Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні народні депутати, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:36]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 402 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, відповідно статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесення пропозицій, виголошенням заяв, повідомлень тощо. Прошу представників фракцій записатися на виступ. Прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Валерій Баранов, Алла Александровська і Сергій Соболєв записались. Будь ласка, Валерій Баранов, фракція „Блоку Литвина”.
Уважаемые избиратели и коллеги! За 19 лет коллективными усилиями не удалось построить эффективное украинское государство, обеспечивающее достойную жизнь своим гражданам. Виноваты в этом оба: и бывшие непрофессиональные руководители, и общество, которое ожидает чуде без приложения собственных усилий. Уничтожающий популизм рушит нашу страну и выставляет ее на международное посмешище. У нас нет иного выхода кроме прекращения обмана людей. Необходимо немедленно приступать к программе реформ, к ее разъяснению обществу и поэтапному процессу ее реализации. То есть, выборы кончились, хватит врать и хватит плеваться в друг друга, давайте работать над решением перезревших проблем. А что же есть базовые проблемы сегодня для нас? Первое – это недееспособная система управления, при которой командно-административная, оставшаяся от коммунизма система управления руководит рыночной экономикой. Второе – разрушенная до основания система подготовки кадров: кто попало уже управлял чем угодно. Третье – это полностью коррумпированная правоохранительная и судебная системы. И четвертое – разрушенная экономика, задавленная абсурдной налоговой и контрольной системой. С этих проблем нам нужно начинать, без этого ни одно обещание политиков не будет выполнено. Но политики понимают и то, что если людям предложить профессиональную программу реформ, то за них никто никогда не проголосует. Общество не хочет реформ, оно не хочет создавать себе беспокойств с ними – оно ждет чуда, ждет настойчиво и давно. У нас должно хватить мужества обозначить цель, к которой мы идем, и составить профессиональную программу ее достижения. Вот ее и нужно обсуждать на теледебатах у Шустера, а не соревноваться в том, кто дальше плюнет, а блистать умением решать эти проблемы. Отмечу, что Украина не знала еще ни одной достойной и серьезной программы действий правительства. Обычно это набор благих пожеланий. Попытка толкать телегу с квадратными колесами не дала эффекта. Нужно менять системы и механизмы, а не шаровары у нашего извозчика. История планеты не знает примеров достойной жизни общества без развитого самоуправления. Тема затерта до дыр, но так и не решена, как, впрочем, не решена ни одна проблема в нашей стране. Централизация власти и финансов – главный тормоз нашего развития и основная причина коррупции. Пришло время ликвидировать в существующей форме районные и областные администрации как вертикаль президентского админресурса для выборов самого себя. Проклятая партийная система выборов разрушает местное самоуправление. Все кандидаты в Президенты это признали и потребовали вернуться к мажоритарной системе выборов на местах. Коль все так едины, так давайте и вернем. На этой неделе есть проект закона. Давайте обсудим, проголосуем – и сделаем первый подарок нашему обществу. И тогда советами не будут управлять местные царьки из областных центров. Партийная систем нарушает права человека и нашу Конституцию. У нас есть право выбора, но нет возможности быть избранным потому что если ты не вступил в партию, никогда не станешь никаким депутатом. Тридцатого мая – выборы, давайте мы рассмотрим и решение Конституционного суда, который привел к абсурду систему выборов мэров, которые избирались досрочно. Это решение было избрано персонально под мера Киева, а страдать будет вся страна. Метод выборов в один тур мэров тоже достоин того, чтобы его обсуждать. Потому что в такой ситуации зачастую мерами становятся люди случайные, обманщики и проходимцы. Мы обязаны осознать сами и убедить общество в том, что в действующих системах: медицинского обслуживания, социальной политики, жилищно-коммунального хозяйства, у нас нет возможности ничего изменить в нашей стране. Важно, что по каждой проблеме есть решение, только результат будет в одном случае, если первое лицо будет лично возглавлять процесс реформ, а в Верховном Совете и обществе будет движение в одном направлении. У нас опять есть шанс, уважаемые коллеги и уважаемые избиратели, давайте этот шанс не упустим в очередной раз. Спасибо.
До виступу запрошується Алла Александровська, фракція комуністів. Підготуватися Сергію Соболєву.
Уважаемые народные депутаты, уважаемые граждане Украины, выступая с этой трибуны от фракции коммунистов, я бы хотела обратить внимание и политиков, и народ Украины к одному очень важному вопросу. Сегодня довольно часто мы слышим такую фразу: Украина расколота. Мы – коммунисты считаем, что это неверное утверждение. Украина не расколота. Украина – это единое государство с единым народом, но, к сожалению, Украина находится на пороге катастрофы и мы – коммунисты обращаем ваше внимание, что на выборах решается многое, но выборы не решают всех проблем. Они не решают проблем граждан Украины, которые сегодня ждут работы, заработной платы, развития экономики, обеспечения личной безопасности. Вы все знаете, что мы – коммунисты предложили кандидату в Президенты Виктора Федоровича Януковича свою платформу. Платформа, которая должна стать основанием для обеспечения основных прав наших граждан: право на труд, право на здравоохранение, право на образование, право на свободную жизнь в этой свободной стране. Мы рады, что Виктор Федорович Янукович присоединился к нашей платформе, взял ее в работу. И мы уверены, что, основываясь на наших предложениях, мы действительно добьемся вывода Украины из кризиса, мы добьемся того, чтобы люди получили то, чего они в этой жизни хотят. Мы наконец-то надеемся, что будет остановлено сползание Украины к фашизму. Это вопрос, который беспокоит очень многих людей, живущих в Украине. Не может быть единства в народе, не может быть безопасность в государстве, если у нас поднимают голову фашистские формирования, если основой внутренней политики у нас становится идеология фашизма. Мы, коммунисты, настаиваем на том, чтобы этот вопрос в нашей стране был навсегда решен, чтобы навсегда идеология фашизма была отвергнута нашим обществом и нашими политиками. Мы хотим обратить внимание на то, что многие граждане Украины ждут решения самых элементарных проблем. Вот к нам, коммунистам, обращаются инвалиды, которые имею право на бесплатный транспорт, многие из них такого транспорта не имею. Мы с возмущением узнали, что у нас, в Верховной Раде, была предпринята попытка фальсифицировать наше с вами решение – внесение изменений в Закон Украины, которым семья умершего инвалида получала право на пользование тем автомобилем, который был предоставлен этому человеку на льготных условиях. Мы приняли с вами решение о том, что автомобиль должен остаться в семье, и мы с ужасом узнали, что предпринята попытка фальсифицировать наше решение. Я считаю, что таким депутатам, которые предпринимают такие попытки, не место в нашей Верховной Раде, и мы требуем, чтобы имена тех, кто причастен к этой фальсификации, были названы с трибуны Верховной Рады. Не могу не остановиться еще на одном вопросе, который волнует многих людей, живущих в Украине – право на землю. Законом Украины гарантировано право на землю, на земельные паи. Но с какими колоссальными проблемами сталкиваются тысячи, сотни тысяч людей при попытке оформить свое право на землю. Мы знаем, что некоторые политики якобы принимали решение, дающие право бесплатно оформлять необходимые документы. Мы знаем, что это была циничная ложь, потому что ничего не сделано было для того, чтобы действительно люди этим своим правом воспользовались. Я сегодня обращаюсь к вам, уважаемые коллеги, я обращаюсь к тем, кто будет работать в исполнительных органах власти. Наши обещания народу должны беспрекословно нами же выполняться, должны выполняться всеми структурами власти. Только тогда народ будет уважать власть, будет чувствовать, что эта власть есть и будет понимать, что эта власть работает для народа. Я еще раз призываю всех вас к конструктивной, консолидированной работе во благо Украины, во благо народа Украины и самое главное.
Будь ласка, можна, можна.
И самое главное, не отступать от принятых нами решений. Одно из таких вопиющих отступлений это является попытка не дать права на землю «Артеку». Мы с вами приняли специальный закон, которым мы оградили право этой организации, обеспечивающей здоровье наших детей, право на пользование той землей, на которой он находится. Сегодня нам известно, что предпринимаются попытки заволокитить решение этого вопроса и не допустить исполнения закона. Я уверена, что мы с вами добьемся, чтобы закон был обязателен для всех, чтобы власть была уважаемая народом, чтобы власть работала для народа.
Дякую. До виступу запрошується Сергій Соболєв. Наступним буде виступати Микола Азаров.
Шановні виборці, шановні співгромадяни! Дозвольте подякувати всім тим 12 мільйонів, майже 12 мільйонам, виборців, які підтримали Юлію Володимирівну Тимошенко і демократичний український вибір на цих виборах. Окрема подякам тим мільйонам громадян, які в першому турі проголосували за інших демократичних кандидатів. Але на відміну від так званих поводирів нації не залишилися вдома, не проголосували проти всіх, а пішли і зробили свій свідомий вибір за демократію, за незалежність держави. Шановні виборці! Сьомого лютого 2010 року в Україні проходило повторне голосування виборів Президента України. Виборів, на яких наш народ мав обрати главу держави, гаранта Конституції України. Основним Законом України передбачається і гарантується вільне волевиявлення, проте голосування 7 лютого, на жаль, знову не стало взірцем прозорої та демократичної реалізації права голосу. Не секрет, що команда лідера Партії регіонів Віктора Януковича з самого початку була налаштована на фальсифікацію виборчого процесу. Для цього вони здійснили відставку міністра Внутрішніх справ. За лічені дні до другого туру виборів протягнули зміну до Закону „Про вибори Президента”, який порушив баланс формування комісій і відкрив шлюз для порушення виборчого процесу. Єднання Януковича та Ющенка забезпечила ґвалтування парламенту для прийняття цього закону. Це поставило під сумнів здатність чинної Верховної Ради працювати в межах Конституції та законів України, а депутатів відстоювати інтереси своїх виборців цивілізованим шляхом. Тому фракція БЮТ вимагає негайно скасувати цей закон і повернути парламент в конституційне коло і змити ганьбу та приниження. Саме тому ми внесли проект закону 6046 і просимо включити його в порядок денний і після розгляду в комітетах, а не так, як це було зроблено з попереднім законом, поставити на голосування у Верховній Раді, оскільки закон „Про вибори Президента” приймається на вибори не лише 2010 року, цей закон приймається назавжди, саме тому ми наполягаємо на тому, щоб демократичні норми, формування комісій на паритетних засадах були відновлені в законі „Про вибори Президента”. Потрібно врахувати, що це не останні вибори Президента в Україні, і законодавче поле не може формуватися під кандидата, який не зможе перемогти в чесній боротьбі. День голосування продемонстрував цинічне нехтування штабами Януковича українського законодавства, нахабний тиск на виборців та широкий арсенал фальсифікацій Партії регіонів, які скористалися антиконституційними нормами новоприйнятого закону. Голосування по всій Україні проходило на фоні демонстративно розвішаної агітації продукції за кандидата Януковича. Біля півтора мільйона наших громадян проголосували за межами дільниць, що є безпрецедентним для виборчої системи України. На дільницях безпідставно здійснювалося масове включення виборців до виборчих списків в день голосування. У нас є виборчі дільниці, де кількість тих, хто забажав проголосувати в день виборів, є більше ніж список виборців, які повинні голосувати. Це є гарний приклад того, як кувалася ця перемога Партією регіонів. А якщо до цього додати виборчі „каруселі” та інші порушення, ми розуміємо, звідки взялися ті 3 відсотки відриву Януковича від Тимошенко. На чотирьох округах Донецької області, члени дільничних виборчих комісій Тимошенко взагалі не були допущені до виборчого процесу завдяки тим змінам до виборчого закону, які були прийняті за два дні до виборів. Використовувалися сумнівні положення закону, які організували саме ці порушення, які ми і побачили. А якщо додати зіпсовані бюлетені, голосування на дому, ми розуміємо, як добувалися ця перемога командою Януковича. У зв’язку з цим фракція "Блок Юлії Тимошенко" заявляє, ми захистимо в судах ваше право, наші співгромадяни, на чесні прозорі вибори. І останнє. Партія регіонів, не поспішайте ділити посади, бо ви вже ділите і посаду технічної першої леді.
Микола Янович Азаров від фракції Партії регіонів, будь ласка. Хто від "Наша Україна - Народна Самооборона", буде виступ чи не буде?
Добрый день уважаемые народные депутаты и весь украинский народ! Прежде всего, я вас поздравляю с убедительной победой Виктора Федоровича Януковича на проведенных демократических выборах. Все абсолютно международные наблюдатели, все миссии без исключения, включая самый авторитетные: ОБСЕ, миссию Совета НАТО, Европейский Союз, Парламентская Ассамблея Совета Европы, – признали выборы демократическими, честными и призвали Тимошенко вести себя достойно, признать поражение, как это должно быть в демократической стране и уйти в отставку. К нашему громадному удивлению она потеряла абсолютно здравый смысл, потеряла голову и призывает весь народ бороться. За что? За высокие цены? За безработицу? За что она призывает бороться? Смешно. Она бореться со всем миром и со своим собственным народом. Она не признает авторитетные мнения международных наблюдателей – это нонсенс. Она ставит на своей политической карьере жирную точку. Задумайтесь, господа депутаты с БЮТа, и на вашей карьере хотят поставить политическую точку. Что касается, так называемых, ваших принципов, уважаемые господа-депутаты! О каких принципах вы говорите, когда на закрытых участках в тюрьмах был вами использован ваш административный ресурс, обеспеченна 100-процентная явка избирателей на участки, и сто процентов спецучреждений проголосовали за вашего кандидата. Это вам позор и смех. Вы много тут слез крокодиловых пролили, говоря о том, что внесение изменения в Закон о выборах, за три дня до голосования подорвет демократические основы и так далее. Развернули вакханалию в средствах массовой информации. Я довожу до сведения всей Украины и всех, ни одного раза этот закон не применялся. Вы испугались применить технологию неявки в избирательные участки на юго-востоке и сорвать выборы, достойны осуждения поведения ваших сейчас членов избирательных комиссий, которые на юго-востоке в десяти округах, и в Крыму блокируют подведение итогов, и ничего из этого не выйдет. Уже на сегодняшний день все участки в Крыму и в Луганской области сдали свои протоколы. И из ваших безуспешных потуг абсолютно ничего не выйдет, мы над вами смеемся. Не делайте из себя посмешище на весь мир. Вы тут проливали крокодиловы слезы над, так называемым, голосованием на дому. Я хочу довести до сведения всех, что в наших, в тех регионах, вернее, которые вы традиционно называете нашими, а для нас все регионы наши, чтоб вы знали. Так вот в юго-восточных регионах голосование на дому, процент, в два раза ниже, чем в западных областях. Чудеса проявились и в обеспечение явки. Когда у вас вдруг в Тернопольской области между 18 и 20 часами пришло неожиданно 25 процентов избирателей, и было обеспечено невиданное единодушие по голосованию за вашего кандидата. Чья бы корова мычала, а ваша бы молчала. [[Оплески]] Но теперь выборы отошли в минулое, минувшее. Выборы закончены, и нам надо жить. Поэтому, давайте вместе с вами, я к вам обращаюсь тоже, и обращаюсь ко всем абсолютно избирателям, которые голосовали за Виктора Федоровича Януковича, и за тех. и к тем, кто голосовал за Юлию Владимировну Тимошенко, и к тем, кто голосовал против. Выборы закончились, а в стране полным-полно проблем. Страна разорена. Поэтому нам надо вместе, вместе двигаться и выводить страну из кризиса, из хаоса, нам надо выводить страну на достойный пусть развития, нам надо обеспечить жизнь всем.
Завершуйте, будь ласка, 10 секунд.
Поэтому мы должны с вами вместе обеспечить достойное завершение, переход власти к профессионалам с формирования достойного правительства профессионального. Мы должны не позднее марта принять антикризисный бюджет и антикризисную программу действий и засучив рукава, работать.
