Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 78. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su osim zastupnika pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OESS-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koje redovito prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu smo pozvali predstavnike Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, Agencije za zaštitu osobnih podataka BiH i Državne agencije za istrage i zaštitu zbog razmatranja izvješća o radu navedenih institucija. Pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Pozdravljam također predstavnike sredstava javnog informiranja. Prema evidencije službe konstatiram da je sjednici nazočno 29 zastupnika. Opravdano su odsutni uvaženi zastupnici: Selim Bešlagić, Nermina Zaimović-Uzunović, Azra Hadžiahmetović i Martin Raguž. Kašnjenje su najavili uvaženi zastupnici Sefer Halilović i Jerko Ivanković. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. U okviru prethodnih pitanja želio bih vas informirati o sljedećem. Zastupnik Husein Nanić je 13. 5. 2010. godine dostavio Deklaraciju o osudi masovnog kršenja ljudskih prava civilnog stanovništva u Cazinskoj krajini 1950. godine i zločina počinjenih od strane mjerodavnih vlasti Jugoslavije, FNRJ, a 24. 5. 2010. godine predložio je da se Deklaracija preimenuje u Rezoluciju. Sukladno članku 148. stavak (2) Poslovnika, Dom se treba izjasniti, u okviru prethodnih pitanja, hoće li se Rezolucija uputiti u nadležno povjerenstvo. Ukoliko Dom usvoji ovaj prijedlog, Rezolucija će se uputiti nadležnom povjerenstvu, u suprotnom ista će se uvrstiti na današnji dnevni red sjednice. Stavljam na glasovanje prijedlog da se Rezolucija uputi nadležnom povjerenstvu. Molim da se pripremite. Glasujte sada! Uz 28 glasova „za“, jedan „suzdržan“ glas, bez glasova „protiv“ i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Dom odlučio da se Rezolucija uputi nadležnom povjerenstvu. 2 Što se tiče izmjena dnevnog reda, želim vas upoznati da smo na dnevni red dodali točku 4. Zahtjev Privremenog povjerenstva za pripremu Prijedloga zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH 2011. godine za razmatranje Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika i točku 5. Zahtjev zastupnika Kluba SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika. Dopunili smo točku 10. s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije koje je negativno, točku 11. s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH koje je također negativno i točku 28. pod d) Evropske povelje o regionalnim i manjinskim jezicima, Strasbourg, 5. 11. 1992. godine. Sa dnevnog reda smo skinuli točku 18. Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2009. godini jer nas je nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost obavijestilo da nije razmatralo navedenu informaciju, s obzirom da su obaviješteni da je postojeća informacija dopunjena s dodatnim elementima koji u njoj nisu navedeni. Iz tog razloga ovo povjerenstvo nam nije dostavilo mišljenje o Informaciji. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Cijenjeni predsjedavajući, koleginice i kolege, uvaženi gosti i predstavnici medija! Naime, vama je poznato da smo mi iz Kluba SDP-a još prije 30 dana tražili da se danas, 25. maja, na dan velike tragedije u Tuzli ne održava sjednica baš na ovaj dan. Nakon toga 12. maja na posljednjoj sjednici javno smo ovdje pozvali sve prisutne da ipak ne držimo danas sjednicu Parlamenta na ovaj dan. Međutim, od svih tih prijedloga, nažalost, ništa izgleda nije uvaženo. Zbog toga smo, evo da tako kažem, mi u Klubu SDP-a, a posebno kolega Bešlagić i ja koji dolazimo iz Tuzle, dogovorili da Selim Bešlagić danas bude u Tuzli a da ja dođem ovdje na sjednicu Parlamenta i da kažem nekoliko riječi vezano za to. Da je na današnji dan ubijeno samo jedno dijete bilo gdje u BiH, to bi bila strašna činjenica. A šta tek onda reći na činjenicu da je na današnji dan u ovoj našoj državi BiH, u gradu Tuzli ubijen 71 život, 71 mladi život. Preko 150 civilnih građana žrtava je bilo, dakle koji su ranjeni. Ubijeni su mladi ljudi svih nacionalnosti i prosjek je bio 24 godine od onih koji su ubijeni. Ja mislim da danas nije korektno da mi držimo sjednicu na ovaj dan. Zbog toga predlažem još jednom, i danas 25. maja, evo da ne ponavljam sve ono što sam maloprije rekao, da ovu sjednicu prekinemo, da je odgodimo za bilo koji drugi dan, to sam tražio i 12. maja ili prije 25. maja ili poslije 25. maja. A ako je bila dilema između obilježavanja masakra na tuzlanskoj Kapiji i bilo koje stranačke konvencije u ovoj državi, tu nema nikakve dileme da treba, prije svega, obilježiti veliku tragediju koja se dogodila na tuzlanskoj Kapiji. Zbog toga još jednom predlažem Kolegiju da stavite na glasanje da danas prekinemo ovu sjednicu u znak poštovanja prema žrtvama. 3
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ja radi stenograma i radi korektnosti želim Vas obavijestiti da Kolegij Doma ne utvrđuje kalendar rada zasjedanja ovog doma nego Kolegij u proširenom sastavu. Želim Vas tako podsjetiti da ste dobili obavijest o stajalištu Proširenog kolegija vezano za Vaš prijedlog da se sjednica ne održi danas. Uvažavajući sve razloge koje ste Vi naveli za neodržavanje današnje sjednice, ja sam, i Kolegij, obvezan poštovati stajališta Kolegija u proširenom sastavu. Mi smo i prije početka ove sjednice imali Kolegij u proširenom sastavu na kome nije bilo takvih inicijativa. Znači, imali smo mogućnost na Kolegiju u proširenom sastavu da se opredijelimo i oko ovog pitanja. Radi korektnosti, ja ću Vaš prijedlog da se sjednica prekine dati na izjašnjavanje ovom domu. Molim da se Dom pripremi za izjašnjavanje o ovom prijedlogu. Glasujte sada! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Oprostite, ko je tražio?
nije uključen mikrofon
Uvaženi zastupnik Husein Nanić zahtijeva ponavljanje glasovanja. Molim da se pripremite za ponavljanje glasovanja. Glasujte sada! 15 glasova „za“, 10 „protiv“, jedan „suzdržan“. Nemamo entitetsku većinu.
nije uključen mikrofon
Na zahtjev zastupnika Kluba SNSD-a pet minuta pauze. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Želi li predsjednik Kluba SNSD-a obrazložiti razloge za pauzu? 4
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, mi smo ovu nenadanu situaciju razmotrili na pauzi u Klubu SNSD-a i u konsultacijama zajedno sa ostalim poslanicima. Gospodine predsjedavajući, Vi ste sami potvrdili da niste mogli staviti ovo na glasanje i da je to poslovnički nemoguće s obzirom da ste sami rekli jasne nadležnosti Proširenog kolegija kada je u pitanju kalendar održavanja samih sjednica Parlamenta, tako da se to uopšte nije moglo naći na glasanju. S obzirom da je potpuno jasno o čemu se radi, Klub poslanika SNSD-a je u nekoliko navrata u ovom parlamentu govorio da sve ono što se desilo sa žrtvama i uz dužno poštovanje da ne treba tu vršiti politizaciju i upotrebu u dnevno-političke svrhe na taj način na koji to neki rade i mi smo to izbjegavali. Međutim, ako se hoće lakrdija od ovog parlamenta, mi to ne možemo spriječiti. S obzirom da je na današnji dan u Bradini na zvjerski način pobijeno 58 ljudi, ružno je da govorimo o ciframa ali kad već govorimo, na najmonstruozniji način pobijeno. Takođe, i tamo su to ljudi, ali za nekoga očito vjerovatno misli da ih ne treba ni spomenuti ili nije dovoljna cifra. Mi smo smatrali da obilježavanje takvih događaja, s obzirom da je država koliko juče izašla iz svirepog rata i da je svaki dan negdje neko poginuo, uz dužno poštovanje, i da bi bilo nemoguće primijeniti ovakav način kakav se sugeriše ovom parlamentu, jer pretpostavljam da ni jedan dan ne bi našli radni dan. Evo, mi smo nekidan bili ovdje kada je bio dan sjećanja na 12 beba u Banja Luci, ali mi nismo opterećivali ni komisije, ni radna tijela ovog parlamenta sa tim. S obzirom da neko želi da ovo sve umrlja u dnevno-političko blato, mi na takav način ne pristajemo. Ovo ne možete staviti po Poslovniku ponovo na glasanje, mi u tome ne želimo da učestvujemo. Obavijestite nas kada budete spremni da radimo i poštujte kalendar Proširenog kolegija. Mi nećemo učestvovati mimo tog kalendara i na ovakav način u radu ove sjednice. I očito, s obzirom da insistirate na praksi i uvodite praksu da danas ide svako na svoje, da ne kažem stratište, neka to tako i bude. Mi ne želimo da niko od nas ovdje ni da nas ponižava ... niti je moguće da samo mi iz SNSD-a spriječimo lakrdiju u državnom parlamentu koji neki žele, priželjkuju, uporno na njoj rade i koriste je za potrebe svoje grupe, grupacije, partije ili već čega. Učinili smo sve da to spriječimo da ovdje pokušamo korektno raditi, međutim očito da to ne ide. Vi nas obavijestite kada budete nastavili sjednicu u skladu sa Poslovnikom.
Zahvaljujem. Dajem pauzu pola sata i sazivam sjednicu Kolegija u proširenom sastavu odmah. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. U ovoj malo dužoj stanci održana je sjednica Kolegija u proširenom sastavu i užeg Kolegija Doma. Kolegij u proširenom sastavu nije postigao rješenje, odnosno nije postigao konsenzus oko spornog pitanja u Kolegiju i znači evo nema nikakav prijedlog od Kolegija u proširenom sastavu. Nakon toga Kolegij u užem sastavu je razmatrao pitanje tumačenja Poslovnika po ovom spornom pitanju, 5 pitanje da li ovaj prijedlog uvaženog zastupnika Bećirovića treba uopće staviti na izjašnjavanje Doma ili ne treba: nismo postigli konsenzus o tom pitanju da li to treba staviti na izjašnjavanje ili ne treba. U takvim slučajevima o spornom pitanju se izjašnjava Dom. Ja ću sada staviti na izjašnjavanje prijedlog da li da uopće se Dom izjašnjava o prijedlogu uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića. Ovisno o rezultatima tog glasovanja, znači ovisno o rezultatima tog glasovanja ćemo nastaviti dalje. Znači, pitanje Domu: Hoćemo li pristupiti izjašnjavanju o prijedlogu uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića? Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! 17 glasova „za“, devet „protiv“, tri „suzdržana“, nedovoljna entitetska većina. Idemo na izjašnjavanje u drugom krugu o istom prijedlogu.
Prije izjašnjavanja 10 minuta pauze.
Deset minuta pauze na zahtjev Kluba SNSD-a. [[PAUZA]] Nastavljamo raditi. Riječ ima uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Izvinjavam se kolegama na ovim pauzama. Vjerujete, nismo mi sigurno proizveli ovu situaciju. Naša je molba stručnoj službi da (kao što se mnogo toga raštimalo u ovoj zemlji, i ovi tasteri, vjerovatno kod prevelike upotrebe) kod gospodina Jovičića da mu se provjeri zašto ne radi jer je on glasao a na displeju ne ostaju kako treba, pa ćemo, da ne bi tražili ponavljanje, evo u drugom krugu vodićemo računa o tome kakvo je stanje gore. Hvala.
Zahvaljujem. Pristupamo izjašnjavanju u drugom krugu. Molim da se pripremite.
Deset minuta pauze.
Na zahtjev predsjednika Kluba SDA deset minuta pauze. 6 [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo raditi. Želi li predsjedatelj kluba obrazložiti razloge pauze? Ne želi. Znači, pristupamo izjašnjavanju u drugom krugu. Molim da se pripremite. Glasujte sada! 17 glasova „za“, 13 „protiv“, jedan „suzdržan“.
nije uključen mikrofon
Je li ponavljanje?
nije uključen mikrofon
17 glasova „za“, 13 „protiv“, jedan „suzdržan“, te konstatiram da se Dom izjasnio da se pristupi izjašnjavanju o prijedlogu uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića.
... [[nije uključen mikrofon]] očigledno je propust, ... ne mora se ponavljati glasanje, očigledno je propust, ... 10 poslanika iz RS-a bilo je „protiv“ a piše devet, dakle ovdje se jedan glas vjerovatno verifikuje u korist ...
