredite tj. sve je bilo nezakonito, zbog toga je se i događalo to što se događao, ja sam digao dobro obrazložene stručne, stručne, ove kaznene prijave, nažalost do sada ja nemam nikakav odgovor, ali oni koji su krivi u biti za ono šta je dovelo do gospodarskog loma u RH od HNB-a i HANFA-e u biti, oni su samo državni odvjetniče reizabrani. Međutim kad govorimo o izvješću, ono šta sam govorio i na početku i šta sam pitao i kroz repliku i kroz stanku u biti pošto sam bio dugo pripadnik HV-a, kao mlad čovik bio sam u ratu i kad je završio rat onda sam skužio o čemu se radi u biti, kao i mi svi mlađi vidili smo da oni šta nisu imali 5 kuna u džepu odjedanput vlasnici su svega, znači to govorim za svoj Sinj. I naravno da u to vrijeme kad sam čuo tu priču, čuo sam je, pričala je se priča da je, svi su znali i ptice na gradu i u Sinju da je nestao novac za oružje, znači da je taj novac posuđen, pozajmljen tj. data je pozajmica Meteor Paperu tvrtki obitelji Emila Tedeskog tj. on je bio vlasnik te tvrtke '90.-tih godina, to je žalosno što se radi o novcu, zašto, što se radi o novcu namijenjenom za obranu Sinja, kupnju oružja, milijun i 600 maraka, potres je bio '89.g. i naravno pošto je počela okupacija da je bilo zdravo logički, tada je ovaj skupština općine Sinj donila jednu odluku, a već je počela i agresija, već je počelo Civljane područje, Otišić već je bilo blokirano prema Kninu i logički potez je bio da se ti novci koji su bili za potres prenamijene za naoružanje jer je naoružanje bilo potrebno i tada je ta tvrtka Meteor Paper dobila pozajmicu milijun uz otpore brojnih ljudi, znači kada je bio goloruk hrvatski narod, kada je bilo potrebnije od kruva oružje, znači kad je apsolutno bila Vrlički dio, tribao je, padao je, bio je prid padom, tu je se radilo o milijun i 600 maraka i tada su i smjenile Antu Turudića, predsjednika skupštine koji je nakon mog izjave u, kao vijećnika na to pitanje rekao da je to sve točno šta ja govorim. Da i vi ste, znači taj novac nikada nije vraćen, ovo nije napad ni na Emila Tedeskog, ni na Todorića, ni na nikoga, al je činjenica da taj novac nije vraćen. Ja sam kao gradski vijećnik zbog tih ljudi jel tada je okupirana 40% Cetinske krajine, znači došli su bez u Hrvace pred sami ulaz, brana Peruča minirana, ogromne štete, znači taj novac da je usmjeren za oružje vjerojatno bi bio veći puno otpor jel je bitan taj novac, ogromne štete i zbog tih ljudi ja osjećam obavezu i tada sam osjećao ja sam tada uputio protiv nepoznatog počinitelja kaznenu prijavu 2011. i vi jeste poslali meni odgovor, ne vi nego tada zamjenik g. Cvitana, poslali su odgovor na sabor, ali tek za ovu 2011., a ja sam digao još 4 kaznene prijave, 2014., sjećate se Đure Gavrilovića kad je bio osuđen, ja san opet dizao, znači Đuro ovdje u Gavriloviću odgovara, Đuro iz Sinja ne odgovara. Ja opet ponavljam, pare, novac za oružje je vrlo bitan za ljude iz područja Cetinskog kraja tih milijun i 400 000 maraka, po izračunima prije nekoliko godina bi bilo sa kamatama 17 milijuna eura, tada je znači od 90-te do sada i ovo nije udar na Emila Tedeschkoga niti je mene briga jel su oni prijatelji sa Zoranom Milanovićem ili prijateljem sa Plenkovićem, uopće nije bitno, ako je čovjek vratio to, a ja sam kao gradski vijećnik traćio da mi pokažu papir u općini ili općine slijednice, tj. 6 općina iz općina Sinj, 3 općine i 3 grada, to je bila jedna općina prije, sinjska općina, niko mi nije nikad pokazao nekakav papir da su te pare vraćene. I to boli ljude dolje. Mislim naravno da boli, toliko štete, niti ko odgovara, jedino šta eto, dobivaju taj dopis koji kaže da je već bila presuda, međutim ja kad sam, bio je problem Autoprijevoza Sinj također koji je pljačkom privatiziran, nije o rekonstruiranju i konsolidaciji Autoprijevoza Sinj, Promet Makarska je na jedan nezakonit način tj. ne poštivajući ugovore je preuzela Autoprijevoz Sinj, tada sam bio sa radnicima Autoprijevoza kod tadašnjeg odvjetnika Bajića. I ja mu kažem, gledaj, pokazao mu ja ovo, on kaže je, ok ali kad bude Zakon o nezastarijevanju ratnog profiterstva, i ok, ja sam sve to napravio, međutim i dalje se ne znaju pare. Ako je pare vratio, ako su vraćene pare, ja ću se prvi ispričat, jel pošteno, međutim ja nikako dobit potvrdu dal su pare za naoružanje iz 90-te godine vraćene. I to je ključni problem, ja govorim ovdje, jer se radi o novcu za obranu cetinskog kraja, tada je Livanjsko polje bilo ugroženo, tada je taj cijeli jedan, jedno područje bilo s tim novcem se puno moglo više naoružati, ogroman novac u to vrijeme. Nema nikakvih znači do sada nikakvih ja nemam rezultata od toga. Meni kad se pokaže račun, ja ću osobno prvi ispričati. Znači on su na krvarini stvorili svoja carstva, dok god ne pokažu, na krvarini ljudi, krvi hrvatskih ljudi, dok ne pokažu taj novac, to je prvo. I jedno vrlo bitno je po meni, to je ratni zločini. Na poziv Vukovaraca, točnije gradonačelnika Vukovara prije, ne mogu se sjetit, bio prosvjed u Vukovaru po pitanju ratnih zločina, i u upoznajući brojne ljude od onih koji su silovani, oni koji su meni u rodu čak, bili su u logoru, i onih koje sam upoznao, govore strašne zločine koje su proživjeli, znači živi svjedoci tu su svjedočili, žao mi je šta se tada bojkotiralo to u Vukovaru jer se treba čuti vapaj Vukovaraca. Činjenica je da ti zločinci danas šetaju slobodni a u RH, mislim, mene žalosti, evo ja ne znam kako je vama kad vidimo recimo Šešelja, Šešelja iz Srbije. Četnik koji je pušten na slobodu da je bolestan a naši generali još čame u Haagu. Pa kakav je to odnos? Da li vi kao Državno odvjetništvo, mi kao RH, možemo promatrati četnika Šešelja ili Vučića koji dolazi ovdje, koji šetaju slobodno, hodaju po našoj RH, još se ruga Šešelj, kao ... [[Govornik se ne razumije.]] pustila ga radi bolesti a on se kokoši, kosiri, provocira, maltretira, ruga se sa Hrvatima u Hrtkovcima, znači ruga se sa ljudima u Vojvodini našim gdje nam je napravljeni najveći zločin. Dok naši se ljudi teroriziraju, ali je veći problem naši logoraši kojih nitko nije saslušao a imaju činjenice, ja sam gospodina dotičnog odvodio, neću sad imenovat a i mogu, bila je vaša zamjenica ga primila, ljudi jednostavno imaju svoju istinu, imena i prezimena svojih mučitelja koji je oduzimao međutim ne znam zašto smo gluhi na to. Ja ne mogu shvatiti zašto mi te zločine ne rješavamo. Imamo problem dr. Ivana Šretera. Degoricija kaže da je glavni sudionik Milorad Pupovac, jel itko ikada upitao Milorada Pupovca, ja sam i predlagao da se zove dan mirotvorstva po dr. Ivanu Šreteru, jednome mirotvorcu, pa jel itko rekao g. Pupovac, jel ovo istina što g. Degoricija govori da ste vi krivci, da ste znali za ovaj slučaj oko g. dr. Ivana Šretera? Ne, oni su pravednici i mučenici. Znači mi imamo jedan problem gdje ratni zločinci šetaju Hrvatskom kod silovanih osoba, gdje hrvatski branitelji su u Haagu tj. generali proganjani na najgori način, još uvijek imamo generala napih u Haagu koji su kao pripadnici HVO-a ali hrvatski vojnici, hrvatski generali u Haagu, dok recimo nas stvarno kad vidim četnika Šešelja šta izvodi a koje zločine je radio u RH, pozivao na zločine, što je napravio. Znači imamo brojnih problema državni odvjetniče, očekujem da će se ti problemi riješiti ali do sad nisu riješeni. Očekivanja nisu ispunjena, ja se ispričavam ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Aha, dobro. Imamo jednu repliku prije, poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. glavni državni odvjetniče, kolega Bulj. Dobro ste primijetili da odgovorni za organizaciju pobune u zapadnoj Slavoniji su podvučeni pod oprost i aboliciju. Zna se točno ko je osnovao logor u Bučju, zna se ime i prezime, vođe pobune u zapadnoj Slavoniji, zna se svako ime specijalne njihove policije Krajine, vojske Krajine, sve poslije oslobođenja Okučana jasno je u komandi u Okučanima pronađeno kao i dokumentu koji su arhivirani u našim službama ali jednako tako i u Memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata stoga je teško razumjeti da za naredbodavca, osnivača, podstrehača, nema.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa neshvatljivo je, pa poglavito ljudima, tim žrtvama, ljudima, sudionicama u Domovinskom ratu a poglavito na područjima gdje su ti četnici u biti udružili u zločinački pothvat stvaranja Velike Srbije potpomognuti potpomognuti i sa Šešeljom, Miloševićem koji su dolazili ovdje a oni su sada na slobodi i ti u Hrvatskoj su sad na slobodi. To je nevjerojatno da hrvatski ljudi, ljudi koji su u RH, da oni moraju gledati te nadgrobne, ogromne spomenike tih četnika di vrijeđaju naše ljude i oni žive, hodaju kraj svojih žrtava, silovatelji prolaze kraj silovanih žena, i to je nevjerojatno. I ja u razgovoru sa tim ljudima, ne možete vjerovati da ljudi znadu sve, ime, prezime, dokumente imaju, ko je oduzet, ko ih je priveo, ko ovo, ko ono, i nitko ništa, ne mogu jednostavno doći u poziciju da da reću ko su ti zločinci, ko su ti okupatori, ti krovoloci, a jednostavno ne mogu i postavlja se pitanje kako se osjećaju svi ti ljudi koji su žrtve tih zločinaca koji se nama smiju.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Steve Culeja, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Poštovani Jeleniću. Ja dobro pamtim kada ste stupili na dužnost da ste rekli da ste dijete DORH-a, ja se nadam da ono što ste kao dijete u DORH-u učili a što ste ... [[Govornik se ne razumije.]] do današnjeg dana pošto ste sad već odrasli u ovom našem sazivu, da ćete biti rezultata više u pravosuđu tj. u vašemu radu nego što je bilo kad ste bili dijete no ja ću malo čitat ovako. Prema Wikipediji, verbalni delikt je bio kolokvijalni naziv za kazneno djelo predviđeno iz čl. 133. Krivičnog zakona tzv. SFRJ-a. Na temelju te zakonske odredbe, provođene su politički procesi uz vrlo drastične kazne protiv osoba koje su riječju dovodile u pitanje ispravnost komunističke vladavine. Primjerice Marko Veselica je bio osuđen na 11 g., nek mu je spomen, Vlado Gotovac na 2 g. i mnogi drugi. Mislili smo kako je to vrijeme iza nas ali Državno odvjetništvo podignulo je optužnicu pri Općinskom sudu u Novom Zagrebu protiv novinara Marka Jurića. 4 g. trebalo je razmatrati dvije njegove odjavne emisije „Marko trg“ i država je marljivo radeći 4 g. ipak podlegla politici u Hrvatskoj te podigla je optužnicu 30. prosinca 2019. protiv Jurića i pravne osobe trgovačkog društva Plava produkcija. U ime RH, Jurić održava i stavlja na teret da je 12. i 19. siječnja 2016. kao urednik, voditelj i odgovorna osoba Plave produkcije u nakani da kod većeg broja ljudi potakne osjećaj mržnje i netrpeljivosti, prema pripadnicima srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj, vjernicima pravoslavne vjeroispovijesti u Hrvatskoj i svećenstvo srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj, u odjavama izjavio poruka dragim Zagrepčanima, svima vama koji se šećete Cvjetnim trgom, budite oprezni pošto je u blizini u kojoj stoluje da parafraziram jednog srpskog ministra, četnički vikar. Dakle drago moji Zagrepčani, kada se šećete Cvjetnim trgom, pogotovo majke sa djecom, pripazite da ne bi koji od tih četničkih vikara istrčao iz crkve i malo u svojoj maniri klanja, izveo svoj krvavi pir na našem najljepšem zagrebačkom trgu koji bi možda trebalo obilježiti tablama „pazi oštar četnik u blizini“. Osim toga država mu stavlja na teret i odjavu u emisiji emitiranoj tjedna dana kasnije. Molim vas da me ne prekidate u mojem čitanju dokumenta. Jurić je aludirao na poznatu povijesnu praksu da su mnogi klerici srpske pravoslavne crkve aktivno sudjelovali u četničkom pokretu i okrvarili ruke uglavnom nad civilnim nesrpskim stanovništvom. Pritom je bio potaknut video snimkama na koje nekolicina klerika srpske pravoslavne crkve, među njima i Porfirije, pjesmom uveličavaju upravo zločnica popa četnika Đujića, citat Piskačev. Iz istog tog DORH-a nisu reagirali na izjavu iz 2018. političara SDP-a Nenada Stazića, izgleda da u svibnju '45. nije obavljen temeljito. Kakva šlampavost pobjednika. Nije li u pitanju poziv na nasilje po uzoru na svibanj '45. gdje Stazić smatra da je u svibnju '45. trebalo pobiti još više ljudi. Opravdavajući se kazao je i ovo, fašizam nije pobijeđen '45., znači u tom smislu posao nije dovršen kao je dovršen svugdje drugdje u Europi. Ako nije jasno zaduženima za pisanje optužnica, Stazić je Hrvatsku optužio da u njoj živi fašizam i smatra da ga treba rješavati titoističko-četničkim pokoljima. Jel i to govor mržnje poticanja ili poziva na nasilje? Pobliže je opisani u čl. 325. KZ-a javno poticanje na nasilje i mržnju koji se baš Juriću stavlja na teret. Ako zakon nije isti za sve onda je to bezakonje, državni odvjetniče. Sad ja vas pitam građani atenski, tko treba ispiti čašu otrova a tko dok je živ večerati o trošku grada? Ultra poznata parafraza iz Sokratove apologije jer vidjeli smo pedofilne skandale u SPC, vidjeli smo zazivanje četništva. Vidjeli smo izvješće SOA-e, vidjeli smo sva upozorenja na pojavnosti u hrvatskome društvu, na pojavnosti četništva i na ono što smo naslijedili iza nekih što nismo procesuirali ali da ne bih puno izgubio vremena da mi taman ostane kaznena djela ratnog zločina, ja ću pročitat opet nešto. Broj optuženih osoba nešto je manji od prosjeka zadnjih nekoliko godina a razlog tome leži u otežanom prikupljanju dokaza kod ovih kaznenih djela s obzirom na sve veći protek vremena od počinjenja istih. Naime, treba imati u vidu kako se radi o događajima koji su se zbili prije više od 20 g. tako da je vrlo teško rekonstruirati događaje na mjestu počinjenja kaznenoga djela i to ili iz razloga što se svjedoci sve teže prisjećaju konkretnih događaja te su im iskazi manjkavi i nekvalitetni, ili ih je sve više, sve veći broj umrlih što dodatno otežava dokazivanje. Evo ovako, pošto ste vi dijete DORH-a, a pamtite sve što se je događalo, nije nitko izgubio pamćenje u vremenskom periodu nego se je moguće nešto nadopunilo ili odvadilo, možda se je nešto namjerno toliko dugo odgađalo, a ja ću krenut sa jednim zločinom prekinuto vukovarsko djetinjstvo, tko je '92.-ge godine u Borovu selu ubio četverogodišnju Martinu Štefančić i njezinu baku? Znate tko je ubio? Moram pronaći, interventni vod teritorijalne obrane Borova sela, dakle oni. Jedan je ubio sebe i svoju suprugu iz tog voda, drugi je umro prirodnom smrću, ostali nisu dostupni, i podnešena je prijava protiv istih koji su to počinili od policijskog istražitelja Kajkića. Međutim, u to vrijeme komandant štaba teritorijalaca u Borovu selu bio je Radenko Alavanja, i tom interventnom vodu taj Radenko Alavanja je oslobođen na Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, i to u odsustvu, a u vrijeme njegovog komandovanja ubijeno je 83 nesrba u Borovu selu. Zbog čega se nije do dana današnjeg ovaj slučaj ubojstvo koje je '92.-ge počinjen pod njegovim zapovijedanjem njemu prikrpilo? Zbog čega to nije nitko napravio? Zbog čega to mora jedan policajac van službe raditi? Zbog čega sam ja uopće završio ovdje? Zbog svih onih kaznenih prijava koje sam podnosio, vjerujte mi žao mi je što sam podnosio kaznene prijave, jako mi je žao što sam ih podnosio. Da od svih 61 završi na tri godine samo, tri godine zatvora za sve one zločine koji su počinjeni u Borovu selu, 83-je nesrba ubijanih u školi, na splavu, u centru Sela, ubijali su gdje su htjeli, po kućama, na kućnome pragu ubili su malu Martinu i njezinu baku, nikog to ne interesira. Zbog čega? Zbog čega umiru svjedoci? Pa umiru pod teretom godina, pod teretom sjećanja koje ih progoni i umrijet će, i umirali su nesretni zbog toga što nisu vidli pravde. Zbog čega stoji spomenik Vukašinu Šoškočaninu u Borovu selu kao junaku? Da li to mene vrijeđa, jel se pita netko? Pitate li se gospodine Jeleniću da li mene boli što je ubojica mojega brata i drugih 11 redarstvenika, koji je osobno ubio šestoricu? On je junak i ima mauzolej u Borovu selu. Da li me vrijeđa to? Brzo ste se digli kada je trebalo rušiti spomenike Francetiću i Mili Budaku, u redu je rušiti ono što smeta nekome, a i mene nešto smeta. Hoće li netko to rušiti ili ću ja opet morati pisati pisma, prijavljivat ili ću nešto druge napraviti u nekom trenutku, tko će bit' kriv? Ne, neću ja to napraviti, ostavit ću Hrvatskoj nek' se crveni, nek' se sramoti. Nek' se sramoti nad svakom žrtvom zbog vaših propusta koje propust nečinjenja niste činili ono što ste trebali činit', a Merčepa Tomislava lijepo ste znali svi upakirati zbog nečinjenja, propustio je spriječiti zločine, zamislite on je propustio spriječiti zločine pa je dobio robiju, a Radenko Alavanja pod čijem je zapovjedništvom i pod njegovom komandom počinjeni su zločini, on je oslobođen.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je članak 238., a i vi ste povrijedili Poslovnik gospodine podpredsjedniče jer očito ne slušate saborske zastupnike. Gospodin Culej je ničim izazvan počeo upozoravati na neke imaginarne prijetnje u centru Zagreba od strane nepoznatih osoba koje bi mogli istrčati iz jedne Crkve, to je klasičan govor mržnje, vi ste ga bili dužni upozoriti i oduzeti mu riječ, jer ovako se razgovarati bez ikakvog povoda, mislim da nije jednostavno primjereno. Hvala lijepo.
Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, jer koliko sam ja razumio on je čitao jedan članak iz medija, prema tome, ovaj, vjerojatno je trebalo, ako je trebalo, onda je trebalo to usmjeriti prema medijima, prema tom mediju ili tim medijima, a ne kolegi Culeju koji je, ne, pročitao nešto što je objavljeno, javno objavljeno jel. Imamo jednu, jedan, jednu repliku, izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Culej dobro ste ustvrdili da su pojedinci podvučeni pod oprost pravosudnih tijela to jest sudova u suđenju što nisu trebali bit, i tu je Državno odvjetništvo trebalo reagirati do krajnjih granica izdržljivosti, braniti ono što piše u Zakonu, a u Zakonu u članku 3., jasno piše: “Od oprosta za kaznena djela iz članka 1. ovog Zakona izuzet će se počinitelji najtežih povreda humanitarnog prava koje imaju karakter ratnih zločina i to za kaznena djela genocida iz članka 119. ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. ratnog zločina protiv ranjenika, bolesnika i zarobljenika“. To vam jasno govori se o ovom, da Radenko Alavanja kao ... [[Govornik se ne razumije.]] pobune u zapadnoj Slavoniji ne mogu bit podvučeni pod oprost po članku 3., smatram da jasno se mora na to reagirati, zbog toga je nezadovoljstvo radom pravosudnih tijela, zbog toga se događaju svi ovi prosvjedi koji su bili, zbog toga se Državno odvjetništvo mora jasno očitovati što članak 3. govori Zakona o ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Kolega Đakić, zahvaljujem, molim vas pripazite na vrijeme. Odgovor kolega Culej, izvolite.
Hrvatsko pravosuđe, kada bi ga isecirali po godinama i po Izvješćima, sve bi se preslikalo i u ovo Izvješće koje mi sada imamo pred sobom, ništa nije napravljeno kako treba. Pušteno je da zločinci odlaze, da odlaze iz Vukovara koji su počinili zločine, pušteno je da ih građani prepoznaju na ulicama, prepušteno je, narod je prepušten sam sebi i nema nikakvu zaštitu, nema zaštitu kao što nije imalo ni '91.-e kada je 18.11. Vukovar pao. Nemaju zaštitu, nemaju satisfakciju za sve ono što im je napravljeno i to je to. Hrvatsko društvo treba se sramiti zbog onih koji nisu činili ono što su trebali i za što su plaćeni, a to su svi dužnosnici koje se proziva kroz određene službe, sramota.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Prvo da izrazim svoje nezadovoljstvo što smo čekali tako dugo znači Izvješće za 2017. i 2018. godinu, raspravljamo u 2020. godini što znači da kasnimo za dvije i nešto godine, šta možda naravno naši građani i oni koji prate ovu sjednicu će sigurno negodovati, ali opet to je puno manje negodovanje nego na negodovanje kako to sve skupa u praksi funkcionira i kako naše pravosuđe u praksi funkcionira. Znači nemoguće je ne komentirati čitav niz procesa koje ovih dana pratimo u medijima i rekao je državni odvjetnik u svojem odgovoru kada sam replicirao prvi puta da ovo nije mjesto da se govori o konkretnim slučajevima, ali hrvatski građani upravo žele govoriti o konkretnim slučajevima. Žele upozoriti i vas državni odvjetniče i nas koji smo zakonodavci koji donosimo Zakon o kaznenom postupku i hrvatske sudove i suce žele upozoriti da to nije normalno da pojedini procesi traju 10 i više godina za najteža koruptivna djela, da danas u sudnici nama bivši dužnosnici objašnjavaju kako su stekli prvi milijun eura na kojekakvim poslovima šta vjerojatno ne možete objasniti niti malom djetetu niti uvjeriti malo dijete, da je nenormalno da na čelu grada Zagreba imamo osobu koja je optužena za najviša također i najteža kaznena koruptivna djela, koja ne može objasniti svoju imovinu. Ima čak ljudi koji se sprdaju na taj način i pokazali su cijeli paradoks našeg političkog sustava prozvavši tog političara rezačem etiketa koji je navodno od straha da se ne vidi da je kupio brendirani namještaj prilikom pretresa rezao etikete u svojem domu i normalno da građani žele da mi o tome ovdje govorimo i da govorimo da je nenormalno da iz godine u godinu gledamo te ljude, a da pravosuđe ne donosi pravorijeke da se ljudi izmrdavaju na raznorazne razloge od bolesti do ovoga do onoga. Jedan suoptuženik u slučaju gradonačelnika Bandića se ispričao na bolest, ali onda uredno dolazi u Holding na svoj posao, to su sve stvari koje naše građane muče i o kojima oni žele da mi ovdje govorimo. I dok to ne riješimo vjerujem da neće biti ni većeg povjerenja ne samo u pravosuđe nego i u Hrvatski sabor odnosno institucije koje su na djelu. A sve proizlazi iz toga da najvišim organima i najodgovornijim političarima u ovoj zemlji uopće ne smeta što su ruku pod ruku sa takvim političarima, oni se ponose. Do jučer predsjednica šta su prijatelji, šta nose torte na rođendane, šta će peć kolače ukoliko presuda bude osuđujuća, premijer Plenković dogovora sa gradonačelnikom Bandićem kada će i kako glasati o GUP-u i normalno da se sve to ljudima gadi i da jednostavno to više ne mogu trpiti niti prihvaćati i da se jednostavno mora napraviti odmak od te politike. Jer pogledajte molim vas, kada vidite izvještaj koji je pred nama i kada vidite da je 96% optužnica su potvrđene na temelju prijava od strane DORH-a odnosno USKOK-a na hrvatskim sudovima, a od tih 96% optužnica koje su potvrđene čak 90% je završilo osuđujućom presudom onda vam je vrlo jasno da je sa vrlo velikim postotkom moguće i vjerojatno je tako da će i ove optužnice koje gledamo iz dana u dan i za bivšeg premijera i za gradonačelnika grada Zagreba završiti na taj način jer i pored argumenata koje čujemo na sudu zdrava logika, uši kada slušamo tajno snimljene snimke, kada čujemo svjedoke govore da tu korupcije ima. Svjestan je toga i gradonačelnik, svjestan je toga i HDZ, ali od one čuvene zagađujuće uzrečice, „Neka institucije rade svoj posao“, već svima dolazi polako zlo kada to čuju. A najčešće to čuju od strane HDZ-a i gradonačelnika Zagreba odnosno njegove stranke. I ja vas molim kada bi možda bili malo više zainteresirani, recimo kolega Borić da ne pričaju o unutarstranačkim izborima u HDZ-u i slušali i dali podršku ovakvim razmišljanjima, usmjeravanju hrvatskog zakonodavstva da naše pravosuđe bude efikasnije u toj situaciji bi vjerojatno i naši građani bili zadovoljniji i imali veće povjerenje u te institucije. Nije svrha samo toga da premijer Plenković dobije još jedan mandat kolega Boriću u HDZ-u, nego je svrha da napravimo državu koja će biti korektna, gdje će ljudi osjećati pravdu, gdje će imati povjerenje u institucije i gdje neće najvažnija stvar u Hrvatskoj biti tko će i kako pobijediti na unutarstranačkim izborima u HDZ-u.
Kolega Maras, ja bih vas lijepo molio.
Jer to je nebitno, gospodine potpredsjedniče.
Kolega Maras, molim vas samo malo sačekajte.
Recite.
Nemojte prozivati kolege u sabornici, raspravljamo o temi Izvješće o radu državnog odvjetništva i molim vas klonite se prozivanja kolega u svom izričaju i u svom stilu kako vi to govorite dotaknite se tema koje su po vama bitne, ali ja bih vas lijepo molio držite se teme i nemojte prozivati kolegice i kolege. Evo, hvala vam lijepo.
Dobro, korektni ste gospodine potpredsjedniče, podržavam vaš napor u vođenju sjednice, ali morate razumjeti i mene koji sam revoltiran kada govorim o ovako važnoj temi da kolege uopće ih to ne zanima i na neki način vjerojatno pričaju o tome koliko će Plenković dobit glasova i koliko će Kovač dobit glasova. To znači, ne zaima nikoga vjerujte mi od građana RH osim trenutno nekolicinu kolega. I to je ono što sam ja ovdje htio reći, zbog čega sam reagirao, još jednom se ispričavam kolegi Boriću ako ga je to povrijedilo. Evo, ispričavam se nemojte se ljutiti taj tren sam se osjetio ovaj malo pogođen, tako da s te strane sam morao reagirati. A ono što je važno, rekao sam da donesemo zakonska rješenja koja će omogućiti DORH-u i USKOK-u da radi brzo i efikasno. Da se ne izmotavaju ljudi na razno razne stvari i da izbjegavaju odgovarati za evidentne zločine koje su počinili obnašajući dužnosti najodgovornije i iskorištavajući odgovornost koju su dobili u ime građana RH da bi pogodovali sebi, svojim prijateljima, interesnim skupinama i šta ti ja znam još kome. Pogledajte ovaj nonsens u Gradu Zagrebu imamo ravnatelja institucije koji je prvooptuženik za krađu 40 miliona kuna fiktivne nepostojeće javne nabave, koji ima potvrđenu optužnicu i još uvijek radi kao ravnatelj te institucije. Pa to je iz filmova kao Don Corleonea, ja čuvam tebe, ti čuvaš mene. Pa znate koliko bi taj čovjek radio kod gradonačelnika koji drži do zakona i koji drži do institucije i koji drži do javnog novca? Ne bi 2 sekunde više bio na čelu te institucije, a gradonačelnik Bandić njega drži godinama iako je optužen za 40 miliona kuna. I sad se postavlja pitanje, zbog čega on to radi, zbog čega štiti tog čovjeka? Mislim da je odgovor vjerojatno svima u ovoj sabornici jasan i vjerojatno to nije teško niti dokazati i vjerojatno će na kraju taj čovjek propjevati kada bude trebao cjelokupnu svoju imovinu staviti kao zalog toga da vrati taj novac, ali vrijeme prolazi, godine prolazi, novac se i dalje troši na taj način jer ti ljudi upravljaju tim novcem. I sa te strane dok god HDZ podržava takvu politiku, živi od takve politike na razini države, dok god mi svi skupa ne napravimo sustav i ne damo zakone koji će rješavati takve slučajeve u kraćem roku dotle ljudi u RH neće imati povjerenja u nas, neće imati povjerenja u institucije, neće imati povjerenje u DORH u USKOK i dotle će se iseljavati iz naše zemlje. I zato vas pozivam još jednom, ne razmišljajte o tome tko će pobijediti Kovač ili Plenković, razmišljajte o tome kako da napravimo bolju zemlju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Replika poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Maras govorili ste o povjerenju građana, dakle to je jedna od poruka koja danas treba otići iz ove sabornice jer građani su izgubili povjerenje u RH u cjelokupni sustav, a posebno u pravosuđe. Međutim, uvriježila se jedna fraza koja nije dobra. Dakle građani kažu ne vjeruju u pravosuđe. Kada se govori o pravosuđu, kada se kaže da nema povjerenja zapravo se misli na nekoliko dijelova tog pravosuđa. To je policija, to je državno odvjetništvo, to je sudstvo. Mi danas razgovaramo o državnom odvjetništvu, ali najveći problem u Hrvatskoj je sudstvo. Vi ste sami rekli da preko 90% optužnica koje budu podignute temeljem državnog odvjetništva budu potvrđene, donesene presude. Međutim u pravilu sudstvo je to koje zakoči, sudstvo donosi presude da sin generala sa 4 kg marihuane i 120.000 EUR-a radi za opće dobro, a ne završi u zatvoru. Dakle, sudstvo je veći problem od državnog odvjetništva.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras.
