Spoštovane kolegice in kolegi, dobro jutro! Predlagam, da pričnemo z nadaljevanjem 4. seje Državnega zbora. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Rado Likar, Roberto Battelli, Franc Jurša. Torej sami poslanci, nobene poslanke. Vse prisotne lepo pozdravljam! Nadaljujemo z našim delom. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O ZEMLJIŠKI KNJIGI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Zelo hvaležen vam bom, če se boste posedli in začeli spremljati sejo. Prvi medsebojni pozdravi so najbrž opravljeni, zdaj pa lahko damo besedo predlagatelju zakona, da predstavi dodatno obrazložitev. Izvolite, državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, gospod Boštjan Škrlec.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi, da vam predstavim Predlog zakona o spremembi Zakona o zemljiški knjigi in o spremembah Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi je bil sprejet leta 2008, in sicer v aprilu. Med drugimi spremembami je uvedel tudi novo možnost elektronskega vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov in je določil splošno krajevno pristojnost oziroma odpravo krajevne pristojnosti za odločanje v zemljiškoknjižnih zadevah. V zvezi s tema dvema določbama je zakon določil tudi rok začetka uporabe teh določb, in sicer 1. maj 2009. S predlogom zakona, ki ga danes obravnavamo, Vlada predlaga, da se začetek uporabe teh dveh rešitev preloži s 1. maja 2009 na 1. maj 2011. Kaj so razlogi za tak predlog? Dveletna odložitev začetka uporabe teh določb je posledica dejstva, da je treba za uveljavitev teh rešitev vnesti in uvesti v pravosodni sistem precej tehničnih rešitev, ki so povezane z informatizacijo. Gre torej za uvedbo novih informacijskih rešitev, po drugi strani pa gre tudi za pripravo novih aplikacij za informacijsko podporo tistih sodnih postopkov, ki do sedaj še niso bili informatizirani. Za vse to je seveda potreben čas. Center za informatizacijo sodišč pri Vrhovnem sodišču je bil v preteklem obdobju močno obremenjen z številnimi nalogami, ki so posledica številih predpisov, ki so bili sprejeti v zadnjem obdobju prejšnje vlade. Tako je bil ta center v zadnjem času preokupiran s podporo postopkov izvršbe na podlagi verodostojne listine. Kot veste, je bil v ta namen ustanovljen poseben nov oddelek, ki je kompletno na novo informatiziran, kar vse je terjalo velike časovne in tudi finančne resurse Vrhovnega sodišča. Bila je razvita podpora registrskih postopkov na podlagi novele o sodnem registru, ki se je začela uporabljati 1. februarja 2008. Za podporo novega zaračunavanja sodnih taks na podlagi Zakona o sodnih taksah je bilo prav tako potrebno izvesti precej tehničnih izboljšav in novitet. Zaradi vsega tega Vrhovno sodišče ni bilo v stanju pripraviti vseh potrebnih aplikacij za uvedbo elektronskega vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov in uvedbo splošne krajevne pristojnosti. Zaradi vsega tega Vlada ocenjuje, da je edino odgovorno, kar je mogoče v tem trenutku narediti, to, da se rok za uporabo teh določb prestavi, in sicer za dve leti. Utemeljitev, zakaj je potreben tako dolg rok za prestavitev, je sledeča. Za izdelavo podrobnih funkcionalnih zahtev so namreč potrebni trije meseci. Uskladitev funkcionalnih zahtev z uporabniškimi skupinami in pripravo razpisov za oddajo del aplikacije zahteva dodatne tri mesece. Izvedbe razpisa za oddajo del aplikacije znašajo prav tako tri mesece. Sama izdelava aplikacij in njeno razvojno preizkušanje pa terja od 9 do 12 mesecev. Če k temu dodamo še tri mesece, ki so potrebni za uporabniško preizkušanje in izobraževanje, vidimo, da dejansko ni mogoče realno računati, da bi bil tak projekt izveden in zaključen prej kot v dveh letih. Zaradi tega Vlada predlaga, da te dopolnitve in spremembe parlament tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora dr. Vinku Gorenaku za predstavitev stališč odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji seji 11. marca 2009 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi. V postopek ga je posredovala Vlada Republike Slovenije, Kolegij pa je na 13. seji 13. februarja 2009 sklenil, da se bo ta zakon obravnaval po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora so imeli na razpolago mnenje Komisije Državnega sveta in mnenje Zakonodajno-pravne službe. V prvi vrsti smo seveda prisluhnili predstavnikom predlagatelja, ki so v dopolnilni obrazložitvi še napovedali, da se s predlaganim zakonom za dve leti, to je do 1. maja 2011, prestavlja rok začetka uporabe posameznih določb zakona o zemljiški knjigi. Zakon je bil sicer sprejet, in sicer tiste določbe, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih predlogov in odpravo krajevne pristojnosti določanja v zemljiškoknjižnih predlogih, kjer pogoji za informatizacijo še niso bili izpolnjeni. Gre za pogoje, ki naj bi jih izpolnil Center za informatizacijo sodišč pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije oziroma Ministrstvo za pravosodje. V letu 2007 in 2008, kot je povedal predstavnik predlagateljev, namreč ni bilo mogoče izvesti vseh potrebnih priprav, da bi zakon zaživel v praksi. Predstavniki Državnega sveta je izrazil podporo predlaganemu zakonu. Člani odbora so razpravljali o vloženih amandmajih. Predstavniki koalicijskih strank so tako povedali, da so s svojim amandmajem sledili pripombam Zakonodajno-pravne službe, hkrati pa so upoštevali predlagani zamik uporabe določb za dve leti, s čimer bi se zagotovila kvaliteta pravne urejenosti tega področja. Predstavnik Poslanske skupine SDS pa je menil, da je skrajšanje roka neupravičeno, zato njihov amandma oziroma amandma SDS ta rok skrajšuje za eno leto, pri čemer še vedno sledi pripombam Zakonodajno-pravne službe. V nadaljevanju je odbor sprejel amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 3. členu, s čimer je postal amandma Poslanske skupine SDS brezpredmeten in odbor o njem ni glasoval. Odbor je v skaldu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih skupaj in jih je tudi sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog pa je bil sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi bo stališče Poslanske skupine Zares predstavil gospod Franci Kek.
Hvala za besedo. Državni zbor je na seji 25. aprila 2008 sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi, ki je med drugim uredil vlaganje elektronskih predlogov, odpravil krajevno pristojnost za odločanje o zemljiškoknjižnih predlogih. Izvedba odprave krajevne pristojnosti ni mogoča, ne da bi bili hkrati zadovoljeni pogoji za vlaganje elektronskih predlogov. Za razvoj in začetek novih informacijskih rešitev pa je potrebno več kot eno leto, zato v Poslanski skupini Zares menimo, da je potrebno prestaviti začetek uporabe tistih določb omenjenega zakona, spremenjenih ali dopolnjenih, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov in s tem povezana pravila o odpravi krajevne pristojnosti. Prav tako menimo, in se strinjamo z danim predlogom, da je smiselno v 33. člen zakona zapisati, katera ureditev se uporablja v vmesnem času, da se torej uporabljajo glede krajevne pristojnosti določbe Zakona o zemljiški knjigi iz leta 2008.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Matjaž Zanoškar.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani kolegice in kolegi. Stališče DeSUSa glede Predloga zakona o spremembah Zakona o zemljiški knjigi je seveda pozitivno. Mi bomo ta predlog podprli, saj vidimo, da je razlog za oblikovanje te novele sprejeta novela zakona o zemljiški knjigi, ki smo jo sprejeli v lanskem letu, in je ta uzakonil rešitve vlaganja elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov. Ob tem pa smo imeli nekatere pomisleke. Prvi pomislek je, zakaj se ta rok prestavlja za takšno obdobje, torej od 1. 5. 2009 do 1. 5. 2011, vendar je danes predlagatelj to obrazložitev že dal in se z njo nekako tudi strinjamo. Drugi pomislek pa je bil ta, da bi morali predlagatelji nove zakonodaje, ob tem ko predlagajo, predvideti tudi učinke oziroma posledice izvajanja neke nove novele in ob tem tudi poskrbeti za vse tehnične in kadrovske pogoje, ki jih zahteva uvedba novele o zemljiški knjigi. Naj nekoliko kot kritiko ali opozorilo Poslanske skupine DeSUS povemo, da bi od pristojnega Centra za informatizacijo sodišč pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije pričakovali, da bi se za to realizacijo novele pripravil v takšnem smislu, da ne bi bilo treba prelagati tega roka oziroma da bi ta rok bil krajši. Kljub temu želimo, da se v prihodnje vse priprave zakonodaje in priprave novel uskladijo s tehničinimi in kadrovskimi možnostmi, tako da ne bi bilo treba razpravljati in tratiti časa o podaljševanju roka za posamezne izvedbe. Kot rečeno, Poslanska skupina DeSUS podpira novelo o zemljiški knjigi.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav gostom. Spoštovane kolegice, kolegi! Vlada je na 5. februarja letos sprejela Predlog zakona o spremembah Zakona o zemljiški knjigi. Predlaga to, kar smo že slišali, da se prestavi izvajanje tega zakona, ki je bil sprejet 25. aprila v letu 2008 na 1. maj 2011. Skoraj ni gospodinjstva v Sloveniji, ki ne bi potrebovalo tovrstne usluge, spoštovane kolegice in kolegi. In nerazumno je, da tako dobrega, poenostavljenega načina vodenja elektronske knjige ne vpeljemo kar čim prej. Imeli smo kar nekaj časa do danes, danes pa ugotavljamo, da nismo postorili tistega, kar bi morali. Nismo izdelali nove spletne aplikacije, nimamo računalniške podpore, po domače rečeno, in seveda nismo utegnili narediti niti testnega sistema, kaj šele ustrezno izpeljati izobraževanja za uporabo. Splošna krajevna pristojnost je poenostavila tovrstno vodenje zemljiške knjige in nadgradnja temu bi bilo elektronsko vodenje, kar bi omogočilo tudi boljšo preglednost, transparentnost in vsakodnevno uporabo lahko kar doma, z domačega računalnika. Nerazumno je, da v tem času ni narejenega ničesar, in nerazumno je, da zopet nihče ne bo za to odgovarjal, ker ni narejenega ničesar. Če bi tako delali delavci v neposredni proizvodnji, bi verjetno marsikateri od njih zaradi neodgovornosti dobil odpoved. Nam ne preostane drugega, kot da to podpremo in da čakamo, da bo Vlada do tega datuma, ki si ga je zadala, to tudi storila. Skratka, zakon silom prilike podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, ostali navzoči! S predlogom tega zakona naj bi se zgolj prestavil rok za začetek uporabe tistih novih pravil Zakona o zemljiški knjigi, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov in uvedbo splošne krajevne pristojnosti oziroma odpravo krajevne pristojnosti za odločanje o zemljiškoknjižnih predlogih s 1. maja 2009 na 1. maj 2011. Stroka razlaga, da sta rešitvi vlaganja elektronskih predlogov in odprava krajevne pristojnosti za odločanje v zemljiškoknjižnih predlogih neločljivo povezani, tako da odprava krajevne pristojnosti torej ni mogoča, ne da bi bili hkrati zagotovljeni pogoji za vlaganje elektronskih predlogov. V predlogu zakona je tudi razloženo, da sta za razvoj in začetek uporabe aplikacij, ki omogočajo želene funkcije, potrebni dve leti. Menda se v letih 2007 in 2008 ni dalo pričeti s pripravo za uvedbo novih informacijskih rešitev, ker so bili razpoložljivi kadri pristojnih funkcij polno zasedeni z uvajanjem drugih informacijskih rešitev. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona podprli, ker verjetno 1. maj 2009 res ni realen datum. Morda bi sami za začetek uporabe novih informacijskih rešitev sicer predlagali leto 2010. Če pa je rečeno, da sta potrebno dve leti, bomo podprli predlagano rešitev v upanju, da bo do takrat zagotovljena res visoka kvaliteta pravne urejenosti tega področja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Andrej Magajna.
Spoštovani gospod podpredsednik! Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira Predlog sprememb Zakona o zemljiški knjigi in sprejema razloge Vlade za prestavitev uresničevanja posameznih določb, ko gre za Zakon o zemljiški knjigi in spremembe zakona in dopolnitve zakona. Torej za dve leti, na 1. maj 2011 se prestavlja rok začetka vlaganja elektronskih predlog in odprava krajevne pristojnosti za odločanje o zemljiškoknjižnih predlogih. Razlog je, da pogoji za informatizacijo še niso izpolnjeni. Presoja o tem, ali pristojni instituciji, Center za informatizacijo sodišč pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije in Ministrstvo za pravosodje, nista mogli začeti priprave za uvedbo novih informacijskih rešitev, ni stvar laičnih ocen ali političnih presoj, ampak izrazito strokovno vprašanje. Amandma, po katerem se ta rok skrajšuje, na primer kar za eno leto, je sam po sebi dopadljiv. Vprašanje pa je, koliko je realen. Vsi uporabniki si želijo oziroma si želimo uveljaviti nove sodobne aplikacije, a pogoji za informacijsko podporo očitno še niso izpolnjeni. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira predloženi predlog zakona in zavrača vse nerealne roke, saj moramo zagotoviti res dobre strokovne podlage, kvalitetno urejenost tega področja.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo zaskrbljeni, ker se rešitve, ki so ugodne za državljane, zavlačujejo, kakršen je tudi predlog sprememb zakona o zemljiški knjigi. Na aprilski seji Državnega zbora lani je bil sprejet paket štirih, za državljane pomembnih, zakonov, in sicer o zemljiški knjigi, geodetski dejavnosti, notariatu in vzpostavitvi etažne lastnine. Omenjeni paket je pomenil odpravljanje birokratskih ovir za povezovanje nepremičninskih evidenc in vzpostavitev pravnega okvira, podlage za e-povezave med posameznimi premičninskimi evidencami. Predlog zakona o zemljiški knjigi, ki je bil sprejet v letu 2008, je uvedel možnost, da je mogoče vloge vlagati kjerkoli v Sloveniji, ker se je uvedel pristop splošne krajevne pristojnosti. S to rešitvijo, ki je bila sprejeta v času vlade Janeza Janše, se je tudi povečalo število vložnih mest. Lani sprejeta novela zakona o zemljiški knjigi je prinesla rešitve, ki se sedaj časovno odlagajo. Namen rešitev, ki so bile sprejete z lansko novelo zakona o zemljiški knjigi, je bil odpraviti dolge roke, ki so potrebni za vpis na nekaterih zemljiškoknjižnih sodiščih. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je nerazumna rešitev, da se za dve leti časovno odlaga uporaba zakona v delih, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov, in tudi odprava krajevne pristojnosti. Z omenjeno novelo zakona o zemljiški knjigi se je predlagala rešitev, ki je pomenila odpravo administrativnih ovir, zato je nerazumno, da pod novo oblastjo takšna rešitev ni bila deležna prioritete pri implementaciji. Danes imamo pred seboj predlog novele zakona o zemljiški knjigi, katere namen je prestavitev roka za začetek uporabe tistih določil zakona o zemljiški knjigi, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov in s tem odpravo krajevne pristojnosti o zemljiško knjižnih predlogih, in sicer s 1. maja 2009 na 1. maj 2011, za dve leti odloga. Po naši oceni je utemeljitev časovne odložitve dveh let iz razloga, da je potrebno začeti in testirati informacijske rešitve pod danimi časovnimi roki predolga in ni stvarno utemeljena. V poslanski skupini se nam zdi predlagana prestavitev roka predolga, zato smo vložili amandma, s katerim predlagamo, da se rok prestavi na 1. maj 2010. Predlagani rok 1. maj 2010 se nam zdi razumnejši, ker je predlagano časovno obdobje dveh let za razvoj in začetek informacijskih rešitev predolgo in stvarno neutemeljeno. Ob tem poudarjamo, da bi bilo mogoče prej začeti s pripravami za uvedbo novih informacijskih rešitev, ki so potrebne za vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih rešitev, in s tem tudi povezano odpravo krajevne pristojnosti. To zavlačevanje pod taktirko nove oblasti ni posledica zgolj tehnoloških, strokovnih in logističnih težav, ampak je povezano tudi z jasnim interesom, da se čim dlje ohrani nered, nepreglednost, megla in močvirje v zemljiški knjigi. V kalni vodi in megli se slovenski tajkuni in goljufi z nepremičninami in njihovi odvetniki, ki imajo dobre povezave s sedanjo oblastjo, dobro in boljše znajdejo kot drugi državljani, zaradi tega je treba rešitve, ki jih je predlagala vlada Janeza Janše, čim prej uveljaviti in je rešitev iz našega amandmaja maksimum možne potuhe sedanje oblasti. Hvala.
Hvala lepa. K predlogu zakona je bil vložen amandma k 3. členu, zato prehajamo na razpravo o členu in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. marca 2009. Dajem torej v razpravo 3. člen in amandma, ki ga je vložila poslanska skupina SDS. Želi kdo besedo? Gospod državni sekretar Škrlec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V zvezi z amandmajem poslanske skupine SDS, ki skrajšuje to prehodno obdobje za eno leto, je potrebno poudariti, da tako skrajšanje ni utemeljeno. Tako skrajšanje tudi ne bi privedlo do želenega rezultata, to je operativnega sistema, ki bo funkcioniral v tem časovnem obdobju. Ni res, da tovrstne elektronske rešitve, ki se nanašajo na poslovanje sodišč, v tem primeru zemljiške knjige, niso prioriteta te vlade. Prioriteta so, je pa res, da tehnološke rešitve, ki so povezane z informatizacijo, nujno zahtevajo čas. Čas zahtevajo iz več razlogov. Treba je razviti ustrezne aplikacije in sploh ugotoviti, kakšne konkretne potrebe so za posamezni postopek nujne. Potem je treba tovrstne aplikacije tudi programsko izdelati in kar je najbolj pomembno, treba jih je v praksi preizkusiti. Preizkusiti zato, da se ugotovi in da se potrdi, da delujejo v vseh potrebnih razmerah in da zagotavljajo vso potrebno stopnjo kompatibilnosti z drugimi obstoječimi informacijskimi sistemi. Vse to seveda zahteva čas. V svoji uvodni predstavitvi sem natančno pojasnil, koliko mesecev je potrebnih za vsako izmed teh faz. In seštevek teh časovnih obdobij znese dve leti. Zaradi tega Vlada goji prepričanje, da hitenje s postavljanjem nerealnih rokov ne bi privedlo k cilju, ki ga zasledujemo to je uvedbi sistema, ki bo dejansko deloval in ki bo omogočil, da so sredstva, ki so v njega vložena, uporabljena na učinkovit in racionalen način. V tej zvezi je treba poudariti tudi to, da je ob kopici predlogov oziroma zakonov, ki so uvedli obveznosti za Vrhovno sodišče, obveznosti, ki se nanašajo na uvedbo novih informacijskih tehnologij, manjkala komponenta financiranja. Ta komponenta financiranja je bila posebej izrazito odsotna v primeru zemljiške knjige in postopkov, o katerih danes govorimo. In ta ovira je sedaj odpravljena. Programski svet za elektronsko pravosodje je namreč na svoji 1. seji obravnaval vse projekte s področja e-pravosodja, ki bodo deležni financiranja v prihodnje. Projekt zemljiške knjige je vključen v ta seznam projektov, ki so kot prioriteta odobreni. V ta namen je iz kohezijskih sredstev zagotovljenih oziroma bo zagotovljenih tudi več kot 1,7 milijona evrov. Gre za velik projekt, gre za zahteven projekt, ki tehnično zahteva veliko časa in sredstev, seveda tudi človeških virov. Zaradi tega se nam zdi, da je nesprejemljivo, da se postavlja rok, ki je že na prvi pogled nerealen. Zaradi tega Vlada nasprotuje vloženemu amandmaju in predlaga, da Državni zbor sprejme prvotno besedilo, torej odlog za dve leti. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Škrlec. Prej sem videl nekaj želja po razpravi, zato dajem čas za pričetek prijave k razpravi. Prvi ima besedo gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovanemu državnemu sekretarju bi želel odgovoriti na to, kar navaja kot argumente. Zakon, ki to omogoča, smo sprejeli 25. aprila 2008. Spoštovani gospod Škrlec, kaj je bilo narejenega do danes na tem projektu? Koliko denarja smo dali za ta projekt in koliko denarja bomo še dali za ta projekt? In zakaj v tem kontekstu nismo evropski? Amandma, o katerem govorimo, je povsem sprejemljiv, kajti leto 2010 je časovna dimenzija, ki zadošča, če ste seveda naredili do danes vsaj nekaj na tem projektu, ki zadošča, da speljemo to v življenje. Kot sem že prej povedal, skoraj ni gospodinjstva v Republiki Sloveniji, ki ne bi želelo tovrstne poenostavitve; vsi imamo slej ko prej opravka z zemljiško knjigo. In če bomo tako ravnali, probleme odlagali za dve, tri leta naprej, potem je to, milo rečeno, neodgovorno. Jaz bi želel, da mi poveste danes, zdaj tukaj, koliko denarja smo porabili do sedaj za ta projekt od leta 2008, se pravi, 25. aprila smo to zakonsko podlago dali, in do danes, ko Vlada od 5. februarja 2009 ugotavlja, da tega ni možno izpeljati, verjetno v tem časovnem obdobju je nekaj postorjenega. In nenazadnje, kje so zagotovila, da bo tudi do tega roka, pri katerem vi vztrajate, ta projekt resnično zaživel? Jaz pri Vladi pogrešam bolj detajlno odrejanje nalog. Vsaka naloga bi morala imeti odgovorno osebo in tudi ne samo rok, pa za tem rokom sprenevedanje in zaprošanje za drugi rok, ampak dejansko tudi odgovorno osebo, ki bi odgovarjala, ne samo s svojim položajem, tudi s svojim delovnim mestom za to, če nekaj ni storjeno. Danes to prelagamo v neko drugo časovno dimenzijo, odgovornosti pa ni nobene. Bi vas prosil, če mi odgovorite na ti dve vprašanji. Kdo bo odgovoren za to, če 1. maja 2009 to ne bo storjeno? Zakaj ne morete postoriti tega, kar je treba narediti, do maja leta 2010? V prvi vrsti pa me zanima, koliko denarja smo že porabili za to in koliko ljudi se "pase", po domače, na tem projektu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Stvar, o kateri govorimo, oziroma določila zakona, o katerem govorimo, sodijo v paket tako imenovanega odpravljanja administrativnih ovir v tej državi. Samo spomnimo se obdobja, 6, 7 let nazaj, kako dolgo so nekateri postopki na upravnih enotah, ministrstvih in drugod trajali. Tudi zato, ker so uradniki pošiljali državljane od okenca k okencu. Na okencu A je bilo treba pridobiti recimo potno listino, pa te je uradnik poslal k okencu B po rojstni list, da si lahko dobil potni list. To je zgolj kot primer. Vse to je sodilo za časa prejšnje vlade v paket tako imenovanega administrativnega odpravljanja ovir. In tudi ta zakon je bil sprejet v času prejšnje vlade s tem namenom, da poenostavi postopke pridobivanja dovoljenj oziroma stvari, ki so vezane na zemljiško knjigo. Sam se seveda dobro spomnim vsake seje prejšnje vlade, na kateri je imel minister Virant kar pomembno vlogo pri obravnavi vsakega zakona, ki je bil vezan na to temo odpravljanja administrativnih ovir. Seveda ne bi ravno mogel reči, da je v celoti kriva sedanja vlada, kajti časa je bilo še nekoliko več, pa vendarle se nam v naši državi dogaja to, da posamezna ministrstva, posamezne službe znotraj ministrstev natanko vedo, kakšen zakon je bil sprejet, pa mine leto, pa mineta dve leti če je takšna prehodna določba seveda in se ne naredi nič. Preprosto se ne naredi nič. Potem pa je minister prisiljen, ta, tisti ali oni, prinesti v parlament nek zakon, ki ga sedaj obravnavamo in seveda mi veselo rečemo, "ja, ne da se, ni se dalo, bomo pač rok podaljšali." To se nam zna zgoditi tudi leta 2010, leta 2011 - odvisno, kaj bomo sprejeli, amandma ali ne - tudi pri tej zadevi. Hipotetično seveda postavljam eno vprašanje. Če ta parlament sprejme zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa in tam reče, da je kazen za prometne prekrške, recimo prehitro vožnjo, taka in taka. Kaj bomo naredili, če bo v ta parlament priromalo nekaj 10 ali pa 100 tisoč podpisov, pa bodo državljani rekli: "Ja, veste, mi pa 1. maja še nismo pripravljeni voziti 50 kilometrov na uro, ampak bi še vozili kar 60 kilometrov na uro." Ali bomo tudi 100 tisočim državljanom prisluhnili pa rekli: "Ali ne bi še malo podaljšali ta rok, da se državljani pripravijo? Konec koncev sedaj počnemo isto, ker neka skupina ljudi v nekem ministrstvu svojega dela ni opravila. Pa gre verjetno za manjšo skupino ljudi, lahko so bili tudi drugi razlogi. In zakon spreminjamo. Sprašujem, ali ga bomo tudi za 100 tisoč državljanov, ki bodo rekli, da bi malo še vozili 60, ne pa 50 kilometrov na uro. Skratka, zdi se mi tako ravnanje, pa ne mislim sedaj samo na Ministrstvo za pravosodje, govorim zelo načelno, saj bomo verjetno slej kot prej pri kakšnem zelo podobnem zakonu. Zaradi tega bi rekel, da je nujno potrebno, da vsak minister vsake vlade predlaga take zakone, ki so izvedljivi. To je, v štartu zagotoviti pogoje za izvedbo teh zakonov in da ljudje, ki so dolžni izvesti posamezne postopke, v tem primeru Center za informatiko pri Ministrstvu za pravosodje, te postopke tudi izvedejo, da ne bomo te stvari odlagali iz danes na jutri, iz jutri na pojutrišnjem, ljudje pa bodo skakali od okenca do okenca. To ni dobro in to bi morali imeti pred seboj, ko pritiskamo na tipke za ali proti. Tudi zato smo predlagali amandma, o katerem govorimo, in smo prepričani, da vendarle 15 mesecev, praktično do 1. maja 2010, je pa le dovolj, da se ti postopki speljejo in ni nujno, da dajemo tako veliko rezervo, ki je dolga praktično sedaj skoraj 27 mesecev. Da se verjetno to zadevo narediti prej, jaz sem v to prepričan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še je želja? Dajem čas za prijavo. Gospa Majda Potrata, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, poslanke in poslanci! Seveda je o stvareh mogoče razpravljati z različnih zornih kotov, vprašanje je, ali so ti zorni koti primerljivi in ustrezno postavljeni. Gre za spremembo zakona in določitev roka, v katerem Vlada predvideva normalno potreben čas, da bodo lahko opravljeni postopki, ki so bili predvideni v nekem drugem zakonu. In nespodobno se mi zdi primerjati to zadevo, recimo, z zakonom o varnosti cestnega prometa in kaj bi bilo s stališča ljudi dobro in kaj ne bi bilo. Jaz bi pričakovala, da bi se potem vprašali, kaj bi bilo, če bi 100 tisoč državljank in državljanov Slovenije zbralo podpise in reklo, da zakona o zemljiški knjigi ne potrebujemo. To bi bila potem ustrezna primerjava glede tega. Glede primernosti postavljenih rokov se je pa treba najprej vprašati, ali so bili zakoni, ki smo jih sprejemali v prejšnjem mandatu, zastavljeni tako, da so bili tudi uresničljivi v tistem času. In marsikaj bo morala, žal, ta Vlada popravljati zaradi tega, ker so bile rešitve premalo domišljene, nam pa bo seveda mogoče vedno očitati, da ne sprejemamo nekaterih stvari. Mislim, da bi bilo treba vse reči, ki so bile v zakonodaji sprejete tako, da jih ni mogoče v dopuščenem roku ali v predpisanem roku uresničiti, podaljšati rok na dobo, ki bo omogočila, da bo zakon uresničljiv in izvršljiv. Težavnost v marsikaterem primeru je taka, da imamo zakonske določbe, ki so dobre, ki pa se žal ne uresničujejo. In ta amandma Slovenske demokratske stranke je eden tistih, ki pač omogoča razpravljati o tem, kdo je kriv za kaj in kdo kaj postavlja kot prioriteto. Še enkrat, govoriti o tem, da spreminjamo nekaj, kar je v prid državljank in državljanov, pa smo v koaliciji tako grdi, da tega nočemo uvideti, je čisto navadno zavajanje, ker je to neuresničljivo. Kakšen prid državljank in državljanov pa bo mogoče uveljavljati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Andrej Magajna.
