Hvala lijepa predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba MOST-a zbog ciljanoga pogodovanja od strane HANFA-e i HNB-a koje je dovela do ove krize. Hvala lijepo.
Zastupnik Bulj jeli moguće napraviti stanku nakon glasovanja?
Može što se tiče i odmah, da ovo ako dozvole kolege iz drugih klubova, a može i poslije glasovanja kako hoćete.
Zastupnik Bauk.
Gospodine predsjedniče, mi smo suglasni da se stanka gospodina Bulja bude nakon glasanja, ali ima indicija obzirom na očitovanje Vlade o amandmanima da će neki od klubova tražiti stanku između amandmana i glasanja o samom zakonu. U tom smislu ne bi prihvatili da i ta stanka bude nakon glasanja.
Budući da ste najavili vjerojatno već stanku nakon amandmana i na koju nećete pristati nakon glasovanja dok drugima dajte mogućnost da bude nakon glasovanja određujem stanku od deset minuta. Gospodine Bulj nakon toga imate mogućnost govoriti. Ima stanke, svaki put kada zatražite stanku ima stanka. Gospodin Bulj imate pravo nakon deset minuta obrazložiti stanku. Hoćete odmah? Izvolite [[Upadica Bulj: Prihvaćam odmah.]] Obrazložite stanku.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Sazvali smo ovu stanku zbog situacije u kojem se hrvatsko gospodarstvo nalazi, a sve je to zbog pogodovanja od HANFA-e i HNB-a tj. sve je propisano Zakonom o vijeću o financijskoj stabilnosti. To je vijeće koje se sastoji od 10 članova i to 4 predstavnika HNB-a, 2 predstavnika HANFA-e, 2 predstavnika Ministarstva financija RH i 2 predstavnika Državne agencije za osiguravanje štednih uloga i sanaciju banaka. Na sjednici vijeća pravo glasa ima 8 članova vijeća i to svaki predstavnik HNB-a, HANFA-e. Ministarstvo financija ima jedan glas kao i Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka koja također ima samo jedan glas. Najznačajniji zadaci vijeća su: identifikacija i ocjenjivanje i razmatranje sistemskih rizika, osiguranje suradnje i razmatranje informacija između nadležnih tijela za potporu i provođenje [[Upadica Petrov: Molim cijenjene zastupnik Bulj.]]
Zastupnik Bulj, molim vas, molim cijenjene zastupnice i zastupnike za mir u sabornici. Molim vas budite korektni prema saborskom zastupniku dok izlaže.
A osobito ako nastanu krizne situacije, usklađivanje metodologija za identifikaciju sistemskih važnih financijskih institucija i struktura, izdavanje upozorenja i preporuka vezanih uz sistemske rizike i financijsku stabilnost. Rad vijeća su odgovorni vijećem i predsjeda ujedno njegovim radom rukovodi i guverner Hrvatske narodne banke u svojstvu predsjednika vijeća. Sjednice vijeća održavaju se najmanje dva puta godišnje. Javnost rada vijeća o donesenim odlukama koje se odnose na provođenje monetarne politike vijeće je dužno provoditi i obavijestiti javnost u svim slučajevima kako bi javnost bila upoznata sa svime. Vijeće je dužno izvještavati o svom radu, proslijediti Hrvatskom saboru, Odbor za financije, proračun Hrvatskog sabora. Zato postavljam pitanje Hrvatskoj narodnoj banci, HANFA-i i Ministarstvu financija jeste li kada na svojim sastancima identificirali, ocjenjivali, razmatrali sistemski rizik Agrokora? Ako jeste što ste zaključili, jer očito niste o tome izvijestili niti jednom javnost, niti druga nadležna tijela. Ako niste ocjenjivali i razmatrali sistemske rizike Agrokora tada gospodo niste provodili ovaj zakon već ste radili u interesu gazda. S obzirom da je HNB u vijeću ključna institucija sa najvećim brojem glasova i da na sjednice treba održavati u Hrvatskoj narodnoj banci koja je pored regulatora i nositelja monetarne politike sada i najvažnija institucija za nacionalnu financijsku stabilnost postavlja se i još dodatno pitanje kako je moguće da banke i faktoring društva eskontiraju više od 10 milijardi obaveznica bez pokrića, a to znači da su izdane bez konkretne isporuke robe ili usluga. I što znači da nije bilo niti obračuna PDV-a, poreza i pred poreza i kako to da HANFA i Hrvatska narodna banka nisu vidjele da su to banke i faktoring društva zapravo emitirale novac iz ništa i ponašale se kao središnja banka koja jedino može emitirati novac. Naravno da su HNB za to znali i to vidjeli, jer vice guverner Damir Odak, zadužen za nadzor banke priznao da je HNB zabranio eskonte takvih mjenica koje se izdaju sustavu Agrokor. Štoviše guverner Vujčić se pohvalio da je na taj način sačuvana i većina potencijala šteta za banke u visini tri i pol milijarde kuna. Koje li utjehe za sve nas i za sve građane! Zato su moja pitanja zašto se HNB svoje spoznaje o mjenicama Agrokora nije prijavio nadležnim institucijama. Pod dva. Jel' ovo bio upad Agrokora i ostalih sudionika u monetarni sustav? Zašto HANFA nije nadzirala faktoring društva iako je to mogla neovisno o zakonu i faktoringu čija je primjena odgađana dva puta jer za to je ovlaštena po zakonu o HANFA-i. Zbog ovakvog propusta ispunjeni su svi uvjeti Zakona o HANFA-i i Zakona o HNB-u da se u Saboru otvori rasprava o povjerenju ljudima koji vode ove institucije i koje su radile protivno interesima hrvatskih građana i hrvatskog društva. Oni su oni koji su odgovorni za ovu situaciju što je dovedeno u gospodarski sustav u kolaps, što ovisi danas stotine tisuća ljudi od blagajnica, dobavljača, proizvođača. Klub MOST-a će podržati ovaj zakon kako bi se pokušala zaštititi isključivo ta radna mjesta i gospodarski krvotok. Ali ćemo inzistirati do kraja na odgovornosti onih koji su svim dosadašnjim Vladama dozvolili da se Hrvatska narodna banka i HANFA ponašanju na ovaj način [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] i da su isključivo pogodovali gazdama protiv interesa naroda.
Dobar dan, dame i gospodo, nastavljamo sa radom. O najavljenoj točci - Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Kolega Grmoja se javio izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, sazivam stanku, odnosno tražim stanku u ime Kluba Mosta oko specijalnog rata koji dio medija i interesnih skupina vodi protiv ministra Dobrovića.
Možemo se dogovorit da stanka traje jedno 15 sekundi pa da odmah nastupite. Jel netko još traži stanku? Možete.
Evo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege koji ste ovdje u sabornici. Prije neka tri dana u Jutarnjem listu, standardno znači budući da Hanzamedia ne prestaje s tim ratom protiv Mosta, objavljen je članak novinarke Dore Koretić prema kojem ministar Dobrović koči niz projekata u Republici Hrvatskoj. Naslov članka glasi „Dobrović nas može koštati 11 milijardi kuna“. Naravno ministar Dobrović je na te neistine reagirao, naveo je sve te projekte, praktički koje ne koči on nego npr. kao kod projekta Golf na Srđu imamo situaciju da postoji pravorijek Upravnog suda u Splitu kojim je poništeno rješenje o prihvatljivosti zahvata na okoliš te je naloženo ponavljanje postupka. Ako netko, znači to je rekao i ministar, da u Hrvatskoj ne treba poštivati odluke suda onda taj ne želi dobro Hrvatskoj, a sudska vlast je neovisna grana praktički i ministar kao takav nije mogao natjerati sud da donese ovakvu ili onakvu odluku, a Jutarnji list je nastojao sve to imputirati i predstaviti kao nekakvu predizbornu kampanju Mosta, pa eto ministar zaustavio taj projekt kako bi pomogao mom kolegi Maru Kristiću u Dubrovniku ili meni kao kandidatu za župana u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, pa je slijedom toga zaustavljen taj veliki projekt. Da naravno to neće stati samo na tome govori i ponašanje Slobodne Dalmacije koju bih ja nazvao „okupirana Dalmacija“. Ovdje sam također sa ove govornice upozorio da je smijenjen glavni urednik, postavljen je čovjek čiji je isključivi zadatak znači obračunati se s Mostom sada prije lokalnih izbora, pa onda imamo znači u srijedu na naslovnici ponovno obračun s ministrom oko iste ove situacije. Onda, znači ponovo danas u četvrtak isti scenarij, odnosno isti rukopis, praktički gdje se ministra optužuje za opstruiranje svih ovih projekata od golfa na Srđu, do Centra za gospodarenje otpadom Lećevica i svih ostalih projekata. Ono što je zanimljivo spomenuti posebno kada govorimo o projektu golfa na Srđu je to da nisu samo mediji, odnosno Hanzamedija, preko Jutarnjeg i Slobodne krenuli u taj specijalni rat protiv ministra Dobrovića, nego to čine investitori koji su se također prije nekoliko dana obrušili na ministra Dobrovića prozivajući ga kao glavnog kočničara te investicije. Naravno ministar je i njima, a i ovim medijima sve lijepo objasnio i odgovorio, pozvao ih na poštivanje zakona Republike Hrvatske i dodao kako je prošlo vrijeme kada su se dozvole izdavale preko noći i na sumnjive načine. Začuđujuće je kako investitori tako vrijedne projekte čija se vrijednost procjenjuje u milijardama ne razumiju da im za kočenje njihovih projekata nije kriv ministar Dobrović nego upravo oni koji su im donosili nezakonite planove, izdavali nezakonite dozvole. Nije ministar Dobrović, znači kako sam rekao na početku, donio tri presude protiv investitora nego hrvatski sudovi, a da je župan Dobroslavić imao hrabrosti provesti pravomoćnu presudu o smanjenju obuhvata projekta na Srđu danas investitori ne bi imali probleme koje imaju. Znači u želji da pogoduju privatnom kapitalu, znači i sam župan je zaboravio, znači i zakone i pravnu državu na koju se često voli pozivati i ja ga pozivam da u ovom preostalom vremenu dok je još župan, izvrši presudu i pokaže da poštuje institucije Hrvatske države, ali da želi surađivati sa investitorima koji su spremni poštivati zakone. Ja ću tu presudu svakako provesti u interesu građana Grada Dubrovnika, Republike Hrvatske, ali i investitora u koliko žele dalje razvijati svoj projekt. A što se tiče ovog medijskog rata protiv Mosta kao što sam najavio očekujem uskoro u drugom čitanju zakon o HRT-u, neće nas zaustaviti oni koji misle da će nas ovakvim medijskim blaćenjem zaustaviti u tome da zaustavimo gospodina Hanžekovića da uzima novac hrvatskim građanima kod ovrha, znači i da dodatno opterećuje hrvatske građane. Hvala.
Dobro jutro svima. Krećemo sa današnjom sjednicom. Krećemo kako smo i najavili jutros kada smo se razilazili u 1,15 iz dvorane sa - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 118. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Da, svi smo se zbunili. Gledamo ima li zahtjeva za stanku. Evo prvo jutro da nema. Hvala vam lijepo. Krećemo sa predlagateljem. Ja bih vas molila gospođo državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa Sanja Mišević da nam kažete uvodno izlaganje.
Dobar dan svima, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Konačni prijedlog ovog zakona koji ima jedno dugačko nezgrapno ime, a zove se Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznene evidencije, rehabilitaciji odnosi se na usklađivanje sa Zakonom o lokalnim izborima koji je stupio na snagu 31.12.2016. godine, a pobliže uređuje način na koji će se izvod iz kaznene evidencije moći pribavljati za kandidate za lokalne izbore. Dakle, novota se uvodi u toliko što će se potvrda moći izvaditi i putem sustava e-Građani. Općinski sud i stalne službe Općinskih sudova će moći, dakle izdavati građanima podnositeljima zahtjeva potvrde, a onda ukoliko takva potvrda ukazuje na to da je osoba kazneno osuđivana onda se od Ministarstva pravosuđa traži posebno uvjerenje u svrhu propisanu, dakle ovim člankom o lokalnim izborima. Evo to je sve. Hvala.
Hvala vama. Krećemo sa prvom raspravom u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga u dvorani, gubi pravo na raspravu. Sljedeći u ime Kluba zastupnika MOST-a zastupnik Maro Kristić.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Nacrt prijedloga zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznene evidencije i rehabilitacije s konačnim prijedlogom zakona. Naime, ove izmjene zakona su tehničke naravi. U predmetnom Zakonu o pravnim posljedicama osude, kaznene evidencije i rehabilitaciji uređene su odredbe koje se odnose na mogućnost dobivanja izvadaka iz kaznene evidencije prilikom izbora zastupnika u Hrvatski sabor. Kako su nedavno izvršene izmjene i dopune Zakona o lokalnim izborima i također uveden katalog kaznenih djela, kako bi se omogućilo dobivanje izvadaka iz kaznenih evidencija i prilikom kandidiranja na lokalnim izborima potrebno je izvršiti i određene korekcije, odnosno izmjene Zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji, rehabilitaciji. Dakle, Zakonom o pravnim posljedicama osude, kaznene evidencije i rehabilitaciji koji je stupio na snagu, odnosno donesen 7. prosinca 2012. godine, a stupio na snagu 1. siječnja 2013. godine osim glave 4. koja se odnosi na međunarodnu razmjenu podataka iz kaznenih evidencija, a koja je stupila na snagu danom ulaska Republike Hrvatske u EU. U glavi dva tog zakona koja se odnosi na materiju kaznenih evidencija propisuju se između ostalog i načini dostavljanja podataka iz kaznene evidencije. Tako je propisano da se podaci iz kaznene evidencije za to ovlaštenim osobama izdaju u obliku općeg ili posebnog uvjerenja. Opće uvjerenje sadržava cjelovite podatke o osuđivanosti osobe, a izdaje se Zakon o propisanim ovlaštenicima kao što su sudovi, Državna odvjetništva, policija i tijela nadležna za izvršavanje kazneno-pravnih sankcija. S druge strane posebno uvjerenje sadrži tek određene podatke iz kaznene evidencije specificirane posebnim zakonom, te se izdaje za određene posebnim zakonom propisanu svrhu ograničenom krugu ovlaštenika. Dakle, takvo uvjerenje sadrži tek podatak o tome da li je određena osoba osuđivana za određeno ili određena kaznena djela propisana u posebnom zakonu. Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji je izmijenjen 2015. godine zakonom o dopuni, izmijenjen je 2015. godine. Predmetnim izmjenama propisane su specifičnosti u postupku zahtijevanja i dobivanja posebnog uvjerenja iz kaznene evidencije kako bi se osigurala provedba kontrole osuđivanosti osoba koji su kandidati na izborima za zastupnike u Hrvatski sabori i omogućila provedba postupaka kandidiranja u rokovima propisanim Zakonom o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. U međuvremenu izmijenjen je i Zakon o dopunama Zakona o lokalnim izborima koji je stupio na snagu 31. prosinca 2016. godine kojim se propisuje zapreka za sudjelovanje u izbornom procesu na izborima za članove predstavničkih tijela jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave i za općinske načelnike, gradonačelnike, te njihove zamjenike i župane osobama koje su osuđivane za određena kaznena djela. Slijedom toga ovim prijedlogom zakona propisuju se specifičnosti u postupku zahtijevanja i dobivanja posebnog uvjerenja iz kaznene evidencije kako bi se osigurala provedba kontrole osuđivanosti osoba koje su kandidati na izborima za članove predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice. Pa naime, jedan detalj. Jako je dosta bilo kontraverzi oko ovog zakona. Ono što pozdravljam definitivno je da će se potvrda moći izdavati putem sustava e-Građani. Ono što je interesantno da jako veliki broj građana već dugo vremena traži da sve potvrde o nekažnjavanju, nevođenju postupaka i svega već par godina da Ministarstvo pravosuđa konačno omogući da se mogu vaditi za sve građane putem sustava e-Građani i kao što rekoh pozdravljam da je to učinjeno za ovaj slučaj. A ono što me interesira i što bih molio, tražio, kako god da se ova praksa sad nastavi nakon ovih lokalnih izbora i za sve građane RH jer ovo je jedan od najviše traženih dokumenta za bilo kakve oblike zapošljavanja ili bilo svega u RH. Evo toliko, hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega zastupniče, ovo sam više doživio kao nekakvu sugestiju, a ne repliku na moje izlaganje. Naravno, i pravosuđe i Ministarstvo uprave radi na sustavu e-građanin i učit će i čini sve na tome da sve evidencije budu što dostupnije na ovakav jedan puno efikasniji i primjereniji način nego da se to kao što se do sada radilo u sjedištima općinskih sudova, recimo u samom procesu kandidature na lokalnim izborima očekujemo oko 60 tisuća građana koji će participirati na različitim listama i praktički bi bilo nemoguće kada bi svi oni morali vaditi te evidencije u sjedištima općinskih sudova. Dakle, ovom izmjenom zakona će oni moći to raditi i u stalnim službama, ali i elektronskim putem, odnosno putem sustava e-građani. Hvala.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HDZ-a reći ću nešto o prijedlogu ovog zakona. Uvodno ću reći nešto i o samom zakonu koji sada mijenjamo. Dakle, Zakon o pravnim posljedicama osude kaznene evidencije i rehabilitaciji donijet je 7. prosinca 2012. godine, a stupio je na snagu 1. siječnja 2013. godine osim glave 4 koja se odnosi na međunarodnu razmjenu podataka iz kaznenih evidencija koja je stupila na snagu danom ulaska Hrvatske u EU. Pravne posljedice osude, rehabilitacije i postupanje s podacima iz kaznene evidencije do donošenja zakona bili su regulirani parcijalno odredbama Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku. Navedeni zakon izmijenjen je 2015. zakonom o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. U drugoj glavi zakona koja se odnosi na materiju kaznenih evidencija, propisuje se ustrojstvo i vođenje kaznene evidencije, sadržaj kaznene evidencije, način upisa podataka u kaznenu evidenciju, a ovlaštenici koji imaju pravo neposrednog pristupa podacima iz kaznene evidencije, te način i dostavljanja podataka iz kaznene evidencije i brisanje podataka iz navedene evidencije. Podaci iz kaznene evidencije izdaju se na zato ovlaštenim osobama u obliku općeg ili posebnog uvjerenja. Opće uvjerenje sadrži cjelovite podatke o osuđivanosti osobe, a izdaje se temeljem članka 11. zakona, propisanim ovlaštenicima kao što su sudovi, državna odvjetništva, policija, tijela nadležna za izvršavanje kaznenopravnih sankcija, tijela sigurnosno obavještajnog sustava kada traže podatak temeljem posebnih propisa, tijela nadležna za odlučivanje o stjecanju hrvatskog državljanstva, tijela nadležna za izdavanje odobrenja za nabavu, držanje, nošenje i promet oružja. S druge strane posebno uvjerenje sadrži tek određene podatke iz kaznene evidencije, specificirane posebnim zakonom, te se izdaje na određenu posebnim zakonom propisanu svrhu ograničenom krugu ovlaštenika. Dakle, takvo uvjerenje sadrži tek podatak o tome da li je određena osoba osuđivana za određena kaznena djela propisana u posebnom zakonu. Podaci iz kaznene evidencije izdaju se za to ovlaštenim osobama u obliku općeg ili posebnog uvjerenja. Ono što je bitno u ovim predloženim izmjenama, a to je da se propisuju specifičnosti u postupku zahtijevanja i dobivanja posebnog uvjerenja iz kaznene evidencije kako bi se osigurala provedba kontrole osuđivanosti osoba koje će se kandidirati na izborima za članove predstavničkih tijela jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave i za općinske načelnike, gradonačelnike, župane i njihove zamjenike tako da je vrlo važna novina da se te potvrde mogu izdati i u e obliku. A ono što je također važno reći, zahtjev za izdavanje potvrde podnosi se općinskim sudovima nakon što stupi na snagu odluka o raspisivanju izbora. U vrlo kratkom roku takove potvrde će oni koji su zahtjev podnijeli dobiti. Na taj način ubrzava se procedura izdavanja potvrda obzirom da će nakon izmjena Zakona o izborima u lokalnoj i područnoj samoupravi biti puno veći krug osoba koje su dužne zatražiti ovakovo uvjerenje o nekažnjavanosti kako bi se mogle kandidirati u odnosu na prijašnju situaciju koju smo imali. Provedbe ovako predloženih izmjena zakona neće zahtijevati osiguranje dodatnih financijskih sredstava iz proračuna RH. Temelj za donošenje ovih predloženih izmjena i dopuna zakona po hitnosti je u članku 204. Poslovnika Hrvatskog sabora, a imajući u vidu približavanje roka za održavanje izbora za lokalnu, područnu odnosno regionalnu samoupravu. Klub HDZ-a će podržati ovakve predložene izmjene zakona. Hvala.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku zastupnik Željko Glasnović.
Ovo nije pitanje upućeno našoj mladoj dami iz HDZ-a nego možda ovoj stručnoj osobi dolje. Mene zanima o tom zakonu pošto nisam ekspert, ako osoba ne počini kazneno djelo recimo dvije, tri godine … itd. jel se može opet kandidirati na lokanim izborima? Drugo pitanje, šta je za više razine jel se to odnosi na ljude čiji je dosje tamo u MUP-u u Beogradu koji su imali kodna imena kao ovaj Filter 57, Sova, Kolega, Degenerek itd. jel se oni mogu kandidirati na lokalnim izborima? Jer mi svi znamo da SDP nije predao osobne dosjee iz bivšeg sustava i to za mene je jedna zastrašujuća činjenica. I što je bio viši dužnosnik u tom bivšem sustavu imao je deblji dosje. To je sve frizirano. Nitko nije bio u UDBA-i, nitko nije bio doušnik, nitko nije bio u partiji i sad su preko noći svi postali sveci i svi se mogu kandidirati. A ja se pitam je li doušništvo otkucavanje nekoga tko je dobio dvije godine zatvora, jer taj čovjek koji je bio doušnik jel' se on može kandidirati na lokalnim izborima itd. Za mene je ovo samo jedna dimna zavjesa. Općenito u našem pravnom sustavu koji uopće ne funkcionira nema nikakvih kriterija ovdje. Imate čovjeka u diplomaciji koji je rekao da je radio za tajne službe druge države, radio je u Kanadi. Pa koje druge države? SFRJ! Molim odgovor na ta pitanja. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa potpredsjednice. Pa budući je kolega Glasnović i rekao da replika nije direktno upućena na moje izlaganje ja bih samo na jedan dio njegove replike odgovorila. A što se tiče brisanja iz kaznene evidencije, dakle propisan je također zakonom postupak brisanja iz kaznene evidencije kad se ispune određeni uvjeti, tako da u tom slučaju nakon brisanja iz kaznene evidencije osoba dobiva uvjerenje da nije kažnjavana. Što se toga tiče nakon toga, dakle ispunjava uvjete da se može kandidirati. Hvala.