Slažem se sa vama i zato još jednom apeliram da se mijenjaju zakoni kako bi se moralo imati više odgovornosti u takvim postupcima, kako bi sudovi bili pod većom kontrolom i kako bi na kraju krajeva ljudi imali osjećaj da pravda se ostvaruje, a ne da se može izbjegavati ovisno o tome da li ste sin generala, da li ste prijatelj moćnika, gradonačelnika ili ministra. Još jednom vam kažem, kome je ovdje u sabornici nejasno zbog čega gospodin kojeg sam maloprije spomenuo doktor jedan koji je optužen za 40 milijuna kuna pronevjere još uvijek sjedi na čelu institucije koja je imala znači doticaj i ima doticaj sa javnim novcem, a tamo ga drži gradonačelnik Bandić. Kome je nejasno zbog čega to tako? Vjerojatno je svima jasno i vjerojatno svi mogu pretpostaviti jednog i drugog i tih novaca. Tako da dok to ne rješavamo, vjerujte mi povjerenja u institucije neće biti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni odvjetniče, kolegice i kolege, pa ja isto moram na početku izraziti svoje nezadovoljstvo s time što dvije godine nakon nekih događaja u biti raspravljamo odnosno tri godine raspravljamo ovo izvješće, to nije vaša krivica, ali možda to na simboličkoj razini osigura, ocrtava u biti najbolje stanje u pravosuđu i u svemu tome što se dešava jer kako nam kasni i kako je sporo pravosuđe tako su nam spori i izvještaji i rasprava o izvještajima u HS. Ja neću govorit o nekim konkretnim slučajevima i hvatat se ovoga pojedinih primjera, želim govorit upravo o nekom svom razmišljanju do kojeg sam došao kad sam gledao ovo izvješće, dakle ja sam isto gledao ove u biti statističke pokazatelje, ovo su statistički pokazatelji koji pokazuju broj predmeta, njihovu uspješnost, sudove itd., zaključak vaš na kraju je u biti da vam nedostaje ljudi, da vam nedostaje sredstava i ja vjerujem da to je tako, međutim kada vidim ove statističke podatke, oni pokazuju da 90%, više od 90%, čuli smo i od kolega, predmeta koje ste vi pokrenuli odnosno optužnica koje ste podignuli su u biti potvrđene i da u biti više od 90% presuda koje su donesene su osuđujuće. E sad mene zanima, u biti bilo bi zanimljivo vidjet na koje kazne su u pojedinim predmetima određeni, određeni slučajevi osuđeni jer tu bi se vidilo jer, jer jednaka je presuda za npr. kada pričamo o korupciji i guljenje krumpira ili nekakva zatvorska, zatvorska kazna, bilo bi dobro vidjet strukturu tih presuda, a druga stvar, ja kada vidim da u biti 90% presuda je potvrđeno od strane državnog odvjetništva koje ste pokrenuli, a ne vidimo broj predmeta koliko je obrađivano odnosno mi ne vidimo broj predmeta koje vi uopće niste pokrenuli, pokušaj podizanja optužnice, dakle mislim da ova brojka da vam je 90%, više od 90% predmeta na kraju završi osuđujuće, meni pokazuje da možda i fali odlučnosti u državnom odvjetništvu odnosno da vi možda idete samo na sigurno, da ima možda i predmeta koji vrlo vjerojatno i ima nekih elemenata kaznenih djela, ali možda se vi ne osuđujete u državnom odvjetništvu pokrenut podizanje optužnice pod strahom možda, da li strahom ili ne ovoga odbacivanja iste odnosno možda neke stvari gdje bite bili na, na li la da, da ne idete u te procese nego da, u biti igrate na sigurno, to, to se, to ja zaključujem iz ove statistike i mislim da u tom dijelu jedan veliki dio ljudi koji, pogotovo u korupciji, prolazi nekažnjeno i da možda onda zbog toga dolazi do ove percepcije građana u porasti veliku stopu korupcije u hrvatskom društvu jer recimo ljudi vide šta se u njihovim sredinama dešava, ljudi vide određene stvari koje, koje možda smrde na korupciju, vide da državno odvjetništvo krene u obradu i pojedinih dužnosnika i političara ajmo to tako reći, a da to ne rezultira uopće ni podizanjem optužnice, a onda ljudi nemaju informacije uopće da li je taj proces obustavljen, da li je odustalo se od poduzimanja optužnice odnosno u kojoj je to fazi i mislim da možda i to narušava povjerenje građana i ljudi u, u cijeli taj sustav, da bite možda nekad trebali i riskirat, pa možda negdje i podić optužnicu iako nemate ono 300% sigurne, sigurne dokaze, ali imate određene indicije odnosno bi barem dio dokaza se, dokaza se ovaj tu upućuje na to da tu ima nekakvih elemenata kaznenih djela. S druge strane, upravo kad gledamo određene presude ili određene, određene, pa odluke sudova ja ću to tako reć, često vidimo nekad javnost negoduje da je sud npr. pustio neke, neke ljude da se brane sa slobode, ne uvaži prijedloge državnog odvjetništva za kaznu, za zadržavanje u pritvoru itd. Mene zanima, ne znam da li ste vi u državnom odvjetništvu ikad obrađivali neke suce ako je evidentno, na oči se vidi recimo da oni možda donose neke presude koje i nisu u skladu sa zakonom, često se državno odvjetništvo žali upravo na neke, na neke presude nekih sudova, smatra državno odvjetništvo da one nisu primjerene, sad mene zanima da li državno odvjetništvo ipak uzme malo pod nadzor i te neke suce koji se kreću u nekim sumnjivim društvima i donose sumnjive presude ili to ipak mora doć kaznena prijava, dakle da neko mora prijavit suca za određeno djelo da sumnja da je donio možda oslobađajuću presudu ili nekakvu presudu na temelju nekakvih povezanosti s nekim osobama, da li tek onda vi to istražujete ili već po službenoj dužnosti možete uć, uć u, u, u, u prostor da vidite šta se, šta se tu dešava. Uglavnom evo to, to su neka moja razmišljanja koja, koja sam htio podijelit sa vama i odnosno ako mi možete odgovorit nešto, nešto na tom, na tom tragu, evo toliko od mene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče HS. Obzirom da se kroz svoj rad u saboru, a i ranije sam se bavila Europskim fondovima u ovom dijelu ću se osvrnuti na to. Znači, RH ima na raspolaganju 10,7 milijardi EUR-a za korištenje, mnogi od tog novca dio odlazi na javne korisnike, znači Hrvatske vode i tu su veliki projekti aglomeracije i sl. Ono što se događa tijekom postupaka samih projekata jesu dugotrajni postupci javne nabave, kasnije tijela ili Agencija ARPA ili tijela u sustavu, znači Ministarstva regionalnog razvoja, utvrde određene nepravilnosti. Nepravilnosti ne proizlaze samo iz nepravilnosti već se radi o nezakonitom postupanju. Mene zanima, znači svaka nepravilnost je posljedica nezakonitog postupanja, znači ukoliko je došlo do, a imamo slučaj da Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave na mnogim slučajevima kaže došlo je do krivog odabira, došlo je do krivog odabira onoga ko, ko je dobavljač, što državno odvjetništvo u tom pogledu radi i na koji način vi promatrate tu situaciju jer RH od onog članstva od 2007. do 2013. smo imali milijardu, sad imamo 10 milijardi, to je 10 puta više novca i sad vi znate da kada već prođe ta javna nabava, kad se projekti završe, kad se implementiraju, dobije se uporabna dozvola, tek onda idu određene kontrole. Mi to stavljamo u izjave o izdacima, Brisel nama onda kasnije odobrava to i može se dogoditi da taj novac zauvijek bude izgubljen za hrvatske korisnike, znači bilo bi korisno kad bi mi imali sustav u kojem bi već onog momenta kada znamo da je nezakonito ponašanje da sankcioniramo na primjereni način i onu odgovornu osobu, i odgovornu osobu i samoga djelatnika koji je doveo do toga jer odgovornost mora imati ime i prezime. Ja bi ovdje govorila jer govorila sam i ranije o tome, jedan slučaj proračunskog neekonomičnog korištenja novca. Za vrijeme mandata bivše ministrice regionalnog razvoja i fondova EU imali smo nabavku određenog softverskog rješenja, kako sam ranije radila i u Ministarstvu uprave poznato mi je da je Ministarstvo uprave u više navrata kupovalo određena softverska rješenja, a koja se u bitnome poklapaju s onim što je Ministarstvo regionalnoga tražilo u svojoj nabavi početkom 2018. godine. Upitala sam i ministra financija gospodina Zdravka Marića u odgovoru da mi protumači čl. 11. Zakona o proračunu i da mi kaže na koji način Ministarstvo financija kontrolira ekonomičnost trošenja proračunskog novca. Na taj odgovor dobila sam šturi odgovor da će zapravo onog momenta kada dođe do samoga certificiranja sredstava oni o tome se izjasniti, znači odgovora nema. Htjela bih reći, znači ministrica Žalac je raspisala nabavu od 5,7 milijuna kuna za PLUR, rekla je da za to može samo jedna tvrtka raditi i da se radi o autorskom rješenju koje je potrebno. Kroz nekoliko izmjena, točnije pet izmjena taj iznos više nije bio 5,7 milijuna kuna nego 9,8 milijuna kuna. Na taj natječaj javila se jedna tvrtka, Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave je poništila taj natječaj, Ministarstvo regionalnog je moralo platiti 45.000 kuna, ali odgovorna osoba nije snosila nikakvu odgovornost koja je naredila to. U proljeće 2018. godine ponovo se raspisuje natječaj od 13 milijuna kuna, a dolazi ponuda od jedne tvrtke koja je prethodno bila u blokadi više od 6 mjeseci, ima jednog zaposlenog koji je ujedno i direktor i vlasnik i sve ostalo, isporučio je u roku od 30 dana softversko rješenje od 13 milijuna kuna, manje 9.000 kuna, znači toliko je bila ponuđena cifra. Mene zanima obzirom da takva vrsta korištenja javnog novca kako Državno odvjetništvo provjeravate li takve slučajeve ili to samo završi na sukobu interesa odnosno na Povjerenstvu za sukob interesa i koliko je Državno odvjetništvo recimo u zadnjih nekoliko godina od kada ste vi na čelu i ranije, kada već imate saznanja o ovim izvješćima koje predstavljate pokrenulo postupaka protiv dužnosnika na temelju kojih je Povjerenstvo za sukob interesa donijelo odluke da jesu u sukobu interesa? Kako sam govorila i danas u uvodnom pitanju, a vjerujem da vas je iznenadila tema Marjana pa onda evo sada bi se osvrnula na to, obratila bih vam se za to. Znači jedan od glavnih zadataka DORH je zaštita imovine, imovinskih interesa RH te poduzimanje radnji radi zaštite Ustava i zakona. Nesporno je da su zaštićeni dijelovi prirode kulturna dobra, pomorsko dobro kao i šume i šumska zemljišta područja od posebnog interesa za Hrvatsku te uživaju njenu osobitu zaštitu. Činjenica da je područje Park šume Marjan područje od višestrukog posebnog interesa za RH jer je zaštićeni dio prirode, kulturno je dobro, povijesna je cjelina, pomorsko je dobro i područje na kojem prevladava šuma i šumsko zemljište. Nesporno je da je u studenom 2017. odvjetništvo u Splitu utvrdilo da nije bilo pravnog temelja za upis vlasništva grada Splita na šumu i šumsko zemljište u zaštićenom području Park Šume Marjan. Nesporno je Inspekcija zaštite prirode u ožujku 2019. upozorila gradonačelnika grada Splita na neprihvatljivost načina izvođenja sanacije te ukazala na kazneno djelo pustošenja šume. Nesporno je da je Šumarska inspekcija Državnog inspektorata u listopadu prošle godine utvrdila i ocijenila da ta radnja ima elemente kaznenog djela pustošenja šume. Nesporno je da je Fakultet građevine, arhitekture i geodezije Sveučilišta u Splitu po narudžbi grada Splita 2014. evidentirao 75 nezakonito izgrađenih građevina u obuhvatu Park šume Marjan. Nesporno je da je Građevinska inspekcija Državnog inspektorata u lipnju 2019. utvrdila na koncesiranom području pomorskog dobra u obuhvatu višestruko zaštićenog područja čak 16 nezakonito izgrađenih građevina. Ovo je samo dio utvrđenih nezakonitosti u obuhvatu Park šume Marjan za koje još nitko nije snosio nikakvu odgovornost, a koje generira daljnje nezakonite radnje čija posljedica je stvaranje pravne nesigurnosti na tom višestrukom zaštićenom području koje uživa posebnu zaštitu RH. Zanima me jeli teritorij višestruko zaštićenog područja od posebnog interesa za RH i jednog od simbola grada Splita, Park šume Marjan eksteritorijalno područje i što namjeravate poduzeti po pitanju provođenja zakona RH na tom dijelu naše domovine? Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Gospodin Beljak je najavio da će predložiti Zakon o ispitivanju porijekla imovine. Taj zakon je postojao u Hrvatskoj do '90.-te godine, a onda je ukinut i prestalo se sa njegovom primjenom i sa svim postupcima koji su bili u tijeku. Taj bi zakon valjalo ponovno uvesti da se ispita imovina koju su ljudi imali na početku uspostave Hrvatske države i koju imaju danas. Pa ako mogu dokazati njezino porijeklo uredu, ako ne da se počne progon takvih. Međutim Beljak je odmah doživio i odgovor i to vrlo grub odgovor u Samoboru gdje su se skupili branitelji oboljeli od PTSP-a iz cijele Hrvatske, ne znam tko im je platio autobuse da tamo dođu, to bi isto bilo zanimljivo saznati. A kakav je to bio skup, govori izjava jedne žene koja je rekla, u Domovinskom ratu mi smo pobijedili pobjednike II. Svjetskog rata. Pobjednici II. Svjetskog rata su bili antifašisti, ona sebe svrstava u fašiste. Pa ako ta izjava nije za kazneni progon ja ne znam koja bi trebala biti i dokaz jedan da vidite ipak fašizam nije poražen u Hrvatskoj do kraja. Oni postaju nervozni jer je pobijedio Zoran Milanović, kandidatkinja HDZ-a je izgubila izbore, a srušili su rušili su tu njegovu vladu u onom šatoru svome famoznom sa rečenicom „Oba su pala, oba će pasti“, a kao što vidimo ovaj jedan je ponovo poletio i to vrlo visoko poletio. Međutim, tamo se vama državne odvjetniče nije lako, tamo se od vas direktno traži, vama se tamo govori što vi imate raditi, provesti kazneni progon. Tamo se prijeti jednom saborskom zastupniku, što je također utuživo, kažnjivo, ali vama se tamo određuje kako da radite. A ne samo tamo, to se događa u Saboru na Odboru za ratne veterane, direktno se traži od sudova da kroz osuđujuće, a ne uvjetne presude ili odbacivanje kaznenih prijava, to se vas tiče jer se kaznene prijave podnose vama, počne drugačije djelovati. Ja i danas slušam u raspravama, svi vam pametuju kako trebate raditi, a glavni državni odvjetnik ima svoje pomoćnike koji također provode kazneni progon i koji sasvim sigurno ne bi mogli dopustiti da se mnoge stvari zataškavaju jer je njih puno, na koncu tu ste i vi. Ja ne znam zašto ljudi imaju dojam da se progone samo sitni kriminalci, a da ovaj krupni kriminal i korupcija ostaju nekažnjeni. Mi smo 2011. kod zadnjih izmjena Ustava donijeli odredbu o nezastarijevanju ratnog profiterstva, ja znam da je Državno odvjetništvo poduzelo neke korake nakon te izmjene Ustava, pokrenulo je neke postupke, ali čini mi se da tih ratnih profitera još ima dosta u Hrvatskoj koji slobodno šetaju. E pa sad ne znam da li se možda nisu uspjeli skupiti dokazi protiv njih dovoljno jaki da se pokrene kazneni postupak ili se tim ljudima gleda kroz prste? Evo gledamo sada gotovo uživo se može pratiti ovo suđenje HDZ-u i Sanaderu za Fimi Mediu i tamo vidimo Sanader optužuje Jarnjaka, Jarnjak je kaže optužio njega potpuno bezveze, tu se sudi cijeloj jednoj stranci i to za krađu 50 milijuna kuna, nije to mali novac 50 milijuna kuna, samo svi ti procesi traju u beskraj. I donese se presuda kao i ona u aferi INA-MOL koja je nepravomoćna u kojoj je također osuđen samo Sanader, iako je odluka o tome da se plinski biznis izdvoji iz INA-e kao priprema za tu korupcijsku aferu sa Hernadiem donese … cijeloj Vladi. I svi ministri koji su bili tamo su glasali za takvu odluku. Pa mene sad zanima, a zašto onda samo Sanader kada su ministri u tom asistirali, pomagali? Slažem se i sa mojim kolegom Jovanovićem koji je rekao nije sve na Državnom odvjetništvu i sudovi su tu koji stvaraju potpuno nepovjerenje u pravosudni sustav. Pa zašto sin generala dobije kaznu rada za opće dobro ili bivši ministar poljoprivrede također HDZ-ova dakako, ne treba to naglašavati posebno, guli krumpire za ozbiljno kazneno djelo, ozbiljne krađe, a neki drugi sitni kriminalci bivaju osuđeni na ozbiljne zatvorske kazne. Dakle, ja vas nastojim zaštititi citirajući čl. 312. Kaznenog zakona, a to je prisila prema pravosudnom dužnosniku i upozoravam na to da se to događa prečesto, prečesto, svako sebi dopusti da napadne ili državnog odvjetnika ili suce ili pravosudnog dužnosnika i pozivam vas da hrabrije malo, malo odlučnije krenete u progon kapitalaca, njih sasvim sigurno ima, a tada kroz taj progon mislim da ćemo postupno početi vraćati vjeru u pravosudni sustav RH.
