Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi prosim, če zasedete svoje prostore! Pričenjam nadaljevanje 2. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Dimitrij Kovačič, gospa Darja Lavtižar Bebler, gospod Branko Marinič do 11. ure, gospod Milan Petek, gospod Jakob Presečnik in gospod Matjaž Švagan. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA SPREMEMB IN DOPOLNITEV PRAVIL FUNDACIJE ZA FINANCIRANJE INVALIDSKIH IN HUMANITARNIH ORGANIZACIJ V REPUBLIKI SLOVENIJI. Skupni prijavljen čas za razpravo je približno eno uro. Spremembe in dopolnitve pravil fundacije je v obravnavo zboru predložila Fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Besedo dajem direktorju fundacije mag. Cvetu Uršiču za dopolnilno obrazložitev. Prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, cenjene gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Fundacija je bila ustanovljena z namenom, da financira delovanje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Tako se sredstva, pridobljena od koncesijskih dajatev za prirejanje iger na srečo, namenjajo za dodatno podporo oziroma pomoč najbolj ranljivim skupinam prebivalcev, to je invalidom, ljudem s kroničnimi boleznimi, ljudem v socialnih in psiho socialnih stiskah in težavah ter ljudem, ki so prestopili prag revščine, za njihovo socialno vključevanje, za dvig kvalitete njihovega življenja oziroma zato, da imajo enake možnosti na poti skozi življenje. Ta sredstva so za te organizacije in te uporabnike praktično edini stabilen in trajen vir dohodkov. Fundacija vsa leta svojega delovanja, z vso odgovornostjo pa lahko trdim to za zadnje leto njenega delovanja, kar sem direktor fundacije, odgovorno izpolnjuje to svoje poslanstvo. To ne pomeni samo, da posluje zakonito, temveč, da se sredstva rabijo smotrno in racionalno, da se zagotavlja preglednost porabe sredstev pri organizacijah in tako dalje. V ta namen smo na primer samo v lanskem letu izpopolnili postopke notranjega nadzora in spremenili obrazce za poročanje o uporabi sredstev. Izhajajoč iz kritične analize delovanja fundacije, ugotovitve evalvacijske raziskave invalidskih in humanitarnih organizacij ter njihovih programov, ki jo je fundacija financirala, ugotovitev revizijskega poročila, ki ga je v letu 2003 opravilo v fundaciji računsko sodišče, poudarjam, da je končno mnenje računskega sodišča, upoštevajoč odzivno poročilo, ki smo ga na fundaciji pripravili, bilo pozitivno ter seveda upoštevajoč določila zakona o invalidskih organizacijah in zakona o humanitarnih organizacijah, je fundacija pripravila predlog sprememb in dopolnitev pravil o delovanju fundacije in pa pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije. Dovolite mi, da o tej točki kratko pojasnim predlagane spremembe pravil fundacije. Svet fundacije, samo še to za uvod, je ta predlog sprememb in dopolnitev obravnaval na svoji 9. seji 18. maja lansko leto in poslal gradiva v oba dokumenta, najprej samo poudarjam, pravila, v soglasje državnemu zboru. Spremembe in dopolnitve pravil fundacije, so pa naslednje: 1. člen je redakcijske narave. Gre za spremembo naslova sedeža fundacije iz Trubarjeve ulice na Stegne v Ljubljani. 2. člen je uskladitev z dikcijo obeh zakonov, torej zakona o invalidskih in zakona o humanitarnih organizacijah. 3. člen je ravno tako predvsem oziroma samo uskladitev z obema zakonoma. 5. člen predloga dopolnitev, bolj jasno določa, kako poteka volitev članov komisij oziroma predsednika komisij oziroma njihovih namestnikov. Najpomembnejša sta pa 6. člen predloga sprememb in pa 9. člen. 6. člen govori o nadzornem odboru v fundaciji. V 6. členu smo zapisali, da imenuje Svet fundacije tri člane nadzornega odbora izmed uveljavljenih strokovnjakov, ki jih predlaga Vlada Republike Slovenije, nacionalne invalidske organizacije in humanitarne organizacije. V ta namen se torej povečuje zunanji nadzor nad poslovanjem fundacije. 9. člen pa govori o izvajanju notranjega nadzora nad porabo sredstev v invalidskih in humanitarnih organizacijah. Z bolj preglednim, z bolj poglobljenim in pa z bolj primerljivim nadzorom nad porabo sredstev, kot ga izvajajo tudi drugi, ki namenjajo ta sredstva, ali so to proračunska sredstva ali so to sredstva občin ali donacije, želimo torej izboljšati oziroma zagotoviti večjo preglednost nad porabo sredstev. 10. in 11. člen, se opravičujem, govorita samo še o prehodnih določbah. Hvala.
Hvala vam, za poročilo. Spremembe in dopolnitve pravil je obravnaval odbor za delo, družino in socialne zadeve kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Brenčiča, da poda oziroma predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljam predstavnike fundacije in predstavnike vlade in tudi vas kolegice in kolegi poslanci. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na svoji 1. redni seji dne 12.1.2005 obravnaval predlog spremembe in dopolnitve pravil fundacije za financiranje invalidskih humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki ga je v soglasje državnemu zboru predložila fundacija FIHO. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, in sicer direktor fundacije mag. Svet Uršič, predsednik sveta fundacije gospod Janko Kušar, predstavnice ministrstva za delo, družino in socialne zadeve ter tudi nekateri predstavniki invalidskih organizacij. Svet fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji je dne 8.5. sprejel spremembe in dopolnitve pravil FIHA, na katere pa je dne 8.7. na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe državnega zbora sprejel ustrezne popravke in spremembe. Ustrezno popravljeno besedilo z dodatnimi obrazložitvami je bilo posredovano 15.7. lansko leto v izdajo soglasja državnemu zboru. Zakonodajno-pravna služba na popravljeno gradivo ni imela pripomb. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem komisije državnega sveta za družbene dejavnosti ter s pripombami društva Vizija in pripombami društva za teorijo in kulturo hendikepa. Po uvodni predstavitvi predloga sprememb tega akta je bilo v daljši razpravi vzpostavljeno stališče, da odbor sicer predlaga državnemu zboru, da da soglasje k spremembam in dopolnitvam tega akta, vendar pa se je večina razpravljavcev strinjala, da bodo v prihodnje potrebne korenite spremembe na tem področju. Da pa bi do teh sprememb lahko prišlo, bo potrebno spremeniti zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, in posledično temu odlok o ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Največ pripomb je bilo na sestavo članov sveta fundacije, saj je od imenovanih 27 članov kar 25 članov neposrednih koristnikov sredstev FIHA. Zato lahko prihaja do konflikta interesov in nezdružljivosti funkcij, saj sedanji način delitve sredstev večini vlagateljev ponudb na javni razpis FIHA omogoča, da sami neposredno odločajo o delitvi sredstev, so neposredni in posredni uporabniki sredstev in sodelujejo v komisijah za ocenjevanje programov in pripravo predlogov za razporeditev teh sredstev. Vprašljivo je tudi upoštevanje kriterijev za razdeljevanje sredstev fundacije in enakopravno obravnavanje upravičencev do teh sredstev. Člani strokovnih komisij bi morali biti strokovnjaki s področja, ki so predmet javnega razpisa za razporejanje sredstev fundacije, in ne bi smeli biti interesno povezani z uporabniki teh sredstev. Prav tako so nekateri razpravljavci opozorili na 36. a člen sprememb in dopolnitev pravil, ki sicer zagotavlja nadzor fundacije nad porabo namensko dodeljenih sredstev invalidskim in humanitarnim organizacijam za delovanje, za izvajanje programov in storitev ter za naložbe financiranja iz sredstev fundacije. Vendar je vprašljiva sestava tega odbora. Prav tako pa tudi ureditev izvajanja nadzora, ki ga bo urejal pravilnik za izvajanje nadzora, sprejet s strani sveta fundacije. Člani odbora so bili soglasni, da je potrebno to področje celovito urediti in zagotoviti transparentnost razdeljevanja in porabe sredstev. Strinjali so se tudi, da so predlagane spremembe aktov fundacije nujne, čeprav nezadostne, vendar je hkrati večina članov odbora tudi menila, da odbor kljub vsemu spremembe aktov fundacije predlaga državnemu zboru v soglasje. Zato je sprejel sklep, s katerim predlaga državnemu zboru, da da soglasje k spremembam in dopolnitvam pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Poleg tega pa je odbor sprejel tudi dodaten sklep, s katerim predlaga vladi, da čim prej predloži v obravnavo državnemu zboru predlog sprememb in dopolnitev zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Hvala lepa.
Hvala vam gospod Brenčič. Glede na to, da se Vlada Republike Slovenije ni prijavila k razpravi, prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. K besedi vabim poslanskega kluba Liberalne demokracije gospoda Germiča.
Hvala, gospod podpredsednik za besedo. Spoštovani člani fundacije, predstavnica ministrstva. Spoštovani kolegi in kolegice! Državni zbor na podlagi zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in na podlagi odloka o ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij daje soglasje k pravilom oziroma spremembah in dopolnitvam pravil fundacije. Priložene spremembe in dopolnitve pravil fundacije so posledica sprejetja nove zakonodaje na področju zagotavljanja invalidskega varstva in delovanja humanitarnih organizacij. To sta predvsem zakona o invalidskih in humanitarnih organizacijah, ki v določenih delih zadevata tudi delovanje fundacije FIHO. Predvsem pa so predložene spremembe in dopolnitve pravil posledica priporočil oziroma zahtev računskega sodišča, ki je za delo fundacije za leto 2001 in 2002 izdalo mnenje s pridržkom. V predlogih sprememb in dopolnil pravil fundacije so predlagane rešitve glede na zahteve računskega sodišča in se nanašajo predvsem na nezagotavljanje ločevanja funkcij opravljanja in nadziranja dela fundacije, kar je tudi že vrsto let podlaga za vrsto kritik na poslovanje fundacije s strani nekaterih invalidskih in humanitarnih organizacij. Kritike so posledice dejstva, da je svet fundacije, ki pravzaprav vodi vse postopke za delitev sredstev fundacije in ga sestavljajo predstavniki invalidskih in humanitarnih organizacij, ki so tudi porabniki večine sredstev fundacije. Pri tem ima svet tudi odločilno vlogo pri imenovanju nadzornega odbora. Predlog sprememb pravil sicer uvaja drugačno možno sestavo nadzornega odbora, glede na predlagatelje, katerega pa končno še vedno imenuje svet fundacije. Tudi besedilo 6. člena sprememb in dopolnil pravil, ki v pravila vnaša nov 36.a člen, ki fundacijo zavezuje, da preko svojih organov in strokovne službe ali pooblaščene strokovne organizacije zagotavlja nadzor nad porabo namensko dodeljenih sredstev invalidskim in humanitarnim organizacijam, bo dobil pravi pomen šele s sprejemom pravilnika, ki bo natančneje uredil izvajanje nadzora. Ta pravilnik pa bo ponovno sprejemal svet fundacije. V poslanskem klubu Liberalne demokracije se zavedamo, da predlagane spremembe in dopolnitve pomenijo le manjši korak naprej pri delovanju fundacije in pri zagotavljanju večje transparentnosti pri delitvi, porabi, nadzoru [[....]] [[Nerazumljivo.]] fundacije in da še vedno ne rešujejo temeljnega vprašanja, ki je opredeljen v zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in odloku o ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Tako je v zakonu opredeljena sestava sveta, ki ga v večini predstavljajo predstavniki invalidskih in humanitarnih organizacij, ki so bili sedaj, in pričakovati je, da bodo tudi v prihodnje v veliki meri tudi koristniki sredstev fundacije. Zato bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije ob podpori predlaganim spremembam in dopolnitvam pravil fundacije, za katere menijo, da so potrebne a ne zadostne, podprli tudi dodatni sklep odbora za delo, družino in socialne zadeve in invalide, ki predlaga vladi, da s spremembami zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in posledično s spremembami drugih aktov zagotovi pogoje za transparentno delitev in porabo sredstev in ki bo odpravil vsak sum o konfliktu interesov in nezdružljivosti funkcij opravljanja s sredstvi fundacije in njegovega nadzora. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim predstavnika Združene liste socialnih demokratov, gospoda Hana. Izvolite, prosim.
Spoštovani podpredsednik, predstavniki fundacije, vlade, kolegice in kolegi! Ker sta ta in naslednja točka vsebinsko tesno povezani, bom v predstavitvi stališča poslanske skupine predstavil opredelitev Združene liste socialnih demokratov tako do predlaganih sprememb in dopolnitev pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij kot tudi predlaganih sprememb in dopolnitev pravilnika o pogojih za uporabo sredstev fundacije. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov je področju invalidov vedno namenjala veliko pozornosti in bila nosilka številnih pobud in predlogov, ki so v praksi izboljševala položaj invalidnih oseb. Tudi v naslednjem mandatu nameravamo ohraniti enako zavzetost do urejanja vprašanje s tega področja. Predlagane spremembe in dopolnitve pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in pravilnika o pogojih za uporabo sredstev fundacije so posledica zakonskih določil in ugotovitev računskega sodišča. Ker lahko predlagane spremembe in dopolnitve potrdimo le v paketu, jih bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podprli. Čeprav so bili v razpravi na seji matičnega delovnega telesa in v pisnih stališčih nekaterih invalidskih organizacij izraženi tudi tehtni pomisleki, ki pa si zaslužijo pozornost. V Združeni listi socialnih demokratov se zavzemamo za družbo, ki bo invalidom nudila možnosti za ustvarjalno izrabo tistih umskih in telesnih zmogljivosti, ki jim jih je življenje ohranilo, tako da bodo kot zdravi sami prispevali k lastnemu blagostanju. Tudi trenutna ureditev financiranja invalidskih in humanitarnih organizacije se nam zdi napredna, saj prek ustreznih organov prepušča skrb za razdelitev sredstev invalidov samim. Zaskrbljujoča pa so opozorila, da so določene invalidske organizacije pri zastopanosti v organih in razdeljevanju sredstev neupravičeno privilegirane. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov upamo, da bodo predstavniki invalidskih organizacij skozi strpen in odprt dialog sami, brez nepotrebnih posegov s strani države, našli kompromis, ki bo v največji možni meri zadovoljil vse. Še najpomembneje pa je, da bodo sredstva fundacije čim bolj koristno uporabljena v korist uporabnikov invalidov. Če povzamem, predlagane spremembe in dopolnitve pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in pravilnika o pogojih za uporabo sredstev fundacije pomenijo določen napredek, so pa deleč od tega, da bi bili z njimi vsi zadovoljni. Ker državni zbor nima možnosti, da bi z amandmaji ali predlagane spremembe in dopolnitve preoblikoval, bomo v poslanski skupini podprli predlagane spremembe in dopolnitve takšne, kakršne pač so. Hvala lepa.