Дякую. Від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" немає виступаючих? Немає. Шановні народні депутати, виступили представники від депутатських фракцій з приводу пропозицій, які прозвучали, які потребують реагування Верховної Ради, зокрема щодо закріплення землі за „Артеком”, я прошу підготувати відповідні доручення до відповідних державних інституцій. Щодо пропозиції про скасування закону [[реєстраційний номер 6046]]. Шановні колеги, давайте поступимо таким чином, комітет. Якщо є наполягання, можна було поставити його сьогодні на голосування, якщо ви пропонуєте через комітет, будь ласка. Я думаю, що Верховна Рада України підтримає будь-яку пропозицію для того, щоб у нас не було політичного протистояння. Зараз ставити? Хорошо, по закону. А тепер відносно закону. Шановні народні депутати, я ще раз пропоную, давайте ми або сьогодні, або завтра розглянемо питання і приймемо Регламент Верховної Ради України законом для того, щоб ми могли працювати у правовому полі. Тому, будь ласка, збирайтесь, будете готові, я поставлю на голосування сьогодні. Ні, коли будете готові, тоді поставимо на голосування. Я прошу Секретаріат підготувати інформацію про розслідування питання щодо внесення не проголосованих змін до Закону щодо автомобілів інвалідів. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду законопроектів, визначених розкладом на вівторок 9 лютого, оскільки у нас дуже багато питань, які нам належить всі розглянути. Буде дві пропозиції, шановні колеги, щоб ми працювали вечірнє засідання до завершення розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. А тим більше, тут звучали заклики до конструктивної роботи щодо налагодження життя України. Якщо ні, о я поставлю на голосування для розгляду за скороченою процедурою. Я в такій послідовності поставлю на голосування ц пропозиції. Прошу підтримати. Я ставлю на голосування про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначеним розкладом на сьогодні. Прошу голосувати. [[10:25:42]] За-28 По фракціях не треба, да? Тепер ставлю на голосування щодо розгляду проектів за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:26:03]] За-157 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пожежну безпеку" [[реєстраційної номери 4183, 5060]] – це урядові законопроекти. Доповідач – заступник міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Третьяков Валерій Михайлович, співдоповідач – голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Семинога Анатолій Іванович. Будь ласка.
Шановні народні депутати, законопроектом передбачається внесення змін техніко-юридичного характеру до Закону України „Про пожежну безпеку” з метою його приведення у відповідність до Закону України „Про правові засади цивільного захисту”. Разом з тим статтею 16 Закону України „Про пожежну безпеку” ще і досі не передбачено, що порядок та умови проходження служби у Державній пожежній охороні регламентується положенням про проходження служби особовим складом органів внутрішніх справ, затверджених Кабінетом Міністрів України, що не узгоджується з вимогою Прикінцевих положень закону, про який я казав. Порядок проходження служби в органах цивільного захисту на даний час регулюється відповідним положенням та дисциплінарним статутом служби цивільного захисту, прийнятим Верховною Радою України в 2009 році. Проведення моброботи, за яку відповідно до чинного законодавства про пожежну безпеку відповідає Державна служба пожежної охорони, покладено на оперативно-рятувальну службу цивільного захисту, яка сформована на базі військ цивільної оборони України і органів, і підрозділів Державної пожежної охорони відповідно до Прикінцевих положень Закону України „Про правові засади цивільного захисту”. Прийняття цього закону не потребує додаткових видатків з Державного бюджету. Проект акту погоджений з Мінфіном, Мінекономіки, Мінпраці, Держпідприємництва без зауважень. Законопроект отримав позитивний висновок Головного науково-експертного управління, розглянутий профільним Комітетом з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи і рекомендований Верховній Раді для прийняття у першому читанні. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Анатолій Семинога, позиція комітету.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати! На ваш розгляд вноситься законопроект, два законопроекти, які стосуються внесення змін та доповнень до Закону України „Про пожежну безпеку”. Законопроектами передбачається внесення змін та доповнень технічно-юридичного характеру в Закон України „Про пожежну безпеку” з метою його приведення у відповідність до Закону України „Про правові засади цивільного захисту” (з питань проходження служби особовим складом Державної пожежної охорони, запровадження обов’язку суб’єктів господарювання, незалежно від форми власності та підпорядкування, у власності або користуванні яких є хоча б один об’єкт підвищеної небезпеки, або вибухонебезпечний об’єкт, утримувати підрозділи державної або відомчої пожежної охорони. Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що законопроект за реєстраційним номером 4183 не матиме впливу на доходну або видаткову частину державного, місцевого бюджетів. Головне управління, Науково-експертне управління Верховної Ради зробило ряд зауважень, пропонує за результатами розглянути у першому читанні зазначений законопроект. Комітет на своєму засіданні прийшов висновку і пропонує рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про пожежну безпеку [[реєстраційний номер 4183]] прийняти за основу. Положення проекту Закону про внесення змін до Закону про пожежну безпеку [[реєстраційний номер 5060]] від 20.08. врахувати при доопрацюванні у другому читанні. Тому прошу, шановні колеги, підтримати законопроект 4183 в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, запишіться, будь ласка, на виступи. Лілія Григорович, будь ласка, "Наша Україна - Народна Самооборона".
Прошу передати слово Ксенії Ляпіній.
Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!” Шановні колеги, до питань. питань до законопроекту 4183 ми, практично, не маємо, це розумний законопроект, який треба підтримати. Однак хочу звернути увагу на те, що є серйозні питання до законопроекту 5060. Наголошую, цим законопроектом накладаються додаткові фінансові і серйозні зобов’язання на суб’єктів господарювання всіх форм власності. Фактично, це прихований податок пропонується ввести, додатковий у вигляді фінансування пожежної охорони. Тим більше, що пропонується функцію державної пожежної охорони певним чином роздержавити, можуть бути різні підрозділи. Абсолютно незрозуміло, звідки вони візьмуться, як вони утворюються, яким чином буде визначено, що вони, дійсно, можуть займатися цією діяльністю. Тому я наголошую, що ми готові підтримати законопроект 4183, однак до законопроекту 5060 великі питання. І я вважаю, що норми подані не можуть бути просто імплементовані до другого читання в законопроект 4183, тут зовсім різні предмети, які пропонуються врегулювати. Таким чином, я прошу зал 4183 підтримати і ні в якому разі не підтримувати 5060.
Народний депутат Павловський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановні народні депутати! Фракція "Блок Юлії Тимошенко" підтримує профільний комітет і пропонує законопроекти 4183, 5060 прийняти у першому читанні за основу. Законопроект 4183 спрямований на те, щоб положення Закону „Про пожежну безпеку” привести у відповідність до Закону „Про правові засади цивільного захисту”. Крім того, слід звернути увагу, що цим законопроектом, до нього додана стаття про відшкодування шкоди, завданої особі, що брала участь у гасінні пожежі. Дякую за увагу. Прошу підтримати у першому читанні.
Шановні народні депутати, хто ще наполягає на виступі від фракцій, які не записалися на виступ? Адам Мартинюк, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, я підтримую тих, хто дає різну оцінку цим двом законопроектам. Абсолютно справедливо. Перший законопроект, який має номер 4183, його варто підтримувати і голосувати, тому що там іде мова про чисто технічні моменти, пов’язані з тим, що, ви пригадуєте, раніше пожежна безпека знаходилася у системі органів внутрішніх справ, Міністерства внутрішніх справ, зараз вона знаходиться в іншому відомстві, передана до Міністерства з питань надзвичайних ситуацій. І тому, безумовно, для тих людей, які служать там, які проходять службу, потрібно внести ці зміни,, бо це стосується проходження їхньої служби, це стосується їхніх спеціальних звань і так далі, і тому подібне. Тут немає ніяких заперечень, треба підтримувати. Щодо другого законопроекту, то я підтримую тих колег, які говорять про те, що його не варто сьогодні голосувати, тому що, дійсно, другий законопроект має на меті розширити можливості пожежної охорони до тих меж.
Шановні народні депутати, хто ще наполягає на виступі? Анатолій Семинога, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я все-таки хотів би заперечити тій думці з приводу законопроекту 5060. Дійсно, там є небезпечна норма, яка може дозволити сьогодні вводити пожежні служби, скажемо, на кожному підприємстві, бо ми знаємо, що на кожному підприємстві є як мінімум склад ГСМ або заправка, яка заправляє службові автомобілі. У той же час я хотів би звернути вашу увагу на те, що є необхідність, дійсно, введення таких служб на великих підприємствах: атомних станціях, нафтопереробних заводах. У цьому є необхідність. Тому я просив би погодитися з рішенням комітету, а саме: прийняти законопроект у першому читанні, а до другого читання доопрацювати його, зробити його дієвим законопроектом, який буде працювати на забезпечення безпеки на підприємствах.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення законопроектів завершено. Я в порядку їх реєстрації поставлю на голосування для прийняття за основу. Вноситься на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пожежну безпеку”, реєстраційний номер 4183, для прийняття його за основу. Прошу голосувати. [[10:35:40]] За-211 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, я ще раз звертаю вашу увагу. Комітет пропонує прийняти цей законопроект, а наступний доопрацювати. Тому я поставлю зараз на голосування про повернення до розгляду законопроекту, реєстраційний номер 4183. Прошу голосувати. Про повернення до розгляду законопроекту 4183, прошу голосувати. [[10:36:15]] За-228 Повернулися до розгляду законопроекту. Ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту, реєстраційний номер 4183, прошу голосувати. [[10:36:39]] За-248 Рішення прийнято. Тепер, шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 5060, про внесення змін до Закону України "Про пожежну безпеку”. Прошу голосувати. [[10:37:11]] За-147 Пропозиція не прийнята. Шановні народні депутати! Так можливо дослухаємося до пропозиції комітету, він пропонує – одну хвилиночку! – доручити Комітету Верховної Ради з питань екологічної політики природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи доопрацювати зазначений законопроект з врахуванням положень проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про пожежну безпеку” подану Кабінетом Міністрів і таке інше. Не треба нам голосувати? Все, шановні колеги, тоді ми рішення прийняли, а цей другий законопроект просимо врахувати при доопрацюванні до другого читання. Микола Томенко, одну хвилиночку.
Шановні колеги! Хотів би звернутися до однієї непростої ситуації, яка виникла, у нас нештатні надзвичайні ситуації в Києві продовжуються і вчора увечері у нас група з 50-ти людей захопила книгарню „Сяйво”, де на сьогоднішній день тільки журналісти утримують від конфлікту і бійок, тому , Володимир Михайлович, у плані парламентського контролю попросити наших колег голову слідчої комісії по Києву Кирила Куликова і голову Комітету з питань культури і духовності Володимира Яворівського втрутитися в цю ситуацію і, можливо, вони нас поінформували і ми могли би якимось чином захистити, бо вже книгарень у нас скоро не буде. Тим більше, що тут, от журналісти нам говорять, можливо це пов’язано з результатами виборів, що активний такий наступ на українську культуру йде, тому я би просив Партію регіонів, можливо, вони б делегували якусь людину, щоб підтвердити, що вони не на стороні Леоніда Черновецького, який знищує все українське в Києві. Тому я би просив, Володимир Михайлович, Кирила Куликова і Володимира Яворівського, щоб вони розібрались і можливо тоді по обіді нам поінформували про конфліктну ситуацію в цій книгарні.
Шановні колеги! Не буде заперечень, щоб доручити голові Тимчасової слідчої комісії Кирилу Куликову голові, одну хвилинку, голові профільного комітету Володимиру Олександровичу Яворівському і депутатам, які готові до них приєднатись, щоб вони вивчили цю ситуацію, бо твориться, по суті справи, такий неприхований бандитизм відносно останньої книгарні. І коли будете готові, щоб тоді проінформували з цього приводу Верховну Раду України. Оголошується до розгляду проект Закону про прилеглу зону України [[реєстраційний номер 5014]]. Доповідач – заступник міністра закордонних справ Купчишин Олександр Михайлович, співдоповідач голова комітету у закордонних справах Білорус Олег Григорович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, проект Закону України про прилеглу зону України було розроблено за ініціативою Міністерства закордонних справ України з метою належної імплементації і конвенції ООН з морського права 1982 року та конвенції про охорони підводної культурної спадщини 2001 року. Стороною обох конвенцій є Україна. За результатами аналізу стану регламентації морських просторів України було виявлено, що вже законодавчо закріплено статус та режим територіального моря, Закон України „Про державний кордон України”, і виключно економічної зони, Закон України про виключну морську економічну зону. Водночас відсутнє закріплення статусу та режиму прилеглої зони. Згідно з міжнародним правом, зокрема конвенції ООН з морського права, прибережні держави у прилеглій зоні, що може простягатися на довжину до 12 морських міль поза межами територіального моря або 24 морські мілі від вихідних ліній, від яких відлічується територіальне море, мають певну сукупність прав та обов’язків серед іншого. Право здійснювати обмежений контроль для запобігання порушенням чи для покарання за порушення певних правил митних фіскальних, еміграційних та санітарних. Права та обов’язки щодо затонулих археологічних та історичних об’єктів в цій зоні, додаткові права держави у прилеглій зоні регламентовано також конвенцію про охорону культурної підводної спадщини 2001 року. Разом з тим для реалізації зазначених прав та обов’язків державам потрібно в односторонньому порядку проголосити наявність в неї такої зони і чітко встановлених меж цієї зони. Саме в цьому полягає позиція МЗС стосовно змісту проекту закону. Встановлення прилеглої зони України жодним чином не впливає на процес делімітації морських просторів України з сусідніми суміжними державами. Даним проектом також вносяться зміни до низки чинних законодавчих актів України з метою приведення їх положень у відповідність з вимогами зазначеного законопроекту. Це закони України про державну прикордонну службу, про охорону культурної спадщини, про охорону археологічної спадщини та Кодекс України про адміністративні правопорушення. Запропонований проект Закону.
Будь ласка завершуйте.
на відповідність національному законодавству та можливості держави щодо виконання зазначених вимог. Прошу підтримати проект закону. Дякую за увагу.
Дякую. Олег Григорович Білорус, голова Комітету у закордонних справах, будь ласка, заключення комітету.
Шановний голово! Шановні народні депутати! Комітет обговорив проект Закону України про прилеглу зону України [[реєстраційний номер 5014]]. І рекомендував його до прийняття Верховною Радою України лише за основу з подальшим доопрацювання з урахуванням наданих суттєвих зауважень комітетів Верховної Ради України та Головного науково-експертного управління. У своїй доповіді заступник міністра виклав усі необхідні положення і переваги, які отримає Україна від прийняття цього закону. Що стосується зауважень. Головне науково-експертне управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно направити на доопрацювання. Комітет з питань Регламенту вважає, що зазначений законопроект, зареєстрований згідно з вимогами статей 90, 92 Регламенту Верховної Ради України, але має певні зауваження щодо оформлення проекту закону. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що вищезгаданий законопроект немає впливу на доходну або видаткову частину Державного бюджету і не призводить до бюджетних наслідків. Комітет з питань національної безпеки і оборони вважає за доцільне врахувати висновок Головного науково-експертного управління та рекомендувати Верховній Раді повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, Комітет з питань екологічної політики і з питань культури і духовності.
Завершуйте, будь ласка.
за основу. Прошу підтримати рекомендації комітету і прийняти законопроект за основу в першому читанні.
Дякую, Олеже Григоровичу. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Прошу на табло прізвища народних депутатів вивести. Бажаючих виступати немає. Очевидно, все зрозуміло. Хто наполягає? Немає. Будь ласка, мікрофон, Сергій Гриневецький.
Дякую. Шановні колеги, дійсно, закон, який треба розглядати. Але є два зауваження. Як зазначалось в інформації голови комітету, прилегла зона України – це морська смуга. Однак, ані чинне законодавство України, ані конвенція ООН з морського права 82 року не надають визначення терміну «морська смуга». Це перше зауваження. І друге зауваження. Законом передбачається, що дослідження археологічних та історичних об’єктів культурної спадщини у прилеглі зони проводиться лише за дозволом центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини. Мені здається, що такий дозвіл можна було б надати управлінням обласної державної адміністрації Автономної Республіки Крим з обов’язковим інформуванням центральний орган. Бо йде знову таки централізація влади. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону про прилеглу зону України за основу. Я ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основупроект Закону про прилеглу зону України [[реєстраційний номер 5014]]. Прошу голосувати. [[10:47:05]] За-255 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зараз ми маємо розглянути два проекти Закону [[реєстраційний номер 2521]] про внесення змін до статті 1 Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні", а також законопроект [[5040]] про внесення змін до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні" [[щодо статусу осіб, які в дитинстві потерпіли від політичних репресій]]. Автори законопроекту 2521 відкликали свій законопроект. Отже нам залишається до розгляду проект закону 5040. Доповідач – заступник Глави Секретаріату Президента України, Представник Президента України у Верховній Раді України Ігор Володимирович Попов. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! 31 липня 2009 року Президентом України було внесено до парламенту проект Закону [[5040]] про внесення змін до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні" [[щодо статусу осіб, які в дитинстві потерпіли від політичних репресій]]. Багатьох громадян України, які постраждали від політичних репресій, було реабілітовано. Проте, на жаль, і досі не всі громадяни, які утримувалися в умовах явного позбавлення прав і свобод, визнані репресованими з політичних мотивів і забезпечуються заходами соціальної підтримки. Серед таких осіб, безумовно, повинні бути діти, які потерпіли від політичних репресій у тоталітарному режимі. Не можна допустити, щоб не були реабілітовані ті, хто у переважній більшості з дитинства, крім репресій, знають що таке голодомор і війна. Ті, хто будучи позбавлені батьківської турботи, не мали змоги вчитися, ті, хто десятиліттями будували незалежну Україну. Сьогодні за інформацією Всеукраїнського товариства політичних в’язнів і репресованих їх залишилося лише 14,5 тисяч. Тому, поки вони живі, ми повинні забезпечити їм хоча б на старість шану та лікування. Відповідно законопроект передбачає поширення пільг, які зараз мають жертви політичних репресій, на три категорії громадян, які перераховані у відповідному законопроекті, з яким ми мали можливість ознайомитися. Зазначу, що за попередніми розрахунками реалізація проекту в частині надання пільг особам, які визнаються потерпілими від політичних репресій, потребуватимуть додаткових видатків із держбюджету в сумі лише 91,3 мільйона гривень на рік. Враховуючи всі наведені аргументи, прошу підтримати відповідний законопроект, реалізація норм якого сприятиме виправленню несправедливості, допущеної відносно осіб, які у дитинстві потерпіли від політичних репресій поновленню у повному обсязі їх прав і надання їм відповідних пільг. Дякую за увагу.