Hvala vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Zastupnik Stevo Culej.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. Naravno da ću se složiti da oni koji su kažnjavani i koji su počinili neka djela da ne mogu nigdje se ni kandidirati, a pogotovo ne predstavljati nekoga. Ali sukladno članku 13. stavku 2. navedenog zakona birači ili političke stranke ne smiju za člana predstavničkog tijela jedinice, niti za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovoga zamjenika kandidirati osobe koje su pravomoćnom sudskom odlukom osuđene uključujući tu i uvjetnu osudu na kaznu zatvora u trajanju od najmanje 6 mjeseci za sljedeća kaznena djela propisana Kaznenim zakonom pa ide ubojstvo, teško ubojstvo, veleizdaja, služba u neprijateljskoj vojsci, pomaganje neprijatelju, podrivanje vojne obrambene moći države, špijunaža, povreda ugleda Republike Hrvatske, ratni zločin. Ima tu svega i svačega navedenoga, a sve ono što je bitno u ovome zakonu, ali nismo li mi kao država koja je nedavno izašla iz rata i povukla je jako puno sa sobom onih koji imaju sve ove navedene epitete u sadržaju svojega životopisa. Pa smo isto tako i u ovome Hrvatskome saboru imali osobe koje su bile osumnjičene za najteže oblike ratnoga zločina i svega onog što sam naveo prije ovdje. Dakle, oni su ovdje sjedili sa nama u Hrvatskome saboru, predstavljali nekoga ili nešta. Predstavljali one koji su … [[Govornik se ne razumije.]] za najteže oblike pobune, izdaje svoje domovine Hrvatske. A ne mogu da se ne pitam ovim zakonom da li će biti spriječene Hrvatice i Hrvati koji će se moguće kandidirati ili imati ambiciju da se kandidiraju u svojim gradovima, mjestima za načelnika, donačelnika ili bilo koju drugu službu u korist svojega grada ili svoje domovine a neće moći zato što je u nekom vremenu, neke vlade, nekog pravosuđa, organa prisile MUP-a okarakteriziralo kao rušitelje, kao napadače, kao one nasilnike koje je procesuirala po nekome diktatu, po nekome svom sudu, svome nahođenju mada su se oni samo borili za istinu. Imamo jednu grupaciju u Vukovaru, gradu Heroju kako volimo mi svi to reći, jednu grupaciju građana koja je proistekla iz Domovinskog rata. Zove se Stožer za obranu grada Vukovara koji je borio se protiv jedne protu ustavne odluke u svome gradu, koji se borio da mora da preživi u tome gradu kada već pravda nije pa nisu htjeli trpiti odluke, pogrešne odluke nekih ljudi. Neće li ovim biti onemogućeno njima da u svome gradu u kojem su jedva preživjeli da se kandidiraju, da probaju voditi taj grad kao što su ga i branili za razliku od onih koji su ga napadali. Dakle, imat ćemo situaciju da oni koji su napadali taj grad i kojima se sve oprošteno i koji su abolirani oni će se moći kandidirati i voditi taj grad moguće, dočim oni koji su bili zarobljeni, terorizirani, mučeni od tih istih oni neće moći. Zašto? Zato što naše pravosuđe i … [[Govornik se ne razumije.]] ne nalazi za shodno dovršiti istrage, procesuirati sve one koji su osumnjičeni, privesti licu pravde u koju se svi kunemo. Samim time njima omogućiti da se oni kandidiraju i da budu u vlasti. A ovi hrvatski branitelji koji su mukom jedva preživjeli, koji mogu i u današnje vrijeme stradavati pod pseudonimom „ubila ga rakija“. Sjetimo se samo Pajčića, maloljetnog hrvatskoga branitelja koji je stradao od represije potomka bivšeg neprijatelja kojega je uništio u njegovome gradu Vukovaru. Sjetimo se toga. O tome neće nitko govoriti. Časni branitelji Vukovara koji predstavljaju svoje udruge, koji predstavljaju svoj grad, ulicu, koji su prepoznati u svojim sredinama kao časni i pošteni ljudi oni se neće moći kandidirati jer im je netko u nekom vremenu stavio upitnik iznad njihovog imena i prezimena kao što im je nekad netko stavljo upitnik na Ovčari, Staićevu, Begejcima i drugim mjestima. Često govorim o ovome, često povezujem sve sa Domovinskim ratom, da bismo došli do današnjega vremena da bi rekli ovaj je kazneno gonjen, ovaj nije. Mi dobro znamo u Hrvatskoj zašto je neko kazneno gonjen, a zašto neko nije kazneno gonjen, progonjen niti osumnjičen. O našem pravosuđu pišu se knjige, crne knjige pravosuđa. Zamislite kolika knjiga bi došla iz Vukovara kada bi ti isti koji se neće moći kandidirati moguće na izborima, kavu bi oni knjigu mogli napisati o nekome koji se je kandidirao i koji je sjedio u Saboru. Zašto neko ima tu privilegiju da mu svaki puta bude sve oprošteno, a neko nema privilegiju da ima i pošteno suđenje u svojoj Hrvatskoj? Ne bih više vidim da ima par replika. Mogao bih još dva dana o ovom.
Hvala vama. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi je zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice. Kolega Culej. Razmišljao sam da li da se javim, ali ne želim s vama uopće polemizirati ali čito istine radi sam se javio za repliku. Naime, vi uvijek i često i danas spominjete to je zakon i odluku o ćirilici, istina zbog koje se javljam da nisu neki ljudi donijeli Zakon o ćirilici nego je HDZ donio Zakon o ćirilici. I na listi istih tih ljudi, istog tog HDZ-a vi ste ušli u ovaj Sabor na listi tih ljudi koji su donijeli Zakon o ćirilici. I nalazite se u Saboru već evo drugu godinu, ako se ne varam i drugu godinu sa istim tim ljudima odnosno HDZ-om ste na vlasti i još nikome od vas nije palo na pamet taj zakon koji vam toliko smeta da ga stavite van snage ili ga promijenite. Tako da opet kažem, zbilja ne želim polemizirati, ali istine radi nemojte govoriti neki ljudi, to je vrlo bliska povijest, sve je jasno. Ljudi s kojima vi sjedite na toj strani su svojim rukama, svojom većinom donijeli Zakon o ćirilici i ja smatram da je to dobar zakona, to je moje pravo i da ga je trebalo donijeti. Ali vi ako to ne smatrate ako svi ti ljudi tamo s kojima vi sjedite imaju takva mišljenja, pa pobogu ljudi promijenite ga ili prestanite govoriti o tome. Ali to je u najmanju ruku licemjerno cijelo vrijeme već evo godinu, drugu godinu u Saboru pričati istu stvar iz pozicije nekoga ko nešto može promijeniti. Evo. Hvala. Kažem ne želim polemizirati na tu temu, čisto istina, ništa više.
Odgovor na repliku.
Moram odgovoriti. U božjem vrtu svega ima kako kažu. Kada pogledaš sve ove naše glave pa ne moramo mi svi isto razmišljati o nekim stvarima ni promišljati niti djelovati. Neko je u svojoj prošlosti djelovao na jedan način, neko djelovao na jedan način, neko je djelovao na drugi slagao se ili ne slagao s time. Ja neću reći da li je to dobro ili nije dobro što se tiče ćirilice u nekome gradu, ali u Vukovaru nije primjereno. To je grad najveće žrtve u Domovinskom ratu. Dobro znači i zna se šta je ta ćirilica nama donosila. Ja neću ulaziti u vaše privatluke one … i ostalo što ste pravili, to neka ostane za neki drugi puta, da ne polimiziramo dalje.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Mladen Karlić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Gospodine Culej vi ste evo u nekoliko navrata u svom izlaganju govorili o pravdi, o nepravdi zapravo koja se događa, ja bih samo htio ovdje naglasiti još jednu veliku nepravdu koju smo doživjeli kao građani Vukovarsko-srijemske županije i velikog dijela 2/3 ove županije od Ministarstva pravosuđa u vrijeme SDP-ove vlade kada je sjedište Općinskog suda u Vinkovcima koje je imalo tradiciju 160 godina ukinuto i premješteno u Vukovar, iako taj Općinski sud u Vinkovcima obuhvaća 2/3 stanovništva, ima 2/3 sudaca i djelatnika i toliku tradiciju u svom radu da nakon toga, a sa ciljem kao s idejom da se smanje troškovi zapravo se troškovi povećali, troškovi građanima, troškovi sucima, troškovi djelatnicima, tako da je Ministarstvo pravosuđa ovdje napravilo više štete u vrijeme SDP-a nego koristi. Evo raduje me da je upravo ovaj jedan mali segment da ćemo upravo ove potvrde o nekažnjavanju moći bar sada dobiti inače smo morali ići u Vukovar u sjedište suda do sada, a sada evo barem jedan mali neki način znak pažnje da smanjimo troškove građanima iz cijele Vukovarsko-srijemske županije. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Karliću, dolazite iz grada iz kojega i ja blisko sam, razumijete cijelu situaciju oko grada Vukovara. Neosporna je činjenica, a ja ću ovdje govoriti javno i više puta sam i govorio činjenica je ta koju vi svi jako dobro znate, ali zbog naše mladosti koja gore sjedi i oni koji nas gledaju moram govoriti o tome. Da se u Vukovaru u sudovima nalaze osobe koje su bile od '91. do 097. isti suci, isti suci koji nisu proganjali počinitelje ratnih zločina u Vukovaru, koji nisu progonili one u ono vrijeme kada su oni bili tamo od 091. do '97. nego su to promatrali kroz sljepačke naočale, nisu vidjeli šta se događa oko njih, nisu ni posumnjali, da bismo mi to i takove suce naslijedili i dan danas. Iz svog osobnog iskustva došao sam na sud kod suca u čijoj sam kući bio kada je gorila, upitao me je jesi ti onaj, reko jesam ali nisam ti ja zapalio kuću, tvoji su ti zapalili kuću, tvoji su ti ubili tvog brata. I ti kao Hrvat ideš kod takvoga suca i to je sudbina hrvatskih branitelja. Hrvatski branitelj kada dođe na sud on vidi onog istog suca koji mu je bio u slučaju kada je njemu suđeno, kada je bio proganjan. Hrvatski branitelj ne može si pomoći. Evo gospodin Fred je tu trebao bi znati i zna jako puno takvih slučajeva, da ne govorim kako se taj sudac zove.
Sljedeća replika zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani gospodine Culej, vi ste dokazali u tom izlaganju da je Hrvatska u jednom zagrljaju pravne paralize po pitanju sudaca. Nedavno je bio izvještaj iz SOA-e da imate 20 sudaca koji su prijetnja nacionalnoj sigurnosti. Tko su ti karakteri? O čemu mi govorimo, kakve kriterije? Hrvat koji hoće državljanstvo vani on treba dokazivat sve, krvna grupa, šta je radio. Njemu treba tri godine da dobije državljanstvo. Tri godine. To je namjerna sabotaža od bivših drugova koje oni neće te ljude ovde. Jer oni su napravili državu kao onu bivšu, što je oprostite njihova prčija. I ako mi ne iziđemo iz ove pravne paralize nas čeka scenario Paragvaj i Grčki scenario. Kad pitam, kad govorimo ovdje o kriterijima tko se može kandidirat, pa kakva je ovo država? Imamo populacije Los Angelesa, ne možemo stvorit pravnu državu. Zakon mora vladat. A šta je sa onima 14 obitelji recimo koji imaju vani na bankovnim računima 1,7 milijardi kuna prebačeno vani i na tome zarađuju 50 milijuna kuna godišnje? Šta je od 2001. do desete imate podatke gdje je iz Hrvatske isisano 34 milijarde dolara, 300 bankovnih računa u Liechtensteinu. Jel' se takvi ljudi mogu kandidirat? I šta radi po tom pitanju USKOK, Državno odvjetništvo i druge službe koji moraju uvesti zakon ovdje? Gdje su ti jednostavni zakoni mehanizmi da se oni provode? Ovo je za mene paradajz Republika. Svaka čast oni koji su ginuli za nju, ali su predali državu trutovima, guzičarima i neradnicima.
Gospodine Glasnović ja vam lijepo molim birajte riječi u Parlamentu. Molim vas! Kolega Culej imate li odgovor na repliku?
Imam, kako ne bih imao. Ja razumijem kolegu Glasnovića koji emotivno nastupa u svojim istupima. I ja volim taj stil, jer taj stil je onaj neprijetvoran koji je iskren, istinit i koji zna šta je htio reći samo da li razumiju oni koji slušaju. Dakle u svakoj sredini postoje ljudi koji su prepoznati od svojega naroda. Taj isti narod te iste ljude želi vidjeti u Hrvatskome saboru, ali ti isti ljudi će biti onemogućeni moguće zbog onoga što je netko ciljano provodio procese prema njima, da bi ih onemogućio da se oni kandidiraju, da uopće predstavljaju svoj narod. Jer najlakše je obezglaviti narod sa njegovim istinskim predstavnicima i onda može sa njim radit šta hoćeš. To je poznato i kroz povijest od sječe knezovih glava, pa ne znam dokle. Uvijek su se birali oni čija je glava virila, koji su najistaknutiji, koji su se borili za interes naroda. Tako će moguće biti onemogućeni u svome djelovanju, napredovanju, predstavljanju svojega naroda, interesa sredine iz koje dolaze. Ti predstavnici, oni prepoznaju bit problema, srž problema. Oni prepoznaju bilo svojega naroda kako narod diše, šta narodu treba. Narodu ne treba puno, ali mu treba istine, čestitosti, poštenja, neprijetvornih predstavnika, državnika. Šta mu više treba? Malo rada i veselja šta bi rekli kruha i igara u neka vremena, a taj isti narod ukoliko ne bude imao svoje predstavnike, ukoliko ih budu predstavljali neki drugi koji nisu prepoznati od njih nema tu sreće.
Sljedeća replika zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Culej, vi ste u vašoj raspravi u jednom trenutku rekli da su ovdje u Saboru bili ljudi koji su bili ratni zločinci, koji nemaju po vašem tumačenju prava da budu u ovom Saboru. Ja ću reći znam na koga mislite i nije ni bitno, znamo obadvojica. Nije on ratni zločinac jer svih šest kaznenih prijava koje su bile protiv njega podignute su odbačene kao neosnovane. Dakle, možemo pričati o emocijama, možemo nekog voljeti, ne voljeti, simpatizirati ili ne, ali govorimo činjenično. A to znači da ovaj zakon se odnosi na one koji su osuđeni. Dakle, te restrikcije se ne odnose na osobe koje su abolirane. Da vam kažem razlika između amnestije i abolicije u nekakvom pravnom i u praktičnom smislu je sljedeća. U amnestiji se oslobađaju, opraštaju se kazne koje su već osuđene, dakle izrečene onima koji su osuđeni. A u aboliciji to je jedan širi pojam i pravni, čak i sociološki koji su Amerikanci u građanskom ratu izmislili iz nekakvih društvenih i humanih razloga i u aboliciji se na neki način oslobađa od provođenja kaznene odgovornosti ali ne za djela ratnog zločina ili teškoga kriminala. Prema tome, svi koji su iz te partije koje je predsjednik Tuđman oslobodio abolicijom, abolirao, dakle oslobodio od eventualnog kaznenog progona a za koje je postojala osnovana sumnja da su počinili ratne zločine ili neka teška kaznena djela su i kažnjeni, procesuirani i kažnjeni. I oni nisu abolirani. I nemojmo baratati sa takvim činjenicama. Ja znam da je to populistički jako lijepo kad se kaže i čuje se aboliran itd. Dakle, nije isto biti amnestiran i aboliran. I ovaj zakon se ne odnosi na kategoriju aboliranih stanovnika Republike Hrvatske.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Mile Horvat, ako me itko razumije u ovom Hrvatskom saboru onda ste to vi. I ja i vi se jako dobro razumijemo po tom pitanju. Ali ne mogu a da ne spomenem za sudjelovanje je bilo abolicija, a za djela ne ili nedjela. Hrvatsko pravosuđe iz tko zna kojih razloga je najsporije pravosuđe valjda u svijetu. Tako sporo pravosuđe nemamo nigdje. Imamo u tom pravosuđe ljude kojima možete deset puta reći istinu, a oni je neće shvatiti ni ono što ste uopće rekli jer oni imaju svoje mišljenje. Pa tako možemo jednoga Tomislava Merčepa osuditi na osnovu nečega i još sudac svoj vlastiti sud kaže njemu bio si na pogrešnoj strani. Na kojoj je to strani Tomislav Merčep trebao biti? Čovjek koji nije počinio osobno ni jedan zločin. Da li ga netko sumnjiči da je on počinio neki zločin? Ti si Peru Perića, Marka Markovića ili Jovu Jovića, ne, to kod Merčepa nema ali on je u Hrvatskoj presuđen. U zatvoru je umro Đuro Brodarac, a neko drugi i pored stotine svjedoka protiv njega optužnice se odbacuju. Zašto se odbacuju? Odbacuju se jer taj koji sluša tu optužnici ne vjeruje žrtvi nego vjeruje onom. Ja ne mogu a da ne pročitam i po peti put ću pročitat. Postavlja se pitanje zašto su sva svjedočenja očevidaca o doktoru Vojislavu Stanimiroviću bezvrijedna kao primjerice Slavice Popović supruge hrvatskog branitelja Marijana Popovića koga je ranjenoga skrivala nekoliko dana. Po njezinu iskazu u kuću je došao dr. Vojislav Stanimirović i doslovce joj rekao, Slavice gdje ti je Marijan mi ga već tri dana tražimo, on je ratni zarobljenik [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] ja ga moram predati i poslat ću po njega. Nakon toga u kuću su došla trojica [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] naoružanih milicajaca i u njezinoj nazočnosti odveli supruga [[Upadica Opačić: Vrijeme kolega Culej. Molim vas prešli ste sve vrijeme.]]
Pojedinačna raspravu zastupnik Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvažena državna tajnice. Evo ja želim zapravo izreći riječi vezano za izmjene ovoga zakona, apsolutno ga podržavam i mislim da je to jedan dobar korak približavanja onih stvari koje nam pravosuđe treba pružiti, približavanja toga građanima jer naprosto doista kada pogledamo ljudi koji su morali odlazit u centre sudova ili u ministarstvo da bi dobili ta uvjerenja ili potvrde o nekažnjavanju koja sada trebaju naravno u većem broju jer se bliže lokalni izbori, ljudi da bi sudjelovali u lokalnim izborima moraju to prilagati kao dokumentaciju. I stoga mogućnost da se to obavi u stalnoj službi izvan sjedišta suda, u sjedištu suda da se to obavi putem aplikacije e-Građani to je zaista jedan dobar iskorak i to treba biti primjer gdje pravosuđe, pa ne samo pravosuđe zapravo i cijela naša javna uprava treba ići. Što više e-programa, što više digitalizacije, što više komunikacije putem računala to je ono što nam treba i tu ćemo ubrzati sve te postupke, olakšat ćemo građanima ali olakšati ćemo i tim našim javnopravnim tijelima i sudovima i svim drugim državnim tijelima koji će imati sve na jednom mjestu. Bilo je čak i govora primjerice ovršni postupak u Sloveniji, postoji jedan sud ovršni u Sloveniji koji radi isključivo na ovaj način. Tu se prijedlog ne znam za donošenje rješenja o ovrsi podnosi digitalnim putem, nikakvi prilozi papirnati ne idu nego to dođe tamo u jedan centar i oni u tom centru donesu rješenje, isprintaju ga, pošalju ga van i tek ako neko žalbu uloži tada se otvara postupak, tada idu papiri. A sve ovo u digitalnom obliku čuva se i to je zaista sjajno. Ovdje je bilo otvoreno, evo kolega Karlić je govorio o pitanju Općinskog suda u Vukovaru i Vinkovcima, ja hoću reći da smo mi prošli jednu racionalizaciju mreže sudova u RH i sjećam se da je to jedan od važnih bio uvjeta da zatvorimo pregovore u poglavlju 23, da ta naša mreža bude racionalnija. Šta to znači? To znači, imali smo nekada veliki, zaista veliki broj sudova, bilo je 108 općinskih sudova u RH, prekršajnih, državnih odvjetništava i to je zaista bilo teško raditi u takvim sudovima. Bilo je sudova u Ličko-senjskoj županiji pet općinskih sudova, svaki sud ima jednog suca i taj jedan sudac je trebao raditi i kaznene predmete i građanske predmete i radne predmete i nasljedne, znači morao je znati sve što je naravno nemoguće. I tada smo prišli nekoj prvoj racionalizaciji gdje smo spojili te sudove, uvijek smo govorili da težište nije na ukidanju nego da je to na spajanju. Pa smo sa tog broja 108 došli na 67, ali smo tamo gdje je bilo sjedište suda uvijek smo ostavljali ili stalnu službu ako je bilo uvjeta ili smo otvarali mogućnost onih sudačkih dana da dođe sudac iz centra i da jednom tjedno ili već kolika je potreba da on ureduje i da obavi određene poslove, da građani ne moraju ići tamo. Onda smo u drugom koraku još to više racionalizirali i stvorili jedne veće centre što mislim da je dobro jer u većem centru, u većem sudu moguće je suce specijalizirati, dakle moguće je imati specijaliste za kazneno, za građansko, za nasljedno i taj sudac specijalista on je puno kompetentniji u toj vrsti predmeta koju vodi i radi. A šta to znači? To znači da su njegovi predmeti kada ga on završi i donese presudu da to ima bolju opstojnost na višim sudovima da te žalbe neće vraćati predmet na ponovno suđenje, tu dobivamo kvalitetu, dobivamo brzinu. I ono što nam u cijeloj toj priči zaista manjka, ali svake godine to ide naprijed, nema dvojbe, je ta digitalizacija jer imamo sjajni program eSpis je sada uveden i na Vrhovni sud koji je poprilično zatrpan sa predmetima revizije, ali eSpis je jedna aplikacija upravljanja tim predmetima, što mislim da će svakako doprinijeti. Pozdravljam i najave vezano za zemljišne knjige, mi imamo onaj program na kojem se dugo godina radilo u kojem su se zajedničkom informacijskom sustavu gdje su se sjedinjavali podaci o nekretninama koje vodi katastar i podaci o nekretninama koje vodi zemljišne knjige na jednom mjestu. Mi sada imamo dualizam tih registara, znači jednu vrstu vodi katastar, a to je oblik i kategorija same čestice, a vlasnička i druga stvarna prava se vode u zemljišnim knjigama. E sada sjedinjavanjem toga u jednu bazu i također otvaranje mogućnosti da građani danas sutra mogu izvaditi sami vlasnički list da dođu bilo gdje u Hrvatsku da nekakvim uređajima mogu doći do tog podatka, bitno će olakšati i rad državnih tijela da ne moraju zaprimati stalno stranke, nego da se to može jednim elektroničkim putem i to je u svakom slučaju put kojim treba ići i vidim da ministarstvo u tom smislu zapravo djeluje i da ima prijedloge. Stoga evo ovaj zakon znači na neki način malu decentralizaciju, da ministarstvo je spustilo ove neke funkcije koje ima samo ono, da ih je disperziralo i na stalne službe izvan sjedišta dakle suda i na ove same novo osnovane veće centre. Evo podupirem ovaj zakon i mislim da je to dobar iskorak i da u tom smjeru treba dalje ići. Hvala.
Hvala vama. Nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjednice. Kolega Bošnjakoviću slažem se u potpunosti sa vama u prvom dijelu izlaganja kad ste pričali o informatizaciji, odnosno digitalizaciji i to je sadašnjost, budućnost i definitivno nema šanse da izbjegnemo tako nešto. I digitalizacija je nešto što je uistinu neophodno, što je super i što nam treba. Najbanalnija stvar ako ništa bilo koji oblik informatizacije on-line dokumenata, procesa ili kako god smanjuje redove čekanja na šalterima u najmanju ruku. Do danas imate negdje oko 350 tisuća korisnika sustava e-Građani, stotine tisuća tih elektroničkih dokumenata je izdano. To je znači stotine tisuća osoba manje koja je bila na šalterima, koja je tražila neki dokument. To je stotina tisuća manje postupaka koje su naši službenici odradili. To je stotine tisuća manje papira koji su isprintani i tu su deseci, stotine tisuća ili kako god hoćete milijuni kuna koji su u međuvremenu ušteđeni da ne budu potrošeni na nešto što se može odradit vrlo jednostavno. Međutim, postoji jedan problem u cijeloj toj priči kojeg smo u ovom momentu u principu dionici svi na neki način. Džaba nam sva informatizacija ako građani ne znaju da ona postoji ako je ne koriste. Kao što rekoh, mi imamo danas koliko mi je poznato po zadnjim podacima službenim iz Ministarstva uprave negdje oko 350000 korisnika sustava e-Građani. Istovremeno imamo preko milijun korisnika sustava Internet bankarstva. Znači postoji jedan ogroman nerazmjer između ljudi koji koriste Internet bankarstvo i oni koji koriste državno Internet bankarstvo, recite to kako hoćete. A definitivno ovi koji koriste Internet bankarstvo su sposobni koristiti i jedno i drugo i očito im to odgovara. Prema tome, moja replika je u stvari i zahtjev i vama i državnoj tajnici i svima nama ovdje da pokušamo što više učiniti toga kako bi promovirali elektroničke usluge države i kako bi naši građani što više postali svjesni postojanja alternativnog načina rješavanja njihovih usluga. I u principu na taj način država [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Evo završavam. Država postaje efikasnija, brža i jeftinija između ostalog. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Gospodine Parić u potpunosti ste u pravu. Ovo je budućnost zapravo sustave ovakve uvoditi u sve segmente javne uprave, ali ima tu još jedan mali problemčić a to su novci. To je sve iznimno skupo od samog implementiranja toga sutra, oni koraci održavanja koji je isto jako skupo zapravo. Pa onda one licence za same software. To su sve poprilično velika ulaganja i to je jedan proces koji poprilično dugo traje. I na kraju krajeva to mi možemo zakonom reći, propisati. Ali ovo što ste rekli ako građani nisu upoznati sa tim nema puno koristi od toga. Dakle, to je sve zajedno jedan proces koji zahtjeva velika zapravo materijalna sredstva i financijska.