Hvala vam za poročilo. K besedi vabim predstavnika Nove Slovenije, mag. Franca Capudra.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci. Pravila Fundacije o financiranju invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji so bila sprejeta v letu 1998 in prvič dopolnjena v letu 1999. V letu 2002 je bil sprejet zakon o invalidskih organizacijah in zakon o humanitarnih organizacijah, ki naj bi uredil delovanje teh organizacij. Ponovne spremembe pravil fundacije so bile v parlament poslane za pridobitev soglasja v lanskem letu, tik pred parlamentarnimi volitvami, predvsem zaradi ugotovitev računskega sodišča o delovanju fundacije v letu 2001 in 2002. Računsko sodišče je v svojem pozitivnem poročilu s pridržkom ugotovilo, da pri delu fundacije ni bilo večjih nepravilnosti, ki bi zadevale naravo finančnega poslovanja fundacije. V svojem poročilu pa je pripravilo kar nekaj priporočil, kar se tiče delovanja in notranje kontrole v fundaciji, predvsem glede neskladnosti istočasnega članstva v nadzornem odboru in svetu fundacije. Predlog sprememb pravil fundacije upošteva priporočila računskega sodišča glede nadzora v sami fundaciji in nadzora, ki ga mora fundacija izvajati nad pridobitniki sredstev fundacije. V predlogu sprememb je določeno, da član nadzornega odbora imenuje svet fundacije na predlog vlade. V novem 36. a členu pa je opredeljen nadzor, ki ga mora fundacija izvajati preko svojih organov in strokovnih služb nad prejemniki sredstev fundacije. Spremembe pravil fundacije podpira matično delovno telo državnega zbora. K spremembam pa je podala pozitivno mnenje tudi zakonodajno-pravna služba. V Novi Sloveniji se zavedamo, in takšno je bilo tudi stališče odbora za delo, družino in socialne zadeve, in kar je bilo tudi razvidno iz same razprave na tem odboru, da je potrebno za celovito rešitev problematike delovanja fundacije FIHO ustrezno spremeniti dva osnovna dokumenta, in sicer zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in odlok o ustanovitvi fundacije FIHO. V poslanski skupini upamo, da bodo te spremembe pravil pripomogle k še bolj transparentnemu delovanju fundacije in zadovoljstvu vseh uporabnikov sredstev fundacije. Seveda bomo v naši poslanski skupini podprli spremembe in dopolnitve pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, obenem bomo pa podprli tudi dodaten sklep odbora glede čimprejšnjih sprememb zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Hvala lepa.
Hvala, magister Capuder. K besedi, predstavitvi stališča Slovenske ljudske stranke vabim gospoda Stanislava Brenčiča.
Hvala za besedo še enkrat. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo vsekakor močno naklonjeni temu, da se država, ali bolje rečeno, državni proračun na temelju zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije zavestno odpovedal delu javnih sredstev v korist fundacije FIHO, preko katere se je na ta način zagotovil za financiranje invalidskih humanitarnih in dobrodelnih organizacij zanesljiv in trajen vir sredstev, s katerimi naj bi po načelu subsidiarnosti upravljala in razpolagala fundacija sama. V ta namen je bil Svet fundacije, katerega sestavo določa 10. člen zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, dolžan sprejeti najprej akt, ki se imenuje Pravila za financiranje invalidskih, humanitarnih organizacij ter na tej podlagi tudi izvedbeni akt, to je Pravilnik o merilih in pogojih za uporabo sredstev te fundacije, in jih seveda tudi posredovati v državni zbor, ki je izdal soglasje k obema aktoma. Na podlagi v državnem zboru sprejetega zakona o invalidskih organizacijah in zakona o humanitarnih in dobrodelnih organizacijah pa je, če nič drugega, potrebno oba akta uskladiti z določbami obeh zakonov. Predmetnost s strani Sveta FIHO predloženih sprememb in dopolnitev pravil razrešuje to neskladje in do neke mere tudi upošteva opozorila računskega sodišča, ki je finančno poslovanje fundacije pregledalo lansko spomlad. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke smatra, da je glede na to, da je državni zbor sprejel oba zakona in predhodno tudi zakon o lastninskem preoblikovanju Lotarije Slovenije ter odlok o ustanovitvi FIHA, dolžan k predloženi vsebini pravilnika dati soglasje, zato bomo predlog sklepa, ki ga državnemu zboru posreduje matično delovno telo, tudi podprli. Ne glede na to, da smo zagovorniki načela subsidiarnosti in samoregulacije na nekem področju, pa ostajamo trdno na tem, da je potrebno celovito preurediti sistem organizacije in delovanja fundacije FIHO s poudarkom na vzpostavitvi mehanizma nevtralnosti tako pri ocenjevanju stanja in delovanja posamezne invalidske organizacije ali humanitarne organizacije in dobrodelne organizacije kakor pri določanju kriterijev za ocenjevanje in vrednotenje njihovih programov. Še posebno pa je potrebno vzpostaviti spremembe v postopkih neposrednega razdeljevanja finančnih sredstev, kajti tisti, ki že dalj časa spremljamo večna medsebojna nasprotja in sumničenja, ki spremljajo vsakoletno razdeljevanje sredstev ne moremo mimo dejstva, da se celotna zgodba vse preveč prepleta z enimi in istimi akterji, to se pravi, si oblikujejo in sprejemajo akte fundacije, ocenjujejo in vrednotijo programe, si dodeljujejo finančna sredstva in na vrhu tega tudi opravljajo nadzor nad porabo teh sredstev. Mogoče bi bilo reči, da poenostavljeno gledamo na vso to stanje, vendar pa ne moramo mimo dejstva, ki je dovolj korektno zastavljeno v opozorilu računskega sodišča, ko je finančno poslovanje fundacije pregledalo. Tovrstno prakso ni mogoče odpraviti neposredno s spremembo pravil za financiranje invalidsko-humanitarne organizacije, pravilnikom o merilih za uporabo teh sredstev, temveč je potrebno napraviti najprej zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki daje temelj za oblikovanje vseh nadaljnjih aktov fundacije, pri čemer pa je potrebno ohraniti avtonomijo fundacije, a v delovanju fundacije pa vzpostaviti preglednost in nevtralnost pri razdeljevanju sredstev ter učinkovit nadzor nad njihovo porabo. Vse to pa se začne z določitvijo sestave sveta fundacije, ki pa jo zakon v 10. členu, zakon o preoblikovanju Loterije Slovenije, do sedaj zastavlja tako, kot jo, zato je potrebno ta zakon spremeniti. Zato tudi v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pričakujemo, da v dobro poslanstva fundacije FIHO vlada čim prej pripravi predlog sprememb zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in ga predloži v obravnavo in sprejem državnemu zboru. Hvala lepa.
Gospod Brenčič hvala vam, da ste državni zbor seznanili s stališčem poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. K besedi vabim predstavnico poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke Barbaro Žgajner-Tavš.
Hvala lepa za besedo. Današnjo razpravo o spremembah in dopolnitvah pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji bom povzela tudi v povezavi z naslednjo točko, torej tudi s spremembami in dopolnitvami pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Na razprave, ki se ob tovrstnih, rekla bom, socialnih temah ponavadi odvijajo v tej dvorani¸, so večinoma polne leporečja in prekomerne humanosti. Žal pa je delo najbolj gorečih, v navednicah seveda, zagovornikov socialnih pravic in enakopravnosti oziroma enakosti pogosto le pretiran pluralizem oziroma populizem, ki ga je mogoče pospremiti le z grenkim priokusom. Ne bom se dotikala posameznih humanitarnih afer, moram pa omeniti, da so isti ljudje sprejeli zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, ki posredno izničuje poseben status in namen invalidskih podjetij, da so isti ljudje nasprotovali noveli zakona Slovenske nacionalne stranke, ki uzakonja, da imajo slepi s psom vodnikom pravico do vstopa v vse javne ustanove in prostore. In to kljub temu, da gre za majhno spremembo, ki za družbo nima negativnih posledic, za človeka, ki je odvisen od tovrstne pomoči oziroma tovrstne zadeve, pa je življenjskega pomena. Dvoličnost, dragi gospodje, si lahko ogledate tudi iz magnetogramov septembra leta 2003. In naj ne pozabim prizadevanj Združene liste socialnih demokratov, da dobesedno sesuje amandma Slovenske nacionalne stranke, ki bi invalidom vseh kategorij dopuščal možnost izbire, da se vključijo v zaposlitev in s tem seveda aktivno družbeno življenje. Toliko tudi o enakopravnosti. Tudi krovnega zakona o invalidih še nimamo in ne nazadnje, neobetaven začetek nove vlade, ki že na prva poslanska vprašanja in pobude, konkretno kolega Saša Pečeta, ki je na vlado podal pobudo za sprejem zakona o duševnem zdravju, ni odgovorila v za to določenem roku. Bojim se, da toliko časa, kolikor časa bo vladala takšna neustrezna politična volja, bodo tudi področja, kakršno je financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij neustrezno urejena. Danes smo že slišali, da pri obravnavanih točkah gre posledično za spremembe, ki jih narekujeta zakon o invalidskih organizacijah in zakon o humanitarnih organizacijah ter ne nazadnje revizijsko poročilo računskega sodišča. Skladno z odlokom o ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij pa mora k omenjenim spremembam podati soglasje tudi državni zbor. Dejstvo je, da ker se delijo finančna sredstva, ponavadi prihaja do nesoglasij, sploh v primerih, če so le-ta omejena. No, po drugi strani pa seveda razlog tiči v nedodelanih zakonskih določilih. Prav tako je vedno vprašljiv nadzor nad razdeljevanjem teh sredstev, ki pa tudi z današnjimi popravki ne bo popolnoma zadovoljiv in bo zato potrebno v samo področje koreniti poseči. Na sami seji matičnega delovnega telesa je bilo s strani različnih predstavnikov invalidskih društev slišati številne pripombe, ki se v osnovi niso nanašale na obstoječe spremembe tako pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij kot tudi pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije. Predstavniki teh organizacij so izpostavili pomanjkljivosti v obeh pravilnikih, ki pa jih državni zbor danes žal ne bo obravnaval, ker, kot sem že dejala, niso predmet današnjih sprememb, bodo pa seveda še naprej vplivale na nepopolno urejenost na tem področju. Iz povedanega lahko torej sklepamo, da je potrebno omenjeno področje krovno urediti, tako da danes lahko govorimo le o tako imenovanih lepotnih popravkih, ki pa kljub vsemu prinašajo vsaj delne izboljšave pri delitvi sredstev med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami ter seveda tudi pri nadzoru nad razdeljevanjem tega denarja. V predlaganem besedilu se tako spremeni razmerje prejemnikov sredstev med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami v korist slednjih. Ker me čas preganja, naj samo še zaključim. V poslanski skupni Slovenske nacionalne stranke ne bomo nasprotovali sklepoma o soglasju državnega zbora k omenjenima aktoma, prav tako pa bomo seveda tudi podprli sklep, ki ga je sprejelo matično delovno telo. Hvala lepa.
Hvala za zanimivo stališče. K besedi pa vabim predstavnico Slovenske demokratske stranke gospo Alenko Jeraj, izvolite prosim.
Hvala za besedo spoštovani predsedujoči. Predstavniki vlade in fundacije, kolegice in kolegi. Spremembe in dopolnitve pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji in pravilnik o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, o katerih bo tekla razprava v naslednjih dveh točkah, se nanašajo predvsem na spremembo meril za dodelitev sredstev, spremembo delitvenega razmerja pri delitvi finančnih sredstev v korist humanitarnih organizacij ter celovitejši in natančnejši nadzor nad porabo dodeljenih sredstev. Predlagane spremembe je fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij pripravila na podlagi priporočil in zahtev računskega sodišča, ki je pri pregledu poslovanja omenjene fundacije opozorilo na določene nedorečenosti in podalo priporočila. Spremembe in dopolnitve pravil fundacije prinašajo spremembe na področju, ki opredeljuje status invalidskih in humanitarnih organizacij, na podlagi zakona o invalidskih organizacijah in zakona o humanitarnih organizacijah. Predlagani dokument prinaša spremembe tudi pri izvolitvi predsednika komisije fundacije, za katerega izvolitev bo potrebna absolutna in ne več relativna večina članov komisije. Pomembna je tudi sprememba, ki govori o nadzornem odboru, ki so ga do sedaj sestavljali trije člani sveta, po novem pa bo fundacija imela nadzorni odbor treh članov, ki jih svet imenuje izmed uveljavljenih strokovnjakov na področju invalidskega, socialnega in zdravstvenega varstva na podlagi predlogov vlade Republike Slovenije, invalidskih organizacij, ki delujejo na državni ravni in humanitarnih organizacij. Spreminja se tudi člen, ki govori o sejninah in potnih stroških. Po novem določa, da so do sejnin in povračila potnih stroškov poleg članov sveta upravičeni tudi člani nadzornega odbora. Nov je 36. a člen, ki uvaja celovitejši in natančnejši nadzor nad porabo invalidskim in humanitarnim organizacijam dodeljenih sredstev in v primeru upravičenega dvoma glede pravilnosti in zakonitosti uporabe teh sredstev omogoča fundaciji, da pri pristojnih organih sproži postopek za finančni nadzor. Natančno ureditev izvajanja nadzora ureja pravilnik, ki ga sprejme svet fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Ob tem ne smemo pozabiti, da je evropski invalidski forum ob obiskih svojih najvišjih predstavnikov v Sloveniji v zadnjih treh letih zelo visoko ocenil delovanje in izvajanje posebnih socialnih programov in način njihovega financiranja. Ob pogovorih in na, ob tej prilikah, sklicanih tiskovnih konferencah, so poudarjali, da je takšna raven invalidskega varstva ne samo primerljiva s članicami EU, ampak mnogim lahko tudi za zgled. Torej bi bilo nesmiselno rušiti dobre prakse, ampak raje nadgradimo obstoječe in od invalidskih in humanitarnih organizacij ter fundacije zahtevajmo že večji izkoristek od vloženih sredstev v te programe, to pa na način, da v obstoječe programe vključijo še več uporabnikov, uvedejo racionalizacijo stroškov ter hkrati popestrijo svojo ponudbo z načini, ki bodo za posamezne vrste invalidnosti in bolezni najustreznejši. V prihodnosti bi bilo dobro še bolj natančno nadzorovati porabo sredstev, kar spremembe in dopolnitve pravil in pravilnika tudi prinašajo, z analizami, poročili in s preverjanji izvajanja na terenu. Posebni socialni programi so namenjeni uporabnikom, zato bo njihovo mnenje v prihodnje odločujoče. Invalidske in humanitarne organizacije so izvajalke teh programov, končni cilj pa so uporabniki. Več pozornosti bi v prihodnje veljalo nameniti tudi izvajanju in doseženim rezultatom na terenu, to je pri uporabnikih širom države. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlog sprememb in dopolnitev pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji podpira.