Spoštovani! Presoja o tem, kdaj je možno neko tehnično aplikacijo spraviti v življenje, je res izrazito strokovno vprašanje; tu ne vidim nobenih navzkrižnih interesov. Na koncu bodo tudi sami upravni delavci imeli veliko olajšavo in pripomoček pri svojem vsakodnevnem delu. Vsi smo uporabniki konec koncev teh storitev. V vsaki zadevi že videt teorijo zarote, in to pri čisto tehničnih vprašanjih. Veste, stalno to poudarjanje jemlje kredibilnost morda tudi tem primerom, ki pa res imajo ozadja, če se res povsod vsak dan govori o samih zarotah, slabih namenih, kdo stoji izza tega, kdo ima tu interese. Kredibilnost jemljemo s tem. Strokovne institucije imamo za to: Center za informatizacijo sodišč, Ministrstvo za pravosodje. Mislim, da so oni kompetentni, da določajo roke, kdaj je možno nekaj izpeljati, kdaj so možne tehnične aplikacije, ne pa da mi politiki postavljamo roke.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa še enkrat. Spoštovani! To, kar je bila intenca tega zakona, ki ga je minister Šturm predložil, in je bil sprejet v tem parlamentu, je intenca oziroma rešitve, ki so pomembne za državljane. Pomembne so tudi za dijake, ki spremljajo to, ki bodo nekoč tudi reševali svoje zadeve. In sedaj poslušamo tu ob tem, da Vlada tu zavlačuje, absolutno zavlačuje in še enkrat trdim, zavlačuje se zaradi tega, ker se zavzema za to, da čim dlje je nered na zemljiški knjigi, megla, močvirje, in v tem močvirju se vaši odvetniki, ki jih danes z zakonom, ki bo potem na sporedu, podpirate in jim dajete spet tiste pristojnosti in tiste tarife, ki jih je minister Šturm odpravil. Tisti se tam v tej megli boljše znajdejo kot državljani ali dijaki, ki nimajo denarja, da bi plačevali odvetnike. In gospa Potrata je prej govorila, da so neuresničljivi naši zakoni. Gospod minister Šturm je Zakon o notariatu uveljavil, znižal tarife in vaše poslanske skupine so tulile, da je to nemogoče, da bodo notarji propadli. Dijaki sedaj ceneje overjajo spričevala po zaslugi prejšnje vlade in ministra Šturma, ki ste mu metali polena pod noge na vse možne načine. Tudi sedanji minister Zalar. Zato se ne čudim, da ga ni tu, ker ga malo zebe v oči, na kakšen način se je spotikal ob ministra Šturma. In teh praktičnih rešitvah sedanja oblast ni zainteresirana. Vi imate zaledje drugje kot mi, ki smo ga imeli pri preprostih državljanih. In zaradi tega je bilo vse narejeno, da se te praktične rešitve, da bi lahko ljudje od doma vlagali zemljiškoknjižne vložke, da jim ni treba točno na tisto sodišče, da se to odloži na čim kasneje, na svetega nikoli. In zato absolutno ne sprejemam debate gospe Potrate, ki govori o neuresničljivosti. To je praktično lahko uresničljivo, tu je tudi komponenta Evropskega sveta, ki zahteva takšne zadeve in tega se moramo zavedati. Če pa ni političnega interesa, pa nobena stvar ni uresničljiva. Jaz sem lani uveljavil, da smo za šolo v Makolah dobili dodatni denar in da se je investicija začela. Gospa Potrata je hodila po Makolah, obljubljala kot predsednica Odbora za šolstvo, da se bo tudi letos investicija nadaljevala [[....]]
Gospod Jerovšek [[....]]
[[...]]včeraj je [[....]]
Gospod Jerovšek, jaz vem, da je brez upanja, samo lepo vas prosim, razpravljajte o amandmaju, ne o vsem drugem. Hvala.
To je s tem povezano in sedanja oblast tudi ne sprejema nobene objektivne odgovornosti za svoja ravnanja. To je tudi problem. Vse naredijo, kar je proti interesom nekega povprečnega državljana, ampak krivi so drugi. Jaz pri tej zadevi, ko se govori, da ni tehničnih možnosti, da je to, ne vem, tako težko. Je interes, vem, tudi da bodo sedaj druge te firme, ki se ukvarjajo s to informatizacijo, prišle v poštev s pogodbami, da bodo nove Ultre vstopile v procese. Ta objektivna odgovornost - nihče pa ne bo odgovarjal. Tako kot pravi gospod Stanovnik, da je vedel za pokole, pa ni kriv. Seveda je kriv, če je prikrival zločine, seveda je kriv po zakonu. Zato bi se iz pravosodnega ministrstva morali zavedati inštituta objektivne odgovornosti, o interesih državljanov in narediti vse, da se take stvari spravijo v življenje, da se preprečuje to, da so državljani vedno oškodovani. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Besedo ima gospa Silva Črnugelj.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljeni prisotni, vladne službe, kolegi in kolegice! Jaz verjamem, da vsak ima svoj pogled na to, na kakšen način se lahko določene zadeve rešijo. Hitrost reševanja teh zadev, zlasti odpravljanja tehničnih pomanjkljivosti ali prilagajanja, je odvisna tudi od različne lokacije. Današnji zakon, ki ga sprejemamo oziroma dopolnitve zakona o zemljiški knjigi, razumem čisto tako, da se nekatere zadeve prilagajajo realnemu stanju, ker v fazi sprejemanja prvotnega zakona enostavno niso tehnično imeli dovolj znanja in tudi ne informacij, kako in na kakšen način bi se lahko ta zakon realiziral. Mislim, da je vsekakor treba pozdraviti pogled kolega Gorenaka, ki v vsaki zadevi vidi, kako in na kakšen način bi se odpravile administrativne ovire. Mislim, da je to in današnja rešitev, ki je bila predlagana, dejansko na pravi poti in na pravi poti, kako in na kakšen način bodo državljani in državljanke dejansko prišli iz vsakega mesta in prostora in jim bo zemljiška knjiga dostopna tudi po elektronski poti. Če nam je v interesu, da to omogočimo, mislim, da je prav, da ta zakon in spremembe tega zakona sprejmemo in da poskušamo v besedilih, ki jih dobimo na mizo, tudi videti tisto svetlo plat in ne samo slabo. Hvala lepa.
Gospod Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Mene zelo veseli, bom rekel, da ste prepoznali dobronamernost moje prejšnje debate, čeprav vidim, da je vaša kolegica videla neko zlo v moji debati. Tole bi rekel, težko se je strinjati. Moja debata je šla, jaz mislim, da v pozitivni smeri, državnemu sekretarju, ki ni nič pisal, ker sem imel občutek, da tudi nima kaj za odgovoriti. Tako sem razumel. Poglejte, je ena stvar, zelo težko se je strinjati s tem, sedaj govorimo o centru Ministrstva za pravosodje za informatiko, zelo težko se je strinjati s tem, da bodo vedno državni uradniki v kateremkoli ministrstvu kompetentno, jasno in odgovorno odločili, kdaj lahko kaj naredijo. Potem ne rabimo ministrov. Mi rabimo ministre, pa menedžment v ministrstvih, katerihkoli, prejšnje ali pa sedanje vlade, da bo te uradnike ob objektivnih okoliščinah, ob zagotovitvi materialnih in ostalih pogojev prisilil v to, da bodo delovali. Ker konec koncev, če bi vedno uradnike spraševali, ali bi vi to naredili, bodo našli tisoč in en razlog, da se to do nekega dne pač ne da. To mislim, da moramo imeti pred očmi. Seveda pa tista primerjava s sto tisočimi ljudmi za moje pojme je bila prava primerjava, ker konec koncev, vsak državljan je pomemben, številka 100 tisoč pa še toliko bolj, ker nenazadnje, če bi dal še nekoliko drugačno primerjavo, bi lahko povedal tudi drugače, da bi se 100 tisoč državljanov odločilo pa bi rekli, "jaz imam malo plačo, pa bom malo manj plačal za cestnoprometni prekršek, sedaj pa dajte vi to v parlamentu izglasovati. To so stvari, ki niso dobre, tudi naš amandma ni nič slabega, naš amandma je ravno v tem kontekstu, da želimo od Ministrstva za pravosodje, da preprosto pospeši. Če boste vprašali samo uradnike v Centru za informatiko, bodo rekli, da tudi leta 2014 ni mogoče. Če pa jih boste privili, zagotovili njihove pogoje, bo pa tudi leta 2010 mogoče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Škrlec, državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Mogoče kljub vsemu nekaj dodatnih pojasnil s strani Vlade. Ta zakon, ki je danes pred, vami ni želja in ni nastal po želji Ministrstva za pravosodje ali Vlade kot take iz lastnih nagibov. Gre za to, da je Center za informatiko, ki deluje pri Vrhovnem sodišču, in pri Ministrstvu za pravosodje enostavno pokazal, da izvedba takšnega projekta ni mogoča do 1. maja letos. Zemljiška knjiga, nikakor se ne morem strinjati z oceno, da je to neko "močvirje", ki je neurejeno. To je temeljna evidenca za ugotavljanje ene izmed ustavno zagotovljenih pravic, to je lastninske pravice. Zemljiška knjiga je zelo urejena in jasna, in gotovo ne smemo posegati v tak instrument z nepremišljenimi ali ne do konca izdelanimi informacijskimi rešitvami. V tej zvezi je treba povedati tudi to, da Vrhovno sodišče v minulem letu ni sedelo križem rok, bilo je zavezano s šestimi zakoni, ki so vsi nalagali uvedbo novih tehnoloških rešitev. Od tega naj ponovno omenim le dve. To sta: izvršba na podlagi verodostojne listine, kjer je ustanovljen poseben oddelek na Okrajnem sodišču v Ljubljani, ki je centralni oddelek za celo državo, kjer se informatizirano in docela elektronizirano izvršuje celotna izvršba na podlagi verodostojne listine. Druga takšna rešitev, ki je v praksi vzela dve leti dela v trajanju prejšnjega mandata, ko verjamem, da so delali s polno močjo, če povzamem besede gospoda Gorenaka, ki nekako nakazuje na to, da sami uporabniki ne premorejo zadostne motivacije za tovrstne rešitve. Dve leti sta bili potrebni za uvedbo elektronske aplikacije za sodni register. Sodni register, ki je nekaj podobnega za pravne osebe in podjetja, kot je zemljiška knjiga za lastninsko pravico, s to razliko, da je vložkov v zemljiški knjigi neprimerno več, saj je vsaka fizična oseba lahko lastnik nepremičnin, in pogosto tudi je. Zaradi tega je treba poudariti, da so bile v minulem obdobju vse kapacitete Vrhovnega sodišča zasedene z vsemi temi projekti. In če odgovorim na vprašanje gospoda poslanca iz Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, do sedaj na tem projektu zemljiške knjige ni bilo porabljenega nič denarja. Ta projekt enostavno ni prišel na vrsto. Ta projekt je prišel na vrsto sedaj. In sedaj se na njem dela stoprocentno in zaradi tega je pač potreben čas, da se ta projekt izvede. Povedati pa moram, da Vlada seveda opravlja svoje dolžnosti šele od konca novembra, in ne more odgovarjati za vse, kar je bilo storjeno pred tem. Te rešitve, za katere danes predlagamo, da se uvedejo kasneje oziroma ta zakon ne bo pomenil, da se bodo vse rešitve, ki jih Zakon o zemljiški knjigi, ki je bil sprejet v preteklosti, na novo uvajale. Mi ne posegamo v pravico, da bodo notarji lahko neposredno vlagali zemljiškoknjižne predloge. To ostaja. Prav tako ne posegamo v ureditev sistema, ki omogoča avtomatsko in samodejno posodabljanje in ažuriranje podatkov med katastrom in zemljiško knjigo. Tudi ta rešitev ostaja. Posegamo zgolj v tiste aplikacije, ki so iz tehničnih razlogov res neuresničljive prej kot v dveh letih. O tem nas učijo izkušnje uspešnih projektov iz preteklosti, pri katerih se je izkazalo, da tehničnih rešitev takšnega obsega enostavno ni mogoče sforsirati v časovnem obdobju, ki bi bilo krajše od dveh let. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko ugotovim, da ni več interesa po razpravi? Gospod Jerovšek se še javlja. Lepo prosim, odprl bom še prijave za priglasitev, vendar bodimo kolegialni drug do drugega in se priglasimo - tokrat to delam četrtič in ne zameriti moji oceni, vsak ima o tem svoj pogled, gospod Škrlec je pa pojasnil strokovne stvari. Odpiram torej prijave za začetek priglasitve k razpravi. Gospod Jožef Jerovšek ima besedo.
Hvala lepa. Želim se pravzaprav odzvati na trditev gospoda državnega sekretarja Škrleca, ki sem jo slišal tu, da je zemljiška knjiga zelo urejena; tako ste dejali. Lahko se strinjam, da bi morala biti, da je v času Marije Terezije tudi bila, pa nočem Marije Terezije zdaj hvaliti, je bila in je dolgo bila, da se je pa v času po drugi svetovni vojni lahko vneslo karkoli, kar je oblast hotela, in da tudi do danes še ni urejena. Ja, poslušajte, če vas državljani poslušajo, in da pravosodni resor govori, da je to zelo urejeno. Jaz poznam nekaj zgodb, ko so državljani, tudi moji kolegi, kupili stanovanje, v dobri veri plačali, sedaj se pa tožijo po nekaj let, ker je bil drug lastnik, ker sploh niso od pravega lastnika kupili, in bodo izgubili vse premoženje. Je to urejenost zemljiške knjige? Pa ne takih tez širiti! Zaradi neurejenosti zemljiške knjige je še in še državljanov izgubilo svoje premoženje. Tu se "pasejo" goljufi na neurejenosti zemljiške knjige. In če tako govorite, podpirate te goljufije, dejansko, podpirate neurejenost, podpirate močvirje, še enkrat rečem. In moram reči, obstaja neka objektivna odgovornost tudi sedanjega ministra, ki je dajal navodila, kako naj sodniki stavkajo, sodišča imajo pa roko nad zemljiško knjigo. Veste, da je dajal navodila, kako čim bolj uspešno stavkati, kako čim bolj uspešno nasprotovati ministru Šturmu, ki se je trudil za pozitivne spremembe. Žal, takšno stanje je realnost. Takšna je realnost in tu boste morali to objektivno odgovornost, sedanja oblast in sedanji resorji, sprejeti. Ne gre brez objektivne odgovornosti, marsikje je pa tudi subjektivna odgovornost za takšno stanje. Vemo za personalne povezave med sodniki in ljudmi na zemljiških knjigah itd. Potuha se je dajala vsemu. Če bomo sprejeli dveletni odlok, je potuha, ki ni možna. Je potuha za neurejanje stanja, da bo pravna varnost državljanov čim bolj dolgo odložena, da ne bo jasna. Sprašujem vas, kam naj gredo, kdo bo plačal odškodnino. Formalno država, ampak skozi sodne postopke, zaradi neurejenosti zemljiške knjige. Osebno poznam primer, ko je kolega kupil stanovanje, sedaj se je pa izkazalo, da je bila v zemljiški knjigi totalna zmeda, vse narobe, da je tisti tujec v tujini in da bo preko sodišča dobil zaplembo stanovanja, čeprav je plačal. To je urejenost zemljiške knjige. To ni urejenost, žal. Podpirala se je ta neurejenost. Minister Šturm in prejšnja vlada je bila edina, ki je hotela tukaj red naredili. Ampak metanja polen je pa bilo toliko in tudi današnji zakoni so pravzaprav metanje polen na take tendence. To znate zelo sofisticirano delati, kako bi se to močvirje ohranilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Luka Juri.
Hvala lepa. Sodelavke in sodelavci! Ta sprememba zakona seveda ne razveseli nikogar, odraža pa sedanje stanje. Vem, da je bilo v preteklih letih navada sprejeti zakone za to, da so napisani na papirju a potem niso bili uresničljivi. Vam bom dal dva primera - topli študentski obrok, topli dijaški obrok - ki je bil sprejet in uveljavljen, se je soočil s stanjem, kjer šole niso bile niti v stanju omogočiti takšnega obroka in so povzročile kaos in iskanje začasnih slabih rešitev. Ali pa točka, VEM, ministra Viranta, odličen projekt in gospod minister, ko je to izpeljal, je ponosno napovedal, da bo sedaj možno ustanoviti podjetje v treh do štirih dneh. Izkazalo se je, da ni res, ker ni bilo vse pripravljeno. Na točki VEM se lahko v enem dnevu seveda ustanovi podjetje, ampak da je to vpisano v sodni register traja še tedne, tedne in tedne. Torej slaba priprava, slaba podlaga. Enako velja tudi za ta zakon. Zaradi tega se s to spremembo samo urejuje realno stanje. Medtem ko je bila prejšnja navada nekaj napisati, samo da je, tudi če potem ne drži, je sedaj navada napisati tisto, kar se realno lahko uresniči. Konec koncev bi lahko v zakon napisali, da sloni letijo po zraku, pa še vedno zaradi tega po zraku ne bi leteli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Marijan Križman.
Hvala za besedo. Prepričan sem, da bo ta vlada uredila zemljiško knjigo tako, kot je treba, in da bo ta urejenost držala nekaj več kot štiri leta, tako kot je držalo veliko stvari, ki so jih strokovnjaki prejšnje vlade pripravljali. Naj omenim samo zaključni račun, kako odlično je bil pripravljen, in potem smo se igrali slepe miši zato, da smo ugotovili, da je plus minus in da minus ni plus in potem na koncu ni bilo nobenemu jasno, kaj je kaj. Nekdo je danes povedal, mislim, da gospod Magajna, da je potrebno urejanje zemljiške knjige prepustiti strokovnjakom in ne politikom. Zelo vesel bi bil, če bi na tej točki resnično prepustili strokovnjakom, da zemljiško knjigo uredijo za dolgo, dolgo časa, tako kot jo imajo marsikatere države urejen že dolgo in je ne spreminjajo po svoji podobi, ali pa je ne spreminjajo tako kot se jim zdi, za določen čas, da bi jo bilo potrebno pač urediti. Danes sem slišal toliko neresnic in toliko neumnosti v tem parlamentu, da ni čudno, da je tako nizek nivo sprejet od naših državljanov, ko govorimo o zemljiški knjigi začnemo govoriti o močvirjih, o povojnih pogojih, o, ne vem, čem vsemu. Verjetno ste gospodje naveličani sedeti v tem parlamentu. In prosim, bodite bolj izvirni in povejte kaj pametnega, da bomo razumeli, kaj hočete povedati. Ne pa govoriti o stvareh, ki nimajo blage veze s točko dnevnega reda.
Hvala lepa. Jaz z nekaj optimizma ugotavljam, da ni več želje. Se pravi, kljub temu, da smo prej poprosili vse, da se prijavijo, se želite prijaviti še enkrat. Prijavite se. Jaz bi vas lepo prosil, če vsaj javnosti sporočimo, o čem razpravljamo. Razpravljamo o tem, ali naj se informatizacija zemljiške knjige uveljavi leto prej, ali leto kasneje. O tem imamo toliko različnih mnenj. Gospod Jerovšek, izvolite.
Najprej naj rečem, da sploh nisem naveličan. 13 let že tu sedim. In tudi v prvem letu svojega mandata sem več diskutiral kot kolega, ki mi to očita. Toliko o tem. Želel sem reagirati na to, kar je kolega Juri rekel, da je zdaj pa drugače. Prejšnja vlada je imela intenco nekaj napisati, kar potem ne drži, sedaj pa smo tisto zapisati, kar drži. Gospod Juri o čem govorite? Znižane notarske tarife držijo. Vi pa jih mislite spremeniti, da ne bodo držale, da jih bodo spet povišali. Znižane, nekateri stvari, bi lahko držale pri odvetniških tarifah, pa [[...]]
Gospod Jerovšek ta vaša razprava nimam zveze z datumom [[....]]
Ima, ima, ima [[...]]
[[...]]uveljavitve zemljiške knjige.
Saj je vaš poslanec to očital [[...]]
Jaz vem, da vas zastonj opozarjam, ker vedno kršite Poslovnik, samo bodite bolj prijazni do kolegic in kolegov.
Vaš poslanec je to očital. Držijo zadeve in tudi tu bi držale, če bi bili minister Šturm še minister. Pač, prepričali ste ljudi, da morda ni delal za njih, pa ta vlada, sedaj imajo pa posledice. Zadeve, ki smo jih postavljali v času te vlade, kar dobro držijo, ampak vse menjate, še enkrat poudarjam, vse menjate, vse, kar je bilo pozitivno za državljane, menjate, ne smejo držati, to je intenca te vlade. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franco Juri.
Hvala, podpredsednik. Jaz se javljam brez namena, da bi govoril o povojnih pobojih ali kaj podobnega, ampak se bom držal te teme. Vprašam samo, kaj prinaša digitalizacija oziroma informatizacija zemljiške knjige v tistih območjih, kjer je še veliko problemov vpisa parcel, ker je bilo premoženjsko stanje nejasno. Govorim o območjih pri meji, kjer je veliko parcel in stanovanj še nevpisanih v zemljiško knjigo prav zaradi zapletenosti [[...]]
Gospod Juri, lepo prosim, niste imel prijavljenega časa, zaključite.
Me zanima samo povezava z informatizacijo. Ali bo to olajšalo? [[...]] [[oglašanje iz klopi.]] [[..]]
Gospod Juri, prosim. Hvala lepa, zaključili ste z razpravo.
Če ne bo odgovora, se bom na drug način že [[..]]
Želi še kdo? Zaključujem razpravo o tretjem amandmaju in amandmaju k 3. členu. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.10. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajam na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Jakobom Presečnikom. Besedo dajem predstavniku predlagatelja, gospodu Gvidu Kresu za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, gospod Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade, ostali prisotni. S tem predlogom zakona želimo dodati delček v mozaik reševanja socialnih stisk in problemov, ki je še posebej aktualno v trenutni finančni in gospodarski krizi. Spoštovani. Pred vami je predlog zakona s katerim predlagamo dopolnitev Zakona o izvršbi in zavarovanju, in sicer predlagamo dopolnitev 101. člena, kjer so v alinejah našteti prejemki, ki so izvzeti iz izvršbe. Predlagamo dopolnitev z dvema novima alinejama, ki bi določili, da so iz izvršbe izvzeti tudi prejemki, ki jih dodeljujejo pomoči potrebnim humanitarne organizacije in ustanove, ustanovljene v skladu z zakoni, ki urejajo njihovo ustanovitev. Cilj zakona je omogočiti posameznikom, da pridobijo pomoč v stiski, humanitarnim organizacijam in ustanovam pa omogočiti, da bodo sredstva in druge pomoči dosegle namen. Pomagati želimo gasiti socialno stisko in olajšati preživetje in pri tem, da te namenske pomoči ne bodo predmet izvršbe. Na ta problem so opozorile nekatere humanitarne organizacije, ki pomagajo z denarnimi pomočmi in v materialu, kasneje pa so ugotovili, da se dogaja, da takšni posamezniki za ta sredstva pomoči ne morejo uveljaviti izvzema po tretji alineji 101. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, da lahko ostanejo takšne družine ali osebe popolnoma brez možnosti za preživetje. Zakon temelji na načelu, da so humanitarne organizacije in ustanove avtonomne in samostojne, neodvisne pri odločanju, komu namenijo pomoč, neodvisne od kriterije, ki jih država določi za dodelitev denarne ali druge socialne pomoči. Namen zakona je, da se iz izvršbe izvzamejo sredstva, ki jih za blažitev socialne stiske prispevajo posameznikom ali družinam humanitarne organizacije in humanitarne ustanove, torej, da se vključijo med oprostitev od izvršbe vsa sredstva, ki jih prejmejo od takih organizacij. Čeprav velja za obdavčitev dohodkov in osebnih dohodkov generalno načelo obdavčljivosti vseh dohodkov, so humanitarni prispevki oproščeni plačila davka, torej bi morali biti tudi prispevki pomoči potrebnim izvzeti iz izvršbe. V 2. členu Ustave Republike Slovenije je določeno, da je Slovenija pravna in socialna država. Prav tako je treba izvršitev sodne odločbe, ki jo je izdalo katerokoli sodišče, obravnavati v luči spoštovanja človekovega dostojanstva in njegove osnovne pravice - pravice do dostojnega preživetja. Na seji matičnega odbora naš predlog, da bi iz izvršbe izvzeli tudi prejemke humanitarnih ustanov, ni dobil podpore. Podporo je dobila samo enajsta točka dopolnitve, zato smo poslanci ponovno vložili dopolnitev za novo dvanajsto točko, ki smo jo spremenili tako, da smo določili omejitev v skladu z mnenjem Vlade. Omejili in bolj določno smo opredelili, da so izvzeti le prejemki humanitarnih ustanov, ki delajo na področju vzgoje in izobraževanja, zdravstva, otroškega, invalidskega in socialnega varstva. Predlagali smo skrajšani postopek za sprejem zakona, saj gre za manjšo dopolnitev zakona. V skladu z mnenjem Zakonodajno-pravne službe smo tudi spremenili formulacijo, da je zdaj v skladu z zakoni, ki urejajo humanitarne organizacije in ustanove. V imenu predlagateljev se vnaprej zahvaljujem za podporo in verjamem, da bomo danes storili dobro delo, da bomo skupaj, s podporo dopolnjenemu zakonu, dodali ta delček v mozaik pomoči tistim, ki so je najbolj potrebni. Naj vas še spomnim, da tudi v Slovenski ljudski stranki tiste vladne predloge, o katerih govorijo, da so drobni, jemljemo kot delček k rešitvi problemov. Mene so učili, stara mama mi je rekla, zrno na zrno pogača, kamen na kamen palača. In mislim, da je treba vse te dele pravilno vstaviti v zgodbo in na ta način lahko gremo k uspešnemu reševanju problemov, ki so tu, še bodo in mislim, da jih bomo tudi uspešno rešili. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kres. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora, dr. Vinku Gorenaku za predstavitev stališč odbora.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je 11. 3. 2009 obravnaval kot matično delovno telo Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju. Gre za zakon s prvopodpisanim gospodom Presečnikom. Kolegij predsednika Državnega zbora pa je 20. februarja določil, da bo zakon obravnavan po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora smo imeli na razpolago predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, mnenje in amandma Vlade Republike Slovenije, amandma Poslanske skupine SLS z dne 3. 3. 2009 in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS z dne 4. marca 2009. Predstavnik predlagateljev predloga zakona poslanec gospod Presečnik je v dopolnili obrazložitvi poudaril, da je namen zakona, da se iz izvršbe izvzamejo prejemki, ki jih posamezniki v stiski prejemajo od humanitarnih organizacij in dobrodelnih ustanov. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je v predstavitvi njihovega pisnega mnenja poudarila, da so pripombe Zakonodajno-pravne službe k predloženemu besedilu dopolnitve zakona zgolj terminološke narave in da drugih pripomb nimajo. Predstavnik Ministrstva za pravosodje je v predstavitvi mnenja Vlade o predlogu zakona poudaril, da Vlada cilj, ki ga predlog zakona v osnovi zasleduje, ocenjuje kot dober, kot ustrezen in zato zakon kot tak podpira, ga je pa amandmirala. Člani odbora so v razpravi izrazili podporo predlogu zakona, saj upošteva vedno težji socialni položaj določene skupine državljank in državljanov, dopolnjuje določbe Zakona o izvršbi in zavarovanju z novima kategorijama prejemkov izvzetih iz izvršbe. Pri tem je večina članov odbora podprla vsebinsko identična amandmaja Vlade in koalicijskih poslanskih skupin k 1. členu, ki sta upoštevala ugotovitev Vlade, da bi bila vključitev prejemkov od dobrodelnih ustanov med prejemke, izvzete iz izvršbe, preuranjena in preveč pomensko odprta. Natančna zakonska opredelitev prejemkov, izvzetih iz izvršbe, je namreč bistvena za nemoten potek izvršbe, zato sta amandmaja Vlade in koalicijskih poslanskih skupin k 1. členu predloga zakona črtala predlagano 12. točko, prejemki od dobrodelnih ustanov, in ohranila le predlagano 11. točko, to pa so prejemki od humanitarnih organizacij. Drugi člani odbora so izrazili podporo predlogu za amandma odbora, predlaganega s strani Poslanske skupine SLS, ki ohranja predloženo besedilo dopolnitve zakona z novima 11. in 12. točko, pri tem pa je njuno dikcijo terminološko ustrezneje oblikoval. Odbor je sprejel amandma Vlade in poslanskih skupin koalicije k 1. členu. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora pa je odbor glasoval o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je že vključen amandma, ki smo ga sprejeli, to je amandma koalicije. Dopolnjen predlog zakona pa ste prejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Uvodno stališče Vlade k predlogu zakona bo predstavil državni sekretar Boštjan Škrlec.