Zahvaljujem. Imamo replike poštovani kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Staziću vi izazivate Beljakov prijedlog utvrđivanje Zakona o porijeklu imovine, pa barem je Beljak poznat po svim aktivnostima. Međutim, vi koji ste glavni krivac za ukidanje Komisije za utvrđivanje žrtava rata i poraća, vi ste interesantan kada podržavate ovaj zakon i bilo bi super kada bi se moglo utvrditi porijeklo imovine pa bi se znalo da je u neka davna vremena, tamo '45. neki oslobodioc došao u Zagreb u sepetu donio dvojicu i uzeo u Draškovićevoj stan četverosobni reko i to bi bilo utvrđivanje porijekla imovine ono koje bi bilo prihvatljivo za hrvatsko društvo da se isprave sve nepravde koje su nanešene hrvatskom čovjeku. Utvrditi porijeklo imovine, ali od '45. i utvrditi koji su se okoristili u Domovinskom ratu, koji su bili ratni profiteri, a znamo čiji su sljedbenici i čija su djeca, čiji su nasljednici i koji su opljačkali Hrvatsku državu.
Hvala lijepo. Želite li? Ništa. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stazić govorili ste o građanima o povjerenju o sudskoj praksi, dakle koji je smisao cjelokupne pravosudne vertikale od policije preko DORH-a do sudstva? Da odvraća od kriminala. Nažalost, u Hrvatskoj se ne odvraća od kriminala od korupcije zato što se u Hrvatskoj zbog dugotrajnih procesa od istraga, a posebno sudskih procesa koji se otežu u nedogled manipulacijama i odvjetnika i samih sudaca, građani ne vjeruju pravosuđu, a kriminal i korupcija se isplate. Dakle, treba pratiti trag novca, treba biti žestok u presudi svih kriminalnih dijela i ne smije se dopustiti da u Hrvatskoj 2020. vrijedi Orwellova životinjska farma iz '84. gdje su svi jednaki, ali neki ako imaju određene iskaznice jednakiji i zato građani ne vjeruju pravosuđu, zato odlaze iz Hrvatske.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Stazić, izvolite.
Da, u Hrvatskoj vlada dojam da se isplati bavi kriminalom, da se isplati biti korumpiran jer ako ste blizu vlasti neće vam se ništa dogoditi. Pa gledajte u svakoj normalnoj državi kad bi se jednoj stranci sudilo za krađu 50 milijuna kuna pa ta stranka bi prestala postojati. U svakoj normalnoj državi, ali zbog toga što taj proces traje već 10 godina, zbog toga ljudi imaju dojam, ne ništa, ako sam idem u HDZ, pa zato i ima toliko puno članova, idem u HDZ i tamo ću moći mirno krasti. Stranka će mi u tome pomagati, sudovi me neće suditi, državno odvjetništvo me neće progoniti i ja sam zaštićen kao sjeverni medvjed.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani glavni državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo danas kad govorimo o Izvješću o radu državnog odvjetništva za 2017. godinu i Izvješću glavnog državnog odvjetnika za 2018. godinu moram reći da sam evo i posljednjim izjavama naših kolega tu šokirana kad govore ne samo o neradu i neredu, nego o svemu onome što znaju, a još uvijek samo sjede tu i nikome to nisu prijavili. Jer mislim da je dužnost svakog građanina, a posebno saborskog zastupnika kad zna da je netko u tako nekoj koruptivnoj radnji ili nekakvo zlo da nanosi ovim našim građanima i državi da je onda to dužan i prijaviti. Naime, vratimo se ovom izvješću, u izvješću stoji i vidi se da stopa ažurnosti iz godine u godinu je sve bolja, da je vrijeme rješavanja predmeta sve kraći iako imamo manji broj zamjenika i savjetnika, da općinsko državno odvjetništvo, DORH imaju sve veći broj riješenih predmeta, svi imaju zajedno kao i županijska državna odvjetništva i USKOK manji broj neriješenih predmeta, ali mislim iako se slažem sa glavnim državnim odvjetnikom Jelenićem da treba gledati ljude, a ne broju da tu u ovoj raspravi bar danas zaslužuju oni koji su bili najvrjedniji da ih se pohvali, a bilo bi sigurno najbolje i da oni dobiju nekakvu satisfakciju i u svojim boljim i većim primanjima da nam se ne dogodi da oni koji su sada imali veliki broj i riješenih predmeta i bili su puno ažurniji da u narednom periodu i oni posustanu, a da ne dobijemo da oni koji su bili najlošiji i zadnji na tabelama da jednako tako nastave raditi. Naime, kad gledamo rezultate i pokazatelje općinskih državnih odvjetništva vidimo da Općinsko državno odvjetništvo u Zadru ima po zamjeniku, savjetniku čak 477 riješenih predmeta, za razliku Općinskog državnog odvjetništva u Osijeku gdje imamo duplo manje znači 229 predmeta riješeno. U Zagrebu prosječno postupak traje i nešto manje od 270 dana dok u Slavonskom Brodu 47 dana. Sigurno da nije svejedno ako imamo predmete gdje je nepoznati počinitelj da tada treba i po 510 dana za razliku od izvanparničkih predmeta gdje je svega 8 dana dovoljno za rješavanje predmeta. Kad su u pitanju županijska državna odvjetništva onda prednjači Velika Gorica koja ima 341 predmet riješen po svom zamjeniku odnosno savjetniku, dok oni u Osijeku imaju svega 78 predmeta. U Puli je u prosjeku vrijeme rješavanja predmeta 17 dana za razliku od Županijskog državnog odvjetništva u Šibeniku gdje je to potrebno 120 dana. Tu moram obratiti pažnju svim jer sigurno da oni koji su iščitavali da će time uputiti kritiku upravo na Županijsko državno odvjetništvo u Šibeniku, ipak po zamjeniku, savjetniku imaju dva puta veći broj riješenih predmeta nego što je to ranije spomenut Osijek što znači da u Šibeniku nedostaje djelatnika. Kad gledamo dio koji se odnosi na smještaj i nedostatak poslovnih prostora stoji da upravo u županijskom i Općinskom državnom odvjetništvu u Šibeniku ima, postoje veliki problemi sa radnim prostorom, da on nije dovoljan, nije adekvatan i zbog čega nije moguće zapošljavanje novih potrebnih djelatnika. Međutim, u prosincu prošle godine u Šibeniku su počeli radovi na 1.700 m2 novih prostora koji će vrijediti negdje preko 18 milijuna kuna. Tu će biti sva pravosudna tijela koja djeluju na području grada Šibenika odnosno Šibensko-kninske županije, pa evo ovom prilikom moj apel da se već krene sa raspisivanjem natječaja i primanjem novih djelatnika kako bi i Šibenik mogao postići još bolje rezultate i imati što manji broj neriješenih predmeta. Kad gledamo strukturu kaznenih prijava po podnositelju možemo vidjeti da kad je u pitanju policija od zaprimljenih njihovih prijava svega možda nekih 18% ostaje kao odbačeno. Kad su u pitanju ostali, znači oni koji podrazumijeva prijave građana i drugih državnih tijela tu imamo gotovo 70% odbačenih prijava, ja bi se usudila reći kad odbacimo ova druga državna tijela znači i Ministarstva uprave i sl. da će vjerojatno i preko 90% prijava građana biti odbačeno. U svom izvještaju ste naveli, pa bi ja ovom prilikom to i podcrtala i da kolege i građani čuju, kaže motivi zbog kojih se prijave podnose često su upitni i svakako su izvan zone kaznenog pravosuđa. Takvim prijava žele se riješiti radni vidovi osobne netrpeljivosti podnositelja prijava i prijavljene osobe. I danas tu se proziva i Državno odvjetništvo, stavlja im se na teret broj neriješenih predmeta a nitko ne govori koliko bi bilo više riješenih predmeta da nema ovih neosnovanih prijava i zbog njih se oni ne mogu sigurno baviti onim koje je podnijela policija, Porezna uprava i sl. Treba reći što će i tko će snositi odgovornost za ovakve prijave i tko će snositi te troškove jer svi mi tu vrlo rado govorimo kako bi trebalo Državnom odvjetništvu odvojiti više sredstava ali nisam čula od nijednog kolege zastupnika kad smo donosili proračun da su uložili amandman i borili se da upravo Državno odvjetništvo dobije veći iznos sredstava. Dosta se govori o korupciji, o odlasku naših mladih pa onda sam išla posebno obratiti pažnju na taj dio. kaže, za kazneno djelo primanja mita prijavljeno je 57 osoba a u izvještajnom razdoblju je prijavljeno 57 osoba a odbačeno je 49 osoba. Za kazneno djelo zlouporabe u postupku javne nabave, nije bilo uopće prijava. Za kazneno djelo podmićivanja zastupnika prijavljeno 5 osoba u odnosu na koje su donešena rješenja o odbačaju kaznene prijave. Kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, od ukupnog broja 834 prijave, u radu za kazneno djelo odbačeno 800. Šta se može zaključiti? Da se radi o klevetama, i to klevetama u političke svrhe. Samo za kraj još bi se osvrnula sa dvije rečenice na ovo izvješće iz 2017. g. koje je pisano skroz na drugačiji način nego ovo iz 2018., moram priznati da mi se čak u nekim dijelovima sviđa. Npr. ovaj dio koji se odnosi na upis pomorskog dobra. Kaže i dalje ostaju isti problemi oko upisa, posljedica u svim situacijama kada je pomorsko dobro u pitanju, upis vlasništva, državna odvjetništva će morati pokrenuti parnice. Do sada je praksa zemljišnih sudova bila vrlo različita, tako su neki postupali konzervativno, odbijali prijedloge, negdje je izjavljena izvanredna revizija itd., detaljno je to sve obrazloženo. Svi mi se jako kunemo u pomorsko dobro međutim treba reći da na pomorskom dobru se ne samo da radi privatnik nego se radi infrastruktura npr. na području grada Vodica, druga faza izgradnje kanalizacijskog sustava predviđa i na pomorskom dobru određene infrastrukturne cijevi pa čak i preputne stanice, imamo jako puno problema upravo oko upisa pomorskog dobra pa evo apel vama da učinite šta možete sa svoje strane. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poštovani kolega Klarić, izvolite.
Uvažena kolegice Juričev Martinčev, dohvatili ste se upravo vrlo bitne teme kad ste spomenuli odbačene prijave. Dakle 18 000, 12 ih odbačeno, sa ostalim prijaviteljima preko 90%. Danas tijekom ove rasprave, čuli smo koliko napada, toliko izrečenih riječi pa čak se optuživao i državni odvjetnik i odvjetništvo i ovi direktni su korumpirani u nekim slučajevima. Nije li konačno vrijeme kad sagledavamo koliki je to postotak, koliko je to ogroman broj sati rada utrošen u nekakve nazovi kaznene prijave, najvećim djelom potaknuti iz nekakvih osobnih ili političkih razloga i nije li konačno vrijeme da se takvo nešto počne sankcionirati? Ondje gdje je osnovan, gdje je stvarno ukazano na nešto, gdje se to i konačno procesiralo, to treba nagradit ali ovo na svaki način koči rad i Državnog odvjetništva a onda i sudova jer se radi o ogromnom broju, ogromnom broju sati ... [[Govornik se ne razumije.]] ljudi koji to moraju rješavati.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovana kolegica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Klarić, upravo sam i zato postavila pitanje što sa podnositeljima, ne samo ovim pismenim nego i ovima koji su danas izrekli brojne, ja bi se usudila reći, neistine. Dali će oni snositi odgovornost i da li će sutra preuzeti troškove koje prouzroču upravo sa ovakvim lažnim prijavama i klevetama?
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni odvjetniče, pokušat ću kratko samo nadopunit onu raspravu koju sam imao u ime kluba. Naime, ovdje se danas više puta čula teza i možemo je potkrijepiti i izjavom pučke pravobraniteljice, citirat ću samo jedan dio tog izvješća. Građani kao najčešći razlog iseljavanja navode neorganizirano i loše vođenu državu, korupciju i zapošljavanje podobnih stranačkih ljudi kao i osjećaj beznađa i besperspektivnosti. Dakle, kao što vidimo da u RH percepcija nije samo stvaranje slike o društvu u kojem živimo, već ona ima ozbiljne posljedice u smislu mnogih ljudi koji napuštaju ovu zemlju jer ne vide mogućnosti niti za soj uspjeh na temelju svojih sposobnosti a po ovim pojedinačnim slučajevima koji se ovdje danas navode, koje vi s pravom kažete da nećete komentirati, građani s pravom se pitaju je li moguće da ljudi koji su osuđeni ili optuženi za teška kaznena djela prođu mimo pravosudnog sustava zapravo ne budu kažnjeni dok oni koji za manje prekršaje uglavnom budu kažnjeni i to građani osjete na svojoj koži pa sam tako čuo nedavno slučaj da je čovjek zbog 3 litre lož ulja bio kažnjen drastičnom kaznom. Ali vratimo se na ono što sam htio u raspravi nadopuniti a vezano je za ovaj vaš izvještaj. Dakle RH ili tuži ili je tužena. E sad mene zabrinjava ova činjenica, to je bilo 2018., ne znam prošle godine je bilo isto slučajeva, vi vjerojatno znate sad u kojim slučajevima se tu radi, RH je tužena u 3871 predmetu, najveći broj ovih predmeta odnosi se na radne sporove. Dakle gotovo 40%. E sad, Ministarstvo državne imovine je najzastupljenije u parničnim predmetima vezanim uz zahtjev za isplate te stvarno-pravne zahtjeve, to nije ni čudno međutim šta je čudno? A prije toga molim vas da objasnite ovaj dio izvještaja kad kaže RH se također miješala u parnice na strani tuženih zdravstvenih ustanova. Što znači miješalo parnice jer tu se radi vjerojatno o županijskim onda bolnicama ili šta, ne razumijem šta znači da se RH miješala ako možete objasnit. Ministarstvo obrane ima 1036 sporova, al pazite od toga najviše radnih sporova 722 koji se odnose na zahtjeve djelatnih vojnih osoba radi isplate razlike plaće po osnovi dežurstava i stražarske službe. Također ima zahtjeva djelatnih vojnih osoba upućenih u sastav međunarodnih snaga u Afganistanu. Dakle, nije dobra poruka ako ministarstvo kao najveće državno tijelo ima, se ovako odnosi prema, prema radnicima. MUP odnosi se 573 predmeta od čega 431 predmet odnosi se na radnopravne sporove. Dakle, ovdje opet zahtjevi policijskih službenika koji potražuju naknade za građanska odijela, te isplatu terenskih dodataka, a svoje zahtjeve također temeljem na kolektivnom ugovoru za službenike i namještenike. Isto tako Ministarstvo financija, 483 predmeta, a 272 čak opet na zahtjeve državnih službenika carinika radi isplate razlike plaće s osnove prekovremenog rada, rada u smjenama i turnusima, blagdanima i drugo, dok se ostali sporovi odnose na djelokrug porezne uprave. Onda Ministarstvo poljoprivrede ima 478 predmeta, tu se radi uglavnom o sporovima oko poljoprivrednog zemljišta. Dakle, to su stvari u kojima država ne pokazuje ili država ne poštuje radnička prava. Vi u ovom slučaju stojite na suprotnoj strani, dakle izvan interesa radnika, ajmo se tako, tako ovoga izraziti, radnici potražuju, a vi zastupate državu u smislu da im to ne isplati ako dobro razumijem. Stečajni postupci, dakle vi ste ovdje naveli da kad su u pitanju stečajni postupci, stečajni upravitelji najčešće priznaju prijavljene tražbine RH kao tražbine drugog višeg isplatnog reda, međutim one se rijetko namiruju jer pravo prvenstva u namirenju tražbina imaju tražbine prvog višeg isplatnog reda, tražbine radnika, što je u redu, a najčešće nema dovoljno imovine iz koje bi se mogli namiriti. Ono što mene zanima kad su u pitanju pojedina državna poduzeća, evo zadnje je svježe slučaj Uljanika, zašto se toliko odugovlači, zašto državno odvjetništvo prije ne poduzme radnje koje bi trebale, istina je da su to političke odluke oko, ovdje je bilo riječi oko spasa Uljanika, pa se išlo na Uljanik 1865 gdje je i stečajna upraviteljica tvrdila da postoje uvjeti, pa nisu, pa, iako su uvjeti za stečaj postoje još okolnosti koje bi mogle spriječiti stečaj, zbog čega država čeka toliko dugo da se jednostavno stvari izmaknu kontroli i više nema onda mogućnosti namirenja? Naravno, meni je razumljivo da se ovdje govori o, o spašavanju radnih mjesta i nastavku proizvodnje. Ali ono što zabrinjava još više, to navodite u izvješću, uočeno je da su stečajni upravitelji počeli osporavati prijavljenu tražbinu RH u dijelu koja se odnosi na prvi viši isplatni red s obrazloženjem da RH nije ovlaštena prijaviti tražbinu s osnove doprinosa iz plaće i na plaću kao tražbine prvog višeg isplatnog reda odnosno da RH ne može biti stečajni vjerovnik za tražbine prvog višeg isplatnog reda. Ovdje se, ovdje se postavlja pitanje, meni su neki kolege rekle da kad su u pitanju prava radnika da im se prizna radni staž, ali nema uplata po tom radnom stažu, dakle država se ne može prijavit kao vjerovnik za prvi isplatni red, to su doprinosi iz plaće i na plaću, dakle i doprinosi za mirovinsko osiguranje i postavlja se s pravom pitanje što je sa drugim stupom ako se on ne uplati, ako se država tu ne može namirit, je li u tom slučaju država onda preuzima odgovornost, pa uplaćuje radnicima u drugi stup iz, iz, iz proračuna? Ako možete to pojasnit. Dakle, dakle ovoga postavlja se pitanje kako, kako, kako u stečajnim postupcima zapravo država štiti svoje interese, ali i interese radnika? I ono što sam danas spomenuo, a to je ovaj dio priče oko, što je državno odvjetništvo zapazilo da se ponovo otvaraju predstečajni postupci na, na, nad poduzećima koja su već prošla predstečajne postupke, što nikako nije u redu sa, u odnosu prema pozitivnom zakonodavstvu. Dakle, uočena je pojava da se trgovačka društva koja su zaključila predstečajnu nagodbu po Zakonu o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, dakle koja su kroz predstečajnu nagodbu već umanjila potraživanja RH i ostalih vjerovnika, pripajaju novoosnovanim društvima koja ubrzo nakon osnivanja podnose prijedlog za otvaranje predstečajnog postupka i ponovo umanjuju svoja potraživanja, a vi kažete da ovoga ne možete to provjeriti jer sudovi navedeno ne provjeravaju već donose rješenje o otvaranju predstečajnog postupka. Riječ je, još jedanput da, prema zadnjem izvještaju kojeg imamo iz FINA-e riječ je ovdje otprilike, kad govorimo o predstečajnim postupcima, oko 50, preko 50 milijardi kuna, dakle to su znatna sredstva. I ono što me na kraju zanima, a vezano je uz, uz same postupke javne nabave, posebno bagatelne nabave, kakvo je mišljenje zapravo državnog odvjetništva u tom smislu, ne u smislu progona vještica da se tako izrazim nego u smislu treba li tu zakonodavstvo pojačati kontrolu nad, nad tim postupcima, smatrate li zakonodavni okvir ovakav kakav je dobar jer procjena je da se kroz postupke javne nabave izgubi, ne samo u RH, nije to problem RH, u RH je to možda izraženije zbog stanja u gospodarstvu, da se negdje 10% sredstava završi u privatnim džepovima? Najljepša hvala.