Hvala tudi za to stališče poslanske skupine. Glede na to, da smo zaključili oziroma izčrpali dnevni red predstavnikov poslanskih skupin, sledi razprava poslank in poslancev. Na seznamu je prva prijavljena gospa Cveta Zalokar Oražem. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi in kolegice! Pred nami so spremembe in dopolnitve dveh aktov, ki pomembno vplivata na razdelitev treh milijard slovenskih tolarjev. S tem, ko se je država oziroma v njenem imenu državni zbor pred leti zavestno odpovedal proračunskemu viru dohodka v korist invalidskim in humanitarnim organizacijam oziroma programom, ki jih te organizacije izvajajo, je dejansko prevzel tudi odgovornost da bo nadzoroval njihovo smotrno in pošteno delitev ter porabo. V vsem tem času sem bila kot poslanka večkrat soočena s stališči različnih posameznikov in posameznic ter organizacij, tako tistih, ki prejemajo sredstva, kot tistih, ki jim to ni uspelo, da so si bile enotne v tem, da se sredstva fundacije ne delijo pošteno, saj neopravičeno udejanjajo monopolni položaj nekaterih organizacij, in da so razmerja med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami glede na prejeta sredstva nepravična, da je predvsem pri invalidskih organizacijah premalo sredstev, le nekaj nad 50% je namenjenih socialnim programom in preveč investicijam. Sporna je sestava organov, ki odločajo o razdelitvi sredstev, saj ni odpravljen konflikt interesov. To dejansko postavlja vse invalidske ter humanitarne organizacije, ki nimajo svojih predstavnikov v svetu FIHO, lahko pa kandidirajo na sredstva, v očitno neenakopraven položaj, saj za razliko od tistih, ki so zastopane v svetu FIHO, ne morejo sodelovati pri določanju meril in pogojev za uporabo sredstev ter pri razporejanju sredstev. Poleg tega veljavna ureditev producira situacijo, v kateri imajo dogovori o razporejanju sredstev med člani sveta prednost pred delitvijo sredstev na podlagi programov, saj mnogi od prejemnikov sredstev tudi odločajo o njihovi razporeditvi. Vse te trditve je v revizijskem poročilu o pravilnosti poslovanja fundacije FIHO v letih 2001 in 2002 v letu 2004 potrdilo tudi računsko sodišče, ki je ugotovilo, da FIHO ni objektivno ocenjevala programov invalidskih in humanitarnih organizacij in je dodeljevala sredstva društvom, ne da bi prej dovolj podrobno preučila stroške njihovega delovanja in potrebe upravičencev do teh sredstev. Nadalje, da je FIHO dodeljevala dodatna sredstva, ne da bi oblikovala ustrezne kriterije, da FIHO ni zagotavljala ustreznega pregleda na dodeljevanje in porabo sredstev, saj ni evidentirala in izkazovala financiranja po posameznih namenih ter da FIHO ni zagotavljala ločevanja funkcij opravljanja in nadziranja, kar povečuje tveganje pri njenem poslovanju. Ker so bile pri revidiranju poslovanja ugotovljene te nepravilnosti, je morala FIHO v roku 70-ih dni po prejemu tega poročila predložiti odzivno poročilo, popravljalni ukrepi so se morali nanašati na izdelavo novih meril fundacije za ocenjevanje programov in dodeljevanje sredstev, s katerimi bodo natančneje opredeljeni programi in stroški, ki bremenijo socialne programe sofinanciranja, delovanja organizacij in njihovih naložb ter določeni standardi za vrednotenje programov in zagotavljanje enakih pogojev, dopolnitev pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev FIHO, ureditev knjigovodskih evidenc, začetek postopkov za spremembo članstva v organih fundacije, ki bo zagotavljala uresničevanje načela nezdružljivosti funkcij. Predlog sprememb in dopolnitev aktov o soglasju, h katerim se mora danes izreči državni zbor, naj bi bil torej korak k odpravi teh pomanjkljivosti in nepravilnosti. Naj najprej poudarim, da me veseli, da sprememba prinaša tudi spremenjeno razmerje med sredstvi, ki so namenjeni invalidskim in humanitarnim organizacijam, in sicer iz razmerja 25:75 na razmerje 35 za humanitarne in 65 za invalidske organizacije, kar je zagotovo korak naprej in ga pozdravljam. Žal pa moramo ugotoviti, da so vse ostale spremembe in dopolnitve, ki jih je tako rekoč terjalo računsko sodišče, bolj ali manj kozmetične narave in ostajajo na povsem načelnih in splošnih dikcijah. Te pa še vedno omogočajo široki diapazon interpretacije in manipulacije ter ne odpravljajo konflikta interesov, ne uvajajo zadostne metodologije razdeljevanja finančnih sredstev in ne nazadnje kršijo tudi načela inštituta javnega razpisa. Če sem nekoliko konkretnejša: predlagane spremembe in dopolnitve ne konkretizirajo meril ter pogojev za dodeljevanje sredstev, temveč jih puščajo preveč ohlapne, dvoumne in nejasne. Smiselno bi bilo, recimo, uporabiti že izdelano metodologijo, ki jo za svoje razpise uporablja ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve ali pa ki jo uporabljajo občine, na primer Mestna občina Ljubljana, kar bi bilo lažje tudi za prijavitelje, saj bi na istih obrazcih izpolnjevali programe za različne financerje. Metodologija ministrstva je po moji oceni dobra in bi bila tudi učinkovita in bistveno jasnejša, kot je trenutno stanje. Pri tem je tudi pomembna tako imenovana uporabniška ura, ki zelo jasno pove ter vrednoti učinkovitost ter smotrnost posameznega programa oziroma določi, koliko ur programske pomoči imajo uporabniki dejansko od programa ali bolje, koliko ur programske pomoči letno nek program dejansko nudi in zagotavlja. Predlagane spremembe in dopolnitve ne uvajajo evalvacij, ki so pomemben indikator izboljšav na eni ter nepravilnosti na drugi strani. Jasno bi moralo biti tudi opredeljeno, da člani komisij, ki odločajo o razdelitvi sredstev, ne smejo biti zaposleni ali v vodstvu organizacij, ki sredstva prejemajo, kakor se to dogaja sedaj, kar jasno kaže na konflikt interesov. Ravno tako bi moralo biti jasno zapisano, da morajo biti člani nadzornega odbora fundacije strokovnjaki s področja socialnega varstva, zdravstva ali financ, ne pa člani organizacij - prejemnic finančnih sredstev iz fundacije oziroma ne smejo v okviru organizacij prejemnic opravljati nobene funkcije. Jasno bi moralo biti tudi opredeljeno razmerje med financiranjem oziroma sofinanciranjem posebnih socialnih programov in storitev ter delovanjem organizacij. Pri tem naj dodam, da je 25% sredstev za naložbe v osnovna sredstva in njihovo vzdrževanje zelo velik delež in bi se moral zmanjšati na največ 10 do 15%, saj menim, da je naložba v človeka pomembnejša od naložb v zidove in strehe. Predlagane spremembe in dopolnitve v kar največjem delu žal niso takšne, da bi prinesle tudi dejanske spremembe, da bi zadostno in primerno odgovorile na očitke računskega sodišča. Očitno je, da danes ne bomo zaključili tega poglavja. Upam, da je temu tako, ne glede na izid glasovanja o soglasju k tema dvema aktoma in da bo potrebno v ta dva pomembna dokumenta v prihodnosti tudi nekoliko bolj resno in vsebinsko poglobljeno poseči. Pri tem pa se bo potrebno, tako kot je bilo to izpostavljeno in ugotovljeno tudi na odboru, tako rekoč soglasno tudi podprto, vrniti na izhodišče, to je k zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in spremeniti razmerja v svetu FIHO, ki so danes povsem neustrezna z vidika konfliktov interesov in nezdružljivosti funkcij, na kar je bilo tudi jasno opozorjeno s strani računskega sodišča. Hvala lepa.
Hvala vam poslanka Oražmova. K besedi pa vabim predlagatelja. [[Ne.]] Potem opozarjam, da nam je ostal predviden čas za to točko, in sicer 14 minut. Na podlagi poslovnika sprašujem, če je interes med poslankami in poslanci, da se tudi tisti, ki niso bili do sedaj prijavljeni, prijavijo za razpravo k tej točki. Ker ne vidim interesa in želje, se opravičujem, gospod Štebe imate 5 minut, to pa je tudi edina razprava. Hvala.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz kot član odbora bi vseeno opozoril na ugotovitve, ki so bile tudi podane na seji odbora, in sicer da poleg vseh teh sprememb, ki bi morale biti narejene v vsebinskem smislu, da bo treba poseči tudi v samo zakonodajo o humanitarnih in invalidskih organizacijah, pa tudi nekako ugotoviti, kaj sodi med invalidskimi organizacijami, med invalidi, kaj sodi pod humanitarnost in kaj pod zdravstvo oziroma zdravje ter nekako zadeve urediti in jih zakonsko opredeliti tako, da bodo bolj transparentne in da nekako ne bo teh neustreznosti, ki so danes prisotne. Jaz računam, da bo vlada, ki je pravzaprav podedovala to neurejeno stanje iz preteklih let, iz preteklega desetletja, k temu pristopila celovito in uredila, po mojem mnenju, stvari tako, da bomo imeli morebiti samo humanitarne organizacije, tisto v zvezi z invalidi, kar sodi pod posebno skrb, pa prenesli na področje zdravstva. Hvala lepa.
Hvala vam. S tem zaključujem razpravo. O predlogu sklepa o soglasju k spremembam in dopolnitvam pravil fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanja, pol ure po končani 8. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob času, določenim za glasovanje. S tem prekinjamo to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO - OBRAVNAVA SPREMEMB IN DOPOLNITEV PRAVILNIKA O MERILIH IN POGOJIH ZA UPORABO SREDSTEV FUNDACIJE ZA FINANCIRANJE INVALIDSKIH IN HUMANITARNIH ORGANIZACIJ V REPUBLIKI SLOVENIJI. Ob tem vas seznanjam, da je skupni čas razprave, predviden za to točko, 55 minut. Spremembe in dopolnitve pravilnika je v obravnavo državnemu zboru predložila fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Dajem besedo direktorju fundacije mag. Cvetu Uršiču za dopolnilno obrazložitev. Izvolite, prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, cenjene gospe poslanke in gospodje poslanci. Fundacija v letu 2005 financira 79 invalidskih in humanitarnih organizacij, od tega 21 invalidskih in 55 humanitarnih organizacij. Število organizacij, ki kandidirajo za sredstva in tudi izpolnjujejo pogoje za njihovo pridobitev, iz leta v leto narašča. Ob tem želim še poudariti, da se praktično vsaj polovica prebivalcev oziroma državljanov Slovenije vsaj enkrat v življenju sreča s katero od teh organizacij in so ali smo koristniki njihovih programov in storitev. Naj naštejem samo nekatere organizacije, ki se financirajo iz sredstev fundacije. To so klasične dobrodelne organizacije, kot so na primer Karitas, Rdeči križ ali pa EHO podpornica, to so invalidske organizacije, v katere so vključeni ljudje z različni vrstami invalidnosti, to so različna društva, ki nudijo programe in storitve ljudem z izkušnjo duševne bolezni, to so različna društva, ki izvajajo programe za pomoč odvisnikom, to so različna društva kroničnih bolnikov, od bolnikov po operaciji srca, s pljučnim rakom in tako naprej. Vemo, da te organizacije izvajajo programe in storitve, ki pomembno vplivajo na socialno varnost in kvaliteto življenja vseh uporabnikov, ne samo članov organizacij. Zato je povsem jasno, kaj pomenijo sredstva fundacije za uporabnike teh storitev oziroma programov. Poudarjam to, kar sem že uvodoma povedal, sredstev, ki jih dobivajo uporabniki oziroma programov, ki jih zagotavljajo društva oziroma organizacije, ki se financirajo s strani fundacije, ni moč nadomestiti s sredstvi iz drugih virov. Zato se v fundaciji zelo zavedamo odgovornosti, ki jo je pred nas postavila država, s tem ko financiramo te organizacije. Zelo se zavedamo odgovornosti in v celoti podpiramo ureditev, ki zagotavlja avtonomijo fundacije. Obenem pa zelo podpiramo tudi ureditev, ki zahteva oziroma zagotavlja preglednost pridobivanja sredstev in porabe sredstev. Podpiramo ureditev, ki zagotavlja taka merila in take kriterije, ki so primerljivi s kriteriji drugih organizacij ali ki financirajo tovrstne organizacije, oziroma programe: ali so to ministrstva, ali so to občine, ali so to posamezni donatorji. Tako smo tudi pripravili predlog sprememb, dopolnitev pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije. Izpostavil bi najprej 1. člen sprememb in dopolnitev, v katerem je drugače urejeno razmerje med sredstvi, ki jih pridobijo invalidske in pa humanitarne organizacije. Novo delitveno razmerje je 65% v korist invalidskih in 35 v korist humanitarnih organizacij. V 2. členu urejamo mesečno delitev sredstev. Organizacije naj bi praviloma dobile sredstva vsak mesec. Pomemben je še 6. člen, ki zagotavlja, ki določa merila za delitev sredstev. Ta merila, kot lahko vidite, smo razdelili v več skupin: skupna, splošna merila, torej merila, ki zagotavljajo racionalnost, smotrnost, učinkovitost, ekonomičnost, vzajemnost in pa solidarnost pri delitvi sredstev. Nato so skupna merila in nadaljujemo s posebnimi merili za invalidske organizacije, za financiranje posebnih socialnih programov, posebna merila za financiranje socialnih programov humanitarnih organizacij in na koncu smo še posebej razdelali merila za financiranje delovanja teh organizacij in posebna merila za financiranje naložb. Pomemben je še 11. člen v predlogu, ki govori o notranjem nadzoru. Vztrajamo pri tem, da mora biti omogočen vedno in povsod nadzor nad porabo sredstev, ki jih zagotavlja fundacija. Če so ta sredstva uporabljena nenamensko, potem se mora tudi ustaviti financiranje, kot je določeno v drugem odstavku tega člena. To so temeljne spremembe. Hvala lepa.
Hvala vam, gospod Uršič. Spremembe in dopolnitve pravilnika pa je obravnaval odbor za delo, družino in socialne zadeve in invalide, kot matično delovno telo. Zato ponovno prosim predsednika odbora, Stanislava Brenčiča, da poda poročilo.