Будь ласка, Юрій Васильович. Рішення комітету з цього приводу.
Юрій Гнаткевич, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, я, в принципі, готувався до порівняльної характеристики двох законопроектів: Клюєва, Каракая, с одного боку, і Президента. І не зрозуміло чому трапилось, що вони зняли свої пропозиції, хоча комітет прийняв рішення про їх підтримку. Шановні колеги, є питання справедливості, і залишається проблема відшкодування моральних і матеріальних збитків, які зазнали репресовані і їх діти. Я недавно вніс свій законопроект, власний законопроект, широкий, який готувався разом із Асоціацією Всеукраїнським товариством політв’язнів і репресованих. Але він ще у комітеті не розглядався. Справа в тому що минув час, багато людей уже із тих, що були репресовані, померли, змінилася політична і соціальна ситуація. Як приклад, наведу я. самого, який і як реабілітований політично, і як дитина батьків, які були репресовані і реабілітовані. Але мені, наприклад, я пам’ятаю, як збиткувалися. як я зазнавав моральної шкоди, як збиткувалися наді мною мої однолітки, обзиваючи сиротою. І зараз мені не потрібні ніяка матеріальна допомога, але є люди серед нашого брата, які пляшки збирають. Наші сусіди, Білорусь і Російська Федерація, вже давно вирішили це питання у своєму законодавстві. Наш комітет прийняв рішення рекомендувати прийняти за основу проект Президента і прийняти відповідно рішення. До нього можна внести зміни. Ці пропозиції є довольно детальними. Звичайно, як завжди, заперечує Мінфін і на цій основі комітет бюджету. Але я дозволю висловити вам, шановні колеги, одну сентенцію. Розумієте, є поняття держави, є поняття закону, є поняття злочину, є поняття тюрми. Але в цьому залі є багато людей, які мають у серці поняття Бога і мають поняття гріха. Так от, закон – можна за нього відсидіти в тюрмі, за порушення закону, а от гріх ми мусимо лише.
Будь ласка, да.
бо він, власне, мало замолюється і він не прощається. І поки наше суспільство не спокутує гріха перед усіма тими людьми, які зазнали тяжких моральних і матеріальних збитків, у нашій державі добра не буде і Бог не змилується над нашим суспільством. І Міністерство фінансів та ті 90 мільйонів – воно повинно починати розгляд законопроекту про бюджет саме з розгляду такого законопроекту, а потім розглядати вже інші. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, бажаючі на виступ, прошу записатися. Прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Народний депутат Гайсюк, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Дякую. Петро Гайсюк, фракція „БлокуЮлії Тимошенко”. Шановна Президія, шановні депутати, я звертаюся до вас із пропозицією підтримати цей законопроект, тому що я, так як і попередній виступаючий, є син репресованого, і я чудово знаю, що було у минулі часи носити на собі цю мірку – репресованого. Я обов’язково вважаю, що треба Мінфіну прийняти цю, для держави невелику суму, і реабілітувати себе, тобто як державу, перед Господом і перед народом. І ще раз прошу прийняти цей законопроект. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, сьогодні, накінець, ми розглядаємо зміни, які давним давно мали розглянути. Пропонується в статті 5 прим. Закону про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні добавити, що потерпілими також визнаються особи, які народилися у жінок, які на той час перебували покарання у вигляді позбавлення волі, які перебували у віці до 18 років разом з батьками, які залишилися до 18 років без опіки батьків, однин з яких, чи обоє були репресовані і згодом реабілітовані відповідно до цього закону. При чому визнання осіб, які, про які йде мова потерпілими від політичних репресій покладається на місцеві державні адміністрації, як на орган влади. Мені здається це абсолютно правильним і ті пільги, в лапках „пільги”, які говориться – це пільгові путівки, безоплатний проїзд, чи зниження оплати жилої площі та комунальних послуг на 50 відсотків у межах норм передбачених чинним законодавством і також позачергове надання медичної допомоги, вони абсолютно копійчані. І той факт, що там вони нібито коштують 90 мільйонів, я, по-перше, маю величезний сумнів, що вони коштують 90 мільйонів, я не бачив того розрахунку, що вони коштують 90 мільйонів, але я хочу запитати у тих, хто проти прийняття цього закону: а скільки коштує людська гідність, а скільки коштує образа, яка в людині весь час живе, з моменту народження, майте на увазі? Тому держава, яка має вважати себе цивілізованою, має прийняти цей законопроект, при чому в першому, в другому читанні як раз для того, щоб ми зараз передбачили це при фінансуванні держаного бюджету. І я прошу і вношу пропозицію, Володимире Михайловичу, в першому і в другому читанні. Законопроект абсолютно нормальний, виважений, узгоджений. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, хто ще наполягає? Адам Мартинюк, мікрофон, будь ласка. Потім – Павловський.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, можна знайти багато красивих слів, щоб захистити закон тим, хто хоче його захистити, не думаючи, про що говорить. Я хотів би, щоб тим, хто хоче внести чергові пільги, для тих, кого в минулому радянська влада покарала за вчинення злочинів, подумали про інше: уже з 2006 року з 1 січня мав би діяти, повинен, зобов’язаний діяти Закон „Про соціальний захист дітей війни”, із 1 січня 2006 року. На порозі лютий 2010 року. До сьогоднішнього дня уже 4 роки держава не може забезпечити, не хоче забезпечити законних підстав цієї категорії дітей війни. Тепер придумали категорії для бандерівців, для їхніх посіпак, і так далії, і тому подібне. Ні в якому разі не можна голосувати за цей закон.
Шановні народні депутати, будь ласка, народний депутат Павловський, мікрофон.
Шановні народні депутати, я як член Комітету соціальної політики та праці, хочу сказати, що ми розглядали на своєму комітеті цей законопроект і підтримали його, незалежно від фракції, одноголосно. Хочу звернути увагу, що законопроект відновлює соціально-історичну справедливість, у першу чергу, до дітей, батьки яких були незаконно, підкреслю це – незаконно репресовані з політичних мотивів. Таких людей залишилося дуже мало, і треба відновити по відношенню до них соціально-історичну справедливість. І хотів би звернути увагу Адама Івановича, що мова йде не взагалі про всіх засуджених, а саме про дітей, які незаконно, і це підтверджено, діти є репресованих. І зверніть увагу, Адам Іванович, що у 30-ті роки більшість репресованих були партійні работники, якщо ви пам’ятаєте історію, а я знаю, що ви – добрий історик. Так що я думаю, що вам у першу чергу надо підтримати цей законопроект. Дякую.
Роман Ткач, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Мікрофон.
Роман Ткач, група „За Україну”. Шановний Адам Іванович, я звертаюся до вас. Звертаюся до вас із короткими словами: спам’ятайтеся, прочитайте закон! Які тут є вороги? В законі чітко говориться: діти батьків до 18-ти років, які були вивезені і які потім батьки були реабілітовані. У нас і на Західній Україні, а загалом по цілій Україні, десятки, сотні тисяч незаконно суджених, репресованих, вивозили діточок у Сибір комуністів у вагонах, які мали по року, по два, по три. Про що ви говорите? І тут мова йде не про якісь мільйони, а просто про те, щоб надати цим дітям, які народилися по сибірах, де ваша влада комуністична вивезла їх, і сьогодні надати їм реабілітацію, відповідні пільги і визнання державою.
Юрій Гнаткевич, одну хвилину, будь ласка.
Дякую. Я ще раз хочу наголосити, що цей закон є приблизно схожим на Закон про дітей війни. І ви його голосували. Друге. Цей закон не вимагає багато грошей для того, щоб поновити справедливість. Цей закон розповсюджується як на тих, хто були бандерівцями і були справжніми марксистами. Але я розумію позицію комуністів. Сталін своїх друзів марксистів, справжніх марксистів, розстрілював, і вони й на світі залишали. А бандерівців і націоналістів він відправляв на каторжні роботи. Тому в них ще й діти є. Дякую.
Шановні народні депутати. Репліка, прізвище не називалося. Шановні колеги! Заспокойтеся, прізвища не називали жодного. Все. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти за основу законопроект, реєстраційний номер 5040. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні”. Правда, треба було писати „в Україні”, мабуть, щодо статусу осіб, які в дитинстві потерпіли від політичних репресій. Ще раз нагадаю, 5040, прошу голосувати. [[11:01:23]] За-228 Проект за основу прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 148, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 57, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 3. Шановні народні депутати, прошу заспокоїтися. Прозвучала пропозиція поставити в цілому. Є заперечення? Заперечення є. Я поставлю на голосування пропозицію про доручення комітету підготувати його до розгляду за скороченим терміном, тобто за сім днів. Я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб доручити комітету підготувати його за скорочений період, за скорочений час до розгляду у другому читанні, прошу голосувати. [[11:02:32]] За-229 Рішення прийнято. Нагадаю шановним колегам, законопроект 6004 розглядався у двох читаннях. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо громадянства]]. Реєстраційний номер 5318. Доповідач – заступник глави Секретаріату Президента України, Представник Президента України у Верховної Ради України Ігор Володимирович Попов. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин, міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич.
Шановний голова Верховної Ради! Шановні народні депутати України! Відповідно до статті 4 Конституції України в Україні існує єдине громадянство. Поряд з тим, на сьогодні значна кількість громадян України одночасно з громадянством України мають громадянство інших держав. Це негативно впливає на захист інтересів зазначеної категорії громадян України за кордоном, функціонування органів державної влади України та створює загрози їй національній безпеці. Така ситуація зумовлена в першу чергу з недосконалістю законодавства України в цій сфері, через наявність в ньому прогалин. В цьому законопроекті хочу зупинитися на кількох моментах. Перший – це створення законодавчих рамок, які не допустять зловживань при отриманні українського громадянства. Відтак, завданням законопроекту є вдосконалення законодавчого механізму, передусім попередження випадків подвійного громадянства шляхом внесення змін до законів України у сфері громадянства, державної служби, державної таємниці, виборчого права, діяльності судових, військових, правоохоронних органів України тощо. Друге. У світовій практиці є два підходи у запобіганню проблем подвійного громадянства. Перший і так званий каральний, побудований на визначені подвійного громадянства, як злочину, який тягне за собою адміністративну відповідальність. Інший – побудований на стимулі бути саме громадянином тієї, а не іншої країни. Такими стимулами насамперед є права громадянина на дипломатичний захист, обирати і бути обраним в органи влади та місцевого самоврядування, користуватися соціальними пільгами, навчатися за державні кошти та інше. Політика глави держави щодо вирішення проблем подвійного громадянства полягає саме в тому, щоб забезпечити сприятливі умови для виходу громадян України з громадянства інших держав, а не навпаки. Третє. Це щодо практичної реалізації положень зазначені в законопроекті. Пропонується зобов’язати громадян не просто декларувати відмову від іншого громадянства, а здати паспорт іншої країни у визначені терміни. Реалізація закону не потребує додаткових видатків з держбюджету. Прошу підтримати відповідний законопроект, який сприятиме дотриманню законодавства та громадянства, та зменшить кількість випадків подвійного громадянства. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Юрій Васильович, будь ласка, позиція комітету.
Юрій Гнаткевич, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, цим викликано законопроект Президента. Справа в тому, що за різними оцінками в Україні тільки в Ізраїлі є понад 50 тисяч людей, які мають українські та ізраїльські паспорти. За різними даними близько 20 тисяч громадян Росії в Севастополі мають українські паспорти. Отже, це є проблема національної безпеки. Що власне, якщо коротко сказати, характеризує цей законопроект. Позиція перша, законопроект вимагає від людей, які отримали українське громадянство, повернути паспорт іноземної держави до уповноважених органів цієї держави. І тут перераховуються підстави для скасування громадянства в такому разі, якщо не виконується ця вимога. Законопроектом вносяться зміни до ряду законів України, які передбачають обмеження на роботу таких людей, які мають два паспорти, а такі які перебувають в громадянстві чи підданості іншої держави, або отримали дозвіл іншої держави на постійте проживання на її території, чи оформили документи на виїзд на постійне проживання за межі України, так от до таких громадян застосовується позиція обмеження їх у прийомі на роботу на певні служби. Я думаю, що йдеться про органи державної безпеки, Служби безпеки, про міліцію, відповідальні державні пости, ось власне в цьому вся ситуація. Комітет розглядав цей законопроект і прийняв рішення рекомендувати його прийняти його в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги! Прошу записати на обговорення. Народний депутат Павловський , фракція "Блоку Юлії Тимошенко" і Парубій.
Шановні народні депутати! Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" пропонує підтримати зазначений законопроект в першому читанні. Він уточнює деякі моменти набуття громадянства України, виходу з громадянства, а також питання, якщо людина має подвійне громадянство. Я думаю, що це потрібний законопроект він вже давно на часі і його треба підтримати в першому читанні. Дякую.
Народний депутат Парубій, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Парубій Андрій. Шановні депутати! На жаль, у нас питання громадянства до цих пір в Україні не є законодавче до кінця опрацьоване. Законодавством України заборонено мати подвійне громадянство, водночас, дуже складні механізми для того, щоб виявити, хто має подвійне громадянство. І немає жодної системи покарання за порушення українського законодавства. Тому я переконаний, що сьогоднішня ініціатива Президента Віктора Ющенка є дуже на часі. І вона, власне, дає змогу нам виробити хоча б мінімальний механізм – захистити Україну від порушення українського законодавства великою частиною громадян. Відомо є, що питання подвійного громадянства, це не тільки є питання такого побутового характеру. Дуже часто питання подвійного громадянства використовується політично нашими опонентами для дестабілізації ситуації в Україні. Це я хочу нагадати про недавні події в Криму, коли було виявлено масове роздавання паспортів громадянам України власне громадян Російської Федерації. Подібна ситуація відбувається і на румунсько-українському кордоні. І, зрештою, хочу нагадати, що власне наявність двох паспортів у громадян Осетії зовсім недавно призвело і стало підставою для вторгнення Російської Федерації на територію незалежної суверенної держави Грузія. Тому для того, щоб Україна змогла уникнути будь-яких потрясінь на своїх кордонах, для того, щоб збити спокусу з будь-кого з наших сусідів, використовувати інструмент подвійного громадянства для нагнітання ситуації в нашій державі, для розпалювання міжнаціональної ворожнечі, я вважаю сьогодні нам, незважаючи від політичних уподобань і політичних сил необхідно сконсолідуватись, і разом підтримати і стати на шлях впорядкування, власне, цього законодавства в Україні, і підтримати даний законопроект в першому читання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто ще наполягає з тих, хто не виступили від фракції, уже виступ був від фракції. Немає інших, хто наполягає. Ну, будь ласка, Сергій Таран, репліка, а то ви з того питання не виступали.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хотів єдине, що сказати, ми говоримо про те, щоби своє законодавство, українське законодавство корегувати відповідно до європейського законодавства. Ми говоримо про перспективу українського членства в Європейському Союзі і таке інше. І тому ми справді повинні всі свої закони відповідно до європейського законодавства коригувати. Це є аксіома проти чого, ну ніхто немає права заперечувати. І тому один єдиний приклад. В Німеччині, коли люди мають ще один паспорт, вони змушені це: а) або задекларувати, або відмовляються, і їх не беруть на роботу на державну службу державними службовцями, вони не можуть служити в поліції, в армії. Це європейське законодавство. Подібне законодавство в Нідерландах, Польщі в інших країнах. Якщо ми хочемо бути цивілізованою країною, ми мусимо діяти аналогічно. Дякую, Володимире Михайловичу.