Zahvaljujem. Replika poštovana kolegica Grozdana Perić.
Poštovani kolega Žagar, dobro da ste spomenuli radnička prava i predmeti koji su se i u ovim izvješću pojavili, prethodni kolege npr. koji su, Stazić, govorili upravo o tome kako se sve zlo događa zapravo od HDZ-a nije spomenuo što se dogodilo sa izmjenom Zakona o plaćanju npr. prekovremenih sati liječnika koji su onda zatrpali sudove sa brojnim predmetima i zbog čega evo sada ova Vlada mora iznaći rješenja kako plaćati upravo sve te zaostatke i tužbe.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Žagar.
Uvažena kolegice, dakle, riječ je, vi govorite o zdravstvenim radnicima, pojavljuje se i tužba ovih prosvjetnih djelatnika isto to su značajna proračunska sredstva, neovisno koja Vlada bude to će suočiti s tim to su ogromna sredstva koja treba isplatiti i s vama slažem da svaka vlada mora biti odgovorna kada se odnosi prema radničkim pravima jer to kad-tad će doći na naplatu. Evo to sam i prekjučer, mislim da sam ovdje u petak, pardon, u petak sam govorio slučaj, možda je primjer banalan, ali Županijsku bolnicu u Virovitici to su značajna sredstva zbog neopravdanog otkaza sada se bivšoj ravnateljici mora isplatiti 500.000 kuna odštete, to su stvari o kojima treba razmišljati svako ko je odgovoran. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći o dva izvješća DORH-a za 2017. i 2018. godinu. Naime, nikad očito brža rasprava o izvješćima DORH-a iako se silno dugo čekala i zahvaljujem državnom odvjetniku što je već na početku maknuo onu osnovnu stvar oko koje su zastupnici htjeli raspraviti, a to je da govorimo o pojedinačnim slučajevima i da se onda državni odvjetnik o tome očituje i da govori pojedinačno o tome tko je kriv, tko nije kriv. Mislim da je to dobro usmjerilo raspravu, otišlo se u sasvim u jednom drugom smjeru, iako naravno političari ne mogu pobjeći od tih tema jer su one dnevne. I naravno došli smo do toga, ovo je bila jedna lagana rasprava, u biti možda i najlakša, pronađeš dva, tri u suprotnom taboru i onda o njima lijepo deset minuta pa po njima kako god želiš. Uglavnom su to kolege s naše druge strane pronalazili inspiraciju u nama, evo ja sam nešto inspiracije u njima, ali nažalost nema ih puno pa sada ni ja ne znam da li da govorim do kraja ili da ali reći ću. Evo reći ću jer je ovdje izašao jedan čovjek koji je još u kampanji nudio mito svom saborskom kolegi, to je izašlo i vani, to je pisalo u medijima itd., a onda je taj kolega pobjego u drugi tabor. On kaže evo 500 eura tjedno dat ću ti nagradu na kraju kada završi cijeli proces, ne, jer zadovoljan čovjek bolje radi. I kaže on danas ovdje, pokupite državni odvjetniče pola Sabora i iznesite ih van, svi su korumpirani, upravo taj, nema ga nažalost ovdje. I tako svaki dan, svaki dan slušamo kako je bit politike da državni odvjetnik odradi posao za politiku, za političare. Što je on više usmjeren na kapitalce ili političare iz nekog tabora, da li iz SDP-a, HDZ-a ili neke druge stranke to je on uspješniji, to je on uspješniji i njegov posao se gleda ili percipira isključivo kroz to. Na stranu sve ono što se ovdje napisalo na stotine stranica u dva izvješća, ništa nije važno, ništa. Slušali smo jednog koji sutra pretendira biti nekakav premijer, pa kaže DROH ništa ne radi, ništa. Upravo zašto je to rekao? Zato jer nema kapitalaca, nema onih nekadašnjih događanja kojima smo svjedočili koji su upravo toj stranci trebali biti nekakva pomoć da se približe nekakvoj vlasti. I zato hajka svaki dan i nije ih čak sram doći ovdje izgovoriti takvu jednu neistinu, laž na jedan sustav, to je sustav od općinskog, županijskog do samog državnog odvjetništva, tisuće ljudi za koje se izgovori ništa ne rade pri milim Bogom, ništa ne rade, ništa ne rade tokom jedne godine. I ne da ne pogledamo, nažalost on čak nije uspio shvatiti da je ovo izvješće o dvije godine, govorio je samo o jednom toliko se dobro pripremio, pa da utvrdi da je toj godini, ne znam, ušlo u taj sustav 180.000 nekakvih predmeta ovakvih ili onakvih. To je nerad kad od tih 180 plus ono što naslijediš riješiš više od dvije trećine 75% ili 80% i onda ti oni utvrde ništa ne radiš. To je taj način na koji se percipira rad DORH-a jer čemu bi uopće mi raspravljali kada ne bi pričali o tome da trebamo to raditi na način da uživamo u tome, da kolege u Saboru prozivamo za kriminal, za korupciju, da su loši, valjda da bi uživali u tome da ih izvode ovuda vani nekakvi policajci itd. jer je to bit politike, to je bit politike. Što je onaj tamo gori to sam ja bolji i to slušamo cijeli dan. Jedino je to važno i mjerodavno. Što pomorsko dobro, koga uopće briga za pomorsko dobro? Ima onih koji ih tu štite, evo DORH, jedno veliko … ništa, samo politički kapitalci, to priznajem, to je rad DORH-a, ako toga nema ne radite ništa. Pri tom ne mene, ne mene, mi nemamo grijeha. Evo s druge strane ja sam našao dva, kažu kada odeš iz vlade ili 10 ministara ode da je vlada korumpirana. Iz vlade Zorana Milanovića otišlo je 10 ministara obilježenih korupcijom, predstečajnim nagodbama to nije bila korupcija. Ja mislim da je ravnateljica Porezne je završila u nekakvim postupcima, pa imamo jednu županicu kojoj traje proces ja ne znam koliko već, ali nije to to. Ne možemo u svome dvorištu u svome oku primijetiti ništa, sve vidimo u nekom drugom taboru, svi su tamo takvi. I onda finale, mi smo stvorili antikorupcijsku koaliciju. Tko je u toj koaliciji? SDP sa nekakvim čudnim stipendijama predsjednik stranke, pa neka gospođa iz GLAS-a sa svim sukobima interesa itd., pa neki gospodin itd., itd., to je antikorupcijski savez. Idemo na percepciju svi smo kao iz pelena izašli, bravo, e to je rasprava. Sada ćemo mi reć evo svi su tamo ili cijeli Sabor kako smo danas čuli, svi su korumpirani ovdje. Na … kakve su to rasprave? Ne pogledati kažem ni malo statistike. 2018. 142.000 predmeta plus 64 naslijeđena, znači preko 200.000 predmeta od toga se riješi gotovo 187.000, dnevno 700 predmeta treba riješiti, ne samo ono pogledam pa bacim, nešto treba riješiti. Taj sustav nešto rješava. Mi kažemo to je lijeno, tu niko ništa ne radi jer smo mi sami sebi najvažniji, političari sami sebi, za građane lako. Pa imamo priče tko je više ili tko je manje nešto ali takvih rasprava nekad ovdje nije bilo, bilo je i žestokih rasprava ovdje, ... [[Govornik se ne razumije.]] cijeli dan, evo danas ćemo završit ja mislim u 4, 5 sati jer je temeljno bilo ono prvo što je rekao g, Jelenić, znači nećemo pričati o konkretnim stvarima, o konkretnim predmetima jer ono što smo čuli iz drugih kolega, znači, pravosuđe tj., sudovi su isto dio neke priče, i njih isto raspravljamo kada dolaze izvješća ovdje. Zašto sve svalit na nekoga? Izabrali smo ga svi zajedno ovdje prije ja mislim niti 2 godine, sve na državnog odvjetništva jer nema političkih kapitalaca. Svaki dan u nekakve afere, sve je postala afera, pogled na imovinsku karticu, isti čas je afera, ok, ali što dalje? I još na kraju o pomorskom dobru. I kao lokalni čelnik imamo problema i nije nam lako prihvatiti kada vam neka komisija odredi granicu pomorskog dobra i uzme nam recimo 17 000 m2 uz plažu na nekoj čestici koja je bila naše vlasništvo. To je problem. I Državno odvjetništvo predlaže nagodbe a mi nagodbe teško prihvaćamo jer je to naša vrijednost, kvadrat zemlje uz more je 200, 300 eura, na plaži pogotovo. I to nije lako prihvatiti bez obzira na koji način je nastao upis. Došla je neka komisija, ta je granica mogla ići ovako i onako, ošla je ona nekako, ne, imamo problem. Dođemo na vijeće jer i načelnici ne može sam donijeti takvu odluku, ne, ipak odluke donosi predstavničko tijelo jer upravljaju sa imovinom, vijećnici kažu nećemo se nagađati, neka nas država lijepo izvlasti tj. neka nam plati to što nam je uzela, barem nekoliko jer postoje neke stavke u proračunu koje kažu da bi se to nešto trebalo i to ne funkcionira i tu zaista treba naći neka rješenja jer pristajem na to da nam se da neko zemljište. Hoće li nam država dati ili neće? Daje država, uvijek daje ako su to projekti, ne znam, za odlagališta, za razvoj zona, poslovnih zona itd., ne možemo reći da država ne daje ali naravno da lokalna samouprava u ovisnosti o centralnoj državi, uvijek želi iza sebe jedan dio barem kakve takve satisfakcije i mislim da tu treba naći sada, vidim da je to dosta dobro opisano ovdje u ovom izvješću, naći zaista bolju regulativu koja će tu ipak naći nekakve momente da ne ispadne da je samo uvijek država u pravu jer i mi smo dio te države, ne, i nije nam lako prihvatiti da smo imali jednu vrijednost koja nam u trenutku nestaje i zaista su te vrijednosti dosta velike, pogotovo kad govorimo, ne znam, o otocima, obali itd., gdje ima zaista vrijednih zemljišta koje nažalost pomorsko dobro odsiječe i mi smo tu nažalost nemoćni. Evo na kraju želim reći stvarno da ne treba vrednovati politike koje od DORH-a očekuju da mu bude suport da bi imao svoju sutra politiku kao vlast jer znači da ništa drugi ne znam, da se želi baviti samo nekakvim momentima koji bi trebali biti pomoć ali što ćeš ti ponuditi ovim građanima osim toga što ćeš reći da je drugi loš? To je pitanje, ajmo se nadmetati sa onim što znamo i što nam je zadatak, znanje, programi itd. ne samo koga je ili nije DORH priveo ili odveo. To je jedino mjerodavno. Tako da evo, podržavam ovo izvješće a kolege s druge strane, samo želim pozvati da počiste u svome dvorištu prije nego što pogledaju u tuđe.
Zahvaljujem. Replika, poštovani kolega Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Borić, spomenuli ste ljude koji optužuju, koji prozivaju i postoji jedna stara narodna a ona govori o tome ko najviše govori o poštenju. Iz vašeg i iz mog iskustva, iz iskustva velike većine nas ovdje, kad bi sagledavali svih ovih 90% odbačenih nekakvih prijava i kad bi išli sagledavat koji su to ljudi koji su prijavili i razlozi zbog kojih su prijavili, kod većine njih bi upravo našli ono da su umiješani u nešto zbog čega su prijavili nekoga drugog. Toliko o tome. Dakle, i ovaj vaš primjer ministara s druge strane koji se ovdje ne spominju pa i ono sve što se događalo u proteklom periodu, ako želiš očistiti sebe, optuži drugog pa makar i neosnovano.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klariću, kad govorite o poštenju, SDP uvijek govori o poštenju, ako ste mislili na SDP. Tako da oni su ti koji kažem, kao da su iz pelena izašli i iza njih vam nema ništa bez obzira koliko pravosudnih procesa bilo protiv nekih njihovih članova, koliko osuđujućih presuda itd., važno je ostaviti dojam i percipirati sve ostale. Ne nas, nemojte nas gledati, nemojte, i tako cijeli dan pa onda čujemo jednog kolegu koji je utvrdio da '45. nisu završili posao kako treba i docira, docira kako se treba ponašati i kako je to opravdano što je on to izgovorio. Eto to su rasprave o radu Državnog odvjetništva. Da ponovno kaže nismo izvršili dobar posao, i to je uredu, čak i onaj drugi kolega koji je to rekao, to je još bolje, eto, na taj način rasprava.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vi ste bili 17. govornik danas ako se ne varam uz ove koji su replicirali, vrlo interesantno da niko u raspravama nije raspravljajući o ovom izvješću, spomenuo uvjete u kojima radi Državno odvjetništvo jer ako želite da neko bude uspješan onda treba vidjeti u kakvim uvjetima radi, koliko je tehnički opremljen, koliko se novaca izlaže za educiranost jer moramo biti svjesni protiv kojih se oni da tako kažem „bore“ su itekako educirani i itekako tehnički opremljeni, dakle danas niko o tome nije govorio a ako govoriti o uspješnosti Državnog odvjetništva, onda je to jedan od vrlo bitnih ako ne i najbitnijih momenata. Druga stvar, nije Državno odvjetništvo samo to koje se bori protiv kriminala, ima tu niz represivnog aparata u RH pa trebalo je spomenuti kakav je odnos njihov međusoban jer koliko oni međusobno dobro surađuju, toliko su svi uspješni. Međutim, najlakše je nekoga optužiti i pjevati borbene.