Hvala lepa. Tudi ta akt, to je pravilnik o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, je odbor obravnaval podobno kot predhodni dokument na isti seji, to je na 1. redni seji. Težko je kaj posebnega iz tega poročila predstaviti, glede na to, da je praktično bila predmetnost tega pravilnika tako v razpravi kot v podaji sklepov utopljena v razpravo ob predhodni točki. Zato naj rečem samo to, da se je odbor podobno kot pri pravilniku, ki smo ga obravnavali malo prej, tudi tu odločil, da predlaga državnemu zboru, da da soglasje k strani sveta fundacije predloženemu pravilniku o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije. In ravno tako kot pri prejšnji točki smo tudi, ko smo obravnavali ta dokument, predlagali vladi, da čim prej pripravi predlog sprememb zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Hvala lepa.
Hvala vam, gospod Brenčič. Enako kot pri prejšnji točki vlada ni prijavljena k razpravi, je pa prisotna ob obravnavi. Če boste ocenili, da potrebujete besedo, vam jo bom kot predsedujoči seveda tudi dal. Sedaj prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi na vrsti je predstavnik Nove Slovenije, mag. Franc Capuder, izvolite.
Sredstva fundacije, ki jih pridobijo invalidske in humanitarne organizacije, so namenjene temu, da te organizacije po svojih programih zagotavljajo okolje in pogoje, v katerih živijo invalidi ter so namenjena za doseganje plemenitih človekoljubnih ciljev na področjih socialnega in zdravstvenega varstva, ki jih izvajajo humanitarne organizacije v obliki programov in storitev v neposredno korist posameznikov. Kot je bilo danes že večkrat omenjeno, je računsko sodišče v svojem poročilu o delovanju fundacije za leto 2001 in 2002 zahtevalo, da se zbirajo nova merila fundacije za ocenjevanje programov in dodeljevanje sredstev invalidskim in humanitarnim organizacijam ter se izvede dopolnitev pravilnika, s katerimi bodo jasno določeni postopki dodeljevanja dodatnih sredstev in bo zagotovljena preglednost odločitev tudi z vidika namenskosti uporabe sredstev fundacije FIHO. V obdobju po ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji je opazen trend naraščanja števila humanitarnih organizacij, tudi zaredi tega, ker so se začeli bolniki z raznovrstnimi boleznimi organizirati v svoja društva, za kar imajo navsezadnje osnovo tudi v zakonu o humanitarnih organizacijah. Vsa ta dejstva so pripeljala svet fundacije do tega, da je svet sprejel spremembe in dopolnitve pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije in jih poslal v državni zbor v potrditev. Glede na razpravo v matičnem odboru predstavniki invalidskih in humanitarnih organizacij v svetu fundacije soglasno podpirajo delitev sredstev fundacije v razmerju 65% za invalidske in 35% za humanitarno organizacije. Čeprav je bilo v sami razpravi na odboru opozorjeno tudi na to, da naj procent delitve ne bi bil fiksen, ampak bi lahko variral. Ključen v spremembah in dopolnitvah pravilnika je nadalje 6. člen, ki govori o merilih za delitev sredstev, in 11. člen sprememb in dopolnitev, kjer je jasno zapisano, da so invalidske in humanitarne organizacije dolžne fundaciji pri opravljanju nadzora zagotoviti vpogled v celotno dokumentacijo o izvajanju programov in storitev ter razpolaganja s pridobljenimi sredstvi fundacije. Na matičnem odboru smo brez glasu proti podprli predlagane spremembe in dopolnitev in tudi v poslanski skupini Nove Slovenije bomo podprli spremembe in dopolnitve pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala vam, mag. Capuder. K osrednji govornici pa vabim predstavnika Slovenske ljudske stranke gospoda Stanislava Brenčiča. Izvolite.
Hvala lepa. Naša poslanska skupina bo podobno kot pri pravilih tudi pri pravilniku podprla predlog sklepa, ki ga je matično delovno telo predložilo plenumu in s tem dalo soglasje k pravilniku. Želel bi pa povedati samo to, da je poslanstvo fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih ter dobrodelnih organizacij za celotno invalidsko varstvo, za sistem tega invalidskega varstva pri nas silno pomembno in dobra rešitev. Brez takega pristopa praktično naši invalidi in to področje ne bi moglo biti niti tako ustrezno organizirano kot je, in tudi ne bi moglo biti dokaj uspešen sogovornik državnim organom. Zato želim to povedati, da dobivamo tokratni sklic, tokratni državni zbor in tokratna vlada sorazmerno dobro doto iz minulega mandata tako po vprašanju zakonskega urejanja tega področja kot tudi pri pristopanju k posameznim vrednotenjem tega področja kot celote. Edino, kar nam ostaja, je to, da nadaljujemo tam, kar nam je ostalo, in da vse akte fundacije uredimo tako, da odpravimo to večno mučenje znotraj sistema invalidskega varstva, ki je vzpostavljeno in zaradi česar je tudi tekla sorazmerno pristna razprava na odboru in tudi pri podaji sodišč tukaj in razpravah poslancev. Še enkrat pa povem, nismo dobili slabo doto s tega področja kot državni zbor in tudi ne kot vlada. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod Brenčič. K besedi vabim predstavnico Slovenske demokratske stranke, gospo Alenko Jeraj.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade in fundacije, kolegice in kolegi. Spremembe in dopolnitve pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij prinašajo spremembo delitvenega razmerja pri delitvi finančnih sredstev v korist humanitarnih organizacij in pa celovitejši in natančnejši nadzor nad porabo dodeljenih sredstev. Predlagane spremembe je na podlagi priporočil računskega sodišča predlagala fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Spremembe in dopolnitve prinašajo spremembo delitvenega razmerja v korist humanitarnih organizacij. Do sedaj je, kot vemo, veljala razdelitev 75% sredstev za invalidske organizacije in 25 za humanitarne. Glede na povečanje števila humanitarnih organizacij se razmerje povečuje v korist humanitarnih, ki bodo tako upravičene do 35% sredstev, invalidske pa do 65%. Znesek sredstev za humanitarne organizacije se potem razdeli med splošne dobrodelne organizacije, organizacije za kronične bolnike in organizacije za samopomoč v razmerju, ki ga vsako leto določi svet na predlog komisije za ocenjevanje in pripravo predlogov za razporeditev sredstev. Z novo ureditvijo bodo spremenjeni tudi upravičenci za pridobivanje sredstev FIHO glede na spremenjeno zakonodajo, ki ločeno obravnava humanitarne in invalidske organizacije, saj je vsaka kategorija obravnavana v posebnem zakonu, torej ločeno v zakonu o invalidskih organizacijah in zakonu o humanitarnih organizacijah. Nova ureditev prinaša spremenjena merila za dodelitev sredstev in določa prednost pri izbiri financiranja dejavnosti. Podrobno ureja tudi ugotavljanje namenske porabe odobrenih sredstev, kar je še posebej pomembno, ter sankcije za nenamensko porabo sredstev. Organizacije morajo omogočiti vpogled v dokumentacijo, dajati potrebne podatke in pojasnila. Če organizacija ne omogoči nadzora, vpogleda v dokumentacijo, se ji ukine izplačevanje odobrenih sredstev za tekoče leto. V primeru, da so namenska sredstva uporabljena za drug namen, kot je bilo odobreno, je potrebno poprejšnje soglasje sveta. Kot je že bilo danes omenjeno, je nujno, da vlada Republike Slovenije čim prej pripravi in predloži državnemu zboru v obravnavo in sprejem predlog sprememb in dopolnitev zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, kar je bil tudi sklep matičnega odbora. Z današnjim sprejemom sprememb in dopolnitev, ki so nujne in skladne z omenjenimi priporočili računskega sodišča, problematike financiranja invalidskih in humanitarnih organizacij v celoti ali pa vsaj nedokončno verjetno ne urejamo, in se bomo v prihodnje o tem še pogovarjali. Potreben bo celovit pristop k reševanju te občutljive tematike, saj se število društev povečuje, pojavljajo se novi programi, spremembe in dopolnitve pravilnika pa so kljub temu pogoj, da se spremembe pri razdelitvi sredstev tudi zgodijo. Čas bo seveda pokazal, ali so bile rešitve ustrezne in dokončne, ali pa jih bo potrebno še dopolnjevati. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlog sprememb in dopolnitev pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji podpira.
Hvala lepa za stališče. K besedi pa vabim predstavnika poslanskega kluba Liberalne demokracije, Ljuba Germiča. Izvolite.
Hvala lepa. Vsebina predloženih sprememb in dopolnil, meril in pogojev za uporabo sredstev Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij je tesno povezana s spremembami in dopolnitvami pravil fundacije, kot je bilo danes že velikokrat rečeno, in so posledica sprejetih zakonov na področju invalidskih in humanitarnih organizacij ter zahtev računskega sodišča. Tako se na podlagi zahtev računskega sodišča spremembe nanašajo na predložena nova merila fundacije za ocenjevanje programov in dodeljevanje sredstev fundacije, s katerimi se opredeljujejo programi in stroški, ki bremenijo socialne programe. Nadalje se uvajajo spremembe na področju nadzora, kjer so s predlogom sprememb organizacije dolžne fundaciji pri opravljanju nadzora zagotoviti vpogled v celotno dokumentacijo o izvajanju programov in porabi sredstev. S spremembami se določijo postopki za dodeljevanje dodatnih sredstev in zagotavlja večjo preglednost odločitev z vidika namenske uporabe dodeljenih sredstev fundacije invalidskih in humanitarnih organizacij. Seveda pa se tudi pri uvajanju sprememb pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev fundacij srečamo z izvirnim problemom, ki bi moral rešiti vprašanja postopkov za spremembo članstva v organih fundacije in ki bi zagotavljal uresničevanje načela nezdružljivosti funkcij. Ta vprašanja pa bodo lahko rešena le s spremembami zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenija in posledično odloka o ustanovitvi fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Ena izmed pomembnih sprememb in dopolnitev pravilnika o merilih je opredeljena v 1. členu sprememb in dopolnil, ki na novo postavlja razmerje med deležem sredstev, namenjenim invalidskim in humanitarnim organizacijam. Kljub temu da je bila odločitev sprejeta s konsenzom v svetu fundacije, je po našem mnenju ostro postavljena meja lahko ovira za glede na aktualne dogodke prožne in potrebne odločitve. V poslanskem klubu bomo predlagane spremembe, kljub temu da menimo, da sicer izboljšujejo zatečeno stanje, a so še vedno nezadostne, podprli, hkrati pa, kot smo že utemeljili pri prejšnji točki, podprli tudi dodaten sklep odbora. Hvala lepa.
Hvala vam za predstavitev stališča poslanskega kluba Liberalne demokracije. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Na mojem seznamu prijavljenih sta dve poslanki, in sicer k besedi vabim gospo Cveto Zalokar Oražem, ki je ni, tudi druga poslanka se je odpovedala. Sprašujem predlagatelja materije, če še želi spregovoriti? Izvolite, prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, dragi poslanci. Dovolite mi, da se v imenu sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij vam zahvalim za pripravljenost, da boste podprli predlagane spremembe pravil in pravilnika naše fundacije. Iz vaše razprave je bilo mogoče razbrati, da ocenjujete, da je fundacija v preteklost kljub nekaterim pomanjkljivostim, o katerih ste govorili, zagotovo opravila pomembno delo. S tistimi, ki se srečujemo v naši fundaciji, so družbeno zelo občutljiva skupina in to je bilo danes tudi ugotovljeno, zato seveda smo si vseskozi prizadevali, da bi bili čim manj krivični do posameznih organizacij, ki so kandidirala za sredstva, tudi ob spremenjenih. Verjemite, kakršnihkoli spremembah, ki jih bomo v bodoče opravili oziroma ki bodo predlagane s spremembo zakona, ne bo mogoče vedno vsem zadovoljiti v njihovih zahtevah, vedno bodo ostale še organizacije, ki ne bodo zadovoljne. Računamo oziroma letos je bilo milijarda in pol zahtevkov več, kot je sredstev na razpolago. Lahko se pa zgodi glede na evropsko direktivo - upajmo, da ne -, da bo na področju sprememb Loterije Slovenije prišlo do določenih sprememb, kjer bodo imeli možnost tudi tujci nastopati na tem terenu. Upajmo, da ne. V primeru, da bi to nastopilo, bo seveda sredstev glede na koncesijsko dajatev, bistveno manj in delo fundacije bo vedno težje. Število organizacij se je s sprejetim zakonom o humanitarnih organizacij iz leto v leto povečuje. Skratka, ko se bo ministrstvo in kasneje, ko boste dobili predlog za eventualne spremembe zakona o Loteriji Slovenije in kasneje odloka - strpno in odgovorno poskušajmo obravnavati to tematiko, ker gre za izredno občutljive skupine. Delo ni lahko in verjemite, da kritike, ki so bile danes ali pa bi rekel jaz jih bolj jemljem kot priporočila in pripombe in predlog, kako najprej, niso preproste in ni stvari tako preprosto včasih tudi ne pred odločitvijo sprejemati, kot je to na svetu fundacije. Še enkrat hvala za pripravljenost, da bomo lahko tudi s tem, kot ste povedali, minimalnim spremembah naprej delovati. V nadaljevanju želimo seveda dobro sodelovanje pri pripravi sprememb tega zakona. Hvala lepa.
Hvala vam, gospod Kušar, za dodatna pojasnila. Ker je bil pod 8. točko predviden čas 55-ih minut za razpravo, smo ga porabili 31, sprašujem poslanske in poslanke, če je še kakšna težnja, želja po razpravi. Glede na to, da ne vidim interesa, s tem tudi zaključujem razpravo. O predlogu sklepa o soglasju k spremembam in dopolnitvam pravilnikom o merilih in pogojih za uporabo sredstev Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji bomo v skladu z časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanja ob 11.45 uri. Hvala za enkrat.
Kolegice, kolegi prosim, če zasedete svoj prostor. Spoštovane kolegice, kolegi prosim, če se umirite in zasedete svoja mesta. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Kolega Pavel Rupar, se, prosim usedete in omogočite, da državni zbor normalno nadaljuje s svojim delom? Hvala. Nadaljujem s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - obravnava sprememb in dopolnitev pravil Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Državni zbor Republike Slovenije daje soglasje k spremembam in dopolnitvam pravil Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 18.5.2004 in 8.7.2004, kakor izhaja iz celovitega besedila z dne 15.7.2004. Želi kdo obrazložiti glas? Ne vidim interesa, zato bomo prešli na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 69 poslancev, proti nobeden. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nobeden.]] Ugotavljam, da je državni zbor predlagani sklep sprejel. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda - z obravnavo sprememb in dopolnitev pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Državni zbor Republike Slovenije daje soglasje k spremembam in dopolnitvam pravilnika o merilih in pogojih za uporabo sredstev Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 18.5.2004 in 8.7.2004, kakor izhaja iz celovitega besedila z dne 15.7.2004. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Potemtakem preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 73 poslancev, noben proti. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti noben.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 2. točke dnevnega reda - tretja obravnava predloga zakona o spremembi zakona o prepovedi proizvodnje in prometa z azbestnimi izdelki ter o zagotovitvi sredstev za prestrukturiranje azbestne proizvodnje v neazbestno. Državni zbor je včeraj, to je 25.1., opravil drugo obravnavano predloga zakona. Ker k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji v skladu z 139. členom poslovnika, prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da me je zakonodajno-pravna služba in pa vlada nista opozorili, da bi bil zakon neusklajen. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Bevk. Prosim.