Hvala lepa za besedo. Kot je povedal že predsednik matičnega delovnega telesa, Vlada podpira novo, dodano 11. točko v 101. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki med prejemke, izvzete iz izvršbe, dodaja denarna sredstva pomoči potrebnim, ki jih zagotavljajo humanitarne organizacije, ki delujejo v skladu z zakonom, ki ureja humanitarne organizacije. V zvezi z amandmajem k temu predlogu, da se dodatno vključijo tudi denarna sredstva, ki jih zagotavljajo dobrodelne ustanove, torej dodatna 12. točka, pa Vlada tega amandmaja ne podpira. Sama osnovna ideja je seveda vredna razmisleka, vendar je pa Vlada prepričana, da je v tem trenutku uvedba tako širokega, pojmovno odprtega termina, torej denarnih sredstev, ki jih zagotavljajo dobrodelne ustanove, preveč tvegana. V mislih je namreč treba imeti, da gre za postopek izvršbe, postopek, ki sledi pravnomočnemu izvršilnemu naslovu, kar pomeni, da gre za postopek, ki varuje pravice upnika in je namenjen predvsem varovanju pravic upnikov, ki v izvršilnem postopku izterjujejo tisto, kar jim dolžnik dolguje. Z uvedeno izjemo pa se širi krog upravičenih razlogov, zakaj izvršba zoper določenega dolžnika, ali na določen del njegovega premoženja, ni mogoča. Zaradi tega menimo, da bi bilo za izvršilne postopke nevarno, če bi že zdaj vključili tako pojmovno odprto kvalifikacijo izvzetih dohodkov, saj bi to lahko v precejšnji meri in znatno otežilo izvedbo izvršilnih postopkov in zapletlo ugotavljanje, kaj je tisto premoženje, na katerem je izvršba dovoljena, to pa bi bilo seveda v nasprotju z duhom Zakona o izvršbi, ki kot sem povedal, predvsem sledi temu, da upnik lahko zakonito pride do poplačila za svojo terjatev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo k predstavitvi stališč poslanskih skupin k zakonu. Prvi bo stališče predstavil v imenu Poslanske skupine DeSUS, gospod Anton Urh. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki Vlade. Poslanci DeSUS-a z veseljem podpiramo predlagano novelo Zakona o izvršbi in zavarovanju. Osnovni zakon določa pravila postopka, po katerem sodišče odpravlja prisilno izvršitev terjatev na podlagi izvršilnih naslovov in verodostojnih listin. Med drugim zakon z številnimi določbami opredeljuje omejitve in oprostitve oziroma opredeljuje predmete in prejemke, ki niso predmet izvršbe. Takšna določila so naravnana k varovanju slabega finančnega in sicer socialnega stanja dolžnika, torej v varovanje eksistenčnega minimuma dolžnika, na čigar premoženje se z izvršbo posega. Predmet izvršbe za poplačilo denarne terjatve je sicer lahko vsaka dolžnikova premoženjska oziroma materialna pravica, vendarle, če izvršba na njej ni z zakonom omejena. Tako je po sedaj veljavni zakonodaji mogoče poseči tudi po dolžnikovih prejemkih, ki jih je le-ta dobil od humanitarnih organizacij. Vsi vemo, da slednje poklanjajo oziroma darujejo tako denarna sredstva kot predmete zgolj tistim, ki so pomoči potrebni, torej tistim, za katere bomo novelo, ki tovrstne denarne prejemke izjema izvršbe, vsekakor podprli. Menimo namreč, da sedanja ureditev, ki omogoča tudi poseg na sredstva, ki so darovana, poklonjena zgolj za zadovoljevanje osnovnih potreb dolžnika in njegove družine, ni primerna. Razsežnostne, finančne in gospodarske krize so doletele tudi našo državo in vsi podatki kažejo, da nas najhujše posledice krize še čakajo. Vse večja je brezposelnost, čedalje višji odstotki revščine so tudi eden od kazateljev. Načeto je eksistenčno preživetje mnogih, ki pa na srečo občasno pa le prejemajo tudi pomoči dobrodelnih ustanov in humanitarnih organizacij, da se prebijejo ne iz meseca v mesec, temveč se prebijajo iz dneva v dan. Zato je edino pravično, da so prispevki teh organizacij izvzeti iz izvršbe in zato podpiramo takšno rešitev. Vendar zgolj slednje ni dovolj, da državljankam in državljanom Republike Slovenije omogočimo človeka vredno življenje. Potrebno bo še več učinkovitejših ukrepov, ki bodo naše državljane zaščitili pred ekonomsko bedo, ne glede na razlog zaradi katerega se v njej lahko znajdejo. Eden izmed ukrepov je tudi enkratni dodatek, za katerega se zavzemamo tudi poslanci DeSUS-a, ne zgolj upokojencem, temveč vsem socialno ogroženim. Skratka, novelo Zakona o izvršbi in zavarovanju poslanci DeSUS-a podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Gvido Kres. Jaz se opravičujem Slovenski nacionalni stranki, ker sem jih spregledal. Želite najprej besedo? Potem ima besedo gospod Silven Majhenič, da bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Dovolite. Gospod Silven Majhenič, imate besedo. Gospod Gvido Kres, se opravičujem.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani prisotni! Vse težji socialni položaj v naši družbi na nek način postavlja vedno več ljudi v težji in brezizhoden položaj. Število brezposelnih se povečuje, po zadnjih podatkih kar za 11.000, kar bi nas moralo strezniti. Igrice menedžerjev in pomlep sta pridelala globalno ekonomsko krizo, ki pa se še povečuje. Ekonomisti govorijo jezik, ki ga večina ljudi ne razume. Njihove besede so tako strokovne, da ne veš, ali so namenjene povprečnemu državljanu, ali njim samim. Kriza malega človeka pa se poglablja, še posebej, ko je v postopku izvršbe. Zato je prav, da se je odzvalo Ministrstvo za pravosodje in napovedalo boljše čase na področju izvršb, ki so v vrsti čakajočih na prvem mestu. Slovenska sodišča porabijo kar 63% svojega efektivnega delovnega časa za izvršilne postopke. Zato mora biti ena od prioritet radikalna prenovitev sistema izvršb. Seveda se mora s tem izboljšati tudi položaj obrtnikov in malih ter srednjih podjetij. Po predlagani dopolnitvi 101. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, pa tudi malemu človeku, saj bi se izvzeli prejemki iz naslova denarne in socialne pomoči, kar je seveda logično. Kajti, ne bi bilo prav, da se odvzame tisto, kar mu na nek način omogoča, da še preživi. Še kar nekaj je teh zadev, ki se jih izvršba ne bi smela dotakniti in bi moralo biti zapisano v zakonu, da se revščina ne bi še poglabljala. Blaginja bogatih se ne bi smela povečevati na plečih revežev, ki se jih z raznimi izvršbami potiska v še večje siromaštvo. Res je, da "tam kjer ni nič, še vojska na vzame", vendar v Slovenski nacionalni stranki upamo, da bo ta zakon zagotovil varnost in človeku še dostojno življenja, zato bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres. Še enkrat opravičilo, gospod Kres. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ostali navzoči. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona, ki je pred nami, in tudi predlog dodatno vloženega amandmaja za novo dvanajsto alinejo. Z dopolnitvijo, tako z novo enajsto alinejo k 101. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju kot tudi z dvanajsto točko, bomo določili to, kar bi že moralo biti določeno v predmetnem zakonu. Slovenci smo znani po dobrodelnosti. V zadnjem desetletju se je v Sloveniji ustanovilo veliko novih humanitarnih organizacij in ustanov. Prav je, da pomoči, ki jih namenjamo potrebnim, dosežejo pravi namen. Poslanci Slovenske ljudske stranke smo prepričani, da je treba določiti, da so sredstva oziroma prejemki, ki jih pomoči potrebnim namenjajo humanitarne organizacije ali ustanove, resnično izvzeti iz te zakonodaje in da je to tudi urejeno tako, kot mora biti. Še posebej v sedanjem času je pomembno, da humanitarna sredstva dosežejo svoj namen, omogočijo preživetje najrevnejšim ali drugače prizadetim in je nesprejemljivo, da bi takšna sredstva postala predmet izvršbe. Torej bomo podprli amandma. In kot sem že v obrazložitvi opozoril, so nas na to opozorile ravno te humanitarne organizacije, ki pomagajo v teh stiskah. No, in tudi tukaj se je izkazalo, da nismo lahko bi rekel, bolj papeški od papeža, kajti, kot je znano, so vendarle nekje na človeški in moralni ravni to nekako reševali in se izognili temu veljavnemu zakonu. Pa vendarle, lažje je delati če je zadeva urejena, zapisana in točno veš, kako delaš in se ti ni treba bati, da bi ti nekdo s svojimi, lahko tudi malo slabšimi, nameni zadevo rušil tam, kjer je najmanj potrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Marijan Križman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav, spoštovane poslanke in poslanci, gospod sekretar in seveda gostje na balkonu! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira namero predlagatelja, da se med prejemke, ki so izvzeti iz izvršbe, kot na primer prejemki iz naslova denarne socialne pomoči, po zakonu, ki ureja socialno varstvo, prejemki iz naslova otroškega dodatka, dodatka na nego otrok in pomoči za opremo novorojenca, prejemki iz naslova štipendij in pomoči učencem in študentom, uvrstijo tudi denarna sredstva, ki jih zagotavljajo humanitarne organizacije pomoči potrebnim. Kajti skupni imenovalec vseh teh prejemkov, izvzetih iz izvršbe, je ta, da to niso osnovni prejemki, kot sta plača in pokojnina, temveč so dodatki, praviloma nižji prejemki, ki jih upravičenci prejemajo za zadovoljevanje nekaterih potreb in so večinoma socialni korektiv. Če bi ti prejemki lahko bili predmet izvršbe brez omejitev, bi bil njihov socialnovarstveni korektiv izničen. Koalicijske poslanske skupine smo vložile predlog amandmaja, ki je sledil mnenju Vlade in je bil sprejet na matičnem delovnem telesu. Tako dopolnjen predlog v novelo zakona vključuje humanitarne, ne pa tudi vseh ostalih dobrodelnih organizacij, kot je predlagal predlagatelj novele zakona. Predlagatelj novele zakona je po našem prepričanju rešitev zastavil preširoko, na kar je v svojem mnenju opozorila tudi Vlada. Ob tem je Vlada napovedala dopolnjen predlog zakona, ki predvideva obsežnejše sistemske spremembe in ureditev izvršbe in zavarovanja. Delovna skupina, ki jo je imenoval minister za pravosodje, za pripravo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju in v katero se vključuje tudi strokovnjake s področja civilnega procesnega prava, bo sledila izboljšanju postopkov prisilne izterjave in dograjevanju sistema izvršbe, s ciljem, doseči večjo finančno disciplino in zaščito upnikov v izvršilnem postopku. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo zainteresirani, da se pripravijo optimalne rešitve, ki bodo sprejemljive predvsem za tiste, ki so pomoči potrebni. V tej nameri Vlado podpiramo, čeprav se zavedamo, da bo potreben nekoliko daljši čas in širša javna razprava na matičnem delovnem telesu. Dopolnjen Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila gospa Eva Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovana poslanka, spoštovani poslanci. V Slovenski demokratski stranki vsekakor podpiramo Predlog novele Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki ga je v zakonodajni postopek vložila Slovenska ljudska stranka. Predlog novele zakona podpiramo predvsem, zaradi tega, ker je cilj zakona jasen, to je omogočiti posamezniku, da pomoč pridobljena v stiski s strani humanitarnih organizacij ne bo več predmet izvršbe in da bodo ta sredstva ter druge pomoči teh humanitarnih organizacij dosegle svoj namen. Sploh v današnji situaciji, v kakršni je Slovenija, kjer se žal, zaradi prepočasnega ukrepanja vlade Boruta Pohorja povečuje število tistih, ki vsak dan izgubljajo delovna mesta. In seveda se z veliko hitrostjo povečuje število najbolj revnih. Zato je tudi popolnoma nesprejemljivo, da včeraj, ko smo govorili o posebnem delu rebalansa proračuna ni bil sprejet niti en sam amandma s strani opozicije, ki bi izboljševal stanje najranljivejših skupin, ki se nahajajo v takšnem trenutku danes. Dejstvo je, da danes niti minimalna plača ne zadostuje več za zagotavljanje preživetja, zatorej potrebujejo poleg socialne pomoči posamezniki tudi pomoč humanitarnih organizacij. Dejstvo je, da bi morala država spodbujati humanitarno dejavnost, prostovoljstvo in osebno iniciativo za pomoč ljudem v stiski. Ko se tako namenjena denarna sredstva vštevajo v osnovo za izvršbo, se seveda izniči trud za blažitev stiske in izboljšanje položaja najbolj šibkim in ranljivim. V Slovenski demokratski stranki podpiramo rešitve, ki omogočajo posameznikom, da pomoči, ki so pridobljene v stiski s strani humanitarnih organizacij, ne bodo predmet izvršbe in tudi da bodo sredstva ter druge pomoči humanitarnih organizacij dosegle svoj namen. Ob tem se seveda zavedamo, da lahko obenem obstaja tudi možnost zlorab v primerih predlogov za izvršbo ob predlagani rešitvi. Izražamo prepričanje, da takšna rešitev ne bo predstavljala obvodov oziroma bypassov v izvršilnih postopkih. Obenem smo prepričani, da bo predlagana rešitev resnično v korist in pomoč najbolj ranljivimi in socialno šibkim posameznikom, ki so se znašli v težkih situacijah, posebej seveda v sedanjem obdobju, ko se dnevno srečujemo z novicami o povečanju števila brezposelnih. Naj za konec dodam, da bomo, seveda, tako kot že na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje podprli amandma Slovenske ljudske stranke, ki je bistveno širši od tistega, ki ga je na Odboru za notranjo politiko predlagala koalicija, ampak o tem več kasneje. Skratka, v Slovenski demokratski stranki bomo novelo zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Lojze Posedel.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem! V Poslanski skupini Zares bomo Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju zagotovo potrdili, ker gre za inštrument oziroma dopolnilo, ki bo izboljšalo in zagotavljalo socialni status tistih, ki se znajdejo v takšni situaciji, da je potrebno skrbeti za vsak cent, s katerim razpolagajo, in da je čas, ki ga živimo zagotovo zelo neprijazen do teh skupin. V 2. členu Ustave Slovenije piše, da je Slovenija socialna in pravna država in si je zato tako treba na vsakem koraku prizadevati, da socialna res tudi je. Čas, ki ga živimo, v tej hudi krizi je zagotovo najbolj prizadel ravno najšibkejše sloje v naši družbi. In zato je prav, da s tem amandmajem zavarujemo tista sredstva, ki jih posamezniki dobijo od humanitarnih inštitucij, organizacij, in da je tudi to mesto, da se iz tega prostora, iz parlamenta zahvalimo in čestitamo vsem tistim, ki delujejo v humanitarnih organizacijah, ki s svojim delom prispevajo pomoč tistim, ki so pomoči potrebni. Tisti, ki to delajo, se ne delijo na naše in vaše in na leve in desne, ampak vidijo samo cilj oziroma najprej stisko posameznikov, potem pa cilj, da to stisko omilijo. In zato res ni primerno, da bi se še na takšna sredstva lahko nekdo z izvršbo usedel oziroma jih odnesel. V tem času smo tudi župani nekako na udaru, da smo dvojni funkcionarji, tako poslanci kot župani, pa vendar sem prepričan, da ravno župani, ki smo tudi poslanci, to stisko ljudi tudi najbolj občutimo. Vemo, da se vsakdo, ki je v stiski najprej obrne na občino kot lokalno skupnost in da se od tam naprej tudi odpirajo vrata do drugih humanitarnih organizacij in da je ta povezava z ljudmi zelo pomembna. In zato je presenetljivo, da se tudi te stiske ljudi lahko izkoriščajo v politične namene, v populistične namene, kar smo včeraj poslušali ob sprejemanju rebalansa, kar smo malce celo še danes pri predstavitvi stališč posameznih skupin poslušali. Pri stiski ljudi se ne sme in je nedostojno, da se dela politika, da se predlagajo stari, ki so sicer všečne in ki praktično ponujajo denar tistim najbolj potrebnim takole na dlani, pa vendar ob tem rušijo javne finance, ki lahko ogrozijo tisti sistem, ki ga država mora zagotavljati, to je stabilne finance. In zato so takšne poteze opozicije tudi normalne, logične in razumljive, vendar so v času tako hude krize, kot jo živimo danes, po mojem,nedopustne oziroma kažejo na to, da gre bolj za interes pridobivati točke, pa četudi na takšni temi, kot je sociala, sicer ne bi bilo toliko zadovoljstva pri posameznikih, ko naštevajo procente, koliko je novih nezaposlenih, in se ob tem ne zavedajo, da se za tem njihovim zadovoljstvom skrivajo posamezniki, tragedije njihovih družin, stiske njihovih otrok, in najhuje je, ko se to opaža že v vrtcih in osnovnih šolah. Zato mislim, da je ta sprememba, ta amandma dober oziroma nujno potreben, da bo zavaroval te najbolj ranljive člene naše družbe. In sem tudi prepričan, da so za tem mišljene vse vrste humanitarnih organizacij in da se tudi zaradi dopolnila, ki sledi, ne bo zopet razvnela delitev, kdo je bolj human in kdo je manj human v tem parlamentu. Prepričan sem, da bomo ta predlog spremembe podprli vsi, ki bomo danes glasovali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker je k 1. členu zakona vložen amandma Slovenske ljudske stranke, prehajamo na razpravo o členu in amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26. 3. 2009. Želi kdo besedo o členu in amandmaju? Odpiram prijave za razpravo. Besedo ima gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Rad bi opozoril še na to, da smo pri 12. točki dodali, še dodatno po pogovorih in uskladitvah [[...]]Se pravi, 12. točka je bila najprej takšna: "Denarna sredstva pomoči potrebnim, ki jih zagotavljajo dobrodelne ustanove, katerih ustanovitev in poslovanje je v skladu z zakonom, ki ureja ustanove," potem smo pa dodali, "in so ustanovljene za namene področja vzgoje in izobraževanja, zdravstva, otroškega, invalidskega in socialnega varstva." Rad bi poudaril, da bi bilo pametno danes to urediti, ker mislim, da na ta način bomo to zadevo dokončno uredili tako, kot je potrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo še enkrat. Že prej, ko sem predstavljala stališče Slovenske demokratske stranke, sem dejala, da bomo vsekakor podprli ta amandma Slovenske ljudske stranke. Mislim, da bi morali tak amandma, ki je bil sicer na odboru še malce širši, podpreti že na Odboru za notranjo politiko, žal je bil sprejet samo amandma koalicije, ki ima večino v tem odboru, in seveda ne zajema prejemkov od dobrodelnih ustanov in je zato bistveno ožji po svoji vsebini. Danes imamo tako pred sabo amandma, ki pravi, da naj iz izvršbe izvzamemo tudi tiste ustanove, ki namenjajo denarna sredstva in so ustanovljene za namene na področju vzgoje in izobraževanja, na področju zdravstva, otroškega, invalidskega in socialnega varstva. Vsekakor so tudi te omenjene organizacije poleg humanitarnih ustanov tiste, ki blažijo socialne stiske družinam in posameznikom, sploh danes, ko se povečuje število na eni strani tistih, ki izgubljajo službe, hkrati pa se povečuje število tistih, ki so najbolj revni in jim je potrebno še bistveno bolj pomagati. Sama menim, da bi moralo biti danes vsem, ki tukaj sedimo v Državnem zboru, prioriteta, da v obdobju te krize pomagamo z vsemi možnimi načini in ukrepi vsem tistim, ki so socialno in ekonomsko najbolj ogroženi. Mi bomo zato v Slovenski demokratski stranki vsekakor ta amandma podprli in pričakujem, da bo tokrat koalicija vseeno ravnala bolj odgovorno, v tem smislu preudarno in bo pomagala tistim najranljivejšim in podprla ta amandma. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! V vsakem primeru bomo v Slovenski ljudski stranki ta amandma podprli. Gre namreč za to, da tudi tukaj ne bi prihajalo do takšnih in drugačnih zlorab, kakršne v naši družbi vseskozi in pravzaprav na vseh področjih tudi videvamo. V času te finančne in gospodarske krize, ki nas obdaja, bo žal prišlo in že prihaja do odpuščanja delavcev, ki si bodo vsak po svoje poskušali iskati rešitve iz težkega položaja. Najbrž se vsi strinjamo, da bo potrebno tem ljudem pomagati, ključno vlogo bo pa vsekakor morala prevzeti Vlada oziroma država. Ne smemo pa nikakor zanemariti pomembne vloge humanitarnih organizacij, ki zelo odgovorno opravljajo svoje poslanstvo. Poslanstvo, ki bo zelo pomembno v teh časih, kar se pravzaprav opazi že v teh dneh, ko vsi mediji dnevno poročajo, da so zaloge pomoči pri teh humanitarnih organizacijah pravzaprav pošle in da so skladišča prazna. Zato v Slovenski ljudski stranki pozivamo Vlado, da razmisli o pomoči tem humanitarnim organizacijam in da jim priskoči na pomoč. Naj bo ta zakon o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju kamenček v mozaiku k lažjemu delovanju humanitarnih organizacij. Namen, da se izvršbe izvzamejo sredstva, ki jih za blažitev socialne stiske prispevajo posameznikom ali družinam humanitarne organizacije, da se to vključi v oprostitev izvršbe, torej ta vsa sredstva, se nam zdi, da je nujen in potreben. Zato, spoštovani poslanke in poslanci, pomagajmo tokrat pomoči potrebnim in podprimo te amandmaje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je prosil državni sekretar gospod Boštjan Škrlec.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Kot sem povedal že v svoji uvodni predstavitvi, Vlada načeloma ne zavrača tudi tega drugega amandmaja v obliki 12. točke, ki uvaja sredstva, ki prihajajo iz ustanov. Ne zavrača kot ideje, zavrača zgolj amandma, ki je podan v tej fazi postopka in za katerega ocenjujemo, da je v tem trenutku prenagljen. Menimo namreč, da se s tem odpirajo vrata, kot sem že povedal, zavlačevanja izvršilnih postopkov, kar seveda ogroža upnike, ki so lahko prav tako socialno ogroženi. Ni namreč izključeno, da tudi šibkejši sloji, ekonomsko šibkejši sloji ne uveljavljajo svojih pravic in ne sodelujejo v izvršilnih postopkih na strani upnika in ne zgolj na strani dolžnika. Pa vendar bi v tej zvezi, v zvezi s to 12. točko poudaril tudi eno čisto logično neskladje, ki izhaja iz obstoječega amandmaja. Namreč, obstoječi amandma, tako kot je sedaj predstavljen, govorim o 12. točki, torej dohodki od ustanov, to besedilo govori o tem, da so denarna sredstva izvzeta, če jih zagotavljajo dobrodelne ustanove, in potem v nadaljevanju, "katerih ustanovitev je v skladu z zakonom in delujejo za namene na področju vzgoje, izobraževanja, zdravsta, otroškega, invalidskega in socialnega varstva." Težava je v tem, da Zakon o ustanovah loči dve vrsti ustanov. Ene so splošno koristne, druge pa so dobrodelne. V tem amandmaju je govora o dobrodelnih ustanovah, potem pa se našteva, katere ustanove naj bi to bile. Težava je v tem, da tiste, ki jih naštevate v amandmaju, spadajo pod splošno koristne in ne pod dobrodelne. Torej, zadeva je tudi pravno problematična. To zgolj dokazuje, da verjetno ni dobro v tej fazi tako zelo hiteti z uvedbo te kategorije v zakon. Želim poudariti, da je Zakon o izvršbi in zavarovanju večja prioriteta te vlade na področju pravosodja. Ta zakon je odprt in za korenito prenovo tega zakona in bistvene poenostavitve in pospešitve izvršilnih postopkov je ustanovljena posebna delovna skupina, ki je sestavljena iz mešanih strokovnjakov. In ta delovna skupina bo proučila tudi to idejo, ki jo danes imamo pred seboj. Ker kot sem že povedal, ideja ni takšne vrste, da bi jo lahko z zamahom roke odpravili. Ideja je dobra, vendar zahteva veliko previdnosti pri formulaciji in pri uvedbi v zakon. Zato Vlada ponovno poudarja, da tega dela amandmaja ne podpira, ampak bo to rešitev v vsebinskem smislu proučila in gotovo vključila v razmislek o novem zakonu o izvršilnem postopku oziroma o prenovi, ki je prioritetno v programu dela Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu z časovnim potekom seje Zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.10. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ODVETNIŠTVU - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade, gospodu Boštjanu Škrlecu, državnemu sekretarju Ministrstva za pravosodje. Prosim. Proceduralno, gospod Jerovšek.
Gospod predsedujoči, gre za izjemno pomemben in odmeven zakon, pri katerem se je gospod minister, ko je še bil v poziciji, izjemno angažiral. Spodmikanje rešitve, ki je sedaj veljavna, je bil eden od njegovih političnih projektov in mislim, da je politično higienično, da zastopa tudi rešitve, ki gredo v drugo smer tukaj. Jaz vem, da gospod državni sekretar ustreza [[...]]
Gospod Jerovšek, lepo vas prosim, ne zlorabljati pooblastila, ki ga imate. Gospod Jerovšek, vi veste, da lahko Vlado zastopa minister ali državni sekretar.
Vem, vem, ampak obstaja tudi politična higiena.
o politični higieni se ne govori v proceduralnem predlogu. Vaš proceduralni predlog je nekorekten, zato vam jemljem besedo.
Dovolite, da zaključim svoj proceduralni predlog. [[..]] [[Izklop mikrofona.]] [[..]]
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Dovolite mi, da predstavim Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu. Predlog zakona, ki ga imate pred seboj je odraz nujnih okoliščin, ki so botrovale in narekovale hitro ukrepanje. Predlog vnaša nekaj novosti, ki jih želim v nadaljevanju predstaviti. Prva novost se nanaša na zastopanje. Sedaj veljavni zakon namreč predvideva, da za postopke, v katerih je predvideno zastopanje, po uradni dolžnosti v kazenskih postopkih in zagotavljanje brezplačne pravne pomoči odvetniki oblikujejo posebne sezname, na katere se uvrstijo tisti, ki želijo tovrstne storitve tudi opravljati. Sodišča potem v svojih sodnih postopkih za zagovornike po uradni dolžnosti v kazenskih postopkih in za pooblaščence na podlagi brezplačne pravne pomoči imenujejo odvetnike, ki so uvrščeni na te sezname. V praksi se je pokazalo, da je z uvedbo tega sistema grozila resna nevarnost, da teh dveh institutov v praksi sploh ne bo mogoče uporabljati. Namreč, odvetniki so se povezali zaradi tega, ker so bili nezadovoljni s celotnim postopkom sprejemanja zdaj veljavnega zakona in predvsem tudi z rešitvami, ki jih ta zakon prinaša, in zaradi tega izkoristili možnost, da so se dogovorili, da se s teh seznamov enostavno črtajo. Če bi se to res zgodilo, bi to pomenilo, da sodišča v kazenskih zadevah, kjer je predlagana uvedba pripora, kar pomeni, da gre za kazenske zadeve, ki so po svoji naravi najtežje in družbi najbolj nevarne, sodišča sploh ne bi mogla nadaljevati postopkov. Te težave niso zgolj teoretične, te težave so praktične, ministrstvo je bilo na to opozorjeno nemudoma, na začetku leta, in potrebno je bilo takojšnje ukrepanje in reševanje te težave. Zdaj predlog zakona, ki je pred vami, to težavo rešuje na ta način, da sicer ohranja tovrstne sezname, vendar v primerih, kadar predsednik pristojnega sodišča ugotovi, da na seznamu ni odvetnika ali ni zadosti odvetnikov, ki bi lahko opravljali tovrstno zastopanje, torej zagovarjanje po uradni dolžnosti v kazenskih postopkih ali zastopanje na podlagi Zakona o brezplačni pravni pomoči, lahko imenuje kateregakoli odvetnika po abecednem seznamu tistih, ki so vpisani v register odvetnikov na področju posameznega sodišča. To pomeni, da je na ta način dejansko zagotovljeno, da bodo sodišča lahko delovala v teh razmerah in da bodo vsi tisti, ki so upravičeni do brezplačne pravne pomoči ali do zagovornika po uradni dolžnosti na podlagi zakona, lahko deležni te obrambe in da bodo sodni postopki lahko potekali nemoteno naprej. Druga novost, ki jo prinaša ta zakon, je zapolnitev pravne vrzeli, ki je nastala na področju zavarovanja odvetniške odgovornosti. Namreč, veljavni zakon je pustil polletno pravno praznino glede vprašanja obveznega zavarovanja odvetnikov, saj te obveznosti od sredine letošnjega leta ni več predvideval. To stanje je zelo resno in je lahko zelo zaskrbljujoče predvsem za državljane, ki so deležni odvetnikove pomoči. Če namreč odvetnik nima zavarovane odgovornosti in zaradi njegovega takšnega ali drugačnega neustreznega ravnanja stranki nastane škoda, je seveda stranka v tem primeru prepuščena sama sebi in nima nobenega jamstva, da ji bo ta škoda tudi povrnjena. Zaradi tega je predlog, ki je sedaj v zakonu, da se uvede kolektivna obveznost zavarovanja vseh odvetnikov in na drugi strani tudi dolžnost zavarovalnic, da takšno zavarovanje sklenejo. Namreč, niso bili redki primeri, ko zavarovalnice z odvetniki niti niso želele skleniti zavarovanj. Zaradi tega je treba to dolžnost uvesti kot dolžnost. Pomembne pa so tudi spremembe v disciplinskih postopkih, na katere je Varuh za človekove pravice, sedaj varuhinja, opozarjal že dolga leta. Namreč, ta postopek je bil preveč v izključni sferi odvetnikov in je bil zaradi tega neučinkovit. Sedanji zakon prinaša vrsto novosti, ki bodo pospešile in naredile ta disciplinski postopek bolj učinkovit. Toliko za uvod s strani ministrstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, je na 8. seji 20. marca obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu, ki ga je predložila Vlada. Kolegij je namreč odločil, da bomo zakon obravnavali po nujnem postopku. Odbor za notranjo politiko je imel na razpolago mnenje Zakonodajno-pravne službe ter komisije Državnega sveta, seznanjen je bil tudi z dopisom Sodnega sveta. Predstavnik predlagateljev je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da je namen predlaganega zakona in njegove obravnave po nujnem postopku preprečiti težko popravljive posledice za delovanje države, ki jih je povzročil sprejem Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu. Odvetniki namreč nasprotujejo posegu v organizacijsko, finančno, funkcionalno samostojnost in neodvisnost odvetništva, ki ga zagotavlja, po njihovem mnenju, država. S predlaganim zakonom se predlagajo naslednje pomembnejše rešitve: zagotavljanje zastopanja zagovornikov po uradni dolžnosti in odvetnikov, ki izvajajo storitve brezplačne pravne pomoči, zavarovanja odvetniške poklicne odgovornosti, odvetniška tarifa, disciplinski postopek in še nekaj manjših podrobnosti. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da so pripombe iz pisnega mnenja Zakonodajno-pravne službe upoštevane v vloženih amandmajih. Predstavnik Odvetniške zbornice se je strinjal s poudarki predlagatelja zakona. Članice in člani odbora so v razpravi predlagani zakon večinoma podprli, saj so menili, da je sprejem prejšnjih dveh zakonov, zakona o odvetništvu in o odvetniški tarifi, imel negativne posledice za pravno varnost, kar pa predlagani zakon ureja. Opozicijski poslanci, to moram posebej poudariti, so temu ostro nasprotovali, saj menijo, da dejanski razlog predlaganih sprememb ni v pravnem varstvu posameznika, temveč v sodelovanju interesov odvetniškega lobija, ki po sedaj veljavnih dveh zakonih zasluži premalo. Odbor je sprejel amandma. Amandma je koalicijski amandma, poslanskih skupin: SD, Zares, DeSUS ter LDS k 1., 2., 10. členu ter za novi 11.A člen, za novi 11.B člen ter 12. člen, 16. in 17. člen. Odbor ni sprejel amandmaja Poslanske skupine SDS k 5. členu in ni glasoval o amandmajih Poslanske skupine četrtega amandmaja k 1. členu ter treh amandmajih k 5., 10. členu, saj so s sprejetjem amandmajev poslanskih skupin koalicije postali ti amandmaji brezpredmetni. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika zbora glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je oblikoval tudi besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Silven Majhenič v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani gospod predsedujoči! Spoštovani gospod minister! Spoštovani prisotni! Sprememba Zakona o odvetništvu je potrebna, saj bo zagotavljala nemoteno delo sodišč ko gre za zastopanje odvetnika po uradni dolžnosti, vendar ne po nujnem postopku in z drugačno vsebino. Iz dosedanje prakse je razvidno, da so se določeni odvetniki izmikali zastopanju po uradni dolžnosti. Zakaj, pa oni najbolje vedo sami, seveda, pa vemo tudi vsi mi, ki nam odvetništvo ni tuje. Da se bo sodiščem zagotovil nemoten potek razprav je potrebno narediti spisek odvetnikov po odvetniških pisarnah in ne po abecednem redu, kot je predlagano, in tudi ne po prostem odločanju posameznikov. Zakaj po pisarnah? Zato, da bo pregled jasnejši in ne bo prihajalo do nesporazumov med odvetniki. Zavarovanje odvetniške poklicne odgovornosti je nujno, saj se bo s tem zagotovilo tudi večje varstvo pravic strank v primeru odškodninske odgovornosti. Možnost, da Odvetniška zbornica soodloča o odvetniških tarifah se nam ne zdi v redu. Bi pa mogoče kazalo, da je Odvetniška zbornica predlagatelj odvetniških tarif. Minister za pravosodje, ki bi naj bil tisti, ki bo bdel nad tarifami pa se nam ne zdi ravno najboljša garancija, da se ne bo pretiravalo s tarifami, saj je to isto, kot da bi dal volku paziti ovce. Takega predloga zakona ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo, milo rečeno, zgroženi nad tem, kako se je pristopilo k spremembi Zakona o odvetništvu. Nobene potrebe ni za spremembe, kaj šele za nujni postopek. Ustvarja se vtis o nekakšnih težko popravljivih posledicah za delovanje države. Pa poglejmo, zakaj je sploh prišlo do pomanjkanja odvetnikov na seznamih za zastopanje po uradni dolžnosti. Novost, da se lahko odvetnik sam odloči, ali se bo uvrstil na seznam odvetnikov, ki zastopajo stranke po uradni dolžnosti, nikakor ne bi bila problematična, če se ne bi tako imenovani odvetniški ceh zaradi nekaterih koristi temu organiziranju uprl tako, da se kolegi odvetniki niso uvrščali na te sezname, kar diši po izsiljevanju. Zakon, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu nikakor ni bil naperjen proti odvetnikom, kot se v javnosti večkrat sliši, ampak je bil sprejet zaradi izboljšanja pravne varnosti državljanov, boljše učinkovitosti odvetništva in posledično pravdnih postopkov. Prejšnjo spremembo zakona smo podprli, da bi se izboljšala sama učinkovitost dela disciplinskih organov pri odločanju o disciplinski odgovornosti odvetnikov, odvetniških kandidatov in pripravnikov. Ministrstvo za pravosodje je prejemalo številne pripombe na delo odvetnikov in strinjali smo se s tem, da se celoten disciplinski postopek uredi bolj natančno in učinkovito, da se spremeni sestava disciplinskih komisij, predlagateljev uvedbe disciplinskega postopka in vlagateljev pritožb. Le zakaj se to želi spremeniti? Le zakaj se nekomu tako mudi, da niti Sodni svet ni utegnil podati mnenja k predlogu zakona? Morda zato, ker je Zakon o odvetništvu, ki je sedaj v veljavi, na novo uredil tudi določanje odvetniške tarife? Je to tisto, kar odvetniški ceh najbolj moti? Kaj pa mislijo državljani? Drugačno določanje odvetniške tarife smo sprejeli z namenom, da bi se vsem državljanom, ki potrebujejo pravno pomoč, zagotovile enake možnosti do pravnega varstva. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se nam zdi zelo pomembno, da do kakovostne pravne pomoči pridejo tudi tisti, ki imajo nizke dohodke, sploh v teh kriznih časih, ko je takšnih ljudi vedno več. Ali naj jim vzamemo še pravico do kakovostnega pravnega varstva? Zakaj? Na čast odvetnikov? Kolikor vem, prav vsi zelo dobro služijo. Pa naj se ti gospodje tudi vprašajo in pomislijo, da so se lahko izšolali v tem našem sistemu, da so tudi vsi davkoplačevalci prispevali k njihovi izobrazbi. Povejte mi, na primer, odvetnika, čigar odvetniška pisarna v zadnjem času propada. Povejte mi, kako se v odvetniškem cehu čuti današnja kriza. Morda imajo zgolj več dela in posledično še večji zaslužek. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se resnično sprašujemo, zakaj bi spreminjali sistem, po katerem so tudi ljudem z nižjimi dohodki bolj pristopne odvetniške storitve; sistem torej, ki je boljši za državljanke in državljane. V tem predlogu zakona se nam zdi dobrodošla rešitev le uvedba preizkusa in spoznavanja Zakona o odvetništvu, odvetniški tarifi, zlasti pa spoznavanje odvetniške etike. In če smo že pri etiki, naj omenim še to. Včeraj so prišli v javnost rezultati raziskave o korupciji v letu 2008. Največ korupcije je po mnenju sodelujočih v raziskavi v odvetniških in notarskih vrstah, sledijo pa jim zdravniki, inšpektorji in policisti. Če bi nas vsaj poskušali prepričati, da s spremembami Zakona o odvetništvu rešujete to problematiko, bi ta predlog morda podprli. Tako pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tega predloga zakona ne bomo podprli, ker menimo, da ni potreben in da ni predlagan v korist državljank in državljanov, še posebej tistih, ki najbolj čutijo posledice današnje krize. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Gumzar v imenu Poslanske skupine LDS. Prosim.