Hvala. Sljedeća replika zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega Bošnjaković u svojem izlaganju govorili ste dosta o benefitima izdavanja potvrda predviđenih dopunama ovog zakona, a to je putem aplikacije e-Građanin. Naravno da se slažem sa vama u tom pogledu i mislim da bi zaista u vrlo skoroj budućnosti trebali omogućiti da se u svim slučajevima izdavanja i ostalih uvjerenja od strane sudova u Republici Hrvatskoj ta praksa proširi pogotovo na primjer svakodnevno naši sugrađani podižu potvrde o nekažnjavanju koje su im potrebne radi prijave na natječaje za radna mjesta, zatim ispunjavanje uvjeta za imenovanje uprave u trgovačkim društvima i slično. Znamo da su rokovi u kojim se pribavljaju takva uvjerenja uvijek ograničeni i upravo iz tih razloga potrebno je omogućiti što brže dobivanje ovih uvjerenja. Govorili ste i o izmjeni mreže sudova u neposrednoj prošlosti kod nas u Republici Hrvatskoj gdje poznato nam je ukinuti su mnogi sudovi, otvorene su stalne službe. Ali u budućnosti je tendencija i ukidanja stalnih službi, pa me zanima šta mislite u pogledu toga pogotovo zato što u svim tim manjim sredinama građani onda imaju dodatne troškove, putne troškove kada trebaju ostvariti neka prava na sudovima. I upravo zato mislim da je omogućavanje dobivanja svih uvjerenja od strane sudova putem aplikacije e-Građanin nužna radi smanjenja svih troškova za naše sugrađane u tom pogledu. Hvala vam.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolegice Jelkovac. Evo i ovaj zakon zapravo u ovom članku 14d. u stavku 6. kaže da izdavanje potvrde i uvjerenja je oslobođeno na ovaj način, znači oslobođeno je plaćanja pristojbi. Dakle, jeftinije je za građane. U duhu ovoga što je kolega Parić rekao, evo pozivamo građane da koriste ovaj institut jer je to jeftinije naprosto i za njih. Nema pristojbi i to je sasvim sigurno dobro. Što se tiče ovog drugog dijela vezano za mrežu sudova u svakom slučaju ja se zalažem i to smo zapravo radili i podržali smo kad je i Vlada SDP-a to napravila racionalizacija mreže na način da se otvaraju i osnivaju veći centri u okviru kojih je moguća specijalizacija sudaca. Međutim, opet moramo imati jednu ravnotežu, jedan balans, to znači pravosuđe mora bit dostupno našim građanima, a to je upravo putem stalnih službi izvan sjedišta suda. Tamo gdje ima dovoljan broj predmeta da može određeni broj sudaca bit stalno zapravo svaki dan tamo i određena infrastruktura, tamo ima smisla imat stalnu službu i izvan sjedišta suda. A tamo gdje to nije moguće opet da idemo građanima na ruku mogući je institut sudačkih dana. To znači u nekom manjem mjestu gdje je nekad bio sud nema predmeta da bi bila svaki dan rasprave ali možda ima da to bude dva put mjesečno i dva put mjesečno sudac može doć zakazat rasprave, ljudi dolaze, svjedoci dolaze i time smo uštedili građanima da ne moraju putovati, da ne moraju imati troškove i mislim da u tom smjeru treba djelovati. Ali potrebno je naći taj balans između stvaranja većih centara i osnivanja ovih manjih gdje smo više na dispoziciji građanima. Ja znam bio je jedan veliki prigovor jer gradovi su rekli zašto mi sada gubimo sud, Marija Terezija nam je dala vi nam sada oduzimate, ali znate vi ne radite niti vrtić tamo gdje nema djece. Tako i ovdje, ne možete imati sud ako nema predmeta.
Hvala vama. Sljedeća replika, zastupnik Ivica Mišić.
Poštovani kolega Bošnjakoviću. Pričali ste o racionalizaciji, a ja ću se malo vratiti na našu Slavoniju i Vinkovce i sud koji ste prebacili u Vukovar što je kolega Karlić govorio. Pa ne vidim tu ni brzinu ni dobru racionalizaciju suda kad vi dobro poznajte pošto ste iz toga kraja, da su Vinkovci jedan centar i Vukovara i Županje i svih okolnih da je većini građana bliže Vinkovci nego Vukovar, a da ne kažemo o sudu koji je 160 godina bio prisutan u jednom gradu i sada ste odnijeli u Vukovar. Smatram da je to jedna pogreška, pošto ste sada na vlasti jer svi griješimo prema tome mogli bi ovaj sud vratiti ponovno u Vinkovce i racionalnije bi bilo za građane, bilo bi jeftinije putovanje građana. Vi znate da se sve produžava za 20km ako krenemo od Županje, a 60% građana je naslonjeno na Vinkovce, a Vukovar je kako dobro znamo uz Dunav koji je daleko dalji i sucima i odvjetnicima, a i građanima koji trebaju otići u sud. Pa vas molim da se na taj način, da malo uzmete u obzir to i da probate to riješiti. I još jednu stvar postavljam pitanje kada se otvori arhiva i kada se vidi koji su ljudi bili suradnici određenih struktura koji su radili protiv građana Hrvatske države da li se i ti ljudi mogu danas sutra kandidirati za bilo koje mjesto u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor na repliku.
Kolega Mišić, ovo vezano za Vukovar i Vinkovce rađeno u drugom koraku, dakle ne u vrijeme dok smo mi pristupali ovome, to je napravljeno u onom razdoblju '11.-'15. Ja se s vama slažem da je tu trebalo možda odvagnuti da li je potrebno to spojiti u jedan sud jer u svakom slučaju to je jedan sud ali ima i stalnu službu izvan sjedišta suda. Dakle on je i u Vukovaru i u Vinkovcima samo se radi o tome da je sudska uprava. Ali što se dostupnosti građana tiče to ne bi smjelo biti problema jer tu sigurno ima predmeta ili stalnu službu ali u svakom slučaju ta dva suda mislim da nikakva zapreka ne bi bila i ministarstvo će sigurno to u narednom razdoblju izanalizirati da vidi koliki je broj predmeta koje su vrste predmeta, da li to ima smisla imati oba suda ili jedan veći sud koji ima jednu snažnu stalnu službu izvan sjedišta suda. Što se tiče arhive i što se tiče ovih izbora, Izbornim zakonom je sve regulirano tko može sudjelovati, tko ne može tako da s te strane tu vam nemam šta više dodati u odnosu na ono što smo već i rekli. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bošnjaković, kao što je ovdje već bilo rečeno i od prethodnih replika ni ja ne dijelim ovo vaše mišljenje da je racionalizacija sudova donijela nešto dobro. I kada bi sada išli pitati ne samo čelnike lokalnih samouprava koji su kao što ste i sami rekli to isticali kao jedan od velikih problema, vjerujem da bi i građani u velikoj mjeri pa i sve one zanimanja koja prate sudove rekli da im to nije baš donijelo nešto jako dobro. I ja moram ovdje naglasiti da mi nažalost od '93. godine stalno nešto racionaliziramo i stalno nećemo sagledati da se život odvija u svim dijelovima Hrvatske i da je svako ukidanje neke državne institucije na nekom prostoru ustvari ukidanje jednog dijela života tog prostora. Sa sudovima je to posebno naglašeno. I bojim se da ako nastavimo dalje ekonomsku racionalizaciju sudova, pa i drugih naravno svih službi, da ćemo mi lijepo, uredno pomagati gašenju života u svim tim prostorima i seliti ljude u neka centralna mjesta, stvarati neke nove centre jer znate kada se sudovi presele onda i odvjetnički uredi idu za njima pa već i tu imamo problema. A da ne govorim da u stalnoj službi u manjim sudovima danas u principu suci vrlo teško dolaze, teško se dobija uopće mjesto za novo zapošljavanje i većinom svi ti suci žele otići u neke veće sudove. Tako da to izaziva jedan veliki problem i on će u budućnosti biti jako izražen.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Hrg, razumijem zapravo pitanje koja ste postavili, međutim znate život se mijenja. Nekad su neka središta bila kako bih rekao, veća u povijesti, imali su puno veće preferencije, puno više se toga održavalo, međutim život se promijenio i neke stvari su se preselili na druga mjesta. Mi smo imali zapravo oko milijun i pol neriješenih predmeta na sudovima, danas ih je tu negdje oko 500 tisuća. Mislim da je puno pripomoglo upravo ta racionalizacija jer reći ću vam na jednom jednostavnom primjeru, ako imate suca jednim sucem znači vi morate plaćati prostor, vi morate plaćati sve one pomoćne radnike, a on recimo nema dnevno niti jedan jedini predmet koji treba riješiti. I to smo napravili u jednoj županiji gdje je bilo pet takvih sudova, spojili smo ih u jedan sud, ti suci su se mogli specijalizirati jedan za građansko, jedan za radno, jedan za nasljedno i oni su hodali po toj županiji po istim tim mjestima gdje su bili sami, ali kada se skupio dovoljan broj predmeta on je bio jedan u tom mjestu, a drugi dan je bio u drugom mjestu. Mi smo zapravo mogli postići puno bolju iskorištenost i samih tih ljudi da bolje funkcioniraju unutar sustava. Tako da, nismo to mi izmislili. Rascjepkana mreža ljudi nedovoljno iskorišteni i zapravo neefikasni. Tako da ovo možda mi ne vidimo i na pravosuđe će uvijek biti primjedbi. Na kraju krajeva u postupcima sudjeluju dvije stranke jedna mora izgubiti, jedna će dobiti. Ova koja izgubi naravno da će širit loš glas. Ali digitalizacija, racionalizacija to su vrlo važne zapravo smjernice za dalje.
Hvala vam. I još jedna replika na vaše izlaganje zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala lijepo potpredsjednice, kolegice i kolege. Kolega Bošnjakoviću pa sami ste o tome pričali. Intencija svih državnih institucija je digitalizacija da podaci budu što jeftiniji i dostupniji našim građanima. Kad govorimo o zaštiti naravno da moramo voditi brigu o tome da se ti podaci ne zloupotrebljavaju pogotovo ako su ti podaci iz kaznenih evidencija. Naime, nakon što osuđenik izvrši kaznu on je slobodan građanin i mora biti koristan član društva. Međutim, pitanje je na kojoj poziciji može biti koristan član društva. Recimo u Varaždinskoj županiji imamo jedan primjer gdje postoje, znači neke informacije da je jedan od direktora Gradskog komunalnog društva prije par godina bio osuđen i izvršio kaznu zbog gospodarskog kriminaliteta. I sad se postavlja pitanje da li netko tko je bio suđen za gospodarski kriminalitet može biti direktor Gradskog komunalnog društva. Naravno da je bilo o toj temi priče i na sjednicama Županijske skupštine, međutim mi dan danas nismo dobili odgovor na to. Smatram da bi u takvim slučajevima, znači županijski vijećnici, općinski, gradski ako traže takve podatke trebali ih i dobiti. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Naravno da Zakonom o trgovačkim društvima su propisani uvjeti zapravo za imenovanje članova uprava i onih odgovornih ljudi koji vode ta trgovačka društva, a još pobliže znači samim aktima tih društava. Mislim da županijska, pa i gradska razina, dakle vijećnici svakako da trebaju dobit podatke o ispunjavanju uvjeta tih ljudi koji su imenovani na takve ili izabrani na takve funkcije. Pa evo vidite i mi sada mijenjamo Zakon o izborima gdje uvodimo nekakve puno strože kriterije tko se može uopće kandidirati ako je počinio nekakva kaznena djela da spriječimo znači djelovanje takvih ljudi koji su opterećeni sa nekakvim takvim činjenicama. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo danas u 12,15.
Sljedeća točka je Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 118. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Molimo vas, uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 130 glasova za, jednim suzdržanim i bez glasova protiv donesen Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 12. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. I zamolila bih državnog tajnika u Ministarstvu znanosti, obrazovanja gospodina Matka Glunčića da nam uvodno kaže nešto o točki.
Zahvaljujem cijenjenoj potpredsjednici, cijenjeni zastupnici i zastupnice. Radi se o jednoj kratkoj točci. Naime, Hrvatski sabor je na svojoj sjednici održanoj 10. veljače 2017. godine donio Odluku o imenovanju 8 članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj među kojima je i član doktor Oliver Jukić, profesor Visoke škole. Međutim, između postupka predlaganja kandidata, njihova izbora proteklo je gotovo godinu dana, te za to vrijeme se promijenio status doktora Jukića koji je 23. siječnja 2017. imenovan dekanom Visoke škole Virovitice. Budući se člankom 11. stavkom 4. Zakona o znanstvenoj djelatnosti, visokom obrazovanju je propisano da državni dužnosnici, te čelnici znanstvenih organizacija, visokih učilišta i članovi drugih najviših stručnih tijela ne mogu biti članovi Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Odmah po saznanju o imenovanju doktor Jukić je obavijestio o novonastaloj situaciji Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Agenciju za znanost, visoko obrazovanje i naravno Ministarstvo znanosti i obrazovanja i zatražio razrješenje dužnosti člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Dakle, doktora Jukića imenovan je iz reda predstavnika Visokih škola, te s tog reda sukladno članku 9. o znanstvenoj djelatnosti, visokom obrazovanju treba biti imenovan novi član na prijedlog Vijeća Visokih učilišta, Visokih škola. Dakle ovim prijedlogom, ovo je prijedlog kojim se traži, znači razrješenje gospodina Jukuća sa dužnosti člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje. Zahvaljujem.
Hvala vama. Žele li u ime odbora izvjestitelji? Izvolite gospodine Opara.
Hvala gospođo potpredsjednice. Jučer je zasjedao Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora i na svojoj 8. sjednici je razmotrio prijedlog Odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Taj prijedlog je Vlada Republike Hrvatske dostavila predsjedniku Hrvatskoga sabora 23. ožujka 2017. godine. Odbor je sukladno odredbi članka 97. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio taj prijedlog kao matično tijelo. Predstavnik predlagatelja je na toj sjednici istaknuo da je odredbom članka 12. stavka 1. točke 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti, visokom obrazovanju propisano da predsjednika ili člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj Hrvatski sabor može razriješiti dužnosti na prijedlog Vlade RH i Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i prije isteka vremena za razdoblje na koje je imenovan, ako stupi na dužnost koja priječi rad u Nacionalnom vijeću za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Budući da je član Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz reda predstavnika visokih škola imenovan na dužnost koja priječi rad u Nacionalnome vijeću, Vlada RH sukladno odredbi članka 12. stavka 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju utvrdila prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora je bez rasprave jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskome saboru donošenje odluke po kojoj se razrješuje član Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj te pozivamo kolege uvažene zastupnice i zastupnike da isti zahtjev i podrže. Hvala lijepa.
Hvala vama. Krećemo sa raspravom u ime klubova. Prvi klub u ime kluba MOST-a Nezavisnih lista zastupnik Miro Bulj. Nema ga u dvorani, gubi pravo na raspravu. Sljedeći klub je Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Vesna Bedeković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Dakle, Klub zastupnika HDZ-a podržati će Prijedlog odluke o razrješenju dr. Olivera Jukića za člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Naime, kao što je već spomenuto i rečeno Hrvatski sabor je na svojoj sjednici koja je održana 10. veljače 2017. godine donio odluku o imenovanju osam članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj među kojima je i dr. Oliver Jukić. Međutim, s obzirom da je između postupka predlaganja kandidata i njihovog izbora u Nacionalno vijeće proteklo gotovo godinu dana, za to vrijeme dakle u tom periodu promijenio se i status dr. Olivera Jukića koji je 23. siječnja 2017. godine imenovan dekanom Visoke škole sa menadžment u turizmu i informatici u Virovitici, a s obzirom da je člankom 11. stavkom 4. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju propisano da državni dužnosnici i čelnici znanstvenih organizacija visokih učilišta kao i članovi drugih najviših stručnih tijela koja brinu za razvitak i kvalitetu cjelokupnog sustava znanosti i visokog obrazovanja ne mogu biti članovi Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Dr. Oliver Jukić je odmah po saznanju da je imenovan u Nacionalno vijeće o ovoj novonastaloj situaciji obavijestio prije svega Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, zatim saborski Odbor za obrazovanje, kulturu i znanost Hrvatskog sabora, a onda i Agenciju za znanost i visoko obrazovanje, te naposljetku Ministarstvo znanosti i obrazovanja i zatražio je razrješenje dužnosti člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i sukladno tome Vlada RH je na svojoj sjednici koja je održana 23. ožujka 2017. godine utvrdila ovakav prijedlog koji smo dobili u materijalima, dakle Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz razloga predviđenoga navedenom odredbom članka 12. stavka 1. točke 2. Zakona o znanosti i visokom obrazovanju odnosno zbog stupanja na dužnost koja priječi rad u Nacionalnom vijeću za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. I s obzirom naravno da je dr. Jukić u Nacionalno vijeće imenovan iz reda predstavnika veleučilišta i visokih škola iz tog reda će sukladno članku 9. stavku 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju biti imenovan i novi član Nacionalnog vijeća i to na prijedlog Vijeća veleučilišta i visokih škola. Zaključno, na temelju svega što sam do sada rekla, klub HDZ-a će podržati Vladin Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Zahvaljujem.
Hvala vama. Sljedeća rasprava je zastupnik Miro Bulj koji gubi pravo na raspravu zbog toga što nije bio u dvorani niti kada je bio prijavljen u ime kluba. I sljedeća rasprava je zastupnik Željko Jovanović.
Hvala potpredsjednice. Dakle, ja neću duljiti niti ću ponavljati ovo što smo već tri puta čuli od državnog tajnika, kolege Opare i kolege Bedeković to je sve jasno. Ali želim iskoristiti ovu priliku i poslati poruku koju sam poslao i s ove govornice kada sam zadnji put govorio na ovoj temi. Dakle, igrom nekih nespretnih okolnosti u Nacionalnom vijeću za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj nema nijedne žene. Istovremeno u Hrvatskoj studira 57% studentica, 50% diplomiranih su žene, a na veleučilištima i sveučilištu 49% su žene. Prema tome, iako je ovo malo dirigirani način izbora, zadnji put je bilo 28 kandidata, od tih 28 kandidata bilo je samo 5 žena od tih 5 žena u drugi krug je ušla samo jedna žena i na kraju je izabrano 8 muškaraca. Ali evo ja i ovim putem apeliram na predlagača, to su visoke škole, da i one ovaj put budu kolegijalne sa kolegicama i da predlože ženu kako bi Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj ipak imalo predstavnicu žena znanstvenica, studentica obzirom da su oni gotovo većina na našim visokim školama i sveučilištima. I također, zamolio bih državnog tajnika da ubrza proceduru izbora osam članova Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje kako bi ono moglo napokon početi raditi u punom sastavu. Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo jednu repliku gospođa Vesna Bedeković.
Pa evo uvaženi kolega na ovo se, dakle ne mogu a ne replicirati i dakle pridružit se vašim riječima. Naravno podržati uvijek i u svakoj prigodi biranje žena na ona mjesta na kojima mogu ključno doprinijeti vlastitoj struci. I evo dopuniti i samo reći da se na dekanskim mjestima, na dekanskim pozicijama unutar i Vijeća Veleučilišta i Visokih škola i unutar sveučilišnog sustava, dakle imamo određeni stanoviti broj žena koji naravno svi zajedno se moramo potruditi, prije svega žene same a onda i njihova okolina da takvih pozicija bude sve više. I naravno, također poručujem, dakle članovima Vijeća Veleučilišta i Visokih škola, svim članicama, dakle svim institucijama koje sad iz svojih redova trebaju izabrat novog člana da evo to ako je ikako moguće bude žena. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala kolegice Bedeković. Lijepo je da ima tema o kojima smo jednoglasni, o kojima se slažemo. Ali želim još jedanput istaknuti važnost ove teme zato što je čak i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova imala zahtjeve da se preispita da li je postupak izbora koji smo imali zadnji put bio legitiman, on je zaista bio potpuno legitiman i neupitan. Ali problem je bio u tome što nije bio kandidiran dovoljni broj žena, pa stoga evo zajedno svi uputimo apel da i za ovaj izbor bude izabrana žena. Ali i da za Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje budem barem polovičan broj muškaraca i žena.
Hvala vam. Zaključujemo raspravu. Nemamo više nikog prijavljenog. Glasat ćemo, dakle negdje oko 12,15.
Sljedeća točka je Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj u tekstu kako je predložila Vlada RH.
Sljedeća točka je - Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu Predlagateljica: Pravobraniteljica za djecu Ima li netko u ime Ureda pravobraniteljstva potrebu uvodno izlaganje? Ako nema, otvaram raspravu. Dakle u ime kluba Živog zida i SNAGA-e prijavljen je zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga u dvorani, gubi pravo na rasapravu. Budući da nema više prijavljenih zaključujem raspravu po ovoj temi. I to je to za danas. Dakle, vidimo se oko 12,15 ili 12,30? [[Upadica Bukarica: 12,30.]] 12,30 se vidimo na glasanju. Hvala vam lijepa.
Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s točkama za glasovanje. Zastupnik Bulj izvolite. Sljedeća točka je Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu. Predlagateljica je pravobraniteljica za djecu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da jednoglasno donijeta odluka o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu u tekstu kako je predložila pravobraniteljica za djecu. U 15,00 sati danas nastavljamo dalje s radom. Sljedeća točka na dnevnom redu bit će Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Hvala. STANKA U 13,38 SATI.