Molim službe da mi dostave listing. Molim da ponovimo glasovanje. Ponavljamo glasovanje u drugom krugu. Glasujte sada! Pristupamo glasovanju aklamacijom, nešto nije s tehnikom uredu. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! Znači, konstatiram da je 10 „protiv“ iz RS-a i da prijedlog nije prihvaćen. Kako je zaključena rasprava o prijedlogu dnevnog reda, konstatiram da 78. sjednica Doma ima sljedeći 7 1. Usvajanje Zapisnika 77. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Martina Raguža za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj 01-02-9-35-110 od 14. 5. 2010 godine; 4. Zahtjev Privremenog povjerenstva za pripremu Prijedloga zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. godine za razmatranje Prijedloga zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj 01-02-9-3710 od 24. 5. 2010. godine; 5. Zahtjev zastupnika Kluba SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika, zakon broj 01-02-8-3610 od 21. 5. 2010. godine; 6. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-510 od 18. 1. 2010. godine (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma; 7. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-410 od 18. 1. 2010. godine (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77 sjednici Doma; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-1110 od 28. 1. 2010. godine (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma; 9. Prijedlog zakona o promociji malih i srednjih poduzeća i poduzetništva u BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-4-1210 od 28. 1. 2010. godine (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-8-1910 od 4. 2. 2010. godine, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagatelj zastupnik Niko Lozančić, zakon broj 01-02-8-2410 od 23. 3. 2010. godine, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelji zastupnici Kluba SDP-a, zakon broj 01-02-5-3110 od 21. 4. 2010. godine (prvo čitanje); 13. Prijedlog revidirane strategije Bone i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma – predlagatelj Vijeće ministara BiH, prijedlog broj 01-37-31010 od 15. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 8 14. Prijedlog strategije za razvoj sporta u Bosni i Hercegovini – predlagatelj Vijeće ministara BiH, prijedlog broj 01,02-35-37210 od 24. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 15. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje); 16. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2009. godinu – materijal broj 01,02-03-50-3-64610 od 7. 5. 2010. godine; 17. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2009. godinu – materijal broj 01,02-50-3-51410 od 1. 4. 2010. godine (odgođena rasprava na 77. sjednici); 18. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini – materijal broj 01,02- 50-3-59510 od 22. 4. 2010. godine; 19. Izvješće o radu Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) za 2009. godinu, s očitovanjem o određenim pitanjima (prijedlog za uvrštenje Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH, akt broj 031-50-3-503,5110 od 4. 5. 2010. godine); 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Europskih zajednica u vezi s horizontalnim programom o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti od zračenja, u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć u 2008. godini, b) Sporazuma o vojnoj dotaciji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, Provedbenog protokola o financijskoj pomoći između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Glavnog stožera Republike Turske i Logističkog provedbenog protokola između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Glavnog stožera Republike Turske, c) Sporazuma o financiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni, i Bosne i Hercegovine i Javnog poduzeća „Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg Bosne“ d.d. Mostar (EP HZHB) – Projekt Dopunske mjere za Vjetroelektranu Mesihovina, d) Europske povelje o regionalnim i manjinskim jezicima – Strasbourg, 5. 11. 1992. Prelazimo na 1. točku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 77. sjednice Zastupničkog doma
Greška. 9
Greška. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Šta je bilo?
Ništa, greške su bile. Znači, nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 2. točku: Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljana pitanja su dobili: Denis Bećirović od Tužiteljstva BiH i Ministarstva pravde, i to na pitanje postavljeno na 75. sjednici Doma, od Ministarstva obrane, na pitanje postavljeno na 76. sjednici Doma; Željko Kuzmanović od Ministarstva vanjskih poslova, na pitanje postavljeno na 76. sjednici Doma; Sadik Bahtić od Državne agencije za istrage i zaštitu, na pitanje postavljeno na 76. sjednici Doma; Azra Alajbegović od Federalnog ministarstva zdravstva, na pitanje postavljeno na 75. sjednici Doma; Momčilo Novaković od Ureda za reviziju institucija, na pitanje postavljeno na 76. sjednici Doma. Prelazimo na komentare na dobivene odgovore. Želi li netko komentirati dobiveni odgovor? Uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Ja sam zadovoljan sa odgovorom ... oko utvrđivanja imovine firme Agrokomerc d.d. Velika Kladuša. Ovdje se vidi da je bilo 15 prijava na slučajeve otuđivanja imovine u Agrokomercu. Neki su i osuđeni. Oni su to proslijedili Ministarstvu unutrašnjih poslova (Upravi policije), ali smatram da ipak još uvijek tamo ima puno kriminala i puno menadžera i direktora koji su se itekako okoristili, koji su uzeli imovinu (lokale, samoposluge, benzinske pumpe), a da nisu odgovarali Agrokomercu. I tu bi kolega Dolić trebao malo da diskutira. Jedino, ako oni nisu sada nanovo u koaliciji pa to amnestirali jedni druge. Znači, to treba i dalje raditi jer sve ... preko 170 ... miliona maraka Agrokomerc je dužan. Ima puno direktora koji danas tamo slobodno rade, imaju samoposluge. Smatram da naše pravosuđe treba raditi. I još sam imao, mislio sam se javiti pa nisam, želio bih da predložim Kolegiju da zbog učinkovitosti sjednice Parlamenta se ne drže ... kao do sada, nema to više efekta, evo vidjeli smo 10 danas, gubimo svi džaba vrijeme, da se o tome vodi računa. Izborna je godina, koliko ja vidim to će biti ... gore. Imamo mi svi posla. Treba ... na Parlament kada je nešto jako važno. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, ja sam postavio pitanje Kancelariji za reviziju institucija BiH u vezi sa neuseljavanjem u dodijeljeni prostor, poslovni prostor, tražeći razloge zbog kojih se iz Budžeta institucija BiH i dan-danas uplaćuju značajna sredstva za zakupninu poslovnog prostora Kancelarije za reviziju iako im je dodijeljen sasvim drugi prostor. Što se tiče odgovora dobio sam otprilike, kratko rečeno, najkraće rečeno, odgovor da Savjet ministara ne poznaje tu situaciju, jer da je poznaje ne bi dodijelio Kancelariji za reviziju ovakav poslovni prostor i da je još 7. 1. 2009. godine Kancelarija za reviziju svojim dopisom, pa je ovdje rečeno koji broj, obavijestila da taj prostor nije odgovarajući. Danas, znači skoro godinu i po dana nakon toga, niti je Savjet ministara šta preduzeo da riješi to pitanje niti je Kancelarija za reviziju uselila u taj prostor. Da bi na kraju odgovora dobio i ovakvu konstataciju: 'Uz sve predočeno, te uz izraženu zahvalnost za dosadašnje napore', Savjetu ministara naravno, 'Ured za reviziju ovim zvanično odustaje od prihvatanja poziva.' I ja se trebam zahvaliti Uredu za reviziju što je mene prvog obavijestio da zvanično odustaje od prostora sa kojim ja evo nemam nikakve veze. Dakle, cijenim zaista da je Kancelarija za reviziju krajnje neozbiljno postupila u ovom slučaju i da, ako ništa drugo, Savjet ministara bi morao reagovati na način: ili da poništi svoju odluku o dodjeli ovog prostora Kancelariji za reviziju, ili da obaveže Kancelariju za reviziju da useli, odnosno da prestane davati dalje sredstva za zakup prostora koji koristi Kancelarija za reviziju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Željko Kuzmanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Na moje pitanje upućeno Ministarstvu vanjskih poslova i Predsjedništvu BiH kao nosiocima vanjske politike ove države, koje je glasilo: 'Da li je Predsjedništvo i Ministarstvo vanjskih poslova zauzelo eventualan stav oko uvođenja sankcija Iranu?', dobio sam odgovor od Ministarstva vanjskih poslova da je Ministarstvo vanjskih poslova upoznato sa kretanjima u međunarodnim krugovima, diplomatskim krugovima ali da to pitanje još uvijek nije razmatrano. 11 Ne mogu se oteti utisku da ili je ovo pitanje shvaćeno nedovoljno ozbiljno ili je Ministarstvo vanjskih poslova nastavilo sa praksom, da ne kažem drugačije nego nerada oko ključnih diplomatskih pitanja. Ne znam da li ima smisla da postavljam, odnosno da ponavljam isto pitanje, međutim želio bih da znam, s obzirom da postoje komentari u medijima nekih članova Predsjedništva oko tog stava: da li je zauzet eventualno stav i da li da ga ponovo uputim Ministarstvu vanjskih poslova ili nekoj drugoj nadležnoj institutuciji za kreiranje vanjske politike BiH? Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Kod mene je novo pitanje ako može?
Dobro, nema više komentara. Pristupamo b) Nova zastupnička pitanja Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja imam jedno poslaničko pitanje iz dva dijela, a jedan je problem. Pitanje je upućeno Vijeću ministara BiH i glasi: '1. U kojoj fazi se nalazi uspostava Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja, posebno da li je Agencija uradila strateški dokument vezano za potrebe agencija za provođenje zakona za pojedinim vrstama vještačenja, neophodne opreme, ljudskim resursima, te finansijskim sredstvima potrebnim za rad? Ovo s obzirom na činjenicu da Agencija treba da postane servis agencijama za provođenje zakona. 2. Da li je napravljen plan za strateško preuzimanje ljudskih resursa i tehničkih kapaciteta iz agencija i organa za provođenje zakona u mjeri u kojoj se preuzimaju njihove nadležnosti? Ako nije, kada će se to uraditi? Ovim bi se omogućio kontinuitet u radu laboratorija, te izbjeglo nepotrebno gubljenje vremena i sredstava. Preuzimanje ljudstva desilo se i u svim formiranim agencijama na državnom nivou u mjeri u kojoj je došlo do preuzimanja poslova.' 12 Ja ću predati ovo pitanje, a u obrazloženju samo kratko da kažem. Kao što vam je poznato, mi smo usvojili ovdje u Parlamentu Zakon o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima i tom prilikom su se mogli čuti određeni glasovi da ova agencija koja treba da igra ključnu ulogu u svemu ovome nije osposobljena za taj posao. S druge strane, mi u BiH imamo i odgovarajuće laboratorije i imamo resurse i kako ne bi došli u poziciju da upropastimo one resurse koje smo napravili na entitetskom ili entitetskim nivoima u BiH, a ne uspostavimo ovu agenciju, ja postavljam ovo pitanje. Dakle, ova agencija se mora osposobiti prije toga, prije nego što preuzme ulogu koju treba da preuzme po zakonu. Prije svega, po zakonu koji uređuje poslovanje te agencije, jer nije svrha reforme da se upropasti ono što je do sada postignuto, nego da se formiranjem državne institucije unaprijedi ono što je do sada u BiH postignuto. Mi imamo referentne laboratorije i ljude i to sve skupa treba preuzeti i to treba da bude sastavni dio državne agencije. Zato ovo moje pitanje je uslijedilo ovakvo kakvo jeste. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dopustite mi da danas postavim sljedeća pitanja. Prvo je pitanje za ... Vijeće ministara BiH: 'U BiH je u toku kampanja o uvođenju obaveznog srednjeg obrazovanja koja po anketama u javnosti ima ogromnu podršku, i ja lično mislim da je to dobra stvar, i zbog toga postavljam pitanje i pitam Vijeće minsitara: Da li je uključeno u navedenu anketu i ako jeste na koji način i kakav je stav Vijeća ministara po pitanju uvođenja obaveznog srednjeg obrazovanja u BiH?' Drugo pitanje je pravosudnim institucijama u BiH, dakle ... Ministarstvu pravde, Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, Tužilaštvu i Sudu BiH: 'Poznata je činjenica da je Momir Savić pravomoćno osuđen na 17 godina zatvora zbog ratnih zločina koje je počinio na području Višegrada i da je pobjegao pravosudnim organima naše zemlje uoči izricanja drugostepene presude. Pitam navedene institucije, znači Ministarstvo pravde, Visoko sudsko i tužilačko vijeće, Tužilaštvo i Sud BiH: Da li je pokrenuta istraga po ovom pitanju, tražim da se Parlamentu dostavi informacija o istom, te šta se poduzima i šta će poduzeti ove institucije da se takvi i slični slučajevi više ne događaju?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. 13 Sljedeći je uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, pozdravljam vas. Ja imam jedno kratko pitanje direktoru SIPA-e: 'Tražim da mi se dostavi kopija Ugovora o izgradnji zgrade SIPA-e kao i Aneks ugovora o izgradnji iste zgrade.' Obrazloženje: U javnosti je već poznato da se uposlenici SIPA-e već useljavaju u nedovršenu zgradu SIPA-e, čime je ugrožena osnovna funkcija rada SIPA-e te sigurnost zaposlenika. Evidentno je i kašnjenje u predaji objekta po okončanju radova, te da bi se ove činjenice razjasnile u javnosti tražim kopiju ovih ugovora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja postavljam javno pitanje Tužilaštvu BiH a pitanje glasi: 'Šta ste konkretno u Tužilaštvu BiH učinili s ciljem procesuiranja odgovornih lica za operaciju koja je nazvana Mač 1 i koja je vođena protiv građana Bihaća ali i cijele Cazinske krajine?' Naime, naš zadatak kao izabranih dužnosnika u ovoj zemlji je da branimo interese građana BiH i da se borimo za istinu. Međunarodna i domaća javnost dijelom su upoznati o onome šta se događalo u BiH. Većina građana sada zna da se u Srebrenici dogodio genocid, čuli su ili na svojoj koži osjetili masovne ratne zločine u ovoj zemlji, ali vrlo malo ljudi u ovoj zemlji zna da se protiv građana ove zemlje vodio i hemijsko-biološki rat. Riječ je o građanima Bihaća i Cazinske krajine. U Parlamentu BiH još niko nije predložio nikakvu ni deklaraciju, ni rezoluciju da osudimo takav jedan čin. Ja mislim da nemamo pravo da to prešutimo ovdje u Parlamentu BiH. Nemamo pravo zato što od 1945. pa do danas niko u Evropi nije koristio hemijsko-biološko oružje protiv civila. Zadnji koji je to u Evropi radio bio je nacista Mengele koji je ljude odvodio u plinske komore. Nažalost, moramo konstatovati da su građane BiH ubijali i hemijsko-biološkim otrovima. Riječ je o upotrebi biološko-hemijskih supstanci protiv stanovništva BiH koje su se plasirale kroz kontaminiranu hranu. Dakle, bili su zatrovani artikli kao što su brašno, šećer, ulje, tekući deterdženti itd. Otrov je nabavljen u RS-u i postoje brojni dokumenti koji govore o tome. Kada i kako su ušli šleperi sa tako zatrovanom hranom i koliko je sve civila stradalo i o tome ima dosta dokumenata. 14 Ja želim pitati javno Tužilaštvo BiH šta je uradilo u vezi sa procesuiranjem odgovornih lica za operaciju Mač 1 kako bi napokon građani cijele BiH a posebno Bihaća i cijele Krajine saznali pravu istinu. Hvala. I, imam još drugo pitanje, s obzirom da je danas 15-ta godišnjica od masakra na tuzlanskoj Kapiji, također Tužilaštvu BiH: 'Šta ste konkretno učinili s ciljem procesuiranja odgovornih lica za počinjeni zločin na tuzlanskoj Kapiji 25. maja 1995. godine?'