Gospod podpredsednik, minister, državni sekretar, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Liberalnih demokratov Slovenije sicer ugotavlja, da je treba sprejeti Zakon o dopolnitvi Zakona o odvetništvu, saj je pravzaprav veljavni zakon povzročil nekaj nejasnosti oziroma ni dorekel nekaterih stvari. S predlagano novelo zakona se želi preprečiti težko popravljive posledice za delovanje države, ki bi nastopile, če zaradi odsotnosti odvetnikov ne bi bilo mogoče izvesti ustreznih procesnih dejanj v predzakonskih ali zakonskih kazenskih postopkih. To še zlasti velja za tako imenovane priporne zadeve, ko sodišče sploh ne more odrejati priporov, če ni zagotovljena navzočnost odvetnika. Veljavni zakon o odvetništvu določa, da morajo odvetniki oziroma odvetniške zbornice, ki so bile na dan uveljavitve zadnje novele zakona že vpisane v imeniku odvetnikov oziroma sodni register, skleniti individualno zavarovanje v enem letu po uveljavitvi zakona o odvetništvu. V vmesnem obdobju, torej od 25. 1. 2009, ko je poteklo kolektivno zavarovanje, do 30. 6. 2009 se odvetniki in odvetniške družbe niso dolžni zavarovati, kar pomeni, da so stranke v tem obdobju nezaščitene, saj zavarovalnica za to obdobje ne bo odgovarjala za škodo, ki bi jo utegnil povzročiti odvetnik, ki ni zavarovan. Posledice splošnega znižanja odvetniških nagrad po veljavnem zakonu o odvetniški tarifi niso prizadele samo odvetnikov, temveč predvsem tudi njihove stranke, saj te demotivirajo odvetnike za kakovostno opravljanje storitev brezplačne pravne pomoči ter zagovarjanja po uradni dolžnosti. To poslabšuje pravni položaj premoženjsko šibkih strank, ki jim je namenjena brezplačna pravna pomoč in strank, ki jim je dodeljena obvezno odvetniško zastopanje. Predlog novele omogoča nemoteno izvajanje institutov zastopanja po uradni dolžnosti in zagotavljanje storitev brezplačne pravne pomoči. V primeru, ko predsednik pristojnega sodišča ugotovi, da sta s seznama izvajalca teh dveh institutov, na katerem se lahko odvetnik uvrsti po svoji volji, nezadostna, sodišče odvetnika določi po abecednem vrstnem redu izmed vseh odvetnikov, vpisanih v imenik odvetnikov, ki sestavljajo območni zbor, organiziran na območju posameznega okrožnega sodišča. Odvetnik je v tem primeru dolžan prevzeti zastopanje, razen če obstaja razlog, zaradi katerega mora zastopanje odkloniti. Ponovno se vzpostavlja sistem kolektivnega zavarovanja odvetniške poklicne odgovornosti preko stanovskega združenja odvetnikov. Prav tako je pomembna novost dolžnosti zavarovalnic sklepati zavarovanje iz tega naslova. V praksi so se pojavili primeri, ko so zavarovalnice opravile sklenitve zavarovanja poklicne odgovornosti. Odvetniški zbornici kot samostojni organizaciji se vrača pristojnost za soodločanje pri vzpostavitvi ustreznih razmerij oziroma ovrednotenje posameznih odvetniških storitev, upoštevajoč zahtevnosti in odgovornost posameznih opravil. Javni interes bo varovan s tem, da soglasje k tarifi poda minister, pristojen za pravosodje, pred sprejetjem odvetniške tarife na skupščini Odvetniške zbornice Slovenije. V poglavju o disciplinski odgovornosti odvetnikov, odvetniških kandidatov in odvetniških pripravnikov so upoštevana priporočila in pripombe Varuha človekovih pravic. Razširjajo se pristojnosti tistih oseb, na predlog katerih je disciplinski tožilec dolžan uvesti disciplinski postopek tako, da imajo te osebe možnost same nadaljevati disciplinski postopek v primeru, ko disciplinski tožilec odstopi od disciplinskega postopka, ter pravico vložiti pritožbo zoper oprostilno odločbo disciplinske komisije. To ste predsednik Vrhovnega sodišča in minister, pristojen za pravosodje. Kot dodaten pogoj za opravljanje odvetniškega poklica se predlaga uvedba preizkusa in poznavanja Zakona o odvetništvu, odvetniške tarife in odvetniške etike. Vsebino in postopek preizkusa predpiše minister, pristojen za pravosodje, Odvetniška zbornica Slovenija pa ima pravico v roku 30-ih dni od sprejema obvestila podati mnenje k vsebini in postopku preizkusa, ker je treba seveda sprejeti novelo zakona o odvetništvu. Tako pravzaprav tudi mi podpiramo v poslanski skupini ta zakon.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Colarič v imenu Poslanske skupine SD.
Gospod podpredsednik Državnega zbora, gospod minister, državni sekretar, kolegice in kolegi lep pozdrav vsem skupaj, ki smo se danes zbrali pri tej točki. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu, ki ga je pripravila Vlada in ga dala v obravnavo v Državni zbor po nujnem postopku. Vlada s predlagano novelo zakona želi preprečiti težko popravljive posledice za delovanje države, ki nastajajo, ko zaradi odsotnosti odvetnikov ni mogoče izvesti ustreznih procesnih dejanj v predkazenskih in kazenskih postopkih, zlasti v tako imenovanih pripornih zadevah, ko sodišča ne morejo odrejati priporov, če ni zagotovljena navzočnost odvetnika. Pomembne pa so tudi druge zadeve, tudi izvajanja brezplačne pravne pomoči. Te težko popravljive posledice pa je povzročila novela zakona o odvetništvu, ki jo je Državni zbor sprejel v prvi polovici leta 2008. Tej noveli, katere temeljni smoter prejšnje vlade je bila discipliniranje odvetništva, smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov nasprotovali in opozarjali na neustavne in neracionalne rešitve. Na to je opozarjala tudi strokovna javnost, Državni svet pa je tedaj izglasoval tudi veto. Pokazalo se je torej, da je bilo s sprejeto novelo zakona o odvetništvu maja 2008 povzročena pravna praznina in v prvih šestih mesecih letošnjega leta ja nastalo obdobje, ko se odvetniki in odvetniške družbe niso bile dolžne zavarovati. To pa pomeni, da so stranke v tem obdobju v precejšnji meri nezaščitene, saj zavarovalnica za to obdobje ne odgovarja za škodo, ki bi jo utegnil povzročiti nezavarovani odvetnik. Rešitve, ki jih bomo, prepričan sem, danes sprejeli, bodo to pravno praznino odpravile, rešitve pa sledijo tudi v ustavi zapisanemu načelu, da je odvetništvo samostojna in neodvisna služba, ki jo ureja zakon. Odvetništvo ni namenjeno le odvetnikom, pač pa predvsem strankam. Zato poseganje v neodvisnost odvetništva pomeni poseganje v pravice, koristi in interese strank. Prav tako novela zakona sledi tudi načelu učinkovitega varovanja javnih koristi, varstva pravic strank v razmerju do odvetnika oziroma odvetniške družbe, varovanja ustavne pravice do sodnega varstva, varstva socialno ogroženih in varstva večje učinkovitosti v disciplinskih postopkih. S predlaganimi rešitvami je zagotovljeno zastopanje, se vzpostavlja sistem kolektivnega zavarovanja odvetniške poklicne odgovornosti prek stanovskega združenja odvetnikov in na novo ureja kontrahirno dolžnost zavarovalnic pri sklepanju zavarovanja iz naslova poklicne odgovornosti. Ne nazadnje se Odvetniški zbornici vrača pristojnost vrednotenja odvetniškega dela, s tem da bo javni interes varovan tako, da bo minister, pristojen za pravosodje, pred sprejemom odvetniške tarife moral dati soglasje na tarifo. Z amandmaji, ki smo jih poslanci in poslanke SD skupaj s koalicijskimi partnerji vložili na matično delovno telo, smo sledili pripombam Zakonodajno-pravne službe in zato bomo predlog novele zakona o odvetništvu podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Vinko Gorenak v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SDS že v štartu nasprotujem oziroma nasprotujemo, na to pa seveda nimamo kakšnega posebnega vpliva, postopku, to je nujnemu postopku. Poslovnik namreč zelo jasno pravi "zaradi interesov varnosti obrambe države, odprave naravnih in drugih nesreč" in tako dalje je tak postopek možen. Ustavno sodišče, ki ima ta zakon v presoji, ni reklo še nobene besede. Zato se nam zdi popolnoma nesprejemljivo, da Vlada v tem trenutku prihaja s tem zakonom, in to celo po nujnem postopku. Kako Vlada utemeljuje? Prepričljivo - "preprečiti želi težko popravljive posledice za delovanje države, ki bi nastopile zaradi odsotnosti odvetnikov, procesnih dejanjih" in tako dalje - to ni res! Slovenski javnosti je treba in želimo povedati, da je interes sprejetja tega zakona povsem nekaj drugega. Interes sprejetja tega zakona je polniti žepe odvetnikov in prav nič drugega. Vse ostale stvari, ki jih v tem zakonu Vlada predlaga, vsa ostala določila so zgolj kulisa za to prvo, torej za polnjenje žepov odvetnikov. Če ima namen Vlada oziroma če nastajajo težave pri zastopanju v postopkih, kjer naj bi oziroma morajo biti odvetniki navzoči, ima Vlada vso možnost, da to uredi na način, kakršnega sedaj predlaga, ali na še kakšen drug način. Naj opozorimo, da je temeljni problem v tem, da so se odvetniške tarife znižale za velik odstotek od 20% pa celo do 70%. To je tisti pravi razlog, zaradi katerega Vlada predlaga spremembo zakona, in se ne gre čuditi dejstvu oziroma nič posebej preračunljiv ni treba biti, da ugotoviš še prave politične povezave izza tega predloga zakona. Odvetniški lobi je pomembno, zelo pomembno pripomogel k temu, da je nekoč mogočna stranka LDS ostala pri življenju v podobi nekaj poslancev v Državnem zboru, zato zelo jasno Vlada v tem primeru vrača usluge odvetniškemu lobiju, to pa je v obliki možnosti, da odvetniki sami določajo odvetniške tarife. Povsem nesprejemljivo se mi zdi oziroma se nam zdi, da kuliso predstavlja lahko samo minister za pravosodje pri tem, Odvetniška zbornica bo tista, ki bo sama določala tarife in s trenutkom sprejema in veljavnosti tega zakona se bodo te tarife povečale od 20% do 70% ali še kaj več. Seveda bo ta zakon pomenil tudi pomemben pospešek k temu, da bo prihajalo tudi do večjih sodnih zaostankov. Sedaj veljavni zakon namreč odvetnike stimulira k temu, da sodne postopke pospešujejo. Namreč, imajo vse možnosti, da v primeru poravnav, v primeru krajših sodnih postopkov pravzaprav zaslužijo več kot pa, če neumorno pišejo polovičko za polovičko, ki jo vsak državljan posebej plača; to pa jih seveda stimulira k zavlačevanju postopkov. Treba je opozoriti tudi na povsem nevzdržno razlago državnega sekretarja, ki trdi tu pred vami, in tudi nekaterih mojih predgovornikov, o tem, da se bo stanje na področju disciplinskih postopkov izboljšalo. To seveda preprosto ni res. Stanje na področju disciplinskih postopkov zoper odvetnike se vrača tja, kjer je bilo, to je pa v odvetniške kroge. Povsem jasna je situacija - kasneje bom v razpravo to tezo tudi še razložil -, da bodo odvetniki tako na prvi in drugi stopnji, če govorimo poenostavljeno, spet sami sebi sodili, to je, ne sodili. To pa pomeni, da prihaja Vlada s predlogom zakona, ki je v direktnem nasprotju, poudarjam, direktnem nasprotju z ugotovitvami varuhinje človekovih pravic. In nikakor ne drži tisto, kar piše v predlogu in kar izhaja iz obrazložitve, da sledijo priporočilom varuhinje človekovih pravic. To preprosto ne drži. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, ponavljam, ostro nasprotujemo takemu zakonu in ga seveda pod nobenim pogojem ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franci Kek v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala za besedo. V Ustavi Republike Slovenije je določeno, da je odvetništvo kot del pravosodja samostojna in neodvisna služba, ki jo ureja zakon, in sicer Zakon o odvetništvu. V letu 2008 pa je bil sprejet zakon, ki je korenito posegel v sam institut odvetništva. Poseganje v neodvisnost odvetništva zato pomeni tudi poseganje v pravice, koristi in interese strank. Šlo je predvsem za javnosti všečno potezo, podobno kot pri nižanju notarskih tarif. Ob sprejetju tega zakona so v Odvetniški zbornici zahtevali presojo ustavnosti zakona in napovedali, da odvetniki ne bodo zastopali strank po uradni dolžnosti. In prav do tega nas je pripeljala omenjena sprememba. Sodiščem je onemogočeno stalno zagotavljanje zastopnikov po uradni dolžnosti, kadar so ti v postopku potrebni. Hkrati pa je ogroženo izvajanje načela pravne in socialne države iz 2. člena Ustave Republike Slovenije. Predlagana ureditev pa omogoča nemoteno izvajanje obeh institutov, torej, zastopanja po uradni dolžnosti in brezplačne pravne pomoči s tem, da določa, da v primeru, ko predsednik pristojnega sodišča ugotovi, da sta seznama obeh institutov, na katera se lahko odvetnik uvrsti po svoji volji, nezadostna, sodišče odvetnika določi po vrstnem redu izmed vseh odvetnikov, vpisanih v imenik odvetnikov, ki sestavljajo območni zbor, organiziran na območju posameznega okrožnega sodišča. S tem preprečimo trenutno nastalo situacijo, ko se iz seznamov zastopnikov po uradni dolžnosti vse pogosteje izpisujejo odvetniki. Prav tako se strinjamo s ponovno vzpostavitvijo kolektivnega zavarovanja odvetniške poklicne odgovornosti preko stanovskega združenja odvetnikov in s krepitvijo režima disciplinske odgovornosti odvetnikov. S predlogom zakona se Odvetniški zbornici ponovno vrača pristojnost, da soodloča pri določitvi odvetniških tarif. Javni interes pa bo varovan s tem, da da minister, pristojen za pravosodje, soglasje pred sprejemom odvetniške tarife na skupščini Odvetniške zbornice Slovenije. V Poslanski skupini Zares menimo, da je trenutno veljavni zakon o odvetništvu pregloboko posegel v odvetništvo kot samostojno in neodvisno službo, nezadostno uredil vprašanje zastopanja po uradni dolžnosti ter področje brezplačne pravne pomoči in s tem povzročil mnogo problemov in zapletov v praksi. V Poslanski skupini Zares, glede na omenjeno, podpiramo spremembe in dopolnitve zakona.
Hvala lepa. In še gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci. Spoštovana gospod minister in državni sekretar. Novela zakona o odvetništvu je bila v zakonodajno proceduro vložena po nujnem postopku. V naši poslanski skupini ocenjujemo, to je bilo izraženo tudi na seji delovnega telesa, da za takšen postopek ni razlogov, ki jih opredeljuje Poslovnik Državnega zbora. Menimo namreč, da bi morala biti takšna sistemska sprememba, kot je predlagana, obravnavana na rednem postopku, da bi se lahko preko razprav oblikovale dolgoročne rešitve ter da bi se lahko preverile možnosti posledic, ki jih terja rešitev iz predloga novele. Poslanci DeSUSa kljub temu nekatere predlagane rešitve seveda podpiramo, saj menimo, da so vsekakor potrebne. Gre predvsem za predlagano ureditev glede zagotavljanja zastopanja po uradni dolžnosti in glede kolektivnega zavarovanja poklicne odgovornosti odvetnikov. Prav tako se strinjamo s spremembo disciplinskega postopka, saj smo prepričani, da bo predlagana rešitev omogočila učinkovitejši postopek tudi na podlagi razširitve kroga oseb, na predlog katerih je tožilec dolžan uvesti disciplinski postopek. Tudi amandmaji, sprejeti na seji delovnega telesa, sledijo pripombam Zakonodajno-pravne službe. Tako je predlog usklajen z veljavno zakonodajo. Imamo pa v naši poslanski skupini pomisleke o predlagani ureditvi. Kljub tem pomislekom glede predlagane ureditve odvetniške tarife, predlog zakona namreč predvideva tudi prenehanje veljavnosti lani sprejetega zakona o odvetniški tarifi, pa smo poslanci DeSUSa naklonjeni drugim predlaganim rešitvam in le-te so odločujoč razlog za našo podporo predlogu novele zakona o odvetništvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s stališči poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. K drugemu členu je bil predlagan amandma Poslanske skupine SDS. Ta amandma je vsebinsko povezan z amandmajem k 13. členu, o obeh se glasuje skupaj. Odpiram razpravo. Gospod dr. Vinko Gorenak, izvolite
Hvala lepa. Mi predlagamo v temu amandmaju, da se člen številka dva črta, kot veste. Poglejte, kje so razlogi: prvič, nobenega razloga ne vidimo namreč, da bi stanje vračali nazaj oziroma da bi iskali kakršne koli razloge, da zavarovanje odvetniške odgovornosti urejamo na nek drug način, kakršen je sedaj. Pomeni, da bi prišlo do tega, da je Odvetniška zbornica tista, ki sklene potem pogodbe z zavarovalnicami. Seveda je treba reči naslednjo zadevo, da na takšen način pravzaprav pripeljemo v stanje nekega unikuma, ki bi lahko izenačil, ki izenačuje - vsaj vladni predlog - stvari tako, da odvetnike in njihove odgovornost zavarujemo tako kot avtomobilsko zavarovanje. Tega tu ni razumljivo, to je nenormalno in ne nazadnje, pravzaprav je situacija takšna, da to niti ni potrebno. Vsak odvetnik je na nek način privatnik in normalna zadeva je, da bo svojo odgovornost v svojemu podjetju, v svoji družbi ali kot posameznik zavaroval na takšen način, da bo varoval sebe. Takšna ureditev seveda pomeni, da je situacija enostavno takšna, da nam tega ni treba urejati na takšen način. In tudi zavarovalnice - pravzaprav zahtevati od njih, da sklepajo tovrstna zavarovanja, se mi zdi relativno nepotrebno in nenormalno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani minister in vse kolegice in kolegi. Tudi sam se čudim odločitvi Vlade oziroma ministrstva, da je ta zakon dalo v obravnavo po nujnem postopku in da te rešitve, ki jih tudi ta člen nakazuje sploh umešča v takšen zakon. Res se sprašujem, zakaj takšna naglica zagotoviti nek privilegij Odvetniški zbornici oziroma odvetnikom, da zavarujejo njihovo odgovornost. Ali je to dosedanja praksa slabega dela odvetnikov, predvsem za tiste državljanke in državljane, ki so na sodiščih zaradi, mogoče, tudi odvetnikov imeli zavrnjeno marsikatero upravičeno tožbo? Mogoče zaradi koruptivnosti? Vemo, da v Sloveniji ravno zaradi dobrih povezav, mogoče tudi sodišč in odvetnikov, bo ves gospodarski kriminal sedaj skorajda v celoti neobstojen. Mogoče zaradi njihovega oderuštva? Vemo, da kdorkoli je imel do sedaj opravka z odvetniki, kjer se je dolgotrajno pravdal, je verjetno skorajda vsak obubožal. Je mogoče tukaj razlog tudi v tem, da glede na to, da se bodo ali se številni državljani in državljanke, ki se obračajo na evropska sodišča, kjer se ugotavlja, ali se prisodijo drugačne sodbe kot v Sloveniji - in je na ta način tudi dokaz, da imamo v Sloveniji sodni sistem, pa tudi odvetniški, ki je daleč pod evropsko prakso. Drugače si ne znam razlagati, zakaj tukaj predpisati zavarovalnicam, da morajo zavarovati odgovornost odvetnikov. Zakaj se ne prepušča zavarovalnicam, da se bodo prostovoljno odločale, ali bodo zavarovale produkt oziroma njihovo odgovornost ali ne na podlagi produktov, ki jih bodo sami pripravili v zavarovalnicah. Oni so tisti, ki bodo znali oceniti, ali je posamezna stvar smiselna za njih, ekonomsko upravičena ali tudi ne. Prepričan sem, če bo tukaj pokazala njihova študija o zavarovalnicah ali pa tudi praksa, da so ti produkti lahko tudi za njih zanimivi bodo sami to ponujali in naj se odvetnik vsak sam odločil, da bo zavaroval ali preko Odvetniške zbornice. Ali se bo v nadaljevanju tudi tukaj prepustilo Odvetniški zbornici, da bodo celo oni definirali, kakšne premije bodo plačevali zavarovalnicam? Seveda bodo tukaj te premije verjetno minimalne z velikimi odškodninami, če bo do tega lahko pač prišlo. V nasprotju, da se odvetnikom pušča, ali se bo pustilo Odvetniški zbornici zopet pristojnost ali možnost definirati odvetniške tarife do svojih klientov, ki bodo, tako kot so bile, oderuške. Tako je tukaj več kot očitno, da je ta naglica povezana z nekimi predvolilnimi obljubami predvsem v vrstah LDS-a, Zaresa oziroma koalicije, da se tukaj v bistvu s takšnimi rešitvami plačuje tiste storitve ali pa mogoče tudi neke sugestije, nasvete ali pa sploh odvetniški lobi, ki je prispeval tudi k temu, da imate sedaj možnost o teh zadevah odločati. In tukaj se resnično čudim, namesto da bi se Vlada pa tudi vaše ministrstvo ukvarjala s sodnimi zaostanki, s številnimi nerešenimi zadevami, ki so pomembne za državljanke in državljane, nenazadnje tudi za gospodarska podjetja, greste prioritetno reševati stvari, ki so nenazadnje povsem nepomembne. Tukaj imamo težave s finančno krizo, z gospodarsko krizo, da bi zagotovili denarno pomoč našim upokojencem - ampak to ni prioriteta Vlade, to ni prioriteta ministrstva! Gremo po prioriteti izstavljati odločbe izbrisanim, pomagati tajkunom, da bodo reprogramirali svoje dolgove, in zaščititi odvetnike, ki pomagajo, so pomagali in bodo tudi pomagali v vseh teh odprtih zadevah, ki so bile ali dane na sodišče ali pa so še v postopku preiskav, tudi kar se tiče menedžerskih spornih prevzemov in vsega tega. Tako v Slovenski demokratski stranki in jaz osebno bom po vseh svojih prizadevanjih in močeh nasprotoval, da se v takšni obliki ta zakon tudi sprejme. Apeliram predvsem na koalicijske poslance, da se ta amandma, da se ta člen črta, ki določa, da je treba zavarovalnicam zavarovati odvetniško odgovornost, da se to prepusti trgu oziroma samim odločitvam zavarovalnicam in da dopustimo tudi njim avtonomnost, ne pa samo, da se sklicujemo, da so odvetniki neodvisna veja, ampak očitno so neodvisni predvsem takrat, kadar si lahko postavljajo oderuške tarife. Tako bom ta amandma tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod France Cukjati.