Dobro. Podnositelj izvješća o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu, polako imam ja jedan mali tekst pročitati. Na temelju članka 31. Zakona o zaštiti osobnih podataka materijal je dostavljen u pretince. Raspravu su proveli Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješće odbora ste zaprimili na klupama. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Podnositelj bi mogao dati dodatno obrazloženje. Kolega Anto Rajkovača, ravnatelj agencije. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice i poštovana gospodo zastupnici. Dozvolite mi da vas u ime zaposlenih u Agenciji za zaštitu osobnih podataka i u svoje osobno ime sve skupa pozdravim. Iskoristit ću priliku kako bih dodatno u par kratkih naznaka elaborirao Izvješće agencije o radu za 2015. godinu. Kao što je poznato agencija je neovisno nadzorno tijelo koje osigurava provedbu zaštite osobnih podataka. Osnovano je temeljem Zakona o zaštiti osobnih podataka iz 2003. godine. Glavna zadaća ovog tijela je provođenje nadzora nad zakonitošću obrade osobnih podataka. Agencija dakle nadzire voditelje zbirki osobnih podataka koji obrađuju podatke, te ih upozorava na nezakonitosti u obradi osobnih podataka može narediti uklanjanje nepravilnosti, privremeno zabraniti obradu osobnih podataka, narediti brisanje osobnih podataka, te zabraniti njihovo iznošenje iz Republike Hrvatske. Kroz svoj rad agencija nastoji učinkovito djelovati na ispunjenju svih prava i obveza iz područja zaštite osobnih podataka koje se Republici Hrvatskoj nameću kao punopravnoj članici EU i Vijeća Europe i kroz to se trudi također povećati odgovornost svih sudionika u procesu obrade osobnih podataka, a vezano uz primjenu propisa koji su obuhvaćeni nacionalnim, zakonskim okvirom uz odgovarajuću primjenu mjera informacijske sigurnosti. Također je trajna zadaća agencije i podizanje razine svijesti svih ciljanih javnosti o važnosti zaštite osobnih podataka i njihovim pravima i obvezama kao i provedba mjera za stručno osposobljavanje i usavršavanje službenika za zaštitu osobnih podataka kao i ukupna provedba svih upravnih i stručnih poslova koji proizlaze iz zakona. Sredstva su naravno osigurana u državnom proračunu. Koncem 2015. godine agencija je zapošljavala 27 zaposlenih plus dvoje dužnosnika, ravnatelj i zamjenik a poštujući odluku Vlade Republike Hrvatske o zabrani novog zapošljavanja u javnim službama novih zapošljavanja nije bilo. Samo par kratkih naznaka o samom ustrojstvu. Dakle, u 2015. Agencija je sastavljena od 4 različite službe – Služba za zaštitu osobnih podataka, Služba za nadzor i središnji registar, Služba za međunarodnu suradnju EU i pravne poslove, te Služba zajedničkih poslova. Moram ovdje napomenuti kako smo tijekom naredne, tj. 2016. godine napravili jedan mali iskorak u smislu malog restrukturiranja agencije tako da smo na uštrb Službe zajedničkih poslova u stvari osnažili službu za nadzor jer je to jedna od temeljnih zadaća i tu smo napravili poprilično značajan prodor u smislu povećanja ukupne aktivnosti na tom području i dizanja kvalitete. To će naravno biti detaljno obrazloženo i pojašnjeno u izvješću za 2016. godinu. Nešto o postupanju po zahtjevima za zaštitu prava i davanje pravnih mišljenja. Služba za zaštitu osobnih podataka kao nadležna ustrojstvena jedinica za rješavanje zahtjeva za zaštitu prava o kojima ista dakako odlučuje rješenjem kao i davanje mišljenja i preporuka te donošenje drugih pravnih akata tijekom 2015. zaprimila je ukupno 1308 predmeta. Od toga se 142 predmeta odnosi na upravni postupak, 537 ih je bilo po zahtjevima za zaštitu prava predstavkama građana i trećih osoba, 613 predmeta su se odnosili na davanje pravnih mišljenja, te 16 izvješća drugim tijelima. Od spomenutih 537 zahtjeva koji se odnose na zahtjev i predstavke i pritužbe 261 takav zahtjev podnesen je od strane građana ili njihovih opunomoćenika. 209 tih zahtjeva i predstavki podneseno je od strane pravnih osoba to su jedinice lokalne samouprave i javne ustanove, ministarstva i ostala tijela javne vlasti. 39 zahtjeva podneseno je od strane pravobraniteljice za djecu, a 23 ta zahtjeva su stigla od sindikata i udruga građana, 5 ih je podneseno anonimno. Po pitanju provođenja upravnog postupka po zahtjevima za zaštitu prava u 2015. godini doneseno je ukupno 169 upravnih akata od čega 153 rješenja i 16 zaključaka. Od tih 153 rješenja koja je agencija donijela nezadovoljne strane u postupku su pokrenule 14 upravnih sporova koji se vode pred Upravnim sudovima, a kojima se osporavaju ta donesena rješenja agencije. Kad su u pitanju upravni sporovi, dakle od njih 14 pokrenutih tijekom 2015. 2 predmeta su pravomoćno okončana na način da su tužbe odbijene i potvrđena rješenja agencije, dok je u jednom predmetu Upravni sud poništio rješenje zbog nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja i predmet vraćen na ponovni postupak. Samo ukratko ova dva predmeta koja su potvrđena rješenja u prvom slučaju se radi o povredi, utvrđenoj povredi prava zbog javne objave osobnih podataka u marketinške svrhe u katalogu jednog trgovačkog obrta u kojem su objavljeni pored fotografije ime i prezime i privatna adresa vlasnika obiteljske kuće. U postupku je koji je agencija provela doneseno je rješenje kojim je utvrđeno da sukladno zakonu nije postojao pravni temelj takve objave reklame sa osobnim podacima, te se rješenjem utvrdila povreda prava. U drugom slučaju koji se odnosi na obradu podataka o prebivalištu ili boravištu u svrhu naknade štete od posljedica poplave, podnositelj zahtjeva se obratio agenciji jer je smatrao da jedinica lokalne samouprave nezakonito tj. suprotno pozitivnim propisima RH utvrđivala činjenicu njegovog prebivališta i boravišta i ostalih stanovnika u svrhu dodjele humanitarne pomoći od strane Hrvatskog crvenog križa stradalnicima u poplavi. U ovoj upravnom stvari agencija se rukovodila činjenicom da su kriteriji za dodjelom novčane pomoći bili određeni na način da će se pomoć isplaćivati osobama koje su u vrijeme poplave imale prijavljeno, dakle zakonito prijavljen prebivalište i koje su u vrijeme kritičnog događaja boravile u poplavljenim područjima, te da je utvrđivanje podataka o prebivalištu, boravištu propisano posebnim zakonom, što je naravno jasno. Iz tih razloga agencija je donijela rješenje kojim je odbila zahtjev jer nije utvrdila povredu Zakona o zaštiti osobnih podataka na štetu podnositelja zahtjeva. O predmetu koji se odnosi na vraćanje na ponovni postupak u 2015. radilo se o postupanju po zahtjevu za zaštitu prava u kojem se u bitnom ističe kako od strane teleoperatera kao niti od strane društva za naplatu potraživanja, podnositeljica zahtjeva nije bila obaviještena o ustupu potraživanja, a time niti o prijenosu njenih osobnih podataka društvu za naplatu potraživanja. Radilo se o prijenosu nepodmirenih potraživanja po ugovoru za osnivanju pretplatničkog odnosa sklopljenog sa teleoperaterom. Tijekom 3. mjeseca 2015. agencija je donijela rješenje kojim je utvrdila povredu prava u korist stranke te naložila društvu za naplatu potraživanja da vodi posebnu pisanu korespondenciju o obradi osobnih podataka dužnika, točnije obavijesti u pisanom obliku podnositeljicu i sve ostale dužnike teleoperatera čije podatke obrađuje sukladno ugovoru o prijenosu potraživanja, da su njihovi osobni podaci dostavljeni na korištenje društvu za naplatu potraživanja, te navesti u obvezi svrhu obrade njihovih osobnih podataka. Tijekom svibnja iste godine teleoperater i društva za naplatu potraživanja su podnijeli tužbu Upravnom sudu protiv rješenja agencije. U studenom iste godine Upravni sud je donio presudu kojom poništava rješenje agencije, te predmet vraća na ponovno odlučivanje obrazlažući u bitnom kako je prvenstveno teleoperater bio dužan primjenom članka 9. Zakona o zaštiti osobnih podataka prije davanja osobnih podataka na korištenje drugim primateljima o tome informirati ispitanika. Sada u nastavku u veljači 2016., agencija je donijela novo rješenje sukladno pravnom shvaćanju suda u kojem je utvrdila da je obradom osobnih podataka ispitanika od strane društva teleoperatera u svrhu ustupanja potraživanja za naplatu došlo do povrede članka 6. i 9. Zakona o zaštiti osobnih podataka na način da su ustupljeni podaci o dvije različite adrese prebivalište ispitanika čime je onemogućeno dostavljanje informacije o stupanju njenog dugovanja novom vjerovniku. Također je utvrđeno da je obradom neažurnih i netočnih osobnih podataka o adresi prebivališta ispitanika od strane društva za naplatu potraživanja i propustom o dodatnom informiranju ispitanika o prijenosu potraživanja na novog vjerovnika u ovom slučaju društva za naplatu potraživanja došlo do povrede članka 6. i 9. Zakona o zaštiti osobnih podataka. Osim toga teleoperateru je naloženo da prije ustupa potraživanja i prijenosa osobnih podataka agencijama za naplatu potraživanja o istom obvezno informira dužnike pisanim putem na jasan i nedvojben način, te da dostavi točne i potpune osobne podatke koji su nužni u svrhu prijenosa potraživanja. Dakle u ožujku 2016. tužitelji, dakle teleoperater i društvo za naplatu potraživanja podnijeli su ponovno tužbu protiv rješenja agencije. Postupak pred Upravnim sudom je još u tijeku. Osim prethodno navedenog upravni sud je donio i tri rješenja kojim je obustavljen upravni spor zbog odustajanja od strane podnositelja tužbe, te su u tim slučajevima rješenja koja je donijela agencija postala pravomoćna. Kada se radi o prekršajnim postupcima u ovom izvještajnom razdoblju agencija kao ovlašteni tužitelj prekršajnim sudovima podnijela 4 optužna prijedloga, što ukazuje sa su ostali pravni akti doneseni koje je donijela agencija uvaženi i da su voditelji zbirke postupali sukladno nalozima ili rješenjima, zaključcima i ostalim aktima agencije. Razlog ovom broju pokrenutih postupaka ogleda se ponajviše u odredbama članka 34. Zakona o zaštiti osobnih podataka koji prije svega nalažu agenciji donošenje rješenja o utvrđivanju povrede prava, a tek nakon toga pokretanje prekršajnog postupka ukoliko stranke kojima je naloženo ispostavljanje određenih nepravilnosti ne postupe po nalogu odnosno zabrani agencije. Primjerice, ne brišu osobne podatke kada je to naloženo, neprestano dalje obrađivati osobne podatke podnositelja zahtjeva i slično. Osim navedenog dodatni razlog ovakvom broju ogleda se u činjenici da agencija nema ovlasti vođenja prekršajnih postupaka, već sukladno prekršajnom zakonu kao ovlašteni tužitelj može podnijeti optužni prijedlog pred nadležnim prekršajnim sudom. Isto tako je važno napomenuti činjenicu da odredbe Prekršajnog zakona članak 109.a, nalažu prije pokretanja prekršajnog postupka dostavu obavijesti počiniteljima prekršaja o pokretanju samog postupka koji mora biti uručen voditeljima zbirki tj. osobama ovlaštenim za zastupanje u pravnim osobama osobnom dostavom. Tek nakon ispunjenja tih pretpostavki omogućuje se podnošenje optužnog prijedloga pred nadležnim prekršajnim sudom. U praksi se to pokazalo da je dostavljanje prethodnih obavijesti o pokretanju prekršajnog postupka osobama protiv kojih se pokreće postupak osobnom dostavom … budući da kod slanja takvih obavijesti često nije moguće ili je u mnogome otežana osobna dostava, ne dolazi do povrata uredno potpisane obavijesti agenciji, a bez takve obavijesti nisu ispunjene procesne pretpostavke za vođenje prekršajnog postupaka. Iz prakse i iz iskustva znamo da i druge institucije imaju sličan problem u vezi dostavljanja tih obavijesti koje su uvedene novelom Prekršajnog zakona iz 2013. godine. Isto tako problem predstavljaju i važeće prekršajne odredbe u Zakonu o zaštiti osobnih podataka budući da često utvrđene nepravilnosti u obradi osobnih podataka nisu navedene kao prekršaj ili prema shvaćanju suda iste nisu prekršaj. Dodatno bih htio napomenuti da vezano uz prekršajne postupke agencija postupa u granicama svojih ovlasti. Međutim je važno napomenuti da se radi o području o kojem su regulirana u kojem je regulirana zaštita ljudskih prava te iz toga prvenstvena zadaća agenciji je raditi na prevenciji i edukaciji tek nakon toga na represiji. Donošenjem nove tzv. opće uredbe otvara se mogućnost za donošenje nove regulative o nacionalnom zakonodavstvu i time i mogućnost da se ugrade novi instituti vezano uz prekršajno kažnjavanje npr. mandatna kazna i sl. odnosno da se u novi zakon implementiraju i dodatni opisi i prekršaji koji su se iskristalizirali u dosadašnjem radu agencije. Kada je u pitanju nadzor nad provođenjem zaštite osobnih podataka Služba za nadzor je u izvještajnoj godini obavila ukupno 686 nadzora od čega na zahtjev ispitanika 327. 25 ih je bilo na prijedlog treće strane, a 334 nadzora kako izravnih tako i neizravnih provjera obavljeno je po službenoj dužnosti. Važno je napomenuti da nadzorne aktivnosti i uloga Agencije prema obvezama utvrđenim Uredbom o … su započele u trećem kvartalu 2015. godine. Ti nadzori provedeni su od strane nadzornog tima agencije sa aspekta pravne i informatičke komponente izravno na terenu, prostorima diplomatsko-konzularnih predstavništava, a po provedenim nadzorima doneseni su odgovarajući zaključci odnosno preporuke. Što se tiče evidencija o zbirkama osobnih podataka koje su voditelji zbirke dužni dostaviti u središnji registar koji vodi agencija u ovom izvještajnom razdoblju dostavljeno je ukupno tisuću 535 agencija što je negdje iznad 6% više u odnosu na prethodnu godinu, pa je tako ukupan broj istekom 2015. godine 25 tisuća 135 evidencija. U porastu je također i broj registracija zabilježeno ih je u ovoj godini 825 novih odnosno 15% više tako da je ukupan broj 11 tisuća 31 registracija voditelja zbirki aktualno za tu godinu. 2015. agencija je zaprimila 594 obavijesti o imenovanju službenika za zaštitu osobnih podataka od čega 399 novih obavijesti, a 165 onih koje su sadržavale promjene podataka prethodno registriranih službenika za zaštitu osobnih podataka. Dakle, to je onaj službenik koji imenuje voditelj zbirke i koji u toj organizaciji, ustanovi, tvrtki vodi brigu o zakonitosti obrade osobnih podataka, upozorava voditelja zbirke na nužnost primjene propisa o zaštiti, upoznaje sve osobe zaposlene u obradi osobnih podataka sa njihovim zakonskim obvezama u svrhu zaštite osobnih podataka i brine o izvršavanju obveza vezanih za uspostavu zbirke osobnih podataka. Što se tiče međunarodne suradnje u Službi za međunarodnu suradnju EU i pravne poslove tijekom 2015. je odrađeno odnosno služba je postupala ukupno u 229 različitih predmeta iz područja međunarodne suradnje. To su razna mišljenja, očitovanja, upitnici, sjednice, radionice, okrugli stolovi itd. široka palete aktivnosti. S tijelima nadležnim za nadzor obrade osobnih podataka iz država članica Europske unije, institucijama Europske unije te međunarodnim organizacijama i drugim zemljama direktno ili putem domaćih nadležnih institucija poput Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Što se tiče iznošenja osobnih podataka iz RH u 2015. agencija je primila 76 upita te izdala isto toliko mišljenja. Sudjelovala je u 4 međunarodna projekta. Jedan se tiče unapređenja suradnje institucija za zaštitu osobnih podataka. Drugi na d-identifikaciju za zaštitu privatnosti u multimedijalnim sadržajima. Treći se odnosi na evidencije podataka o putnicima tzv. PNA direktiva. Međunarodna suradnja četvrta je međunarodna suradnja na projektu o unapređenju zaštite osobnih podataka u kontekstu digitalnog obrazovanja. U 2015. u skladu sa zakonom propisanim ovlastima te u okviru proračunskih mogućnosti Agencija je provodila aktivnosti kojima je bio cilj jačanje svijesti šire javnosti o važnosti zaštite osobnih podataka i općenito privatnosti. Događanja i edukativni sadržaji organizirani su samostalno i u suradnji sa strukovnim organizacijama, tijelima javne vlasti te ustanovama i akademskom zajednicom uz medijsko praćenje najaktualnijih tema kao što su primjerice krađe osobnih podataka, zaštita osobnih podataka djece i mladih kao i obveze voditelja zbirki edukacije službenika. U toj godini također agencija je pokrenula odnosno intenzivirala suradnju sa nizom institucija i organizacija te kroz plan aktivnosti za 2016. postavila niz ciljeva za realizaciju prvenstveno u odnosu na događanja, edukacije, radionice što će naravno u izvješću za 2016. biti detaljno prikazano. U zaključku bi svakako istaknuli da iz godine u godinu agencija bilježi zamjetan porast u broju zaprimljenih zahtjeva za zaštitu prava i riješenim predmetima, pa se tako u 2015. bilježi značajan porast ukupno riješenih predmeta u odnosu na prethodne dvije godine i u izvješću koje je, u integralnom izvješću koje ste imali priliku vidjeti, pročitati upravo iz tih razloga smo dali podatke da se vidi, uoči jedan kontinuitet za 2013., 14. i 15. godinu. Po našem mišljenju to ukazuje na stvaranje sve većeg povjerenja u rad i brigu o zaštiti osobnih podataka svakog pojedinca, na kvalitetne aktivnosti agencije kao dosadašnjem radu u području nadzora provođenja zaštite osobnih podataka tako i u području informiranja i educiranja tj. uspješnog osvješćivanja javnosti iz područja zaštite osobnih podataka i privatnosti. Iz godine u godinu također raste broj obavljenih nadzornih aktivnosti posebno nadzorne aktivnosti koje su obavljaju na zahtjev ispitanika odnosno pojedinaca što ukazuje također na jačanje svijesti o postojanju, svijesti o zaštiti osobnih podataka i općenito privatnosti. Nove komunikacijske tehnologije građanima s jedne strane služe u poboljšanju kvalitete njihovog života, dok s druge strane predstavljaju veliku opasnost za neograničen i nekontroliran pristup i moguću zlouporabu njihovih osobnih podataka. Njihovim korištenjem osobni podaci postaju dostupni neovlaštenim osobama osobito u internetskim komunikacijama. Isto tako, iz činjenice da sami građani javno objavljuju svoje osobne podatke na društvenim mrežama kako bi se prezentirali javnosti, prijateljima, čineći svoje osobne podatke javno dostupnim. Što sve učestalija je neovlaštena tj. nezakonita obrada osobnih podataka u svrhu markentinga, zatim u obradi osobnih podataka videonadzornim kamerama u radnim prostorima i u prostorima stambenih zgrada. Objava osobnih podataka u medijima zaposlenika u javnim službama koji su stavljeni recimo na raspolaganje ili im je prestao radni odnos, obrada biometrijskih podataka u svrhu evidencije radnog vremena bez privole radnika, davanje na korištenje osobnih podataka neovlaštenim osobama i drugi primjeri. Prilikom rješavanja upita građana i zahtjeva za zaštitu prava Agencija sukladno svojim zakonskim ovlastima izdaje odgovarajuća rješenja, a pored toga i preporučuje da i sami građani brinu o zaštiti svojih osobnih podataka, prije svega na način da se informiraju kome i u koju svrhu daju svoje osobne podatke, te kome njihovi osobni podaci mogu postati dostupni kao isto tako da sve nepravilnosti u obradi osobnih podataka prijave Agenciji. Velika odgovornost je na voditeljima zbirke osobnih podataka koji su dužni svakako prilikom obrade osobnih podataka pridržavati se zakona i drugih pozitivnih propisa i poduzimati odgovarajuće tehničke, kadrovske i organizacijske mjere, a u svrhu zaštite i neovlaštenog pristupa zbirkama osobnih podataka. Naravno, podaci, voditelji su dužni voditi točne i potpune podatke koji identificiraju točno određenu osobu u svrhu osiguranja načela povjerljivosti obrade osobnih podataka i voditi računa o vremenskom razdoblju čuvanja osobnih podataka. Suradnja sa državnim tijelima i tijelima javne vlasti u Republici Hrvatskoj kao i međunarodna suradnja sa nadzornim tijelima država članica Europske unije također, značajno je intenzivirana. Isto tako se mogu naći podaci u kontinuitetu tri godine, posljednje tri godine. I zaključno istaknuo bih da je Agencija u ovom izvještajnom razdoblju temeljem svojih zakonom propisanih ovlasti u skladu sa mogućnostima realizirala sve ili gotovo sve aktivnosti i odgovorila na gotovo sve zahtjeve u zakonskim rokovima uzevši u obzir da je sa istim brojem zaposlenih u odnosu na prethodnu godinu zaprimila i riješila preko 22% više zahtjeva za zaštitu prava i nadzornih aktivnosti, te ostvarila skoro 40% više različitih oblika stručnih suradnji s državnim tijelima, tijelima javne uprave, pravnim osobama i građanima, te različitih oblika međunarodne suradnje sa nadzornim tijelima država članica Europske unije. Evo toliko u ovom dijelu. Zahvalio bih se na vašoj pažnji.
Hvala lijepo na detaljnom izvješću, kolega to je iskoristio skoro punih 30 minuta, što je tempirana količina izvješća Saboru. Kao što sam rekao Odbor za informiranje, informatizaciju i medije je raspravio i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Tu nam je predstavnik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. A prvo replike? Pardon gospodine Furio, kolega Furio idemo prvo sa replikama. Prva replika kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Rajkovača, vi ste spomenuli da Agencijama za naplatu potraživanja priječite da iznose osobne podatke u inozemstvu. A ja vas želim pitat na koji način se to efikasno može učiniti, kad su gotovo sve te agencije u 100% stranom vlasništvu? Znači ovo su u biti ovdje samo podružnice tih agencija, u pravilu. U zanima me da li zaista postoje efikasni sustav nadzora osobnih podataka kod tih agencija? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovore na replike ćemo objedinit, predlagatelj će odgovoriti na sve. Slijedeća replika zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Potpredsjedniče … područje osobnih podataka je izuzetno važno i ima sve veće dimenzije. Izvješće ove Agencije bi zato trebalo upozoravati do koje granice postojeći zakoni omogućavaju zaštitu osobnih podataka. Jer fizička zaštita osobnih podataka čini mi se da nije uključena u ovo izvješće, a ona je ponekad puno opasnija zato što pretpostavlja krađu osobnih podataka i njihovu zloporabu, a da pojedinci toga uopće nisu svjesni. Prema tome, pitanje, tko se time bavi, tko bi se trebao baviti? I odnosno, reći ću još nekoliko primjedbi, odnosno pitanja, pa se onda postavlja pitanje, da li ćete vi kao Agencija predložiti u svom izvješću iznijeti Saboru ta ograničenja postojećeg zakona, a Vladi da mijenja zakon? S druge strane, imate, govorite o zaštiti tih podataka u inozemstvu. Znamo da policija, s obzirom na međunarodne sporazume policija i druge neke službe razmjenjuju osobne podatke sa obvezom da te druge zemlje ih uništavaju nakon određenog perioda. Da li to Agencija radi, prati, da li se ti podaci uništavaju? S druge strane, postoji jedan veliki važan segment, a to je maltretiranje građana zbog prevelikog traženja osobnih podataka. To je inverzija ovoga što vi radite, ali bi po logici stvari trebalo biti i vaš posao da se, da država kada jednom ili državne institucije kad jednom imaju osobne podatke da ne mogu iz mjeseca u mjesec ponovo tražit te osobne podatke na različitim pozicijama od građana. Ta racionalizacija tih zbirki podataka, baza podataka u svrhe zaštite građana bi trebalo isto biti dio rada ove agencije, pa bi me interesiralo što ste u tom smjeru poduzeli ili kanite poduzeti.
Hvala lijepo. Sljedeća replika kolega Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, temelj informatizacije i digitalizacije bilo čega te vrste je razmjena podataka, kako podataka tako i osobnih podataka. I ako nema razmjene zaboravite na bilo kakav napredak, bilo koji oblik informatike ili bilo šta. Međutim, ono što je moje iskustvo da javna uprava jako malo zna što je osobni podatak, što nije osobni podatak, odnosno moj dojam je da je Zakon o zaštiti osobnih podataka jedan od zakona koji se daleko najviše koristi kao alibi da se nešto ne napravi. Jer ljudi jako dvoje što se smije, a što se ne smije. Ono što je meni poznato i osobni podaci se smiju razmjenjivati samo između ministarstava i tijela koji barataju sa istim tim osobnim podacima. Osobne podatke ne smiju razmjenjivati oni kojima ti osobni podaci slovom zakona ne trebaju. E sad sve ovo govorim zbog jednog pitanja. Mislim i smatram da je jako bitno dugoročno za napredak naše hrvatske administracije radit na edukaciji javne uprave o tome što su osobni podaci, kako se radi sa osobnim podacima i što je sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka. Na tu temu o tome se u Europi dosta radi, dosta hajmo reći podučava i sve zajedno i mislim da bismo mi trebali napraviti kroz Školu za javnu upravu ili već kako tečajeve i sve što ide kako bi naši službenici prolazili taj oblik edukacije. Moje pitanje je koliko agencija je radila na tome, koliko radi na tome i kakvi su joj planovi za budućnost na tu temu? Evo hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo imao bih možda dva pitanja a vezano je iz izvješća vezano uz nadzor radnika. Jedan dio se odnosi na nadzor elektroničke pošte radnika koju provodi poslodavac. Vi ste ovdje i naveli taj slučaj i da traje upravni spor i to je dobra prilika da se na taj način radnika zaštititi. Jer kod korespondencije ili izmjene elektroničke pošte nije u pitanju samo pravo radnika već i osobe koja takvu poštu šalje. A druga stvar je vezano uz video nadzor i audio nadzor na radnom mjestu. Dakle, vidim iz izvješća agencije ovdje da vi konstatirate da je to grubo kršenje povrede tajnosti podataka posebno u slučajevima kad se ne poštuju dva bitna zakona. To je Zakon o zaštiti na radu i Zakon o zaštiti podataka. I možda bih se u tom dijelu i nadovezao na repliku kolege Tuđmana koji kaže da bi vi možda kao agencija trebali sugerirati onda i podjelu, nekakve zakonske izmjene ako postojeća rješenja nisu dovoljna da zaštite privatnost osoba. Jer mislim da snimanja na radnom mjestu u slučaju kad to radnik ne želi, premda može biti čak i može poslodavac tvrditi da je to u svrhu njegove zaštite. Ali ako radnik to ne želi, on zapravo nema izbora jer može ili može dobiti otkaz ili nastaviti raditi u tim uvjetima. I na kraju još jedna stvar možda je bitna. Ne znam je li u ovom izvješću, nisam primijetio to su otvaranje korisničkih računa kod raznih poslovnih subjekata koji na taj način ljude uvrštavaju u svoje klijente da se tako izrazim. Ti računi obično, korisnički računi sadrže niz osnovnih podataka. Rijetko, vrlo rijetko ili gotovo nikad ne može korisnik te podatke obrisati na svoj zahtjev, zapravo ne postoji takva opcija. Ja ne znam, možda jedino ako to ne bude tražio sudom, ako možete komentirati. Hvala.