Zahvaljujem. Kolega Borić, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, pa tome smo i svjedočili danas, znači danas smo ovdje optuženi, rekao je jedan kolega, znači moraš biti u toj stranci, moraš jer kasnije ti neće biti ništa. Ja to isto mogu reć, možeš biti u toj stranci, možeš krasti, neće ti bit ništa jer ne da samo ti ovo neće naći, znači DORH ništa, nego ti ni sud neće ništa. Razumijete? Jer za njih pravda jedino vrijedi ako se njih ne dira i tako slušamo već 10.g. i danas se nudi politika iz 2010., '11.-te. Sjećamo se te politike, ne, to su ti isti ljudi, nisu se oni ništa promijenili i slušamo da je to jedini razlog zašto treba netko sutra preuzeti odgovornost za građane jer da oni to jedino znaju, a ne znaju ništa, a podcjenjuju ljude koji rješavaju 100 000 ili 200 000 predmeta godišnje i kažu da su lijeni, a oni se pojave jedanput u sabornici ovdje u tjedan dana i kaže onome drugome ti si lijen, o čemu mi pričamo, koji su to uopće argumenti i odnosi da bi ta rasprava uopće bila na neki način … [[Govornik se ne razumije]]
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Glasovac, izvolite.
Kolega Boriću, ostavimo se mi ovaj dojmova, hajmo mi na činjenice, naprosto vi ponekad ovdje znate izgovoriti besmislice, to ste učinili i danas, možete prigovoriti bivšoj Vladi puno toga, al ne možete koruptivni karakter i vaša tvrdnja da je 9 ministara otišlo zbog korupcije naprosto nije točno, hajmo redom Jovanović, Rajko Ostojić, nikakva korupcija, Komadina otišao poslije 2. mjeseca, nikakva korupcija, Čačić znamo što se dogodilo sa izazivanjem prometne nesreće ovaj odslužio je kaznu, Mimica otišao je iz Vlade jer je bio imenovan na drugu dužnost u Europske institucije, gđa. Holy, znamo za taj slučaj, e-mail, smijenjena, g. Veljko Ostojić IDS, Zlatar Violić HNS i Kolega Linić, to su dobro poznati slučajevi u hrvatskoj, hrvatskoj javnosti, zato nemojte molim vas heftati nešto što nije, uostalom vi ste bili državni tajnik dugo ministru koji nikad nije prestao bit ministar [[Upadica: Zahvaljujem]] a drugo ime za njega koje se veže je korupcija.
Odgovor kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. S obzirom da je on vas pobijedio u Zadru svaki puta mogli biste mu se ispričati s obzirom da je već u prvom stupnju oslobođen, tako da kad ga već spominjete ne, čisto iz korektnosti ne, znači štogod ste mu radili niste uspjeli i sad naravno još ste uspjeli i izgubiti sa svim tim, znači da vam ljudi ne vjeruju, tako da vam ne vjeruju ni sada da ste vi nikakav antikorupcijski savez bez obzira što ste vi sve te ministre pokušali ovaj opravdati da nije bilo nikakve korupcije, ja ne sjećam se, ne znam zašto bi onda ravnateljica porezne završila u pravosudnom procesu, kako to … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] pa to su isto dio Vlade, nemojte vi meni reć da to nije dio Vlade, mislim ne, a vi se držite nekih primjera ne znam prije 10.g. nema veze i vama je to svaki dan … [[Govornik se ne razumije]] Oke, ali budimo realno i recite, i sad imate takvih primjera i stalno vas upozoravam na ovog gospodina koji je prijavio skoro 300 nekretnina ne, pa ako netko može potpisati sebe kao načelnik i s druge strane kao direktor firme, a šta je to ja mislim, ja to ne smijem napravit, ne znam zašto on smije, eto to je za mene problem.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Uvaženi kolega Boriću, evo vi pokušavate ovu raspravu vratiti na meritum, a to je u biti izvješće o radu državnog odvjetništva, a iz izvješća možemo vidjeti kako se poboljšava rad državnog odvjetništva iako rade u dosta nepovoljnim uvjetima, a vidi se njihova ažurnost u radu po broju riješenih predmeta, a to je vidljivo ovaj po izvješćima ove dvije godine, a kolika bi ta ažurnost tek bila kad ne bismo imali ovoliki broj neosnovanih prijava, a to vidimo iz ovog izvješća da je od 18000, 12000 njih odbačeno kao neosnovane i kada bismo to sve vrijeme posvetili konkretnim predmetima zasigurno bi ovo izvješće bilo još bolje i efikasnije. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Pa kolegice Maksimčuk, te neosnovane prijave su sport nažalost u RH, pogotovo to dobro znaju načelnici i gradonačelnici malih ili većih gradova i općina gdje svakodnevno imaju razgovore sa svim tijelima represije, lijepo odgovaramo na sva pitanja jer vas je svatko nužan prijaviti za sve što god on misli ili čak i kao politički cilj, pa ti si njemu nepodoban, nisi mu dosta dobar, on je u nekoj drugoj stranci, izvoli ti lijepo dobit jednu, dvi, tri ili pet anonimnih, pa se ti ispričavaj, možda će se od njih 10 nać jedna di ćeš ti bit malo slabiji i to je to, sport i to moramo reć otvoreno jer jednostavno je to uzelo previše maha u smislu da zaista to postaje vrlo jednostavna, jednostavna priča i vidimo koliko se toga odbacuje i koliko je toga neosnovano, a da ne govorimo vjerojatno sada i na državnoj razini, sad je pogodna godina i za te stvari, e.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani kolega Borić, spomenuli ste pomorsko dobro i upis pomorskog dobra tj. iz 2017., ali u ovom izvješću je interesantno i ovi podaci koji se odnose na upis grada i uknjižba vlasništva na stanovima i zgradama. Znamo u gradovima i općinama što smo nasljedili i kakvo je stanje sa vlasništvom odnosno uknjižbom zgrada i stanova gdje često u tim zgradama je zapravo i dio prostora koji se odnosi na gradove, županije ili državu i sve je to ono što je nasljeđeno od prije 40 i više godina i još uvijek se tu nije moglo napraviti puno, prema tome nije sav krimen od nastanka ove države nego ima i puno toga prije.
Zahvaljujem. Kolega Borić, odgovor.
Hvala lijepo. Pa glavno da nam je katastar iz tamo 1900.-te godine, znači još gotovo 18. stoljeće, ovo je već 19. i jednostavno imamo problem s time i kad dođe zaista moment da se utvrdi granica pomorskog dobra mi kao lokalni čelnici imamo problem, imamo problem i o tome se piše ovdje, evo ima zaista 10-tak stranica jasno objašnjeno gdje je Vrhovni sud jasno rekao da državni odvjetnik ne može samo tako, ajmo reći, ovaj upisati se u vlasništvo bez da se podnose tj. da se vode sudski sporovi, a od nas se traži da to riješimo … [[Govornik se ne razumije]] i to nam stvara problem, zaista ne znam gradsko vijeće ili općinsko vijeće koje će samo tako pristati na tako jednu mirnu nagodbu da se to riješi bez da imamo nekakvu zadovoljštinu koja bi barem minimalno namirila određeni moment, a to je vrijednost neke imovine koja je postala pomorsko dobro, a bila je upisana kao vlasništvo i tu država mora naći momente da to napravi i tada će se ti problemi vjerojatno brže rješavati.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Poštovane dame i gospodo, uvaženi glavni državni odvjetniče, pa htio bih reći da postoji jedan slučaj koji se dugo razvlačio to je slučaj Hypo banke i dokumente u tom slučaju još je 1999. počeo objavljivati istraživački novinar Domagoj Margetić. I on je ukazivao u suštini da je tamo bilo kriminala, da je tadašnji premijer Ivo Sanader bio upleten u to i ne samo on. Međutim, što se dogodilo, punih 10 godina se javnost uvjeravalo da je Domagoj Margetić lud, da Domagoj Margetić ne zna što priča, da Domagoj Margetić lupeta, da govori neosnovano itd., međutim tek 2009. kada je Ivo Sanader pao s vlasti, e tek je tada DORH rekao, e gospodine Margetić dajte vi nama one papire vaše od Hypo banke koje vi imate mi sad slažemo slučaj protiv njega. I kad je on došao svjedočit u DORH njemu su rekli, kad je on počeo pričati o svim HDZ-ovcima upletenim u to, on je rekao, oni su mu rekli gledajte gospodine Margeti pokušajte nekako suzit priču, nas zanima samo Sanader, ne zanima nas sad ova druga imena koja se spominju u papirima. Drugim riječima državno odvjetništvo ne funkcionira na način da nepristrano radi već selektivno i ciljano, isključivo osobu koju se treba politički likvidirat na toj osobi se išlo pravosudno djelovat, a ovi drugi koji su i dalje dio sustava nitko ništa, pojeo vuk magare. Na kraju je i Kulterer i Striedinger u Austriji su osuđeni svi ti akteri iz Hypo banke, Sanaderu se kod nas sudi ali što je ključno nitko drugi nije bio osuđen, nitko nije bio procesuiran. Zašto? Još jedno pitanje imam za vas vezano u slučaju Agrokor. Svi mi znamo da nisu problemi u Agrokoru počeli jučer odnosno ako je bilo kaznenih djela nisu se ona, nije javnost saznala za njih ni DORH prije godinu dana, a ne, ne, ili prije 2 godine, pa vi ste to znali cijelo vrijeme imali ste hrpu tamo prijava protiv Todorića u ladicama, nitko to jednostavno nije procesuirao. To je stajalo i jednostavno se čekalo, kao i u slučaju Sanader, čekalo se da se posklizne čovjek da padne, e onda ste navali kao tu sad kao DORH ono traži dodatna sredstva kao idemo sad ganjati Todorića. Sada kad je cijela balada gotova, sad vi se bavite poput ja bi se usudio reći ko grobari dolazite kad je čovjek već umro pa ono politički je ili ekonomski mrtav pa sad vi njega idete njega ganjati. Takvo postupanje DORH-a jednostavno ne nudi odnosno ne gaji nadu u to da su institucije objektivne. Dat ću vam još jedan primjer, primjer sudskog procesa protiv mene u kojem me se progoni radi pisanja grafita. 5 godina to već traje od 2015. ne znam uopće gdje je kraj tome procesu, spis ima već 160 stranica, ali samo da znate čime se vaše kolege u DORH-u bave, čime se bave, pisanjem grafita to je njima nešto u šta su se angažirali, ali ja nemam protiv ako sam ja nešto sagriješio da odgovaram, daleko od toga, daleko od toga, ali dajte onda i ovu gospodu iz HDZ-a koji su potpisivali kad je bila afera Fimi medija, potpisivali su isplatnice mladi čovječe, da su uzimani novci iz crnih fondova. Gospođa koja je bila blagajnica je svjedočila o tome, postoje potpisi, postoje cifre i jasno je svima iz aviona da se radilo o lovi koja nije bila legalnog podrijetla na kraju krajeva donesen je novac u DORH. Pa otkud taj novac donesen u DORH? To vi gospodo znate, znate da je gospodin Bačić nosio taj novac u DORH koji je bio crni novac, da bi na kraju tvrdili odnosno ne vi nego HDZ da oni zapravo ne znaju o kakvom se novcu radi, da nije nikakvih bilo crnih fondova, maltene da im nije jasno zašto se proces vodi. I pitanje je kako će taj proces završiti. Ja pitam kad HDZ misli vratiti 23 miliona kuna? Pa to je suštinsko pitanje, to je ljudi moji suštinsko pitanje, ja svaki put kad ga postavljam ovdje mene su iznosili. Evo sad ja vas državni odvjetniče pitam kada? Oće to biti do sudnjeg dana ili nikada. Kada? I ono što je šokantno, ono što je stravično jest da je Margetić godinama, godinama ukazivao na jedno i na drugo. Apsolutno ništa se nije, apsolutno se ništa nije događalo, apsolutno ništa. I sad imamo slučaj Danka Končara, čovjek se odjedanput pojavljuje kao multimilijunaš, ista stvar. Margetić tvrdi radi se o novcu koji je izvučen iz Hrvatske, a s druge strane vi državno odvjetništvo i država uopće ne pitate njega kad on dođe i kaže imam pola milijarde EUR-a npr. ili 500 miliona kuna šta god, pa nitko njega ne pita od vas, e gospodine Končar pa kak ste vi to, kak ste vi tak uspješni poduzetnik, dajte vi nama pokažite porijeklo tog novca. A zašto dovodim u pitanje porijeklo novca Danka Končara? Znate zašto, pa zato jer je u Finskoj osuđen na 50, na 40 odnosno skoro 100 milijuna EUR-a kazne. Zašto? E, zašto jer se postavilo pitanje, postavila su se razna pitanja vezana uz njegovo poslovanje. Fincima ono što je sumnjivo, Fincima koji su lupili kaznu 40 milijuna EUR-a pa ju kasnije povisili, njima je sumnjivo njegovo poslovanje, ali očito u Hrvatskoj je Danko Konačar nedodirljiv. I pitam se mora li Danko Končar krenut putem Sanadera i Todorića da biste vi krenuli njega istraživat? To je pitanje koje ja postavljam. Zašto recimo se to ne istražuje, a recimo moji grafiti se istražuju? Zašto? Ili npr. ne znam, natežu se oko skupštine sestara iz 2015. time se bavite, to je vama bitna tema. Ali ja kažem nemam problema s tim, sve što imate izvucite na stol dame i gospodo iz DORH-a, ali dajte i tamo gdje je ozbiljan kriminal gdje je 23 miliona kuna izvučeno nek se vrati taj novac, neka se pita Končara od kud vama taj novac, nek se pita HDZ-ovce koji su izvlačili novce iz crnih fondova i potpisivali da su uzimali nek se njih stavi za optuženika. Ali ne, njih ne dira niko, oni su zaštićeni mladi čovječe. Pazite, ovo je sramota, DORH traži za Čobankovića koji je pretplatio zgradu zapravo u suštini oštetio državu za milijunski iznos kaznu rada za opće dobro, rad za opće dobro. Ma jeli. A ja za pisanje grafita, traži se dva mjeseca zatvora za mene. Pa jel to vama normalno? Pa zašto recimo ne kažu, evo Pernar je pisao grafite ajde neka radi neki dobrotvorni rad. Kako, zašto, zašto ja moram dobiti, zašto se za mene traži kazna zatvora, a zašto se za gospodina i pazite šteta koju je DORH procijenio u mom slučaju 2.000 kuna, ej 2.000 kuna, kazna zatvora. Ovaj digne 14 milijuna … ide gulit krumpire. Pa ko je ovdje lud? Koji je smisao onda kažnjavanja? Hipotetski, da me pošaljete u zatvor za grafite, mislim koja je poruka poslana društvu? Šta da se ne treba pisati grafite koji su politički usmjereni protiv recimo vlasti, to je poruka. To je sve jedna lakrdija, to je sve jedna farsa i to je sve jedan sustav koji u svojoj osnovi funkcionira na način da se podobne i one na visokim pozicijama štiti. Ja sam digao kaznene prijave gospodine iz DORHA, protiv Silva Grncarića koji je vodio u Zadru temu, koji je slagao u Zadru listu za dodjelu stanova APN-ovih, listu prvenstva. Na koji način je ovaj iz APN-a dobio taj stan? Ne znam da se išta poduzelo u smislu pravnih radnji osim da je proslijeđena prijava, također protiv Tatjana Kujundžić da je prodala sama sebi nekretninu za manju vrijednost nego ona jest stvarno vrijedila iz te firme. Što se poduzelo po tom pitanju? Što se poduzelo po pitanju navodnog suicida Palmovog u Virovitici? Zašto nije obdukcija napravljena? Kako je moguće da je godinama su milijunski iznosi iz gradskog proračuna nestajao da niko to nije primijetio? To su sve pitanja koja se postavljaju na koja DORH ne daje odgovore. U slučaju Palma sve svaljujete na mrtvog čovjeka u slučaju Sanader sve na Sanadera, a kao svi oko Sanadera su fer i tak dalje. Živjeli.