Hvala za besedo. Govorimo o 2. členu in o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki želi zopet vzpostaviti neko svobodno pogodbeno razmerje med dvema pogodbenikoma, to je odvetnikom in zavarovalnico, v kar ni treba, da se država tako odločno vtika. Je pa to del načelne napake tega zakona, te novele. In sicer, mi se zavedamo, da je odvetništvo neka služba v javnem interesu, izredno pomembna, kajti država je odvetništvo vključilo v sistem vzpostavljanja in ohranjanja pravne države, v sistem zagotavljanja pravice. In kdorkoli hoče priti do svoje pravice, kdor koli hoče, da mu država zagotovi pravno varnost, mora poiskati pomoč odvetnika. To je država zgradila takšen sistem in to je v redu. Zato zagotovo mora država s posebno skrbnostjo spremljati to službo, ampak s skrbnostjo, da ta služba dela korektno, kvalitetno, nepristransko, pravično, predvsem v skrbi za tiste, katerim je služba namenjena. To pa so državljani, ki iščejo svojo pravico, ki iščejo pravno varnost v tej državi, ki naj bi bila pravna. In tukaj seveda, kot sem rekel, sta dve napaki. Prva je ta, da ta novela zopet vrača svobodo odvetnikom postavljati si ceno teh storitev. Torej, država zahteva od državljanov: če hočete priti do pravice, morate prositi za uslugo odvetnika. In tu država pusti, ponovno ta država, s to novelo, svobodno odločanje o ceni in mi vemo, kakšne so cene teh storitev. Mi vemo, da mnogi državljani ne mrejo priti do svoje pravice, do pravnega varstva, če nimajo dovolj denarja. Kakšna je to pravica, do katere nimaš dostopa zaradi svoje tanke denarnice? Ne govorim samo o tistih najnižjih slojih pod pragom revščine, ki naj bi jim država zagotovila brezplačno pravno pomoč. Govorim o vseh tistih, ki so za evro nad pragom revščine, pa prav tako ne morejo priti do teh pravic. To je prva, huda anomalija tega zakona. S tem zakonom bomo zopet preprečili vsem tistim s tanko denarnico, da bi pravočasno in kvalitetno prišli do svoje pravice. Seveda odvetnikom je to zelo povšeči, kajti kdo bi se branil velikih zaslužkov, ki so znani; zaslužkov na račun tragedije ljudi, ki iščejo svojo pravico. Druga napaka je pa ta, o kateri govorimo. Tukaj je pa država zelo skrbna, čudno skrbna, da zahteva od zavarovalnic, da bodo ponudile in sklepale pogodbe za zavarovanje odgovornosti za škodo, ki bi nastala ob slabem ravnanju ali slabem izpolnjevanju svojih nalog odvetnikov. Samo en primer bi povedal; primer, ki govori o tem, da je nesmiselno, da se država vtika v takšen način dela - ne vem komu bo to koristilo -, v neko svobodno poslovanje in svoboden odnos med tistim, ki ponuja zavarovanje, in tistim, ki ga sklepa. Samo en primer. Podobno odvetništvu je tudi zdravništvo, tudi zdravnik postavlja diagnozo, popolnoma samostojno, odgovorno, zdravi samostojno, odgovorno, nihče mu ne more ukazovati, katere preiskave, katera zdravila, kajti to on sam izbira, popolnoma odgovorno. Za zaposlene zdravnike, za njihove napake, napake, ki bi nastale v stroškovnem smislu, odgovarja zdravstveni zavod, za zasebne zdravnike odgovarjajo sami zdravniki. In takoj ko se je po letu 1992, 1994 pojavilo zasebno koncesionarno zdravništvo - to se pravi, v javni zdravstveni službi, tista dejavnost, ki je prav tako zelo zahtevna in zanimava za državo in mora država zanjo skrbeti, da se opravlja kvalitetno, z varnostjo za paciente, z varnostjo za uporabnike - ni se zgodilo nič pretresljivega. Zdravniki sami so preko zdravniške zbornice poiskali zavarovalnice in ga ni danes zasebnika, koncesionarja, ki ne bi bil zavarovan pri eni od zavarovalnic za škodo, ki bi nastala zaradi njegove napake. Zbornica ni nič drugega naredila, kot komunicirala z dvema zavarovalnicama, ki so se javile kot zainteresirane, katera bo dala boljšo ponudbo, boljšo ponudbo za večjo varnost in pa cenejšo - nižje stroške za zdravnike. Tako je prišlo tudi do skupinskih popustov in stvari tečejo povsem normalno, kajti odgovornost zdravnika in odgovornost odvetnika je, da če bo naredil škodo, bo seveda tudi moral škodo poplačati. Če sam ne more, če bo pameten, se bo zavaroval. To je neko področje, v katerega je tako nesmiselno, da se vtikamo z zakonom, da določamo od zavarovalnic, zahtevamo od zavarovalnice, da sprejeme ta zavarovanja, to je stvar pogodbenih odnosov. Še enkrat. Dve veliki napaki sta. Meni je žal, da 5. člen je takšen in je šel skozi odbor nespremenjen, se ga ne da niti amandmirati, torej tisti člen, po katerem bo Odvetniška zbornica sama določala cene svojih storitev, gre pa za javno službo na nek način, državno in množično državljansko pomembno službo, na katero so državljani vezani, da iščejo njihovo uslugo. S soglasjem ministra k takim cenam, vemo, kako to gre, vemo kako se to dogaja - s tem ne bo nič zavarovano. Odvetniški lobiji si bodo zopet na račun tistih s tankimi denarnicami in pa z drugimi debelili svoje denarnice. Naj zaslužijo toliko, naj zaslužijo pošteno, za pošteno delo je treba pošteno plačilo, vendar v mejah nekega normalnega odnosa, v mejah nekega solidarizma, kot se danes pogosto rado govori, in v smislu zavračanja surovega kapitalizma, surovega izkoriščanja ljudi, ki so vezani na neko uslugo in si ne morejo drugače pomagati. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je še prosila gospa Lavtižar Bebler.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi. Ko bi vas poslance iz Slovenske demokratske stranke danes poslušala prvič, bi vam morda še nasedla. Nasedla pri teh populističnih "floskulah" - si bom dovolila, ta izraz, pa naj mi bo oproščeno, se tudi hkrati že opravičujem zanj - ko govorite o stvareh, ki jih pač z današnjo novelo, ki jo danes obravnavamo, nimajo nobene zveze. Govorite o tem, da nasprotujete temu, da se ta zakon spreminja po nujnem postopku, pri čemer seveda pozabljate ali pa namenoma spregledate, da se nujni postopek uporablja v Državnem zboru in je dovoljen takrat, kadar bi utegnila nastopiti nepopravljive posledice za državo in tudi sicer. Mimogrede, te nepopravljive in škodljive posledice so že nastopile, saj v obrazložitvi predlagatelj točno navaja, kako je s temi odvetniki, ki naj bi zastopali stranke po uradni dolžnosti, kako je z brezplačno pravno pomočjo in pravzaprav ravno ta novela, ta predlog novele je odgovor na te že nepopravljive in škodljive posledice, ki so že nastopile. Drugič. Pravite, kako, zakaj si predlagatelj ne vzame čas, da bi v Državnem zboru lepo v miru obravnavali predlagane spremembe in se o njih pogovorili in dogovorili v nekem normalnem časovnem obdobju. Pri tem pa pozabljate, da smo zakon, ki sedaj velja, v prejšnjem mandatu na predlog predlagateljev, ki so takrat bili iz vaših koalicijskih vrst, sprejeli po skrajšanem postopku. Celotni zakon, ki je odvetništvo tako rekoč postavil na glavo, smo takrat na vaš predlog sprejemali po skrajšanem postopku. In tudi to ni nič pomagalo, da smo takrat opozarjali na nekatere celo ustavno sporne določbe v njem, in tudi to ni nič pomagalo, da je tudi Državni svet izglasoval veto takrat na ta zakon! Danes govorite o tem, da je nesprejemljivo, da Sodni svet ni mogel dati svojega mnenja k tej predlagani noveli. K tistemu celovitemu Zakonu o odvetništvu, ki velja danes, takrat Sodni svet niti ni bil pozvan, naj poda svoje stališče. Niti ni bil pozvan! In naj vas spomnim tudi na tisto zadnjo spremembo Zakona o odvetništvu, ki ste jo predlagali šele julija preteklo leto, tik pred volitvami, s katero ste hoteli uzakoniti prepoved prehoda državnih tožilcev v odvetniške vrste. Takrat tudi Sodni svet ni bil pozvan, naj poda svoje stališče in svoje mnenje. In seveda tudi tisti zakon je bil predlagan po nujnem postopku! Tako mislim, da ta debata, ali je primeren postopek izbran v tem primeru danes ali ne, je popolnoma odveč, ker ne služi ničemur drugemu kot razsipanju demagogije in populizma. Drugič pa, ko govorimo o amandmaju k 2. členu, lepo piše v obrazložitvi, da se bo s tem zagotovilo optimalno varstvo pravic strank. Tega zdaj ni. Predlagatelj je tudi obrazložil, do kakšnih problemov prihaja, ker so tu zamiki v določenem sklepanju zavarovalniških pogodb in se lahko zgodi, in se dogaja, da nekateri odvetniki sploh niso zavarovani in so s tem njihove stranke prikrajšane. In za to gre. Kolega Cukjati pravi, če bo odvetnik pameten, se bo zavaroval. Kaj pa, če ne bo pameten? Kaj bo pa v tem primeru? V tem primeru bo pa - kdo trpel? Trpela bo stranka, če bo prišlo do škode zanj. Torej, lepo bi prosila, da se odrečemo demagogiji in populizmu, da se zavemo, da govorimo o Zakonu o odvetništvu, kjer je vloga odvetništva predvsem ta funkcija, da pomaga človeku takrat, ko uveljavlja svoje pravice in svoj prav pred sodiščem, in da nam ne poskušate inputirati nekih nagibov, kako mi podpiramo odvetnike, ki želio s svojimi storitvami predvsem "ofrnažiti", če rečem tako, svoje stranke, ampak dopustimo možnost, da je velika večina odvetnikov poštenih, strokovno usposobljenih in delovnih ljudi, ki tudi iskreno želijo in pomagajo dejansko strankam, ki jih zastopajo. Zato mislim, da je tudi ta amandma k 2. členu tega zakona, ki ga predlagate kolegice in kolegi iz Slovenske demokratske stranke, nesprejemljiv in ga mi nikakor ne nameravamo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odprl bom listo za prijavo, ker vidim še nekaj rok. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Razpravljamo o amandmaju k 2. členu. Na to bi rad na celotno razpravo opozoril.
Jaz sem se zelo držal, pa sem razpravljal o tistem amandmaju, vidim, da je razprava prišla na vse, pa bi prosil, da tudi meni dovolite vse.
Jaz bi prosil, da razpravljamo o amandmaju k 2. členu.
Se bom odpovedal, da boste tako ravnali tudi naprej, ker imam pripravljeno za drugo [[...]]Hvala.
Gospod Ivan Grill.
Hvala lepa še enkrat. Poglejte, nepopravljiva škoda za državo. Jaz tukaj vidim interes - nepopravljiva škoda, očitno, za odvetnike, če se ne bo tukaj sprejel amandma oziroma se bo zgodila nepopravljiva škoda za naše državljane, če ne bo upoštevan ta naš amandma. Zakaj skrajšani postopek? Da bo nepopravljiva škoda za tiste državljanke in državljane, ki naj bi po zakonski dolžnosti morali imeti pravno pomoč. Kaj ni država tista, ki lahko na drugačen način uredi tudi odvetniški branži, stroki, kajti oni ne morejo biti nedotakljivi, pa jim dajmo na nek drug način zapovedati, da morajo nuditi svojo pravno pomoč oziroma jim definirati ceno, saj so s pomočjo države prišli do izobrazbe, do strokovnega izpita in vsega, kar je s tem povezano. Ne pa, da se tukaj omogoči, da bodo oni imeli sedaj privilegij postavljati velike tarife, o tem bomo govorili kasneje, predvsem pa da se bo zavarovalo njihovo odgovornost. Pomislek, kaj se bo zgodilo nekomu, ki se ne bo zavaroval, pa da bo deležen velike odškodnine: mogoče bo izgubil jahto, mogoče bo izgubil vilo, mogoče bo izgubil svoje premoženje, ki ga je pridobil na račun oderuških cen v preteklosti. S takim amandmajem, kot je to, bomo tako stvar na nek način tudi omejili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da ne želi [[....]]Še gospa Pečanova, izvolite.
Hvala za besedo. Dober dan, gospod podpredsednik in vsi ostali, seveda. Rada bi samo opozorila na eno, morda se komu zdi nebistveno, pa vendarle pomembno vsebinsko napako v obrazložitvi tega amandmaja, kjer navajate, da je edino obvezno zavarovanje v Sloveniji avtomobilsko zavarovanje. To ni res. V Sloveniji imamo tudi obvezno zavarovanje arhitektov, torej pogodb, ki jih sklepajo arhitekti za projekte zaradi tega, ker je škoda, ki lahko nastane stranki, s katero arhitekt sklene pri projektiranju s pogodbo, lahko tako velika, da je arhitekt ali družba, skupina arhitektov ne more plačati stranki in je zato zavarovanje obvezno. Če arhitekt, ki odda projekt in ga podpiše kot odgovorni projektant, ne zavaruje svojega dela, potem lahko izgubi licenco. Torej, takrat kadar pišete kakšne take obrazložitve, bi vam predlagala, da najprej preverite, kakšno je dejansko stanje, saj ste vendar tudi vi sprejemali te zakone. Drugo bi pa rada povedala, da zavarovanja odgovornosti posameznih izvajalcev posameznih poklicev niso namenjena varnosti teh izvajalcev, ampak varnosti njihovih strank. In zaradi tega je smešno razlagati, da takšno obvezno zavarovanje povzroča škodo stranki, ki jo zastopa odvetnik in tukaj bi vam predlagala, da vsaj temu se odrecite.
Hvala lepa. Vidim, da ni več razpravljavcev o tem amandmaju k 2. členu, zato prehajamo naprej. Razpravljali bomo o amandmajih k 10. členu. K 10. členu so vloženi trije amandmaji Poslanske skupine SDS. Kdo želi razpravljati? Gospod dr. Vinko Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Ker se vsi trije naši amandmaji vežejo na disciplinsko odgovornost, predlagam, da govorimo o njih skupaj, pa jaz se bom tega držal, pa še enkrat ponavljam, naslednjič se ne bom več, če bodo ostali razpravljavci [[...]]
No, jaz sem pozabil, oprostite, še to povedati, da o vseh treh amandmajih razpravljamo skupaj. Izvolite.
Hvala lepa. V obrazložitvi je bilo rečeno, da je namen pospešiti disciplinske postopke, jih narediti hitrejše, boljše in bolj učinkovite. Resnica je povsem drugačna. Prvič, zakaj? Po veljavnem zakonu, sprejetem v prejšnjem mandatu, poznamo disciplinsko komisijo in disciplinsko sodišče, pa bi prosil, če me dobro poslušate. V primeru disciplinske komisije ima tudi po veljavnem zakonu primat Odvetniška zbornica. Namreč, tam notri sta dva odvetnika in ena oseba na predlog Sodnega sveta. Torej, ima primat Odvetniška zbornica. V primeru disciplinskega sodišča pa imamo po veljavnem zakonu dva član na predlog Sodnega sveta in enega člana na predlog Odvetniške zbornice. Vsaj po veljavnem zakonu torej v primeru disciplinskih sodišč odvetniki ne sodijo sami sebi, čeprav vemo, da Sodni svet verjetno ne predlaga kovinostrugarjev ali pekov, ampak tudi pravnike. Po predlagani ureditvi, kakršno danes sprejemamo, po tem amandmaju, pa je - kakšna situacija? Disciplinsko komisijo in disciplinsko sodišče ohranjamo, s tem da v disciplinsko komisijo v celoti, poudarjamo v celoti, prinašamo odvetnike. Torej, črtamo člana na račun Sodnega sveta. Kar pa se tiče disciplinskega sodišča - pa poglejte, kakšna je predlagana sestava. Trije so odvetniki na predlog Odvetniške zbornice in dva sta vrhovna sodnika, kar še vedno daje v odločanju absolutno prednost tudi na tem nivoju izključno in samo odvetnikom. Torej, kaj počnemo? Počnemo to, da smo še tisto minimalno, kar obstaja pri odvetnikih, mislim na tista dva člana s strani Sodnega sveta, ki sta danes v disciplinskem sodišču - ne! Še ta dva črtamo in notri pripeljemo samo odvetnike. Namreč 3 proti 2 je tukaj sestava v korist odvetnikov. Mene so že zdavnaj učili, da "vrana vrani ne izkljuje oči". Nekaj primerov. V moji bivši službi, večina veste, kje sem bil, je bila situacija do leta 1990 takšna, da so pritožbe zoper policiste obravnavali policisti. Pa še odgovoriti jim ni bilo treba, kaj so ugotovili, če ste se pritožili. Vendarle je ta demokratičen sistem od takrat z nekaj spremembami zakonov do danes pripeljal v situacijo, ko na drugi stopnji odloča zunanja civilna javnost. Prosim - zamislite se! Odloča zunanja civilna javnost. Pa tudi policijski postopki so stroka, kot je pravo stroka, tako kot so zdravniki stroka in še kdo je stroka. Ponavljam. Odloča zunanja javnost. In zunanja javnost torej presoja, ali je bila uporaba, recimo, strelnega orožja ali nekaj takšnega, pravilna ali ne. Pa kakšnega orožja niso nikoli v rokah držali. Mi pa odvetništvo in odvetniški lobi zapiramo tako daleč, da - ne bom še govoril o cenah, ker to sledi -, tako daleč ga zapiramo, da tudi o svoji disciplinski odgovornosti odločajo sami. Pazite, v obrazložitvi Vlade piše - pa bi tudi to bilo dobro, da preberete, ne samo našega amandmaja -, v obrazložitvi Vlade zelo jasno piše, da je tudi varuhinja opozorila na nekatere nepravilnosti in da zakon temu sledi. Oprostite, kaj pa piše v poročilu varuhinje - to, da se Odvetniška zbornica ne odziva na njene dopise; da ignorira njene dopise, to piše v varuhinjinem poročilu! Nadalje, varuhinja omenja disciplinske postopke, za katere jasno pravi, da so predolgi, da se jih zavlačuje in da se ne odloča tako, kot bi bilo treba, ona sama pa ne dobi nobenih podatkov. Oprostite, zdaj, ko bodo pa sami odvetniki ali ko bodo imeli večino - v primeru disciplinskega sodišča -, bo pa stanje verjetno še slabše. Torej, če naredim še eno primerjavo, pojdimo v zdravniške loge, nekaj najnovejših primerov - Maribor, pa še kateri. Glejte, kdo odloča - spet nek neodvisen organ, disciplinska komisija zdravniške zbornice ali kako se že imenuje. Kdo pa tam notri je - neodvisna javnost, pravniki, policisti? Ne, zdravniki so tam. Torej, zdravniki sodijo in presojajo o zdravniških napakah. In ni čudno, da o tem odločajo mesece, mesece, mesece po smrti nekoga - pazite, po smrti nekoga! In potem na koncu rečejo, za dva meseca ti bomo vzeli licenco. Strašna kazen! Strašna kazen, kajne? Torej, ni smiselno in ni mogoče zapirati disciplinskih postopkov v tem smislu. Jaz sem globoko prepričan, da tudi veljavna ureditev, s katero smo v prejšnji vladi posegli v disciplinske postopke, ni najboljša. Verjetno bi morala biti ostrejša. Ne pa tako, kakor zdaj predlagate, da se zadeve vračajo na stare tirnice in da zadeve prehajajo spet v sistem "vrana vrani ne izkljuje oči." Toliko o teh amandmajih. O ostalih bom še prosil za besedo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmajih k 10. členu? Bom kar odprl krog prijav. Prijava teče. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Način, na kakršnega se razsoja o odvetniških napakah, do katerih seveda nujno prihaja, je izredno pomembno. Sam mislim, da absolutno v temu senatu ne more imeti večina sestava iz vrst odvetnikov. Zavedam se, da je odvetnikom tako prav, da bi odločali o takšnem organu, kjer bi imeli večino, in potem po zakonu "vrana vrani ne izkljuje oči" so maksimalno zavarovani, tako kot je tudi v drugih združenjih, žal. Vendar ta predlog, amandma, ki ga mi podajamo, mislim, da je bistveno bolj konsistenten. Prepričan sem, da si pa večina odvetnikov tudi ne želi tega, da bi se v Odvetniški zbornici odločalo po načelu "kadija tuži, kadija sudi". Jaz verjamem v njihovo odgovornost, da se zavedajo da neki meritorni organ, ki lahko tudi sodi v ceno odvetniške, licence mora obstajati. Sicer razumem ministra in politiko, da vrača dolgove posvečenim odvetnikom, namreč tistim posvečenim, ki so v najbolj razvpitih primerih v Sloveniji zastopali ta gospodarski kriminal, da jim je treba vračati nekaj dolga, ampak gre pa za zelo kompleksne rešitve, ki tangirajo tudi vrednote in nikakor, da morajo biti tako, kot je ministrstvo predlagalo po osnutku zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj, prosim.
Hvala za besedo. V programu Vlade za leto 2009 je bil umeščen ta zakon, vendar šele po rednem postopku in šele 21. 7. Ne vem, kaj se je od takrat, ko je minister dal soglasje k temu predlogu Vlade, zgodilo. Verjetno je dobil kakšen obisk kolege Kozinca z Odvetniške zbornice. Na odboru smo tudi izpostavili, da so odvetniki lani, ko je bil zakon sprejet, vložili pritožbo na Ustavno sodišče, vendar Ustavno sodišče o tem še ni odločilo. Sama menim, da bi moder minister in pa pametna vlada počakala na odločitev Ustavnega sodišča, in tudi ni res, kar je bilo danes nekajkrat povedano, da so vsi odvetniki nasprotovali zakonu. Po mojem mnenju zakon premalo časa velja, da bi lahko že delali takšne analize oziroma ga kar obrnili na glavo in tudi v ničemer se ne jemlje samostojnosti, neodvisnosti odvetništvu, kajti podobne ureditve pozna 60% evropskih držav, pa tam nihče ne pravi, da so odvetnikom kršene kakšne pravice in je to poseg v njihovo samostojnost. Sistem, ki je bil postavljen z zakonom v lanskem letu, je odvetnike silil k temu oziroma jih spodbujal, da stranki pomagajo, da čim prej zaključi svoj primer, da morda zaključi primer, preden bi sploh stvar prišla na sodišče, torej da doseže poravnavo. Tudi tarife niso tako zelo slabe, dosega tri četrtine tarif, ki jih imajo odvetniki v Nemčiji, tako da je najbrž to slab izgovor. Minister je na odboru izpostavil, da je problem, če država izgubi v primeru javnih naročil, da je tudi za to treba spreminjati zakon. Ja, dajmo že nekaj narediti, da država ne bi izgubljala in da bo postopke javnih naročil peljala tako, kot je treba, da ne bo izgubila v morebitnih tožbah! Pri spreminjanju členov, ki govorijo o disciplinski odgovornosti odvetnikov, ni logike, da stvari vračate na prejšnje obdobje, kajti sami ste v obrazložitvi členov, sicer k enemu drugemu, ampak je zelo pomembno, zaradi tega bom to prebrala: k obrazložitvi k 6. členu ste sami zapisali, da je "dopolnitev tega člena nujno potrebna, ker že sama Odvetniška zbornica Slovenije ugotavlja, da je v praksi vse več kršitev odvetniške etike in zaračunavanja odvetniških storitev v nasprotju z odvetniško tarifo. Vse to znižuje tako pravno-varno stran kot ugled odvetništva v celoti." Zaradi tega ne razumem, zakaj zavračate disciplinske postopke in predlagate, da ponovno imajo večino v komisijah, ki o tem odločajo, odvetniki oziroma predlagani s strani Odvetniške zbornice. Nekaj kolegov je že omenilo, nobene logike ni v tem, da same o sebi odločajo oziroma da sami za sebe sprejemajo sankcije, če stvari niso bili v redu. Primeri iz zdravstva bi nas pa res že lahko kaj naučili. Zdravstvena zbornica je sedaj sicer odvzela dvema zdravnikoma licenco za dva ali štiri mesece. Ampak, zakaj je to naredila? Ne zaradi tega, ker bi sama zbornica tako ocenila, ampak zaradi obupnega pritiska medijev, javnosti, staršev obeh umrli otrok, itd. Najbrž se vsi strinjamo, da so naši odvetniki, zdravniki pa še kdo zaščiteni in sedaj jih ščitite še bolj. Ne vem, če je to naloga ministra, mislim, da mora minister delati za ljudi, za državljanke in državljane ne pa za nek lobi, ki smo ga s spremembo zakon v lanskem letu najbrž res prizadeli in zato bi bilo logično, da odvetniki zakona niso podpirali, ker je pač posegel v tisto, o čemer so sami odločali; torej jim je posegel v tisto, kar jih najbrž boli, v denarnice - torej bodo zaslužili manj. Predlagane amandmaje naše poslanske skupine bom podprla, ki ohranjajo ureditev, kot je bila predvidena v lanskem letu z zakonom. Dajmo si nekaj časa in analizirajmo stvari potem, ko bodo nekaj časa veljale, ne pa, da praktično po dveh mesecih, ko veljajo tarife, to že spreminjamo.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil še gospod dr. Cukjati.
Hvala za besedo. Tudi jaz se v celoti strinjam s kolegi in s kolegico glede sestave disciplinske komisije. Namreč, nesprejemljivo je, da tako predsednika kot vse člane disciplinske komisije imenuje Odvetniška zbornica izmed svojih članov. Bi pa opozoril, da ne bi slučajno Odvetniška zbornica ali pripravljavec zakona se skliceval na disciplinsko komisijo Zdravniške zbornice. Kajti takšne disciplinske komisije, kot jo je prejšnji naš zakon vzpostavil, kjer je vsa pluralna zasedba oziroma vsaj še kdo od drugod notri, takšne zakonske osnove v zdravstvu doslej ni bilo in je ni. Na področju delovanja zdravnikov imamo nadzor zavarovalnice, upravni nadzor ministrstva in medicinsko-etično komisijo, ki jo v celoti imenuje minister in kjer ni bilo nikoli možnosti, da bi Zdravniška zbornica imenovala svojega člana. Ker ni bilo drugih komisij, je zbornica sama od sebe, kot svoj institut ustanovila disciplinsko komisijo za zdravnike. To je bil njen samostojen, svoboden prispevek k obvladovanju zdravniških napak. In če bo zakon za zdravnike takšno komisijo pripravil, kjer bi bila pluralno sestavljena, sem jaz prvi, ki bi jo potrdil. To govorim zato, da se ne bi kdo slučajno skliceval na disciplinsko komisijo Zdravniške zbornice.
Besedo ima gospa Lavtižarjeva, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Želela bi zaradi jasnosti, ker je bilo več razprav v tej smeri tukaj podanih, ki enostavno ne zdržijo zelo preprostih dejstev. Namreč, ni res, da so disciplinske komisije v teh primerih sestavljene samo iz odvetnikov in da torej samo odvetniki odločajo o sebi. To sploh ni res. Ker že na prvi in drugi stopnji so disciplinske komisije sestavljene tako, da pri tem sodelujejo tudi drugi univerzitetni diplomirani pravniki, ki imajo pravosodni izpit in ustrezno število delovnih izkušenj, ki jih pa sicer izbere Odvetniška zbornica z liste, na kateri so ti zunanji, da rečem tako, potencialni člani disciplinskih komisij. Se pravi, da ni res, da vselej samo odvetniki odločajo o sebi. Po tem pa če pogledamo še naprej, ko gre za disciplinsko sodišče, sta pa v tistem sodišču poleg treh odvetnikov tudi dva vrhovna sodnika. In to pa boste že verjeli, da vrhovni sodniki niso isto kot odvetniki in da torej ne moremo govoriti, da odvetniki odločajo o sebi, o odvetnikih. Ampak, če sta tukaj v tem senatu dva sodnika Vrhovnega sodišča, potem gre tukaj za eno zelo resno stvar in ne zdržijo nobene vaše primerjave s policijskimi zadevami, pa z zdravniškimi zadevami in tako naprej. Pa še nekaj je, drugi sklop teh sprememb, ki se tukaj predlagajo, pa govori o tem, da mora disciplinski tožilec v primeru, da odstopi od disciplinskega postopka, v 8 dneh o tem sporočiti predsedniku Vrhovnega sodišča Republike Slovenije ali ministru, pristojnemu za pravosodje, in ju poučiti, da lahko nadaljujeta disciplinski postopek sama. In potem predsednik Vrhovnega sodišča ali minister ugotovita, da četudi je disciplinski tožilec odstopil od postopka, potem sama nadaljujeta ta postopek. To je potem še ena dodatna zunanja varovalka v tem disciplinskih postopkih. Zato prosim, ne mešajte jabolk in hrušk ali pa še huje, še česarkoli drugega, kar gre še manj skupaj, zato da bomo vedeli, da ni temu tako, kot vi tukaj danes zatrjujete, ampak si lepo preberite, recimo, 10. člen tega predloga novele ali pa, še bolje, obrazložitev k temu 10. členu, pa vam bo jasno, da to, kar ste govorili ne drži. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo poleg dr. Gorenaka besedo? Ne. Izvolite, dr. Gorenak.
Seveda, če bi jaz mešal samo jabolka in hruške, bi bilo še zelo v redu. Če pa mešate solata in jajca, je pa še slabše. Poglejte, natanko sem vam povedal, da je po predlaganem sistemu, ki ga danes sprejemamo, v disciplinskem sodišču so tri osebe na predlog Odvetniške zbornice, verjetno to niso zdravniki, in dva na predlog Sodnega sveta. Sedanje stanje ja pa obrnjeno. In vi ga postavljate v položaj, ko bodo člani Odvetniške zbornice spet imeli prednost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo 10. členu in treh amandmajih. Prehajamo k amandmaju k 13. členu. Že prej sem opozoril, ko je bila debata, da je ta amandma k 13. členu vsebinsko povezan z amandmajem k 2. členu. Kdo želi razpravljati? Dr. Gorenak.