V imenu poslanske skupine. Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo podprla spremembo azbestnega zakona, ki sva ga v parlamentarno proceduro vložila s kolegico Bredo Pečan. Poudarjam, da je bil tudi osnovni zakon iz leta 1996 rezultat poslanske pobude. Ker se je veljavnost zakonov iztekla leta 2004, sva s kolegico povzela zakon, ki smo ga štirje poslanci prejšnje vladne koalicije s prvopodpisanim poslancem Ivanom Božičem vložili že novembra leta 2003. Prejšnja vlada kakor tudi sedanja sta zakonu, ki bi podaljšal njegov veljavnost do leta 2008 in za njegovo uresničevanje zagotovil 4 milijarde tolarjev, nasprotovali. Vendar je že prejšnja vlada imenovala posebno medresorsko delovno skupino, ki je junija 2004 pripravila smernice in izhodišča za pripravo novega zakona, ki bo celovito uredil azbestno problematiko v Sloveniji. Ta izhodišča je v svojem mnenju v celoti povzela tudi sedanja vlada in obljubila pripravo novega zakona najkasneje do drugega kvartala 2005. Na odboru za gospodarstvo smo v drugi obravnavi dosegli minimalni kompromis in veljavnost zakona podaljšali do konca letošnjega leta. Zakonska praznina je bila s tem odpravljena. S podaljšanjem zakona pa bo še nadalje omogočen dokup zavarovalne dobe in izplačevanja poravnav oziroma odškodnin obolelim zaradi azbesta, za kar so sredstva v višini 692 milijonov tolarjev na računu za leto 2005 že rezervirana. Vlada in državni zbor pa bosta pridobila dovolj časa, da pripravita in sprejmeta celovito zakonsko v zvezi z azbestno problematiko. Vlada pa s pripravo tega zakona ne sme odlašati. Azbestu je bilo namreč izpostavljenih kar okoli 23.000 delavcev. Zaradi zelo dolge latentne dobe do izbruha ene izmed azbestnih bolezni pa strokovnjaki napovedujejo, da bo vrh obolevnosti v Sloveniji pričakovati okoli leta 2025. Poleg tega pa so bili škodljivim vplivom azbestnega prahu izpostavljeni tudi prebivalci na ogroženih območjih, zato bo potrebno podrobneje opredeliti tudi zagotavljanje zdravstvene in socialne varnosti za to skupino ljudi, kar omogoča že prva novela zakona iz leta 1998. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo torej tretjo novelo azbestnega zakona podprla. Prav tako pa bomo podprli, ob seveda dobro pripravljenih rešitvah, tudi nov vladni predlog. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi, obrazložitvi glasu vabim gospoda Bojana Ruglja. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Sam bom podprl ta predlog za podaljšanje zakona iz dveh razlogov. Prvič bomo s tem zagotovili sredstva predvsem tistim azbestnim bolnikom, katerega izpoved enega sem tudi prebral, drugič pa bomo dali možnost vladi, da pripravi resnično dober nov zakon, ki naj bi zajemal tudi odpravo teh azbestnih izdelkov, ki so sedaj v uporabi, kot na primer strehe na šolah, na vrtcih, kjer so naši otroci in pa tudi na primer marsikje imajo še v uporabi azbestne cevi, za katere tudi še ne vemo, kako so lahko dolgoročno škodljive. Zato bi izkoristil priložnost in dal apel vsem skupaj, da bi v tem novem zakonu nekako bila zagotovljena ta sredstva za zamenjavo teh izdelkov.
Hvala. V skladu z dogovorom na kolegiju sem dolžan tudi drugič vprašati, kdo želi prijaviti obrazložitev glasu. Glede na to, da vidim samo dve roki, kolega Soka in kolega Petka, imata samo še onadva pravico obrazložiti svoj glas. Gospod Sok, izvolite, prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice poslanke in poslanci! Rad bi obrazložil stališče poslanske skupine Nove Slovenije, če ravno smo ga že včeraj tukaj v državnem zboru tudi povedali, predvsem iz razloga, ker smo včeraj obravnavali politično izredno pomemben zakon o romski skupnosti. RTV Slovenija je poroča o stališčih vseh poslanskih skupin, o nekaterih celo dvakrat, medtem ko stališča Nove Slovenije kot edine parlamentarne stranke v vseh televizijskih poročilih ni bilo mogoče zaznati. To seveda ni po naši oceni naključje, ampak bolj pravilo kot izjema. To se nam je dogajalo tudi, ko smo bili tri, štiri leta v opoziciji. Torej, ta zakon bomo podprli, čeprav se nam kot takšen zdi nepotreben. Namreč, sredstva za leto 2005 so v proračunu že zagotovljena, predvsem naj bi bila namenjena za socialno kadrovske probleme in pa za izplačilo odškodnin za poklicno bolezen v zvezi z azbestom. V tem državnem zboru zelo pogosto zaključimo neko razpravo z neko ugotovitvijo, češ da naj vlada pripravi celovito rešitev, ne vem, za vse tiste, ki so kadarkoli prišli v stik z azbestom. Bojimo se, da to zaradi omejene možnosti ne bo možno, pač pa bo potrebno poskrbeti predvsem za tiste, ki so neposredno prihajali v stik s tem sredstvom, z azbestom. Če bo vlada razpolagala z dodatnimi finančnimi možnostmi, pa je v prvi vrsti potrebno poskrbeti, nekdo je pred menoj že povedal, za zamenjavo azbestnih vodovodnih cevi. Teh cevi je v Sloveniji še veliko. Nimamo sicer podatkov, kako te azbestne cevi vplivajo oziroma kako se azbestna vlakna sproščajo v vodo in če se sploh sproščajo v pitno vodo, ko pa prihaja do poškodb teh, v zemljo položenih cevi, pa vsekakor prihaja do tega, da se azbest najde v pitni vodi. Stroške za zamenjavo tega bi, v kolikor bi to izračunali najbrž šli v izredno visoke vrtoglave številke in vprašanje je, če bo ta država na kratek rok zmogla toliko sredstev, da bi to omogočila in to izboljšala. Vsekakor se bomo zavzeli za to, da pa se z zakonom še naprej pomaga tistim, ki so neposredno utrpeli škodo pri proizvodnji azbesta. Mi bomo ta zakon, ki je danes dan v razpravo, podprli.
Hvala, kolega Sok. K zadnji obrazložitvi glasu je gospod Miro Petek. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Glasoval bom za predlog zakona o spremembi azbestnega zakona. Podpiram ta zakon, ker je vse skupaj le neka majhna satisfakcija za vse tisto, kar so in kaj še bodo ti ljudje izgubili. Rad bi opozoril na drug, po mojem precej podoben, primer, ki pa v javnosti ni toliko prisoten, morda ravno zaradi tega, ker ne gre za takšne številke, glede teh razsežnosti pa bi po nekaterih ocenah lahko tudi primerjali z azbestom. Pred več kot desetletjem so v jami mežiškega rudnika svinca in cinka, ki je v lasti države, še vedno v lasti te države, in je Republika Slovenija namenila znatna sredstva za zapiranje, odkrili velikansko prisotnost radona in njegovih kratkoživih potomcev. Menda so prisotnost tega radioaktivnega plina odkrili že pred več desetletji, vendar je takrat vodstvo rudnika Mežica to zadevo prekrivalo. Sevanje radona je bilo daleč nad dovoljenimi mejami, na koti 300 so knapi prejemali nekajkrat višje doze, kot denimo v rudniku urana Žirovski vrh. Takrat je zdravstveni inšpektorat izdal odločbo o pregledih rudarjev in za nekatere so sprejeli omejitve pri delovnem območju kemijskih in fizikalnih genotoksikov, za nekatere je veljala prepoved dela, nekateri so morali krožiti. Zdravniki so ugotavljali kromosomske aderacije, kakršnih dotlej v slovenskem prostoru niso poznali. Takrat je bilo knapov le še kakšnih 150, v najlepših letih pa je bilo v mežiškem rudniku zaposlenih tudi do 1000 knapov. Glas knapov se takrat ni slišal. Primer se je pometal pod preprogo in seveda knapi niso dobili nikakršnih odškodnin ali dodatno zdravstveno skrb. Država kot lastnica rudnika svinca in cinka v zapiranju pa že nekaj let mežiškim knapom dolguje več kot 130 milijonov tolarjev zaradi manj izplačanih osebnih dohodkov. Hvala.
Hvala tudi za to obrazložitev glasu. S tem ko smo izčrpali, prehajamo na glasovanje. Proceduralno, izvolite.
V skladu z 72. členom poslovnika zahtevam pravico do obrazložitve glasu, ker menim, da ne predsedujoči, ne vodstvo državnega zbora nima pravice spreminjati poslovnika, ne da bi ga dala v spremembo prej na državni zbor, na glasovanje.
Vašega proceduralnega predloga ne bom upošteval. Lahko vam povem, da je 17.1.2005 vodstvo državnega zbora se poenotilo okoli vodenja. Prvič in pa zadnjič vam bom to obrazložil: dvakrat sem pozval, da se obrazloži glas. V prvem sta se prijavila dva poslanca in v drugem dva poslanca. Svetujem vam, da se z vašim predlogom oziroma proceduralnim predlogom obrnete na komisijo za poslovnik. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Gospod Cvikl, proceduralni predlog.
Gospod predsedujoči! Z vsem dolžnim spoštovanjem do dogovorov vodstva državnega zbora. Te zadeve niso opredeljene poslovniško. Vodstvo državnega zbora je na zaprtih, tajnih sejah, na katerih poslanski klub LDS ni želel sodelovati, ker na takih zadevah ni mogoče sodelovati, določilo spremembe poslovnika. Mislim, da je bilo večkrat povedano, da poslanci in poslanke imajo pravico obrazložiti glas [[...]]
Gospod Cvikl, oprostite da vas prekinjam. To ni proceduralni predlog.
Poglejte, jaz samo opozarjam [[...]]
Odgovor je enak, kot je bil odgovor pri kolegici, ki je o isti zadevi spraševala predhodno. Svoje odločitve ne bom spreminjal. V tem trenutku bomo prešli na glasovanje. Vas pa prosim, če se usedete in glasujete.
Gospod predsedujoči, to je v redu, vendar predlagam, da najprej o tem odloči komisija za poslovnik, potem pa naj predsedujoči posluje drugače, kot je določeno v poslovniku. Hvala.
Vašo pritožbo sem vzel na znanje, sedaj pa prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 76 poslank in poslancev, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEG REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBVEZNIH ZAVAROVANJIH V PROMETU po NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Glede na to, da predlagateljev, vlade, ni, jim tudi ne morem dati besedo. Predlog [[...]]se opravičujem. Drugič bi prosil predstavnike vlade, da zasedejo svoje mesto ob začetku obravnave točke. Predstavnike vlade sprašujem, ali želijo uvodno besedo.
Spoštovani podpredsednik! Jaz se opravičujem za to polminutno zamudo, sprejmem vaše opozorilo, tako da v bodoče računajte na to, da bomo pravočasno v dvorani. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pred vami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu, ki ga je ministrstvo za finance pripravilo in predložilo v obravnavo vladi Republike Slovenije po opravljenem usklajevanju tako z ministrstvom za pravosodje, službo vlade za zakonodajo, agencijo za zavarovalni nadzor in slovenskim zavarovalnim združenjem. Vlada Republike Slovenije je predlog zakona sprejela 6. januarja 2005 in ga posredovala v sprejem državnemu zboru Republike Slovenije po hitrem postopku. Nujni postopek zahteva vsebina zakona, ki pomeni dokončno uskladitev z drugo direktivo o zavarovanju avtomobilske odgovornosti. Pred obravnavo predloga zakona na odboru za finance in monetarno politiko je bilo opravljeno tudi usklajevanje z zakonodajno-pravno službo državnega zbora, rezultat katerega sta dva predlagana amandmaja odbora, s katerima se strinja tudi vlada. Predlog zakona predvideva dve rešitvi. In sicer, prvič, zvišanje minimalnih zavarovalnih vsot za osebno in premoženjsko škodo iz naslova zavarovanja avtomobilske odgovornosti, in sicer tako, da bodo le-te skladne z zahtevami iz omenjene druge direktive. Minimalne zavarovalne vsote, ki pomenijo minimum, ki je zagotovljen oškodovancu, in mejo jamstva zavarovalnice, so bile nazadnje povišanje s prejšnjo novelo zakona v letu 2002. Zaradi spremembe razmerja med tolarjem in evrom le-te kasneje zneskom, določenim v direktivi, niso več sledile, po drugi strani pa jih s predpisom ministrstva za finance ni bilo možno zvišati, saj še ni bila dosežena 10% sprememba v razmerju tolarja proti evru, kot to predvideva zakon iz leta 2002. S predlogom zakona se lahko minimalne zavarovalne vsote zvišujejo, hkrati pa se določa tudi način tekočega spreminjanja le-teh, tako da bodo te vsote v vsakem trenutku skladne s tistimi, ki jih zahteva direktiva. Ministrstvo za finance se je tekom priprave predloga zakona glede vprašanja vpliva povišanih minimalnih vsot na premije posvetovalno s slovenskim zavarovalnim združenjem, ki je pojasnilo, da v tem trenutku zavarovalnice zaradi zvišanja zavarovalnih vsot ne načrtujejo zvišanja premij. Druga sprememba, ki jo prinaša predlog zakona, pa je določitev organov, ki izvajajo nadzor nad posameznimi določbami zakona in odločajo kot prekrškovni organi o prekrških za kršitve tega zakona. S tem se izpolnjuje pogoj iz zakona o prekrških, ki zahteva jasno določitev prekrškovnih organov. Spoštovani, bistveni razlog za sprejem zakona je uskladitev z direktivami Evropske unije, zato prosimo, da predlagani zakon podprete. Hvala.
Predstavniku vlade, gospodu Špiletiču, se zahvaljujem za uvodno predstavitev. Predlog zakona pa je v državnozborski proceduri obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora Bojana Starmana, da predstavi stališče odbora.