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, mi znamo da postoje procjene u svijetu da preko 30% lijekova su sumnjivog porijekla i da su slabog kvaliteta tako da svaka država se štiti, insistirajući da te lijekovi koji se upotrebljavaju u zemlji kontrolišu njihove laboratorije, tzv. kontrolne laboratorije. Mi imamo vrlo značajnu ... kontrolnu laboratoriju koja je umrežena u evropske laboratorije i koja je dobila sve reference. Nažalost, kod nas se procjenjuje da ima 1.800 lijekova koji nikada nisu kontrolirani u ... laboratoriji Agencije za lijekove čime se dovodi u opasnost zdravlje cjelokupnog stanovništva BiH. Istina, postoje mogućnosti kontrole van državnih laboratorija, što je vrlo opasno, jer svaka država preferira svoje proizvode i svoje lijekove. Prema tome, to se ne bi smjelo dozvoljavati. Postoji registracija nekih lijekova mimo Komisije za registraciju lijekova što je protivno samom zakonu i donošenju samog zakona o Agenciji za lijekove. S druge strane, postoji sumnja da 'Pravilnik o sistematizaciji' nije u konačnici usvojen a da se radnici primaju mimo toga. I treća postavka koju treba također da mi se odgovori, a ja ću na kraju staviti pitanja, a to je da se saglasno Zakonu o lijekovima mora napraviti esencijalna lista za cijelo stanovništvo BiH na državnom nivou. Naprotiv, ona još nije donesena jer, kako smo mogli gledati nekidan u emisiji, vidimo da se suprotstavljaju donošenju takve liste čak i neki ministri iz entiteta, konkretno iz RS- a. I posljednja stvar koja me interesuje, a to je: pošto kontrolni laboratorij ima vrlo softificiranu i kvalitetnu opremu a nema dovoljno prostora, mada je ona zgrada u kojoj je smješten, to je zgrada Republike BiH, znači državna institucija u koju su se uselili nezakonito Ministarstvo zdravlja i Federalni zavod za epidemiologiju, i taj se spor vodi na sudu, a osim toga u Sarajevu ima dovoljno zdravstvenih prostora koji su držale određene republičke institucije prije ovoga.
Vrijeme!
I na kraju postavljam pitanje, znači Ministarstvu za civilne poslove. Pitanje glasi: 15 'Da li su ove činjenice istinite, ko je kriv za takvo stanje i šta će Ministarstvo civilnih poslova poduzeti da se otklone ove anomalije i da se zakon u cijelosti implementira?' To je moje prvo pitanje.
Iskoristili ste vrijeme i prekoračili ste već 40 sekundi.
Ne ... Ja ću odmah reći, a ovo drugo pitanje nećemo čitati nego to je zajedno sa Azrom Hadžiahmetović, sa Azrom Alajbegović, izvinjavam se, i samo ću priložiti u pismenoj formi.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Mirjana Malić.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dozvolite mi samo 20-tak sekundi obrazloženje prije nego što pitanje uputim Centralnoj izbornoj komisiji. Neću elaborirati sve ono što se danas špekuliše u medijima oko transparentnosti itd., htjela bih samo, da bih obrazložila pitanje, da podsjetim kolege. Mi glasački papir moramo da uvezemo. Za potrebe štampanja glasačkih listića neophodno je 130 tona 80-gramskog papira u formatu A1, odnosno štampa se ukupno 14 miliona listića, 90% od toga u A3 i A4 formatu i od tih 130 tona 3% škarta je dozvoljeno. Da skratim cijelu priču, u tih 3% škarta, ako se zna koliko se araka, odnosno, da 23 arka A1 nalaze u jednom kilogramu, dobiće se ukupno 358.800 listića formata A4 i 89.700, odnosno 89.700 glasačkih listića formata A3 koji se mogu izvući iz dozvoljenog škarta. Obaveza štamparije jeste da se sačuva svaki pokvareni arak papira i da se na kraju zajedno sa članovima CIK-a uništi. Ali moje pitanje je motivisano mogućnošću, koja postoji, da se na ime škarta obave krađe glasačkih listića jer je to stvar koja je prepuštena sferi savjesti članova CIK-a. Stoga se ja u ime Kluba SDP-a obraćam Centralnoj izbornoj komisiji sa pitanjem: 'Kako će osigurati tretman i kontrolu uvoza papira neophodnog za štampanje glasačkih listića koji bi se ustvari, taj papir, trebao tretirati kao vredonosni i da prolazi sve carinske kontrole? I drugo: Kako će se spriječiti zloupotreba i krađa glasačkih listića, odnosno osigurati uništavanje škarta pri štampi?' I dozvolite mi da u vezi s ovim, a na osnovu člana 8. Poslovnika, iskoristim vrijeme koje mi je na raspolaganju i da ovom domu podnesem inicijativu da na jednoj od narednih sjednica kao novu tačku dnevnog reda uvrsti tačku pod naslovom: 'Osiguravanje transparentnosti i zakonitosti štampanja izbornih listića za predstojeće izbore ...' I u tom smislu nudim dva zaključka: da se za transparentnost i zakonitost izbornog procesa formira radna grupa koja će vršiti kontrolu uvoza papira za štampanje listića, kontrolu štampe i kontrolu škarta, distribucije izbornog materijala i povrat glasačkog materijala, i to predlažem da se radna grupa formira sa 16 predstavnicima svih političkih partija zastupljenih u Parlamentu. I takođe, da ovaj dom obaveže štampara da na glasačkim listićima obavezno treba
Vrijeme!
(evo samo dozvolite da pročitam), serijski broj listića i šifra opštine, jer to danas nemamo, i na taj način bi se mogla spriječiti zloupotreba skeniranja i drugih načina zloupotrebe koja je ogromna. Drugo pitanje koje se upućuje Vijeću ministara ću dostaviti u pismenoj formi, a tiče se produženja upotrebnih dozvola proizvođačima naftnih derivata koje ističe za mjesec dana a koje nije u skladu sa evropskim standardima i normama. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja imam jednu inicijativu koju upućujem prema Vijeću ministara: da Vijeće ministara poništi svoju odluku po kojoj zaposleni u institucijama BiH koji budu imali veći obim posla, a njihovi rukovodioci ocijene da su se posebno zalagali, godišnje će moći zaraditi najmanje još po jednu platu. Obrazloženje ovakve inicijative nije potrebno posebno naglašavati u ovakvoj ekonomskoj situaciji. Prema tome, ovu inicijativu upućujem prema Vijeću ministara, dakle da poništi svoju odluku kojom se omogućava još dodatna plata u ovakvoj situaciji kada imamo tešku ekonomsku krizu i mnogo nezaposlenih. Takva odluka je zaista nepotrebna, nekorektna i nemoralna. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege i kolegice, postavljam poslaničko pitanje Ministarstvu saobraćaja i komunikacija: 17 'Ko i po čijem ovlašćenju i na osnovu kojih kriterija vrši raspodjelu bilateralnih CEMT dozvola?' Obrazloženje: Naime, nije se još ni stišala bura oko nezakonite raspodjele CEMT dozvola u Ministarstvu saobraćaja i komunikacija od strane nekih službenika u ovom ministarstvu, a već se pojavljuju ozbiljne primjedbe od strane prevoznika na način raspodjele ovih dozvola, te kako iste dijeli po vlastitom nahođenju savjetnik ministra. Stoga postavljam ovo pitanje da bi se razjasnile ove nejasnoće. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Hvala, predsjedavajući. Moram da priznam da ste me zatekli u pisanju ovoga što sam htio da kažem, ali snaći ću se. Ja imam dva poslanička pitanja. Jedno pitanje je upućeno Savjetu ministara ili, da budem precizniji, Ministarstvu komunikacija i transporta i Ministarstvu finansija i tražim od njih informaciju: 'Šta je sa zaključkom sa 37. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH od 23. marta 2010. godine po kome sva sredstva, odnosno, sav višak ostvarenih sredstava RAK-a za 2008. i 2009. godinu se usmjerava za digitalizaciju RTV sistema u BiH?' Koliko sam informisan, Ministarstvo komunikacija i transporta je Prijedlog odluke uputilo prema Savjetu ministara, i to je bio dio sredstava iz 2008. godine u iznosu od 4.232.000 KM. I to je urađeno još u februaru, a do dan-danas Ministarstvo finansija taj prijedlog odluke nije uputilo prema Savjetu ministara. Poslije pomenute odluke našeg doma, Ministarstvo komunikacija i transporta je dopunilo Prijedlog odluke za preostalih 3.400.000 KM odmah negdje početkom maja. Ni do dan-danas, koliko sam informisan, ni ta odluka nije proslijeđena prema Savjetu ministara na usvajanje. Jednostavno imam utisak da iz nekih razloga u tom šetanju odluka unutar službi Savjeta ministara da ćemo doći do jednog ogromnog kašnjenja. Iako već i kasnimo, ja hoću da vas podsjetim da višak sredstava RAK-a iz 2008. godine u iznosu od negdje 7.500.00 KM stoji ne- utrošen, evo više od godinu i po dana. I to je zaista nedopustivo. Sa tim sredstvima je mogla biti realizovana prva faza digitalizacije. Da ne spominjem da je BiH ratifikovala završni dokument Ženeva 2006. godine, prema kome su i institucije u BiH stvorile sebi obavezu da će RTV sistemu pomoći u digitalizaciji prvog sistema. To je jedno pitanje.
Vrijeme! 18
Drugo, je li za svako pitanje?
Ukupno 3 minuta imate. Već sam vas pustio pola minute.
A ja vas molim i ovo je vrlo važno. Drugo pitanje je upućeno direktoru Uprave za indirektno oporezivanje. Naime, posljednjih 15 dana došlo je do neshvatljivog tumačenja nekog od službenika u Upravi za indirektno oporezivanje po kojem se priključno vozilo strane registracije ali na vučno vozilo koje je registrovano u BiH treba plaćati carina. Da vam sad ne pominjem, evo ovdje sam ... našao i zakon koji to tretira.
Dajte postavite pitanje, prekoračili ste već vrijeme.