Шановні народні депутати, розгляд законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо громадянства (реєстраційний номер 5318). Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[11:11:50]] За-225 Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Давайте зараз це зробимо, бо Україна роздирається подвійним громадянством. Я не розумію, доведеться ж робити це пізніше. Ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 5318]]. Прошу голосувати. [[11:12:22]] За-232 Повернулися, за – 232, до розгляду законопроекту. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо громадянства [[реєстраційний номер 5318]]. [[11:12:51]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу вас і звертаюся до вас, давайте думати будемо не про політичні свої там позиції, а про країну. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 20 Закону України "Про об’єднання громадян" [[щодо права об’єднання громадян звертатися до суду в інтересах його членів]] [[реєстраційний номер 2551]]. Доповідач – народний депутат України Тарасюк Борис Іванович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Подгорний Сергій Петрович.
Борис Тарасюк, Народний Рух України, фракція „НУ-НС”. Шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до статті 20 Закону "Про об’єднання громадян" [[щодо права об’єднання громадян звертатися до суду в інтересах його членів]]. Законопроект було підготовлено у відповідь на численні звернення громадських організацій зі скаргами, на неоднозначну судову практику у питанні прийняття судами до розгляду позовів об’єднань громадян в інтересах їх членів. Законопроектом пропонується внести зміну до Закону "Про об’єднання громадян" з метою уточнення положень статті 20, яка закріплює права об’єднань громадян. Пропонується уточнити, що право об’єднання громадян представляти і захищати свої законні інтереси та законні інтереси своїх членів у державних та громадських органах, включає також право звертатися до суду за захистом прав, свобод і інтересів їх членів. Нечіткість формулювання абзацу три статті 20 Закону „Про об’єднання” дає можливість судам, в одному випадку, приймати позови об’єднань громадян в інтересах їх членів до розгляду, а в іншому повертати позовні заяви, посилаючись на те, що таке право в статті 20 не закріплено. Це не сприяє формуванню єдиної судової практики у цій сфері та ефективному захисту прав і свобод громадян України. Варто зазначити, що, в першу чергу, дані зміни мають важливі значення для захисту прав мало захищених громадян, оскільки громадські організації, що створюються з метою захисту прав зазначеної категорії громадян, при зверненні до суду звільняються від сплати судового збору, який громадянин має обов’язково сплатити, якщо документально не доведе, що він є мало захищеним. А це вимагає від громадян, у тому числі інвалідів та малозабезпечених, значних зусиль і затрат часу для отримання необхідних довідок. Законопроект не вносить жодних новел в українське законодавство, а лише у уточнює його положення.
Завершуйте, будь ласка.
Тому його прийняття не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету. Враховуючи позитивний висновок Головного науково-експертного управління та профільного комітету, прошу підтримати його у першому читанні і у випадку відсутності зауважень в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сергій Подгорний, будь ласка, рішення комітету.
Шановні виборці, шановна президія, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування за дорученням Голови Верховної Ради України ще 1 жовтня 2008 року на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 20 Закону України „Про об’єднання громадян” (щодо права об’єднання громадян звертатися до суду в інтересах його членів, реєстраційний номер 2511, поданий народним депутатом України Тарасюком Борисом Івановичем. Народні депутати розглянули також висновки щодо зазначеного законопроекту, які надійшли до комітету. Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув зазначений проект закону та не виявив в ньому положень, які б не узгоджувались з положеннями Конституції України. Комітет з питань бюджету визначив, що законопроект не має впливу на доходну та видаткову частину бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно прийняти за основу. Члени комітету погодились, що доцільно внести зміни до статті 20-ї Закону України „Про об’єднання громадян” та уточнити, що передбачене цим законом право зареєстрованого об’єднання представляти і захищати свої законні інтереси та законні інтереси своїх членів-учасників у державних та громадських органах включає також його право на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів своїх членів. Комітет дійшов висновку рекомендувати Верховній Раді України при розгляді в першому читанні проекту Закону України про внесення змін до статті 20-ї Закону України „Про об’єднання громадян” прийняти його за основу. Проект Постанови Верховної Ради України про прийняття законопроекту [[реєстраційний номер 2511]] за основу подано на розгляд парламенту, народним депутатам України. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, прошу записатися на виступ, якщо є таке бажання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу подякувати народного депутата Тарасюка. Хоча, в принципі, все і так зрозуміло. Суд є орган державної влади, на який покладено виключно функцію здійснення правосуддя. Але деякі суди вважають по-іншому, і саме через це вони відфутболюють ці звернення громадян. Народний депутат Тарасюк запропонував внести всього кілька слів [[щоб ви просто бачили, про що тут мова йде, чи треба друге читання для цього закону, чи не треба взагалі його проводити]]. Він пропонує абзац третій в Законі про об’єднання громадян записати слова „органах” доповнити словами „в тому числі, звертатися до суду за захистом прав, свобод та інтересів своїх членів”, о це все доповнення абсолютно. Абсолютно нормально, коректно написана пояснювальна записка. Я, правда, заслухав зараз доповідь від комітету, де сказали про те, що не буде впливу на доходну частину бюджету, обов’язково вона буде, цей вплив. Тільки просто його зразу не можна зараз прорахувати цей вплив, тому що будуть звільнені від сплати коштів суди і якісь суми держава втратить, але це треба чітко розуміти. Але це не ті суми, про які можна говорити, що вони суттєві, по-перше. А, по-друге, їх не можна зараз обрахувати, бо не відомо, скільки таких звернень буде і вони не зразу обраховуються. Вони тільки. можна через якійсь час це зрозуміти. Тому я хотів би, щоб ми, коли такі речі говорили, принаймні з цієї трибуни, ми чітко це усвідомлювали, що такі втрати будуть, але вони будуть копійчаними – це по-перше. А по-друге, абсолютно правильно, що ми дозволяємо цим організаціям захищати інтереси своїх членів. Тому що, як правило, захищають кого? Захищають того, кого, хто сам себе захистити не може. Тому, Володимире Михайловичу, я прошу вас поставити обов’язково це, прийняття цього закону і в першому, і в другому читанні, щоб він у нас не плутався серед законопроектів. Бо тут всього мова йде.
Дякую. Я зрозумів вашу пропозицію. Да. Шановні народні депутати, хто наполягає ще із представників фракцій, які не взяли участь в обговоренні? Немає? Шановні колеги, мова йде лише про внесення до закону одного уточнення, або доповнення: „у тому числі звертатися до суду за захистом прав, свобод та інтересів своїх членів”. Юрій Ключковський, будь ласка.
Дякую. Власне, в зв’язку з тим, що законопроект такий маленький, мені здається, і в цьому вся його проблема. Виникає відразу питання: звертатися до суду в захистах яких інтересів? Приватних? Скажімо, у шлюборозлучних справах, чи в справах спадщини? Чи, може, з приводу не включення в списки виборців? А дальше: „а дорученням цього громадянина” – так це і сьогодні вони мають право. А без доручення. А громадянин хоче, щоб ця організація без його бажання захищала якісь його права? А може він цього зовсім не бажає, може, він хоче їх захищати в інший спосіб? Мені здається, що тут якраз і може виникнути ситуація, коли добрими намірами вистеляємо дорогу до пекла. І буде втручання громадських організацій у приватні справи громадян без їх бажання. Тому я не спішив би так підтримувати цей законопроект.
Так, хто там?. Тарас Чорновіл, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, тільки що Юрій Богданович загострив на цьому увагу, і я так само хочу сказати, цей законопроект, ця теза в блукає вже давно коридорами парламенту в листах від кількох сумнівних громадських організацій так званих. Особисто до мене так само зверталися з проханням внести такий законопроект, зареєструвати. Я, оцінивши певні загрози цього, відмовився подавати на реєстрацію такий законопроект, оскільки саме той факт, на якому наголошувався, що без погодження фактично з громадянином, який є членом цієї громадської організації, без визначеного чітко статусу в юридичному процесі може та чи інша громадська організація брати на себе функцію учасника юридичного процесу, захищати чиєїсь права без таких на те повноважень. І тому, якщо навіть буде він проголосований у першому читанні, а я прошу не голосувати, то я висловлюю своє застереження щодо другого читання і прошу на друге читанні відразу не ставити у цілому.
Дякую. Борис Тарасюк, мікрофон.
Дякую. Я хочу сказати, що у мене на руках декілька ухвал судів, які відмовляють об’єднанням громадян приймати заяви позовні з огляду на те, що, мовляв, у законі написано „державні установи”, а суд, мовляв, не відноситься до державних установ. Саме в тому і проблема: для того, щоб внести правильне трактування цього закону, я і прошу прийняти цю поправку. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 20 Закону України "Про об’єднання громадян” (щодо права об’єднань громадян звертатися до суду в інтересах його членів, реєстраційний номер 2511. Прошу голосувати. [[11:24:34]] За-304 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оскільки було заперечення від ряду депутатів, не можна поставити в цілому. Я маю на увазі – Юрій Ключковський, Тарас Чорновіл. Так що. Я можу поставити на голосування доручити. Не треба, да? Друге читання. Є заперечення і щодо скороченої процедури. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про техногенну безпеку. Реєстраційний номер 3438. Доповідач – народний депутат України Валерій Кальченко. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Микола Харитонович Шершун. Тобто доповідь і співдоповідь – 4 хвилини. Будь ласка.
Шановні колеги, на ваш розгляд внесено надзвичайно важливий проект Закону про техногенну безпеку, який поданий народним депутатом України Кальченком Валерієм Михайловичем. Метою прийняття та головним завданням законопроекту є законодавче визначення основних засад техногенної безпеки, державного нагляду та експертної діяльності у сфері техногенної безпеки. У законопроекті дано визначення термінів, які стосуються діяльності у сфері техногенної безпеки, зокрема: що є аварія, зупинення об’єкту, небезпечна речовина, небезпечна територія. Також чітко визначено що є техногенною безпекою. Це стан захищеності населення, територій, об’єктів від негативних наслідків надзвичайної ситуації техногенного характеру. Важливою є стаття щодо прогнозування стану техногенної безпеки. Як показує не тільки світова, але й наша практика, що ліпше і дешевше попередити надзвичайну ситуацію, чим ліквідувати її наслідки, і що саме головне – збереження життя людей. У законопроекті чітко визначено систему державного управління у сфері забезпечення техногенної безпеки, повноваження та відповідальність центральних та місцевих органів виконавчої влади. Також визначено права та об’єкти суб’єктів господарювання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, зробивши ряд слушних зауважень та надавши ряд пропозицій, пропонує за результатами розгляду у першому читанні зазначений законопроект прийняти за основу. Комітет з питань бюджету висловив думку Міністерства фінансів України, що даний законопроект матиме вплив на видаткову частину Державного та місцевих бюджетів. На думку Комітету з питань екологічної політики, реалізація законопроекту не потребує додаткових матеріальних та інших витрат з Державного та місцевих бюджетів. Це обумовлено тим, що всі можливі витрати по забезпеченню техногенної безпеки на промислових об’єктах лягатиме на власників цих об’єктів. Міністерством з надзвичайних ситуацій в цілому підтримує прийняття даного законопроекту. На сьогодні Міністерство з питань надзвичайних ситуацій готує проект кодексу у сфері захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій. Підтримуючи ідею прийняття такого кодексу, народні депутати України, члени Комітету з питань екологічної політики вважають, що в разі прийняття проекту Закону про техногенну безпеку, його положення потім можуть увійти до зазначеного кодексу. Тому профільний комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект за номером 3438 за основу в першому читанні. Прошу підтримати рішення профільного комітету і дякую за увагу.
Дякую, сідайте будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів. Народний депутат Шиянов, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", потім - Сергій Рижук. Будь ласка, мікрофон. З трибуни тоді. Можна з трибуни, якщо там щось не спрацювало. Що немає? Немає. Сергій Рижук, будь ласка.
Дякую. Рижук, фракція Партії регіонів, Житомирщина. Шановні колеги, дійсно, я підтверджую, як сказав Микола Харитонович, надзвичайно важливий проект закону. Сподіваюсь, що він стане законом України, але я хочу привернути вашу увагу на те, що такий закон це ж не зміни до закону, ми не можемо просто розглядати за скороченою процедурою. Тим більше, що дуже мало, коли його розглянув лише профільний комітет, не розглянули інші комітети. Цей проект заслуговує на те, щоб були комітетські слухання ні одного комітету. Тобто ми маємо підійти, враховуючи надзвичайну важливість взагалі такого питання і проблеми, як для України, значно серйозніше і попрацювати над цим законопроектом. Я вагаюся, чи віддавати свій голос навіть в першому читанні, оскільки прочитавши зауваження юридичних служб, вони багато питань ставлять як великий знак запитання. Тим більше, що цей закон має визначати загальні правові, економічні, організаційні засади забезпечення техногенної безпеки, спрямованої на захист життя і здоров’я населення, і довкілля від шкідливого впливу. Так що я закликав би, щоб ми його за такою скороченою процедурою не розглядали чи подивитися в другому читанні. Але мій виступ привертає увагу на те, що ми не можемо так швидко, раптом і примітивно, вибачте, навіть розглядати і приймати такий складний, і визначальний закон, який є в запропонованій редакції. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, хто наполягає від фракції, що не брали участь в обговоренні. Ольга Боднар, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, дякую. Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко". Я закликаю всіх звернути увагу на номер 3438, який ми зараз розглядаємо. Звертаю вашу увагу, що він зареєстрований 9 грудня 2008 року. Отже, у бажаючих було більш ніж достатньо часу, навіть більше року для того, щоб ознайомитись з даним законопроектом, який знаходився у профільному комітеті. Я з великою і високою повагою відношуся до кваліфікації всіх членів комітету, а також враховуючи важливість цього законопроекту для України, оскільки ми маємо масові такі техногенні точки, де є велика небезпека того, що буде вибух і може він буде, навіть шкідливіший ніж той Чорнобиль, який у нас був. Я закликаю всіх проголосувати за цей законопроект, підтримавши концепцію. Тому що зауваження Науково-експертного управління стосовно концепції цього законопроекту не було, цебто концепція законопроектів закладена вірно.
Так, шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Рішення комітету, точніше пропозиція комітету: прийняти за основу законопроект реєстраційний номер 3438. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про техногенну безпеку, реєстраційний номер, ще раз наголошую 3438. Прошу голосувати. [[11:33:12]] За-290 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 4060]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання процесів управління державним майном]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. Прошу Олександре Миколайовичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Практика застосування законодавства з питань управління об’єктами державної власності, зокрема реалізації окремих положень прийнято Верховною Радою України 21.09.2006 року Закону України „Про управління об’єктами державної власності” свідчить про те, що ряд його норм має суттєві недоліки та неугодженності з чинним законодавством у частині його застосування. Внесений мною і народним депутатом України Осикою Сергієм Григоровичем, законопроект спрямований на врегулювання існуючих неузгодженостей в законодавстві щодо управління об’єктами державної власності та підвищення ефективності управління державним майном. Декілька слів про законопроект. Проектом вносяться зміни до діючого Господарського кодексу та Закону України про управління об’єктами державної власності. Його положення чітко визначають господарські структури, які є суб’єктами управління об’єктами державної власності, уточнюються повноваження суб’єктів управління таких як Кабінет Міністрів України, уповноважених органів управління, Фонду державного майна України. Зміни до Господарського кодексу України передбачають визначення поняття „державні акціонерні товариства” та встановлює положення про відносини, пов’язані з управлінням корпоративними правами держави, регулюються Законом України про управління об’єктами права державної власності, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них. До Закону про управління вносяться доповнення, якими передбачається проведення центральним органом виконавчої влади з питань економіки, моніторингу та аналізу ефективності управління державним майном, що забезпечує здійснення контролю за виконанням функцій з управління об’єктами державної власності, в тому числі управління корпоративними правами. Загалом законопроект врегульовує процеси управління державним майном та створює комплексну законодавчу основу управління об’єктами державної власності. Я доповідаю від комітету, одночасно і як автор. Я, як автор і від комітету доповідаю.
Будь ласка, ще дві хвилини.