Spoštovani. Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Odbor za finance in monetarno politiko je na 5. nuni seji dne 19.1.2005 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona obveznih zavarovanih v prometu, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila vlada Republike Slovenije s predlogom, da se predloženi zakon obravnava in sprejme po nujnem postopku. Kolegij predsednika državnega zbora je dne 14.1.2005 odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajo tehničnega vidika in podala pripombe k določbam 1., 2., 3. in 4. člena predloženega zakona. Odbor je ob sprejemanju svojih amandmajev, navedenih v nadaljevanju tega poročila, delno upošteval pripombe zakonodajno-pravne službe k 2. in 4. členu. Seji odbora so prisostvovali predstavniki ministrstva za finance ter zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitev člena je predstavnik vlade opozoril na bistvene rešite predloga zakona in ob tem poudaril nujnost njegovega sprejetja zaradi uskladitve minimalnih zavarovalnih vsot z zahtevami direktive 84/5 Evropske skupnosti. Pri pripravi zakonskega predloga je ministrstvo sodelovalo tudi z zavarovalnicami, kot je bilo že prej omenjeno, ki so podale pismeno mnenje, da se zaradi tega ne bodo povečale zavarovalne premije. Potem je potekala dolga razprava. Bistvo in vsebina razprave je bila v tem: prvič, ali je nujno upoštevati direktivo Evropske unije in s tem našim zakonom prilagoditi minimalne zavarovalne vsote. Moram povedati, da je bilo povedano, da bi moral biti ta zakon usklajen do maja lanskega leta, da smo od Evropske unije prejeli pripombo oziroma opozorila jeseni lanskega leta, zato smatramo, je potekala razprava in mnenje nekaterih razpravljalcev je bilo, da mogoče ne bi bilo potrebno usklajevati in da kršimo oziroma ne sledimo direktivam Evropske unije, ker naj bi se zavedlo s tem, ko se bodo spremenile minimalne zavarovalne vsote. Poudariti moram, da praktično v evropski zakonodaji in tudi v naši uporabljajo minimalne zavarovalne vsote, ki so praktično maksimalne zavarovalne vsote in bi se kdo zavedel s temi zadevami. Vendar je zaenkrat to tako, da bi sprejetju in povišanju teh minimalnih zavarovalnih vsot za približno 10% lahko sledilo tudi povečanje zavarovalnih premij, kar bi na nek način lahko povzročilo povečanje inflacije in neizpolnjevanje konvergenčnih kriterijev vstopa v EU iz tega razloga. Ocenili smo in na koncu izglasovali oba amandmaja in tudi spremembe zakona, ki jih predlagamo v nadaljnjo obravnavo in sprejem državnemu zboru, da je vseeno verjetno in možna potencialna škoda, da ne sprejemamo tega zakona oziroma dopolnitve, uskladitve z evropsko direktivo večja, kakor pa bi bile posledice na inflacijo. Še posebno pa zato, ker so zavarovalnice zatrdile, da zaradi tega ne bo prišlo do povečanje zavarovalnih premij. Tako smo sprejeli amandmaje in spremembe vseh členov zakona in jih predlagamo državnemu zboru v obravnavo in sprejem. Hvala lepa.
Hvala vam za predstavljeno poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvo predstavitev bo imela poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Gospod Josip Bajc, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. S sprejetjem sprememb in dopolnitev zakona o obveznem zavarovanju v prometu zagotavljamo, da bodo minimalne zavarovalne vsote za osebne in premoženjske škode iz naslova zavarovanja avtomobilske odgovornosti; določili bomo način spremljanja minimalnih zavarovanih vsot za zavarovanje avtomobilske odgovornosti zaradi sprememb v razmerju tolarja do evra in določili subjekte, ki imajo nadzor nad izvajanjem posameznih odločb, izhajajočih iz zakona o spremembah in dopolnitvah o obveznem zavarovanju pa tudi uskladili našo zakonodajo z določbami evropske direktive, kar bi sicer lahko storili že prej oziroma bi morali storiti pred 1. majem leta 2004. S sprejetjem obravnavanega zakona bo s seznama neusklajenih področij med slovensko zakonodajo in evropskimi predpisi odpravljeno še eno neusklajeno področje. Vprašanje primernosti časa, ko naj bi obravnavani zakon bil sprejet in glede na njegove eventualne posledice na inflacijo pri Slovenski ljudski stranki smatramo, da če bo do posledic prišlo bo to prišlo danes ali jutri. Ne glede na morebitne posledice pa pri Slovenski ljudski stranki podpiramo sprejetje sprememb obravnavanega zakona in pričakujemo, da sprejetje zakona ne bo pomenilo avtomatičen dvig premij obveznega avtomobilskega zavarovanja, ki bi, kot pravijo nekateri, vplivalo na inflacijo in s tem tudi na oteženo možnost uvedbe evra z letom 2007. Glede na zagotovilo zavarovalnih hiš, da to avtomatsko ne pomeni, smatramo, da je izpolnjen tudi ta pogoj, da zaradi tega ni potrebno, da pride do dviga inflacije. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlagani predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznem zavarovanju v prometu, skupaj s sprejetimi amandmaji na odboru za finance in monetarno politiko, podprli. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Gospa Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa, predsedujoči. Novela zakona o obveznih zavarovanjih v prometu je po oceni Slovenske nacionalne stranke tako v času kakor v obliki, v kateri se danes sprejema, neustrezna. Gre namreč za zakon v sklopu prikritih zakonov, ki ne nosi direktnih finančnih posledic, ampak so le te indirektne. Breme res ne bodo nosili oziroma ne bo nosil državni proračun, ampak posredno uporabniki oziroma plačniki zavarovalniških storitev. Zvišanje obveznega zavarovanja je pravzaprav logična posledica dviga zavarovalnih vsot in bo imelo posledico tudi na zvišanje inflacije. Dviganje inflacije pa seveda onemogoča prizadevanja za uvedbo evra leta 2007. No, po drugi strani v Slovenski nacionalni stranki izražamo ogorčenje nad ravnanjem vlade Republike Slovenije oziroma njenim nesprejemljivim odnosom, saj slednja ni hotela ali pa morda ni znala zagotoviti oziroma podati zagotovila o novih bremenih za državljanke in državljane. Tehtna razprava se je razvila na kolegiju državnega zbora, kjer je Slovenska nacionalna stranka hotela od vlade Republike Slovenije oziroma generalne sekretarke vlade dobiti jasen odgovor, ali bodo višje zavarovalne vsote pomenile tudi dvig premij obveznega zavarovanja. Vlada je 14. januarja na vprašanje Slovenske nacionalne stranke zagotovila, da zakon ne bo imel za posledico dviga premij avtomobilskih zavarovanj. Pet dni kasneje ista vlada oziroma predstavniki pristojnega ministrstva, ki so tudi danes z nami, na matičnem delovnem telesu tega zagotovila ne morejo podati. Popolnoma drugačno stališče pa je bilo ponovno s strani vlade zavzeto tudi na naslednjem kolegiju. Ocenjujemo, da gre za dvoličnost oziroma nesprejemljivo in nedopustno spreminjanje odločitev vlade iz dneva v dan. Vse to pa daje dodaten "prav" nacionalni stranki, ki je nasprotovala obravnavi zakona po skrajšanem oziroma nujnem postopku. V imenu Slovenske nacionalne stranke poudarjam, v vednost vladi in tudi državnemu zboru, da se zakoni, ki imajo finančne posledice za državljanke in državljane, ne morejo oziroma ne bi smeli sprejemati po skrajšanih postopkih. Zaradi tega Slovenska nacionalna stranka tovrstnih zakonov ne namerava, oziroma ne bo podpirala niti v bodoče. Zakona, kot že rečeno, ne bomo podprli.
Hvala za podano stališče. Naslednja predstavitev sledi s strani predstavnika DeSUS-a. Gospod Vili Rezman, izvolite, prosim.
Hvala lepa. Rad bi opozoril, da je razprava o prometnem zakonu tekla na dveh ravneh: ena raven je operativna in druga je bila raven, ki jo mi pač razumemo kot načelno raven. O obeh smo razpravljali in o obeh želimo izreči svoje stališče v okviru naše poslanske skupine. Prvič naj uvodoma povem, da mi bomo podprli ta zakon in nimamo pri tem nobenih pomislekov. In drugič naj povem, da je naše načelno stališče, da ne sprejemamo ponudbe, da bi evropsko in drugo regulativo, če se jo le da, izigrali, jo odmaknili oziroma ne upoštevali tega, kar iz regulative samo po sebi izhaja. To se nam ne zdi smotrno: ne v tem primeru in ne v tistih, ki bodo zagotovo po tej logiki še sledili. Ampak vsemu se ne bo dalo izogniti. Preveč ponavlja, kar je bilo že rečenega. Naj navedem samo nekaj dejstev, ki smo jih slišali tudi s strani vlade. To, da približno dve desetletji že ta direktiva velja - torej ni nobena novost, ne gre za nikakršno sprejemanje na vrat na nos; to, da je bil eden izmed rokov 1. maj v preteklem letu pa smo bili opominjeni tudi že v preteklem letu in da pravzaprav vse to, o čemer govorimo, je že sedaj iztožljivo in torej ne gre za nič posebej bistveno novega. Tisti, ki bi želel to iztožiti, bi na osnovi direktive lahko to tudi storil. Ni pa nobenega razloga, da bi mi to, kar velja in s čimer ljudje niso seznanjeni, morebiti skrivali pred njimi. Da nismo usklajeni, je torej povsem jasno, to je povedal predlagatelj, povedal je razloge, povedal je tudi to, kakšne želi posledice oziroma katerim ciljem sledi in dal je posebno utemeljitev, za katero pa tudi jaz sodim, da ni bila najbolj posrečena in da bi lahko bila drugače zapisana in da je morebiti s tem zapisom, da ni ne za proračun ne za nikogar drugega nobenih posledic, pravzaprav zbudil potrebo po plemiki. Vlada oziroma predlagatelj nas je tudi opozoril na nekatere morebitne posledice, ki bi se zgodile, če ne bomo podprli tega predloga zakona. Zagotovo je res, da pretirano odstopanje od tega, kar moramo slediti, ni dopustno. Gotovo je tudi, da so nekatere posledice lahko tudi negativne, če tega ne sprejmemo, in to so poudarjali tudi tisti, ki so kasneje v razpravi na odboru za finance opozarjali, naj vendar izkoristimo možnost za odlog oziroma za to, da se umaknemo tej časovni presiji. Torej, že takrat so govorili o tem, da je možno pričakovati tudi tožbe, da je možno pričakovati ne zgolj opomine, ampak bolj sankcionirane ukrepe s strani EU. Mi smo direktive dolžni izvajati in opozorjeno je bilo, da pač komisija najbrž takšen postopek zoper nas, če temu ne bomo sledili, tudi bo sprožila. Vladna zagotovila so sicer bila, da ni nobenih posledic za proračun in da ni nobenih posledic tudi za nikogar drugega, kar je samo po sebi nekoliko nelogično, ker če ne bi nekih posledic oziroma sprememb pričakovali, ne bi predlagali nobenih predlogov. Potem bi pač obdržali stanje takšno, kakršno je, zato gre naše opozorilo pač v tej smeri, da je verjetno dobro, če se bodo v bodoče predlagelji potrudili in nakazali tudi te možnosti posledic, ki niso takšne, da bi jih lahko eksplicitno naštevali, tudi če so dobre. Saj ni treba vedno naštevati samo negativnih posledic. In ta zakon morebiti prinaša za zavarovance kakšne dobre posledice, vsaj tako ga je razumeti. Pomisleki, ki so bili tudi na odboru izraženi, so šli v smislu, tudi sam sem pri tem sodeloval in bil v dvomih, ali se bodo premije res dvignile ali ne, ali je zagotovilo slovenskega združenja zavarovalcev ustrezno ali ne - pa ga sploh nismo videli, do danes ga jaz nisem uspel pridobiti. Ampak najmanj, kar je, bi pa radi rekli to, da ne podpiramo tistih apelov, tistih vabil, ki nas vabijo, da bi odlagali odločitve, ki nas vabijo, da bi pravzaprav se pustili iztožiti, ki nas vabijo, da celo poiščemo zaveznike v Evropi, tako da bomo eden drugega izigravali in ne sprejemali tiste regulative, ki jo naša EU za nas predpisuje.
Hvala lepa. Naslednje stališče prihaja iz vrst poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Poslanci iz Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlagane spremembe in dopolnilne amandmaje in spremembe členov zakona. Da se ne bi ponavljal, mislim, da če smo vstopili v Evropsko unijo, smo sprejeli evropski pravi red, se ga je treba tudi držati in mi smo v naši stranki se odločili za to, da bomo pozitivno glasovali, da je potencialna možna škoda neizpolnjevanja in neprilagajanja evropski zakonodaji in direktivam večja kakor pa ob primeru, da je riziko ob tem, da se lahko pride do eventualnega povečanja zavarovalnih premij. Zagotovila so, da se ne bodo, slišali smo že, da so na nek način po teh direktivah te premije že iztožljive, zato tega ne bi ponavljal, strinjam se v celoti s svojim predhodnikom, in še enkrat poudarjam, da bomo poslanci naše stranke podprli te spremembe. Hvala.