Dakle, pitanje je direktoru Uprave za indirektno oporezivanje: 'Šta će preduzeti protiv neodgovornog službenika koji je napravio neprofesionalno i neodgovorno tumačenje suprotno zakonu i doveo prevoznike u BiH u vrlo nepovoljan položaj? I ujedno, na kraju ovog pitanja, ja tražim da on sporno tumačenje stavi van snage a ovdje je u ovim papirima: kako je to tretirano u zakonu, kako je tretirano CEMT preporukama i kako se to radi drugdje u svijetu i u našem okruženju. Na vozilo koje se priključuje ne plaća se carina jer je ono iznajmljeno i plaćena je carina u nekoj drugoj državi, čiji je vlasnik strani državljanin. I kod nas je do sada bilo, ali evo od posljednjih 15 dana nekome je palo napamet da na nezakonit način nekome može uzeti pare.' Hvala vam lijepo.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam jedno pitanje. To je pitanje Federalnoj agenciji za privatizaciju i Federalnom ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Pitanje glasi: 'Kakva je struktura vlasništva u firmi Bosnalijek Sarajevo i da li su se ova agencija i ministarstvo bavili podacima da se u sastavu imovine ove firme nalazi i dio imovine Agrokomerca, tačnije Fabrike za proizvodnju lijekova Akofarm, koja je neposredno nakon rata nezakonito otuđena iz Agrokomerca i premještena u Bosnalijek bez bilo kakve dokumentacije i odluka nadležnih organa i institucija?' 19 U posljednje vrijeme se najavljuje prodaja državnog kapitala u ovoj firmi i mislim da je neprimjereno na ovakav način vršiti promjenu strukture vlasništva a da se prethodno ne raščisti status imovine u Agrokomercovoj firmi, koja je jednostavno nakon rata preseljena iz pogona Akofarm-a u Bosnalijek, dakle bez bilo kakve prateće dokumentacije i odluka. Poznato je da se radi o opremi koja je bila nabavljena, prije ili u toku rata, uglavnom iz Francuske i da je ta oprema neotpakovana dočekala kraj rata i nakon rata premještena misteriozno u Bosnalijek, misleći valjda da ne treba u Akofarm-u i Velikoj Kladuši. Nabavna vrijednost ove opreme je oko 18 miliona US$. Molim da mi se dostavi pismeni odgovor na ovo pitanje i da se kopija pitanja dostavi SIPA-i. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja se nadam da ću se uklopiti u predviđeno vrijeme. Namjera mi je danas otvoriti jedno, po meni, bitno pitanje koje nije bilo do sada prisutno na našim sjednicama ali meni se čini ni na dnevnim redovima drugih organa u BiH a mislim da zaslužuje da se nađe. Jednim dijelom ili jedan segment toga pitanja je postavio kolega Nanić. Ja ću pokušati kroz tri pitanja, kako bih rekao, da malo proširim tu problematiku i pitanje upućujem Vijeću ministara. Prvo: 'Kako na stanje sigurnosti u BiH utiču slučajevi bježanja iz zatvora osuđenih ratnih zločinaca? Kolega Nanić je spomenuo jedan slučaj. To je samo zadnji slučaj, takvih slučajeva ima više.' Drugo pitanje: 'Ko je odgovoran za takve pojave i šta namjeravate poduzeti da se takvi slučajevi u budućnosti ne dešavaju?' I treće pitanje: 'Kako ove pojave utiču na svjedoke u sudskim procesima protiv otpuženih, protiv lica optuženih za ratne zločine, posebno na zaštićene svjedoke?' Neću ništa obrazlagati, mislim da su pitanja jasna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Moje pitanje je za Visoko sudsko i tužilačko vijeće: 20 'Kojim kriterijumima se vodilo Visoko sudsko i tužilačko vijeće kod imenovanja sutkinje Dragice Glušac za državnog tužioca?' Obrazloženje: Dolazim iz Sanskog Mosta. Cjelokupna javnost Sanskog Mosta, USK a i šire, upoznata je da je Glušac u toku rata radila kao sudija u Opštinskom sudu Sanski Most. Obavljajući taj posao '93. godine vodila je jedan predmet za silovanje jedne Bošnjakinje i donijela uslovnu odluku. Veliki broj građana iz Sanskog Mosta dolazilo je kod mene da ovdje u Parlamentu postavim to pitanje. Ja ovo pitam jer građani koji poznaju ovaj predmet i Glušac, a i ja, smo ogorčeni da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće donijelo ovakvu odluku. Pratim preko medija i upoznat sam da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće donijelo odluku da se prolongira početak rada sutkinje Glušac kao tužioca, te da je u toku preispitivanje Odluke o imenovanju Glušac. Kakvu će sliku o pravosuđu BiH imati građani BiH kada se ovakve osobe imenuju na ovako važne funkcije u pravosuđu?
Zahvaljujem. Iscrpili smo postavljanje pitanja i prelazimo na 3. točku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev zastupnika Martina Raguža za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupnik Martin Raguž Prijedlog zakona je dostavio 14. 5. 2010. godine, sa zahtjevom da se razmatra po žurnom postupku. Dobili smo dopis OHR-a u svezi s Prijedlogom zakona i svima vam je podijeljen. Danas odlučujemo o ovom zahtjevu. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Uvaženi, prvi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić.
Ja ću zaista ovo što ću reći dovesti u kontekst, pokušati dovesti u kontekst rasprave o zahtjevu za proceduru, jer smatram vrlo važnim da se podsjetimo, dakle da ovo nije grlom iz vedrog neba, da se podsjetimo da smo mi posljednjih sedam-osam mjeseci, pa i godinu dana, imali dva pokušaja da riješimo ovaj problem, odnosno da naš postojeći Zakon o sukobu interesa uskladimo sa evropskim standardima i mišljenjima Evropske komisije i potrebama prakse. Posljednji pokušaj kojeg smo imali u januaru mjesecu ovdje, dakle predlagač je bilo Vijeće ministara, nije uspio. Zakon nije prošao u prvom čitanju i mi smo tada raspravljali da bi bilo nužno pribaviti mišljenje Venecijanske komisije i na ovaj nacrt, iako smo imali mišljenje o postojećem zakonu iz 2008. godine od Venecijanske komisije. Nakon rasprava koje smo vodili i 21 predloženih zaključaka nismo se opredijelili da to pribavljamo, pa sam ja onda kao član Kolegija zatražio mišljenje na nacrt koji nije prošao, a koji je predložen od strane Vijeća ministara. I mi smo taj nacrt mišljenja, odnosno to mišljenje dobili u nacrtu uz obavijest da će Venecijanska komisija početkom juna imati oficijelni sastanak i tada bi to mišljenje postalo i konačno, odnosno oficijelno. Ovo govorim zbog toga da vam kažem da klub neće podržati zahtjev za hitnu proceduru, upravo iz razloga da ćemo dobiti i konačno mišljenje početkom juna, a evo imamo i određene intervencije i sugestije i mislim da ne bi bilo dobro danas da ovo prihvatimo po hitnoj proceduri, nego da jednostavno idemo u normalnu proceduru ili skraćenu proceduru a da onda tretiramo i uključimo eksperte i da eventualno pokušamo doći do rešenja koja će biti prihvatljiva evropskoj praksi u ovoj oblasti a i razumljiva i prihvatljiva našoj javnosti.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Vinko Zorić.
Gospodine predsjedatelju, poštovane kolege i kolegice zastupnice i zastupnici, predstavnice i predstavnici Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja ću u ime našeg kluba vrlo kratko, s nadom da ćemo nadoknaditi izgubljeno vrijeme od 120 minuta, kazati sljedeće. Ambicije ovog zakona vidjeli ste iz obrazloženja predloženih izmjena i dopuna, no citirat ću jednu rečenicu iz obrazloženja: 'Ovakvom sankcijom su izabranom zvaničniku oduzeta prava da bira i da bude biran, što je jedno o temeljnih ljudskih prava zagarantirano Ustavom BiH i međunarodnim standardima prava i osnovnih sloboda koje je BiH prihvatila i ratificirala. Trebamo se odrediti može li neki zakon predvidjeti sankcije koje su u suprotnosti sa svim civilizacijskim i demokratskim standardima, pa i ustavima svih ili skoro svih zemalja svijeta, a to je imati pravo birati i biti biran na demokratskim izborima.' Slično ovoj kratkoj izmjeni postojećeg zakona postupila je i radna skupina koja je utvrdila kompletan Prijedlog zakona o sukobu interesa, a po člancima koji tretiraju sankcije. No, činjenica je da su svi klubovi ovog doma dobili dopis iz OHR-a i da smo mi iz kluba zabrinuti za sudbinu ovog zakona. Citirat ću također jednu rečenicu iz tog dopisa, dakle u dopisu OHR-a piše: 'Propisi o sukobu interesa stup su svakog demokratskog društva jer jačaju odgovornost nosioca javnih funkcija i štite prava građana.' Stoga predlažem, u ime kluba, da Prijedlog zakona ide u proceduru po članku 126., tj. skraćenu proceduru i da se po pitanju sankcija u postojeći zakon ugrade najrigoroznije odredbe predviđene zakonima bilo koje članice EU kako bi taj propis i u BiH bio stup demokratskog društva, da taj propis jača odgovornost nositelja javnih funkcija i da taj propis štiti prava građana. 22
Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, kada govorim znači o ovom zakonu, htio bih podržati ovo razmišljanje koje je gospodin Belkić iznio. I zamolio bih da taj tekst koji je stigao od Venecijanske komisije da i mi poslanici dobijemo. I mislim da će on ovu stvar uozbiljiti i da će na taj način se značajno izbjeći politizacija eventualna ovog pitanja. I druga, kratko sam se zaista javio, i druga stvar koju bih rekao o ovom zakonu jeste da evo i ja nas poslanike pozivam da u ovom vremenu koje je već otvoreno predizborno vrijeme da pitanja o pravima poslanika, povećanju ili smanjenju prava ili, ne znam, bilo kakvih drugih tema koje se tiče nas poslanika da izbjegnemo tu priču, da ne bi otvarali proces politizacije tih tema, ubjeđivanje, moralisanje itd., i u tom smislu mislim da nije dobro ovo vrijeme da se o tom zakonu raspravlja i da mi to na ovaj način rješavamo, a posebno mislim da nije dobro da to ide po hitnoj proceduri i da to radimo na jednom domu.
Momčilo Novaković.
Uvažene kolegice i kolege, izgleda da nije nikad dobro da raspravljamo o nekom zakonu kao što je ovaj, jer prošli put kad smo raspravljali o njemu onda smo konstatovali da treba da čekamo da nam Venecijanska komisija kaže kako da glasamo. Ja sam mislio reći da se spremam podržati i član 127. ali evo predlagač je promijenio u član 126. Što se mene tiče, ja neću podržati ovaj zakon, zato što je on rigidan i daje pravo Izbornoj komisiji da nekoga spriječi da bude biran. To pravo Izborna komisija nema, nema ni u jednoj zemlji u EU, ne vidim što bi imala u ovoj. Dakle, jedino Ustav može nekoga spriječiti da bude biran. Dakle, ja ću, kad bude amandmanska faza, djelovati amandmanom da se na bilo koji način ... spriječi Centralnu izbornu komisiju da nekom izrekne mjeru zabrane kandidovanja. Hvala vam.
Šefik Džaferović
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, tekst zakona kojeg je ponudio kolega Raguž je zapravo neka sredina između onoga što mi danas imamo, a važeće je u pravnom sistemu BiH, i onoga što je recimo predložila radna grupa na čijem čelu je bio gospodin 23 Momčilo Novaković. Dobro je da je predlagač odmah danas sam, dakle uvidjevši sve okolnosti koje prate ovaj zakon, odlučio da nas ne izlaže potrebi da se izjašnjavamo o hitnoj proceduri, nego da je predložio jednu proceduru koja je, što se mene tiče, prihvatljiva, dakle ova skraćena procedura, i omogućio nam da sačekamo ovo o čemu je gospodin Belkić govorio, dakle definitivno mišljenje. Mi imamo nacrt mišljenja, kolega Belkić ga je dobio, ja znam za to. Venecijanska komisija će dostaviti mišljenje početkom juna mjeseca, a osim toga mi u pogledu ove problematike pa i ove teme koja je predmet ovoga zakona već imamo jedno mišljenje, koje datira od prije nekoliko godina od Venecijanske komisije. Dakle, imamo mi dovoljno tih mišljenja i kad stigne ovo najnovije sasvim je sigurno da ćemo moći donijeti odluku o ovome o čemu treba da donosimo odluku. Ja sam na ovu temu govorio i ostat ću dosljedan, kad je suština u pitanju, onome što sam do sada zastupao. Ja smatram da je današnji sistem sankcija kada je u pitanju Zakon o sukobu interesa rigorozan, ali također smatram da ono što je predlagala ranije grupa, pa sam ja predlagao da taj zakon ide Venecijanskoj komisiji, i gospodin Belkić ga je dostavio, je li tako – je također bilo neprihvatljivo. Moje je mišljenje da novčana kazna treba da bude bazna kazna i za nezakonito ili protivpravno ponašanje, a cilj zakona treba da bude da se otkloni sukob interesa. Mislim da je onda mjera u ovoj situaciji novčana kazna za učinjenu povredu, za učinjeni prekršaj i odstupanje, odnosno otklanjanje pozicije sukoba interesa. Ukoliko zvaničnik ne želi da otkloni sukob interesa, onda država otklanja taj sukob interesa tako što mu kaže da neće biti izabrani zvaničnik. I to treba da bude naš put. Mislim da ovaj zakon otprilike ukazuje na takva rješenja, ali je potrebno nekoliko detalja dotjerati i u ovom zakonu i zato mi je drago, po mom mišljenju, što je on otišao u ovu skraćenu proceduru. Ja vjerujem da ćemo mi unutar Ustavnopravne komisije, jer za ovo je nadležna Ustavnopravna komisija, kada budemo imali i ova mišljenja, moći doći do nekog opće- prihvatljivog rješenja. Postoje dvije-tri začkoljice u tekstu ovoga zakona koje se moraju razjasniti i zbog kojih ja mislim, čitajući pismo koje je stiglo iz OHR-a, da su prouzrokovale jedno takvo pismo. Toliko, hvala vam.