Да. Комітет з питань економічної політики на засіданні 18 лютого 2009 року розглянув законопроект, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти зазначений законопроект за основу. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає, що цей законопроект можна прийняти в першому читанні. Я хочу ще нагадати, що цей законопроект вносився в свій час урядом і був не підтриманий на підставі того, що було дуже багато зауважень Науково-експертного управління. Ми з Осикою, як автори, врахували абсолютно всі зауваження Науково-експертного управління, внесли в текст законопроекту. Тому у мене до вас від авторів і від комітету велике прохання підтримати цей законопроект, він дуже важливий для поліпшення ефективності управління власності і її збереження. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні народні депутати, шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Олексій Плотніков, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, не зважаючи на таку, на певну цікавість цього закону, є два суттєвих зауваження. Перше зауваження. Редакцію проекту підпункту „г” пункту 18 частини першої статті 2 закону передбачає надання права Кабінету Міністрів визначати конкурсний порядок відбору керівників суб’єктів господарювання без врахування того, що до вказаного сектору економіки відносяться зокрема акціонерні товариства, державна частка у статутному фонді яких перевищує 50 відсотків, але менше 60 відсотків. Друге суттєве зауваження. Запропонована редакція пункту 141, яким доповнюється частина перша статті 6 закону, суперечить зокрема статті 159 Цивільного кодексу України, оскільки органи управління акціонерного товариства обираються, а не призначаються. Існування ж якихось окремих призначених представників держави в органах управління господарських товариств, які не є членами цих органів, законом не передбачено. Таким чином, на нашу думку, проект має на меті створити передумови для запровадження ручного управління з боку Кабінету Міністрів підприємствами, у яких хоч якась державна частина. Зважаючи на ці позиції, і на перше і на друге ми вважаємо, що треба направити закон на доопрацювання.
Дякую. Шановні народні депутати, хто ще наполягає від фракцій, що не виступали, на обговоренні? Немає. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання процесів управління державним майном]] [[реєстраційний номер 4060]]. Прошу голосувати. [[11:39:18]] За-207 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закон [[реєстраційний номер 4060]]. [[11:39:41]] За-228 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропонується до розгляду проект Закону про призупинення дії окремих норм Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" [[щодо узгодженості нормативних актів в рамках підготовки та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу]]. Доповідач – народний депутат України Барвіненко Віталій Дмитрович, співдоповідач – секретар Комітету з питань охорони здоров’я Григорович Лілія Степанівна. А є Ліля Степанівна Григорович? Лілія Степанівна, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Щодо запропонованого на розгляд законопроекту про призупинення дії окремих норм Закону "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" [[реєстраційний номер 5194]], внесених народним депутатом України Барвіненком, хочу зазначити наступне. Комітет розглянув дані пропозиції, і хочу повідомити вам, шановні колеги, що народний депутат Барві ненко пропонує на період підготовки та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу призупинити дію пунктів 4 та 5 абзацу чотири частині першої статті 24 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", що стосується захисту населення від шкідливого впливу шуму. Шановні колеги, згідно з положенням цих пунктів органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації при здійсненні будь-яких видів діяльності зобов’язані вживати заходів по недопущенню перевищень безпечних рівнів шуму у закладах громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважальних та інших закладах, розташованих у межах населеного пункту. Запропоновані зміни порушують конституційне право громадян на санітарно-епідеміологічне благополуччя, на безпечні для життя і здоров’я умови праці, відпочинку та довкілля. Комітет вважає неприпустимим запровадження заходів, які навіть тимчасово здатні суттєво послабити правові гарантії захисту здоров’я людини. І буквально трішечки про європейський досвід. Ви знаєте, що подібні спортивні змагання міжнародного характеру проходять в різних країнах Європи. Скажіть, будь ласка, чи якась з країн Європи на певний послабила заходи по забезпеченню здоров’я населення? Ні. Чи Польща збирається зробити щось подібне? Ні. Очевидно, і ми не повинні навіть на короткий час слідувати таким нормам. Зрештою, така сама позиція.
Будь ласка, Лілія Степанівна.
така сама позиція аналітичного управління Верховної Ради України та Міністерства охорони здоров’я.
Дякую вам. Шановні народні депутати, прошу записатись на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів. Вечерко, будь ласка, мікрофон. Або з трибуни, як хочете.
Уважаемые народные депутаты, я хотел бы коснуться такого вопроса, что, в принципе, сегодня этот закон не действует по одной причине: потому что в Европе после каждого матча люди ездят на автомобилях, сигналят, свистят. Сегодня этот закон не работает. Хотя в целом этот закон хороший, он положительный. Поэтому на него сегодня обращать внимание сильно не нужно, и нужно жить по тем принципам, которые у нас сегодня и существуют. У нас закон принят, и этим законом сегодня используются коммерческие структуры, которые подбивают граждан в коммерческих целях писать письма на казино, на кафе, на ресторан, на стадионы, то, что гражданам этот шум мешает. Поэтому этот закон принимать сегодня не нужно. Нужно жить по тому закону, по которому мы сегодня живем и не обращать на это сильно внимания. Во всех странах Европы, я подтверждаю и поддерживаю Григорович депутата, ездят, сигналят после матча. Люди нормально спокойно живут, не обращая на это внимания, спасибо.
Народний депутат Павловський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановні колеги, хочу сказати, що фракція "Блоку Юлії Тимошенко" підтримує профільний комітет, наше Головне аналітичне управління, що даний законопроект в жодному разі не можна приймати. Тому що, що він пропонує? Давайте прочитаємо. Він пропонує усунути зобов’язання місцевих органів влади, забезпечити санітарні норми елементарні щодо шуму, а дозволяє, дозволяє в приміщеннях житлових, якщо там знаходяться заклади харчування, різні розважальні заклади, практично, під маркою Євро-2012 цілодобово душити децибелами громадян і це пошкоджує комфорт життя, благополуччя наших громадян. Думаю, що це, тут посилання були на Європу, що зовсім антиєвропейський закон, лобістський, зрозуміло, для яких структур лобістських. Тому в жодному разі його не можна підтримати і фракція "Блоку Юлії Тимошенко" пропонує: відхилити зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Я думаю, що цей законопроект 5194, щодо призупинення дії окремих норм Закону санітарно-епідемічне благополуччя, як раз ні в кого не викликає інших думок. Цей закон потрібно відхилити, бо суто лобістський закон – однозначна позиція комітету, так і Міністерства охорони здоров’я, головного санітарного лікаря країни та й тих людей, які записалися для обговорення. Тому просьба і ми будемо голосувати, щоб цей закон відхилили. Дякую.
Адам Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, приємно чути позицію фракції БЮТ, яка говорить про те, що вона не буде підтримувати цього законопроекту. Бо я нагадую тим, хто забув або не пам’ятає, що автором законопроекту є представник фракції БЮТ. І ви абсолютно праві, кожен, хто виступає, говорить про те, перший, який дає оцінку цьому законопроекту, що це суто лобістський законопроект, абсолютно лобістський, який відстоює інтереси власників ресторанів, барів, кафе, нічних кабаре і так далі, і тому подібне. Цей законопроект не має абсолютно ніякого відношення ні до Євро-12, ні до європейських стандартів. Нехай мені покаже хоча б один із авторів, хоча б автор одну із європейських держав, яка б могла допустити подібні норми під виглядом того, що там проводиться Євро, переєвро і так далі, і тому подібне. І я дуже радий, що абсолютна більшість колег, які виступали, брали участь в обговоренні цього законопроекту, цілком тверезо, виважено підходять до позицій профільного комітету, який логічно пропонує відхилити і не підтримувати цей законопроект. Ще раз і ще раз наголошую. Під благими намірами про те, що мовляв ми залучимо тим самим, якщо будемо шуміти, гудіти, кричати, веселитися сюди туристів під Євро-12, то це не має абсолютно ніякого значення. Ті, хто любить футбол, приїдуть у нашу прекрасно країну і будуть вболівати. І хотілося б сподіватися, давайте побажаємо, щоб у фіналі все-таки грала наша українська команда. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка, одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, навіть в Антарктиді не можна приймати такий закон, бо образяться пінгвіни, морські котики, і вони будуть знищені. Очевидно, що такий законопроект треба було б іменувати „Про заходи до підвищення смертності серед населення України”. Я вам нагадаю, як ми приймали зміни до закону і Закон про захист населення від шуму, коли вимагали від нас громадяни, які живуть в Одесі, громадяни, які живуть в Києві, в інших містах, які потерпали від шуму тих і дискотек, від грального бізнесу і всього іншого, а ми зараз хочемо це все взяти і повернути. Саме через це я погоджуюся з оцінкою, яку дав комітет, яку дали народні депутати, які зараз виступали, і вважаю, що за цей законопроект має бути висвітиться на табло нуль голосів. Тому що я сподіваюся, що ми навіть шановного автора переконали у тому, що цей закон приймати не можна. Просто не можна. його треба було відкликати, розуміючи, що він шкідливий. Дякую.
Тарас Чорновіл, мікрофон.
Я. Шановні колеги, я хочу мотивувати недопустимість прийняття цього закону двома нюансами. Перший, зведений все ж таки до норм світових, і я мав можливість просто побачити, як реалізується захист саме прав громадян на нормальні санітарні умови тощо у окремих містах, де проводилося Євро минулих років: діють фан-зони, діють нормально так само і ресторани і все, працюють, відпочивають люди на стадіонах, зонах відпочинку, але обмеження, встановлення, які існують, не порушуються. Можуть встановитися якісь там окремі дрібні відступи, але недопустимо цього скасовувати. Цього не робилося у жодній країні світу, де проводилися великі спортивні змагання. І тепер друге, ми дуже добре знаємо, що тимчасове стає постійним: у 2005 році скасували, якщо ви пригадуєте, візовий режим для іноземців під Євробачення. Воно потім перейшло у постійне. Так само і тут: закон законом, а норми санітарні, які будуть прийняті тимчасові, потім тихенько у містах будуть.
Шановні народні депутати, завершено обговорення законопроекту. Пропозиція комітету така: відхилити. висновок Головного науково-експертного управління – відхилити законопроект. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону „Про призупинення дії окремих норм Закону „Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення” [[щодо узгодженості нормативних актів у рамках підготовлення та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу]], реєстраційний номер 5194, прошу визначатись. [[11:51:48]] За-0 Це унікальне явище у Верховній Раді. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 1232]] про внесення змін до деяких Законів України щодо забезпечення прав та можливостей жінок і чоловіків у виборчому процесі. Я прошу і пропоную, шановні колеги, розглянути цей законопроект, а потім буде перерва. Прошу бути депутатів в сесійній залі дуже важливий законопроект. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин, міжнаціональних відносин Олена Федорівна Бондаренко. Чотири хвилини, враховуючи, що доповідач від комітету виступає.
Дякую. Шановний пане голово! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону про внесення змін та доповнень до деяких законів України щодо забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків у виборчому процесі. Цим законопроектом пропонується внести зміни до трьох діючих законів, зокрема, про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, про вибори народних депутатів України та про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських рад, селищних, міських голів. Суть запропонованих змін –доповнити окремі статті згаданих законів положенням щодо включення до кожної п’ятірки виборчого списку кандидатів у народні депутати України та кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим і місцевих рад як жінок, так і чоловіків. Питанню рівних можливостей жінок і чоловіків приділяється особлива увага з боку Ради Європи, Парламентської асамблеї Ради Європи, Організації Об’єднаних націй та інших європейських і загальносвітових структур. В Україні, нагадую, був ухвалений закон про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, а у грудні 2006 року в руслі цього закону відбулися парламентські слухання, які, власне, у своїх рекомендаціях і зазначали необхідність ухвалення такого законопроекту. За цей законопроект, співавторами, якого були Микола Томенко, Олена Бондаренко і Оксана Білозір у 2006 році відбулося голосування і він, власне, був своєрідним тестом насправді європейський демократичний вибір. Хочу нагадати, що за цей законопроект проголосували фракція "Блок Юлії Тимошенко" та фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", решта депутатів за нього не голосували. У тому числі співучасником провалення цього законопроекту була фракція чий лідер сьогодні заявив, що місце жінки на кухні. Цей законопроект, котрий ми виносимо разом з Миколою Томенко, враховує існуючий світовий досвід забезпечення рівного представництва у парламентах, сприяє розвитку демократичних процесів у суспільстві і досягненню справді рівних можливостей жінок і чоловіків. Заздалегідь передбачаючи ваші можливі застереження, хочу наголосити, що у разі, якщо відбудуться зміни виборчого законодавства в частині проведення виборів за відкритими списками, запропонований механізм забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків у виборчому процесу, може бути скорегований. Зокрема шляхом закріплення у виборчому законодавстві положення, за яким забезпечується певний рівень представництва обох статей серед висунутих партіями кандидатів. Разом з тим важливо, що вже сьогодні ми закладаємо важливу ідеологію формування паритетної демократії в Україні і робимо справді європейський демократичний вибір у цьому напрямі. Комітет з правової політики та комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування підтримують прийняття цього законопроекту за основу. Комітет з питань бюджету зазначає, що законопроект не матиме впливу на дохідну та видаткову частини бюджету. У висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради зазначається, за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу за умови врахування висловлених пропозицій. Отже, висновок Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин, до речі, комітет розглянув цей законопроект ще 6 лютого 2008 року. Висновок такий, рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін та доповнень до деяких законів України щодо забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків у виборчому процесі, внесений народними депутатами Томенко і Бондаренко, прийняти за основу. Просимо підтримати.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Прошу записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко. "Блок Юлії Тимошенко". Свого часу, перебуваючи в Швеції з делегацією українського парламенту, я ознайомився з двома дуже цікавими законопроектами. Один із них антисегрегаційний, який не дозволяє поселятися людям однієї національності у великих містах і створювати такі своєрідні гетто. А другий – ще набагато цікавіший, який балансує участь жінки, забезпечує паритетність жінок у сфері управління на різних підприємствах, в тому числі і в державних установах, якщо керівником є чоловік, то обов’язково всі заступники жінки, якщо жінка керівник то тільки один заступник чоловік. Звертаю увагу, що там 28 професій виділено як шкідливі і жінкам там недозволено працювати через їх шкідливість. Разом з тим, дуже престижні професії, які дають можливість заробити більше грошей, дають перевагу жінкам до 70 і більше відсотків – це вчителі і деякі інші професії. Тому Україна повинна наближатися до Європи. І в цій частині пропозиції, які внесені в цьому законопроекті, повинні бути безумовно підтримані. Тому що зводити роль жінки до якихось там кухонних справ, як це останнім часом багато про це говориться, це абсолютно є неадекватно тим процесам, які йдуть у цивілізованому світі. Жінка, окрім того, що в неї великий час забирає народження та виховання дитини, повинна отримати адекватну відповідь суспільства для того, щоб вона підросла професійно, для того, щоб вона могла догнати чоловіка у своєму рості на будь-якому напрямку діяльності. Тому я хотів би звернути увагу, щоне прийняття цього закону буде свідчити про нецевілізованість українських політиків. І тому прошу осмислити це, і сьогодні в залі підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Дякую. Шановні колеги! Проблема на розв’язання якої спрямований законопроект вже достатньо давно перебуває у полі уваги європейських міжнародних організацій, членом яких є Україна. Тому шукати виходи у цьому напрямку абсолютно потрібно. Основна проблема, яка тут є, як забезпечити можливість рівного представництва обох статей у виборчих списках, не порушуючи конституційну норму про рівність громадян перед законом. Проблема не проста. Я би хотів нагадати, що французам для цього довелося вносити зміни в Конституцію. Мені здається, що формулювання, яке міститься у запропонованому законопроекті, якраз є достатньо виваженим з точки зору його конституційності. І тому цей законопроект треба підтримувати у першому читанні. Однак, він не розв’язує проблеми у тому випадку, коли вибори проводяться в одномандатних округах. І тому доопрацьовувати його у цьому відношенні ще нам доведеться. Дякую.
Народний депутат Павловський, будь ласка.
Шановні народні депутати, колеги і автор законопроекту, я з великою повагою до вас відношусь. Але хочу сказати, що мені здається, що ця проблема вами дещо штучно підвищена, мені не зрозуміло. Я думаю, що повинно це вирішуватися природним шляхом. І хочу звернути увагу, що зараз у парламенті жінок більше, ніж було при мажоритарній системі. Я думаю, що не треба підтримувати цей законопроект. У кращому випадку його треба відправити на доопрацювання, а не робити певні штучні речі. Тим більше, що жінки енергійні, потужні завжди пробиваються навіть через спротив чоловіків. Я це кажу, будучи членом партії, лідером якої є яскрава і потужна жінка. Тому я пропоную не підтримувати цей законопроект.
Дякую. Шановні народні депутати. Микола Томенко, мікрофон і прошу підготуватися до голосування.