Hvala lijepo kolegi Žagaru. I posljednja prijavljena replika kolega Željko Glasnović.
Poštovani kolege, ja sam pozorno slušao vaše izlaganje. Pošto nisam ekspert po tom pitanju, imam dva kratka pitanja. Koja je to nezavisna agencija u Hrvatskoj nadgleda rad obavještajnih službi? Vaš posao također je, djeluje sa informacijama itd. nekim povjerljivim itd. Koja je to agencija? Drugo pitanje. Šta znate o radu državne tvrtke APIS i njezine sestrinske tvrtke u Beogradu OSEKO koja obrađuje izborne i porezne podatke? I još jedno drugo pitanje. Vidimo iz otvorenih izvora informacija da u Hrvatskoj u stvari nema zaštite osobnih podataka. Malo po malo pojavi se ovo u onih trash tjednicima itd. i na primjer ima li podatke tko u Hrvatskom saboru, kome se u Hrvatskom saboru prisluškuju telefoni, koji su ljudi praćeni od strane naše Obavještajne sigurnosne službe itd. I ako imate te podatke ne trebate reći imena, nego možete reći samo da ili ne. To nije paranoja sa moje strane, jer taj trojanski konj koji radi protiv ove države još je … [[Govornik se ne razumije.]] u obavještajnim agencijama. Možda ne ovu sada, ali … [[Govornik se ne razumije.]] tako bilo, do sada je tako bilo. I ti podaci, osobni podaci se upotrebljavaju interesne skupine. To znači vi niste za mene nezavisna agencija i da Bog ne da, da ste u službi nekoga.
Hvala vam lijepo. Sa nama je i predstavnik Vlade, državni tajnik Mihovil Škarica. Dodatno obrazloženje nije potrebno. Otvaram raspravu. Prvi u ime odbora. Samo malo da se predsjednik odbora, kolega Furio krivi trenutak. Kolega Furio. Hoćemo ga pričekat? Strpljen, spašen. Pa kak ga nema, kako da ja kasnije objasnim da ga nema. evo ga sve uredu. Predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče na strpljenju.
Odmah ću vas na početku prekinuti, s nama su danas u galeriji i vijećnici Gradsko vijeće mladih grada Labina i baš u tom trenutku vi kao predsjednik odbora na izlaganju. Pozdravljamo Gradsko vijeće mladih grada Labina s nama u su … … [[Pljesak.]] Izvolite.
Odbor je navedeno izvješće razmatrao kao zaineresirano radno tijelo. U raspravi su se članovi odbora posebno osvrnuli na pojedina područja zaštite osobnih podataka koja smatraju potrebnim dodano poboljšati izmjenama zakonskih odredbi kojima se to područje uređuje. Prije svega se to odnosi na područje obrade osobnih podataka u svrhu političkog marketinga. Kako je u raspravi istaknuto u protekla dva izborna ciklusa, ali i ranije različito su se tumačile odredbe zakona koji uređuju ovo područje s neujednačenim posljedicama po stranke ili nezavisne kandidate na izborima. Ukoliko se kandidati na izborima žele pisanim putem ili elektronskom poštom obratiti biračima, moraju prethodno načiniti zbirku podataka o osobama kojima se želi obratiti, od njih zatražiti privolu da te podatke koristi i tek po tom im uputiti promidžbene materijale. Izraženo je mišljenje da se kandidatima na izborima treba omogućiti predstavljanje njihova programa i pisanim putem kako bi i na taj način birači bili upoznati s prioritetima kandidata u budućem političkom djelovanju. Stoga je predloženo da se u tom smislu razmotre važeće zakonske odredbe i dopune na način da se iznađe što bolja ravnoteža između zaštite osobni podataka građana i njihovog prava da budu ako žele informirani i da ne budu izloženi predizbornim marketinškim aktivnostima stranaka i kandidata u pisane forme, ali i s druge strane da se kandidati naznačenim imenom kandidata i jasno napisanom svrhom pošilje u zatvorenoj koverti mogu predstaviti svojim biračima i na ovaj način. Znači postoje dvije strane, jedna je da se zaštićuju birači od nasilja političara, a druga je da im se omogućuje da budu upoznati sa programom. I tu treba naći jednu mjeru koju ovaj zakon ne poznaje. Osim toga ukazano je i na potrebu kontinuiranog iznalaženja ravnoteže između prava na zaštitu osobnih podataka i prava na pristup informacijama. Kako je rečeno zbog preširokog tumačenja prava na pristup informacijama, često se javnosti podastiru podaci i o prihodima i honorarima, primjerice dužnosnika koji se ne isplaćuju iz sredstva državnog proračuna, a koje se odnose na aktivnosti koje nisu iz područja sukoba interesa. Budući da su takvi podaci dostupni i na internetu, često dolazi do njihove zlouporabe, te se otežava rad pojedinih institucija uslijed čega mnogi odustaju od daljnjeg angažma u određenim poslovnim aktivnostima. S tim u vezi posebno je istaknuta uloga koja Agencija za zaštitu osobnih podataka imala tijekom 2015. godine kada je objave imovinskih kartica dužnosnika dovela u zakonite okvire i time spriječila da se tim podacima raspolaže suprotno zakonskim odredbama. Naime, agencija je uvidom u sadržaje objavljenih podataka utvrdila javnu dostupnost osobnih podataka dužnosnika koji se odnose na njihovu privatnost, a koji su javno objavljeni u prekomjernom opsegu na mrežnim stranicama povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa bez pravnog utemeljena bilo u Zakonu o zaštiti osobnih podataka bilo o Zakonu o sprečavanju sukoba interesa. Također je zatražila da se javno objavljuje samo oni osobni podaci koji su nužni i svrhoviti u smislu sprečavanja sukoba interesa. Kako je naglašeno namjera agencije nije bila zaštita dužnosnika, već je svojim postupanjem i svojim postupcima spriječila zadiranje u privatnost građana pa bili oni i dužnosnici. Takvim je postupanjem kako je rečeno agencija značajno umanjila mogućnost neovlaštenog dostupa i mogućih zlouporaba osobnih podataka dužnosnika u globalnim mrežnim komunikacijama. I na kraju, u nastavku rasprave posebna je pozornost posvećena zaštiti osobnih podataka djece na internetu. U doba kada je razvoj tehnoloških sredstava sve brži, te postaju sve sofisticiranija i dostupna gotovo svima. Pohvaljena je suradnja s pravobraniteljicom za djecu, osobito kada je riječ o zlouporabi osobnih podataka maloljetnika od strane organizatora raznih događanja, partija itd. u klubovima. Kako je rečeno učenici srednjih škola sudjeluju kao promotori takvih događanja i koordinatori prodaje karate u školi, a na internetskim stranicama se objavljuju njihovi osobni podaci, ime i prezime, fotografija s tih događaja, naziv škole, razred čime se izlažu brojnim zlouporabama. U tom slučaju je istaknuta važnost uloga agencije i drugih tijela kako bi se odgovorna osoba u školama upozorila da se daljnja obrada takvih podataka ne može provoditi bez privole roditelja ili skrbnika maloljetnih učenika, kada su učenici naravno maloljetnici. I sada skroz na kraju, skrenuta je pozornost i na obradu osobnih podataka video nadzornim sustavima u vrtićima i školama budući da video snimka kamerom predstavlja osobni podatak fizičke osobe, potrebno je posebnom pozornošću voditi računa o obradi tako prikupljenih podataka djece te utvrditi u kojoj mjeri takav nadzor se može provoditi. Kako je naglašeno potpuna zaštita maloljetnika od moguće zlouporabe njihovih podataka u virtualnome svijetu nije realna, ali je potrebno poduzeti sve zakonom predviđene korake kako bi se što više smanjila zlouporaba osobnih podataka djece i mladih. I nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak: prihvaća se Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu i čekamo ono za 16. Hvala.
Hvala lijepo predsjedniku Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Otvaram raspravu. Prvi je na redu u ime Kluba zastupnika Živog zida i snage kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. U vezi zaštite osobnih podataka ja bih htio upozoriti na lošu praksu dilanja osobnih podataka agencijama za naplatu potraživanja koje po mom mišljenju predstavljaju najgori primjer zlouporabe istih. Prije svega htio bih napomenuti da su sve te agencije u stranom vlasništvu, da one na određeni način predstavljaju fantomske ustanove u Republici Hrvatskoj, da im je vrlo teško pronaći sjedište, vrlo teško razgovarati sa bilo kim iz njihove uprave, pa čak i vrlo teško od njih dobiti bilo kakve pisane podatke čak i nakon višekratnog traženja. To su agencije klasične kamatarske i lihvarske kojima je netko dozvolio u ovoj državi da maltretiraju građane doslovce danonoćno, da šire strah, da šire nesigurnost i da ljude doslovce bacaju na prosjački štap. Glavni klijenti tih agencija su banke i telekomi, ali u pravilu ima i mnogih drugih subjekata koji koriste njihove usluge. To su agencije koje ne poštuju nikakva pravila, agencija koja recimo ne poštuje zastarne rokove, koji ne poštuju čak niti neku elementarnu pristojnost, a koje se ponašaju doslovce kao tajne službe kao u ona najmračnija totalitarna vremena za što imam evo ovdje i sasvim konkretne dokaze. Ovo je recimo službeno pismo jedne od agencija koje nude svoje usluge bankama i telekomima i sada pazite na koji način oni misle utjerivati dugove od ljudi. Piše doslovce – procedura naplate dizajnira se sukladno do sada provedenoj proceduri naplate od strane klijenta u skladu sa strukturom duga – pazite sada dobro – navikama klijentovih dužnika, kulture komuniciranja i sukladno raspoloživim alatima naplate. Isto tako agencija koristi i znanje u prepoznavanju modela ponašanja dužnika. Znači, agencija za naplatu potraživanja prati moje navike i model moga ponašanja. Znači, ona prati ne znam, da li ja idem u subotu ujutro na kavu ili idem u šetnju sa psom. Ona zna u koje vrijeme je najbolje maltretirati nekoga čovjeka. Ona zna da li je to najbolje u 7 ujutro ili u 11 navečer. One zaista zovu ljude u ponoć. One zovu ljude po 12 puta dnevno bez prestanka. I sada se postavlja pitanje, s kojim pravom se takvim slobodno to recimo kriminalnim organizacijama na zakonit način dozvoljava korištenje osobnih podataka koje im ustupaju treće osobe? Da li znate a vi, koliko vidim u ovom izvješću čak nešto o tome i znate da te agencije ne samo da koriste tuđe osobne podatke za koje nisu dobili direktnu privolu, nego zovu rodbinu, zovu susjede čitamo iz ovoga izvješća i čak zovu maloljetnike kako bi nekoga prisilili da plati neki dug. Iz toga razloga ja želim tijekom ove rasprave upozoriti da tako dugo dok se ove agencije ne zabrane, a bit će zabranjene sigurno prije ili poslije, da bi Agencija za zaštitu osobnih podataka trebala pronaći efikasni način da se klijente obavijeste o prijenosu potraživanja prije nego uopće ta mogućnost stupi na snagu. Ja razumijem da u nekim ugovorima koje potpisuje ne znam T-com ili koje potpisuju banke na 5., 6. ili 10. stranici toga ugovora malim slovima piše između ostaloga da se osobni podaci mogu prenijeti ali to kao što vidimo nije dovoljna zaštita jer 90% ljudi kasnije se čudi i ne može razumjeti kako je Agencija došla do njihovih osobnih podataka, dakle, ne samo njihovih nego i ljudi iz njihove najbliže okoline. Koji će model pronaći Agencija za zaštitu osobnih podataka? Da li potpisivanjem zasebnoga dokumenta? Da li nekakav drugi način upozorenja klijenata? Mislim da je ovo pitanje jedno od gorućih pitanja u Republici Hrvatskoj i jedno od najvažnijih pitanja stvaranja loše klime u društvu i vjerujem da je svaki od saborskih zastupnika do sada barem nekoliko puta bio obaviješten, upozoren, zamoljen od strane građana da skrene pažnju na ovaj problem. Pazite još jedan detalj na koji možemo skrenuti pažnju u vezi sa ovim agencijama. Evo ova Agencija konkretno koja je poslala ovaj dopis ovdje piše da se oni bave, dakle, utjerivanjem dugova ali također i telefonskom prodajom. I sada vi meni recite kako ta dva zanimanja idu zajedno? Znači po jednoj strani oni uzimaju osobne podatke od klijenata, a po drugoj strani se bave telefonskom prodajom? Kako mi sada možemo vjerovati da ove podatke koje su oni dobili od vjerovnika oni istovremeno ne koriste da ljudima prodaju neke proizvode? S kojim pravom? Pa ovo je očiti sukob interesa. Znači netko bi trebao povesti računa da se ovakve stvari ne dešavaju. Ja ne bih dalje duljio sa ovom raspravom, ja vjerujem da ste razumjeli da ovakvo korištenje osobnih podataka trenutno rješenje nije dobro i da je ovo jedno od gorućih pitanja trenutno hrvatskih dužnika koji oni očekuju da se čim hitnije riješi. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imali smo dvije replike. Kolega Darko Parić je prvi.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega, pričati o zaštiti osobnih podataka danas u vrijeme facebuka, twitera, instagrama i Boga pitaj čega, postaje sve više pitanje prvog reda. Ja sam malo prije kad sam imao repliku na izlaganje predlagača odnosno, izvjestitelja, govorio o zaštiti osobnih podataka javne uprave. Vi ste otvorili potpuno novo područje o kojem ste govorili. I danas svi imamo situaciju ustvari da vam se sa svih strana tko zna tko sve ne javlja, nudi vam različite usluge ili tko zna što, a nemate pojma odakle zna i vašu adresu i vaše podatke i sve ostalo. Ja ću vam pročitati jednu vijest od neki dan. Kongres Sjedinjenih Američkih Država dopustio prodaju osobne povijesti pretraživanja Internetom. A vijest ide ovako, američki Kongres ukinuo je pravilo prema kojem pružatelji usluge Interneta nisu smjeli prodavati podatke o pretraživanju Interneta i korištenja aplikacija svojih korisnika bez da su te iste korisnike tražili eksplicitno odobrenje. Ubuduće će to moći raditi bez da vas pitaju išta. Što vam govori da u principu postoje jako velika trgovina i jako veliko pitanje novca i biznisa prodaje osobnih podataka. Svega onoga što radite na Internetu, gdje hodate. Znači, T-com može prodat kad jednog dana dođe to kod nas, ako dođe, svoje podatke koje sam ja hodao po Internetu zujao o Konzumu, koji će na temelju toga raditi neke profile i sve ostalo. Ovo sve govorim samo zato što želim reći da će Agencija za zaštitu osobnih podataka u vrlo skoroj budućnosti imati puno više posla nego što ga danas ima. I bavit će se možda državom i javnom upravom u nekakvom sekundarnom dijelu, primarno će se morati baviti u principu zaštitom osobnih podataka građana i svime onim gdje građani po Internetu svakodnevno bivaju i već kako bivaju. Jer, u ovom dijelu gdje se nalaze podaci ustvari se nalazi potencijalno ogroman novac. A tamo gdje je novac veliki interes i tko zna što sve ne, i to će jako se odraziti na rad Agencije i morat će se puno toga prilagođavat budućem vremenu. Jer ono što u Americi danas bit će i kod nas sigurno za koju godinu, budite sigurni. Hvala.
Bit će ako dozvolimo. Odgovor na repliku kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Parić, dakle, vi ste spomenuli da ovaj problem u zadnjih desetak, 20 godina postaje gorući problem. I s te strane je dobro da imamo ovakvu Agenciju. Čuli smo da oni imaju 29 zaposlenika, pa neka tih 29 zaposlenika pošteno zaradi svoju plaću. Ja vjerujem da će imati povećani obim posla ali zato su i zaposleni, zato su tu i zato moraju pronaći rješenja sukladna suvremenim trendovima. Kad govorite o stanju u SAD-u, iz SAD-a nam dolaze neke dobre stvari, ali koliko vidimo dolaze nam i neke bizarne stvari i apsurdne. Ponavljam još jednom, građani se boje. Znači građani se boje zlouporaba. Vi kad čitate različite novine i portale, danas ljudi vjeruju ne znam, da će biti čipirani, da će ih se poput nekih životinja nadzirati, da će biti sve robotizirano. Jačanjem povjerenja u institucije između ostaloga kakva je i Agencija za zaštitu osobnih podataka ja vjerujem da ovo društvo može sačuvati određeni vid humanosti bez obzira na svu tehnološku superiornost, na sakodnevna nova rješenja, vjerujem da ipak ćemo živjeti u društvu koje će prije svega biti ljudsko. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Slijedeća replika Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo gospodine Bunjac, vi ste vrlo to dobro kritički razradili, međutim, zaboravili ste spomenuti u koje svrhe se koriste ti podaci. Jer mi znamo da danas banke i korporacije da su postale mnogo moćnije nego državne institucije i mi znamo da korporacije često iskorištavaju kao i banke te osobne podatke u svrhu društvenog inženjeringa, u svrhu razno raznih manipulacija potrošačima, u svrhu čak i određenih političkih pobuda itd. Pa eto samo da tako iskomentiram.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Škibola. Mi smo vidjeli, dakle iz današnje rasprave koja je moć banaka. Banke mogu pisat amandmane koji se po kratkom postupku usvajaju u Hrvatskom saboru. Upravo smo danas jedan takav usvojili. Isto tako iz samoga izvješća ove agencije vidi se da su upravo banke te koje najviše transferiraju osobne podatke tim Agnecijama za naplatu potraživanja i banke su u stvari te koje ljude smatraju brojevima. Vi u stvari kad dolazite u banku vi niste čovjek, vi ste ono što vama kaže izvješće iz HROK-a, vi ste ono što kaže vaš OIB. Vi ste dakle tamo u potpunosti izgubili bilo kakvu osobnost, spol, naciju, vjeru, identitet, bilo što. I s te strane će doista biti potrebno da u Agenciji za zaštitu osobnih podataka sjede hrabri ljudi, da sjede sposobni ljudi, ali je potrebno također da iza njih stoje jednako tako kvalitetni zastupnici. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeći na redu je Klub zastupnika MOST-a kolega Miro Bulj. Nema ga. Klub zastupnika HSS-a, kolega Krešo Beljak. Nema ga. Klub zastupnika HDZ-a kolega Davor Miličević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, izvjestitelju. Analizom izvješća Agencije za zaštitu osobnih podataka na žalost dolazimo do poražavajućih podataka da se unatoč povećanoj aktivnosti rada agencije iz godine u godinu povećava broj zahtjeva za zaštitu prava i davanja pravnih mišljenja i izvješća iz područja zaštite osobnih podataka. Uspoređujući broj evidentiranih predmeta u odnosu na 2014. godinu kada ih je bilo 990, u 2015. godini bilježi se porast za 32,1%. Imajući u vidu činjenicu da zakonodavni okvir koji se odnosi na zaštitu osobnih podataka među kojima su Ustav RH, te Kazneni zakon postavlja se logično pitanje zbog čega se iz godine u godinu povećava broj zahtjeva za zaštitu prava i davanje pravnih mišljenja i izvješća. Jedan od odgovora zasigurno leži u činjenici da su građani svjesni svojih prava, a na drugoj strani poražavajuća je činjenica da podjednako poslodavci te razne pravne osobe sustavno krše pozitivne propise Republike Hrvatske glede zaštite osobnih podataka. Poseban problem u radu agencije kao što je to u izvješću navedeno jest zakonski okvir, odnosno zakonska rješenja iz drugih zakona koji su u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka. Iz ovakvog izvješća agencije jasno se da iščitati da povrede zakona nisu imune niti institucije koje bi se u svom postupanju trebale strogo pridržavati zakonskih regula, a što je poraznije takva postupanja su u suprotnosti sa najvišim vrednotama jedne države zaštićene Ustavom. Često smo skloni podcjenjivati rad pojedinih agencija, pitati se za smisao njihovog postojanja, promatrati ih kroz prizmu troškova. No, ova agencija je tu sa svrhom i jasnim ciljem zaštite onih prava građana koje proklamira Ustav Republike Hrvatske jer člankom 37. Ustava Republike Hrvatske svakome se, dakle dužnosnicima jamči sigurnost i tajnost osobnih podataka. Navedeni primjer jest jedan od više pozitivnih primjera rada agencije kojih je protekle godine bilo puno, a možda i previše. Također se postavlja pitanje zbog čega je sve više posla za Agenciju, jer njihovo djelovanje povremeno polako prelazi granice samog Zakona o zaštiti osobnih podataka i ulazi u kategoriju zaštite osobnih ljudskih prava zagarantiranih Ustavom. Odgovor na to pitanje ovo izvješće ne daje, stoga smatram da bi pored navođenja statističkih podataka, poduzetih radnji i aktivnosti agencije u izvještaju trebalo dodati jedan afirmativni dio sa prijedlogom kako stanje koje je iz godine u godinu lošije dovesti na bolje i koje su to mjere i aktivnosti potrebne za poduzeti da bi se takvo stanje u budućnosti promijenilo na bolje. I na kraju zaključno, rad agencije u 2015. godini ocijenio bih dobrim uz prijedlog da u budućim izvještajima navedu konkretne prijedloge i mjere koje bi trebalo poduzimati kako bi stanje iz godine u godinu bilo bolje a ne lošije. Hvala.