Raspravljamo o zahtjevu za proceduru. Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, s obzirom na našu praksu da glasamo na kraju odrađenog dnevnog reda i da se poslije ne otvara rasprava, ako se i usvoji procedura, mislim da je dobro, ako već neko ima da kaže nešto u vezi sa ovim, i da zajedno sa ... procedurom dotakne se i samog zakona zbog, evo da kažem, vremena koje nam stoji ... U našem izmijenjenom i dopunjenom dnevnom redu pod 3. je Zahtjev poslanika Martina Raguža gdje se navodi da se zove 'Zakon o sukobu interesa'. Ovdje je izostavljeno da se napiše 24 da se radi o Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, bar prema dnevnom redu koji ja imam kod sebe. Istovremeno, smatram da naša komisija koja je radila je uradila dobar posao, da je jedini razlog što smo skinuli taj zakon sa dnevnog reda ili nije dobio većinu je da se sačeka mišljenje Venecijanske komisije. U onome prijedlogu, odnosno nacrtu koje sam ja pročitao, nije dovoljno razumljivo niti se može iz njega izvući nešto pozitivno da bi mogao usmjeriti Parlament i nas poslanike da djelujemo u tom pravcu. Nisam za pojedinačna rješenja iako je Centralna izborna komisija u zadnje vrijeme, moram priznati, veoma aktivna i našim poslanicima izriče sankcije o zabrani kandidovanja. Ne znam zašto se to čekalo u izbornoj godini i zašto se sve ove godine nisu koristile da bi se to uradilo, jer ti poslanici su od početka mandata bili u istoj poziciji. Očigledno da ima i politički ugao gledanja i na donošenje ovako parcijalnih izmjena i dopuna zakona. Ja sam zato da ovaj parlament ovaj problem rješava onako kako je krenuo u njegovo rješavanje, da naša komisija sačeka mišljenje Venecijanske komisije i da predloži ovaj zakon u punom obliku kakav je bio ovdje već jednom pred poslanicima. Time bi bili dosljedni u našem nastojanju da to završimo i time ne bi pojedinačno rješavali pitanja raznih poslanika kojima, da kažem, gori pod petama na dojavu Centralne izborne komisije da se neće moći kandidovati u narednom periodu. Jesam za rješenje, ali jesam za cjelovito, a ne parcijalno.
Zahvaljujem. Drago Kalabić.
Pa evo, kada je u pitanju ovaj zakon poznate dileme su tu pred nama i ja ću reći samo jednu svoju opservaciju. BiH trpi javne kritike, što na unutrašnjem, što na vanjskom planu, povodom još uvijek neprovođenja presude Suda u Strazburu. Suština te presude je da se ... krše ljudska prava dvojice, a normalno i ostalih onih koji su ... dobili taj spor, da oni ne mogu biti kandidovani. Iako je u obrazloženju te presude, pogotovo sudija koji je izdvojio mišljenje jasno kazao, kada je stvarana pravna struktura ove zemlje, zašto je to tako i šta su bili razlozi da je Ustav takav, da je način izbora takav. I taj sudija je iznio jednu veliku dilemu, da li se poštujući jedne vrijednosti mogu dovesti u pitanje druge, po njemu, veće vrijednosti i tako. Te dileme nisu bile dovoljne, sud je presudio što ja zaista smatram isto tako sasvim normalnim da nije uredu da neko u ovoj zemlji se ne može ... kandidovati i da ne postoji čovjek u ovoj državi koji nema pravo da se kandiduje. A onda imamo apsurdnu situaciju da neko zato što je daljnji rođak od njegove tetke, njegovog punca, ima neke veze sa komunalnim, ne znam, preduzećem i onda ga tamo Izborna komisija po svom sistemu uhvati u tu svoju mašinu i kaže: gospodine, vi se više ne možete kandidovati. Šta je ovdje sa ljudskim pravima? I da imate situaciju da jedna administrativna odluka, zbog jedne takve situacije, sprečava ljude i šta je sa njihovim ljudskim pravima ako smo dali ovamo ljudima za pravo, i cijela borba bila, da se mogu kandidovati, mi istovremeno imamo ovu situaciju da mi ne damo ljudima da se kandiduju. Zato što je tamo neki tetkić, il' ovaj, il' onaj, nađeno nešto uz pomoć, normalno, sve to ide uz pomoć onih koji insistiraju da se to desi, 25 uz lobije. Izborna komisija ovdje ima svoje poslanike, nije to tajna, u ovom parlamentu postoji lobi Izborne komisije, ljudi koji imaju zadatak da spriječe određene stvari i to je ... već poznata činjenica. I vi sad imate situaciju da ovdje neko može u ovom parlamentu da bude osuđen za krivično djelo, da psuje državu, da psuje Parlament, da ne znam šta ovdje uradi i da ga procesuiraju pravosudni organi i dobije, recimo, ne znam, tri meseca zatvora ili novčanu kaznu i taj može ponovo na izbore i ponovo doći u Parlament koji je ..., ne znam, ponižavao, koji je eto radio da ne kažem protiv, protiv, jer tamo čini mi se puno je veća granica, da ne biste bili kandidovani treba da ubijete najmanje dvojicu, trojicu tamo i da budete osuđeni kad je u pitanju to. Ali imate situaciju ovdje da recimo neko može kad je himna da sjedne na pod i da može da bude kažnjen novčano ili kako već, ali ne može, ne može da ga iko spriječi na izborima. Da li je logično i normalno da vi čoveku zato što je neki njegov srodnik bio u nekom poslu ne date da se kandiduje, a ovaj koji to ovdje, izabrao sam grub način, znači onaj koji to radi jer kaže: znate, nije dovoljna tamo sankcija, ne znam ni ja za sve, ne može se kandidovati. Kako smo mi došli u tu situaciju da kažemo da to nije kršenje ljudskih prava, to je navodno uvođenje reda u državi od strane institucije koja je našom voljom postala država u državi. I interesuje me šta bi poslanici Evropskog parlamenta kazali na tu situcaiju da kaže da neko zbog nekih par stotina maraka posla sa nekom institucijom da ... jedan čovjek ne može ... biti kandidovan, ne da mu se pravo da bude biran. A istovremeno, na drugoj strani sve se diglo protiv nas zašto ne damo ljudima da se ... kandiduju. Ja ne znam kako smo mi došli u tu situaciju da jedno može, a drugo ne može. E to je ona priča o siromahu i lemešu i oni koji znaju znaju šta kažem, kako ona izgleda. Mi smo dočekali to. A ja ću ukratko reći, kad je siromah rekao da mu je miš progrizao kolač svi su se čudili, rekli da laže, laže, on je pojeo kolač. Kad je igrom slučaja iduće godine na istu slavu došao kao bogat, rekao je da mu je ... miš progrizao lemeš na plugu. Kako da ne, kaže, može miš da progrize, kako da ne, ma miš je đavo, kaže. E, i sad smo mi u situaciji ako neki činovnik iz OHR-a, kažu ovdje neki prisutni da to je Sveto pismo. Ako mi postavimo ovo pitanje, nismo dovoljno ni kompetentni, ni validni da se to na neki način uvaži, ali ja pitam samo, i time završavam, šta je sa ovom situacijom, šta je sa kršenjem ljudskih prava na jednoj strani slučaja Sejdić-Finci da smo svi u situaciji da ljudima pomognemo da se mogu zaista kandidovati, a istovremeno u drugoj situaciji stvaramo pretpostavke da teoretski 30 ljudi odavde do oktobra ili do septembra može da ne bude kandidovano, da im se zabrani učešće na izborima voljom jedne takve institucije. Znači, ne suda, ne suda gdje bih ja mogao da o tome razgovaram. Mislim da je to nelogično i svi oni koji učestvuju u sprečavanju da se to desi mislim da nemaju dobre argumente.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Vinko Zorić.
Ma naravno da nije replika, pogotovo uvaženom kolegi Kalabiću, nego se ja pitam jeste li vi registrirali iz vodstva da sam ja promijenio zahtjev, u ime kluba. Dakle, danas pričamo samo o zahtjevu da se odobri skraćena procedura, i onda iza toga ide sve ostalo. 26
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda: Ad. 4. Zahtjev Privremenog povjerenstva za pripremu Prijedloga zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH 2011. godine za razmatranje Prijedloga zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH 2011. godine po žurnome postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Privremeno povjerenstvo je sukladno zaključku Zastupničkog doma sa 77. sjednice dostavilo Prijedlog zakona 24. 5. 2010. godine, sa zahtjevom da se razmatra po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Danas odlučujemo o zahtjevu za žurni postupak. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović.
Ovo sada što ću reći to govorim samo u svoje ime, ne u ime Kluba i ne u ime stranke kojoj pripadam. Ja smatram da ovaj zakon, mada je pisano mnogo o tome, da se našao zahvaljujući kompromisu, a ja bih mogao da izrazim i da kažem da je to zapravo truhli kompromis na štetu ljudi koji su prognani, izbjegli i koji ne žive trenutno u svojim domovima, bez obzira u kojem dijelu države BiH. I zato smatram da ovaj zakon ne treba da ide po hitnom postupku, nego ovaj zakon treba da ide možda, u najboljem slučaju, u skraćenu proceduru. To je jedna stvar. Druga stvar, odmah da napomenem, ja znam i čitao sam izjave i OHR-a i predstavnika EU i mislim da nisu u pravu, da su zapravo u krivu. Ne može se kazati da se treba etnički popis vršiti samo onih koji hoće da se izjasne. To je jedna, po mom sudu, glupost, treba da bude ono što se popisuje, treba da bude obavezno, pa bilo ovako ili onako. I treća stvar, ako neko iz EU ili bilo ko preferira da ljudi koji su izbjegli, prognani, ne trebaju da budu u popisu, on zapravo indirektno govori da ne treba da bude povrat izbjeglih. I zato smatram da ovaj zakon nije sazreo da ide u hitnu proceduru.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić. 27
Zahvaljujem. Ja ću vrlo kratko. Ja mislim, gospodine predsjedavajući, da ovaj zakon ni po Poslovniku ne ispunjava kriterije da ide po ovom članu. Jer po članu 127. može ići zakon, tako barem piše, koliko se sjećam, ako ima visok stepen hitnosti ili ako je zakon jednostavan. Ovo nije, mislim, najmanje što bi se moglo reći da je jednostavan zakon. Ima 49 članova i ovo bi bio najveći zakon do sada koji je neko uopšte tražio da ide po hitnoj proceduri. Dakle, ja isto mislim, govorim naravno u svoje ime, da ne ispunjava ni formalne uslove da ide po ovom članu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ja vas samo želim podsjetiti da je ovo povjerenstvo postupilo u skladu sa zaključkom ovog doma. Uvaženi, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Klub SNSD-a kada je raspravljano o ovome zaključku je napomenuo da se ne može ovaj zakon donijeti po članu 127. Tada su svi znali, i oni koji su glasali da ova naša komisija radi i ko je dobio i većinu, da ovaj zakonski projekat ide po 127. Ja molim sve one koji su glasali za to u ovom parlamentu da na takav način ovaj zakon dođe ovdje da se isto tako odnose i prema ovom zahtjevu i da ovaj zakon završimo danas.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, na tragu ovoga što je govorio Adem Huskić, radi se o vrlo složenoj problematici, prema tome, ovaj zakon zaista ne bi mogli prihvatiti da po hitnoj proceduri donesemo ... ovakav zakon. Dakle, postoje tu mnoge stvari koje u redovnoj proceduri se daju otkloniti, u fazi amandmanskoj kad su u pitanju član 4. i 8. i mnogi drugi članovi. Prema tome, smatram da se u redovnoj proceduri ovi mnogi nedostaci, ovi mnogi problemi iz ovoga zakona daju otkloniti. Prema tome, zaista ovdje ne postoje uslovi i bit ćemo protiv toga da se ovaj zakon razmatra i donese po hitnoj proceduri. Zahvaljujem se.
Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. 28
mikrofon nije uključen
Ja doduše možda brzo zaključujem ali se Vi presporo javljate. Ali evo, pošto nisam vidio, dat ću Vam mogućnost da se javite. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, radi se o izuzetno važnom pitanju da bi tek tako mogli da pređemo preko njega. Ja se slažem sa kolegama koji kažu da zakon ima malo više članova u odnosu na proceduru koja se predlaže, da je ovo politički važan zakon, međutim mi smo formirali grupu koja je sjedila danima, raspetljavala ovdje član po član, detalj po detalj, slovo po slovo, i nakon svega ovoga mi smo spremni podržati zakon po članu 127. ali odmah. I nisam ustao da to kažem, naš je stav poznat, njega je doktor Genjac kao član naše komisije već saopćavao javno, ustao sam da kažem ovo: dakle da svi oni zahtjevi za skraćenom procedurom ili redovnom procedurom koji ciljaju na neke amandmane kojima bi se mijenjale neke odredbe kao što su primjena rezultata popisa '91. godine itd. neće biti podržani u amandmanskoj fazi od strane SDA. I svako onaj ko bude pokušavao da u toj fazi, pogotovo ove ključne političke stvari koje su dogovorene u okviru ove grupe pokuša razvodnjavati, za posljedicu će imati neusvajanje ovog zakona. Toliko, hvala vam.