Шановні колеги, я на правах співавтора даного законопроекту хотів би звернути увагу на те, що на сьогоднішній день ми з вами працюємо у парламенті, де за всю історію радянської Верховної Ради і всю історію незалежності України є найменша кількість жінок, 8 відсотків. Я не знаю жодного європейського парламенту, де би таке представництво було. І хто працює з нашими колегами з європейських та інших країн, не лише європейських, для них, це, м’яко кажучи, несподіванка, що як наша традиція демократії і толерантності призвела до ситуації, коли закриті партійні списки спричинили, можливо, несприйняття партій тих, скажімо, активних, енергійних, професійних жінок, які мали би працювати не лише у парламенті, а і у системі органів державної влади. Тому ця перед осторога або цей принцип, який ми закладаєм з Оленою Бондаренко, він повинен привести до першого кроку. Мова йде, що тут максимальна кількість буде, бодай 20 відсотків, що практично у нашому парламенті уже не один раз було зреалізовано. Я розумію, що є проблема пов’язана із одномандатними округами; є проблема пов’язана з тим, якщо ми будемо керувати виборче законодавство, але я сприймаю це, як розуміння українським парламентом того, що ми є нацією європейською, яка будує систему законодавства і систему організації влади в системі європейського законодавства і нашої української культури, де статус жінки завжди визначався, як самостійний і надзвичайно важливий. Тому мені дивно чути якісь репліки, які під час виборчої кампанії звучали, я думаю, що це репліки періоду середньовіччя. Ми ніби уже уXXI столітті. Тому я просив би всіх діяти у відповідності доXXI століття і підтримати, бодай, у першому читанні, а далі ми попрацюєм і подумаєм, як врегулювати це питання.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти проект закону за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо забезпечення прав та можливості жінок і чоловіків у виборчому процесі]] [[реєстраційний номер 1232]]. Прошу голосувати „за”. Я знімаю останні слова, щоб не агітувати. [[12:03:49]] За-187 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 122, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 44, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20, „Позафракційні” – 1. Шановні народні депутати, я прошу підтримати пропозицію направити законопроект на повторне перше читання, для того щоб не „спалити” його. Прошу проголосувати. На повторне перше. Прошу голосувати. [[12:04:31]] За-202 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується перерва до 12 годин 40 хвилин.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про підвищення престижності шахтарської праці" [[щодо поширення дії закону також на шахтарів нерудних та розсипних родовищ]]. Реєстраційний номер 4314. Доповідач – народний депутат України Микола Васильович Кравченко, співдоповідач – голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Володимирович Мартиненко. Будь ласка.
Шановні колеги! 2 вересня 2008 року Верховною Радою України був прийнятий Закон „Про підвищення престижності шахтарської праці”, дія якого поширюється на працівників, що видобувають вугілля, залізну руду, руди кольорових і рідкісних металів, марганцевих та уранової руд, працівників шахтобудівних підприємств, які зайняті на підземних роботах повних робочий день, Але при цьому не було враховано те, що поза діэю цього закону залишилися шахтарі-ветерани, які у свій час працювали у шахтах по видобутку корисних копалин, а саме гіпсу, доломіту, ртуті, солі, полімінералів, також шахтарі, що працюють у нерудних шахтах у цей час. Умови праці нерудних шахтарів нічим не відрізняються від умов вугільних та рудних шахтарів, хіба що важкою ручною працею, оскільки видобуток, наприклад, доломіту здійснюється буро-підривним методом з подальшим ручним завантаженням на лінійні риштаки. Сутність законопроекту, який подається на розгляд, полягає у необхідності внесення змін до статті 1 Закону України „Про підвищення престижності шахтарської праці”, які б чітко визначили, що дія зазначеного закону поширюється також на шахтарів нерудних та розсипних родовищ, які вели або ведуть видобуток корисних копалин підземним способом, що вони також включені до списку номер 1 і мають право на отримання пільгової пенсії. Прийняття даного законопроекту зніме напругу в шахтарських регіонах, надасть можливість залучити на роботу до гірничих підприємств молодих фахівців, підняти рівень матерыального забезпечення працівників галузі. Науково-експертне управління рекомендувало прийняти за основу даний законопроект. В дополнение хочу сказать, что ко мне.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
ко мне обратились шахтеры Львовской области, горняки Стебника и Ново. Волынской области с просьбой подать такой законопроект. Поэтому, я надеюсь на то, что народные депутаты поддержат требования и просьбы наших избирателей. Спасибо.
Дякую вам. Будь ласка, від комітету хто буде виступати? Рішення комітету є, комітет розглянув. Я зачитаю тут позицію комітету. До порядку денного засідання Верховної Ради України 22 грудня 2009 включено проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України „Про підвищення престижності шахтарської праці” [[щодо поширення дії закону також на шахтарів нерудних та розсипних родовищ]]. У зв’язку, що реалізація положень законопроекту вплине на доходну частину бюджету та може розбалансувати місцеві бюджеті, комітет звернувся до автора законодавчої ініціативи надати фінансово-економічне обґрунтування до згаданого законопроекту. Таку ж позицію висловив і уряд у своєму висновку. Після отримання такого обґрунтування від автору комітет буде готовий розглянути зазначений законопроект і внести відповідний проект постанови. Разом з тим, шановні народні депутати, враховуючи ту обставину, що законопроект перебуває на розгляді у Верховній Раді України з 02.04.2009 року у нас є всі підстави його розглядати і визначати щодо прийняття рішення. Це не позиція об’єктивна комітету. Тому, будь ласка, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. І запросіть народних депутатів до сесійної зали, щоб ми могли прийняти рішення. Будь ласка, проводиться запис на виступ. Народний депутат Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, будь ласка. І потім – Кілінкаров Сергій.
Дякую. Ви знаєте, треба дійсно доповідачу і автору цього проекту закону подякувати, надзвичайно важливе питання. І нам як парламентарям не можна стояти осторонь таких законопроектів, але знаєте я дивлюся і хотів би до автора звернутись з таким проханням, може дійсно, поскільки і уряд якусь таку позицію зайняв, не на користь шахтарів, і комітети ось такі пропозиції подавали. Я думаю, що цей законопроект має право всі шанси на життя і думаю, що Верховна Рада це зробить. Але от я сподівають, що не знаючи сьогодні, може моє таке прохання, щоб ми повернули все-таки десь через місяць, але щоб цей закон був дійсно обґрунтовано обрахований і дійсно приніс користь шахтарям і в цілому Україні. Я переконаний, що такі законопроекти нам треба і далі приймати і підтримувати без всяких сумнівів. Дякую.
Народний депутат Калінкаров, фракція комуністів, будь ласка.
Я хотел бы добавить к этому выступлению еще и то, что сама идея внесения изменения в Закон о престижности шахтерского труда, она продиктована именно интересами тех людей, кто представляет эту категорию. И я хочу сказать, о том, что на местах сегодня создаются общественные организации – Союз шахтеров ветеранов-регрессников, которые, в том числе поднимают эти вопросы. Мною лично были проведены ряд встреч с министром угольной промышленности, который тоже обещал посодействовать по внесению, и поддерживал саму идею расширения этих прав на всех шахтеров. Поэтому я думаю, что сессионный зал должен поддержать эти поправки в закон и мы в обязательном порядке мы должны принять их в целом. В этом сегодня нуждаются в первую очередь шахтеры. Спасибо.
Шановні колеги! Хто наполягає на виступі? Від фракцій, будь ласка, мікрофон Миколи Кравченка.
Уважаемые коллеги! Я просил бы обратить внимание на следующий момент, в додатку номер три до Закону „Про Державний бюджет на 2009 год” предусмотрено финансирование за рахунок бюджетных программ за кодом, номер не буду называть, про пенсійне забезпечення працівників зайнятих повний робочий день на підземних роботах та членів їх сімей. Поэтому у меня нет необходимости, как у автора делать какие то финансовые доказательства или расчеты. И второе, речь идет, уважаемые коллеги, о 2-2,5 тысячах шахтеров-ветеранов, которые работают. Поэтому это насколько мизерная сумма, которая может найтись в недрах по додатку номер три в Законе о держбюджете на 2009 год. И она автоматически должна перейти отдельной строкой в держбюджете 2010 года. Поэтому своевременность принятия этого.
Шановні народні депутати, хто ще наполягає на виступі? Немає. Я прошу тоді підготуватися до голосування. Вноситься на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України „Про підвищення престижності шахтарської праці” [[щодо поширення дії закону також на шахтарів не рудних та розсипних родовищ]] [[реєстраційний номер 4314]] для прийняття його за основу. Прошу голосувати. [[12:50:06]] За-248 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства [[реєстраційний номер 2607]]. Доповідач - Володимир Миколайович Стретович, співдоповідач голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Юлія Володимирівна Новікова.
Володимир Стретович. Партія християнсько-демократичний союз, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги, необхідність прийняття даного закону пов’язана з потребою удосконалити деякі положення кодексу адміністративного судочинства України для запобігання неоднаковому їх застосування та зловживання. Практика застосування кодексу адміністративного судочинства виявила певні проблеми, визначені з прав, які належать розглядати за його правилами в регулюванні підсудності порядку видачі судового рішення. Законопроект складається з двох розділів, перший з них містить дев’ять пунктів, передбачає зміни до дев’яти статей кодексу адміністративного судочинства, другий містить прикінцеві та перехідні положення. Змінами до статті 17 КАС, запропоновано не звужувати перелік спорів, які виникають щодо адміністративних договорів, належать до адміністративної юрисдикції. Сьогодні, на жаль, є спроби звужено тлумачити термін спори щодо укладання виконання адміністративних договорів, змінами до статей 18 та 171 цього кодексу запропоновано спори [[щодо оскарження підзаконних нормативно-правових актів найвищих органів]], а саме: Верховної Ради, Президента України, Кабінету Міністрів віднести до предметної підсудності у першій інстанції до вищого адміністративного суду України. Це пришвидшить остаточне вирішення таких спорів, можливість, двоінстанційного їх розгляду рішення вищого адміністративного суду зможуть бути оскаржені до Верховного Суду за винятковими обставинами не порушуватиме право на оскарження судових рішень. Оскільки ці справи пов’язані, передусім, з здійсненням нормо-контролю, що не вимагає з’ясування численних обставин. Змінами до статті 19 кодексу запропоновано удосконалити правила територіальної підсудності адміністративних справ, зокрема, передбачено, що спори щодо рішень дії чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень, які стосуються нерухомого майна мають вирішувати адміністративні суди за місцем знаходження самого майна. Такий підхід запобігатиме ситуаціям, коли спори щодо одного об’єкта нерухомості розглядатимуть різні суди в різних територіях. Також, вирішено питання про підсудні справи, коли позивач немає місця проживання, перебування знаходження в Україні. Зміни до 21 статті кодексу розширюють коло вимоги які пов’язані з вимогами щодо вирішення публічно-правового спору, що дасть можливість.
Будь ласка, Володимир Миколайович.
в одному впровадженні, в одному суді усі спори, приводом для яких стали рішення дія чи бездіяльність суб’єкта владних повноважень. Крім того, визначено правила визначення компетентного суду для вирішення спору, якщо пов’язані вимоги підсудні різним адміністративним судам. На наше переконання закону дасть змогу вирішити низку проблем, які існують в практиці адміністративного судочинства, зокрема зменшити можливості для зловживання корупції, полегшить доступ до правосуддя у спорах які виникли внаслідок діяльності влади. Це має позитивно визначитись на ефективності правосуддя і авторитеті адміністративних судів. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Новікова Юлія Володимирівна, голова підкомітету Комітету з питань правосуддя.
24 грудня восьмого року законопроект був розглянутий у комітеті з питань правосуддя. Комітетом були, також, розглянуті висновки, що були надані: Головним науково-експертним управлінням, Верховним Судом, Вищим адміністративним судом, Міністерством юстиції, науковими установами. Всі вже почули про переваги цього законопроекту від автора. Я не буду на цьому зупинятися, дійсно, хочу сказати, що метою законопроекту є удосконалення адміністративного судочинства, а встановлення більш чіткої підсудності. Одначе, я хочу зазначити, що в даного законопроекту є певні недоліки. Зокрема: виключається можливість надіслання копії судового рішення особі, яка брала участь у справі, однак не була присутня на засіданні суду. Це протирічить статті 13 КАСУ, якою забезпечується право на апеляційне та касаційне оскарження рішення адміністративного суду також тим особам, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права та свободи. Інший недолік. Передбачається можливість оскарження рішень Вищого адміністративного суду України, ухвалених як судом першої інстанції лише за винятковими обставинами. Одначе, це протирічить статті 236, 237 КАСУ, якими встановлюється можливість оскарження судових рішень за винятковими обставинами лише після їх перегляду в касаційному порядку. Я розумію, чому автор це пропонує, одначе такі протиріччя треба врегулювати. Крім того, пропонується поширити можливість оскарження рішень діюча бездіяльність органів влади за місцем знаходження юридичної особи, яка є фінансово спроможним учасником правових відносин, що може призвести до збільшення витрат коштів державного бюджету. Також багато суперечок викликала пропозиція - збільшити компетенцію адміністративних судів, розширити його розглядом справ приватного характеру щодо нерухомого майна та земельних ділянок, які мають розглядатися в порядку господарського або цивільного судочинства. З цього приводу висловлювався Верховний Суд.
Будь ласка, будь ласка.
так чи інакше. Не зважаючи на зауваження, Комітет з питань правосуддя вирішив рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект у першому читанні і прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу, шановні колеги, записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Немає бажаючих обговорити законопроект. [[Шум у залі]] Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу на те, що цей законопроект треба прийняти, тому що він направлений на захист інтересів громадян України. І я хотів би висвітлити і теми, які сьогодні, на жаль, не були висвітлені і самим доповідачем автором законопроекту Стретовичем, якому я дякую за те, що він вніс цей законопроект, ні комітетом. Мова іде зокрема про те, що ряд змін, які унормовують, які пропонується унормувати діяльність, у тому числі Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини і прокурора, які мають здійснювати у суді представництво інтересів громадянина або держави, вони тут конкретизуються. Зокрема змінами до статті 61 пункт 4 передбачається, що прокурор, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини незалежно від їх участі у справі, мають право ознайомитися із матеріалами справи в адмінсуді з метою вирішення питання про наявність підстав для подання апеляційної чи касаційної скарги, скарги за винятковими обставинами, заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. Також суттєвим є внесення змін до статті 167, де на вимогу особи, яка бере участь у справі, їй видається постанова чи ухвалення суду невідкладно після проголошення. А якщо особи, які беруть участь у справі, не заявили клопотання про надання їм копій судового рішення у суді, тоді такі копії суд надсилає рекомендованим листом протягом трьох днів після проголошення, а також після виготовлення постанов у повному обсязі. Це б сприяло захисту справ людей. Інше питання, що у нас сьогодні все це не профінансовано у судах, у тому числі немає на конверти і всього коштів. Я пропоную прийняти цей законопроект зараз, він аполітичний, він направлений на захист прав громадян. Дякую.
Шановні народні депутати, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства [[реєстраційний номер 2607]]. Прошу голосувати. [[12:58:53]] За-104 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 2607]]. [[12:59:17]] За-135 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено [[реєстраційний номер 2607]]. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 95, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 21, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 0. Оголошується д розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям" [[щодо допомоги на рівні прожиткового мінімуму]] [[реєстраційний номер 1416]]. Доповідач – народний депутат України Михайло Миколайович Папієв, співдоповідач – співголова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Олександр Миколайович Стоян.