Hvala lijepo. Replika kolega Darko Parić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, samo jedan kraći komentar. To što agencija radi danas i što je radila prethodnih godina nije ništa prema onom što će raditi za 10 godina i koliko će ljudi morati biti zaposleno u jednoj takvoj agenciji za 10 godina ako bude radila sve ono što treba raditi. Jer kako javna uprava i ljudi koji rade u javnoj upravi danas nisu dovoljno educirani u pojmu osobnih podataka građani su ekvivalentno, znači proporcionalno isto tako relativno malo educirani na tu temu. A danas u doba ovog velikog interneta, Facebooka i svega, u doba lažnih vijesti, lažnih profila, u doba bombardiranja sa tko zna kakvim različitim karticama, vrijednosti ne znam ni ja čega, pisama koje dobivate od tvrtki, ljudi, ne znam ni ja koga za koje nikad niste čuli. Sve se to zovu povrede osobnih podataka i netko se s tim treba počet baviti. Danas živimo u svijetu u kojem svako malo možete pročitati da se netko maloljetan ubio zato što je netko na internetu netko protiv njega nešto radio. I to ima sve veze sa zaštitom osobnih podataka. Ono što želim reći da u skoroj budućnosti Agencija za zaštitu osobnih podataka će trebati biti puno veća agencija, imati puno više zaposlenih i puno veći i opsežniji posao raditi nego što je to danas, a to će vjerojatno doći i sa edukacijom ljudi, građana i svih nas koji živimo tu sa korištenjem interneta i svega ostalog. Evo hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku. Ne. Sljedeća replika kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Miličević, meni je jako drago da se vaš Klub i vaša stranka slaže i sa važnošću ove agencije i da podržavate posao koji radi. Međutim, kao i kolega Parić moram skrenuti pažnju na jednu drugu činjenicu. Kolega Parić govori o daljoj budućnosti, ja bih prije svega govorio o bližoj. A da bi Agencija za zaštitu osobnih podataka mogla u potpunosti provoditi svoje zadaće tada temeljem opće uredbe koja u punu primjenu u Hrvatskoj stupa u punu primjenu 25.5.2018. godine država je dužna osigurati da Agencija ima ljudske, tehničke i financijske resurse, prostorije, infrastrukturu potrebne za djelotvorno obavljanje svih zadaća i izvršavanja svojih ovlasti. Dakle, ako govorimo o sadašnjoj činjenici, a 25.5.2018. nije daleko ja mogu samo zaključiti da je agencija i potkapacitirana infrastrukturno, ali i kadrovski da bi mogla sve svoje dužnosti i zadaće obavljati kako treba. Moramo tome pristupiti odgovorno tim više što smo prihvatili dakle ovu opću uredbu. Dakle, preuzeli smo neke obaveze, moramo te obaveze i ispuniti. Moramo dati potrebnu podršku pa i političku ako o njoj pričamo ako govorimo o proračunu onda je to i politička podrška kako bi agencija mogla u potpunosti saživiti i raditi dakle obavljati sve zadaće koje bi trebala. Ali evo o tome nešto i u mojoj pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeće je Klub zastupnika SDP-a. Kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tražim ustvari rezultat glasanja za Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2014. godinu koji je 8. saziv Hrvatskoga sabora mislio odbio nikad većom većinom. Klub zastupnika SDP-a neće podržati zaključak dvaju odbora o prihvaćanju Izvješća o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu, nego će predložiti svoj prijedlog zaključka da se Izvještaj o radu primi na znanje. Naime, sjećam se dobro za 2015. godinu prije dakle prije dvije godine se u ime Vlade Republike Hrvatske tražio razrješenje čelnika Agencije za zaštitu osobnih podataka zbog slučaja koji se dogodio i koji je izazvao buru u javnosti kada su zbog jedne od odluka Agencije za koje uopće nije nikada dokazano da je bila kriva. Dakle, za koju je zbog čega je Povjerenstvo za odlučivanje sukoba interesa ili mislilo da je moralo ukloniti imovinske kartice sa interneta nakon što je izazvalo neviđenu buru u javnosti zbog čega je tadašnja Vlada optuživala ustvari da je željela sakriti podatke o tko zna čemu. Pa je nakon toga po hitnom postupku izmijenjen Zakon o sprječavanju sukoba interesa, a čelni ljudi Agencije, a posebno tadašnja zamjenica ravnatelja je izložen prekomjernom medijskom linču u tome trenutku. Dakle, to se sve događalo 2015. godine i kada je u stvari i tadašnja Vlada i Sabor doveden u jednu nezgodnu situaciju da arbitrira između dva neovisna tijela koja oboje, oba odgovaraju Saboru, a da su se međusobno sukobili na način koji je izazvao dakle određeni blagi potres u javnosti. Nadam se da se toga sjećate. Kako je ovo izvješće za tu 2015. godinu ni uz najbolju volju dakle ne možemo prihvatiti zaključak da se to izvješće prihvaća, a opet s druge strane, nije dovoljan razlog da predložimo odbijanje izvješća jer je to samo jedan manji ali na žalost vidljiviji segment u radu te Agencije za 2015. godinu. Pa smo predložili jednu kompromisnu formulaciju o primanju na znanje. Tadašnji zahtjev Vlade Republike Hrvatske za razrješenje čelnika Agencije nije na kraju nikada stavljen na glasanje. Istekao je mandat toga sastava Sabora i taj prijedlog Vlade Republike Hrvatske je dakle skinut sa dnevnoga reda Hrvatskoga sabora i nikada više nije aktualiziran. Prema tome, čelni ljudi Agencije rade normalno do kraja mandata i kao neovisno tijelo imali smo još i određeni pritisak što Europske komisije, a što drugih institucija Europske unije da zašto na taj način i postupamo. A to je ustvari bila jedna politička odluka kao što je i došlo do jednog malog političkog potresa. O važnosti zaštite osobnih podataka, rada Agencije itd. ne treba puno govoriti. U ovome drugome segmentu, dakle osim ovoga što sam spomenuo Agencija je ispunila svoje zadaće. Sa tim dijelom smo zadovoljni i osim tog dijela nemamo ovo što sam spomenuo nemamo drugih primjedbi na izvješće i u tom smislu još jednom ponavljam, dakle Klub SDP-a predlaže Hrvatskom saboru da primi na znanje Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Kolega Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bauk, da je netko drugi iz Kluba SDP-a izlagao ovdje onda se ja vjerojatno ne bi javio za repliku. Ali izlagali ste vi kao predsjednik Kluba. Ovdje smo čuli mišljenje odbora i ne ulazeći u raspravu o tome i vašu povrijeđenost s vašim prijedlogom vezano za agencije što na neki način nisam tada tu bio pa moguće je mogu i prihvatiti. Ali vi kao predsjednik Kluba ne razumijem zašto na odborima, na odboru je jednoglasno prihvaćeno bez primjedbi i čuli smo ovdje predsjednika odbora, a ovdje sada Klub kaže da će biti protiv. Bolje rečeno nije rekao biti protiv, nego formulacija primili smo na znanje. Znate na znanje mogu primiti građani ono o čemu mi ovdje raspravljamo i pričamo, a naše je za donositi odluke. Pa ja bih vas molio malo pojašnjenje oko toga ili što se to događa u SDP-u, pa zar se toliko situacija izmakla kontroli i pogubila da na odborima jednoglasno budu za određeni zaključak, a van odbora i vi kao predsjednik Kluba ovako ste reagirali ne ulazeći još jednom ponavljam u vašu raspravu, vjerojatno s jednim dijelom rasprave se apsolutno mogu i složiti? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Boban cijenim vaš interes za proces donošenja odluka u Klubu zastupnika SDP-a. Dakle, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina članovi su koji su bili na Odboru glasali za prihvaćanje sa aspekta ljudskih prava. Odbor za informiranje i informatizaciju i medije također jer na taj dio nismo imali niti primjedbi. A ovo što sam ja izložio kao primjedbu bila je primjedba opće političke situacije koja se dogodila 2015., a vezano uz rad Agencije i ona je nakon odbora jer to je bilo malo prije na odborima u daljnjem razmatranju malo je prevagnula u odnosu na ove pozitivne elemente taman toliko da ne budemo protiv izvješća, nego da predložimo Hrvatskom saboru primanje na znanje. Uostalom slično recimo nekoliko izvješća koje je Klub HDZ-a na odboru glasao jedno, a na plenarnoj sjednici drugo dakle mislim da je tu bilo recimo Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, pa pravobraniteljice za djecu, pa pučke pravobraniteljice, pa onda sada za Državno odvjetništvo ćemo vidjeti kako ćete glasati na plenarnoj sjednici. Prema tome, evo vjerujem da ste i sami svjesni kako su ti mehanizmi ponekad komplicirani i procedura u Hrvatskom saboru također. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bauk malo mi ne nejasan vaš stav s obzirom na to da pokušavate jedan akt kao što je ovo izvješće vezati uz osobu ili nesnalaženje vlasti u kojoj ste bili ministar i ne dovršetak procesa kojeg ste započeli kao Vlada, a kao Sabor niste završili jer svi smo svjesni da je provedena rasprava tada o smjeni vodećih ljudi koje je Vlada smijenila u 5. mjesecu 2015. i da isti ljudi ustvari da zamjenica više nije zamjenica da je njezin mandat istekao i danas vode Agenciju jer mislim da izvješće govori o onome što radi Agencija i što je njezin zadataka i neovisno o nesnalaženju ili snalaženju bivše vlasti ili prethodne Vlade i sadašnje da ono opisuje što Agencija radi i što je činila u 2015. godini na zaštiti osobnih podataka. To je nekakav stav više-manje uvrijeđenosti ili ne znam kako bi ja to protumačio, nego zaista prava ocjena ovog izvješća za kojeg ste rekli da nemate nikakvu primjedbu. Mislim da to možda nije korektno ni prema ljudima koji ovdje sjede jer ako ste htjeli postupak završiti, zašto ga niste završili? Imali ste sve alate u svojim rukama. Imali ste Vladu koja je donijela odluku. Imali ste Sabor koji je raspravio smjenu koju je predložila Vlada i nikada nismo dobili imenovanje novih. Ono što je bio problem u toj aferi tzv. imovinska kartica o kojoj ću govoriti u svojoj raspravi što je sve palo na leđa političara na način da su mediji odradili očito po zahtjevu povjerenstva koji je po meni bio jedini krivac u tom momentu, da su političari sami htjeli da im se skinu imovinske kartice, da se ne zna o njihovoj imovini itd. i o tome se pisalo danima u 5. mjesecu 2015. godine. Tu nisam vidio ja velike odgovornosti ni tadašnjih ljudi, a očito da je Vlada potpala pod utjecaj medijski i napravila potez za koji je kasnije odustala jer su krenule tužbe prema Europskom sudu i sve ostalo što se vrtilo o tome. Ali mislim da nije korektan stav o tome da ne želite podržati izvješće samo zato što ste sami pogriješili u proceduri.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Kolega Boriću, loše ste interpretirali, ali ja se dobro sjećam te rasprave. Dakle, ovlašteni predlagatelj razrješenja bila je Vlada i da bi to moglo doći pred Hrvatski sabor, Vlada je morala nešto poduzeti i kako ja obično matematički precizno biram riječi u obrazloženju sam rekao da je ovo način kojim Vlada omogućuje Saboru da se izjasni o tome koja je od dvije agencije odnosno neovisne institucije koja odgovara Saboru u pravu odnosno koja je u krivu. Izmijenili smo Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Čak je bila i objedinjena rasprava, a predlagatelj je bio ili Odbor za Ustav ili Klub SDP-a, sada se više ne mogu točno sjetiti. Prema tome, to je bilo vrlo, vrlo povezano. Dakle, dvije agencije neovisne kojima odgovara Sabor su se našle u sukobu i odgovorna Vlada je napravila jedino što je mogla, omogućila je svojim prvim potezom koji nije imao nikakve učinke Saboru da odredi koja je od njih dvije u krivu. I Sabor je time što nije smijenio čelne ljude Agencije procijenio da krivnja nije tolika da zaslužuju smjenu, a izmjenom Zakona o sprječavanju sukoba interesa omogućio je Povjerenstvu da te stvari odmah stavi ponovno na web. zato da upravo kao što ste rekli ne bi javnost procijenila da su političari sami tražili da se njihove kartice maknu. Dakle, evo, time ste ovim kako ste formulirali ustvari vi ste na istom tragu kao i mi tada bili, a to je da smo željeli sa političara bilo opozicijskih, bilo pozicijskih jer se tiču i lokalne samouprave gdje ima dosta vaših kolega bar se time hvalite da imate puno načelnika itd. Dakle, ustvari više HDZ-ovaca je bilo zaštićeno našim postupanjem. Mi smo dakle omogućili da se ipak Hrvatski sabor na jedan korektan način izjasni što smatra tko je u krivu.
Hvala lijepo. To je bila završna rasprava u ime kluba. Pojedinačna rasprava kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo da i ja nešto kažem o Izvješću o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Mislim da su te rasprave uvijek dosta živahne i malo nas možda danas popodne ovdje ima, ali to znam u prošlim godinama je to bilo dosta interesantna tema. Jer činjenica da Agencija broji koliko vidim iz Izvješća 29 zaposlenih, da su troškovi negdje 5 milijuna i 200 tisuća kuna za 2015., govori da to nije mala Agencija nekakva beznačajna i da njezin opseg posla s obzirom na vrijeme u kojem živimo da sigurno će iz godine u godinu biti sve veći i veći. Mi o tom poslu čak ni kao obični građani ne razmišljamo uvijek dok nas ne dotakne neka negativnost ili nešto što ima veze sa zlouporabom naših podataka koje nosimo kao pojedinci, kao građani ili kao javne osobe u ovom političkom svijetu ili nekom drugom, jer mislim da tada počnemo razmišljati ima li neko tijelo koje će nam pomoći da se zaštitimo od onih koji su možda zlouporabili neku našu dobru namjeru ili samo to što postojimo ili imamo svoj identitet, ime i prezime, OIB, adresu stanovanja, prebivalište, boravište itd. Kad mi to najčešće primijetimo ili što nam se to događa u životu što vidimo iz samog izvješća da se vrlo dobro opisuje od strane Agencije i po njezinim postupanjima? To su trenuci kad primijetimo da nam možda netko na poslu ili negdje privatno nadzire naš mail, netko naziva popodne, navečer, ujutro, s nekih nepoznatih brojeva, nudi nam određene proizvode, znači da ima brojeve telefona koji su mu dostupni iz samo njima znanih načina. Ili nam dođe ovrha na ime i prezime da ste uzeli uslugu ili kupili aparat, telefon, a nikad niste ni bili u tom teleoperateru niste potpisali nikakav ugovor ali ste dobili ovrhu na svoje ime i prezime. Kada netko, ne znam vlastitu nekretninu, kuću, stan, stavi u katalog koji nije naš nego ne znam neke pravne osobe, reklamira vas bez vaše privole. Kada vam netko utvrđuje prebivalište, recimo, neke lokalne samouprave pribjegavaju tome da šetaju oko kuće i provjeravaju ima li boravište ili prebivalište neki čovjek iz Zagreba na mome otoku, da li on tu živi sezonski ili cijelu godinu. Pa se neki ljudi šetaju, pozicija to radi po zakonu, ako se ne varam, pa utvrđuju da li su na prebivališnoj adresi ti i ti koji su prijavljeni u većem broju ili ih uopće nema. Kad netko recimo zlouporabi moje podatke iz računala prijenosnog računala, telefona ako sam ga dostavio na popravak itd. Zaista ima tih situacija podosta još i zaista to Agencija opisuje u svakom svom dijelu gdje je postupala. I to je ono kad građani shvate da je netko zlouporabio njihov identitet ili ono što misle da je samo njihovo ili samo njihovo pravo koje imaj kroz ime i prezime i sve ono što oni jesu. Mi smo svjesni da živimo u vremenu koje nazivamo digitalno doba i da su izazovi ispred svakog od nas sve veći i veći upravo da se zaštitimo od tih ajmo ih tako nazvat, nasrtaja pravnih osoba, pojedinaca na nas kao privatnu osobu građanina, a evo i mi smo političari javne osobe i često smo izvrgnuti također raznim napadima od nama nepoznatih ljudi ali činjenica je da nas to ponekad zabrine ili nas možda čak ugrožava. Ima ljudi koji su spremni prijeći granicu zakona da bi došli do određenih probitaka, koristi, i zlouporabili tuđe ime i prezime ili neki njegov podatak. Osnovno pitanje da li je Agencija opravdala postojanje, tj. svoju ulogu, 2015. meni osobno da, ja ću podržati ovo izvješće, smatram da je kvalitetno napisano, da je napravljeno onako kako smo i do sada to dobivali ovdje u Saboru i mislim da se moje mišljenje ne slaže opet sa kolegom iz SDP-a i nije mi razlog da li je netko na čelu te Agencije ovakav ili onakav, da li je bio postavljen kako treba ili je imao nešto u međuvremenu, trebalo biti oduzeto. Mislim da je izvješće korektno. E sada, što je obilježilo 2015.? Kad pogledamo onaj dio koji govori o nazočnosti Agencije, vidimo jednu ravnu crtu, a onda 5. mjesec 2015. veliki udio Agencije u području medija, znači nazočnosti, to znači da se događalo nešto u svijetu medija, ali i u samom odnosu dvije neovisne ajmo to tako nazvat, dva neovisna tijela, jedna je Agencija za zaštitu osobnih podataka, a drugo je Povjerenstvo za sukob interesa. Za one koji to ne znaju, u tom mjesecu desilo se to da je sa Interneta su maknute imovinske kartice svih dužnosnika i nastalo je u javnosti pitanje zašto političari žele sakriti svoju imovinu? Zašto oni ne žele javnosti prikazati sve ono što oni imaju? Onda je krenula silna medijska priča i Vlada je reagirala. Reagirala je smjenom vodećih ljudi Agencije, mislim da je i gospodin Rajkovača tada isto bio ravnatelj i danas je ovdje sa nama. I na njega je tada koliko se sjećam krenula velika hajka, i on je saznao mnoge podatke možda koji se nikada nisu trebali saznati ili su bili u domeni da nitko za njih nije znao, ali su se počeli izlaziti van i takvi podaci. Mislim da je to bilo potpuno krivo, i tada sam, a i to sam rekao Povjerenstvu i gospođi koja vodi Povjerenstvo kad smo imali njezino izvješće ovdje, da njih jedino smatram osobno krivim za to što se tada desilo. To se kasnije i pokazalo i SDP je odustao od smjene uslijed nekih pravnih aktivnosti koje je poduzimala tada zamjenica ravnatelja koja je danas ja mislim više nije jer joj je izašao mandat. I tada je SDP malo zaustavio. Ova priča da je netko dao Saboru da arbitrira po meni nije istina iskreno, i Sabor je svoje odradio. On je raspravu o smjeni proveo, međutim, Vlada novi prijedlog, novih ljudi koje treba imenovati na čelo Agencije nije dobila do kraja mandata, a izbori su bili u 2015. raspisani su i bili su odrađeni, a do dan danas kažem oni ljudi koji su smijenjeni, a to znamo, odlukom Vlade, i danas su tu samo zato jer Sabor nije o njima glasao i o njihovoj smjeni. Povjerenstvo se pokušavalo sakriti iza nekakvih najprije odluka vlastitih i tumačenja zakona, a onda kad su vidjeli da su prešli granicu, onda su se sakrili iza tehničkih poteškoća. Zaista je tada načinjena šteta svim koji se bave politikom jer su ispali krivi za nekakav, lošu komunikaciju između dva tijela, između dvije agencije ili povjerenstva i agencije i vrlo brzo je sve to otklonjeno nakon petnaestak dana svi tehnički problemi su nestali i danas imamo imovinske kartice u obliku kakvi su primjereni da se ne objavljuju podaci za koje je agencija smatrala da ih se ne treba objavljivati i da cijeli svijet iste ne treba vidjeti. I dobro da je to tako. Vidjet ćemo što ćemo sada nastaviti u dijelu daljnjeg funkcioniranja i rada ove agencije. Što sad ispred nas? Ispred nas je jedna kampanja lokalna za lokalne izbore i opet će doći do po meni zlouporabe osobnih podataka. Mi smo bili svjedoci i na zadnjim parlamentarnim izborima da su se određene stranke, njihovi čelnici pojedincima obraćali na kućnu adresu pravim kućnim brojem. Znači čistom adresom koju su imali i počinjali bi pismo ne znam dragi Blaženko, dragi Josipe, dragi Arsen. I ono što se sve nudilo u pismu obećanja itd. Kako je moguće da neka stranka ima točno sve podatke cijele Hrvatske ja mislim tada i svih kuća ili nekretnina ili svih ljudi koji imaju prebivalište i da ih svi dobivaju na svoje ime ili barem najveći dio. Sve je moguće, iako kažem neki to spretno koriste pa se to nekako sakrije. Neki se time ne žele baviti, neki šalju svoje materijale bez imena i prezimena, opet ulaze u svaku kuću, ali na drugačiji način. Znači, vjerujem da će sada i u lokalnoj kampanji, u izborima mnoge stvari možda se ponavljati i svi će se predstavljati možda na isti ili sličan način. Mislim da agencija kažem svoj posao po meni odrađuje korektno, ali ima očito još područja gdje se nekad nešto onako sakrije i svi se prave da o tome ništa ne znaju. Evo tu ću se zaustaviti. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Imamo nekoliko replika. Prvi je kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Boriću ja imam dojam da ste vi, da ćete vi podržati ovo izvješće agencije samo zato što ga ja neću podržati. Zato što Izvješće za 2014. godinu niste podržali samo zato što sam ga ja podržao. Dakle, u čemu se razlikuje Izvješće za 2014. godinu protiv kojeg ste glasali od istih kolega iz agencije u odnosu na Izvješće za 2015. godinu za kojega ćete glasati. Za 2013. je bilo jednoglasno ili 12 od 113 glasova je dobio. Prema tome, u ovom obrazlaganju širokih političkih odnosa i svega, dakle ja smatram da je Agencija u 2014. godini radila dobro i zato smo predložili, dakle prihvaćanje izvješća, odnosno pardon odlično. A u 2015. godini je radila za minus 5 jer je onaj minus bio ovo što ste vi rekli, dakle sukob sa Povjerenstvom za sukob interesa gdje su napravili nepotreban rusvaj u medijima kao što se to vidi iz izvješća. I zato će dobit tu malu jednu sitnu kritiku da ćemo mi predložiti primanje na znanje tog izvješća. To je sad i ja to obrazlažem tako. Ako vi možete na jednostavan način obrazložit zašto se glasali za Izvješće za 2013. godinu da se prihvati, pa za 2014. da se ne prihvati i sada 2015. opet da se prihvati. I ne vidim šta je bilo različito u 2014. u odnosu na 2013. i 2015. Dakle, Hrvatski sabor je u osmom sazivu izvješće ove agencije odbio sa 77 glasova tada vladajuće većine i vi ste bili među njima koji su glasali da se to izvješće ne prihvati. I sada vi mene kritizirate i izvlačite velike političke zaključke od toga zašto mi nećemo bit da se prihvati ovo za 2015. Evo upravo zbog toga, zbog ovog sukoba AZOP-a i Povjerenstva za sukob interesa, ali sa jednom blažom intonacijom ne da ga se odbije, nego da ga se primi na znanje.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, jedina konstanta u te dvije godine znači to da je HDZ na vlasti, vi ste u oporbi. Mi smo tada izrazili svoj stav negativni, sada govorimo pozitivno i tako ćemo postupiti i prihvatit ćemo ovo izvješće bez objašnjavanja zbog čega. Jer i vi ste sebi zauzeli pravo da na odborima glasate za ovo izvješće, a u sabornici kažete da ćete ga primiti na znanje jer da vam ne paše ne znam voditelj agencije jer da je u jednom trenutku on postao žrtva vaših nekakvih igara u Vladi i medijske hajke na to tko je kriv između agencije i Povjerenstva za sukob interesa. Onda su nastradali ljudi. E kad su oni malo pokazali zube onda ste se malo povukli, evo to je jedini razlog zbog čega mi nije jasan vaš stav zašto to želite primiti na znanje, a ne prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, vi ste u svojoj raspravi se dotaknuli niza primjera zapravo ili prilika da se zloupotrijebe osobni podaci i tad sam se javio za repliku premda nisam znao da ćete na kraju rasprave i spomenuti sami, a spomenuli ste to da se bliže lokalni izbori. Sad možda nije isprika što ja to ne znam, ali evo tu su čelni ljudi agencije. Možda je to prilika da se stvarno razmisli o tome kako u budućnosti ili koje to zakonske odredbe trebaju regulirati pojam ankete. Jer lokalni izbori po svojoj specifičnosti su takvi da onaj tko anketira može i poznavat ljude koje zove i ti ljudi su sigurno onda u strahu da kako će odgovoriti. Jer ako ih netko zove recimo u jednom gradu koji ima pet, šest tisuća stanovnika, on zna svaku ulicu pa ih netko nazove za koga ćete vi glasati. Šta da taj čovjek odgovori? Ovisno tko je na vlasti. Nije sad stvar u tome da čovjek se zastraši nego jednostavno to nije pristojno i nije u skladu opet sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka. I zapravo moje pitanje sad nije toliko upućeno vama, ali molim vaš komentar, više agenciji. Što zapravo i agencija tu može? Je li netko tko provodi anketu dužan prijaviti bilo kome u Republici Hrvatskoj da provodi anketu osim onih naravno samih pravila anketiranja koje određene agencijske kuće imaju? Jesu li oni dužni prijavit nekome? Bilo bi dobro da su dužni evo Agenciji za zaštitu osobnih podataka prijaviti mi ćemo tad i tad provoditi anketu, pa da netko nadzire te procese. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, ja mislim da su ankete više-manje o.k. i da se to radi po zakonu. Meni je više bilo sporno iz parlamentarne kampanje kada smo imali prethodnu i onu prije godinu dana, kada netko vaše podatke sve ima kod sebe kao politička stranka i obraća vam se lijepo na vašu kućnu adresu i pismo počinje vašim imenom i vjerojatno je i to dozvoljeno. Evo tu je ravnatelj on će nama reći jeli to dozvoljeno, na koji način dolaze stranke do takvih podataka, smiju li oni to koristiti i ako sve uredu neka je ne, ali ja smatram da je to onda dostupno svima i svaki može raditi što god hoće u ovoj državi jer postoji drugačiji način da se nekome dostavi izborni materijal pa da onda netko procijeni da li mu je taj materijal dovoljno dobar da on njega bira ili ne bira kao kandidata ili kao političku stanku. I zato sam napomenuo da idu lokalni izbori i da će toga sada biti poprilično i posebno zato što se mnogi čelnici svi više-manje biraju neposredno i naravno da će biti navala na kućne adrese brojnih tih raznoraznih materijala promidžbenih pa i sve ostalo što stoji. Spomenuo sam i zlouporabu pravnih osoba koji vas nazivaju na telefone koje imaju, na mobitele, znači svima su dostupni. Oni točno znaju koga zovu, znači nije uzeo metodom pogreške ili ne znam slučajno neki broj, on nas naziva i predstavlja i govori vaše prezime i ime. Od kuda, zbog čega oni to smiju raditi i tko njima takve podatke daje? Tu se upravo građani najviše bune, to je ono što izaziva kod građana jednu vrstu nelagode da je sve dostupno. Ako smo svi dostupni svima onda tu nešto ne štima i onda agencija ili radi ili ne radi svoj posao kako treba, ali to će ravnatelj objasniti kasnije u svom izlaganju, nadam se.