Seveda je povezan, mislim, da ne. Mislim, da je ta k prehodnim in končnim določbam in govori o odvetniških tarifah. Ker s tem amandmajem podaljšujemo veljavnost sedanjega zakona na tem področju, zato da bi lahko zakon o odvetništvu spremenili in da bi lahko odvetniške tarife ponovno uvedli tako, kot to sodi. Pred seboj imam podatke iz leta 2008, od sedemindvajsetih držav Evropske unije je osemnajst držav takšnih, poudarjam, osemnajst držav takšnih, kjer odvetniško tarifo določa parlament ali vlada. Samo pet držav, in mi se njim pridružujemo z vašim predlogom, je takšnih, kjer je odvetniška tarifa določena s strani odvetniške zbornice z nekim soglasjem, o katerem bom govoril še nekoliko kasneje. Odvetniške tarife so se v prvih treh mesecih letošnjega leta znižale od 20 do 60%. Pred seboj imam tabele, lahko jih pokažem, pa vendarle, smiselno je povedati naslednje. Kljub temu, da so odvetniške tarife znižane v skladu z zakonom, tako kot so, še vedno dosegajo tudi 75%, tudi pravim, 75% tarife nemških, pa vemo, da so Nemci v nekih drugih gospodarskih razmerah, z nekimi povsem drugimi plačami. Še vedno torej to dosegajo. Prenašati odvetniške tarife iz Državnega zbora, ki so določene z zakonom, je torej tudi glavni razlog celotnih sprememb tega zakona in tudi glavni razlog nujnega postopka. Vlada prehiteva svoj lastni plan za šest in za nekaj mesecev, mislim, da tri mesece. Zelo pomemben indikator tega je tudi vaša obrazložitev k 6. členu, ki zelo jasno pravi, da odvetniki, da Odvetniška zbornica ugotavlja, citiram: "...da je v praksi vse več kršitev odvetniške etike in zaračunavanja odvetniških tarif v nasprotju s tarifo." Se pravi, odvetniki ne spoštujejo zakona in določajo drugačne cene. Kdor koli mi bo trdil, da je problem rešen z vlogo ministra, namreč minister po predlagani zakonodaji daje soglasje k odvetniški tarifi, mu bom odgovoril to - minister dal bom hipotetični primer, ki nima z vami nobene direktne zveze, velja za vse ministre ali šefe, torej predsednike odvetniških zbornic. Če bi bil profesor na ekonomski fakulteti, pa nisem, sem na eni drugi, bi dal študentom, ki bi se ukvarjali s trženjem naslednje vprašanje ali naslednjo seminarsko nalogo, - [[Gospa Potrata, ne motite me, prosim.]] - Vprašanje bi se glasilo tako: Ali si lahko zamislite vso težo pogajanj za nove cene odvetniških storitev? Namreč, nekdanji pravosodni minister, Miha Kozinc spiše nov cenik odvetniških tarif in kot nekdanji minister, sedaj neodvisni predsednik odvetniške zbornice, neodvisno koraka k neodvisnemu ministru za pravosodje, svojemu nekdanjemu podrejenemu, morebiti svojemu nasledniku na Odvetniški zbornici, in ga zaprosi za soglasje k višjim odvetniškim tarifam. Študentje ocenite, prosim, kako težka bodo ta pogajanja. Verjetno bodo zelo jasno povedali, da pogajanj ne bo, če bo sploh potrebna pot osebe A, torej Mihe Kozinca, k Alešu Zalarju. Ne se "farbat"! Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo in repliko, mislim, da sem imel prav, ko sem vas opozoril na vsebinsko podobnost obeh amandmajev k 2. in 13. členu. Gospod dr. Gorenak, pustil sem vas razpravljati, govorili ste o odvetniški tarifi, kar pa bo vsebina naslednjega amandmaja, in sicer k 17. členu. Repliko ima [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Vas je, ampak niste predhodno razpravljali, tako da nimate replike. Ne, niste bili prijavljeni prej v razpravi. Nimate replike. Želi še kdo? Gospod Cukjati, izvolite.
Vprašal bi, govorimo o 17. členu in amandmaju?
Ne.
O 13. členu? [[....]]
[[...]]in dal sem v razpravo 13. člen, jasno, in opozoril, da je vsebinsko podoben.
Govoril bom k 17. členu.
Če ni nobenega več, ki bi razpravljal [[...]]Izvolite, gospa mag. Potrata.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Želim razpravljati in opozoriti, da smo vendarle v Državnem zboru poslanke in poslanci in če želim nekoga opozoriti, naj se tega dejstva preprosto samo zaveda, ko razpravlja, se mu globoko opravičujem, če sem ga prizadela in spravila iz tira. Hvala.
Gospa mag. Potrata ne vem, za koga gre. Morda tudi za mene, ko vam nisem dal replike, ampak vseeno, ravnal sem po Poslovniku in kar ste želeli, ste pa tudi povedali. Končujem razpravo k temu členu. In prehajamo na razpravo k 17. členu oziroma o predlaganem amandmaju, ki govori o odvetniški tarifi, da vas spomnim. Odpiram prijavo. Gospod France Cukjati, izvolite.
Hvala za besedo. Upam, da mi ne boste zamerili, zopet se bom naslonil na primerjavo z zdravstvom. Namreč, ker obstajajo res tudi take okoliščine, ki so primerljive z odvetniškim delom. Namreč, pravica do zdravja, do zdravstvenega varstva, je zapisana v ustavi in država jo izpolnjuje tako, da zagotavlja takšno službo in ji določa cene. Tudi zasebniki koncesionarji, ki so vključeni v javno zdravstveno službo, dobijo plačane storitve tako, kot to določi država oziroma Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. In ni drugače. In lahko zdravstveni dom, bolnišnica ali zdravnik želi dvigniti cene - ne more, država določa, ker ščiti državljane, ker ščiti dostopnost do teh uslug. Je pa vseeno, ali te usluge državljani plačujejo v "kešu" ali pa preko davka, je čisto vseeno; v zdravstvu pač preko zdravstvenega zavarovanja, preko davkov. In prepričan sem, da je odvetniška služba prav tako državno pomembna, državniško pomembna. In država mora skrbeti zanjo, mora omogočati dostopnost do te službe, če jo zahteva, kadar državljan išče pravico do pravice, pravico do pravne varnosti. In edino logičen pristop je, da te cene določa država. Seveda, tako kot je v zdravstvu, kjer se pogajajo tako izvajalci, zdravstveni domovi, bolnišnice, Zavod za zdravstveno zavarovanje, ministrstvo, iščejo variante, po cele mesece vsako leto trajajo ta usklajevanja za cene zdravstvenih storitev. Ampak nazadnje zadnjo besedo da minister oziroma Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Pika. Zato se ne strinjam, da te cene oblikuje Odvetniška zbornica, kajti gre za preveč pomembne zadeve, za preveč pomembno pravico, ki jo mora državljanom zagotavljati ta država, če hoče biti pravna.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Grims. Prosim.
Na odboru je v argument taki ureditvi, kot jo zdaj predlaga gospod minister, bila navedena silno nenavadna konstrukcija, ki jo želim podrobno obrazložiti. Glejte, vsi, ki vsaj od daleč poznate razdelitev na pravne rede, veste, da Slovenija sodi h germansko-rimskemu pravnemu redu in naš prvi zgled sta Avstrija in Nemčija. To sta ravno državi, ki urejata višino odvetniške tarife z zakonom. Točno tako, kot je to, torej skladno strokovno s pravnim zgledom, ki naj bi mu naše ustavno in siceršnje pravo čim bolj sledilo, uredila koalicija v minulem mandatu. Sedaj vi to rušite. Ob tem je bil kot argument za to navedeno, da ker tudi druge stvari niso dobro prenesene iz avstrijskega in nemškega zgleda, dajmo pa še to nazaj dati. Lepo vas prosim, kakšen argument pa je to. Kot v gradbeništvu, če ni zidan cel zid, pa je samo "podpuntan", bomo pa še "punto" požagali, pa naj se vse zruši. To je argument v tem stilu, kot ga vi ponujate, ker s tem samo skrivate bistvo. Bistvo tega zakona je eno samo: treba je drastično povečati odvetniške tarife, da bodo točno določeni odvetniki iz tega potegnili maksimalen profit, in pri tem bodo vse državljanke in državljani plačevali dvojno, to je treba zelo jasno povedati. Najprej vsakokrat, ko bodo sami potrebovali odvetnika, ker bodo odvetniške tarife v posameznih primerih tudi po trikrat višje kot so zdaj, takšna je bila že ureditev prej in je zato kristalno jasno, to je vrnitev na tisto višjo, za ljudi mnogo slabšo ureditev, ki smo jo naredili ob koncu prejšnjega mandata, in po drugi strani tudi takrat, kadar bo kateri od javnih institucij, javnih organov, porabnikov proračuna torej, moral najeti odvetniško pisarno, bo tudi on plačal več in bomo vsi kot davkoplačevalci še v tem primeru dodatno "fejst" plačevali točno določenim ljudem točno določenega ceha. In to je v resnici vsa prioriteta politike sedanje vlade, ki se kaže v tem zakonu, da se točno določenim cehom, točno določenim ljudem omogoča nebrzdano bogatenje na račun vseh drugih; za socialo in celo za ustavne pravice, kajti pravica do sodnega varstva je ustavna pravica, jim je pa bolj malo mar. Če se komu zdi ta trditev pretirana, naj povem, zakaj predlagamo tako dolgo spremembo, kot je tukaj zdaj prenesena, to je najbrž edina možnost za amandma, ki smo ga imeli. Zaradi tega, ker ta dvig, nesorazmeren dvig, pretiran dvig v času, ko ljudje čakajo v vrstah na zavodu za zaposlovanje, škandalozen dvig odvetniških tarif, ki bo sledil temu novemu zakonu, zasije v pravi luči šele, če bodo ljudje vedeli, da hkrati pripravljate zakonodajo, ki bo še v tistih primerih, na tistih instancah, vključno z Ustavnim sodiščem, kjer doslej ni bilo treba najemati odvetnika, zahtevala, da se karkoli vloži samo s pomočjo odvetnika. To je bilo že uradno najavljeno z vaše strani. To pomeni, da boste odvetnikom dali še dodaten vir zaslužka in za povrh vsega še tam, kjer bi stvari lahko uredili v splošno korist, recimo z ustavnim zakonom o tako imenovanim izbrisanih, tudi to tam peljete brez vsega, tako da se bodo ti postopki končali na sodišču. Vprašanje je, koliko bodo oni dobili odškodnine, morda bodo visoke, morda ne bodo tako visoke, zanesljivo je pa eno: odvetniki bodo še v tem primeru imeli dodaten posel. Skratka, več kot očitno je, kateri ceh ima prioriteto, in sam osebno, oprostite, se ne morem znebiti vtisa, da gospodje, ki so sami iz odvetniških vrst in vsaj dva ministra, in minister in ministrica, sta v tem trenutku v tej igri. Pravzaprav, kar pripravljajo položaj zase, za svojo skorajšnjo vrnitev v odvetniške vrste. Kajti verjetno sta toliko realista, da se zavedata, da tako delati v nasprotju z interesom večine ljudi, se na dolgi rok politično za njih ne mora dobro končati.
Gospod Dušan Kumer, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Ne bom se odzval samo na predhodno razpravo, ampak da se ne bo govorilo samo načelno, da se ne bo paberkovalo, bom povedal na konkretnem primeru, ki se je zgodil v začetku letošnjega leta, ki je posledica te tako opevane, kot pravite, da z lanskim zakonom o odvetništvu, ki je bil sprejet junija, in kasneje, ko je sledil zakon o odvetniški tarifi, je seveda prejšnja koalicija, prejšnja vlada zaščitila državljane oziroma tudi mene kot davkoplačevalca. Državni organ, ki je najel odvetnika, da so mu pripravili, pooblaščence, da so mu pripravili za revizijo po novem zakonu o odvetniški tarifi revizijski zahtevek, je rezultat v evrih naslednji: gre za vsoto revizijskega zahtevka 47 milijonov evrov. Sestava revizijskega zahtevka 79 tisoč 267,5 evrov. Materialni stroški 2%. DDV 20%. Taksa na zahtevek za revizijo 10 tisoč evrov. Nekaj čez 100 tisoč evrov. To je konkretna posledica lani sprejetega zakona in posledično tudi zakona o tarifi, o kateri danes govorite, da je mene kot davkoplačevalca za to revizijo zaščitila. Figo me je zaščitila. Figo! Odrla me je, še bolj me je odrla kot prej! In zato, ko govorite, kolega Grims, in bivši predsednik Državnega zbora, ki je podpisal te zakone, prosim, da veste, kaj ste podpisali ali kaj ste sprejemali. Kakšne posledice ima in na konkretnih primerih poveste, kdo je oderuh ali kdo bo oderuh. Vi zdaj govorite, kdo bo oderuh, saj bo tudi lahko. Ampak že zdaj ste po tem zakonu oderuštvo dvignili, ampak to poglejte kot davkoplačevalci. Tisti, ki pa imate svoje svete odvetniške pooblaščence, ki delajo za Dars, kakšno gradbeno firmo etc. Ker seveda lanskega julija vi še niste vedeli, da boste izgubili volitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Grims, replika.
Samo preprosto dejstvo. Kar vi vračate sedaj stanje na tisto, kar je bilo prej, vas želim samo spomniti, da se je ob uvedbi novega zakona v minulem mandatu za določena področja odvetniška tarifa znižala tudi za do dve tretjini. In zaradi tega govoriti o nekih absolutnih zneskih, brez da poveste, kakšen bo trend, nima smisla. Tista odvetniška tarifa se je znižala. Zdaj se to vrača na staro, popolnoma vsakomur pri zdravi pameti je jasno, da se bo odvetniška tarifa "znižala" na vsaj tisti nivo, kjer je bila prej.
Hvala lepa. Vidim, da ni nobenega več, ki bi razpravljal. S tem smo izčrpali razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 14. uri in 10. minut. Torej, prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14. uri in 10 minut.
Spoštovane kolegice in kolegi! Prehajamo na glasovanja Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah Zakona o zemljiški knjigi, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 42. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu? Gospod Jožef Jerovšek, obrazložitev glasu v svojem imenu. Prosim.
Ja, gospod predsednik, prej me niste videli, ko sem že pri našem amandmaju dvigoval roko, me pač niste opazili. Glejte, naša poslanska skupina je predlagala kompromisni predlog, ki bi nekako težave Vlade, če so upravičene, in sodišč upošteval ter hkrati ne bi odlagal v nedogled rešitev, ki so dobre za državljane. Vemo, da je zemljiška knjiga problem in potuhe Vladi v nedogled dajati ni mogoče. Ker niste sprejeli kompromisnega predloga, je več kot jasno, da si želite nered v zemljiški knjigi, da si želite močvirje, kjer je možno marsikaj. Je nered, kjer so nepremičninski goljufi in drugi tisti, ki so bolj uspešni od državljanov, ki nimajo za sabo uspešnih odvetnikov. Jaz si ne želim, da dajemo to potuho Vladi, zato bom jaz glasoval proti takšnemu zakonu, kjer gre zavestno v smer, da to, kar je bilo dobrega v zakonodaji, odlaga. Hvala.
Hvala lepa. Ne vidim več interesa za obrazložitev glasu, zato glasujemo. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 18. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju - skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. In sicer o amandmaju k 1. členu. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 1. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 40. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je obravnavo Predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. In sicer o amandmaju k 2. členu, in sicer k prvemu amandmaju k 2. členu. Ta amandma je vsebinsko povezan z amandmajem k 13. členu, zato se o obeh glasuje skupaj, zaporedoma. Če prvi amandma k 2. členu ne bo sprejet, postane drugi amandma k 13. členu brezpredmeten. Prosim, obrazložitev glasu. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Zakaj je potrebna podpora k temu amandmaju? V preteklem letu smo sprejeli Zakon o odvetništvu, ki je zelo jasno povedal oziroma določil, kako je z zavarovanjem odvetniške odgovornosti, ta je bila prenesena na odvetnike same oziroma odvetniške družbe. S spremembami zakona, ki so predlagane s tem členom, ki je predlagan, prehajamo na neko staro stanje in nalagamo dolžnost zavarovalnicam, da sklepajo pogodbe z Odvetniško zbornico, da bi tako zavarovali odvetniško odgovornost. Po naši oceni je to seveda neprimerno, je tudi unikatno, že prej sem povedal, sicer napol prazni dvorani, da počnemo nekaj takega kot, da bi zavarovali obvezno avto, kot obvezno avtomobilsko zavarovanje. To seveda ni sprejemljivo, to niti ni normalno, niti ni potrebno, niti korektno pravzaprav. Odvetniki so samostojni, odvetniki so načeloma privatniki ali lastniki družb odvetniških in zato lahko poskrbijo za zavarovanje svoje odgovornosti. V nobenem primeru ni treba tega z zakonom urejati in zato predlagamo dejansko ta amandma, v katerem pravzaprav vzpostavljamo staro stanje, pomeni, da se odvetniki zavarujejo sami oziroma svojo odgovornost. Obrazložitev predlagateljev, v kateri pravi, da mnogi odvetniki svoje odgovornosti ne zavarujejo, pravzaprav ne vzdrži neke normalne kritike, ker jo je možno urediti na drugačen način, jo prepustiti njim samim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29 članov.]] [[Proti 45 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet in s tem je brezpredmeten tudi amandma k 13. členu istih predlagateljev. Prehajamo na odločanje o prvemu amandmaju k 10. členu. Amandma je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Vinko Gorenak v imenu poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. Tudi tokrat želim zelo natančno razložiti, v kaj pravzaprav gremo, in če me bo kdo poslušal, boste tudi slišali, zakaj predlagamo ta amandma. V letu 2008 smo odvetniško odgovornost, disciplinsko odgovornost uredili tako - bom poenostavil, da imamo disciplinsko komisijo in disciplinsko sodišče. Disciplinska komisija je sestavljena tako, da imajo še vedno odvetniki oziroma tisti iz Odvetniške zbornice tri člane oziroma na prvi stopnji tri plus dva, dva pa predlaga Sodni svet. V primeru disciplinske komisije pa ima na nek način primat Sodni svet, saj lahko predlaga tri člane, odvetniki pa samo dva. Tisto, v kar gremo s tem zakonom, tisto, v kar gremo s spremembami zakona, je pa naslednje. Nihče me ne more prepričati, da gremo na bolje. Vsak od nas mora poznati pregovor, "vrana vrani ne izkljuje oči". V kaj pa mi gremo? Mi gremo pa preprosto v to, da bo na prvi stopnji, torej v primeru disciplinske komisije, v celoti Odvetniška zbornica, poudarjam še enkrat, Odvetniška zbornica tista, ki bo predlagala te komisije. Na drugi stopnji, kjer je danes razmerje tri proti dva v korist predloga Sodnega sveta, pazite, prehajamo spet v korist odvetnikov, v razmerje tri proti dva, tokrat seveda v korist Odvetniške zbornice in zmanjšujemo pomen predloga Sodnega sveta; namreč, pustimo jim samo dva člana. S tem zagotavljamo, da se bo nadaljevalo vse tisto, kar je povedala za tem govorniškim pultom varuhinja človekovih pravic. Ona nam je zelo jasno, v poročilu pa to piše, povedala, da se Odvetniška zbornica na njene prošnje, dopise, pozive ne odziva, skratka, sploh ne reagira. Kritizirala je tudi disciplinske postopke, kjer je jasno povedala, da stvari ne tečejo tako, kot bi morale teči. Mi pa danes ustvarjamo pogoje s tem zakonom, da bo to stanje še slabše. To pomeni, da bodo odvetniki tako v primeru disciplinskih komisij kot tudi v primeru disciplinskega sodišča imeli absolutno prednost. Pomeni, vedno in povsod bodo lahko preglasovali ostale člane disciplinskega sodišča ali disciplinske komisije. Skratka, ponovno zagotavljamo z zakonom stanje, po katerem bo vrana vrani še manj izkljuvala oči. In zato je potrebna podpora našemu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, v svojem imenu? Prosim za prijave. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom podprl, tako kot kolegi tukaj, bomo podprli ta amandma, ki je absolutno smiseln. Res je, da celo v Državnem zboru ima v nekaterih primerih številčno prednost opozicija. Le zakaj bi potem pri vprašanjih odvetniške krivde, ki jo je ogromno, kajti pritožb na delo odvetnikov v našo poslansko skupino sprejemamo praktično vsakodnevno, in le zakaj bi sami odvetniki o sebi odločali, da njihovih kolegi delajo ali narobe ali prav? V Sloveniji ne vem, če se je kdaj zgodilo in če se bo kdaj zgodilo, da bo kolega kolegu dal slabo mnenje ali pa o njem govoril oziroma kar povedal resnico, da slabo dela. Te zadeve niso samo v odvetniških krogih, te zadeve so razširjene v sodnih krogih, te zadeve so razširjene v zdravniških krogih, skratka, povsod po Sloveniji. In dajmo enkrat nehati s to prakso, da roka roko umije in da prijatelj prijatelju pomaga in da vrana ne izkljuje oči, dajmo že enkrat narediti nekaj drugega, en korak naprej, pa vendarle že enkrat uvedimo red v teh zadevah. Še enkrat pravim, iz tega razloga bom podprl amandma.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. Naj še malo podkrepim te podatke, o katerih sem že prej govoril. Vračam se v svojo nekdanjo službo. Pred letom 1990 so izključno policisti sodili o disciplinskih postopkih policistov. Vse pritožbe zoper policiste so reševali policisti, celo zakon je predpisal stanje takšno, po katerem je bilo rečeno, da policija odgovori ali pa ne. Mi s časom in z leti in s tremi ali štirimi spremembami zakona o policiji smo prišli v stanje, ko danes policijske pritožbe, pritožbe zoper policiste v celoti rešuje zunanja civilna javnost; ponavljam, v celoti rešuje zunanja civilna javnost. Mi pri odvetnikih vračamo stanje, ko smo malo odškrnili vrata nekaterim skupinam ljudi, ki jih predlaga Sodni svet v te disciplinske postopke, smo jih po treh mesecih, jih bomo po treh mesecih ponovno zaloputnili, zaprli z veliko ključavnico in rekli: "Ne, odvetniki bodo odločali sami o svojih disciplinskih postopkih." Naj vas spomnim na obrazložitev, poglejte kaj ste zapisali k obrazložitvi, vezano je na to. Dopolnitev tega člena je nujno potrebna, ker že sama Odvetniška zbornica v Sloveniji ugotavlja, da je v praksi vse več kršitev odvetniške etike in celo zaračunavanja odvetniških storitev v nasprotju z odvetniško tarifo - o tem bodo sicer govorili kasneje - vendar tudi pred dnevi, naredil bom še primerjavo z zdravniki, tudi pred dnevi smo slišali, da je nekdo izgubil licenco za dva meseca, nekdo za štiri mesece, pa vendarle so ti disciplinski postopki oziroma postopki tekli leto dni, ko je neka družina iz Maribora morala prositi to zbornico oziroma za ukrepanje. Prosim, ne vračajmo zadeve v zaprti krog nazaj med odvetnike!
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30 članov.]] [[Proti 43 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k 10. členu. Opozarjam, da je ta amandma vsebinsko povezan z amandmajem pod točko 3. in se o obeh glasuje skupaj. Če drugi amandma ne bo sprejet, je tretji amandma brezpredmeten. Zaporedoma se glasuje. Če drugi amandma ni sprejet, je tretji brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28 članov.]] [[Proti 45 članov.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. S tem je tudi amandma pod zaporedno številko 3 k 10. členu brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 17. členu Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim, dr. Vinko Gorenak.
Hvala. Vidim, da nisem bil uspešen, še se bom trudil, namreč sem zelo vztrajen. Amandma k 17. členu je v bistvu neke začasna rešitev iz razloga, ker je na odboru bil zaprt amandma k 5. členu oziroma 5. člen. Govorimo o odvetniških tarifah. Odvetniške tarife so danes določene z zakonom, določene torej v Državnem zboru in v Državnem zboru smo se v preteklem letu postavili ob rob 18-im evropskim državam, ponavljam, 18-im evropskih državam, kjer je odvetniška tarifa določena v Državnem zboru oziroma v Vladi. Mi zadevo vračamo zadevo tja, kjer smo bili, pomeni, da jo vračamo nazaj v odvetniške loge. Torej bo odločala Odvetniška zbornica, zgolj formalno tudi v soglasju z ministrom. Maloprej smo odvetnikom torej zaprli krog in smo jim povedali, da bodo v disciplinskih postopkih odločali sami o svojih dejanjih. Sedaj pri tem amandmaju, če naš amandma ne bi bil sprejet, jim bomo natanko dovolili, da odločajo tudi o svojih cenah. Cene so se znižale v prvih mesecih veljavnosti tega zakona od 20 do 70%. To je v korist vseh državljanov, koristnikov odvetniških storitev. Popolnoma jasno je, da če preidemo na stari sistem, ki ima malo podporo, 18% znotraj Evropske unije, taka je praksa tam, bomo prišli na sistem, ki bo pomenil, da bodo odvetniki ponovno sami odločali o svojih tarifah. To, po naši oceni, ni dobro. S sprejetjem tega amandmaja, ki sicer sodi v prehodne in končne določbe, bi odprli možnost, da zakonsko ponovno uredimo to zadevo, pa tudi če bi jo uredili kako drugače. Naj vas spomnim še na naslednjo zadevo. Sedanje odvetniške tarife, danes veljavne odvetniške tarife predstavljajo 60 do 70% nominalnih vrednosti odvetniških tarif v Nemčiji. Glede na naše slovenske plače vi veste, da tu ni nobene primerjave. Po domače povedano, odvetniki danes zaslužijo bistveno bistveno več glede na povprečje države kot nemški odvetniki. Z amandmajem oziroma s sprejetjem takega zakona bomo njihove dobičke še povečali. To ni dobro, to ni korektno, to ni pošteno. Zato vas prosim za podporo amandmaju.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Mir v dvorani!
Hvala lepa. Spet se bom oglasil oziroma se opravičil ministru, ker bom dal hipotetičen primer. Prej me je poslušalo sedem poslancev, zato sem ga dolžan ponoviti glede na to, kako veliko nas je tukaj. Sistem, ki ga predlagate, je sistem, ki pomeni Odvetniška zbornica določi odvetniške tarife, odide k ministru in minister da soglasje. Če bi bil učitelj na Ekonomski fakulteti in učil nek predmet, ki bi bil pogajanje za cene - pa nisem, sem nekje drugje učitelj -, bi študentom dal naslednjo seminarsko nalogo. Rekel bi takole: Si lahko zamišljate vso težo pogajanj za višje cene odvetniških storitev. Primer je izmišljen, velja za vse ministre in velja za vse šefe notarskih zbornic. Navajam torej premeroma. Bivši minister, neodvisni predsednik notarske zbornice, predsednik Odvetniške zbornice Slovenije Miha Kozinc, neodvisno napiše cene odvetniških storitev. Neodvisno se poda na pot k svojemu bivšemu podrejenemu, odvetniškemu kolegu, sedaj trenutno ministru, in mu predlaga pogajanje za višje cene. Ta trenutni minister je seveda lahko - povsem hipotetično govorim - jutrišnji predsednik Odvetniške zbornice. Študentje, prosim, skušajte rešiti to zapleteno nalogo. Mislim, da bi bilo to smešno. Verjamem in sedanjemu ministru, vsakemu drugemu lahko verjamem, vendar ne jih spuščati pred take skušnjave. Minister, ni realno, da bo držal roko nad takimi cenami. Te cene sodijo v Državni zbor, tako kot so v Evropi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Vinko Gorenak, če smem domnevati, boste glasovali za amandma. Namreč, vsaj to bi morali povedati v obrazložitvi glasu, vsaj to. Hvala lepa. Besedo ima Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. No, bom takoj na začetku povedal, da bom glasoval za ta amandma, navkljub temu da se meni pravzaprav odvetniki smilijo. Komaj preživljajo iz dneva v dan, denarja nimajo, avtomobile imajo slabe, čevlje zguljene, včasih imajo že kar luknje na podplatih, kar je pa pravzaprav hudo, saj vemo, kako malo zaslužijo odvetniki. Glede na to, kakršne imam jaz podatke, kako malo računov nekateri odvetniki izstavijo, bi človek rekel, da so res reveži. Ampak gre pa za tisti direkten promet na roko, "keš" na roko in v žep. To, da bi odvetnik moral vedeti, da gre tu tudi za utajo davka, niti ni toliko pomembno, ker ni rečeno, da je pravno fakulteto naredil tako, da je kaj razmišljal, ampak jo je lahko naredil tudi, kaj vem, v kakšnih časih nazaj kot uslužbenec policije, ko je prišel tja, pa je dal pištolo na mizo, pa se mu tako noben profesor ni upal reči, da je padel, ampak mu je raje dal šestico. Ali pa, da je pred leti delal kakšno [[...]] [[Oglašanje v dvorani.]] Ja, točno taki so, točno taki, kar nekaj jih je, lahko bi tudi kakšna imena povedal. [[Smeh.]]
Prosim, prosim! To ni zabavna oddaja, prosim, to je seja Državnega zbora. Prosim!
Saj ni zabavno, gospod predsednik, ampak moram nekaterim namigniti, da mogoče kdo kaj ve. Kaj se ne dogaja? Ne dogaja se kontrola finančnega poslovanja odvetniških pisarn. Ne govorim za velike pisarne, tam se mora. Vendar pojdite malo na podeželje, pa povprašajte ljudi, pa boste videli, kako jamrajo. Iz teh razlogov. Zato bom tudi podprl ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Prosim za ponovne prijave. Besedo ima gospod Franc Pukšič. Prosim.
Pravzaprav se nisem mislil oglašati pri tej točki, pa me je neka misel spodbudila k temu, glede revščine in glede sociale teh ubogih odvetnikov. Spomnite se, pri rebalansu proračuna sem govoril o 16 evrih, položnicah, ki so problem. Govoril sem o pokojninah, ki so 170 evrov - namreč, prihajam pač iz teh krajev. Tako revnega odvetnika, kot ga je opisal moj poslanski kolega, sicer nisem srečal, ampak mogoče je to celo res. Res je pa nekaj, to sem pa srečal, tudi slovenski mediji so zapisali, zato seveda tega zakona ne bom podprl, ker ti revni [[..]]
Sedaj govorimo o amandmaju [[...]]