Zahvaljujem kolega Pernar. Sljedeća rasprava poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite kolega.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče. Ja sam tijekom svoje rasprave odnosno tijekom rasprave u ime kluba govorio o određenim slučajevima. Ne slažem se s kolegom Borićem koji ovdje kritizira saborske zastupnike koji su raspravu iskoristili da upozore na određene stvari, dakle to od nas građani očekuje. Drugo je pitanje koliki tko ima moralni integritet uopće da bi upozoravao na određene stvari. Tu se mogu složiti da kolega Bernardić i ekipa iz SDP-a nema nikakvog moralnog integriteta, budući da su oni tvorci i Milana Bandića, budući da ovo što predbacuju sada HDZ-u oko žetončića u Saboru oko Sauche i ostalog to su njihovi žetončići, to su MIlanovićevi žetončići, a upravo je Zoran Milanović patentirao žetončiće. Sjetimo se svi noćnog sastanka u stanu gospodina Kotromanovića gdje je mimo vodstava MOST-a se Zoran Milanović sastajao s Dragom Prgometom kojeg slobodno možemo nazvati Milanovićevim žetončićem, isto kao što je Saucha Plenkovićev žetončić, a proizvod je Zorana Milanovića i SDP-a, tako je Drago Prgomet zapravo Milanović žetončić, a sada je jedan od ključnih Plenkovićevih ljudi. Dakle ako ćemo govoriti stvari i prikazati stvari onakvim kakve jesu trebamo govoriti istinu. Ja sam se sad javio za pojedinačnu raspravu jer jedna gospođa mi šalje da su je svi političari razočarali da nitko ne želi upozoriti u Hrvatskom saboru na slučaj Josipa Galinca. Ja evo ovoj gospođi poručujem da evo da sam upoznao samim time i hrvatsku javnost, a i glavnog državnog odvjetnika na gospodina Josipa Galinca za kojeg ona tvrdi da je devastirao jednu od važnih hrvatskih tvrtki, radi se o Industrogradnji. Ja ne znam postoji li kakva kaznena prijava protiv gospodina, jeli DORH išta reagirao, ali evo ja sam kao političar svoje i kao narodni zastupnik svoje odradio, a institucije neka odrade svoje. Moj zadatak nije da pišem kaznene prijave, ako glavni državni odvjetnik ima ikakvu kaznenu prijavu protiv tog gospodina, ako ima ikakvog utemeljena za nekakvo djelovanje, ja pozivam institucije da po tome postupaju, naravno u skladu sa zakonom, a ne da se ovaj čovjeka na bilo koji način prema njemu postupa ako nema utemeljenja u tim optužbama. Žena mi je poslala jedno već 30 poruka. Želim samo na kraju zaključiti glavni državni odvjetniče, ja ne tvrdim i to su iznijele kolege ovdje i kroz rasprave da DORH ne čini neke dobre stvari, da su kao što je rekao kolega Bernardić u DORH-u svi ljudi lijeni i da nitko tamo ne radi ništa, s tim se ne mogu nikako složiti. Uvjeren sam da ste u mnogim situacijama dobro odradili svoj posao, uostalom i sam znam za neke kaznene prijave koje sam podigao gdje je DORH dobro odradilo svoj posao, podiglo optužnice te optužnice su potvrđene i od suda, međutim sudski procesi predugo traju. Ono što nažalost baca sumnju u vašu neovisnost, to su slučajevi o kojima sam govorio. Ja vas pozivam da još jednom preispitate te slučajeve, tu donesene odluke koje uistinu su ispravne ili je netko možda napravio nenamjernu pogrešku ili je što se stvara dojam, vi ste rekli da je to nažalost nesretna koincidencija, da je n dan moga pitanja došlo do odbačaje kaznene prijave da se to do kraja propita, ja po onom svemu što imam i dokumenti s kojima raspolažem, pokazuju da tu itekako ima osove za postupanje. Isto ono što bih volio upozoriti i vas u Državnom odvjetništvu, dakle kolega Bulj govorio o jednom slučaju, znači Emil Tedeschi i ovaj novac za oružje odnosno novac koji je bio namijenjen za jednu svrhu onda je bio prenamijenjen za oružje, taj novac je nestao i bila je podignuta kaznena prijava i išao je sudski proces koliko sam ja sad mogao vidjeti iz ovoga što kolega Bulj sada ima i taj sudski proces je okončan pravomoćnom oslobađajućom presudom. Ono što se sada postavlja kao pitanje, je li moguće na temelju novih kaznenih djela a to je ratno profiterstvo, nešto poduzeti u tom konkretnom slučaju i je li zakon koji je donio Hrvatski sabor uopće primjenjiv? Odnosno je li tumačenje Ustavnog suda odnosno da je zapravo taj zakon protuustavan i da intencija koja je bila od tadašnjeg Predsjednika države a i od vladajuće većine kada je donijela taj zakon, zapravo bio samo jedan spin a da od kažnjavanja pretvorbenog kriminala i privatizacije u Hrvatskoj neće zapravo biti ništa. Ako je poruka, ja mislim da bi bilo dobro da vi kao glavni državni odvjetniku u ovom najvišem zakonodavnom tijelu pošaljete takvu poruku pa da onda ovdje se u Saboru ili među samim narodom kao nekakva ustavna inicijativa, krene u izmjene Ustava ako ima stvarne volje za obračun sa pretvorbenim kriminalom, privatizacijom i ratnim profiterstvom. Ne znam koliko sam bio jasan, mislim da ste me shvatili što želim reći, hvala.
Zahvaljujem, kolega Grmoja. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani glavni državni odvjetnik g. Dražen Jelenić, izvolite.
Dakle, ovo je moja prva saborska rasprava u kojoj sudjelujem kao piše ovdje, predlagatelj odnosno onaj ko je izlagao dva godišnja izvješća o radu Državnog odvjetništva odnosno glavnog državnog odvjetnika. I ne znam da li su te rasprave inače bile duže, kraće itd., ali u svakom slučaju ono prije svega što želim reći da na temelju ove rasprave i svega ovoga što sam danas čuo, ovdje sam notirao nekoliko stvari, ne sad toliko o konkretnim predmetima, ali nekoliko stvari o kojima definitivno i ja kao glavni državni odvjetnik a i moji kolege, trebaju u svojem budućem radu povesti možda više računa odnosno više se da tako kažem angažirati, jedna od tih stvari su naravno i te sankcije o kojima je govorio poštovani zastupnik. Naravno da mi i u ovom trenutku ulažemo žalbe ali to ne znači da ne možemo još i više. Ono o čemu je bilo jako puno riječi i iz ovog i iz onog kuta gledanja su odbačaji. Ja s ovog mjesta ne želim braniti niti njihov broj niti mislim braniti na bilokoji način je li trebalo ili nije trebalo donijeti odbačaj. Odbačaj kaznene prijave je odluka državnog odvjetnika sukladna Zakonu o kaznenom postupku, iza nje stoji svaki onaj državni odvjetnik ili zamjenik koji takvu odluku donese. Profesionalno, savjesno i na zakonu utemeljeno. Za veliki broj tih odbačaja, podnositelji iliti žrtve, imaju pravo po zakonu preuzeti kazneni progon pred nadležnim sudom i tako ti naši odbačaji mogu proći i sudsku kontrolu. Pošto ovo nije izvješće o radu sudske vlasti, ja doista ne znam postotke, točne postotke ali vas uvjeravam da je nezanemariv broj rješenja o odbačaju odnosno preuzetih kaznenih progona gdje su sudovi kontrolirajući naš rad u tom segmentu dozvolili daljnji kazneni progon. S druge strane, kad govorimo o USKOK-u, onda pošto kod kaznenih djela primanja i davanja mita nema žrtve nego je žrtva društva u cjelini, zakonodavac je predvidio unutarnji sustav kontrole. Svi odbačaji po prigovoru prolaze taj unutar sustav kontrole, to znači zamjenik ravnatelja koji je donio odluku, drugi zamjenik ravnatelja koji priprema tu odluku za kolegij USKOK-a, 30 i nešto zamjenika USKOK-a koji raspravljaju o tome i u konačnici, pravo prigovora na odluku USKOK-a Državnom odvjetništvu RH Odjelu za unutarnji nadzor. Mislim, sad mi možemo vjerovati radu Državnog odvjetništva ili ne moramo vjerovati. Ja ne vidim razloga da se radu ne vjeruje. Pitanja o tome da li se bavimo ovim ili onim. Bavimo se onim za što postoji relevantan stupanj sumnje da je počinjeno kazneno djelo. Državno odvjetništvo ne otkiva kaznena djela. Državno odvjetništvo ne provodi nadzor i nije tijelo općeg nadzora. To su fakti. A sigurno niti jedna kaznena prijava za koju se prikupe podaci i činjenice da postoji osnovana sumnja da je počinjeno kazneno djelo, neće biti odbačeno. Tako stvari stoje u Državnom odvjetništvu. Ako vi znate nešto drugo, podnesite prigovor na rad, i to je sustav unutarnje kontrole, prigovor pa će se povodom tog prigovora razmatrati rad. Tako da nijedan odbačaj nije zasigurno rezultat korupcije u DORH-u, Državnom odvjetništvu RH. Ponovno ću ponoviti priču ali to moram zbog toga što ste ju i vi ponovili sa odbora za, ne, nije Odbor za pravosuđe nego je vijeće, Antikorupcijsko vijeće. Vi stvarno mislite jer ste se meni tada obraćali a i danas, da sam ja ili super vidovit i k tome još i super glup kada sam, A trebao znati da ćete vi toga dana u Hrvatskom saboru premijeru postaviti pitanje o tome predmetu i da ćemo, ne mi nego nadležno državno odvjetništvo baš toga dana donijeti tu odluku. kao što sam vam onda rekao, kažem vam i sada, niti sam imao veze s odlukom, niti sam imao veze sa tajmingom i odluka je zakonita. Koliko znam, provjeravana je po prigovorima od strane ravnateljice USKOK-a, ja mislim da, da sad ne spominjem tu odluku, premda je javnost bila već nekoliko puta obavještena o čemu se tu radi. Moramo biti fer i prema izvršnoj vlasti, prije svega tu govorim o Ministarstvu pravosuđa jer mi danas smo raspravljali o dva izvješća, iz 2017. i 2018. Kad govorimo o materijalnim uvjetima rada Državnog odvjetništva, ti su se uvjeti unazad godinu, godinu i pol, promijenili. Zastupnica je ovdje govorila o tome kako je bila u novim prostorijama USKOK-a, možemo govoriti o tome jesu li te prostorije primjerene ili ne, nisu, ali svi oni koji su bili u ranijim prostorijama USKOK-a, znaju da ovakvi uvjeti za rad kakve u ovom trenutku imaju su uvjeti rada dostojni takve jedne institucije jer ono prije toga je bilo za svaku kritiku. Tu govorim o informatičkoj opremi, neke stvari se doduše nisu u potpunosti promijenile ali se i na tome radi, ali to ćemo vjerojatno ili ćemo o tome razgovarati i raspravljat ćete o tome kad budu izvješća za 2019. g. odnosno 2020. godinu. Ratni zločini i vječito pitanje ratnih zločina i ono što sam uvodno o tome rekao, kod toga apsolutno i stojim. Sve ove godine u izvješćima ne mogu se gledati posebno kad govorimo o predmetima ratnih zločina, kao godina za sebe. Sve one imaju kontinuitet rada od 30 godina. Osobno iz pozicije koju imam i sa ovlastima koje imam, poduzimam mjere za koje smatram da će doprinijeti tome da rad na tim predmetima bude učinkovitiji i kvalitetniji ali recimo samo primjera radi, u Državnom odvjetništvu, jednom od 4 koja se bave ratnim zločinima, Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu, umjesto 35 zamjenika u kaznenom odjelu, ima ih 18 a oni trebaju odraditi sve, i ratne zločine i gospodarski kriminalitet itd. no u izradi smo novih okvirnih mjerila, u tijeku su natječaji za imenovanje zamjenika županijskog državnog odvjetnika posebno u tom državnom odvjetništvu tako da se nadam i vjerujem u to da će u narednom razdoblju se barem jedan dio tih problema sa kapacitetima ljudskim riješiti i da će se posao moći organizirati onako upravo kako bi ja želio da on bude organiziran. Bilo je niz pitanja o konkretnim predmetima, rekao sam da o tome ne bih govorio, naravno svi oni od vas koji su takva pitanja postavljali a odnose se na predmete o kojima su podnosili kaznene prijave je to je točno, mi u ovom trenutku smo svjedoci toga da političari, da saborski zastupnici podnose kaznene prijave Državnom odvjetništvu. Svatko ima pravo podnijeti kaznenu prijavu i to pravo nikome se ne može osporiti. Druga je sad stvar da li podnošenje kaznene prijave predstavlja i koja je lažna da tako kažem, predstavlja i kazneno djelo, naravno da predstavlja ali s druge strane, svaki odbačaj kaznene prijave ne znači da je kaznena prijava bila lažna nego naprosto znači da provedenim izvidima a svaka se kaznena prijava u Državnom odvjetništvu provjerava, zaprimljena u Državnom odvjetništvu se provjerava, e sad ili mi ili policija, ovisno o vrsti prijavljenog kaznenog djela, svaka takva kaznena prijava dobije svoj epilog. Za ovo što vi predlažete da netko snosi troškove a snosi ih država, to je točno bi trebalo mijenjati zakon. Isto vrijedi i za kazneni progon sudaca zato jer Državno odvjetništvo nije zadovoljno odlukama koje oni donose. Ako Državno odvjetništvo nije zadovoljno odlukom suda, Državno odvjetništvo poseže za pravnim lijekovima u konačnici, Državno odvjetništvo ne mora uvijek biti u pravu. Državno odvjetništvo je jedna od dvije stranke u postupku. Ima svoj stav, ima svoje argumente i te argumente pred sudom zastupa. Sud donosi odluku i o tome odlučuje. Pokretanje postupaka protiv sudaca koji ne sude kako to hoće Državno odvjetništvo, mislim da bi nas odvelo u smjeru koji sigurno ne želimo nitko od nas da ide a uostalom kad govorimo da se vratimo ponovno na onih otprilike 1000 odbačaja kaznenih prijava koje dolaze USKOK-u, one su otprilike na tom tragu. Nisam zadovoljan odlukom bilo sudskom bilo odlukom nekog drugog državnog tijela, ja sam bio jedna od stranaka, uvijek je jedna stranka nezadovoljna, ja onda podnosim kaznenu prijavu za korupciju gdje je nemoguće da je sudac uz takvu argumentaciju donio odluku u korist druge strane. RH se doista javlja i pojavljuje kao umješač u nekim radnim sporovima, govorili ste o sporovima zdravstvenih djelatnika naprosto zbog toga iako nije tužena RH ali financijski teret takvih sporova u slučaju ako radnici dobe sporove će zasigurno pogoditi RH i zato je RH zainteresirana za tijek te parnice i zbog toga se a sukladno Zakona o parničnom postupku, javlja kao umješač na strani tuženog, evo. Onaj problem sa predstečajevima i stečajevima, koliko znam riješen je praksom Visokog trgovačkog suda premda je Državno odvjetništvo u tom pravcu i to predlagalo i izmjene zakona nadležnom ministarstvu da se kako se ne bi izbjegle a to smo uočili u praksi a o tome smo i pisali u godišnjem izvješću, kako bi se izbjegle zlouporabe zakona. Ne zlouporabe u smislu kaznenog djela nego naprosto postoji zakonska praznina i ta zakonska praznina se koristi da bi se postigli neki ciljevi koji po nama nisu ciljevi zbog kojih je zakon i donesen. Opet smo imali pitanje oprosta, oprost se odnosi isključivo, dakle ne odnosi se na ratne zločine. I Državno odvjetništvo je i prije i sad s posebnom pozornošću promatralo i razmatralo te predmete da utvrdi radi li se o, najčešće je to konkurencija oružane pobune i ratnog zločina i svugdje tamo gdje smo zaključili da se može ići u kazneni postupak za ratni zločin, mi smo to i činili. Ali ako se radi o oružanoj pobuni, ona je koliko god meni osobno ili nekom drugom bilo žao ili drago, obuhvaćena Zakonom o oprostu. Nemoguće je oslobađajuće, dakle ponavljati postupke u slučaju oslobađajućih presuda jer je to zabranjeno Ustavom i zakonom. Ne znam, vjerojatno nisam uspio odgovoriti na sva pitanja, svih vas pozivam ako osjećate ili mislite da na neki pitanja nisam odgovorio, da iskoristite svoje pravo postavljanja zastupničkih pitanja i kao što smo to činili uvijek do sad, činit ćemo i ubuduće. Ono što moram reći na kraju, ocjenjujem ponovno da to ostane zabilježeno da je rad Državnog odvjetništva i u 2017. i 2018. bio kvalitetan i ažuran, ne može se i ne smije se mjeriti prema nekim pojedinačnim predmetima s kojima neki nisu zadovoljni. I moram se još osvrnuti na riječi izrečene s ove pozornice, pardon s ove govornice koje su bile upućene, možda ste ih vi krivo čuli ili sam ih ja možda krivo čuo, a ne koje su glasile ne da Državno odvjetništvo radi ništa nego da državni odvjetnik odnosno glavni državni odvjetnik ne radi ništa. Da bi se to moglo zaključiti, uopće bi trebalo znati što to radi glavni državni odvjetnik i što to radi Državno odvjetništvo. Pozivanje pritom na izvješće Europske komisije a bez da se pročita izvješće, nije u redu. Ne treba se rukovoditi onom što o tome mediji pišu u tom izvješću jer u tom izvješću nema riječi o kritici RH vezano uz kazneni progon korupcije. Ima vezano uz radnje i aktivnosti koje se poduzimlju na razini prevencije korupcije ali ja sad neću ulazit jer se prevencijom korupcije Državno odvjetništvo ne bavi. I zato zaveden ili poveden novinskim natpisima, vrlo se lako nabaciti na instituciju blatom ili na pojedinca. Pretpostavljam da je razlog tome zato odnosno te konstatacije da ne radimo ništa jer ne radimo ili ne radim onako kako bi neko mislio da bih trebao radit. Odnosno, da bi u slučaju kad odbacimo prijavu, trebalo optužiti ili obrnuto. A ja tvrdim da državni odvjetnici i zamjenici državnih odvjetnika rade profesionalno i savjesno svoj posao. To ne znači da ne griješimo. To ne znači da ne griješimo ali u svakom onom slučaju kad se greške uopće, na njih se upozorava, na njih se reagira i na temelju tih grešaka se donose odluke i upozorenja za rad u budućnosti. Na kraju vam još jednom zahvaljujem na konstruktivnoj raspravim, kao što rekoh, sigurno veliki dio ovoga što j rečeno biti će razmotreno i implementirano u radu Državnog odvjetništva u budućnosti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom glavnom državnom odvjetniku g. Jeleniću na završnoj riječi. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi državni odvjetniče, osoba koja je kalašnjikovom ubijena u Splitu sad nedavno u slučaju Zavadlav je samo dva mjeseca prije nego što je ubijena, uhićena sa 274 g heroina. Umjesto da ode u pritvor, državni odvjetnik nije traži pritvor, radi se o količini droge razmjerno velikoj, opasnoj i koja vrijedi oko 150 000 kuna. Pa koliko droge treba čovjek i heroina imat kod sebe da bi zatražili pritvor za njega? To je prvo pitanje. Drugo pitanje, pa u Splitu za dilere se traži rad za opće dobro. Objašnjavam slučaj Čobanković, 14 milijuna kuna rad za opće dobro, ja za grafite u zatvor. Dajte vi recite, jel to vama normalno? Evo iskreno, zanima me vaše mišljenje. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni odvjetnik, izvolite.