I posljednja replika kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Sada ću ja kako kolega Bauk voli reći matematički precizno reći dat odgovor da ne bude na kraju nejasno zašto su Agencije za zaštitu osobnih podataka i Agencija za sprečavanje sukoba interesa na kraju ušli u tzv. konflikt. Zato što je dopunama Zakona o sukobu interesa 2015. godine, a to nije tako pisalo u medijima po kojem radi jedna agencija dakle ova o sprečavanju sukoba interesa, bilo propisano da se na određeni set osobnih podataka ne primjenjuju propisi o zaštiti osobnih podataka. Ali takav odredba je istovremeno u suprotnosti i ona uskraćuje ona temeljna ljudska prava propisana europskom legislativom. Tu imamo konvenciju jednog jako dugačkog naziva, imamo onu povelju EU za zaštitu ljudskih prava i prava osobnih podataka, imamo i Ustav RH ali bitnija je ova europska legislativa. I zato je onda ustavnom sudu bio podnesen onaj zahtjev za ustavnošću te dopune zakona o sprečavanju sukoba interesa iz 2015. I što je bilo najbitnije? Pa najbitnije da je u takvim slučajevima su državna tijela, dakle agencije dužna izravno primjenjivati pravo EU, a ne suprotnu regulativu nacionalnog prava. I to je odgovor na to pitanje. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Irena, mi smo dali jedan malo širi politički kontekst, ovo što ste vi rekli je onaj pravi i onda je u sredini između tog šireg i tog pravnog postoji vlada koja se nije snašla. I onda su dva tijela koja su neovisna počeli to raditi svaki na svoj način. I meni osobno nije bilo prihvatljivo da se povjerenstvo izvlači da nije bilo tehnički spremno napraviti ono što je agencija naradila. I onda su oni prebacili to sve opet na agenciju. A vlada je arbitrirala i smijenila ih, imamo odluku o smjeni dvojica koji je vodio agenciju i imamo činjenicu da je gospodin i dan danas ovdje i da Vlada nije završila svoj proces jer je shvatila da je pogriješila i da je u ovom trenutku agencija bila u pravu, povjerenstvu nije mogla reći da nisu u krivu, da su u krivu ustvari. I našli su neko rješenje da ništa ne rade, to je tako. To uvijek SDP napraviti kada treba riješiti, najbolje staviti to sve u ladicu i nek odnese vrijeme. I mi imamo situaciju koja će se morati sada na kraju riješiti i kažem nešto je riješeno, otišla je zamjenica jer joj je istekao mandat. A činjenica je ostala da povjerenstvo nikada nije htjelo priznati da su oni napravili grešku. I gospođa Orešković je to žestoko branila u svom izvješću i upravo je opet napadala agenciju i govorila da su oni isključivi krivci i da oni nisu dobro primijenili pravnu stečevinu i EU i hrvatske zakone, a da su oni učinili sve, a priznali su na kraju da su tehničko rješenje mogli imati, da nisu trebali skinuti sve imovinske kartice i da je sve moglo ostati vani bez ikakvih velikih priča. Ali to je prošlo, ispred nas je valjda bolje vrijeme da i te stvari uredimo kako treba. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ravnatelju Agencije sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo prije nego što prijeđem na temu ne mogu ne primijetiti kako jako volim slušati od kolega iz HDZ-a kako oni rješavaju probleme. Evo i danas smo mogli svjedočiti jednom njihovom rješavanju problema, a to je lex Agrokor, a šta će od njega biti, to ćemo tek u budućnosti vidjeti. No vratimo se mi na temu, a to je Agencija za zaštitu osobnih podataka. Kada raspravljamo o agencija tu ne moram mislim opisivati njezin djelokrug i djelatnost, ja često volim reći da je to jedna od naših neshvaćenih agencija. Što mislim pod tome? O istoj stvari govorim svaki put kada raspravljam i on našim pravobraniteljstvima, da građani često ne znaju čemu pravobraniteljstva služe, da tako često ne znaju zašto služi agencija. Ja bih volio vidjeti, a vjerujem da to ravnatelj može i potvrditi koliko podnesaka dobijete koji se uopće i ne odnose na vaš djelokrug rada, jednostavno ljudi ne znaju. I tu se slažem sa kolegom Parićem da je edukacija izuzetno bitna iz više razloga. Kolega Borić koji je sada otišao je govorio o dostupnosti podataka o pošti koja vam dolazi na kućne adrese itd., itd. ali kolegice i kolege, moramo razlikovati koje podatke dragovoljno dajemo da postanu javni i koji su naši osobni koje možemo zaštiti, ali ukoliko to želimo. Telefonski imenik kolegice i kolege je javni podatak. Tu piše vaše ime i prezime, broj telefona i najčešće adresa. Ako ste primijetili svi operateri vas pitaju da li želite da to bude javan podatak, da li mi možemo kriviti nekoga tko se osjeća povrijeđenim ako je dao pristan da njegovo ime i prezime i broj telefona bude javni podatak. A ja mislim da ne. Taj netko onda može tražiti da se taj podatak ukloni, da nije više javan. Ali svi znamo budući da su telefonski imenici on-line, dakle na internetu, da imate i facebook i druge društvene mreže itd., da je većina podataka koje se jednom iznesu na internetu ostaju zauvijek dostupni. Tu se govori o fotografijama, o podacima, o tekstovima, itd., itd.. Dakle jednom kada nešto stavite na facebook to je zauvijek na facebooku bez obzira da li ste vi to uklonili ili ne, govorim naravno figurativno ne doslovno. Ista stvar je, se odnosi i na podatke koje možete naći on-line. E sada, mi moramo tu povući crtu što je zadiranje u privatnost, što je nedragovoljno davanje podataka odnosno što je nečija zlouporaba podataka koji su dostupni u ovim ili onim bankama podataka koji nisu nužno javni. Imate jednu vrlo zanimljivu raspravu koja se vodi u svjetskoj javnosti danas a to je činjenica da će uskoro, barem tako neki autori tvrde biti moguće kupiti povijest vašeg surfanja. Dakle surfate sa svog osobnog računala, sa tableta, sa telefona, neki pružatelji usluga bilo interneta, bilo pretraživača itd., koje možete besplatno skinuti će moći vaše podatke, dakle gdje ste surfali, na kojim ste stranicama bili, koliko dugo itd., prodavati. Sasvim legalno. Znate zašto? Zato što imate one uvjete korištenja na koje ste vjerojatno pristali. I zbog toga nam je jako bitna edukacija, zbog toga je jako bitno da čitate prije nego što nešto kliknete samo da se slažete jer su podaci vaši osobni podaci, moji podaci i podaci svih nas stalno izloženi na zlouporabama, ajde recimo to tako i ja bih, ne bih možda tako grubu riječ koristio već izloženi su da ih koriste treće strane za koje mi možda ne želimo da ih koriste ali svojevoljno smo pristali da ti podaci budu dostupni. Htio bih vam pozornost skrenuti na još jednu stvar, kada govorimo o Agenciji za zaštitu osobnih podataka koja je vezana i za jednu širu priču RH, naime, mi smo se odlučili za ulazak u šengensku zonu i u Schengen, znamo svi što to znači i vjerujem da dosta kolega ne zna da će upravo ova Agencija imati značajnu ulogu u ulasku u šengensku zonu odnosno u provedbi šengenske evaluacije. Što to točno znači? To znači da će Agencija za zaštitu osobnih podataka nadzirati Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo vanjskih poslova, carinske uprave kroz sustave SIS II i VIS. To je ogroman posao kolegice i kolege, ogroman posao koji zahtjeva i izuzetne kadrovske resurse ali i infrastrukturne. Ako nešto od ovoga zakaže, dakle od ovog nadzora, ako bude propusta, prije svega zbog nedovoljnih resursa agencije propada nam cijeli Schengen i sve što je do sada uloženo u šengensku evaluaciju. Ovo je jako bitan podatak kolegice i kolege, posebno bih volio da toga budu svjesni kolegice i kolege koji obnašaju vlast, dakle koji su vladajuća većina, da imamo obavezu pomoći agenciji da može ispuniti ove zadaće. Tim više spominjao sam Opću uredbu o zaštiti osobnih podataka koja stupa na snagu 25. svibnja 2018. godine. Kadrovski resursi koji su potrebni o njima ovisi jako puno toga, znamo svi što je Schengen i zbog jedne male karike u ovom sustavu a to je u ovom slučaju Agencija za zaštitu osobnih podataka možemo jako puno toga izgubiti a znamo da smo jako puno od toga uložili. Također tom općom odredbom kada govorimo o zaštiti osobnih podataka RH ali i Agencija dobiva nove ovlasti, zadaće i nadležnosti što isto moramo imati na umu dakle i kroz Schengen ali i kroz druge vidove. I bojim se da, barem koliko sam ja upućen, ja dozvoljavam da moja upućenost, da nisam toliko duboko u temi ali dozvoljavam si reći da moje laičko ako hoćete osobno mišljenje da za sada agencija nema dovoljnih resursa da ove poslove odradi korektno. Moramo toga biti svjesni jer ne možemo danas sutra prebacivati odgovornost na, niti na ravnatelja niti na neke druge možda koji će doći na njegovo mjesto danas sutra ako se mi kao zakonodavac i mi kao Vlada i mi kao političari ne pobrinemo da te resurse osiguramo. Dakle govorimo o proračunu, govorimo o ne znam preraspodjeli određenih službenika ili novom zapošljavanju itd., itd.. Također koliko ja znam pokrenut je i postupak izmjena od nacionalnog zakonodavstva što se tiče zaštite osobnih podataka i vjerojatno će u službenu pravu proceduru biti pušten negdje do kraja ove godine. Dakle i tu će vjerojatno proisteći još neke obaveze agencije koje će agencije morati obavljati, koje će promijeniti i ne nužnu nadležnost ali opseg posla i način na koji gledamo na zaštitu osobnih podataka. I s ovime bih završio, dakle dvije stvari moramo biti svjesni kada govorimo o Agenciji o zaštiti podataka. Dakle prva stvar je koje podatke svojevoljno dajemo, tu nas agencija nažalost, mislim nažalost, ne može zaštiti, ako ste vi pristali, izrijekom pristali, netko je to tražio od vas da neke podatke želite da budu javni, objavljeni, što činiti onda. Dakle to u slučaju adrese ili telefonskog broja ali i nekih drugih stvari. Druga stvar je kada su ti podaci zlouporabljeni ili kada se do njih došlo na nelegalan način. I druga stvar je upravo ova velika zadaća koju će agencija imati, koja je po meni itekako značajna a to je provedba šengenske evaluacije koja nam je izuzetno bitna. Želimo da Hrvatska bude u šengenskoj zoni, želimo slobodan tok roba i usluga i još slobodniji, dakle slobodan je ulaskom u EU ali vjerujem da će i ulaskom u Schengen to biti i bolje.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku kolegice Petrijevčanin-Vuksanović.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković, drago mi je da ste taj SIS sustav spomenuli jer to je stvarno jako opsežan informacijski sustav i on će sadržavati i podatke o osobama ali i podatke o predmetima u cijelom prostoru EU i čak osobe će moći pojedinačno naravno pretraživati taj sustav. Naravno da agencija u ovom trenutku nema te resurse ali i naš zakonodavni okvir isto tako nije dorastao tome. I zato je baš prava sreća da će nam ta europska direktiva General data ili kako se zove 25.5.2108. upravo uvjetovati da hrvatska regulativa se uskladi sa svim ovim zadaćama. I zato je dobro da već sad se pripremamo za tu zadaću. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala kolegice. Drago mi je da i sa strane vladajućih postoji svijest o tome koliko je ovo važan, bitan, korjenit problem hajde recimo to tako. Imali smo prilike vidjeti, odnosno mogli ste vidjeti ako ste pratili i strane medije neke države su već prije pokušavale uvesti slične sustave. I uvijek vam je bila velika debata tko može pristupiti kojim podacima, koja država o vama ima, da li to mogu raditi službenici dakle samo iz djelokruga koji pokrivaju ako su carinici, dakle onda ako nešto carinite ako su medicinski djelatnici samo iz toga dijela itd. itd. To su često imale kontraverzne nazive velikog brata i slično. Ovo će biti isto jedan takav sličan sustav. Kao što ste rekli bit će dostupan cijeloj EU. Bit će jako izazovan ne samo za našu agenciju nego za EU u cjelini sačuvati te podatke od mogućih zlouporaba. Tako da mi je drago da postoji svjesnost o ovome. Također mi je drago smo pravovremeno manje-više reagirali da ćemo morati uvesti neke stvari iz europskog, dakle da će nas europska regulativa na to prisiliti uvjetno da to tako kažemo, da do kraja godine promijenimo i svoju zakonsku regulativu što je izuzetno bitno baš zbog toga da bi bili dorasli ovim novim izazovima. Hvala.
Hvala vam lijepo. I zaključna pojedinačna rasprava kolegice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ravnatelju i suradnici i kolegice i kolege. Pa sad već kad smo počeli o ovoj uredbi koja će stupit na snagu 25. svibnja 2018. onda možda da odmah nešto o tome kažemo da bi naši građani zapravo shvatili o čem se radi. Otprilike možemo postavit sljedeća pitanja. Želimo li znati tko u zdravstvenom sustavu čita naše zdravstvene kartone? Ja vjerujem da dobar dio nas bi volio imati tu informaciju. Želimo li vidjeti na primjer unatrag mjesec dana tko je sve pristupao našim financijskim podacima, to bi isto bilo recimo za neke zanimljivo. Želimo li znati koje osobne podatke o nama prikuplja na primjer nekakva mobilna aplikacija ili čak web stranica putem cookiesa. Isto vjerojatno za mnoge zanimljivo. Možemo li mi zatražiti od Googlea već sad da nam recimo daju informaciju gdje skladište naše osobne podatke koje smo mi pohranili u Gmailu ili u nekom mailu koji ide preko njih, čak i u officeu recimo kao i da nam možda čak omoguće da ih mi prenesemo, da ih preuzmemo. To i još mnoge druge stvari pa čak i recimo podaci Multiplus kartica ili slična kartica sa kojim podacima oni distribuiraju našim. Recimo koliko netko kupuje mjesečno alkohola? Svi ti podaci će ovom uredbom koja stupa na snagu 25.5.2018. bit nama dostupni, odnosno mi imamo pravo znati te podatke, jer je to ta General dana uredba još ima nekakav duži naziv. I ta uredba je već sad prozvana najstrožim zakonom za zaštitu osobnih podataka na svijetu. I oko toga je bilo određenih naravno debata na razini EU, ali ovo su ovako kolokvijalno rečeno neke prednosti. Ja vidim to kao u svakom slučaju kao prednosti. Ono što meni je više u fokusu kad govorimo o Agenciji za zaštiti osobnih podataka i njihovom djelokrugu je to, to su prevare. Zapravo prevare, krađe osobnog identiteta i još uvijek se ne zna kako tome stati se na kraj jer naša zakonska regulativa nije tome baš na adekvatan način doskočila. Najčešće se tu radi kaže se da je godišnje 2015. je bilo pedesetak predmeta, ali puno je veći broj tih predmeta jer mnogo građana ne prijavi da određene osobe sklope jedan ili više ugovora sa više tele operatera i onda krivotvore, dakle prevaranti nečiju osobnu iskaznicu, pa čak i pečat tvrtke ako se radi o pravnoj osobi. Sklopi se nekoliko ugovora, dobiju besplatne mobitele čak nekoliko mobitela od različitih tele operatera, a onda u konačnici ti ljudi ni krivi ni dužni dobiju tuđe račune. I sad bilo je takvih puno slučajeva, a ja se sjećam slučaja i osobno sam upoznata s tim. Jedna gospođa je bila baš žrtva prijevare i krađe osobnih podataka i rekla je otprilike, sjećam se da je na njeno ime uzeto 2 telefona kod jednog tele operatera, pa je na ime njene tvrtke uzeto još nekoliko telefona kod drugog tele operatera i da je ukupno imala 7 pretplata kod različitih tele operatera na njezinu tvrtku. I punih 6 mjeseci je dobivala račune i ona nikako nije mogla dokazati da to zapravo nije ona. Čak je jedno slovo u prezimenu bilo pogrešno. I angažirala je odvjetnika, prijavila je policiji, obratila se HAKOM-u, dakle regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti, obratila se Agenciji za zaštitu osobnih podataka, međutim naravno sve to traje, traje i traje. I za to vrijeme naravno dođe i ovrha. I očito da se radi, da je to nekima dobro uhodan posao i naravno da se radi o kriminalu. I u udruzi „Potrošač“ su rekli uvijek prijavite, uvijek prijavite na sve ove instance od HAKOM-a, od agencije, od policije. Naravno da su metode prijevara različite. Nekad su ugovori potpisani čak i na prodajnom mjestu i to je poseban slučaj. Agencija je s tim jako dobro upoznata. Očito da tu netko nije radio svoj posao. Nekad je to web narudžba pa je na tuđe ime. Dakle, najlakše je doći do podataka sa nečije osobne iskaznice. Podaci su ti dovoljni da se obave neke kupnje preko interneta. Ali što je najbitnije? Mora se reći da je po sadašnjoj legislativi postupak dokazivanja da netko nije, da vi niste netko tko je uzeo te mobitele i te pretplate užasno mukotrpan, užasno je mukotrpan i neujednačen je. I sad na primjer imate slučaj, dakle u sadašnjoj praksi da jedan operater zbog sveg navedenog odmah stornira pretplatu i kaže to je uredu, vi niste ta osoba, ali istovremeno drugi operater kaže ne. To nije vi morate dokazivati itd. treći teleoperater kaže gospođa da joj je omogućio 270 dana počeka s njezinim računima dok se ne utvrdi jeli ona ta osoba i treći ili četvrti operater se uopće ne javio. Dakle totalna neujednačenost u tom smislu i zato vrijeme je gospođa naravno bila pod ovrhom računa. Agencija za zaštitu osobnih podataka, moram pohvaliti je tu dobro reagirala, konkretno je bio i taj slučaj i dobro u skladu s legislativom jer imate dosta iskustva sa tim krivotvorenim podacima. I možemo postaviti pitanje, zašto kod svih teleoperatera prilikom recimo dostave pošiljke korisniku već taj kurir koji dođe dostavne službe on ne traži osobnu iskaznicu, često kod nekih ne traži. Pa da bi upisao broj osobne iskaznice na dostavnici, to je recimo jedan banalan slučaj gdje bi se već nešto moglo riješiti. A da ne govorim ako je pretplatnički ugovor krivotvoren, momentalno se treba stornirati i to HAKOM može učiniti naravno u dogovoru u suradnji između dvije agencija i to regulatorna agencija mora učiniti. Nekad doduše učini, nekad im treba više vremena za pojedinačne slučajeve, nekad reagiraju tek nakon što ih mediji upozore na to pa budu neki slučajevi u nekim emisijama itd. Dakle problem je inače sporost institucija, u tom smislu Agencija za zaštitu osobnih podataka nije imala taj probleme jer vidim da dosta urgentno je rješavala te slučajeve i to treba reći. Ali kod nekih institucija, konkretno HAKOM je bio prolazilo i više od sedam mjeseci gdje apsolutno se ništa nije dogodilo po prijavi i za to vrijeme je bila ovrha umjesto da su taj krivotvoren pretplatnički računa odmah stornirali. Puno je takvih sličnih situacija, tek poneki završe ui medijima zato što neki ljudi naprosto ni ne znaju koja su njihova prava, kontrola naravno od strane operatera i distributera treba biti i čvršća. Njima su to male cifre u njihovom poslovanju, iako i oni imaju s tim problem operateri. Ali za fizičku osobu to je užasan problem, a i sankcije za serijske prevarante isto treba na neki način urediti. Zato je bitna ova izmjena regulative i zato me naprosto raduje da će se ići da će hrvatska regulativa ići u korak sa ovom direktivom i mislim da će se s tim riješiti stvarno mnogi problemi, tim više što hrvatsko zakonodavstvo je dužno godinu dana nakon donošenja direktive inkorporirat to. Tako da mislim da htjeli ne htjeli morat ćemo te stvari urediti, a ja se nadam da ćemo ići ona i u najboljem putu kada budemo imali zakon na papiru onda i primjenu u praksi. I očekujem da Agencija za zaštitu osobnih podataka se ekipira, bude i dalje uspješna u onome u čemu je i do sada bila, a onome u čemu eventualno bilo propusta i nekakvih neujednačenosti da se svakako popravi. Ali ovo izvješće ću podržati i ja osobno i klub HDZ-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo repliku, kolega Parić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, u pravilu ljudi danas nemaju pojma koliko često svjesno ili nesvjesno ostavljaju svoje podatke na različitim mjestima i osobne i ne osobne i kakvi god postoje. I u principu to jako i jednostavno i lako čine ne razmišljajući o posljedicama. Nitko se u principu mnogi se ne pitaju gdje je isplativost različitih članskih kartica, MultiPlus card i ostale koje ste vi spominjali, zašto vam daju besplatne kune, bodove, zašto to prate prolaze kroz kase i sve ostalo? Pa oni na taj način znaju vaše dnevne navike, vaše životne navike, što kupujete, što trošite, kako se osjećate, gdje kupujete. Na taj način prilagođavaju lokalno tržište prema vama. Sve su to osobni podaci i ljudi nemaju blage veze u principu tko se sve bavi sa njihovim osobnim podacima. Sa ovom uredbom od dana kada ona stupi odnosno direktivom kada stupi do dana provođenja će vjerojatno proć neko vrijeme, ali bi ovako nešto moglo izazvati revoluciju u budućnosti o zaštiti osobnih podataka. Mi u Hrvatskoj imamo taj famozni sustav e-Građani koji može bez problema podržati sutra jedan takav servis, čak se svojedobno razmišljalo o tome da OIB sustavu u principu daje poruke tko sve koristi vaše podatke, u OIB sustavu u poreznoj da dobivate u sustav e-Građani i to se bez problema da proširiti i na sve ostalo. Time građani preko noći postaju svjesni tko sve koristi njihove podatke, naravno ako koriste taj sustav. U tom momentu kada postanu svjesni toga počet će se pitati zašto netko koristi moje podatke. Kada se počnu to pitati pitat će vas, a kada počnu pitati vas ne bi vam bio u koži jel tada slijedi jako puno posla. Jel zamislite danas imate kažem 350 tisuća korisnika sustava e-Građani, da samo jedan promil tih ljudi dnevno vas nešto pita, a u skoroj perspektivi kako stvari idu ti brojevi će se penjati vjerojatno na milijun, dva i više u tom slučaju ćemo morati svi zajedno dobro porazmisliti kolika će Agencija za zaštitu osobnih podataka trebat biti i što će joj sve obuhvat rada biti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Točno je poštovani kolega Parić, znamo da je pravo na zaštitu osobnih podataka i tajnost osobnih podataka i Ustavom zajamčena kategorija. A ovo kada spominjete dakle mi ćemo čak tom uredbom koliko sam ja uspjela iščitati tu uredbu moći saznati tko u MUP-u pristupa našim podacima o registraciji automobila, o boravištu, o prebivalištu itd. oni tvrde da će sve te kategorije biti riješene uredbom. Agencija momentalno nema ovlasti ni za vođenje prekršajnih postupaka, jel to točno, prema tome, a policija uvijek kaže da se zlouporabom tih osobnih podataka na webu i općenito u virtualnom svijetu ne zna se tko je zlouporabio nešto dok druga strana to ne zlouporabi. Odnosno ne znamo da li nam je netko ukrao podatke dok on te podatke već nije negdje zlouporabio, a to je post festum djelovanje jel, znači ne znamo u trenutku kada su ukradeni nego u trenutku kada su već zloupotrijebljeni. Tako da po ovoj uredbi ćemo čak moći imati pravo na zaborav, tzv. pravo na zaborav da kada mi više ne želimo da se naši osobni podaci obrađuju da ćemo onda moći podnijeti zahtjev da ih se ne zadržava. I koliko se sjećam da je čak već facebook počeo na ovom europskom prostoru raditi jednu treću bazu podataka, baš priprema za ovu uredbu jer sada to mijenja kompletno poslovanje tih velikih mega sustava. Tako da ja stvarno sam bila a blago rečeno oduševljena kada sam vidjela ovu uredbu jer u današnje vrijeme sačuvati osobne podatke u virtualnom svijetu je gotovo nemoguće. I mislim da je ovo jedna od boljih uredbi EU i sretna sam da će Hrvatska u tom smislu osjećati benefite te uredbe.