[[...]]o amandmaju, da [[...]]Ti revni odvetniki pa še vendarle imajo, to pa je pozabil moj poslanski kolega, še vendarle imajo privatne avione, privatne jahte, da svoje življenjske partnerice, ki odločajo v tej državi, vozijo z avioni na nakupe v Milano.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Ta amandma je seveda treba podpreti, če nam gre za pravno državo, če nam gre za socialno državo. Vsi tisti, ki imajo nižje dohodke, bodo onemogočeni v uveljavljanju pravice do sodnega varstva, zaradi tega, ker si ne bodo mogli privoščiti dragih odvetniških storitev. Očitno ste vladajoči izumili izviren recept za zmanjševanje sodnih zaostankov na ta način, da bodo pravico v prihodnosti v tej državi lahko uveljavljali samo bogati in premožni, ne pa tudi tisti, ki bi jo prvi morali biti deležni. S tem ko ne boste potrdili tega amandmaja in s tem ko boste sprejeli v nadaljevanju tako izkrivljen zakon, boste omogočili to, čemur smo ves čas nasprotovali oziroma kar smo v prejšnjem mandatu po dolgih mukah uspeli uzakoniti, da je pravica do sodnega varstva dopuščena in omogočena vsem in s tem tudi do pravnim storitev vsem, ne glede na to, kako so premožni in kakšne barve so. S tem, kar počnete vi, uzakonjate temeljno načelo neenakopravnosti, ga vzpostavljate v pravni sistem, z njim boste mogoče res prihranili nekaj na sodnih stroških, ampak na ta način, da tisti, ki bi jim morala biti zagotovljena pravica do pravnega varstva, te pravice ne bodo deležni, ker enostavno si takih storitev ne bodo mogli plačati. S tem ko se določa, da si ceh sam določa nagrade za delo oziroma odvetniške tarife, pa prehajamo v neko polje, kjer se bo postopoma zgodil plaz in kjer si bodo posamezne skupine žele same določati nagrade za svoje delo, predvsem na tistem področju, kjer je konkurenca omejena oziroma je ni. To je slaba popotnica za delovanje na drugih področjih in pomeni postopno erozijo sistema ne samo na tem, ampak tudi na drugih področjih. Amandma bom, zato podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Seveda bom tudi sam ta amandma podprl in sem trdno prepričan, da bi bilo treba s strani koalicije, da temu amandmaju da podpro. Kajti nedopustno je, da si dopusti, da si bo Odvetniška zbornica sama določala tarifo, in tudi ta "varovalka", da bo to ceno potrjeval minister, mislim, da je to slab izgovor. Kolega Gorenak je zelo dobro opisal, kako ta postopek poteka, jaz bom pa tukaj povedal, da je ta rešitev podobna, kot če bi rekli, da damo "mačku paziti klobaso", povsem enaka primerjava. Kajti, prepričan sem, da so odvetniki že zdaj dovolj dobro plačani, da je takšna rešitev, kot je danes, predvsem v korist državljank in državljanov, [[...]]
Mir v dvorani, prosim.
[[...]]ki v iskanju svojih pravic nujno potrebujejo odvetnike in so že zdaj podvrženi kar dosti velikemu plačilu. Izgovor, da bo takšna rešitev, kot je danes, onemogočala dostojno ali kvalitetno delo odvetnikov, ne zdrži. Ko smo nižali tarife notarjev, je bilo tudi takrat na veliko razprave, da se bodo notariati zapirali, koliko se jih bo ukinilo, pa kot sem danes seznanjen, mislim, da niti en notar ni zaprl svoje pisarne. Vemo, da so tudi odvetniki sedaj ena izmed tistih populacij, ki so najbolj izpostavljeni korupciji, vsaj tako je v anketi bilo objavljeno. To pomeni, da ni nobenega tehtnega razloga, ki bi lahko opravičeval, da se na kakršenkoli način spreminja sedanji sistem določanja odvetniških tarif. Zato mislim, da bi bilo treba ta amandma tudi sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Jože Tanko, prosim.
Najlepša hvala za besedo. Ta seja je seja paradoksov. Včeraj smo z levo roko in ste z levo roko zavrnili amandmaje k proračunu, s katerimi smo dodajali ali omogočali boljša izhodišča tako za tiste, ki imajo nizke pokojnine, pa tudi za študente, za štipendijsko politiko, štipendijske sheme. Danes gremo v diametralno nasprotno stran. Omogočamo tistim, ki ne potrebujejo ničesar, ki imajo že vsega preveč, še to možnost, da si bodo sami oblikovali cene svojih storitev. In tu gremo v tem pravosodnem delu pravzaprav v celoti, generalno v to smer. Danes rešujemo odvetnike, še prej ste najbrž z uredbo že zmanjšali število notarskih mest in zmanjšali konkurenco, tako da bo tam lažje priti do višjih storitev. Urejate in povečali boste plače sodnikom mimo celotne socialne sheme. Hočem reči, da to, kar počne ta vlada v tem mandatu, je paradoks, ki mu ni primere. In to počne Vlada, v kateri ima večino največja Social demokratska stranka v državi ali edina Social demokratska stranka v državi. Ne daje tistim, ki so upravičeni, se pravi upokojencem z nizkimi pokojninami, ne daje tistim, ki imajo težave pri izobraževanju, ne povečuje štipendij, ampak izrazito povečuje sredstva tistim, ki so nad povprečjem ali visoko nad povprečjem družbene in socialne lestvice. Mislim, da je to paradoks brez primere. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 41. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas,da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Da v štartu povem, da Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke zavrača in bo glasovala proti zakonu. Naj navedem zgolj nekaj, ker mi čas ne dopušča veliko, samo nekaj razlogov. Vlada Republike Slovenije je v normativni program dela vnesla ta zakon. Poglejte si, predviden je, mislim da, za maj, junij, tu nekje, in to po rednem postopku. Vlada ga je prinesla v parlament po nujnem postopku, in to že sedaj. Pomeni, da so res nastopile neke izredne razmere, ampak ne take, kot jih predvideva Poslovnik, da bi bili ogroženi interesi države, varnostni interesi in tako dalje, ampak so očitno po naši oceni ogroženi finančni interesi odvetniškega lobija. Če bi držale obrazložitve, da je situacija taka, da odvetniki ne zastopajo in da je potrebno tiste liste dopolniti in tako dalje, za zastopanje, potem bi Vlada spremenila samo ta člen. In če bi samo tisti člen spremenila, bi jaz to razumel, razumel bi nujni postopek, vse bi razumeli in tudi podprli bi tako ali boljšo rešitev. Vendar tistemu enemu členu sta dodana dva ali trije, ki so nemogoči. Prvič, sodili bodo sami sebi zaradi disciplinske kršitve, in drugič, plače si bodo določali sami. Ne nazadnje je treba jasno povedati, raziskava je že bila omenjena, poglejte si na STA, včeraj je bila objavljena, odvetniki se po mnenju slovenske javnosti najbolj skorumpiran del posameznih grupacij. To si lahko pogledate. Mi pa jim s tem zakonom pri tem pomagamo. Nadalje, v vaši obrazložitvi, naj še enkrat povem, je ponovno zapisano, da kršijo odvetniško etiko [[...]]
Prosim, mir v dvorani!
[[...]]in zaračunavajo več, kot bi bilo to potrebno. Krasno. Sedaj smo jim pa uradno dovolili. To so razlogi, zaradi katerih ni mogoče takega zakona podpreti. Ni mogoče soglašati s takim zakonom, zato bomo glasovali proti. Jaz celo sumim oziroma menimo, da gre za reševanje oziroma vračanje nekih uslug. Odvetniški lobi je pomembno pripomogel k življenjskemu ostanku ene velike nekdanje stranke, ki ima danes malo poslancev, ampak je tukaj, ostala je pa življenju. In odvetniškemu lobiju je seveda potrebno zadeve vrniti. In vračamo jih na ta način, kar ni prav, ker bodo to plačali davkoplačevalci za to, da je stanje takšno kakršno je. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala. V Slovenski nacionalni stranki tega zakona seveda ne bomo podprli. Bom zelo jasen, govorim v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prvič, ker je Državni zbor naredil velik prekršek in je ta zakon uvrstil po nujnem postopku. Edino nujnost v tem zakonu vidim v tem, da gre za nujnost polnjenja žepov odvetniških logov in lobijev. In ničesar drugega ni v tem zakonu, kar zahteva nujnost. Drugič, ustvarili smo evropski in svetovni unikum, kar se zavarovanja tiče. Ne vem, kaj je narobe, da bi sami odvetniško odgovornost zavarovali odvetniki. Kar pa je najhuje, vrana vrani ne izkljuje oči. Zakaj sploh dajete v zakon disciplinsko odgovornost odvetnikov? Napišite, da so absolutno imuni na kakršno koli odgovornost. Saj pravzaprav so. Sami bodo odločali o svoji krivdi. Lepo vas prosim, no! Kar pa je najhuje, da si bodo plače delili sami, da bodo sami, v soglasju z ministrom, dejali, da bo odvetniška tarifa glede na trg. Saj ta država je krasna, dovoljuje lumparij kolikor želite, ampak ravno zato, da potem odvetniki služijo toliko, da ne vedo, kam bi z denarjem. In zdaj si bodo tarifo dvignili in dvignili in dvignili, ker je veliko povpraševanje po odvetnikih. Kako ne dovolite, da bi imeli ljudje pravico soodločati? Zdaj bomo dobili najbrž SOS odvetniške pisarne, kot smo že ljudi delili na dva dela: na reveže, ki hodijo po pokvarjeno hrano v SOS trgovine, in na tiste, ki lahko gredo v normalne. Zdaj bomo imeli pa SOS odvetniške pisarne. Da tisti, ki iščejo pravico in je nikoli ne najdejo, bodo sedaj seveda še težje prišli do nje. Še nekaj pravim, če bi bil takšen zakon veljaven za časa življenja Franceta Prešerna, in hvala bogu ni bil, bi bil France Prešeren bogat odvetnik, mi pa ne bi imeli največjega slovenskega pesnika. Sram me je, da bo ta zakon po nujnem postopku, kar predvidevam, sprejet, seveda absolutno brez pomoči Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Slovenska ljudska stranka bo glasovala proti temu zakonu. Nahajamo se namreč v krizi, ko propadajo gospodarske družbe, ko imamo iz dneva v dan več brezposelnih in ko ljudje vedno bolj trpijo. Zato se mi zdi nerazumno dejanje, da bi v teh časih pravzaprav regulirane odvetniške tarife sprostili in povzročili, da bi se odvetniške storitve tako za obubožano gospodarstvo kot tudi za posameznike podražile. Kakšna je pravzaprav ta rešitev? Za nas nedopustna in nemoralna, zaradi časa, v katerem smo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu. Prosim za prijave. Preden dam besedo, bi vas res prosil, da ostanete pri obrazložitvi glasu, da se ne polemizira in ne razpravlja o zadevah, o katerih se je razpravljalo v času obravnave zakona. Prosim, besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Jaz seveda tega zakona ne bom podprl iz več razlogov. Eden izmed prvih razlogov je v naslednjem. Sami veste, v kakšni situaciji se v tem trenutku nahaja slovenska država. Zelo dobro poznate to težko finančno in gospodarsko krizo. Vsak dan ostaja veliko ljudi brez služb, veliko ljudi in upokojencev danes komaj preživi. Govorili smo o pokojninah, 200, 300 in takšnih višinah, s katerimi definitivno ni možno preživeti. Mi in ta vlada, ki je danes predlagala tak zakon v obravnavo, pa se ukvarja s takimi problemi, ki v tem trenutku zagotovo niso najbolj aktualni. Zakaj niso najbolj aktualni? Zato, ker je bil zakon v prejšnjem letu sprejet in nikakršnega razloga ni bilo, da bi se morala v tako kratkem času pripraviti sprememba tega zakona. Izpostaviti moram eno vprašanje, ki se mi poraja. Nihče v tej dvorani me ne more prepričati, da ko je prišlo do tega, da je prišel ta zakon v Državni zbor tako hitro v obravnavo, da tu zadaj ne obstaja možnost tudi kakšnega koruptivnega ali klientelističnega povezovanja. Mene nihče tu ne more prepričati, in tudi vsi, ki smo v tej dvorani, točno vemo, da imamo v političnih strankah ključne ljudi, celo predsednike strank, katerih možje so tudi odlični, močni odvetniki. In iz tega naslova je vsakemu jasno kako stvari tečejo zadaj. In tukaj jaz vidim klientelizem in korupcijo. In to je tisto, kar nas mora tukaj skrbeti. In še na koncu. Ne razumem in nihče mi tukaj ne bo dopovedal, da je rešitev, da [[..]] [[opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]odvetnik nadzira odvetnika, poštena, transparentna. V to me nihče tukaj ne bo prepričal. S tem zakonom delate ravno ta problem, rešujete netransparentno. To je tisto, za kaj ste se odločili [[...]] [[izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod Pojbič. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Tega zakona, ki omogoča neomejeno odvetniško tarifo, ne bom podprl. Ne bom ga pa podprl tudi zaradi tega, ker je to zakon, ki dolgoročno morda najbolj vpliva na politični sistem v Sloveniji. Ima izjemen politični pomen. Jaz se zavzemam za transparentnost strank, za neodvisnost strank in ga ne bom podprl zato, da se v bodoče ne bi zgodili sovražni prevzemi političnih strank. Jaz sem za neodvisnost političnih strank. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims. Prosim.
Tega zakona nikakor ni mogoče podpreti iz dveh razlogov. Prvič, ker je nestrokoven. Slovenija pripada rimsko-germanski pravni skupini in bi morala kot svoj prvi zgled pri urejanju prava imeti v očeh Nemčijo in Avstrijo, kjer pa je ravno ureditev, ki smo jo uzakonili v prejšnjem mandatu, da Državni zbor določa in s tem omeji višino odvetniške tarife. Vaš predlog nas pa od tega oddaljuje, torej je očitno nestrokoven in v nasprotju s pravnim redom. Drugo, kar pa je potrebno poudariti, pa je, da je to globoko nesocialen zakon, ki je napisan točno v korist določenega kroga odvetnikov, zagotovo ne vseh, ampak točno določenega kroga odvetnikov, s katerimi imate povezave, od katerih verjetno dobivate tudi marsikatero uslugo in korist. In to delate na račun [[...]]
Gospod Grims, prosim, da ostanete v mejah dostojnosti. Prosim.
V čem pa je nedostojnost, gospod predsednik? Tisto, kar je žalostno, je, da se vse to dogaja na račun davkoplačevalcev, kajti davkoplačevalci bomo višje tarife odvetnikov plačevali dvakrat: kot tisti, ki jih bomo morali uporabljati in kot tisti, ki bomo plačevali javne finance kadar bodo uporabniki javnih sredstev naročali odvetniške storitve. In v pravi luči, še enkrat opozarjam, bo to zasijalo šele takrat, ko se bo videlo, da hkrati pripravljate spremembe zakonodaje, po katerih bo najem odvetnika potreben še na tistih sodnih instancah, vključno z Ustavnim sodiščem, kjer doslej to sploh ni bilo potrebno. Kar pa je po mojem globokem prepričanju v nasprotju tudi s samimi temelji slovenske ustave.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj. Prosim.
Hvala za besedo. Jaz bom glasovala proti predlogu zakona. Vlada je napovedala, da bo ta zakon spreminjala, in to po rednem postopku. Prva predložitev v obravnavo na Vladi naj bi bila 21. julija. Ne vem, kaj se je zgodilo, najbrž je kolega Kozinc nekajkrat obiskal ministra in sta se tako odločila. Zakon spreminjamo, preden lahko analiziramo, kaj so spremembe v lanskem letu prinesle. Vemo, da so odvetniki vložili presojo na Ustavno sodišče, in ne vem, zakaj minister ne počaka na to odločitev. Po današnjem glasovanju bodo očitno odvetniki zmagali preden bi se o tem izreklo Ustavno sodišče. Minister je povedal, da se odvetniki umikajo s seznamov, da bi zastopali po uradni dolžnosti, ker nagrade niso tako privlačne oziroma tarifa, ki je tam določena. Državni sekretar je povedal, da so se odvetniki dogovorili in da nočejo zastopati po uradni dolžnosti. In kot rečeno, odvetniki bodo očitno zmagali, še preden se bo o tem izreklo Ustavno sodišče. In nesprejemljivo je, da spreminjate tudi razmerje v disciplinskih komisijah, ko bodo odvetniki sami sebi sprejemali in izrekali sankcije, kljub temu, da sami v obrazložitvi členov govorite o tem, da so spremembe potrebne, ker že sama Odvetniška zbornica ugotavlja, da je v praksi vse več kršitev odvetniške etike in zaračunavanja odvetniških storitev v nasprotju z odvetniško tarifo. Potem pa naj kdo verjame, da se odvetniške tarife ne bodo povečale! Zakona ne bom podprla.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam ne nameravam podpreti zakona. Predvsem zaradi tega, ker ni bil sprejet noben amandma, ki bi posegal na področje odvetniških tarif. Ravno to področje je zame najbolj sporno, kajti v kriznih časih, ko se bo morda povečalo število tožb, da bodo ljudje izterjali tisto, kar jim pripada po propadlem podjetju, pa z malo denarja bodo težko uspeli. Odzval bi se tudi na stanje na odboru, ko je gospod Kozinc gospoda ministra naslavljal s "kolega Zalar". Mene je to motilo, kajti gospod minister je bil tam v vlogi ministra vseh 2 milijona in 50 tisoč Slovencev, ne pa znotraj katerega je nekaj 100 morda klana odvetnikov. Predvsem me je motil tudi ton. S takim tonom se na ministra sme obrniti samo predsednik Vlade, predsednik države, predsednik Državnega zbora in trije njegovi podpredsedniki, pa morda še kdo doma, če to dopušča minister. Opozoril bi tudi na cel kup nepravilnosti, ki se dogajajo. Pri visoki tarifi poteka še poslovanje brez računov. Ali je potem presenetljivo, ali se kdo od tistih revežev, ki jih je kolega Jelinčič omenjal, odpravlja v šoping z avionom in "spraši" 6.000 evrov, kolikor morda v celem letu kdo zasluži. Tudi zastopanje po uradni dolžnosti ni tako urejeno, da bi se odvetniki ne mogli izogniti. Če kdo dobi poziv po uradni dolžnosti, bolniška, ali kakšen drug opravičljiv razlog, preložitev na naslednjo razpravo. Rad bi videl, če bi iz neke eminentne odvetniške pisarne kdaj zastopali po uradni dolžnosti kakšnega šibko stoječega klienta. Na koncu ne morem mimo tega, da me ne preseneča slab imidž odvetnikov po anketi, ki smo jo lahko včeraj zasledili na Teletekstu in v medijih. Glasoval bom proti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Nobene potrebe ni bilo za spremembo tega zakona. Nobene potrebe ni bilo za spremembo po hitrem postopku. Očitno pa so v tej državi odvetniki med tistimi, ki jih je kriza najbolj prizadela in jim je treba urgentno pomagati, kajti drugače si ni moč razlagati te spremembe. Včeraj ste zavrnili zakon, ki bi omogočil vsaj delno omilitev tistim, ki imajo prejemkov od 300 do 500 evrov mesečno. Zavrnili ste predlog amandmaja, ki bi omogočil, da bi nekateri v tej državi lahko sploh preživeli. V času, ko vsak dan brez dela ostane 200 do 300 ljudi, v času, ko si marsikdo ne more privoščiti uresničevanja niti osnovnih temeljnih pravic, zmanjšujete s to spremembo še možnosti za uveljavljanje pravnega varstva številnim. S spremembo zakona, zanimivo, prihaja socialdemokratska vlada. Vlada, ki naj bi skrbela predvsem za tiste, katerih socialna struktura v tej državi je najšibkejša. Vemo,da to odvetniki niso. Poleg tega ta veljavni zakon odvetnikom omogoča, da se glede tarif s strankami individualno dogovorijo. Na drugi strani pa bo sprememba omogočila,da bo bistveno bolj kot doslej obremenjen državni proračun. Tarife, ki bodo določene, bodo bistveno višje. In takrat, ko bo šlo za zastopanje po uradni dolžnosti, bodo to morali plačati slovenski davkoplačevalci. V primeru tako imenovanih izbrisanih bo šlo v večini primerov za zastopanje po uradni dolžnosti. In v teh primerih bomo plačali dvakrat, enkrat za pravno varstvo in drugič za odškodnine. Treba je glasovati proti temu zakonu. Proti zaradi tega, ker s tem ne bodo v ničemer prikrajšani odvetniki, svoje delo bodo lahko opravljali še vedno nemoteno naprej, prikrajšani bodo pa številni slovenski državljanke in državljani, ki jim bo s tem onemogočen dostop do pravnega varstva, predvsem pa bodo prikrajšani žepi vseh nas davkoplačevalcev, ker bomo morali plačevati večji strošek za te tarife. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa. Do sprejema tega zakona sta bili samo dve skupini, ki sta imeli v Sloveniji popolno imuniteto. Lahko so naredili karkoli, pa se jih nihče ni smel pritakniti. Imeli so imuniteto pred kazenskim in pred civilnim pregonom. Ena skupina so bili Cigani, ena skupina so sodniki. Zdaj se jim bodo pridružili še odvetniki. S tem zakonom in z nesprejetjem teh amandmajev bodo tudi ti gospodje imeli popolno imuniteto. Lahko bodo delali, kar bodo hoteli, ko jih bodo kolegi dobili v obdelavo, verjetno zaradi pritiska novinarjev ali morda zaradi kakšnega poslanskega vprašanja, pa še to, zaradi poslanskega vprašanja, ni rečeno, da bo prišlo do tega, morda zaradi novinarskega pritiska, se bodo zmenili pa bodo rekli, veš, kaj, daj ga malo manj "srat", daj malo skrij tiste zadeve, pa ne tako javno - pa bo zadeva rešena. Jaz imam občutek, da so se sestavljavci tega zakona nekako zgledovali po nekdanji jugoslovanski zgodovini in so tam potegnili ven tisti rek iz turških časov: Kadija tuži kadija sudi. In v slovenskem prevodu je to: Sodnik toži in sodnik sodi. To je hudo. In morda bo treba vprašati kakšen evropski forum, ali je to res v skladu s kakšnimi demokratskimi načeli. Morda pa je tu kaj drugega zadaj. Če računamo 27 tisoč, 28 tisoč, mogoče 32 tisoč, mogoče zdaj že 50 tisoč tako imenovanih izbrisanih, pri vsaki odškodnini, ki bodo šle tudi do milijona evrov, si bo lahko odvetnik vzel lep kos pogače, kakšnih 500 tisoč evrov ali pa 750 tisoč evrov, zato pa rabi tak zakon. Jaz pa zakona ne bom podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod France Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Naj obrazložim svoj glas proti. Menim, da je pravica do pravnega varstva, do sodnega varstva, pravica do pravice zelo pomembna in da jo je potrebno upoštevati ne samo zato, ker je zapisana v ustavi, ampak zaradi tega, ker se smatramo za pravno državo. Država je pa tudi predpisala, da so vse te pravice državljanom dosegljive samo prek odvetniških storitev. To se pravi, odvetnike je država predpisala za uresničevanje ustavnih pravic. In država bi morala zagotoviti, da je ta pot tudi možna, da tudi preprosti ljudje oziroma tisti ki niso največji bogataši, ki niso tajkuni, torej tisti, ki živijo od dela svojih rok, lahko pridejo po tej poti do teh ustavnih pravic. To pa je možno le tako, kot je naredil minister Šturm, da je v skladu z vzorom evropskih demokratičnih držav določil cene notarjem, določil cene odvetnikom in s tem naredil to pot do pravice bolj dosegljivo. S tem zakonom pa žal vi stopate korak nazaj in v dobi recesije in tako rekoč social demokracije zopet to pot otežujete vsem tistim, ki nimajo debelih denarnic.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleksander Ravnikar, prosim.
Hvala za besedo. Kolegom, ki so specialisti za teorijo zarote, ki vidijo nadaljnji razvoj, ki imajo v sebi nekaj preroškega in vsem tistim, ki težko kar koli povedo, ne da bi lagali, se zahvaljujem za tri karakteristike obstoječega sistema, ki so jih večkrat poudarili. Če povzamem, najbolj sistematična je bila kolegica Jerajeva [[...]]
Prosim, ne polemike.
Ne, saj ne bom, saj bom samo naštel, zaradi česar bom jaz glasoval. Slabosti sistema, ki je bil uveljavljen v lanskem letu, so: več nagrad mimo tarife, manj pravne varnosti in manj zastopanja po uradni dolžnosti. Vlada je šla zoper to intervenirati. Drugo, zaradi česar bom glasoval, zaradi tega, ker se tukaj laže o zastopanju po uradni dolžnosti. Če kolega Černač slučajno pozna [[...]] [[Oglašanje s klopi.]] [[...]]Če kateri koli poslanec, tudi ta, ki se je zdaj oglasil [[...]]
To je zdaj boljše!
[[...]]pozna primere, ko bi bilo to treba zastopati po uradni dolžnosti, naj kar pove, ker ta je zmeraj potreben v kazenskih postopkih, kjer gre za zelo resne stvari. Samo v tem primeru te poznavalce drži tudi prijavitvena dolžnost in naj jo uveljavijo. In tretje, zaradi česar bom glasoval, zaradi tega, ker se laže tudi o pravni naravi tega zakona. Če daje minister soglasje, je s tem Vlada naložila njemu posebno odgovornost, da skrbi za primerne tarife, sicer zadane sankcija njega, ne pa, da bo cel Državni zbor, ta zbor strokovnjakov za postavljanje cen, postavljal neke cene. Počasi bi bilo uporabe laži tudi pri tistih, ki so prvi črtali ime socialni iz svojega imena [[....]]
Prosim, gospod Ravnikar, ostanimo pri obrazložitvi glasu. Besedo ima gospod Grill.
Hvala lepa za besedo. Tega zakona v nobenem primeru ne morem podpreti. Protestiram, da se je ta zakon obravnaval po nujnem postopku. Ker se po nujnem postopku dejansko omogoča odvetnikom dvig njihovih tarif, toliko kot bodo sami želeli. Ker se po nujnem postopku omogoča, da bodo sami sebe obravnavali v primeru disciplinskih postopkov in da se bo po nujnem postopku moralo s strani zavarovalnic zavarovati njihove morebitno dokazane krivde in lumparije. Seveda bo za to treba veliko napora, da se bo tudi dokazalo. Zato bi koaliciji in Vladi predlagal, da po nujnem postopku vložite takoj jutri nov zakon z imenom Zakon o nedotakljivih in privilegiranih, kajti to sedaj postajajo očitno Odvetniška zbornica oziroma odvetniki. In kdo bo seveda vse to plačal? Velikokrat smo povedali, plačali bodo naši davkoplačevalci, plačevali bodo naši državljani in državljanke, kajti danes si brez pravnega varstva zagotovo ni moč misliti več normalnega življenja. Ni ga med nami nobenega, ki vsaj enkrat, nekateri celo večkrat, ne potrebujejo odvetniške pomoči. Vsi nimamo možnosti izbire, vsi imamo na voljo samo odvetnike, ki bodo imeli visoke tarife, ki bodo [[...]]
Mir v dvorni, prosim!