Da li je meni normalno ili nije normalno, nije pravo pitanje ovdje. Pravo pitanje je … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] samo malo, pravu osobu je za pitat ali nije pravo pitanje, o tome govorim. Svaki događaj se procjenjuje u okolnostima u kojima se prikuplja, na temelju prikupljenih dokaza, treba odlučiti. Vrlo vjerojatni da pitamo još nekog drugog, različita su viđenja, ja samo ono što mogu reći, Državno odvjetništvo odnosno zamjenici državnog odvjetnika, rade savjesno svoj posao i rade ga profesionalno i ako imaju argumente a u ovim slučajevima o kojima vi govorite, imali su argumente, donose argumentirane odluke.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom g. Jeleniću. Slijedeća replika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni odvjetniče, evo ovih dana kooperanti su isporučili biomasu posredniku koji je tu biomasu od njih otkupio pa daje drugom vlasniku, pravnoj osobi koja je vlasnik elektrane. Zašto to spominjem? Pa to će sasvim sigurno kako vi u izvještaju spominjete, to će sasvim sigurno kasnije završiti kao kaznena prijava jer pravne osobe prema ovom vašem tu tumačenju, nemaju drugog načina da dođu do svojih potraživanja i što pretvaraju u kaznene prijave da bi na taj način zastrašili dužnika da im taj novac da. I vi ovdje kažete u izvještaju da je zapravo redovan rad zatrpan onda takvim prijavama koje su u pravilu odbačene jer se trebaju u drugim postupcima, ili ovršnim ili parničnim postupcima. Što zapravo možete poduzeti da se, predlažete zakonodavcu, tj. nama ovdje, da se te izmjene zakona promijene da ne bi onda bili zatrpani ovakvim prijavama? Jer kažem, drugi ljudi, pravne osobe nemaju rješenja da dođu do svojih potraživanja, to ste vi naveli u izvještaju.
Zahvaljujem kolega Žagar. Odgovor, poštovani državno odvjetnik, izvolite.
Ja ne znam da li pravne osobe imaju ili nemaju, ali je činjenica da nam ovaj način pokušavaju to ostvariti preko Državnog odvjetništva odnosno kroz rad Državnog odvjetništva jer gledajte, ako državni odvjetnik po službenoj dužnosti pokrene kazneni postupak, onda u tom kaznenom postupku pravne osobe mogu ostvarivati svoje imovinsko pravne zahtjeve bez da plaćaju pristojbe u parnici, bez da imaju advokate itd. Možda su, vjerojatno u jednom djelu su i to motivi.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Državni odvjetniče, 2017., 2018. ova izvješća koja ste dali, naravno otvaraju ono percepcijsko pitanje, ono što građani osjećaju a to je da je pravosuđe u RH jedan od ključnih problema razvoja RH. I naravno da ja ne mogu miran i narod Cetinske krajine, evo postavljao sam vam milijun pitanja, bez obzira na sve odgovore, dok ne vidim uplatnicu od novca za naoružanje iz 90-te godine, kad ga Emil Tedeschi pokaže, ja ću se osobno ispričat. Znači mi govorimo o stvarima koje su se dogodile i ta percepcija koja se stvara, evo primjer, ako narko diler je oslobođen ili ako je neki političar koji desetine milijuna kuna uzeo, guli 9 dana krumpire, nije dobro percepcijski. Vi šta možete učiniti, ja vam dajem potporu da se borite za zaštitu hrvatskih nacionalnih interesa, ako vidimo da ratni zločinci i silovatelji, četnici koji su ubili Šretera, koji znadu sve, sjede u saborskim klupama, onda mi ne govorimo o percepciji tu.
Zahvaljujem, kolega Bulj. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom poštovanom glavnom državnom odvjetniku g. Draženu Jeleniću na podnesenim izvješćima o radu Državnog odvjetništva. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2017. Podnositelj je DORH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu DORH-a za 2017. godinu.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 92 za, 1 suzdržan i 14 protiv donesen zaključak kako je predložio matični saborski odbora, a o prijedlogu zaključka Odbora za ratne veterane koji je predložio da se predmetno izvješće primi na znanje bespredmetno je glasovati jer smo upravo donijeli zaključak kojem je izvješće prihvaćeno.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda a to je: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva, g. Žarka Tušeka da podnese izvješće, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora, razmotrilo je na 55. sjednici održanoj 5. veljače 2020. pisanu obvezu zastupnice Romane Jerković upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora aktom dana 16. siječnja 2020. g. da će od 1. 3. 2020. preuzeti dužnost zastupnice u Europskom parlamentu te da joj zbog nespojivosti dužnosti prestaje zastupnički mandat u Hrvatskom saboru. Socijaldemokratska partija Hrvatske, SDP temeljem čl. 42. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, odredila je Mirelu Ahmetović kao zamjenicu zastupnice kandidacijske liste iz VIII. izborne jedinice. Iz svega navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata Romani Jerković kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Mirele Ahmetović i donijelo je jednoglasnu odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnice i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice, dana 1. veljače 2020. g., prestaje zastupnički mandat zastupnici Romani Jerković. Temeljem čl. 9. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, zastupnička dužnost zamjenice zastupnice Mirela Ahmetović započeti će obnašati na dan kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Također, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 55. sjednici održanoj 6. veljače 2020. g. pisani zahtjev zastupnika prof. dr. sc. Milana Kujundžića o ponovno obnašanju zastupničke dužnosti predsjedniku Hrvatskog sabora aktom dana 13. siječnja 2020. godine. Kako je prof. dr. sc. Milan Kujundžić sukladno čl. 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio je pisano zahtjev o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mirovanje zastupničkog mandata prof. dr. sc. Milanu Kujundžiću prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva. Istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti gđi. Dragici Vranješ. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo donijelo je jednoglasnu odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 7. veljače 2020. g. prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku prof. dr. sc. Milanu Kujundžiću. Dana 7. veljače 2020. g. Dragica Vranješ prestaje obnašati zastupničku dužnosti zamjenice zastupnika. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu, poštovani kolega Gordan Maras, nije nazočan. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovo točki sutra u 12 sati. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan, nastavljamo s radom sutra u 9 i 30 ujutro sa točkom dnevnog reda Izvješće o poslovanju HRT-a za 2016. godinu. Glasovanje o izvješću MIP-a kao što sam kazao, biti će u 12 sati uz dopunu dnevnog reda. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 18,02 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ja vas molim zauzmete svoja mjesta. Zamolio bih vas najprije da provjerimo imamo li kvorum. Možete li molim vas ovaj samo? Kvorum imamo, kvorum ja jesam, kvorum imamo. Prema tome, ovako ja bih sada zamolio ovaj da na temelju Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva, rasprava o time je zaključena i dati ću na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata prof.dr. Milana Kujundžića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice mr. Dragice Vranješ. Izvolite kolega Vucelić.
Poštovani predsjedavajući u ime Kluba Živog zida i Promijenimo Hrvatsku tražimo stanku od 10 minuta kako bi raspravili da li ćemo unutar kluba uopće glasovati za gospodina Kujundžića s obzirom da je gospodin Kujundžić već kao ministar položio zakletvu koju je prekršio i to teško. Šta ga sprječava da sada zakletvu koju će davati kao saborski zastupnik neće isto tako prekršiti. Molim vas stanku 10 minuta. Hvala.
Dakle, ovako ovaj ja vas moram faktografski ispraviti ja ću vam dati, kolega Kujundžić je položio prisegu prema tome on neće polagati prisegu, prisegu će polagati samo ovaj kolegica Ahmetović, ali naravno vi tražite stanku, ja vam po Poslovniku moram dati stanku. Prema tome mi se vidimo u 12 i 14 minuta. STANKA U 12,04 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,12 SATI]] Kolegice i kolege, evo stanka je istekla, ja vas molim da zauzmemo mjesta i ja bih dao na glasovanje Prijedlog odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata Milana Kujundžića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Dragice Vranješ, molim uključite se, glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova od ukupno 84, 81 za, 3 suzdržana i nitko protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnice Romane Jerković i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Mirele Ahmetović, molim uključite se. Utvrđujem da je jednoglasno sa 95 glasova za, nitko protiv, nitko suzdržan, donesena odluka kako je predloženo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu odluku prelazimo na davanje prisege zastupnice, u čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike odnosno u ovom slučaju zastupnicu, prozvana zastupnica ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Pročitat ću tekst prisege: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Gđo. Mirela Ahmetović, izvolite.
Prisežem.
Hvala lijepo, čestitam zastupnici na položenoj prisezi … [[Pljesak]] Podsjećam još jednom da je zastupnik Milan Kujundžić dao prisegu na konstituirajućoj sjednici 14. listopada 2016.g., pa još jedanput koristim priliku da zastupniku Kujundžiću i zastupnici Ahmetović zaželim uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Sad prelazimo na zadnju točku, a to je: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kušćevića zastupnika u Hrvatskom saboru Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 56. sjednici održanoj 20. veljače 2020. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 17. veljače 2020. upućen putem Državnog odvjetništva RH od 17, aktom da ne čitam broj od 17. veljače 2020. predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kušćevića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio 4 kaznena djela i to, redom. Kazneno djelo primanja mita iz Članka 293. stavka 1. Kaznenog zakona. Kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz Članka 291. stavaka 1. i 2. Kaznenog zakona. Kazneno djelo poticanje na zlouporabu povjerenja u gospodarskom poslovanju iz Članka 246. stavka 2. Kaznenog zakona u vezi s Člankom 37. stavkom 1. istoga zakona te poticanje na prouzročenje stečaja iz Članka 249. stavka 1. točke 4. Kaznenog zakona u vezi s Člankom 37. stavkom 1. istoga zakona. Lovro Kuščević zastupnik je 9. saziva HS-a te na temelju čl. 76. Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke HS-a ne može bit pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a jednoglasno predlaže HS-u donošenje slijedeće odluke. Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića, zastupnika u HS-u po zahtjevu DORH-a, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta br., da ga ne čitam cijeli, od 17. veljače 2020. upućen putem DORH-a od 17. veljače 2020. g. zbog osnovane sumnje da je počinio 4 kaznena djela, kazneno djelo primanja mita iz čl. 293. st. 1. Kaznenog zakona, kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291. st. 1. i 2. Kaznenog zakona, kazneno djelo poticanje na zlouporabu povjerenja u gospodarskom poslovanju iz čl. 246. st. 2. Kaznenog zakona u vezi s čl. 37. st. 1. istog zakona te poticanje na prouzročenje stečaja iz čl. 249. st. 1. toč. 4. Kaznenog zakona, u vezi s čl. 37. st. 1. istoga zakona. Mandatno imunitetno povjerenstvo u svom radu se i dalje drži svog zauzetog načelnog stava da u slučajevima kada zahtjev za pokretanje i vođenje kaznenog postupka podnese DORH, odnosno sud, odobrenje treba dati kako bi isti mogli nesmetano i neovisno obavljati svoju dužnost koja im je temeljem Ustava RH dana u njihovu nadležnost. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Kako nema prijavljenih, zaključujem raspravu, a o tome ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra, u petak u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o službenoj statistici, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 838. Ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 16,43 SATI.
Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Državnog odvjetništava, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova 86 za i 2 protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada ćemo ići na izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, zahvaljujem potpredsjedniče Vlade i želim vam svu sreću i uspješan posao. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Da, da ovdje, da.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 57. sjednici održanoj 4. ožujka 2020. godine pisano obavijest zastupnika Orsata Miljenića od 24. veljače 2020. godine kojom je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da sa danom 21. veljače 2020. godine imenovan na dužnost predstojnika Ureda predsjednika RH koju dužnost je nespojiva …
Kolega Pernar, ja vas molim, kolega Pernar ja vas molim da se pristojno ponašate. Izvolite kolega Tušek.
Znači, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je 57. sjednici održanoj 4. ožujka 2020. godine pisanu obavijest zastupnika Orsata Miljenića od 24. veljače 2020. godine kojom je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da sa danom 21. veljače 2020. godine imenovan na dužnost predstojnika Ureda predsjednika RH koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke te mu zastupnički mandat miruje temeljem Članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor sa danom 21. veljače 2020. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Orsata Miljenića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnost njegove zamjenice Karoline Leaković. Slijedom navedenog povjerenstvo temeljem Članka 9., 11. i 42. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i Članka 9. stavka 2. i Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno, sa 5 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 21. veljače 2020. godine započinje mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Orsata Miljenića. Zastupničku dužnost zamjenice zastupnika sukladno Članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora počinje obnašati Karolina Leaković na dan kada sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja.
Zahvaljujem kolegi Tušeku. Otvaram raspravu, zatvaram raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Orsata Miljenića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Karoline Leaković. Molim glasujmo. Dobro, ovo možete 75 za, ajdemo sada ko je za gore i dolje? 14, 10, 11. 14, 10, 11, 9, znači 24 i 11 je 35 i 9 je samo malo, 45 i 9, 54, 55 i 75, 130, dakle jednoglasno sa 130 glasova za je donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada ćemo prijeći na davanje prisege zastupnice. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje, i izgovara riječ „prisežem“. Sada ću pročitati tekst prisege. „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika odnosno zastupnice u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnica Karolina Leaković.
Prisežem.
Zahvaljujem, čestitam i želim vam puno uspjeha u daljnjem radu. [[Pljesak.]]