Hvala vam za podano stališče. Sledi stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije. Dr. Lahovnik, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, poslanci. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije omenjenega predloga spremembe zakonov o obveznih zavarovanjih v prometu seveda ne bomo podprli. Spet se soočamo z dejstvom, da je ta nova vlada prinesla v državni zbor nek zakon, ki ga je vložila po nujnem postopku. In kako je to utemeljila? To je utemeljila s tem, da prihajajo neke pripombe iz Bruslja. Po poslovniku to seveda nikakor ne zadostuje. Spet se soočamo s tem, da so rekli: ni nikakršnih finančnih posledic. Kdor je pozorno prebral ta zakon, hitro opazi, da se seveda zavarovalne vsote dvignejo s 450.000 evrov na 500.000 evrov, s 110 milijonov tolarjev na 122 milijonov tolarjev. In kdor le malo pozna logiko aktuarstva ve, da če se na eni strani dvignejo zavarovalne vsote, se bodo slej ko prej dvignile tudi premije za obvezno zavarovanje v prometu. In ta vlada pravi, da ni nikakršnih finančnih posledic ne za proračun, ne za javne zavode - kaj tem ni potrebno po novem zavarovati, odkar imamo novo vlado - ne za davkoplačevalce, za državljane, ki jim tudi po novem ni potrebno obvezno zavarovati avtomobilov. Skratka, problematična je že ta argumentacija "ni nikakršnih finančnih posledic". Druga stvar, ki je zanimiva je, da je ta nova vlada javno povedala, da je eden ključnih projektov te vlade tudi uvedba evra, ki ga načrtujemo uvesti do leta 2007. Če bo prišlo - in mi verjamemo, da bo prišlo - do dviga premij za obvezno zavarovanje v prometu, bo to seveda imelo nek vpliv na inflacijo. Tudi vlada ni utemeljila, niti poskušali niso izračunati, kakšen bi bil ta potencialni vpliv. In kamenček na kamenček se seveda ti učinki nalagajo in se ogroža ena ključnih prioritet Slovenije - uvedba evra. Mislim, da je to skrajno problematično. Seveda sama trditev, to, kar je danes povedal tukaj državni sekretar, češ da imamo neko zagotovilo, da zavarovalnice ne načrtujejo dviga premij - trenutno je rekel, trenutno. Kaj je trenutno? Danes, jutri, čez mesec ali dva? Čez mesec ali dva se bo zgodilo in bodo seveda te premije dvignili, kar bodo utemeljeno pojasnili s tem, da aktuarski izračun kaže, da če se zavarovalne vsote dvignejo, se seveda morajo povečati tudi premije. Zato je naša pripomba v tem, da je prav, da si vedno nalijemo čistega vina. Da če so neke finančne posledice, potem je prav, da vlada to jasno predstavi. Da če obstaja razlog za nujen postopek, naj vlada vloži določeno spremembo zakona po nujnem postopku, ne pa kar povprek! Če pridejo neke pripombe iz Bruslja. Seveda je jasno, da Slovenija te smernice, to direktivo mora udejaniti tudi v svojem pravnem redu. Nikakor ne drži, da so te pravice avtomatično iztožljive. Šele takrat tudi te maksimalne oziroma minimalne zavarovalne vsote, ko to spremenimo v slovenskem pravnem redu, je to tudi iztožljivo. Seveda pa obstaja alternativa, da se te spremembe uvedejo v letu 2007, ko Slovenija ne bo več v evropskem sistemu menjalnih tečajev, ko vsi upamo, da bomo uvedli evro in bo problematika potencialnega dviga teh obveznih zavarovanj v prometu in vpliva tega dviga na inflacijo bistveno manj pereča. Kot sem dejal, v poslanskem klubu, poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije teh sprememb seveda ne moremo podpreti. Še enkrat ponavljam, mislimo, da ni bilo razloga za nujni postopek. Mislimo, da bodo nastale finančne posledice. Mislimo da takšni, "na horuk" vloženi zakoni, predlogi sprememb zakonov v državni zbor ogrožajo ključno prioriteto Slovenije, uvedbo evra. In menimo ne nazadnje, da bodo nastopile posledice, ki se bodo poznale na žepih davkoplačevalcev. Zato bomo seveda omenjenemu predlogu nasprotovali. Hvala.
Hvala vam, doktor Lahovnik. K besedi vabim predstavnika Združene liste socialnih demokratov, gospoda Ferija Horvata. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar s sodelavkama! Tudi poslanke in poslanci Združene liste ne bomo podprli predloga zakona. Ne zato, ker bi nasprotovali usklajevanju z direktivami, ko je to nujno, in takrat, ko je nujno, ampak predvsem zaradi tega, ker ne bi radi, da vlada predvsem plačnike zavarovalnih premij oziroma zavarovance in tudi nas poslanke in poslance pelje "žejne prek vode." Gre predvsem za vprašanje vpliva sprejetja tega zakona na dvig premij in posredno na vpliv na inflacijo. In naj bom v argumentaciji tega stališča tudi čim bolj konkreten. Prvič. Predlagatelj, vlada, v uvodu pod točko 6 trdi, da predlog zakona nima drugih posledic, da nima posledic za proračun, to je jasno, ampak da nima drugih posledic. Zagotovila za to niti v besedilu zakona, niti v sprejetih amandmajih, niti v danih odgovorih na matičnem delovnem telesu in tudi v današnjem uvodu odgovora na to vprašanje ni. Drugo, zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju k 3. členu, ki ni bil upoštevan pri pripravi in sprejemu amandmajev, ki določa nove, dvajset in več odstotkov višje zavarovalne vsote, opozorila na potrebo po natančnejši predstavitvi zavarovalnih vsot in njihov vpliv na višino zavarovalnih premij oziroma posledic, ki jih bo imel sprejetje zakona. Prepričljivega odgovora na ta opozorila nismo dobili do danes. Tretjič. Na številna vprašanja poslanec na seji odbora, kar je bilo že omenjeno, odbora za finance, glede možnega vpliva na dvig zavarovalnih premij nismo dobili. Četrtič. Vlada sicer ocenjuje, da zaradi sprejetega zakona ne bo prišlo do dviga zavarovalnih premij, pri tem se sklicuje na pisno zagotovilo slovenskega zavarovalniškega združenja, ki pa po ugotovitvi na seji - in kot je znano - nima pravne zaveze za kasnejše ravnanja zavarovalnic. Zagotavljanje vlade se zdi prav naivno ali zavajajoče. Namreč, ko pravi, citiram, "da bo v okviru svojih pristojnosti storila vse in da bo ukrepala v smeri ohranitve sedanjih zneskov zavarovalnih premij." Ne da je to samo ohlapno in neprepričljivo, ampak dejansko zavajajoče, saj zavarovalnice samostojno oblikujejo zavarovalne premije. Ker je ne samo možno, ampak zelo verjetno, da bo sprejetje zakona vplival na povečanje zavarovalnih premij, kar bi vplivalo tudi na rast inflacije, predloga zakona, posebno še po nujnem postopku, ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala, gospod Horvat. Smo pred zadnjo predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K besedi vabim predstavnika Nove Slovenije gospoda Martina Mikoliča. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Poslanska skupina Nova Slovenija bo podprla predlog vlade, spremembe in dopolnitvi zakona o obveznih zavarovanjih v prometu, ki se nanaša na minimalne zavarovalne vsote, ki jih mora zavarovalnica izplačati odškodovalcev iz naslova obveznega zavarovanja avtomobilske odgovornosti za osebno in premoženjsko škodo. Te vsote so bile usklajene leta 2002 z ustrezno evropsko smernico. Z vstopom v EU smo se zavezali, da bomo upoštevali in spoštovali direktive, ki nam jih evropska zakonodaja nalaga, in sicer gre v konkretnem primeru za uskladitev razmerja tolarja proti evru glede na direktive evropske skupnost, ki so navedene v 1. členu sprememb in dopolnitev. 15. januarja 2002 je tečaj tolarja za evro znašal 221,9 in 15. januarja v letošnjem letu 239,8 - se je torej nominalna vrednost povečala za 8%. S predlagano rešitvijo dopolnitve zakona se zvišujejo minimalne zavarovalne vsote za osebno in premoženjsko škodo iz naslova avtomobilske odgovornosti. Prav tako se določa način spreminjanja minimalnih zavarovalnih vsot zavarovanja avtomobilske odgovornosti zaradi sprememb razmerja tolarja proti evru in določajo se subjekti, ki imajo nadzor nad izvajanjem posameznih določb obveznih zavarovanj v prometu. V poslanski skupini Nova Slovenija smatramo, da je predlog nekaterih opozicijskih strank na odboru za finance in monetarno politiko, da bi se naj te spremembe prolongirale na leto 2006 oziroma 2007 do vstopa Slovenije v evropsko monetarno unijo oziroma ob prevzemu evra, kajti nesprejetje novih nominalnih zavarovalnih vsot bi lahko imele prav gotovo določene negativne posledice za državo, nesprejemljiv. Zelo problematično je namreč, glede na to, da smo s strani EU prejeli opomin, ker ustrezne uskladitve nismo opravili že z njenim članstvom EU, razvijati neko teorijo glede dejanske nujnosti sprejetja predloženega zakona, in sicer v smislu, da zadevo ustrezno predstavimo evropskim tehnokratom, tako je bilo namreč rečeno, in jih opozorimo na prioriteto naše države na področju prevzema evra, seveda, v upanju, da bo o tem vprašanju EU odločala šele takrat, ko bo Slovenija že stopila v evropsko monetarno unijo oziroma ko bo prevzela evro in bi tudi inflacijski kriterij ne bil več problematičen. Ali pa sklicevanje na to, da bodo nekatere nove članice EU ravnale podobno. Prev gotovo pa bomo v poslanski skupini Nova Slovenija, tako kot tudi do sedaj, v prihodnje kritični pri sprejemanju zakonov, ki bi morda pomenili dodatno obremenitev davkoplačevalcev oziroma državljank in državljanov. V konkretnem primeru je slovensko zavarovalno združenje dalo pisno zagotovilo, da zavarovalnice ne bodo zvišale premij, in upamo, da bo tudi držalo. Pri pripravi zakonodajnega predloga je ministrstvo namreč sodelovalo tudi z zavarovalnicami in zato, predvsem pa zaradi zagotovila slovenskega zavarovalniškega združenja, vlada ocenjuje, da zaradi sprejetja predloženega zakona ne bo prišlo do povečanja zavarovalnih premij. Je pa prav gotovo zelo bistveno tudi to, kar je bilo s strani predstavnika vlade na odboru tudi povedano, da tudi v primeru, če razmerje med tolarjem in evrom ne uskladimo, je oškodovanec upravičen do vsote glede na direktivo in jo seveda, če je z zakonodajo seznanjen, lahko tudi sodno izterja. Zaradi usklajevanja z evropsko zakonodajo bo poslanska skupina Nova Slovenija vladni predlog seveda z obema amandmajema tudi podprla. Hvala.
Hvala vam za predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin, zato prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Želi kdo obrazložiti svoj glas. Najprej bom povprašal po stališčih poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine? K predstavitvi stališča vabim kolega Baroviča v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Samo to bi rad poudaril še enkrat, kar smo poudarili, kar je kolegica Barbara Žgajner Tavš poudarila. Upoštevajmo načelo, da noben zakon, ki ima finančne posledice za državljanke in državljane Republike Slovenije, ne sprejemamo več in da jih tudi ne bomo po hitrem postopku. Upoštevajte to, prosim. Še enkrat, v imenu poslanske skupine, ravno zaradi tega bo poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke nasprotovala.
Hvala. Kolega Pavliha v imenu Liberalne demokracije.
V imenu Liberalne demokracije bi mag. Cvikl, jaz bi pa individualno, če lahko, gospod podpredsednik.
Izvolite kolega Cvikl.
Hvala lepa. V imenu poslanskega kluba LDS bomo seveda povedali, da bomo temu zakonu nasprotovali. Bilo je že povedanih kar nekaj očitkov. V razpravi smo pričakovali, da se bodo predstavniki vlade seveda oglasili, pojasnili razloge, vendar nismo slišali. Treba je preprosto povedati slovenskim državljanom in državljankam, da bo v povprečju obvezna premija povišala iz 57.000 tolarjev na 62.000 tolarjev in da bo v dveh letih, ko ne bi bilo treba tega povečati, šlo iz žepov slovenskih državljanov in državljank 12 milijard tolarjev v žepe zavarovalnic. To je petina davčnih olajšav, ki smo jih z veliko muko sprejeli s spremembami zakona o dohodnini. Zato seveda menimo, da je veliko razlogov, da temu zakonu nasprotujemo. Vlada Republike Slovenije zavaja državni zbor, ko pravi, da ni posledic. Dvakrat je to zavajanje bilo izvedeno, danes nismo o tem slišali nobenega ugovora. Hkrati pa seveda Vlada Republike Slovenije zavaja tudi vas poslanke in poslance v vladajoči koaliciji, ker pravi, da bodo nastale nepopravljive posledice za Slovenijo. Nobenih nepopravljivih posledic ni. Samo gospod državni sekretar pa njegove dve sodelavke morajo iti v Bruselj in se tam pogovarjati v tako imenovanem prekrškovnem postopku, ker je potrebno argumentirati, da je za Slovenijo najpomembneje prevzeti evro. In ko bomo prevzeli evro, takrat seveda bo enota vrednosti v Sloveniji postala evro in takrat bo pomenilo, da zavarovalne vsote niso določene v tolarjih, ampak so določene v evrih. Samo tri države so popolnoma usklajene s to direktivo. Ministrstvo za finance mi je včeraj pojasnilo, da niso niti preverjali, kaj dela drugih devet držav, ki so postale članice 1. maja 2004. Zato seveda pravim, da vlada zavaja poslanke in poslance vladajoče koalicije, ker vam pravi, da ni nobenih posledic. Ampak, gospe in gospodje, vsak od državljanov in državljank, milijon petdeset tisoč vozil imamo v Sloveniji, bo zaradi tega v nekaj tednih, mesecih trpel nekaj posledic, ker bodo zavarovalnice preprosto to naredile. V Sloveniji ni omejevanja premij, v Sloveniji veljajo aktuarski izračuni in zaradi tega bodo zavarovalnice preprosto to naredile. To se je lahko tudi v časopisu prebralo. Gospod Kaluža je rekel: "Ja, to mogoče ne bomo ravno tako naredili, ampak to gotovo ni edini razlog zakaj bomo premije povečali." Zato predlagam, da zakon zavrnemo, da pošljemo predstavnike ministrstva v Bruselj na pogovarjanje za okroglo mizo, ne pa da v to okroglo dvorano pridejo in zahtevajo po nujnem postopku sprejeti zakon, ki nima nobenih nepopravljivih posledic, če ne bo sprejet. Hvala lepa.
Hvala vam za podajo obrazložitve glasu poslanske skupine. Sedaj sprašujem, kdo izmed poslank in poslancev se prijavlja k obrazložitvi glasu. Prosim, če dvignete roko, da si lahko vse zapišem. Prosim lahko še enkrat dvignete roke. Sekundo prosim, če počakate. Gospod Školč, izvolite, proceduralno.
Gospod podpredsednik in tudi gospod predsednik državnega zbora, ki sedi tukaj in v katerega imenu vi izvajate postopek, ki nima podlage v zakonu. Prosim, če prekličete to zbiranje prijav za obrazložitev glasu, ker za to ni podlage v našem poslovniku. Zdi se mi, da tudi za obrazložitev glasu se včasih človek odloči, ko posluša obrazložitve, ki nimajo, bom rekel, ustreznih elementov za to, da se nekdo odloča za ali proti. To, bom rekel, zožanje pravice poslancev, da povejo svoje mnenje na to, da se prijavijo v začetku, lahko a priori pomeni, če boste vztrajali pri tem, samo to, da bom jaz nagovoril veliko število ljudi, da bodo vsakič vsi dvignili roke in bodo s tem pokazali, da je vaš dogovor absurden. Če ne boste tega preklicali, bom prosil vse svoje kolege, da v naslednjem trenutku dvignejo roko in se potem poljubno odločajo za ali proti. Hočem vam samo povedati, da ni potrebno, da delate tisto, za kar nimate podlage v poslovniku, niti ne v kakšni zakonodaji, ampak v nekih dogovorih, ki ne morejo iti čez demokratično sprejeta pravila. Teh pravil mi nismo sprejemali tukaj, zato jih ne morete izvajati nad nami.