Replika, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Svi oni koji do sada nisu znali na koji način treba razgovarati sa kolegama iz SDA možda su se danas uvjerili na dva primjera kako to izgleda. Jedan primjer je kada glasamo o održavanju ove sjednice i dogovorima koje imamo u Proširenom kolegijumu, najmanje dva puta, i drugi je način na koji zakonski projekat, kao što je popis stanovništva, na mala vrata uđe ovdje sa pričom da se može amandmanski popraviti u toj istoj komisiji. Ja se nadam da sad kolege koje su bile u toj komisiji i oni koji dolaze iz RS-a, nakon što je oboren zakonski projekat od Savjeta ministara od tih istih iz SDA, sada shvataju da je to način na koji treba da ovaj zakonski projekat bude oboren od strane onih iz RS-a i da oni budu okrivljeni zašto BiH neće imati popisa. To je način na koji se treba razgovarati sa kolegama iz SDA.
Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. 29
Tako Vam je to, kolega Živkoviću, SDA je velika politička stranka, veliki potencijal i Vi ćete uvijek imati priliku da šta naučite od SDA i iz SDA. I nemojte se Vi čuditi što je to tako. Da je drugačije, bilo bi katastrofalno. Ja ću samo da Vas podsjetim šta je stiglo iz Vijeća ministara kao zakonski prijedlog. Pa recimo da Vas podsjetim šta ste Vi predlagali u prošlom sazivu Parlamenta kada je u pitanju popis stanovništva, pa ako treba da Vas podsjetim i na ovo što smo mi evo danas od strane ove radne grupe dobili na osnovu zadatka, i to da Vas podsjetim, koji smo im dali mi. Mi smo im dali zadatak da naprave tekst da dođe u proceduru ovdje po članu 127. To je Parlament uradio. Vijeće ministara je predložilo zakon i zanemarilo popis '91. godine. Zanemarilo državljane BiH. A Vi ste predlagali zakon u prošlom sazivu gdje niste zanemarivali državljane BiH. Da Vam kažem šta je Srbija uradila sa svojim zakonom, šta je Hrvatska uradila sa svojim zakonom. I vrlo ozbiljno, dakle kažem, mi smo spremni da danas podržimo prijedlog po članu 127. i u amandmanskoj fazi nećemo pristati ni na kakve promjene, pogotovo one koje se tiču i dijela političke problematike ovoga zakona. Ovo je minimum i SDA ispod njega neće moći ići. Toliko, hvala vam.
Uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović, replika.
Ne znam zašto dopredsjedavajući Živković na ovakav način raspravlja u ovome domu. Čemu ovakav odnos prema SDA? Ne znam ja šta Vi mislite kako treba biti i kako treba postupati prema SDA, ali ću Vam ja reći kako ne treba i kako sigurno neće proći. Dakle, neće proći da Dejtonski sporazum predvidi Aneks VII. a da se onda u ovome domu izdvaja milion maraka godišnje da se vrati milion ljudi. Svako može dati po marku da se vrati kući. Pa onda, u ovome domu donijeti odluku o zaduživanju pola milijarde maraka da bi se pomogao taj Aneks VII., pa nikad ne uzeti ta sredstva. I konačno nas dovesti dotle da prihvatimo popis koji će udariti pečat na etničko čišćenje i segregaciju BiH. To nećete moći uraditi sa SDA, sigurno. Pitanje je čak hoćemo li i ovakav podržati zakon. Ja dobro razmišljam da li da ga i ovakvog podržimo. Ovo je jedan minimum o kojem ću još dobro razmisliti da li ću i njega podržati.
Replika, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Dok se vi u Klubu SDA dogovorite i u stranci SDA da li ćete ovo podržati danas ili nećete, moja diskusija i replika nije bila vama upućena iz SDA, nego onima koji su ovo podržali, prvo, da ovaj parlament i ta komisija radi po članu 127. I drugo, koji su naivno mislili da će kad bilo kakav zakonski projekat ovdje u Parlamentu proslijede da će moći amandmanima da poprave. Njima je bila upućena kritika. 30
Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, replika.
Pa vidite, ako neko misli da ćemo zakonom o popisu stanovništva vratiti izbjeglice, onda se grdno vara. Ako neko misli da ćemo zakonom o popisu stanovništva povećati društveni bruto proizvod ove zemlje sa bilo kakvim formulacijama, takođe se grdno vara. Ako neko misli da će zakonom o popisu stanovništva sve ostale zakone koji ovu oblast definišu i u kojima stoji da će se vlast formirati po zadnjem popisu da će ovim zakonom to deregirati, takođe se grdno varaju. Ja sam od početka protiv da ova odredba bude u ovom zakonu. I njoj i nije mjesto u ovom zakonu. I otpočetka mislim da stavljanje ove odredbe u stvari treba da bude nekakav alibi nekom za ono što u političkom smislu nije uspio do sada da postigne. Poslije silnih ovih rasprava u Komisiji o ovom pitanju, moram biti iskren da sam u jednom momentu pomislio da ovo ima smisla. Moram biti iskren da sam danas shvatio da ovo nema smisla. I moram izraziti svoje žaljenje što su kolege zakonom o popisu stanovništva pomislili da mogu vratiti 140.000 ljudi. Ja lično mislim da bi bilo dobro da popišemo sve izbjeglice, da bi bilo dobro da popišemo svu dijasporu i onda bi izbili argumente onima koji govore o žrtvama i o broju žrtava. Ali sam potpuno svjestan da sve to kad popišemo, opet ćemo imati isto. Imaćemo one ljude koji stvaraju društveni bruto proizvod u ovoj zemlji i one ljude koji ne stvaraju društveni proizvod u ovoj zemlji, bili ili ne bili državljani iz ovih ili onih razloga, bili predmet popisa ili ne bili predmet popisa. Ja čestitam kolegama iz SDA, mislim da su oni na pravom putu da riješe. Šta će im 500 miliona kad će sa ovim riješiti sva pitanja? Ne znam što se zaduživati džabe 500 miliona kad će zakonom o popisu riješiti pitanje izbjeglih i raseljenih?
Zahvaljujem. Sljedeći je prvi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić.
Ja se stvarno izvinjavam, sasvim dovoljno je ljudi iz Stranke za BiH iznijelo našu poziciju kad je riječ o zahtjevu za hitnu proceduru. Ali nakon ove rasprave i ovoga što sam čuo, ovdje se dakle radi o stavu stranke, ne pojedinačnom stavu, sve sam više uvjeren i potpuno sam uvjeren da smo bili u pravu kada smo cijelo vrijeme insistirali i govorili: popis da, podaci samo po standardima EUROSTAT-a. Sve drugo nas vodi u konfuziju i u probleme i u manje šanse za donošenje zakona.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem ovu točku dnevnog reda. 31 Prelazimo na 5. točku dnevnog reda: Ad. 5. Zahtjev zastupnika Kluba SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupnici Kluba SDA Prijedlog zakona dostavili su 21. 5. 2010. godine, sa zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku. Odlučujemo o ovom zahtjevu. Otvaram raspravu o zahtjevu. Uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Pa, mislim da je rješavanje ovoga pitanja urgentno, zato je zahtjev po članu 126. da se stvar urgentno riješi. Imamo tri elementa, tri segmenta koja mislimo zadovoljiti, tri bitna pitanja koja mislimo zadovoljiti donošenjem ovoga zakona. Prvi, najvažniji, zadržavanje Bosne, ritma Bosne, tempa kojim ide ka NATO savezu, i to s ovim zakonom zadovoljava. Drugo, jedan human odnos prema ljudima koji su učestvovali u ratu i koji će sad ostati bez posla primjenom Zakona o Oružanim snagama, istekom ugovora na bazi ovog zakona. To je drugo. I treće, zanavljanje vojske, dakle novačenje, zanavljanje vojske, novih regruta. Sve troje se postiže ovim zakonom, a da se pri tom bitno ne opterećuje budžet. Jer, da tako nazovem, stara vojska košta 3,9 miliona godišnje više nego zanovljena, jer ta vojska, između ostalog, dakle snose se troškovi stanovanja s obzirom da ne služi u domicilnim opštinama, opterećeno je tim troškovima, i stara vojska ima nešto više plate s obzirom na minuli staž, tako da će trebati dodati samo nekih 1,6 miliona maraka ove godine, 2010., iz budžeta da bi se ovaj problem, evo, dakle sva tri segmenta ovoga problema valjano riješila. Dakle, molim vas da podržite i proceduru, a zatim i sam sadržaj zakona.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 6. točku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma 32 Na 77. sjednici Dom je usvojio Zaključak kojim se odgađa glasovanje o Prijedlogu zakona o autorskim i srodnim pravima i vraća se Ustavnopravnom povjerenstvu na usuglašavanje do naredne sjednice Doma. Ustavnopravno povjerenstvo nam je dostavilo izmjenu Izvješća o Prijedlogu zakona te odlučilo da se iz Izvješća Povjerenstva od 29. 4. 2010. godine briše Amandman XVIII. U plenarnoj fazi amandmane ponovno brani zastupnik Jerko Ivanković Lijanović, četiri amandmana, te bih pitao zastupnika Lijanovića, da je ovdje, da li ostaje pri svojim amandmanima, ali pošto ga nema neću ga pitati. O Prijedlogu zakona danas nema rasprave jer smo je okončali na prošloj sjednici, nego se samo izjašnjavamo o Prijedlogu zakona. Prelazimo na 7. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma
Gospodine predsjedavajući, oko ova dva zakona digla se poprilična prašina u BiH, vi to znate svi. Puno je amandmana bilo, i o svim amandmanima izjasnilo se Vijeće ministara. Dakle, ovdje nije samo Institut za intelektualno vlasništvo nego Vijeće ministara se izjasnilo o svim amandmanima. I ovo što je prihvaćeno amandmana, to je rezultat prihvatanja od strane Vijeća ministara, i, ono što nije prihvaćeno, to je rezultat također stava predlagača Vijeća ministara. Ovdje je direktorica, ona nam je govorila ovdje za ovom govornicom, i mi smo prošli puta vratili 33 na ovu komisiju samo da prelazne i završne odredbe uredimo. I one su sada uređene na način kako je to predloženo u prvobitnom tekstu. I ništa se drugo nije mijenjalo. Ja molim ljude koji su podnosili amandmane da odustanu, da usvojimo ove zakone. Nije ovo ono što treba BiH i što traže ljudi u BiH, ali jeste korak naprijed u odnosu na postojeće stanje, pa ćemo za godinu dana ponovo uređivati. Ne treba čekati više osam, devet godina da se pristupi razmatranju ove problematike. Ovo treba svake godine, ovo je živa problematika. Mnogi su ljudi nezadovoljni i ovakvim rješenjima, ali jednostavno nije moguće sad više postići u ovom trenutku. Hvala vam.
Drugi zamjenik predsjedatelja isto ima potrebu da se obrati.
Ne želim raspravljati, znači želim samo da pitam Parlament, s obzirom da sam predložio Amandman IX koji je bio na Ustavnopravnoj komisiji čija je želja bila da se izbjegne davanje monopola bilo kome u BiH. Da li su razmatrani u tom cilju predložena četiri amandmana koje sam ja napisao i dostavio Ustavnopravnoj komisiji i da li je danas moguće da se o njima glasa? Evo to.
Uvaženi predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva Šefik Džaferović, odgovorite na pitanje.
Svi amandmani koji su prošli put bili ovdje na stolu su i danas na stolu i o njima se naravno vodi procedura po Poslovniku. Vi to znate, stavljanje na glasanje, prema tome nema tu nikakve velike filozofije. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, zahvaljujemo. Uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković. 34
Ja se izvinjavam, nisam bio na ovoj komisiji. Da li je raspravljano o ova četiri amandmana koji su išli kompromisnom prijedlogu? Znači, u odnosu na član 8. ja sam dostavio četiri amandmana Ustavnopravnoj komisiji. Mislio sam da su to kompromisni amandmani, jer to je bio razlog zašto se Ustavnopravna komisija sastala da razmotri i da nađe kompromisne prijedloge. Mene zanima da li je Ustavnopravna komisija raspravljala o ovima četiri amandmana, o ovom kompromisnom prijedlogu i da li oni danas trebaju da budu razmatrani ovdje i glasano o njima? Ništa više.
Još jedanput odgovara predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva Šefik Džaferović.
Nikakve kompromisne amandmane u odnosu na prošle amandmane, sa prošle sjednice, ja nisam primio niti se o njima raspravljalo na sjednici ove komisije. Dakle, od prošle sjednice pa do danas, sve ono što je bilo na prošloj sjednici i na ovoj je sjednici. Amandmani su zaključeni. Nema novih amandmana. Ako ste šta pisali poslije prošle sjednice do ove sjednice, to je možda pokušaj da se sugeriše Ustavnopravnoj komisiji, ja to na ovoj komisiji nisam imao. Dakle, stanje ostaje, to nisu amandmani o kojima će se glasati nego oni koji su bili na prošloj sjednici.
Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Pa evo, ja sam maloprije odustao od replike jer mislio sam da je predsjedavajući Ustavnopravne komisije rekao jednu rečenicu slučajno. Onda sam sad shvatio da on nije slučajno rekao tu rečenicu pa ja sam zato ustao da repliciram da kažem da nije tačno da se ova komisija sastala zato da utvrdi prelazne i završne odredbe. Nije zbog toga odloženo izjašnjavanje ovdje, kao što je konstatovao predsjedavajući ove komisije. Komisija jeste to uradila ali se nije zato sastala. Ja nisam bio na toj sjednici Ustavnopravne komisije iz nekih drugih razloga, i to je jedina sjednica ijedne komisije na kojoj ja nisam bio u ovom sazivu a čiji sam član. Dakle, nisam bio na toj sjednici. Znamo dobro kako je tekla rasprava ovdje, znamo dobro zašto smo sve ovo vratili ponovo u Ustavnopravnu komisiju kako bi našli rješenje da zakon dobije podršku. I zato smo se trebali sastati u Ustavnopravnoj komisiji, zato su se one kolege koje su se sastale sastale, a ne da promijene prelazne i završne odredbe.
Deset minuta pauza na zahtjev Kluba SNSD-a. [[PAUZA]] 35 Dame i gospodo zastupnici, molim vas da zauzmete mjesta kako bismo nastavili sa zasjedanjem. Drugi zamjenik predsjedatelja Milorad Živković će obrazložiti razloge za stanku.
Zahvaljujem. Naime, ja sam sa kolegama u klubu razmotrio zašto nisu došli kompromisni prijedlozi amandmana na dnevni red Ustavnopravne komisije. Rečeno mi je da Ustavnopravna komisija je smatrala da to nije bio njen mandat da uradi razmatranje i kompromisnih amandmana. Ja sam mislio da je ovaj dom dao u nadležnost Ustavnopravne komisije da pokuša usaglasiti tekst sa kompromisnim amandmanima. I razlog zašto to mislim je i sljedeća tačka dnevnog reda, na isti način je upućen Ustavnopravnoj komisiji zahtjev i ova komisija je našla kompromisne prijedloge amandmana i o tome se raspravljalo. Znači, došlo je do nesporazuma i ja mislim da je bio mandat Ustavnopravne komisije da sagleda i nove momente i da pokuša da usaglasi i amandmane koji su prošli, koji su došli u tom momentu. Očigledno da se nismo razumjeli šta je bio mandat Ustavnopravne komisije. Imamo dva izlaza, jedan je da glasamo o ovim amandmanima koji su trenutno ovdje i da poslije toga glasamo o zakonu ili da vratimo Ustavnopravnoj komisiji na usaglašavanje sa ovom mogućnošću koju je dao Dom, po mom mišljenju, i prošli put.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. O ovom prijedlogu, odnosno o ovim prijedlozima ćemo se izjašnjavati u vremenu kada budemo odlučivali o ovim zakonima, o oba zakona. Nećemo ih razdvajati. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Molim uvaženog kolegu Živkovića da napiše ove prijedloge zaključaka kako bismo ih mogli podijeliti zastupnicima i u vremenu izjašnjavanja se izjasniti o njima. Prelazimo na 8. točku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma Na 77. sjednici Doma je usvojen Zaključak kojim se odlaže izjašnjavanje o Prijedlogu zakona za 78. sjednicu Doma i zadužuje Ustavnopravno povjerenstvo da u duhu rasprave o 36 Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH analizira sporni Amandman XXIII. Ustavnopravnog povjerenstva u suradnji s Ministarstvom pravde i pokuša iznaći kompromisno rješenje kako bi se nastali problem razriješio. Ustavnopravno povjerenstvo nam je dostavilo izmjenu Izvješća o Prijedlogu zakona u kojem se navodi da je ovo povjerenstvo usuglasilo tekst Amandmana XXIII. Po Prijedlogu zakona nema rasprave, nego se samo o njemu izjašnjavamo. Jedna rečenica, predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva.
Važno je pitanje, mi smo mnogo puta raspravljali o njemu u Parlamentu ovdje, samo dakle dvije rečenice. Usaglasili smo se. To je, dakle jedna rečenica. A druga, porodilje zaposlene u institucijama BiH ubuduće će imati jednak tretman, i to onakav kakav je najpovoljniji a propisan je od strane nekog nivoa vlasti u BiH, druga rečenica, tačka. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem na konkretnosti i kratkoći. Prelazimo na 9. točku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o promociji malih i srednjih poduzeća i poduzetništva u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na nastavku 73. sjednice Doma, održane 23. 3. 2010., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj Izvješće je dostavilo 21. 5. sa usvojenih devet amandmana koji postaju sastavni dio zakona. U plenarnoj fazi zastupnica Azra Hadžiahmetović ponovo brani 35 amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvaženi prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Evo, ja ću po ovlaštenju predlagača amandmana pokušati nekoliko rečenica da pojasnim ovu situaciju. Dakle, s jedne strane imate vrlo kratak zakon, da tako kažem, a s druge strane imate veliki broj vrlo zahtjevnih amandmana koji praktično vrlo bitno mijenjaju zakon. Mi nemamo nekih ambicija niti očekujemo da će se nešto posebno desiti vezano za amandmane, iako bismo željeli i zbog toga smo ih ponovili. Naime, o čemu se radi i zašto smo ovo radili? I kada mi dođemo uz tešku muku do konsenzusa da neku oblast ili neko pitanje treba urediti na nivou države, onda rješenja koja idu 37 tim tragom, nastojeći postići kompromise itd., budu ispod nivoa potreba, ispod nivoa potreba. Ja sam vrlo pažljivo pročitao, nažalost nisam bio, i transkript javne rasprave. Iz njega proizilazi da ovakav Prijedlog zakona je dobio podršu iz prostog razloga što nije bilo moguće više dogovoriti. Dakle, mi imamo sada praktično Prijedlog zakona koji je u u gabaritima aktuelne vlasti iz RS-a, odnosno resornih ministarstava i resornih organa koji se bave ovim stvarima. Dakle, imamo rješenje koje je do tog nivoa. Sve preko toga, najvjerovatnije neće biti podržano. Međutim, ovi amandmani, po našem uvjerenju, ne prave štetu nikome, niti nekoga posebno razvlašćuju, niti vrše neku centralizaciju, nego jednostavno daju ovoj oblasti ozbiljan pristup. Mi smo razočarani i pristupom Evropske komisije, odnosno onih koji promoviraju i koji zahtijevaju od nas da ovo uredimo i pozivaju se i na direktive i pozivaju se na kratkoročne prioritete i ostalo. Kada dođe do rješenja, ovih kompromisa itd., oni ne istrajavaju u svojim standardima koje inače zagovaraju. I tako da mi dođemo do zakona koji ne odgovara u potpunosti svojoj svrsi. I ja sam bio dužan da to upozorim i mi možemo razgovarati da se o ovim amandmanima izjasnimo i u paketu ako treba. Mi u principu razumijemo da nam je potreban ovaj zakon i mi nećemo biti protiv zakona, ali ja sam zaista pokušao da ukažem na jednu praksu. Ovo je zaista vrlo konkretan primjer gdje smo propustili priliku i mi kao stranka ćemo istrajavati, naravno da li u ovom mandatu ili idućem, istrajavati da se ova oblast kompleksnije uradi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH Na 73. sjednici Doma, održanoj 23. 3., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije Izvješće je dostavilo 21. 5. i nije podržalo tekst zakona. Mi danas sukladno članku 112. odlučujemo o Izvješću pa ukoliko ga prihvatimo, predloženi zakon je odbijen. Ukoliko ne prihvatimo, vraća se ovom povjerenstvu radi izrade novog izvješća. Otvaram raspravu o Izvješću Zajedničkog povjerenstva. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. točku: 38 Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagatelj: zastupnik Niko Lozančić, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH
Dakle, Klub poslanika SDP-a je predložio 'Zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH'. Suština prijedloga Kluba poslanika SDP-a je da Krivičnim zakonom regulišemo određena pitanja koja su na sličan ili gotovo identičan način regulisana i u drugim evropskim državama. Zbog toga mi predlažemo da u ovom krivičnom zakonu, odnosno, u ovim izmjenama i dopunama ubacimo odredbu da svako onaj ko javno poziva ili na bilo koji drugi način uputi poruku javnosti čiji je cilj otcjepljenje dijela teritorije BiH ili pripojenje drugoj državi da to djelo bude krivično sankcionisano. Također, predlažemo dopunu koja se odnosi na ugrožavanje državne nezavisnosti, dakle, u ovom dijelu koji govori o tome da također krivično odgovara svaka osoba koja BiH dovede u položaj podređenosti ili zavisnosti prema nekoj drugoj državi. I treća stvar koja se reguliše ovim krivičnim zakonom, a vrlo je i bitna i aktuelna, jeste pitanje vrijeđanja države i njenih simbola. S obzirom da je ovo i aktuelna tema, bilo bi sasvim prikladno da se opredijelimo da Krivični zakon dopunimo tako da unutar Krivičnog zakona imamo odredbu koja glasi: 'Ko skine, uništi, ošteti ili učini neupotrebljivom ili na drugi način uvrijedi 39 javno izloženu zastavu BiH, kaznit će se kaznom zatvora', kao što stoji u ovom Prijedlogu zakona. Podsjećam, u obrazloženju ovog prijedloga Kluba poslanika SDP-a, da su gotovo sve evropske države ovo pitanje uredile na određeni način. U Njemačkoj recimo su mnogo rigoroznije odredbe za ove stvari i mnogo oštrije kazne za uvredu boje zastave, grba ili himne Savezne Republike Njemačke itd., itd. U Latviji je također to krivično djelo, u Republici Hrvatskoj također član 151. Krivičnog zakona Republike Hrvatske, kaže: 'Tko javno izvrgne ruglu, preziru ili grubom omalovažavanju Republiku Hrvatsku i njezinu zastavu, grb, himnu itd., kaznit će se kaznom zatvora od tri mjeseca do tri godine'. Slična odredba postoji u Krivičnom zakonu Republike Srbije i sada, da ne bi navodili i citirali sve te odredbe u drugim zemljama, a uvažavajući i činjenicu da je Ustavnopravna komisija takođe podržala ovaj prijedlog zakona, mi iz Kluba SDP-a pozivamo danas Predstavnički dom da ovaj zakon prihvati u prvom čitanju, a eventualno ako ima potrebe za još nekim dopunama ili izmjenama ovog prijedloga ostavljamo i u amandmanskoj fazi mogućnost da ulažemo amandmane i djelujemo u drugoj fazi.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda: Ad. 13. Prijedlog revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na 73. sjednici Zastupnički dom je usvojio Prijedlog revidirane strategije u prvom čitanju. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglištvo, azil i etiku Izvješće je dostavilo 19. 5. te istu podržalo. Otvaram raspravu o Prijedlogu revidirane strategije. Uvaženi, prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Ja nisam baš u prilici da išta kažem što nije poznato ovom domu i nemam namjeru ni da podsjećam na istorijat, niti na činjenicu da smo se evo opredijelili da idemo i dvofazno, iako nam nije ranije praksa bila kad je riječ o ovakvim strategijama, odnosno ovakvim dokumentima. Ja želim da pozovem i da zamolim poslanike da ne propustimo priliku da u našem mandatu ovaj dokumenat koji je izuzetno važan i opšte je naravi i opšteg je interesa, ipak, nađemo snage i da ga usvojimo. 40
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. točku: Ad. 14. Prijedlog strategije za razvoj sporta u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na 74. sjednici Doma podržan je Prijedlog strategije uz zaključak 'da Ustavnopravno povjerenstvo organizira javnu raspravu, te da Domu dostavi izvješće radi konačnog usvajanja Strategije razvoja sporta u BiH'. Ustavnopravno povjerenstvo je održalo javnu raspravu, te 10. 5. dostavilo Izvješće sa usvojenim jednim amandmanom. Također ste uz ovo izvješće dobili i transkript javne rasprave. Otvaram raspravu o Prijedlogu strategije. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku: Ad. 15. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje)
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, bilo je niz konfuzija oko ove tačke dnevnog reda kad smo imali na Komisiji, iz više razloga. Mi smo trebali da raspravljamo o Izvještaju Upravnog odbora, a mi smo dobili od menadžmenta. Dakle, bili potpuno u koliziji, nismo znali šta ćemo, zapravo kasnije smo znali. I odložili smo tu tačku dnevnog reda, nismo mogli ni da odbijemo ni da prihvatimo ovaj izvještaj bez predlagača i sastavljača ovog izvještaju. Ja vama predlažem jednu mogućnost, ako je moguća, da ovu tačku odložimo i stavimo na kraj jer bi taj predsjednik Upravnog odbora trebao da stigne, već je odnekud krenuo, pa neka se on obrati Parlamentu, ako vi dozvolite, da on kaže šta je tamo. A tamo ima svašta. Svako traži pare oko izvoza, oni koji su dobili niko ne vraća, a hoćemo izvoz, hoćemo svašta. I tamo je zaista ova direktorica, koja je sad tamo direktor Agencije, pokušala da uradi i evo postoji neki blagi trend oko izvoza, ali postoji još jači trend daj pare, da neko da garanciju, a para nema. Pa ja ne 42 znam uopšte kako ovaj izvještaj tretirati: odbiti ga, prihvatiti, sačekati toga, al' ne znam šta će nam on novo reći. Jer smo ga pozivali na ovu komisiju i fino je pisalo: sastavljač je Upravni odbor ove agencije, a ne direktor i menadžment, njega nije bilo. Šta smo mogli uraditi? Zato vi na Kolegiju odlučite šta ćemo sa ovom tačkom dnevnog reda, mi nismo bili u Komisiji u mogućnosti da mi donosimo odluku. Hvala.