Дякую. Шановні народні депутати України, на ваш розгляд винесено дуже важливий законопроект, який якраз стосується малозабезпечених сімей. Історія цього законопроекту якраз і показує антинародну сутність діючого уряду. Чому? Тому що з 2008 року, як було подано цей законопроект, уряд Тимошенко робив все можливе, щоб він не був розглянутий у Верховній Раді України. Чому? Тому що цей закон якраз стосується більше, ніж 100 тисяч українських сімей, які є малозабезпеченими. Свого часу урядом було внесено такий показник, як рівень забезпечення прожиткового мінімуму, хоча і Конституцією України законами України встановлено, що соціальні допомоги мають бути не нижчі, ніж прожитковий мінімум. І я вдячний, що ми сьогодні накінець-то вже розглядаємо цей законопроект. І це якраз свідчить про те, що змінюється ситуація в Україні, і призведе вона, в першу чергу, до зміни того уряду, який робив все можливе, щоби цей законопроект не було розглянуто. Законопроектом пропонується, щоби розмір допомоги, встановлений для малозабезпечених сімей, виходив з розміру прожиткового мінімуму. А я хочу нагадати, що в проекті Державного бюджету, який вносив уряд Тимошенко, встановлено було так: державна соціальна допомога малозабезпеченим сім’ям: для працездатних осіб – 133 гривні, непрацездатних – 187 гривень і для інвалідів – 200 гривень. І от Тимошенко хотіла, щоб наші громадяни жили за ці гроші. Ми пропонуємо встановлювати державну допомогу малозабезпеченим сім’ям, виходячи з розміру прожиткового мінімуму. І це буде сприяти соціальному захисту громадян України, і це наблизить нас до того, щоб у нас в суспільстві була соціальна справедливість. Я прошу народних депутатів України, особливо від БЮТ, підтримати цей законопроект і зробити те, чого ви не робили два роки поспіль.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олександр Миколайович, будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, з 2000 року діє норма про державні соціальні стандарти, державні соціальні гарантії. З того ж часу була введена неконституційна норма: рівень забезпечення прожиткового мінімуму, виходячи з можливості Державного бюджету. Ось чому і вийшло, що в 2008 році, в 2009 році уряд Тимошенко, виходячи з можливостей бюджету, встановив, наприклад, для мами по догляду за дитиною до 3 років 19 відсотків прожиткового мінімуму, тобто, замість того щоб платити 557 гривень, вони платять 130 гривень. Тому невипадково по всій Україні почалися судові позови [[ось уже 2 роки]], створений комітет обманутих матерів і таке інше. Крім того, цей сурогат був розглянутий в 2007 році за поданням нашої політичної сили в Конституційному Суді. Конституційний Суд відмінив таке поняття, як рівень забезпечення прожиткового мінімуму. Є одна норма: прожитковий мінімум. І цей прожитковий мінімум стосується допомоги сім’ям з дітьми, допомоги інвалідам, допомоги виплати пенсій і багато чого іншого. Тому наша політична сила, послідовно виконуючи свої зобов’язання перед нашими виборцями, виконуючи обіцянку нашого кандидата в Президенти Віктора Федоровича Януковича, пропонує, щоб була норма одна: щоб всі соціальні виплати відповідали прожитковому мінімуму для відповідних соціальний демографічних груп, це буде відповідати і нашій Конституції. Тому комітет більшістю голосів, підкреслюю, не голосували за це, частина яка находиться в БЮТі, в нашому комітеті соціальному, запродували: розглянути цю норму і щоб, дійсно, вставити таким чином, що всі соціальні виплати відповідають прожитковому мінімуму. Безумовно, це потребує витрат з державного бюджету на цей рік – мільярд 800 мільйонів, але це гроші будуть найдені. Таким чином, мами з дітками будуть отримувати нормальні доплати. Таким чином, інваліди будуть отримувати нормальні доплати, таким чином мінімальні пенсії будуть розглядатися, виходячи з прожиткового мінімуму. Прошу всіх. Хто вболіває за.
Будь ласка, будь ласка.
Прошу всіх, хто вболіває за найменш захищені верстви населення, особливо за допомогу мами з дітьми по догляду, підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів. Павло Сулковський і В’язівський.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановні колеги, я думаю, що у всіх нас, у всіх, хто вболіває за долю громадян України, є сьогодні підстава подякувати авторам законопроекту за надзвичайно важливий законопроект, він надзвичайно слушний і в часі, і в проблемності. Справа в тім, що, справді, розмір цієї виплати треба збільшувати, бо я наголошую на назві закону самого: про державну соціальну допомогу, не жебрацьку, а державну соціальну допомогу. І, по-друге, є проблеми із своєчасністю отримання цієї, цих виплат. Скажу більше, фракція Компартії України не лише підтримує цю законодавчу ініціативу, я хочу сказати про те, що на проблему треба розглядати дещо ширше. Що я має на увазі? Я маю на увазі, що в законі про державний бюджет України є таке поняття, як, так званий, гарантований прожитковий мінімум. Він тягнеться ще з тих часів, коли навіть розмір пенсії був досить далеким від прожиткового мінімуму. І от з’явилася така практика, коли встановлюються розміри соціальних виплат, які абсолютно нічого не гарантують, на яких вижити не те що місяць не можна, а тиждень не можна. Тому ми пропонуємо все-таки відмовитися від цієї практики, яка, мабуть, характерна для нерозвинених країн, коли встановлюються соціальні виплати значно менші від прожиткового мінімуму. Отже, фракція Компартії України, безумовно буде підтримувати цей законопроект. Разом з тим, ми пропонуємо колегам разом подумати над тим, щоб відмовитися від того показника, який означає так званих гарантований прожитковий мінімум, який абсолютно нічого не гарантує. Дякую.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Ви знаєте, хотілось би подякувати Михайлу Миколайовичу Папієву. Він, як і раніше, був міністром, від завжди від уряду розробляв надзвичайно важливі проекти законів, які йшли, дійсно, на користь, дійсно, таких багатодітних сімей, обездолених сімей і так далі. Ви знаєте, за останні попередні два роки політика уряду Юлії Тимошенко, хоч сьогодні вже я вважаю, немає чого критикувати, той уряд повинен піти негайно у минуле і не знущатися над народом України, особливо над малозабезпеченими сім’ями. Ви знаєте, я сам з багатодітної сім’ї, мене мама народила 12-м у родині, найменшим, так сталося, що не сталося тата, мені не було два роки, і я як ніхто набідувався у своєму житті. І коли сьогодні, їдучи по Україні, в окрузі, у своїй рідній Рівненщині, і коли люди приходять на прийом, елементарних речей не можуть вирішити сам-на-сам!. А як можна було вирішити отакими фінансами нещасними? Тому я вважаю, якраз напередодні важливого проекту, який ми будемо розглядати, бюджет на наступний рік. Оцей проект сьогоднішній, який ми проголосуємо за закон, він, дійсно, буде втілений на всі 100 відсотків у життя. І всі сім’ї багатодітні, малозахищені відчують і будуть, дійсно, жити на багато легше. Володимире Михайловичу, в ложі урядовій у черговий раз прийшов заступник міністра фінансів. Я хочу сказати, він просить слова. Він тільки одне скаже, що можливості такої немає, як два роки.
Будь ласка, завершуйте.
Я вам дякую. І тому я вважаю, що працівник Міністерства фінансів це просто є провокатор, і йому не треба навіть давати слова.
Я прошу вас, мікрофон. Шановні колеги, я прошу утримуватися від непарламентських слів. Народний депутат Володимир В’язівський, будь ласка.
Володимир В’язівський, „Наша Україна”. Чому я записався проти. Не тому, що буду голосувати проти. Я, як і на комітетів, підтримав даний законопроект, бо, дійсно, норма, яка визначена в цьому законі як рівень забезпеченості, саме таке трактування може розглядатися як рівень забезпеченості, який може надати влада, на що вона спроможна дати бідним. Хотілося б, щоб це визначала не влада, а визначав закон. І така норма саме як прожитковий мінімум визначена парламентарями і визначається щороку, як це передбачено Кодексом про бюджет. А тому цілкому справедливо, що цю норму треба привести у відповідність до діючого бюджетного кодексу я розумію, що коштів, як завжди, влада буде говорити не хватає на такі речі. Але хотів би сказати і наступне. Особливо в час, коли держава перебуває в певних кризах, саме держава як головний гарант забезпечення мінімальних соціальних стандартів має підставити плече найменш захищенішим, до яких однозначно потрапляють сім’ї багатодітні і Закон, про який ми зараз розглядаємо, про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям. Тому однозначно за цей законопроект треба голосувати, тим паче, що нас чекає прийняття бюджету на 2010 рік, і ця норма уже мала би в повному об’ємі відображати позицію не уряду, а саме парламенту щодо цієї норми, тому пропоную голосувати за цей законопроект, а своєму колезі Олександру Миколайовичу хотів би зауважити, коли доповідаєте цей законопроект від комітету, то прошу триматись Регламенту і доповідати його від комітету, а не перетворювати трибуну в агітмайданчик по виборах, які вже по великому рахунку завершились. Дякую.
Дякую вам. Володимир Матвійчук - заступник міністра фінансів.
Шановні народні депутати! Враховуючи зауваження народного депутата, про те, щоб не говорити чи хватає коштів чи ні, я хотів би зазначити наступне. Я не буду говорити, чи хватає коштів. Я хочу довести до вашого відому, що коли ви будете приймати рішення, це не є складно зрозуміти таку річ, що сьогодні понад 200 тисяч громадян отримують цю допомогу. При підвищенні. при встановленні права на допомогу на рівні 744 гривень, які діяли в грудні і які діють у січні, цю допомогу будуть мати право мільйон сімей в Україні. Якщо перемножити на допомогу це понад 11 мільярдів гривень в рік. Вам визначатися, не я керую державою, 11 мільярдів гривень треба буде врахувати у проекті бюджету 2010 року. Тому я прошу, коли будете голосувати, врахуйте ще одну таку річ. Коли буде працюючий отримувати мінімальну заробітну плату і коли буде ця допомога виплачуватися на рівні мінімальної заробітної плати, я думаю, що це є соціально не справедливо. А ви визначайтеся, я вам сказав: 11 мільярдів гривень не менше. Дякую.
Дякую. Володимир Бондаренко, мікрофон, будь ласка
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Цей закон йшов згідно з регламентом і пройшов свій шлях і потрапив до залу. Тому не варто казати, що його хтось за руки, за ноги тримав. Але цей закон зафарбований тим популізмом і тим нарощуванням соціальних вимог до уряду Юлії Тимошенко, яким була характерна вся діяльність уряду і вся діяльність опозиції на цей період. Сьогодні треба зважити, що є реальні речі, є не реальні речі, ми можемо підтримати цей закон, але зам. Міністра Володимир Матвійчук сказав, що це буде коштувати 11 мільярдів. Сьогодні дуже багато говориться, хто там прийде, як наведе порядок, як відмінять сьогодні всі податки на п’ять років для бізнесу і таке інше. Давайте будемо об’єктивними, давайте підтримаємо цей закон і через півроку запитаємо через матерів бідних, і так далі, чи отримують вони ці гроші. Ми б за те, щоб вдвічі більше середню заробітну плату платити, наприклад, підтримаємо – підтримаємо ці заходи.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Прошу готуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям” [[щодо допомоги на рівні прожиткового мінімуму]] [[реєстраційний номер 1416]]. Прошу голосувати. [[13:14:51]] За-330 Шановні колеги, тут звучить пропозиція поставити на голосування в цілому. Мікрофон Олександр Стоян, будь ласка. Так давайте поставимо на голосування в цілому.
Шановні колеги, я розумію радість БЮТ, вони також розуміють, що цей закон потребує великих фінансових витрат, вони не зробили свого часу, ми все-таки зробимо. Але там були зауваження міністерства, профспілок зауваження, зауваження окремих депутатів. Я прошу його поставити на друге читання.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування про прийняття проекту закону як закону [[реєстраційний номер 1416]]. [[13:15:59]] За-203 Рішення не прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. [[Шум у залі]] Заспокойтесь, будь ласка. Партія регіонів – 2, "Блок Юлії Тимошенко" – 125, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 31, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 0. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення дієвого контролю у сфері загальнообов’язкового державного соціального страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням [[реєстраційний номер 5254]]. Шановні колеги! Можливо було б поступити таким чином: поставити на голосування цю пропозицію з дорученням комітету підготувати на наступний пленарний тиждень. Цей законопроект. Немає заперечень? Я маю на увазі законопроект, який ми щойно проголосували, а саме: проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям”. Доручити комітету в зв’язку з тим, що це чутлива тема і треба нам визначитись остаточно перед прийняттям бюджету доопрацювати і другого читання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[13:17:40]] За-302 Рішення прийнято. Я прошу комітет на наступний вівторок внести на розгляд Верховної Ради України. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення дієвого контролю у сфері загальнообов’язкового державного соціального страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням [[реєстраційний номер 5254]]. Доповідач – народний депутат України Олег Борисович Шевчук. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Михайло Миколайович Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Цей закон спрямований на те, щоб скоротити витрати по необґрунтованим лікарняним, які ми сьогодні всі знаємо яким чином дуже часто вони видаються, і відповідно ті витрати, які несуть сьогодні всі роботодавці. Тому що хотів би всім нагадати, що перших 5 днів сплачують роботодавці лікарняних, інше сплачує Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності. І цей закон має суто економічні підстави для його прийняття, він консенсусно був прийнятий всіма членами комітету від всіх партій, які є у нашому комітеті. І ми вважали, що він буде однозначно і одностайно підтриманий у залі. Але наскільки я знаю, сьогодні зранку була змінена думка у Партії регіонів. Тому для того, щоб не згубити ту працю, яка є в напрацюванні цього закону, я пропонував би зняти його для того, щоб ми пошукали далі консенсус у цьому питанні. Перенести його розгляд.
Я тоді вимушений поставити на голосування про відкладення розгляду. Якщо Верховна Рада України підтримає, значить так, якщо ні, то ми повинні будемо розглядати цей законопроект. Шановні народні депутати, на пропозицію автора законопроекту я ставлю на голосування про перенесення розгляду закону 5254. Прошу визначатися. [[13:19:56]] За-223 Рішення не прийнято. Будь ласка. Що ще раз поставити? Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування про перенесення розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 5254]]. [[13:20:27]] За-245 Рішення. А, ні, ми повернулись. А тепер, шановні народні депутати, я ставлю на голосування про відкладення розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 5254]]. [[13:20:56]] За-266 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про невідкладні заходи щодо збереження цілісності лікувального комплексу української дитячої спеціалізованої лікарні „ОХМАТДИТ” [[реєстраційний номер 5037]]. Доповідач – голова Комітету з питань охорони здоров’я Тетяна Дмитрівна Бахтєєва. Прошу вас.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, вашему вниманию представлен, подготовленный мною проект Постановления о внесении изменения в Постановление Верховной Рады Украины о безотлагательных мероприятиях о сохранению целостности лечебного комплекса украинской детской специализированной больницы « ОХМАТДИТ». Напомню, что данное постановление было принято 31 мая 2005 года, «за» проголосовало 337 народных депутатов с целью сохранения целостности лечебного комплекса детской специализированной больницы « Охматдет» и избежание рейдерских атак, которые на то время имели место по отношению к данному лечебному учреждению. Хочу проинформировать вас, что в 2008 году детской специализированной больнице « ОХМАТДИТ» было присвоено статус национальной. На сегодня это единственное в стране лечебное учреждение, которое может сегодня многопрофильно оказать высококвалифицированную медицинскую помощь детям в возрасте до года и до 18 лет, 620 коек, 750 посещений в смену. На территории больницы имеется 18 кафедр высших медицинских учебных заведений и научно-исследовательских институтов. Несмотря на это, как и вся наша медицина, финансируется по остаточному принципу, и выделенных всего лишь 2 миллиона гривен на приобретение оборудования в 2009 году является крайне недостаточном при минимальной необходимости 30 миллионов гривен. Ситуация в «ОХМАТДИТ» усугубляется также кадровыми проблемами, на решение которых было также направлено мое постановление, изменение постановления. На сегодняшний день укомплектованность врачебными кадрами всего лишь составляет 75 процентов, а медицинским персоналом – 74, в особенности это касается очень сложных особенно.
Дайте можливість завершити.
Спасибо. Как центр детской онкогематологии, трансплантации костного мозга, реанимации, также хирургия новорожденных и консультативно-диагностическая поликлиника, которые являются очень важными для всей нашей страны. Поэтому нам необходимо дополнить в 2010 году еще 11 миллионов гривен, что является очень важным для сохранения очень важной нашей больницы. Ну, и еще немаловажным – это положение проекта постановления – является разрешение аренды помещений больницы для предприятий и учреждений, которые непосредственно задействованы в обеспечении жизнедеятельности больницы. Это могут быть, конечно, и аптеки, и кафе, и многие другие лаборатории, научные центры. Поэтому я еще раз напоминаю, что всегда, когда начинаются предвыборные кампании, все обещают помогать медицине, и, конечно же, детским больницам. Но она у нас единственная. Думаю, что она сегодня является гордостью медицины. И прошу народных депутатов поддержать независимо от партийной принадлежности. Это наши дети, это наше будущее. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні народні депутати, є потреба обговорити? Запишіться, будь ласка. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Павло Сулковський.
Дякую, Володимир Михайлович. Ви знаєте, мені надзвичайно хочеться сьогодні подякувати Тетяні Дмитрівні Бахтеєвій. Якби не ця людина, вже цей заклад давним-давно був би закритим. Це декілька років Тетяна Дмитрівна бореться через парламент захистити його і залишити його одиницю в цілісності, щоб не розірвати і не знищити. І я сьогодні надзвичайно хочу їй за це подякувати і сказати, що мені особисто з Рівненщині приходилось декілька діток дуже в тяжкому стані привозити і просити тих лікарів спасти. І велика їм вдячність за те, що вони дали життя цим діткам. І сьогодні це десятки-десятки сімей, які сьогодні вдячні цим лікарям цього закладу. І тому я вважаю, що сьогодні ми повинні проголосувати не тільки цю постанову, Тетяна Дмитрівна. Є прохання до вас, щоб ви, дійсно, взяли обрахунки цього закладу і ми допомогли в цьому році в бюджеті передбачити і створити такі умови, щоб, дійсно, цей заклад працював не називався Національним, а щоб всі дітки України відчули, що, дійсно, це заклад національний, який опікується нашим найдорожчим майбутнім України. Дякую і закликаю проголосувати за цей заклад.