[[...]]zaračunavali svoje storitve na način, ki bo za večino izmed nas potem tudi nedostopen. Pomeni, da smo v podrejenem položaju, predvsem tisti ljudje, ki bodo z nizkimi dohodki potrebovali pravno varstvo. Zato tega zakon ne podpiram. To je korak nazaj od tistih standardov, ki smo jih sprejeli v preteklem mandatu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Ponovno bi želel kolegice in kolege poslance opozoriti, da naj res obrazložijo, zakaj oni mislijo glasovati tako, kot mislijo glasovati, ne pa polemizirati s stališči drugih, ki mislijo glasovati drugače. To je smisel te institucije obrazložitve glasu in prosim, da se ga držite. Za razpravo je bil čas in v obravnavi zakona sedaj smo pri glasovanju. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ker odvetniki ne morejo sami določati odvetniških tarif in ker ne morejo ob sedanjem zakonu sami soditi o svojih disciplinskih prekrških, je to razlog, da se zakon sprejme po nujnem postopku. To je izhodišče, da so prizadeti interesi varnosti in obrambe države, da je to utemeljitev za naravno nesrečo in da gre za težko popravljive posledice za delovanje države. To so trije razlogi, zaradi katerih lahko zakon obravnavamo po tem postopku. In koalicija je na Kolegiju to zlorabila, prav tako pa minister, ki je tudi sam odvetnik in je kršil s tem svojim predlogom Poslovnik. Na tej seji se soočamo z dvema platema modernizacije. Ena modernizacija pomeni zaviranje pravic in pomoči tistim, ki so jih potrebni, to so recimo upokojenci, to so dijaki, to so študentje, to so kmečki upokojenci, na drugi strani pa moderniziramo sisteme, ki tega najbrž ne potrebujejo, gre za odvetnike, gre za recimo ovdovele osebe po bivših upokojencih jugoslovanske ljudske armade in zadnja modernizacija, ki bo najbrž največja, bo modernizacija sistema izbrisanih. Ta je tudi že v teku. In to so razlogi, da tega zakona ne bom podprl. Prav tako pa me zelo skrbi, ker je minister, ki je tudi pravnik, zlorabil pravzaprav postopek, kajti ni počakal odločbe Ustavnega sodišča, da bi uredilo in se izjasnilo in odločilo v tem konkretnem primeru, ampak je, najbrž zavedajoč se tega kakšna bo odločba Ustavnega sodišča, pohitel in po nujnem postopku predlagal spremembe, ki jih najbrž odločba Ustavnega sodišča ne bi narekovala. In to je posebej zloraba pravil države pravnega reda in ne samo Poslovnika Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Ker minister ne more odgovoriti, samo popravek, minister nikoli ni bil odvetnik. Dajem besedo gospe Darji Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Torej, sama bom zakon podprla. Jaz tudi zatrjujem, da bi kazalo ta zakon v večjem obsegu spremeniti in dopolniti in domnevam, da je ta nujni postopek bil uveden zaradi tega, ker so nekatere določbe tega sedaj veljavnega zakona res takšne narave, da so že povzročile nepopravljivo škodo in predlagatelj je tudi to obrazložil, da se manjša število tistih odvetnikov, ki so pripravljeni po uradni dolžnosti zastopati stranke in ki so pripravljeni tudi dajati brezplačno pravno pomoč. Ni res, da bodo odvetniki v disciplinskih postopkih in samo oni sodili o morebitni disciplinski odgovornosti odvetnikov. Namreč na vseh stopnjah tako prve kot druge disciplinske komisije so vključeni tudi zunanji člani in prav tako tudi v disciplinskem sodišču potem na tretji stopnji so vključeni sodniki Vrhovnega sodišča, torej ni to, kar zatrjujejo nekateri. Mislim, da je takšna rešitev dobra, zato jo bom tudi podprla. Kar zadeva tarifo, ravno soglasje ministra na tarifo, ki jo sicer predhodno predlaga oziroma določi Odvetniška zbornica, ravno to soglasje ministra pravzaprav tudi varuje, da je zastopan in zavarovan tudi javni interes. Torej bom podprla zakon. Sicer pa, v prejšnjem mandatu je bilo veliko primerov, ko je predlagatelj pohitel s spremembami zakona, preden je Ustavno sodišče odločilo o nekem sporu, ki je potekal pred Ustavnim sodiščem. Kar nekaj primerov je takih, pa si oglejte, prosim, zapisnike za prejšnji mandat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Bila je polemika z menoj, zato prosim, da to upoštevate. Rečeno je bilo, če je kje kaj narobe z odvetniki in če kje česa ne počnejo tako, kot bi morali, zlorabljajo in tako dalje, jih pa prijavite, saj to je logično, kajne. Ampak mi smo to citirali iz obrazložitve Vlade Republike Slovenije, ki je v 6. členu zapisala: "Odvetniška zbornica Slovenije ugotavlja, da je v praksi vse več kršitev odvetniške etike in zaračunavanja odvetniških storitev v nasprotju s tarifo." Torej naj Vlada ukrepa zoper odvetnike in ne mi, posamezniki. To je ena zadeva. Rečeno je bilo tudi, da bo minister kaznovan, če ne bo ravnal v skladu s tem, kar mu nalaga zakon. Jaz v zakonu nisem našel nobenega določila, da bi bil minister kaznovan, pa tudi narobe bi bilo, če bi tako določilo bilo. In še eno pojasnilo, zakaj bom glasoval proti, gospod predsednik. Pravkar smo slišali, da uvaja zakon vrhovne sodnike. Seveda jih uvaja, nov zakon uvaja dva vrhovna sodnika, pa tri odvetnike. Sedanje stanje je pa obratno, dva odvetnika in trije vrhovni sodniki. Se pravi, monopol v korist odvetnikov uvaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 28. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN KRALJEVINO NORVEŠKO O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA, S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročalo. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ČRNE GORE O RAZVOJNEM SODELOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telov okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti nihče. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN SVETOM MINISTROV REPUBLIKE ALBANIJE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telov okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Državni zbor bo v okviru te točke obravnaval sedem predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogi sklepov, predlog sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednice Komisije za poslovnik ter predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednikov Ustavne komisije. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. A) Prehajamo na obravnavo sedmih predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogi sklepov. Sodni svet je Državnemu zboru predložil sedem predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniška mesta višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani ter šestih okrajnih sodnic na Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu, Brežicah, Kranju, Velenju, Domžalah in Kopru. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter Državnemu zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Brigite Markovič na sodniško mesto višje sodnice na Civilnem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Prot 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Sabine Slemenik na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 3. [[Za je glasovalo 59.]] [[Prot 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Natalije Abram na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Brežicah. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 2. [[Za je glasovalo 59.]] [[Prot 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Irene Ahačič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kranju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Prot 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Tjaše Osolnik Bulajič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Velenju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 1. [[Za je glasovalo 59.]] [[Prot 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Mojce Loduka na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Domžalah. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 2. [[Za je glasovalo 58.]] [[Prot 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Maje Radešič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kopru. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 2. [[Za je glasovalo 56.]] [[Prot 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. B), Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednike Komisije za poslovnik. Predlog je v obravnavo v zboru predložila Poslanska skupina Socialnih demokratov. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednica Komisije za poslovnik. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednikov Ustavne komisije. Predlog so v obravnavo zboru predložile Poslanska skupina Zares, Poslanska skupina Socialnih demokratov in Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednikov Ustavne komisije. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6.a točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije, nujni postopek. Kvalificirani predlagatelji so včeraj napovedali vložitev amandmaja v okviru tretje obravnave. Zato prehajamo na razpravo in odločanje o vloženih dveh amandmajih k 8. in 13. členu. V razpravo dajem 8. člen in amandma Poslanske skupine SDS k 8. členu. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
S tem amandmajem v Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se krediti po zakonu o jamstveni shemi ne smejo uporabljati za odkupe podjetij oziroma njihovih deležev oziroma za odplačilo obstoječih kreditov, najetih za te namene. Če poenostavim, gre za tako imenovane menedžerske odkupe oziroma refinanciranje teh menedžerskih odkupov. Če ta amandma ne bo dobil podpore, potem lahko razumemo, da namen tega zakona ni tak, kot je bil prvotno napovedan. Če ta amandma ne bo sprejet, potem v Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da se bodo krediti iz tega naslova, torej iz naslova jamstvene sheme, ki naj bi bili namenjene predvsem zagonu slovenskega gospodarstva in sprostitvi kreditnega krča, namenjali tudi za refinanciranje tako imenovanih menedžerskih odkupov. Vemo, da ta postopek še ni v celoti zaključen, da so ga nedavne razmere spremenile. Nekateri, tisti, ki so aktivnosti začeli pravočasno, tam kmalu po 90. letih in jih uspešno pripeljali do prve faze zaključka pred svetovno finančno krizo, so svojo namerno skoraj v celoti uresničili. Recimo, gospod Šrot, Pivovarna Laško, bivši član Socialnih demokratov je uspel pripeljati ta postopek do konca. Kljub temu pa mu na določenem področju še manjka nekaj sredstev za refinanciranje posameznih kreditov. Nek drug primer se je zaključil nekje na sredini postopka. Ti nabiralniki so bili v tem primeru malo kasnejši, kot primer, o katerem sem govoril, ki so se odkrili šele potem, ko je bivša vlada sprejela zakon o prevzemih, ki je omogočil odkritje nabiralnikov. In ta postopek je do neke mere ogrozil največjo slovensko banko Novo LB. Glede na to, da v strukturi te banke prevladujejo isti kadri, prejšnji direktor banke gospod Kramar, LDS, sedanji direktor banke gospod Veselinovič, LDS poslanec, gospod Bavčar, prejemnik kreditov iz tega naslova, LDS, je velika bojazen, da bodo krediti tudi v prihodnje namenjeni tudi iz tega zakona o jamstveni shemi za refinanciranje teh posojil. Na to nas navajajo tudi nekatere poteze prej omenjene banke in še nekaterih v mesecu decembru, v obdobju torej, ko slovenska podjetja, majhna in srednja slovenska podjetja, niso uspela dostopati do kreditnih sredstev, s katerimi bi si popravila likvidnost in omogočila normalno proizvodnjo. V tistem obdobju so nekateri, ki so izvajali menedžerske odkupe, v tednu ali dveh prišli do refinanciranja posojil v višini nekaj 10 milijonov evrov pri teh največjih slovenskih bankah oziroma pri Novi Ljubljanski banki. Vse to, mislim, so razlogi, ki utemeljujejo podporo temu amandmaju. Namen zakona, tako kot je bil predlagan in kot je bil na Odboru za finance in monetarno politiko potrjen ter s številnimi amandmaji dokaj soglasno sprejet, je bil, da se sprosti kreditni krč. Namen je bil, da se preko tega zakona omogoči čim širšemu naboru podjetij dostop do sredstev, ki jih nujno potrebujejo za nadaljevanje proizvodnje, za nove investicije, za nov zagon. Številna podjetja so zaradi tega kreditnega krča še vedno blokirana in veljavna ureditev oziroma veljavne sheme jim ne omogočajo dostopnosti do teh sredstev pod normalnimi pogoji. Menimo, da je predlog tega amandmaja več kot utemeljen. Onemogočil naj bi trošenje teh sredstev za nemene, katerim ni namenjen. Zaradi tega ga bomo v Slovenski demokratski stranki podprli. Seveda pa ta podpora ne pomeni veliko. Če tega amandmaja ne boste podprli tudi v Poslanskih skupinah SD, LDS, DeSUS in Zares, ne bo sprejet, in ta namen, ki ga predlagamo, s tem ne bo dosežen. Zaradi tega vas pozivam, da ta amandma podprete in da ga vsi skupaj sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ja, gospod Vili Trofenik, prosim.
Hvala za besedo. Bilo je povedano ogromno besed, ampak je le potrebno pojasniti. Ta amandma ne škodi, je pa le dobrodošel, ni pa posebne koristi. Če ne bi bilo tega amandmaja, bi se dikcija glasila: če je kredit namenjen za odkup podjetij. Zdaj se pa glasi: če je kredit namenjen za odkup podjetij oziroma njihovih deležev. To, kar je gospod Černač razlagal, bi bilo pomembno, da bi tolmačili prejšnjo dikcijo, da gre samo za stoprocentne odkupe podjetij. Tega pa nihče ni mislil in je dobrodošlo, bolj precizira tekst, ni pa namenjen temu, kar je bilo tu bombastično napovedano. Zato ga bomo seveda podprli.
Hvala lepa. Še vedno je razprava. Gospod Černač ima besedo.
Obrazložil bom še glas v svojem imenu. Ta amandma bom seveda podprl [[...]]
Gospod Černač, še vedno je odprta razprava o amandmaju.
No, kakor koli to imenujete, povedal bom, zakaj ga bom podprl. Zaradi tega, ker dikcija, tako kot je bila sprejeta, ne preprečuje tega, o čemer sem govoril. V večini teh primerov, o katerih sem govoril, ni šlo za odkupe podjetij, ampak je šlo za odkupe deležev podjetij. Če ta amandma ne bo sprejet, potem teh deležev, ki se kupujejo v teh primerih, o katerih sem govoril, po tem zakonu ne bo mogoče preprečiti. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Če ne, prihajamo na sprotno glasovanje. Glasujemo torej o amandmaju SDS k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem 13. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Včeraj sem razpravljal o tem amandmaju in sem delal izračun na pamet. Zaradi tega ta izračun ni bil točen. Sedaj sem si v tem vmesnem času naredil natančen izračun, kaj pomeni ta relativno majhna sprememba, o kateri govorimo. Govorimo namreč o proviziji 0,02 oziroma 0,05, ampak je potrebno pogledati, kaj v zakonu piše. Poleg tega je potrebno povedati, da to, kar sedaj predlagamo z amandmajem, je odbor, ki mu predseduje gospod Anton Rop, soglasno sprejel. Pomeni, da na Odboru za finance in monetarno politiko je bilo to, kar sedaj ponovno predlaga Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke z amandmajem, soglasno sprejeto. In ne vidimo razloga, da ne bi bilo sprejeto tudi danes. Ker pa ste včeraj ta predlog zavrnili, o njem ponovno odločamo na podlagi vloženega amandmaja v tretjem branju. Ta člen določa provizijo in nadomestilo za vodenje kredita. Nadomestilo, pravi zakon, se plačuje kvartalno v višini 0,02 oziroma po vašem predlogu 0,05. To pomeni, da v 10 letih, za kolikor je mogoče dobiti kredit, po tem zakonu pri kvoti milijarda 200 milijonov evrov 9 milijonov 600.000 tega nadomestila za posojilojemalce po našem predlogu oziroma 24 milijonov evrov po vašem predlogu. Če ta amandma ne bo sprejet, bodo vsi posojilojemalci v okviru celotne kvote plačali 24 milijonov evrov nadomestila [[...]]
Prosim, mir v dvorani!
[[...]]evrov. Tu je ta razlika. Na drugi strani se je treba zavedati, da imamo v tem členu določeno, neodvisno od tega nadomestila, tudi provizijo za ta kredit, ki je določena v odstotkih glede na bonitetne razrede 04055058. Glede na kvoto milijardo 200 milijonov pomeni ta provizija za izdajo jamstva letno 7 milijonov evrov oziroma v 10 letih 70 milijonov evrov. Kaj to pomeni? To pomeni, da ti stroški, kljub temu, da smo jih v prvem delu na odboru zmanjšali na minimum in v drugem delu tudi na minimum, vi pa sedaj predlagate dvig, le niso tako majhni. Znašajo skoraj desetino kreditne kvote, 94 milijonov evrov od milijarde 200 milijonov evrov. To je prihodek državnega proračuna. Verjetno ni bil namen tega zakona, da polnimo s tem državni proračun. Namen tega zakona je bil, da se omogoči čim večjemu številu podjetij dostopnost do kreditnih sredstev. Seveda je potrebno plačati za to neko nadomestilo: za odobritev, za obdelavo in tako naprej, vendar pa ni bil temeljni namen ta, da se s tem služi. Temeljni namen zakona je bil, da se kreditni krč sprosti. Zaradi tega mislimo, da ni dobro, da s tem zakonom, z dvigom provizij mimo tistega, kar je nujno potrebno, polnimo državni proračun na eni strani in na drugi strani dražimo kredite tistim, ki jih nujno potrebujejo. Kajti potem bodo dostopali do njih bolj selektivno, v manjši meri in namen zakona ne bo dosežen. Iz tega razloga predlagamo, da potrdite ta amandma, ki smo ga predlagali, kajti s tem boste potrdili samo tisto, kar je v prvem branju oziroma na svoji seji potrdil tudi Odbor za finance in monetarno politiko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Jože Tanko, prosim.
Hvala lepa za besedo. Moja razprava ne bo tako dolga in izčrpna, kot je bila od kolega Černača. Rad bi samo opozoril, da s to drobceno spremembo za 2,5-krat povečujemo provizije za odobravanje in vodenje kreditov. Za 2,5-krat. To pa je korekcijski faktor, ki ni ravno majhen. In mislim, če smo zastavili celoten koncept teh jamstev tako, da bodo odobrena in se bodo tudi izvajala po čim nižjih stroških, je primerno, da tudi ohranimo nivo, ki ga je izglasoval Odbor za finance. Se pravi, da je bilo že takrat ocenjeno, da je 0,02% primerna raven stroška za vodenje tega jamstva. Mislim, da ni nobene potrebe, da ta znesek povišujemo za 2,5-krat, kajti za te stroške obremenimo tiste, ki so jim ta jamstva pravzaprav namenjena, in jim znižujemo tudi to vrednost. Na tej ravni, kot je govoril Černač, gre za približno 14 milijonov evrov, ki jih ta sprememba, ki je navidezno zelo majhna, potegne za sabo. In teh 14 milijonov evrov ne bo šlo za namene, ki so predvideni z zakonom, ampak za to, da se bo to vrnilo v stroške tistim, ki bodo to shemo tudi vodili. Predlagam, da ta amandma podprete.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Dr. Luka Juri, prosim.
Hvala lepa. Drage sodelavke in sodelavci! Številke, ki smo kih slišali, žal niso resnične. Številke so snovane na predpostavkah, ki ne držijo, saj ne upoštevajo osnovnih dinamik pridobivanja in vračanja kreditov na osnovi teh jamstev. Zakaj to trdim? Zato, ker vračila, kot vemo, se bodo pričela že po 31. decembru 2010 in se bo osnova za plačevanje nadomestil vsako leto manjšala. Tako številka, ki smo slišali, ne drži in je dosti manjša, kot je bila povedana. Številka 2 - ne povečujemo 2,5-krat nadomestilo, ampak ga zmanjšujemo za polovico, torej za 50%, glede na tisto, kar je bil originalen predlog. Številka 3 - ta nadomestila so v skladu z minimalnimi priporočili, ki jih dobivamo na evropskem nivoju, povezano tudi s priporočili Evropske unije pri osnovnih bazičnih točkah za določilo obresti pri jamstveni shemi. Poleg tega je treba povedati, da je treba zagotoviti stroške za delovanje SID banke predvsem zaradi relativno visoke kvote, ki je namenjena jamstvom za kreditojemalce iz bonitetne skupine C. Iz te bonitetne skupine lahko pričakujemo najmanj 25% izgubo zaradi takšnih jamstev. To pomeni, da se bo SID banka žal morala ukvarjati tudi z izterjavami. Te izterjave stanejo in ta nadomestila so namenjena prav temu. Sedaj se moramo samo vprašati, kdo bo te stroške plačal. Ali jih bo preko nadomestil bo plačal kreditojemalec, in to bo pomenilo 0,2% na letni ravni, nič več, ali jih bo plačal proračun, torej vse državljanke in državljani. Le za to gre. Če mi sedaj zmanjšamo, stroški bodo tako ali tako ostali, namesto kreditojemalca, torej tistega, ki bo imel korist od kredita, pa bomo za to plačevali vsi. Tudi vsi tisti, za katere se z bolj ali manj demagoškimi, in to je seveda stvar ocene posameznika, predlogi zavzemate. Na koncu gre tudi za avtonomnost same Slovenske investicijske banke. Gre za to, da banki zagotovimo svoja sredstva, da lahko avtonomno deluje, ali pa da se odločimo, da bo ta banka živela od proračunskih sredstev. Jaz se z drugo alternativno ne strinjam, kot se tudi ne strinjam z odločitvijo, da bo stroške za izterjave plačal vsaka državljanka ali državljan. Mislim, da te stroške je potrebno naprtiti tistim, ki bodo imeli od teh kreditov koristi. In to so kreditojemalci. In zato podpiram nadomestilo 0,05% na kvartalni ravni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam menim, da je treba amandma podpreti zaradi vsega povedanega. Izhajam iz dejstva, da je odbor tak predlog že sprejel. 2,5-krat več je 2,5-krat več. Če si polomim prste z 0,2 na 0,5, je 2,5-krat več. Da bo pa mir v hiši, predlagam, da gremo namesto z 0,5 na 0,10. Amandma bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Gospod Luka Juri je član Odbora za finance in monetarno politiko in temu predlogu 0,02 ni nasprotoval noben član odbora. Včeraj pa ste izglasovali povišanje z 0,02 na 0,05. To je prva ugotovitev. Druga ugotovitev. Zakon govori v prvem odstavku o letni proviziji za izdajo jamstva glede na višino glavnice. Ne govori o zmanjšani glavnici. In v tretjem odstavku govori "poleg provizije tudi kvartalno nadomestilo za stroške, priprave in vodenje jamstva v višini 0,02" oziroma po tistem, kar ste včeraj sprejeli, 0,05, "od višine glavnice", ne govori o zmanjšani glavnici. Zakon je v tem delu popolnoma jasen. Pa tudi če ne bi bilo tako. Razlika med 0,02 in 0,05 je zelo jasna in očitna. Gre za 2,5-kratnik in gre za prihodek proračuna. Ta provizija je prihodek proračuna, saj ste večkrat povedali in tudi večkrat sem [[....]]
Prosim za malo zbranosti in tišine v dvorani. Prosim!
[[...]]da verjetno ni bil namen tega zakona, da s previsokimi provizijami odvrne tiste, ki sicer imajo potrebo po likvidnih kreditnih sredstvih, da bi ta sredstva najemali. Ampak če bo provizija za vodenje teh stroškov previsoka, potem se tega instrumenta kljub temu podjetja ne bodo posluževala, ker bodo ravnala odgovorno. Ne bodo sama sebe že vnaprej potapljala. Iz tega razloga je odbor prvotno predlagane provizije, ki so bile predlagane v večji višini v prvem odstavku s strani Vlade, zmanjšal na minimalen možen nivo, ki ga še dopuščajo direktive Evropske unije. In to je zaobseženo v prvem odstavku. V tretjem odstavku pa direktive o višini te provizije ne govorijo. Tukaj smo svobodni. Zaradi tega je odbor sprejel znižanje prvotno predlagane provizije, ki je bila predlagana s strani Vlade z 0,05 na 0,02. V znesku to pomeni, če pa gledamo samo na eno leto, namesto 960 tisoč evrov 2 milijona 400 tisoč evrov. Že ta znesek ni tako majhen, da o njem ne bi veljalo razpravljati oziroma potrditi tega amandmaja, ki omogoča nižje provizijske stroškene da bi za to bili v kakršnikoli opreki s katerokoli direktivo in ne da bi zaradi tega bil prikrajšan državni proračun. Bodo pa s tem ti krediti bolj dostopni in bolj ugodni za tiste, zaradi katerih ta zakon pravzaprav sprejemamo. Zaradi tega sem predlagal, da ta amandma potrdimo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še dr. Luka Juri. Rad bi opozoril, če bo še želja po razpravi, bom po tej razpravi zboru predlagal, da sprejme sklep, da vsakdo od poslank in poslancev lahko razpravlja v okviru časa petih minut samo enkrat. Vendar zdaj dajem najprej besedo gospodu dr. Luki Juriju. Prosim.
Hvala lepa. Spričo kratke razprave bom govoril 30 sekund. Da, sem član Odbora za finance in podprl sem amandma. Nakar sem dobil vpogled v podatke, ki jih prej nisem imel. Če pa dobim boljše informacije in če se lahko zmotim, lahko tudi to popravim. In zaradi tega sedaj iskreno in transparentno vam povem, da na osnovi novih podatkov verjamem, da je takšna višina bolj ustrezna. Točka 1 in točka 2, stroški tako ali tako bodo. Sedaj je samo vprašanje, ali jih bo plačal kreditojemalec ali preko tega amandmaja jih bo plačal državni proračun. Odločite se pa sami. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam naprej besedo, predlagam zboru, da sprejme proceduralni sklep, da od sedaj naprej vsakdo od poslank in poslancev ima pet minut in lahko razpravlja v zvezi s tem amandmajem samo enkrat. Pet minut je poslovniško določilo. Prosim, da o tem odločimo. Kdo je za takšen predlog? Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog sprejet in velja od zdaj naprej. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Torej to, kar je bilo rečeno [[...]] [[Nemir v dvorani.]] Umirite se! Vem, da je petek popoldne, ampak nisem jaz zakrivil te debate.
Prosim, razpravljajte o amandmaju, mir v dvorani bom delal jaz. Prosim.
To, kar je bilo izpostavljeno, da gre za dilemo v okviru tega amandmaja, ali bo te stroške plačal državni proračun ali kreditojemalec, to ne drži. To ni res. V tem amandmaju je napisano samo to, da se ti stroški znižajo z 0,05 na 0,02, za 2,5-krat. Samo to je napisano. Kdo plača te stroške, piše v obstoječem besedilu 13. člena. Tako ne govoriti nekaj, kar ne drži, in zavajati javnosti, sebe in vseh, ki tu sedimo. V tem primeru gre preprosto za to, če poenostavim, ali boste tiste, ki bodo jemali te kredite, bistveno bolj obremenili s tem, da bodo morali plačati več stroškov ali ne, pri čemer pa ne boste nič obogateli državnega proračuna, ker v okviru državnega proračuna ne gre za tako velik sredstva, da bi bil od njihove višine državni proračun odvisen. Boste pa preprečili marsikomu, da bi do teh sredstev dostopal. In če Zakon o jamstveni shemi ne bo uveljavljen tako, kot ste si ga zaželeli, in če ne bosta uveljavljeni dve tretjini teh sredstev, potem to zgodbo pripišite sebi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik, potem gospod Jože Tanko.
Hvala za besedo. Dva argumenta je gospod Černač imel za zagovor tega oziroma utemeljevanja tega amandmaja, pa bi mu svetoval, da svoj izračun dobro preveri, da ne bi zavajal javnosti oziroma parlamenta. Gre za 0,02% oziroma 0,05% ali 0,5 promila in preverite svoj izračun. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko, prosim.
Hvala lepa za besedo. Gospod predsednik, prosim, če mi omogočite, da bom vsaj v miru tri, štiri stavke povedal, kajti naša gospa poslanka pa njen sosed, Anderlič, imata zelo veliko pripomb na vse, ki razpravljamo [[...]]
Poglejte, gospod Tanko, bom jaz naredil red v dvorani.
Lepo prosim, čakam.
Izvolite [[...]]
Poglejte, jaz bi opozoril samo na eno dejstvo, da je bil ta amandma sprejet na Odboru za finance, ki ga vodi gospod Rop, soglasno. Gospod Rop pa ni kdorkoli, gospod Rop je nekdanji finančni minister, gospod Rop je nekdanji predsednik Vlade in gospod Rop je sedanji predsednik Odbora za finance. In če boste ta amandma sedaj podrli, potem pomeni, da je gospod Rop odločal na tem odboru, kjer je bil amandma sprejet soglasno in znižani stroški na 0,02, da je deloval in odločal po nevednosti. Ne dovolim oziroma težko razmišljam o tem, da vodi nekdo finančni odbor, in to tako in na način in tudi glasuje tam, da ne ve, o čem glasuje. Najbrž zaradi tega, kar se zdaj dogaja z vami in s to spremembo stališča, gospoda Ropa danes ni na glasovanju. To veliko pove. Jaz predlagam, da o tem razmislite, ali je to povečanje za 2, krat potrebno ali ni potrebno. Po našem mnenju to veliko povečanje, dva cela petkratno povečanje, ni potrebno. In gospod Trofenik, nisem se zmotil, 0,02 in 0,05, vmes je faktor 2,5. Velika sprememba. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo replika je možna, ker ste bili imenovani. Sicer pa razprava ni več možna. Replika, gospod Trofenik.
Gospod Tanko, jaz sploh nisem z vami polemiziral o povečanju z 0,2 na 0,05. To je res dva in pol krat, čeprav mešata s kolegom pojme o relativnem in absolutnem. O tem jaz nisem nič polemiziral. Sem pa svetoval preračun absolutnega zneska 24 milijonov evrov, ki ga je gospod Černač napovedal. Jaz ga ne bom računal, ker mislim, da mora to vsak računati. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Vito Rožej.
Hvala lepa. Rad bi povedal tri reke oziroma pregovore. Kdor hoče, razume. Kdor noče, ne more. Pametnejši odneha. Hvala.
Hvala lepa. Ni več razprave. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem, razpravo o 13. členu in amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju SDS k 13. členu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 44. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni bil sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmajih. V zvezi z usklajenostjo predloga zakona sem obveščen, da dajem besedo predstavnici Vlade Republike Slovenije gospe Kamnarjevi.
Hvala lepa. Glede na to, da je bil včeraj v drugem branju izglasovan 1.a člen, ugotavljamo, da v zakonu prihaja do neskladja, zato je nujno potrebno uskladiti besedilo 1.a člena in 9. člena. Zato predlagam, da sprejmemo uskladitveni amandma.
Hvala lepa. Proceduralno, prosim gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Uskladitveni amandma je bil napovedan že včeraj v okviru zaključka razprave. Napovedan je bil pred tistim, ko smo mi napovedali, da bomo vložili amandmaje. Ugotavljam, da ni bil v roku vložen. Napovedali ste oziroma predsedujoči je rekel, da mora biti amandma vložen do 10. ure in Vlada se tega ni držala. Zato predlagam prekinitev, da to v miru pogledamo. Hvala lepa. Za deset minut.
Spoštovani gospod Tanko! Zanesljivo nimate prav. Neodvisno kdaj je minister včeraj napovedoval uskladitveni amandma, je formalna napoved uskladitvenega amandmaja prišla po zaključeni obravnavi dveh amandmajem vaše stranke v tretji obravnavi. Zato zdaj dobivate na mizo uskladitveni amandma. Upam, da ste ga prejeli. In je ta amandma bil popolnoma pravilno napovedan danes po zaključenih dveh amandmajih in glasovanju v tretji obravnavi. Torej nimate prav. Prosim, gospod Tanko.
Hvala lepa. Lahko preberem. Dr. Franc Križanič: "Vlada ima uskladitveni amandma, in sicer predlagamo, da se izraz "banke" nadomesti z "upniki" in se s tem vključi tudi Banka Slovenija. Torej amandma k 9. členu. Tam to manjka in to je treba smiselno uskladiti. 1a ste sprejeli amandma, ker je to izpadlo, in to je treba še enkrat ponoviti pri 9. členu samo." In gospod Potrč: "Hvala lepa. Vlada je brez vprašanja opozorila, da je s sprejemom amandmaja prišlo do neusklajenosti glede 1. člena in ima pripravljen uskladitveni amandma. Jaz še enkrat sprašujem, ali slučajno potem želi še kdo predlagati." In takrat smo potem mi predlagali. To je bilo napovedano čisto korektno in formalno in v redu, ampak tega Vlada v enem dnevu ni uspela storiti. Hvala lepa.
Spoštovani gospod Tanko! Formalno se usklajenost ugotavlja po zaključeni tretji obravnavi oziroma pred glasovanjem o predlogu zakona v celoti. Neodvisno kaj je včeraj napovedal minister ali predlagal, dejstvo je, da so kvalificirani predlagatelji vložili amandmaje za tretjo obravnavo. Te smo zaključili, predstavnica Vlade je povedala, da zakon ni usklajen, predlagala je uskladitveni amandma. Upam, da ste ga dobili na klop. Želi kdo razpravljati o tem uskladitvenem amandmaju? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo o tem amandmaju in prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Že prej sem povedal, 10 minut.
Se opravičujem. Tega pa žal nisem slišal. Predlagate prekinitev za 10 minut pred glasovanjem? Obrazložitev glasu smo končali. Želi še kdo obrazložiti glas? Želi katera od poslanskih skupin ali poslancev obrazložiti glas? [[Ne želi.]] Zato odrejam odmor do 16.13.
Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Smo v fazi glasovanja. Glasujemo o uskladitvenemu amandmaju k 9. členu. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 4. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z vprašanji poslank in poslancev nadaljevali v ponedeljek, 30. marca, ob 15.00 uri. Hvala lepa in lep pozdrav. Ob tem vas še želim obvestiti, da je uro in pol pred tem tudi predavanje na temo Znanje žanje. Dr. Križan predava o najnovejših dogajanjih in izsledkih iz fizike. Vabim vas k udeležbi.