Hvala vam lijepo. I imamo završnu raspravu u ime kluba SDP-a kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Obzirom da se kolegica Perijevčanin Vuksanović u odgovoru u replici kolegi Boriću osvrnula na moje izlaganje ovo mi je je jedina poslovnička mogućnost da odgovorim, matematički precizno. Dakle prvo, nije točno da je uzrok sukoba Povjerenstva za sukob interesa i Agencije za zaštitu osobnih podataka izmjena Zakona iz 2015. godine nego je obratno. Dakle izmjena zakona iz 2015. godine je došla nakon sukoba AZOP-a i Povjerenstvo za sukob interesa. Što se tiče prava, ustavnog prava na zaštitu osobnih podataka želim vas obavijestiti da je Ustavni sud još 7. studenog 2012. godine zauzeo sljedeće stajalište, ja ću ga pročitati: „Ustavni sud utvrđuje da je osporeno zakonsko rješenje jasno i precizno formulirano a njegovi učinci izvjesni i predvidljivi. Kandidati za sve javne dužnosti takvo zakonsko rješenje moraju prihvatiti žele li obnašati te dužnosti. Ne pristaju li na zakonsko rješenje mogu slobodno odlučiti da se ne kandidiraju za te dužnosti odnosno odbiti imenovanje“, itd., itd.. Prema tome dužnosnici su prihvatili time što su pristali da se kandidiraju i da obnašaju te dužnosti na smanjeni opseg zaštite osobnih podataka u odnosu na „obične“ građane. Prema tome, taj dio što se tiče sukoba AZOP-a i Povjerenstva za sukob interesa Ustavni sud je rješavao 2012. a unatoč tome AZOP je tada išao na jednu mjeru prema Povjerenstvu za sukob interesa. I na kraju je iz tog njihovog međusobnog boksa nastala jedna velika medijska, jedan veliki politički problem. Prema tome to je bila jasna poruka da se Povjerenstvo za sukob interesa i dužnosnici izuzimaju iz ovog dijela zakona koji se tiču zaštite osobnih podataka, to je točno predviđeno i napisano što i ako Ustavni sud ukine tu odredbu ona je već na snazi skoro evo dvije godine i ona još nije ukinuta. Dakle ona još postoji, ona se primjenjuje i ne može se retroaktivno ukinuti, dapače. Imovinske kartice u ovome opsegu vraćene su na web povjerenstva za sukob interesa i prije nego šta je ova rasprava u Hrvatskom saboru provedena. Naime, ona je provedena 14.5.2015. godine a rješenje AZOP-a je 20. travnja, ono je u javnost došlo negdje početkom 5. mjeseca i o odonda je krenula ta jedna, taj jedan medijska kampanja. I također što se tiče, to je i gospodin Borić govorio, dakle što se tiče našeg odnosa prema vodstvu agencije, mi smo ga pokazali glasanjem za izvješće 2014. godine. Klub HDZ-a je bio tada protiv izvješća a vi ste kao zastupnica HRID-i bili suzdržani, to isto ima dakle, to isto ima na web-u. Mene je inače začudio stav čelnika agencija ne gospodina Rajkovače nego tadašnje njegove zamjenice koja je tražila od DIP-a da se izbrišu podaci o tome tko se kad kandidirao za koju funkciju na izborima. I imali smo u DIP-u jedan tada kao ministar uprave, jedan dosta, sastanak u kojem sam ja pokušao objasniti da onaj tko se kandidira i ulazi u političku utakmicu mora biti dostupno, dakle mora se znati i tko su bili kandidati. Jer činjenica da je netko bio kandidat na izborima neke političke stranke je prilikom recimo nekog njegovog imenovanja na javnu dužnost ili na još gore, na službeničku ili na onu nepolitičku dužnost može biti indikator ili činjenica da se radi o političkom imenovanju i da je to dobro znati. I u tom smislu je nama bilo tada teško objasniti kolegama iz AZOP-a gdje prestaje ovaj dio koji je rekao Ustavni sud, dakle da je razmjernost i obnašanje javne dužnosti, dakle da prestaje tolika mjera zaštite osobnih podataka koliku imaju obični građani. U tom smislu klub SDP-a svojim glasanjem o izvješću za 2014. godinu daje dalju podršku radu Agencije za zaštitu osobnih podataka sa … [[Govorni se ne razumije.]] vodstvom a glasanjem o izvješću za 2015. godinu nećemo se izjašnjavati o radu vodstva agencije kojeg podržavamo nego samo o činjenici da su tijekom 2015. godine napravili jedan prekršaj odnosno uklizavanje sa dvije noge za što su zaslužili barem žuti ako ne tada po našem mišljenju crveni karton. Hvala.
Hvala vam lijepo. Replika kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Meni je jako drago da ste iskoristili mogućnost da mi odgovorite. Ja ću vam odmah reći, ja bih bila i sada suzdržana kao što sam bla onda suzdržana zato što je pravno tumačenje jedno a političko je drugo. A upravo sam zato bila suzdržana. Da li je političko iznad pravnog? Pa i sada je to sukob na neki način dviju strana. A ono što sam ja rekla, ja i dalje pri tome stojim ali neću sada ulaziti u polemiku zato što znam da će ravnatelj agencije i kolege zapravo ponoviti ovo što sam ja rekla a vidite da nisam sa njima u dosluhu jer sam bila suzdržana. Prema tome, ovo je zapravo pravno tumačenje. I ono što sam rekla moram ponoviti. Dakle, u takvim slučajevima državna tijela moraju primjenjivati pravo Unije ostavljajući suprotnim regulativu nacionalnog prava koliko god to zvučalo nama sad možda kolonizatorski od strane EU, ali to je tako, to je činjenica, samo sam to rekla. Nisam ulazila u političke odnose SDP-a ili HDZ-a ili u odnose između Dalije Orešković i ne znam ravnatelja ove agencije. Znači samo pravno tumačenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Replika, odgovor na repliku.
I sad ste onda ušli u odnos pravnog i političkog kad niste ušli u ove odnose. Dakle, ja inače jednom sam ja to pokušao u svojim juniorskim danima u Saboru objasniti gospodinu Šeksu pa mi je rekao da je u stvari pravo samo politička volja oblikovana u pravnu formu. Dakle, u ovoj zemlji vlast ima Sabor a ne agencije, ne sudovi. Sabor donosi zakone i ono što je pravno napisano to je izraz političke volje Hrvatskog sabora. Prema tome, ja uopće ne vidim sukob pravnog i političkog. Ja samo želim da se zna tko je vlast, a vlast je Sabor koji je ograničen Ustavom i ono što on želi provesti to provodi kroz zakone. Danas smo jedan takav zakon donijeli na primjer, gdje smo pokazali tko je vlast. Dakle, s dubokom smo promijenili neke odnose. Ja sam rekao negdje da smo zadali najžešći udarac kapitalizmu od '45. pa su mi rekli neki nije od '45. nego od '58. Tu negdje. Prema tome, to je odnos pravnog i političkog. I sad dolazimo do pitanja što je EU i tamo postoje institucije koje su izabrane od naroda, u množini naroda EU. To su Europski parlament. Onda iz njega proizlazi Europska komisija. I ja nisam neki veliki fan briselske birokracije. Ja mislim da u stvari EU ima određeni demokratski deficit i da bi trebalo na drugačiji način pristupati izboru tijela i organa EU i da narod premalo doživljava EU kao svoju i kao nekoga tko u tome participira. Prema tome i u EU Hrvatska ima svoje zastupnike koje smo izabrali u Europarlamentu. Oni zastupaju različite stranke, zastupaju svoju državu. Prema tome, ako žele izrazit svoju političku volju kroz Europski parlament to i mogu. Iza mene sukoba pravnog i političkog nema. Dakle, pravno je, pravna norma je Ustav RH, to je izraz političke volje 2/3 a onda u okviru toga parlamentarna većina donosi svoje zakone na pravni način. Hvala.
Hvala lijepo. I završni osvrt predlagatelja kolega Anto Rajkovača.
Bilo je jako zanimljivo slušati rasprave i pitanja i osobno sam impresioniran poznavanjem materije ovdje među vama većine koji ste diskutirali doista svaka čast. Teško je sad vjerojatno u nešto kraćem vremenu nego je objektivno i moguće reći precizno, odgovorit na sva pitanja koja su se, daju se izlučiti ili su izravno postavljena ovdje. Ali pokušat ću u nekoliko bitnih segmenata se samo u završnom osvrnuti, a obzirom da smo pozorno bilježili i detaljno tijek rasprave obvezujem da će se pojedinim zastupnicama i zastupnicima za sve one dvojbe i potencijalno nejasnoće i pitanja potrudit ćemo se dat pisani odgovor kao cjelovitu informaciju. Krenuo bih od najsvježije diskusije ovdje pomalo. Moram se lagano i nasmijati, nećete mi zamjeriti. Prilikom podnošenja Izvješća za 2014. godinu je također centralni dio rasprave bio Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa i agencija i može se dobrim dijelom reći da je i sada to pitanje nekako iskrslo u prvi plan u ovoj diskusiji, odnosno raspravi i za izvješće 2015. nadam se kad budemo uskoro podastrijeli izvješće za 2016. da neće biti, da se izdiskutiralo sve što se trebalo na tu temu. Želim samo reći da je bez namjere pravdanja agencije ili optuživanja nekog drugog apsolutno ne. Želim samo reći da je u toj situaciji netko, a ne agencija jedno klasično pravno pitanje, jedan klasični pravni akt pretvorio u medijsko-političku harangu i s tim bih završio. Stvarno ne bih htio više ništa oko toga reći. Agencija se doista sa svim svojim zaposlenicima i evo ja sam sad još uvijek na čelu agencije. Gospođa zamjenica je u petom mjesecu prošle godine mandat joj je istekao. Dakle, nema zamjenika sa zaposlenicima i čak i preko objektivno mogućih kapaciteta nastojimo raditi svakodnevno na rješavanju problema podnesaka od strane građana, tijela, institucija. Nastojimo biti što je moguće više u roku postupati i apsolutno držeći se slova zakona, odnosno propisa bez obzira kako to ovako suhoparno i šturo možda zazvučalo ali to je to u granicama i okvirima postojećih zakona. Vidim da je prepoznata važnost opće uredbe i načelno i pojedinačno koja će u RH kao jedan univerzalni pravni akt ili univerzalni zakon EU na ovu tematiku počet se primjenjivati sa svibnjem 2018. godine i da iz nekolicine diskusija zaključujem doista veliku zainteresiranost čak i upozorenja svima nama pojedinačno i generalno da je to doista važno pitanje, doista važna era koja dolazi i da agencija bez obzira u ovom obliku ili u nekom drugom obliku ili će se tako zvati ili drukčije, nije važno. Jedno takvo tijelo će doista imati jednu užasno važnu ulogu, daleko veću nego što je to sada. Jer ta uredba ide u direktnu primjenu u RH. Nacionalno zakonodavstvo će se vjerojatno formirati prema nekim pitanjima koja su paralelno ili mimo toga koje uredba samim tim ne obuhvaća, ali kao što su imenovanje čelnih osoba, kao što su eventualno prilagodbe vezano za organizaciju i ustroj budući itd., moguće nazivlje, ali evo informacija 10. tj. u ponedjeljak zasjeda po prvi put radna skupina koja će pokušat iznjedriti jedan adekvatan nacionalni propis povezan sa tom problematikom. Gospodin državni tajnik predsjedava i rukovodi tom radnom skupinom, mi smo iz agencije i članovi različitih drugih ministarstva i tijela članovi i dio te ekipe i nadamo se na temelju dosadašnjih iskustava da ćemo adekvatno odgovoriti što se tiče pravnog normiranja tog dijela aktivnosti. Ukazano je čini mise ako sam dobro zapisao, a jesam, gospodin zastupnik Darko Parić u više navrata je spomenuo tu važnost edukacije, važnost edukacije u funkciji prevencije i mi ju tu tako doživljavamo, znači razviti najširu i poboljšati i podignuti najširu svijest svih javnosti pa i onih ciljanih na važnost opreznog i samo zaštitnog postupanja kada je u pitanju dioba ili davanja osobnih podataka svakoga od nas na bilo gdje i na bilo kojem mjestu. O velikim mega sustavima i IT budućnosti i vremenu mislim da doista izlično govoriti, a nisam ni stručnjak u tom području pa se bojim išta reći, ali otprilike prepoznajem koliko je širina problema da se uvidjeti koliko u biti svi mi trebamo razmisliti uopće da li objektivno imamo privatnost, da li objektivno su naši osobni podaci su ful zaštićeni odnosno maksimalno zaštićeni ili je možda slučaj suprotan. Uvjeravam vas ovdje sve kao i sebe i suradnike da doista maksimalno radimo na tome da ispunimo zakonsku obvezu i što je moguće više ozbiljnije stručnije uđemo u taj fight i pokušamo štiti osobne podatke naših građana uprvom redu i ispitanika u situacijama kada nam se obraćaju. A svim ovim široko postavljenim aktivnostima, a o njima ću isto tako nešto reći, na planu edukacije, prevencije, osvješćivanja javnosti nastojimo još više poboljšati taj aspekt kako bi generalno na kraju svi mogli biti zadovoljni. Uvijek se postavlja pitanje koliko smo zadovoljni i jesmo li bili uspješni. Mi smatramo da smo u daljnjim okolnostima i daljnim mogućnostima solidno ili dobro obavili naš posao, a aludiramo da ga svakako trebamo pokušati raditi još bolje. Međutim ima i nekih objektivnih kriterija i objektivnih poteškoća zbog čega ne možemo pružiti nikakvu garanciju da će to tako biti osim da pokušamo maksimum učiniti, a to su ograničenja financijske naravi, kadrovske, tehničke i svakojake druge. Pokušavamo dobiti i nešto kadrova u smislu aktiviranja u zapošljavanju, a glede svih obveza koje proizlaze iz schengenske evaluacije, mi smo prvi evaluacijski krug u schengenskoj priči prošli tijekom protekle godine. Vama za informaciju, dobili smo izrazito pozitivan dojam i pozitivno izvješće kada je u pitanju djelokrug rada Agencije za zaštitu osobnih podataka, više fokus problema materijalne prirode, a to je izgradnja u biti tehničkih postavki, graničnih prijelaza i svega onoga što prati taj ulazak u tu schengensku porodicu. Tijekom ove godine također će se odvijati i drugi krug i treći krug evaluacija po pretežito MUP-u i druga ministarstva gdje će i agencija svakako sudjelovati. Sudjelujemo u koordinacijama u onoj mjeri koliko smo prisutni, nastojimo dati uvijek doprinos da sve skupa ide u pozitivnom pravcu i u pozitivnom smjeru. Bilo je još svakako i konkretnih upita vezano za same planove edukacije odnosno pa i osvrt na nekakve ciljane planove nadzornih aktivnosti. Što se tiče edukacije doista smo rasuti po Hrvatskoj, ja bih rekao evo i sada trenutno i nastojimo educirati maksimalan broj što javnih tijela lokalne uprave, samouprave, što ostalih dionika problematike osobnih podataka tamo gdje god se taj proces događa. Pa trenutno samo sa zajednicom županija u ciklusu edukacija po većini sjedišta, zatim HGK dakle poslovni subjekti već nekoliko godina, u zadnju godinu intenzivno. Škole, djeca, mladi posebno … skupine i posebno ranjive na zloporabe osobnih podataka, posebno preko društvenih mreža itd. Međutim imate jedan paradoks, ja ga moram ovdje iznijeti pa ćete vidjeti ustvari sa kakvom stvarnošću se i mi ono pokušavamo nositi. u zadnje dvije godine smo u dva navrata objavili natječaj za prijam informatičkih stručnjaka. Znate koliko se javilo na taj natječaj ljudi? Niti jedan, dakle to je objektivnost jel. Pronaći ćemo ih, naći ćemo ih, bilo kroz, uloviti mlade s fakulteta itd., ali naći ćemo da osnažimo tu, tu prije svega nadzornu komponentu. U ovoj godini iako je proteklih godina također nadzorne aktivnosti su rapidno rasle i doista činimo sve i organizacijski, kadrovski da to unaprijedimo. Za ovu godinu smo konkretno isplanirati tzv. sektorske nadzore po različitim segmentima društvenog djelovanja i subjektima kako javnim tako i poslovnim. I nadamo se maksimalnom ispunjenju tog plana koji je jako, jako ambiciozan. Vidjeti ćemo, podastrijeti ćemo podatke i o tome u izvješću za ovu godinu pa će se iz toga vidjeti. Dosta je riječi bilo o situaciji povezanoj sa agencijama za naplatu potraživanja a one su povezane sa djelatnošću bankama, djelatnošću teleoperatera ali i drugim poslovnim subjektima. Tu su, agencija naravno postupa i u takvim situacijama ima iskustvenu praksu, ima nebrojeno donesenih pravnih akata vezanih na tu temu bilo kroz privremena rješenja, bilo kroz stalna rješenja. Ali onaj moj primjer koji sam naveo u uvodnom izlaganju mislim da zorno prikazuje realitet a to je mahom teleoperateri i takvi pravni subjekti. Znate kao odvjetnički uredi, samo idemo neselektivno u tužbu i gotovo tu završava priča pa ćemo tužbu na tužbu, itd., zbog toga upravni sud je po istom predmetu dvostruko ili trostruko se bavi, sudi, što strahovito odugovlači vrijeme konačnog nekakvog pravnog rješenja prvenstveno u prilog strankama koje nam se obraćaju i našim ispitanicima za koje u biti prvenstveno postojimo ako želimo štititi identitete, želimo štititi osobne podatke pojedinaca. Tu je priča znači dvostruka, te agencije se pojavljuju kao u biti izvršitelji obrade po sadašnjem zakonu, temeljem sklopljenih ugovora opet sukladno zakonu sa vjerovnicima koji im definiraju što točno jasno i precizno rade u njihovo ime. To je jedan i nadzornim aktivnostima utvrdimo li tako tu su nama nekakve reaktivne mogućnosti sužene ukoliko je zakonit postupak. Druga stvar je u situacijama kada dolazi do prijenosa potraživanja, znači s jednih na druge, tada se najčešće u praksi pojavljuje situacija o nedovoljno informiranosti odnosno neobavješćivanju stranaka da je dug prenesen sa agencije X na agenciju Y ili prenesen sa vjerovnika A na agenciju X itd.. I naravno ovdje se, logična je stvar, rukovodi se Zakonom o obveznim odnosima koji precizira te postupke, najčešće su u pitanju nekakve cesije itd.. Dakle opet utvrđujemo u svakom postupanju, u svakoj nadzornoj aktivnosti utvrđujemo pravni osnov, odnosno temelj i svrhu takve obrade. I utvrdimo li nepravilnosti a nije rijedak slučaj kada utvrđujemo, donosimo sukladno tome ono što nam zakon dopušta, rješenja kojima nešto zabranjujemo ili kojima nešto nalažemo da se popravi, pobriše, kojima dajemo preporuke kako to kvalitetnije, poslovni subjekti trebaju raditi itd.. Zapalo mi je za uši, odnosno pažnji sitna slova na mnogim ugovorima, dokumentima koja ni osobno ne čitam, a vjerujem da tako puno ljudi. Dakle ta opća pravila koja poslovni subjekti ispostavljaju očito u praksi se događaju situacije da se ne transparentno odnosno nedovoljno kvalitetno prenesu kao informacija klijentima pa da klijent zna da li će dati, neće dati podatak, ako neće dati zbog čega neće, je li u pitanju privola ili nekakav drugi pravni temelj zbog čega trebaju njegovi osobni podaci. Specifičnost kod privole je dakle kao pravnog temelja, može se povući u svakom trenutku a to je ono notorna zakonska konstanta. Bilo je tu postavljeno i pitanja, komentara koja doista ne bi spadale u djelokrug rada agencije pa ne znam, nemam što vezano uz to komentirati, ali svejedno ono kako sam rekao i obvezao se, dostaviti ćemo pojedinim zastupnicima, zastupnicama pisano obrazloženje sa cjelovitom informacijom glede postavljenog problema. Moram pogledati da li sam još nešto, pa dobro, evo s time bih završio ako, i zahvaljujem vam se naravno na pažnji koju ste iskazali i opet ponavljam na doista interesantnim diskusijama, one pozitivno intonirane ćemo sa velikom radošću prihvatiti i nastojati unaprijediti naš rad a one uvjetno negativno intonirane ćemo također primiti kao kritiku i opet ugraditi u kvalitetniji rad u budućnosti. I još jednom se zahvaljujem na pažnji i evo toliko.
Hvala vam lijepo. I imamo dvije replike. Kolega Arsen Bauk.
Postoji određena vjerojatnost da se rasprava, izvješće za 2016. godinu neće vezati događaje iz 2015. godine osim ako se u međuvremenu ne dogodi nešto slično, onda će vam se vezati to i to što je bilo iz 2015. i još ću vam se sjetit nešto što je. Dakle, Agencija za zaštitu osobnih podataka ima veliki ili barem dovoljno ne mali utjecaj na određena politička zbivanja i sasvim je sigurno da osobe sa političkim iskustvom su odmah bile svjesne koliku će medijsku pozornost izazvati uklanjanje imovinskih kartica sa stranice Povjerenstva za sukob interesa. I to što se desilo da je netko bio u agenciji sa određenim političkim iskustvom ne bi se desilo, jer kada bacite atomsku bombu onda se ne smijete čuditi radijaciji. Ono što je dobro kod radijacije da se nakon određenog vremena radioaktivnost smanjuje, pa se prepolovljava itd. Tako da sa određenim odmakom vremena došlo do toga da više nitko nije pitao šta je sa zahtjevom Vlade za razrješenje čelnika agencije, onda se to zaboravilo i stavilo u ladicu i eto sad je to tako. Ali da se to nastavilo ne bi bili ni to izbjegli. Dakle, to je bila reakcija Vlade u tom smislu. I naravno dakle što se tiče političkih događaja, političke aktivnosti tu pristupite s određenim oprezom da ne bi ponovo i sljedeća rasprava ima političke konotacije, a ove stručne naravno da su bile pozitivne i zahvaljujem.
Hvala lijepa. Kolega Parić.
Zahvaljujem. Nisam mislio ali moram po drugoj temi [[Upadica Vrdoljak: Nisam ni ja mislio.]] Rekoste da ste raspisali natječaj za informatičkog stručnjaka i nitko se nije javio. Znate zašto? Zato što država nema pojma što je informatički stručnjak, nema pojma čemu služi, šta radi, ni koliko vrijedi. Da se sudari s njim na ulici ne bi ga prepoznala. Zato se nije ni javio ni jedan informatički stručnjak. Oni se redovito u državnom aparatu, ministarstvima nalaze u tajništvima duboko nisko u sistematizaciji, jako potplaćeni, jako zanemareni kao operateri koji unose podatke u sustav ili tako nekako. Informatički stručnjaci na tržištu vrijede puno više nego što vrijede u državi i nego što ih država gleda i trebala bi gledati. I baš zato vam se i ne javljaju, svjesni su toga. I počet će se javljati jednog dana kada država shvati koliko oni vrijede. Ali kad bi informatički stručnjaci odlučili u jednom momentu ugasit sve one sustave koje država i ljudi u ministarstvima misle da po slovu riječi ili već kako funkcioniraju bez ikoga po Svetom pismu kako već država bi stala momentalno puno prije nego da izađu tisuće i tisuće radnika i ne znam ni ja čega. Sve bi stalo kad bi samo par tisuća informatičkih stručnjaka u državi ugasili ono što rade. I ovaj Sabor da informatički stručnjaci ugase ovo informatike oko nas bi momentalno stao. Prema tome, baš sam se morao javit da ovo izbacim iz sebe. I neće vam se informatički stručnjaci još dugo javljati. Dobro ja se nadam da neće biti dugo, ali neće se javljati sve do momenta dok država i državni aparat ne shvati da IT i ljudi koji održavaju IT nešto što je pod moranje, nešto što treba platiti, nešto što treba održavati i nešto što treba ljude koji to rade cijeniti. Ti ljudi ne smiju biti tako nisko kao operateri koji unose podatke u sustave, nego moraju biti u sustavu na mjestu koji vrijede, za koje vrijede i na mjestu kojem pripadaju. I kad to bude tako onda nećete imati problema za javljanje informatičkih stručnjaka. Ali to vas neću pitati. Evo završavam, ispričavam se. Razmislite koliku ste plaću nudili tom informatičkom stručnjaku pa će vam sve bit jasno. Evo zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Sa ovim smo zaključili raspravu. Glasamo kad se steknu uvjeti. Jel' tako? Sutra nastavljamo u 9,30 sa Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu HAKOM i s tim zaključujemo sutra. Hvala vam lijepo dame i gospodo. SJEDNICA PREKINUTA U 17,36 SATI.
Prelazimo na glasovanje o točkama koje su raspravljene. Prva točka je Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Podnositelj izvješća je Agencija za zaštitu osobnih podataka. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za, 1 suzdržanim i 1 protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika SDP-a predložio je Saboru zaključak kojim se ovo izvješće prima na znanje o čemu, o tome je bespredmetno glasovati budući da smo prihvatili izvješće u skladu sa prijedlogom radnih tijela.