Replika, prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Nije replika, Slavko, u klasičnom smislu riječi ali ima nelogičnosti ovdje u ovom što si ti rekao. Rekao si da tamo ima svašta, je li tako, ali vidim da ste praktično jednoglasno usvojili ovaj izvještaj kao komisija. I nešto tu ne štima, svega ste jedan „uzdržan“ glas imali. Dakle, ti si podržao najvjerovatnije, nije ovo tvoj „uzdržan“, ti si glasao „za“, a kažeš ima svašta.
Replika, uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Hvala lijepo, gospodine zamjeniče. Dobro ste mi sad pomogli i dali šlagvort. Zašto sam glasao? Da tamo ne pravimo gužvu i da vi odlučite šta će biti s ovim. Pa da ne bi bio smijeh na ovoj komisiji, jer opšti je smijeh svugdje, neka danas kolege iskoriste priliku pa neka se smiju do mile volje. Pa evo, gospodo, da ne bi ova komisija uzela sebi za pravo da ona pravi i nalazi se u ulozi arbitra, izvolite gospodo, Parlament ima najveću snagu, uzmite na sebe odgovornost. Komisija je podržala, a vidite šta je podržala tamo jednoglasno. Ja sam volio da nije ni onaj glas bio „uzdržan“. Čovjek nije znao ni za šta će glasati pa „uzdržan“, hajd otprilike. E, to da ne bi više tako bilo pred komisijom, dajte vi njima uvalite, pa neka se oni bore, a ne znaju sa čime i šta će, mi nađemo kompromisno rješenje, jer smo malo bili pametniji, ne mislim od Parlamenta nego od onih koji su predložili, pa kažemo hajmo mi ovo proturiti i uvaliti Predstavničkom domu neka se o jadu zabavi. E tako.
Replika, uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moja replika ... što je rekao i gospodin Belkić. Ja sam mislio zaista podržati ovo i da će ovo proći bez ikakve rasprave. I sad gledajte ko otvori ovdje raspravu i relativizira ovaj izvještaj: onaj ko ga je potpisao. I ja, ... ako nećemo ga usvojiti, predlažem da vratimo ovoj komisiji neka ponovo radi, neka raspravlja i neka nam napravi izvještaj. 43
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Željko Kuzmanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam bio suzdržan ako već pitate ko je bio, nije bio Slavko Jovičić. Pa, ne znam sada da li ima smisla raspravljati, dakle opet članovi Upravnog odbora nisu stigli. Koliko sam čuo od sekretara ove komisije, na putu su ... Međutim, ovdje zaista je potrebno prisustvo članova Upravnog odbora, s obzirom da je ovaj izvještaj, u najblažu ruku rečeno, diskutabilan. I podaci u ovom izvještaju su vrijedni komentara. Tako da ja sada ne znam, ukoliko vi smatrate da treba da nastavimo sa diskusijom, ja ću nastaviti diskutovati bez prisustva Upravnog odbora. Ukoliko smatrate da treba da se vrati Komisiji, takođe ću prihvatiti to mišljenje, zato što je zaista ... kako odluči Kolegijum.
Znači, ako netko želi da se ovo izvješće vrati Povjerenstvu ili bilo kakvu drugu vrstu izjašnjavanja o ovom izvješću, neka dostavi pisani prijedlog i u vremenu izjašnjavanja o ovoj točci dnevnog reda ćemo se izjasniti o tome. A ukoliko niko ne dostavi, mi ćemo se izjašnjavati isključivo o onome što imamo.
nije uključen mikrofon
Nije bitno, nije bitno. [[usaglašavanje Kolegija]] Imamo kompromisni prijedlog ... Kolegija Doma: znači da se danas ne raspravlja o ovom izvješću, da se vrati Povjerenstvu, da se uz dopunjenu raspravu dostavi dopunjeno izvješće o ovom izvješću. Evo, to ćemo dati u vremenu kad se budemo izjašnjavali o ovoj točci dnevnog reda. Zahvaljujem. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na 18. točku: Ad. 18. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini 44
Nije, nije iz RS-a, ovo je 126.
Pardon, pardon. Znači, nedovoljna entitetska većina. Nema suglasnosti. Pristupamo izjašnjavanju u drugom krugu. Glasujte sada! S 14 glasova „za“, 16 „protiv“, jednim „suzdržan“, dvije terćine iz entiteta RS „protiv“, konstatiram da ni ovaj zahtjev nije prihvaćen i Prijedlog zakona će biti razmatran u redovitoj proceduri. Pristupamo izjašnjavanju o točki 5. Zahtjev zastupnika Kluba SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! S 31 glasom „za“, bez glasova „protiv“, dva „suzdržana“, konstatiram da je Zahtjev prihvaćen. Pristupamo izjašnjavanju o točci 6. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma. Znači, imamo povodom ove točke i sljedeće točke 7. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjenje na 77. sjednici Doma, prijedlog jednog zaključka koji glasi: 'Zadužuje se Ustavnopravno povjerenstvo da zakone po točki 6. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima i 7. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih 47 prava ponovo razmotri u pravcu traženja kompromisnih rješenja, u skladu sa raspravom obavljenom na 77. i 78. sjednici Doma.' Stavljam ovaj zaključak na izjašnjavanje.
Imam jedno pitanje.
Pa hajte da čujem.
Dilema je oko ovoga traženja kompromisnih rješenja. Da li to znači da i ostali poslanici do zasjedanja ove komisije mogu djelovati u pravcu traženja kompromisnih rješenja ili samo ono što je već do sada urađeno?
Ako mene pitate, ja razumijevam da sva ova pitanja koja su do sada spominjana u raspravi, znači, svi zastupnici mogu u pisanoj formi dostaviti Ustavnopravnom povjerenstvu ono što je spominjano u raspravi.
Ok. ok.
Evo razjasnili smo. Pristupamo izjašnjavanju o Prijedlogu zaključka. Glasujte sada! S 29 glasova „za“, jednim „protiv“, tri „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo prihvatili ovaj zaključak koji se odnosi na točku 6. i točku 7. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 77. sjednici Doma. Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! 23 glasa „za“, bez glasova „protiv“, 10 „suzdržanih“, nedovoljna entitetska većina. Bit ćete obaviješteni o rezultatima usuglašavanja. 48 Pristupamo izjašnjavanju o točki 9. Prijedlog zakona o promociji malih i srednjih poduzeća i poduzetništva u BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Imamo 35 amandmana uvažene zastupnice Azre Hadžiahmetović koju danas, po ovlaštenju, zastupa uvaženi prvi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić koji se je usuglasio da se o amandmanima izjašnjavamo u paketu. Molim da se pripremite za izjašnjavanje o amandmanima. Glasujte sada! 15 glasova „za“, devet „protiv“, šest „suzdržanih“, nedovoljna entitetska većina. Glasujemo u drugom krugu o prijedlogu amandmana. Glasujte sada! Sa 16 glasova „za“, sedam „protiv, četiri „suzdržana“ (nema dvije trećine glasova „protiv“), konstatiram da su amandmani prihvaćeni. Pristupamo izjašnjavanju o Prijedlogu zakona sa usvojenim amandmanima. Molim da se pripremite. Glasujete sada. 19 glasova „za“, osam „protiv“, četiri „suzdržana“, nedovoljna entitetska većina. Bit ćete izviješteni o rezultatima usuglašavanja u roku od tri dana. Pristupamo izjašnjavanju o točki 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagatelj Vijeće ministara BiH, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH. Glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva. Ukoliko prihvatimo Izvješće, ovaj zakon je odbijen; ukoliko ga odbijemo, vraćamo ga Zajedničkom povjerenstvu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! S 10 glasova „za“, 19 „protiv“, dva „suzdržana“, konstatiram da Izvješće nije prihvaćeno i da se vraća nadležnom povjerenstvu. Pristupamo izjašnjavanju o točki 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagatelj zastupnik Niko Lozančić, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Ista je situacija kao i sa prethodnim.
nije uključen mikrofon
Molim? 49
nije uključen mikrofon
Izvolite, poslovnička.
Imam pitanje, meni je nejasno. Sada imao dva ista zakona u proceduri. Prihvatili smo proceduru po članu 126. gospodina Izetbegovića. [[zajednička diskusija]] Čestitam.
Ponavljamo glasovanje o Izvješću vezano za točku 11. Glasujte sada! S 24 glasa „za“, osam „protiv“, bez „suzdržanih“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Izvješće prihvaćeno i da je ovaj zakon odbijen. Prelazimo na izjašnjavanje o točci 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelji: zastupnici Kluba SDP (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! 22 glasa „za“, osam „protiv“, jedan „suzdržan“, nedovoljna entitetska većina. Glasujemo u drugom krugu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada! S 22 glasa „za“, devet „protiv“, jednim „suzdržan“ (nema dvije trećine glasova „protiv“ ni iz jednog entiteta), konstatiram da je Prijedlog zakona u prvom čitanju prihvaćen. Prelazimo na točku 13. Prijedlog revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Molim vas da se pripremite. Glasujemo o usvajanju Prijedloga revidirane strategije. Glasujte sada! 22 glasa „za“, bez glasova „protiv“, 10 „suzdržanih“, nedovoljna entitetska većina. 50 Nema suglasnosti u Kolegiju i bit ćete obaviješteni o rezultatima usuglašavanja u roku od tri dana. Pristupamo izjašnjavanju o točci 14. Prijedlog strategije za razvoj sporta u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasovanje. Glasujemo o usvajanju Prijedloga strategije za razvoj sporta u BiH. Glasujte sada! S 29 glasova „za“, bez glasova „protiv“, tri „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Prijedlog strategije za razvoj sporta u BiH usvojen. Točka 15. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Glasujte sada! 22 glasa „za“, devet „protiv“, jedan „suzdržan“, dovoljna entitetska većina, odnosno nemamo dvije trećine glasova „protiv“ ni iz jednog entiteta, te konstatiram da je Prijedlog zakona prihvaćen. Odgodili smo raspravu o točki 16. Pristupamo izjašnjavanju o točki 17. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno- kreditne agencije BiH za 2009. godinu – odgođena rasprava na 77. sjednici. Tu imamo Prijedlog zaključka Kolegija Doma: 'Odlaže se rasprava o Izvješću o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2009. godinu i zadužuje Komisija za vanjsku trgovinu i carine da ponovo ovo pitanje razmotri i dostavi novo izvješće.' Molim da se pripremite da glasujete o zaključku. Glasujte sada! S 29 glasova „za“, bez glasova „protiv“, dva „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, ovaj zaključak je prihvaćen. Pristupamo izjašnjavanju o točki 18. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! S 28 glasova „za“, jednim glasom „protiv“, dva „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Izvješće usvojeno. 51 Pristupamo izjašnjavanju o točki 19. Izvješće o radu Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) za 2009. godinu, s očitovanjem o određenim pitanjima. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! 16 glasova „za“, osam „protiv“, šest „suzdržanih“, nedovoljna entitetska većina. Drugi krug, pristupamo izjašnjavanju u drugom krugu. Glasujte sada! Sa 17 glasova „za“, 10 „protiv“, tri „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Izvješće prihvaćeno. Pristupamo izjašnjavanju o točki 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje od a) do d). Predlažem da se izjasnimo, prvo, da glasujemo u paketu o svim ovim sporazumima. Molim vas da se pripremite. Glasujte sada! S 28 glasova „za“, dva „protiv“, bez „suzdržanih“ glasova, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo se opredijelili da glasujemo u paketu o davanju suglasnosti za ratificiranje. Pristupamo izjašnjavanju o sporazumima. Glasujte sada! S 28 glasova „za“, dva „protiv“, dva „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo dali suglasnost za ratificiranje po točkama od a) do d). Zaključili smo izjašnjavanje i prije zaključenja zasjedanja današnje sjednice želim vas podsjetiti da je 79. sjednica Zastupničkog doma zakazana za 16. 6. 2010. godine. Hvala vam lijepo. Zaključujem rad 78. sjednice. Sjednica je završena u 15,05 sati.