Юрій Кармазін фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я вам нагадаю, що ми приймали цю постанову в травні 2005 року в дуже не простій ситуації, коли готувалися рейдерські захоплення цього як раз на це, на цю установу лікувальну. Я хотів би, щоб ми по тексту добавили: після слів „Кабінету Міністрів України дає доручення” поставили кому, записали: „Фонду державного майна України та Київській міській адміністрації”, бо ми знаємо, що у нас землю в Києві роздерибанює тільки один орган – Київська міська рада і Київська міська адміністрація. Тому треба записати їх обов’язково зараз сюди, Тетяна Дмитрівна. Інакше нема іншого органу, хто б ще зазіхав, давайте же говорити відверто, а ми забороняємо, уряду доручаємо. Давайте цих запишемо: Фонду державного майна, Київську міську раду, Київську міську адміністрацію. І далі, я маю сумнів щодо другого пункту: дозволити оренду приміщень – це не норма цієї постанови, він має бути просто вилучений звідси. А от де виділити додатково кошти – це також не норма постанови. Ми постанову маємо написати: передбачити виділення таких-то коштів, одинадцять, чи двадцять мільйонів гривень, треба порахувати. В пункті два, дає доручення Міністерству охорони здоров’я, ми беремо на пряму керування Міністерством охорони здоров’я, не усвідомлюючи, що в нас є ще уряд. Тому вжити. Тут пропонується вжити заходів щодо укомплектування лікарських посад закладу відповідно для потреб. І отут поставити точку, тому що там ми пишемо „шляхом цільового розподілу випускників Національного медичного університету”. А що, з інших медичних закладів не можна посилати туди фахівців кращих? А що, вони на конкурсі не можуть визначатися? Можуть, Ви просто.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, я думаю, що майже кожен присутній у сесійній залі має відношення до проблеми, яку ми розглядаємо. Має або безпосереднє відношення, що звертається особисто з тими чи іншими питаннями, або звертається з тими проханнями, які ми одержуємо від наших виборців задля того, щоб допомогти врятувати життя тієї чи іншої дитини з усієї території нашої держави. Дуже добре, що Верховна Рада досить пильно опікується цим комплексом, це добре, що ми його до цього часу зуміли зберегти, відстояти, вибачте за непарламентське слово, від „дерибану”, який передбачався, який міг призвести до того, що ті приміщення, та територія, у якому знаходиться цей спеціалізований медичний заклад, могла давним-давно уже піти на інші потреби. І дійсно, саме Верховна Рада з ініціативи профільного комітету зробила все необхідне для того, щоб його зберегти. Я думаю, що незважаючи на критичні зауваження, ряд з яких має місце у попереднього виступаючого, можна відредагувати, це юридичне редагування документу, але все те, що передбачає проект постанови, обов’язково треба приймати і просити. і не просити, а ми ж приймаємо з вами Державний бюджет. Будемо приймати бюджет на цей рік, давайте 11 мільйонів заб’ємо цільову програму на забезпечення „ОХМАТДИТ”. Ми маємо право звернутися до Міністерства охорони здоров’я з тим, щоб дійсно цільове спрямування було. Ніхто не забороняє з інших медичних закладів, але передусім, з Києва потрібно направити туди спеціалістів, і з середнього медичного персоналу, і всі інші заходи, які передбачає ця постанова для того, щоб дійсно, спеціалізований медичний заклад зберегти для нашої держави, зберегти для нашого майбутнього. Я твердо переконаний, що всі ми одностайно підтримаємо цю постанову. Дякую.
Дякую. Володимир Бондаренко, будь ласка, мікрофон.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Безумовно, лікувальні заклади, такі як „ОХМАТДИТ”, це є національна гордість, і вони мають і надзвичайно велике значення у виробленні стандартів лікувальної практики. Я знаю, що в „ОХМАТДИТ” відправляють дітей, які не змогли надати допомоги в різноманітних лікувальних закладах значно нижчого рівня. Тому абсолютно правильно ми робимо, що підтримуємо цей заклад. Але разом з тим тут є одна дуже небезпечна річ у цій постанові, яка стосується можливості оренди. Якщо ми не обмежимо профіль тої оренди, наприклад, аптеками, там продуктовими якимись магазинчиками для того, щоб той, хто лікується, міг купити, можливо, ігротеками, то там точно з’являться казино, бари, ресторани і так далі, тому що завжди буде знайдена така можливість. Тому тільки за профілем діяльності треба надавати такі можливості. Це однозначно. Я хочу сказати, що всі були свідками в Киві, як був знищений ендокринологічний диспансер на Пушкінській, тому не треба давати такі кроки робити міській владі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення проекту постанови завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету. Прошу уваги, шановні колеги. А саме: щодо прийняття за основу і в цілому проекту постанови про внесення змін до постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо збереження цілісності лікувального комплексу Української дитячої спеціалізованої лікарні „ОХМАТДИТ” [[реєстраційний номер 5037]] прошу голосувати. [[13:32:57]] За-355 Постанову прийнято.
Які поправки? Ну ми там сказали, що юридично відпрацювати його. [[Шум у залі]] Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 75-річчя з часу заснування Національного ботанічного саду імені Гришка, НАН України, так? 4458. Доповідач – Ірина Володимирівна Геращенко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти Зубець Михайло Васильович.
Шановний пане голово, шановні колеги! У вересні 2010 року виповнюється 75 років з часу заснування Національного ботанічного саду імені Гришка Національної академії наук України. Цей сад вже давно і цей парк є одним з небагатьох ще залишившихся в Києві парків, на який так само київська влада ще не зазіхає і він є улюблений як киянами так і гостями міста. І насправді всі, і я думаю, і в цьому залі всі ми буваємо хоча би раз на рік в саду, бачимо, що він потребує державної підтримки. Потребують підтримки як і унікальний розарій, як і ті мережі комунікаційні, які там є, і система теплиць, і тому я звертаюся до колег депутатів з проханням підтримати постанову про відзначення 75-ти річчя з часу заснування Національного ботанічного саду і дати відповідне доручення уряду підтримати один з найкращих ботанічних садів України, а можливо і Європи. Звичайно ці питання в першу чергу мають розглядатися мерією нашого міста, але на жаль, ми маємо констатувати, що сьогодні київська міська влада дуже негативно ставиться до своєї цієї частини роботи, до підтримки закладів культури, до підтримки таких важливих об’єктів, як наші сади і парки. От сьогодні, депутати Верховної Ради України захищали чи не останню на Хрещатику книгарню „Сяйву”, яку захоплюють рейдерським захопленням після дій нашої міської влади. Я думаю, що сьогодні ми всі з вами можемо підтримати цю постанову і дати доручення уряду для того, щоб була розроблена відповідна і бюджетна політика і відповідна підтримка на державному рівні Ботанічного саду для того, щоб кияни і гості столиці могли і у травні місяці під час цвітіння бузку там бувати, і подякувати нам за захист цього унікального об’єкту. Дякую.
Дякую вам також, будь ласка Михайло Васильович Зубець.
Шановна Президія, шановні народні депутати, Комітет з питань науки і освіти розглянув проект Постанови Верховної Ради про відзначення 75-річчя з часу заснування Національного Ботанічного саду імені Гришка Національної Академії Наук і вважає її актуальною і рекомендує Верховній Раді України прийняти цю постанову за основу і в цілому. За 75 років свого існування Національний ботанічний сад імені Гришка став одним з найбільших ботанічних садів світу, що вирішує складні питання інтродукції, селекції та акліматизації рослин. Сад є членом Міжнародної Ради ботанічних садів з охорони рослин, Міжнародної організації з охорони флори Європи, очолює Раду ботанічних садів та дендропарків України. Сьогодні Національний ботанічний сад імені Гришка безперечно є національним надбанням, і за визнанням численних фахівців, одним із найкращих ботанічних садів світу. Його діяльність сприяє підвищенню міжнародного авторитету України як наукової, розвиненої європейської держави. Відзначення 75-річчя Національного ботанічного саду імені Гришка на державному рівні підвищить престиж вітчизняної науки, забезпечить подальший розвиток установи, сприятиме поглибленню сучасних досліджень, розширенню міжнародного співробітництва, збереженню та збагаченню рослинних ресурсів України. Пропоную підтримати рішення комітету і прийняти постанову за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорити? Якщо є потреба, запишіться. Будь ласка, прізвище народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Володимир Олександрович Яворівський.
Шановний головуючий, шановні колеги - народні депутати, "Блок Юлії Тимошенко" підтримає. Це справді знаменита річ, яку маємо у столиці міста Києва. Немає ні найменшого заперечення. Але, Володимир Михайлович, я все-таки прошу, вже вкотре я про це кажу, давайте якось унормуємо, щоб нам уникнути оцієї нашої законодавчої січки. Ми ж домовлялися про те, що робимо один фронтальний список всіх знаменних дат, подій, дат, установ, персоналій і проводимо їх однією єдиною постановою. Це буде дуже нормально, ми не будемо на якомусь. Добре, я думаю, що тут проблеми не буде голосування з приводу цього унікального парку. Але скажімо там, де йдеться про імена, це викликає якісь певні тертя у Верховній Раді. Я думаю, що в нас є нормальна розумна можливість уникнути цього. Тобто щоб це все вів один комітет, я не претендую, що це має комітет культури, хоча йому найбільше пасує це все. І в такий спосіб ми уникнемо, то ми окремо розглядаємо Бібрку, зараз ми оглядаємо Ботанічний сад Гришка. Є просто порада така, я думаю, що Володимире Михайловичу, вам треба на це звернути увагу і справді якось нам унормувати, один раз прийняти цю постанову про дати і більше не вв’язуватися, бо часто ми наступаємо на якісь певні мінні поля. А зараз ми звичайно проголосуємо за те, щоб відзначити ювілей цього Ботанічного саду. Я думаю, це питання, тут нема ні жодної політики, є тільки великий український пріоритет. Дякую.
Дякую. Павло Сулковський мікрофон.
Дякую. Павло Сулковський, Рівненщина. Ви знаєте, я думаю, що сьогодні немає ні в кого сумніву, що нам треба підтримати цю постанову. Тому що дійсно цей сад знаходиться в столиці, надзвичайно багато гостей приїжджають в нашу столицю і треба таки далі розвивати, і підтримувати такі, я б сказав, перспективні питання. І в мене є надзвичайно така порада, вже зараз, щоб ми не говорили, оргкомітет буде створюватися, мені здається, дещо трішки пізніше, щоб вже цей комітет створив новий уряд і тоді ми повернемось, щоб нагадати новому Кабінету Міністрів, який буде, мені здається, вже через декілька днів. І я вірю в те, що новий уряд підійде серйозно до цього питання і буде вирішено на самому високому рівні. Тому на завершення дійсно я закликаю, щоб ми підійшли до цього виважено і прийняли, підтримали цю постанову.
Хто ще наполягає на виступі, шановні колеги? Володимир Бондаренко, будь ласка.
Шановні друзі, питання надзвичайно важливе, справа тому що коли глянути сьогодні на карту Києва, ту, яка допустимо, була 20 років тому, коли громадяни мали доступ до центрів відпочинку: Конча-Заспа, Пуща-Водиця, Межигір’я сьогодні це захоплене, вкрадене у киян і в країни. А стосовно цього невеличкого острівця, куди може потрапити кожний киянин, на нього, також, йде на їзд суцільний, прямо під парканами вже сьогодні будують будинку, охоронної зони парку імені Гришка цього Ботанічного саду немає. Я хотів би сказати, що так знищені колишні території Інституту садівництва в Китаєво, хай би один із доповідачів згадав чиїми це руками було зроблено і для чого? І таке інше. Тому якщо сьогодні ми не підтримаємо цей парк не захистимо його, то ми його втратимо також як утратили дуже багато чого з того, що ще давно було доступне для киян. Тому під ювілей треба передбачати оцю захисну систему дій. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Немає інших наполягань? Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Постанови Верховної Ради України про відзначення 75-річчя з часу заснування Національного Ботанічного саду імені Гришка [[реєстраційний номер 4458]]. Прошу голосувати. [[13:42:25]] За-332 За основу прийняли. Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти в цілому. Заперечень немає? Не було. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в цілому проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4458]] про відзначення 75-річчя з часу заснування Національного Ботанічного саду імені Гришка. Прошу голосувати. [[13:43:04]] За-335 Постанову прийнято. Шановні колеги! Ми розглянули питання які були визначені до нашого обговорення на сьогодні вівторок 9 лютого є така пропозиція, шановні народні депутати, зараз послухати інформацію голови комітету щодо ситуації, яка коїться навколо книгарні „Сяйво”, закрити ранкове засідання. Вечірнього засідання у нас не буде у зв’язку з тим, що ми розглянули всі питання, визначені розкладом на сьогодні. Буде робота у комітетах. Немає заперечень? Володимир Олександрович Яворівський. Прошу вас. Три хвилин достатньо вам?
Шановне товариство, за дорученням Голови Верховної Ради на першій частині нашого ранкового засідання нам було дано доручення поїхати і подивитися, що відбувається у книгарні „Сяйво”. Спершу поїхали ми у двох із Куликовим, а потім під’їхала до нас могутня допомога, сильна допомога в особі Ірини Геращенко і Ольги Герасим’юк, ми були там у чотирьох. Як виглядає ситуація. О сьомій годині вечора вчора невідомі у чорних масках заскочили у книгарню „Сяйво” – це знаменита книгарня, яку знають не тільки у Києві, її прекрасно знають фактично у всій Європі, бо це знаменита книгарня. Ці люди, власне, виставили на вулицю працівників книгарні, дехто був навіть і роздягнутий і навіть не дали одягнутися, заварили вікна великими залізними щитами із такими шквореннями, які загнані буквально у вікна, там всі вікна, і там написали, з вулиці написали: книгарня „Сяйво” процвітає [[від руки це написано]], книгарня „Сяйво” буде вічно і тому подібне. Коли ми прийшли, там були невідомі люди, які сказали про те, що вони нібито є новими власниками, але були власники і ті справжні, а це [[давайте, щоб вам було зрозуміліше]] псевдовласники, так би я їх назвав. І коли ми із Куликовим прийшли і народні депутати підтягнулися інші, ми відразу запросили документи, які є. Можу вам доповісти про те, що є протест прокурора на рішення Шевченківської ради про те, що нібито є новий власник. Є протест, який не проголосований, і не відмовлено у цьому протесті на засіданні Шевченківської районної ради. Тобто ці люди не мали жоднісіньких підстав для того, щоб вламуватися сюди і захоплювати, самочинно захоплювати відому книгарню. Крім того, відбулося засідання районного суду, суду першої інстанції, який нібито визнав нових власників. Але справа пішла на апеляцію, пішла до апеляційного суду і у тому суді не розглядалася. Ми з Кирилом Кульковим, який ось підійшов щойно, ми попросили навіть оцю квитанцію, де видно, що вони переслали ці документи. Ця квитанція, оригінал, був у нас. Через те у нас було все на руках, і ці люди після невеличкої якоїсь там такої потасовки фактично залишили цю книгарню. Але після них під’їхала інша бригада людей, ну, з обличчями такими, що я б їх за кілометр до книгарні не підпускав, вони намагалися захопити книгарню знову, але ми з Кирилом Куликовим стали просто на вході, перекрили, хтось з них кинувся до Куликова, але почувши, що це народний депутат, вони відступили. Я завершую, Володимир Михайлович, тим, що складено протокол про те, що вони намагалися. викликали ми міліцію. Зараз ми попросили, щоб книгарня склала угоду із охороною державною, щоби державна охорона охороняла книгарню, тільки після цього можна буде зняти оці щити. Оце те, що ми знаєм. Хто стоїть за цим? Я думаю, що ми найближчим часом вам доповімо, хто стоїть за цим страшним беззаконням, яке сталося у самісінькому центрі міста Києва. Дякую.
Шановні народні депутати, я думаю, що нам треба підтримати таку пропозицію, а саме: звернутися до Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки, щоб розібралися в цих питаннях, надали нам вичерпну інформацію. Я просив би цю робочу групу тримати руку на пульсі для того, щоб ми не дозволили захопити останнє, що осталось на Хрещатику. [[Шум у залі]] Спочатку отримаєм інформацію, потім визначимось щодо рішень. Нема заперечень? Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжим нашу роботу о 10 годині ранку за розкладом на середу 10 лютого. Дякую.