Gospod Školč, hvala za vaše razmišljanje. Jaz sem povedal, kakšna je oziroma kakšna bo praksa glede obrazložitve poslanskih stališč oziroma glasov. Dokler bo to ostalo enotno stališče, posledica dogovora, toliko časa ga bom jaz kot predsedujoči tudi izvajal. Nadaljujemo z obrazložitvijo glasov. Po spisku je prvi prijavljen gospod Pavliha.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Sam bom glasoval proti predlogom sprememb, in sicer zaradi več strokovnih razlogov. Prve opiram na svoje izkušnje, kot dobrih deset let delavec v pozavarovalnici Sava, član uprave, direktor jedrskega pula in drugič kot profesor zavarovalnega prava. Lahko vam povem, da je vsakemu pripravniku in vsakemu študentu popolnoma jasno, da če tako dramatično povišamo zavarovalno vsoto, da mora takšno povišanje nujno vplivati na bistveno višjo zavarovalno premijo. Zavarovalna premija, ker gre za obvezno zavarovanje, pa vpliva tudi na inflacijo. Če vas lahko opozorim, da imamo v Sloveniji približno 30 obveznih zavarovalnih vrst, pomeni to posledično, da bo teh 30 zavarovalnih vrst vplivalo na cene, cene pa seveda veste, da nas potem lahko samo oddaljijo od sprejema evra. Zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala. Naslednji je na vrsti gospod Battelli.
Hvala lepa. Veste, najbolj preprosto povedano, to friziranje se nadaljuje, eno tako miksanje zavesti in tudi zavajanje v bistvu. Mi preprosto nismo člani Evropske unije še, niti seveda monetarne unije. To je dejstvo, ki bi ga bilo treba jasno povedati ljudem. Ne moremo se delati Evropejce, dokler imamo osebne dohodke, ki so za vsako kategorijo pravzaprav četrtina dohodkov v klasičnih demokracijah ali državah Evropske unije, ki so nas sprejele v svojo združbo. Dajmo se tega zavedati.
Hvala. Naslednji na seznamu je kolega Petan.
Hvala za besedo. Jaz bom podprl ta predlog vlade, in sicer imam več razmislekov, več vzrokov. Prvi je ta, ker se ne strinjam z določenimi stališči, da če bomo to sprejeli, da bodo potem zavarovalnice nujno morale povečati premije, poudarek je na nujno morale. Nisem tudi prepričan, da zavarovalnice morajo pokasirati te milijarde, kajti če bi bilo to res tako, potem se pa moram vprašati, koliko zavajanja je pa bilo do sedaj, če je to zavajanje, kar sedaj tu poslušamo. Koliko zavajanja je pa moralo biti do sedaj, da lahko zavarovalnica Triglav v dveh letih in pol za dvakrat poveča svojo vrednost, za 250 milijonov evrov. Koliko zavajanja smo imeli do sedaj? Če gre tu za tako minimalne milijarde napram tem pri Triglavu, potem je to tako majhno zavajanje, da skoraj omembe ni vredno. Zaradi tega bom podprl ta predlog. Hvala.
Hvala. Nadaljujemo z obrazložitvami glasu. Gospod Sok.
Hvala. Tudi sam bom podprl. V torek bomo sprejeli evropsko ustavo, ki nas bo seveda še bolj kot do sedaj zavezala, da spoštujemo evropske direktive. Pri tej obrazložitvi vsekakor bolj verjamem sedanji vladi, kot pa bivši vladi, ki skoraj v celoti sedaj sedi v opoziciji v tem državnem zboru. Če sem prav razumel, gre za nekaj, kar bi morali pravzaprav vi opraviti že do maja lani, pa tega niste opravili. Tako smo se znašli sedaj pri tem, da smo dobili najprej opomin s strani EU, v naslednji rundi bomo vsekakor dobili kazen in verjetno bi nekateri, ki pač kot opozicija že po tej funkciji morate temu nasprotovati, pravzaprav želeli to videti. V tem trenutku pač razpolagamo s pisno izjavo zavarovalnic, ki pravijo, da premij ne bodo povišale. Mi temu verjamemo in bomo pač v nadaljevanju videli, ali bo temu res tako ali ne. Sicer pa v obrazložitvi tudi piše, da so te najnižje premije že sedaj iztožljive. Tudi če ne povečamo teh zavarovalnih vsot, so te zadeve iztožljive, že sedaj pa se naša sodišča otepajo z velikim številom sodnih zaostankov. Mogoče vam tudi gre za to, da se pojavi poleg vseh teh nedokončanih sodnih postopkov še tisoč ali pa več tisoč novi. Jaz predlagam, da to podpremo in odstranimo te nepotrebne postopke, ki jih verjetno kot opozicija pravzaprav želite videti. Hvala lepa.
Hvala, kolega Sok. K obrazložitvi glasu se je prijavil kolega Sajovic. Prosim.
Hvala lepa. Eden od najpogostejših očitkov v tej okrogli dvorani v preteklem času je bil, da v Sloveniji hitimo, da uvajamo neke nadstandarde in podobno. Mislim, da v Evropi smo in da takrat, ko bodo naši državljani imeli tudi evropske plače, potem bomo pa lahko šli s temi zadevami naprej. Hvala lepa.
Hvala vam. Zadnji na seznamu je kolega Rezman, prosim.
Nekateri bodo v vsakem primeru zadovoljni. Če se ne bo zvišala premija, bomo zadovoljni vsi. Nekateri bodo zadovoljni tudi, če se bodo premije zvišale, ker ni bil njihov namen, tako odkritosrčen, kot se sedaj govori, pač pa že, sicer zelo modro, tenkočitno, vnovčujejo obdavčujejo politični kapital za volilne rezultate. Takrat jim najbrž tega ne bo več tako mar kot sedaj. Ker če bi jim bilo, bi to že bilo opravljeno. Korenine inflacije niso nujne zgolj v prihodnosti. Jaz mislim, da bi se morali zazreti tudi v to kar je že storjeno, in nič se ne prične šele z novim obdobjem, ko nova oblast nastopi. Tisto, kar je bilo poprej narejeno, seveda ne gre zgolj v pozabo, vsaj pri nekaterih ne. Kar zadeva dramatiziranja v zvezi s tem, da bo sedaj eventualno, jaz ne zanikam, tudi za tisto govornico sem govoril, da mislim, da je možno, da se bodo takšne posledice pojavile, bodisi negativne, bodisi pozitivne. Kar zadeva te možnosti, da se bo inflacija dvignila in da ne bomo sprejeli evra, tudi te teoretične možnosti še obstajajo. Vendar sem prepričan v to, da ne zaradi tega, o čemer danes govorimo, zaradi tega dviga obvezne zavarovalne vsote, ampak so pač razlogi najbrž kje drugje. Takšna argumentacija, ki sem jo danes slišal, je po moji sodbi nekoliko zdramatizirana. Jaz se pa kljub temu zahvaljujem vsem tistim, ki ste me skušali obvarovati pred tem, da bi bil pretirano zaveden. Glasoval bom za.
Hvala za obrazložitev glasu. V skladu z dogovorom, sprejetim 17.1. tega leta, odpiram še en krog prijavljenih za obrazložitev glasu. Izvolite. Jaz prosim, če lahko še enkrat dvignite roke. Gospod Rop imate besedo.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Jaz mislim, da smo ob tej točki odprli nekaj pomembnih tem. Ena od teh je način delovanja Slovenije znotraj EU. Države znotraj EU vedno upoštevajo dva interesa. Na eni strani interes EU, na drugi strani pa lasten interes, interes države, interes državljank in državljanov. Pri tej točki smo soočeni z enim od takšnih problemov, ki je tipičen in je vsakdanji. Jaz sem trdno prepričan, da mora vlada, ko se odloča o tem, s kakšno dinamiko, kdaj na, kateri točki sprejema posamezne direktive EU, upošteva tudi interese državljank in državljanov. V tem primeru ni prav nobenega dvoma, se vlada ni ozirala na državljanke in državljane, ampak preprosto želi čim prej prevzeti eno od direktiv EU. Takih tem bo še zelo veliko v bodoče. In če bomo vedno prvi pri prevzemanju vsake direktive, bomo seveda zanemarjali interes lastnih državljank in državljanov. Jaz sem prepričan, da je prejšnja vlada storila prav. Prav nobene potrebe ni bilo, da bi takoj povzemali to direktivo, jo tako uveljavljali in dvigovali obvezno zavarovanje. Želim pa opozoriti, da tisti, ki danes pravite, da ne bo nobenih posledic, s tem prevzemate tudi odgovornost. Možno je, da ne bo posledic, če se ne bodo dvignile premije. Če pa se bodo, potem pa tisti, ki danes sprejemate to ureditev, ki je ni potrebno sprejeti, ki bi jo lahko kasneje sprejemali, tudi prevzemate to odgovornost, zlasti minister za finance, ki se zavzema za takšno rešitev. Imamo dva ukrepa na finančnem področju, ki sta bila doslej sprejeta: razbremenitev tistih, ki so najbogatejši v Sloveniji, in dodatna obdavčitev slovenskih državljanov. Slovenske državljanke in državljani bodo plačali zaradi te rešitve, ki jo danes predlagate 12 milijard. In zelo hitro bomo videli, če je [[...]]
Gospod Rop, prosim, če končate.
[[...]]seveda to res. Zato seveda apeliram na vas, da pri tej rešitvi upoštevate tudi interese lastne države, državljank in državljanov in ne podprete te rešitve, in tudi sam je ne bom podprl.
Najlepša hvala. Nadaljujemo. Na seznamu je prijavljen doktor Lahovnik.
Hvala lepa. Cene se oblikujejo prosto. In glede na aktuarske izračune, smo jasno utemeljili, zakaj obstaja velika verjetnost, da se bodo premije za obvezno zavarovanje v prometu povečale. Ker se povečajo zavarovalne vsote, se slej ko prej morajo povečati tudi te premije. In vse, kar bi pričakovali od te vlade, je, da pripravi vsaj scenarije. Kakšno je verjetno povečanje premij za obvezno avtomobilsko zavarovanje in kakšen je vpliv tega povečanja na inflacijo. Ne pa, da pride v državni zbor, vloži nek zakon po nujnem postopku, ker so slišali za neke pripombe iz Bruslja in potem rečejo, da ni nobenih finančnih posledic. To je očitek, da je takšen pristop neresen.
Hvala. Naslednji na seznamu je kolega Cvikl. Izvolite.
Jaz bom seveda glasoval proti zakonu, še z dodatnim argumentom, ker seveda očitno nismo uspeli nekatere poslanke in poslance prepričati, da naj delajo v dobro državljanov in državljank. Gospa generalna sekretarka mi je po zaključku ponedeljkove seje povedala, da je bil minister za finance na seji vlade eksplicitno vprašan, ali bodo finančne posledice. Odgovor je bil ne. Zato je tudi ona z ogorčenjem bila seznanjena z informacijo, da bodo posledice in je rekla, da bo o tem seznanila predsednika vlade. Mi smo predlagali, naj vlada sama pride z dodatnimi argumenti. Danes imamo tukaj predstavnike ministrstva za finance, niti minister za finance ni ocenil, da je treba sem priti. In nobenih reakcij. Poslanke in poslanci, vi pritiskate na tipke, vi ste zavedeni! Učinki bodo, učinki bodo negativni, zato glasujte proti zakonu. Sam bom seveda glasoval proti zakonu, ker je preveč negativnih učinkov in premalo domišljeno delovanje vlade predvsem v odnosu do Evropske unije. Mi imamo v tej državni upravi nekaj 100 uradnikov , ki so se sposobni pogovarjati z Evropsko unijo. Kolikor mi je bilo poznano, na faks, ki je prišel iz Bruslja, ni bilo nobenega povratnega obiska v Bruslju, nobenih razgovorov, ki so navadno v tako imenovanem prekrškovnem postopku. Nič. Na vrat na nos se je priletelo v državni zbor in zahtevalo po nujnem postopku, kot da imamo vojno, kot da imamo ne vem kakšno situacijo, sprejeti spremembo zakona. Zato menim, da velja zakon zavrniti in se v toku naslednjih mesecev po zaključenih pogovorih, predvsem pa nikakor ne prej, kot pred 1. januarjem 2007, če bo seveda res še namera vlade evro sprejeti, ponovno vrniti k temu zakonu. Zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala. Naslednji na seznamu je gospod Školč. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom seveda glasoval proti. To minuto pa izkoriščam zato in sem se javil k besedi zato, da demonstriram to, da je potrebno v tem zboru zaščiti pravico, da poslanec govori, kadar hoče in kar hoče. To je potrebno narediti zaradi tega, ker vodstvo državnega zbora po eni strani ni sposobno preprečiti uvrstitve na dnevni red [[...]]
Gospod Školč, jaz vas bom v tem trenutku prekinil, ker izkoriščate pomen obrazložitve glasu. Državni zbor bo delal s svojim rednim tempom in v skladu z dogovorom, kot smo ga imeli, zato prosim, da končate s svojim govorom, drugače vam bom moral izklopiti mikrofon.
Gospod Peče, do sedaj mi ni nihče preprečil, da bi s svojimi argumenti obrazložil svoj glas in jaz prosim, da mi začete šteti od začetka, da lahko povem svoje razloge, zakaj hočem obrazložiti glas, sicer bom to naredil drugič. Nimate nobene pravice, da posegate v to argumentacijo, sploh glede na to, da ste sam kot poslanec v stanju govorite o vsem drugem, samo o tistem ne, kar je na dnevnem redu. Dvignil sem roko zato, da ščitim svojo in pravico drugih poslanec, da govorijo v tem parlamentu.
Hvala. K besedi se je prijavil gospod Battelli.
Hvala lepa. Jaz sem bil prisoten na tistem sestanku, ko smo se dogovorili o teh krogih za obrazložitve glasu itd. Vendarle je ena zadeva jasna, da pač je to nekako polovična rešitev, kot jih je ogromno. Tako kot recimo vsak drugi zakon, ki smo ga sprejeli doslej v vseh teh letih, vsebuje tudi lastno nasprotje. Dokler se toliko denarja zavrti v tej državi, potem se da vse tako delati, pravne varnosti je pa bolj malo. Kakorkoli že, je jasno, da glede na to, kar piše v poslovniku, je tak način samo poskus urejanja določene problematike, ki pa ne more biti absolutna. Absolutna zgodba je ta, da vsakdo pred glasovanjem, se opravičujem sedaj vladi, ki čaka na odločitev itd., ker to so naše interne zgodbe, ampak kakorkoli že, to je en tak poskus discipliniranja neke materije, ki je pa popolnoma jasna, da je v poslovniku: vsakdo, vsak trenutek pred glasovanjem lahko obrazloži, kako bo glasoval. Zato prosim, da tako obrazložitev, ker to je po poslovniku, če se ne motim, daste na glasovanje, da je to nek način, kako se disciplinira ta zgodba, ni pa je možno interpretirati v absolutnem smislu, kar pomeni, če se nekdo prijavi za obrazložitev glasu, mu je treba dati to pravico. Kakorkoli že.
Hvala, gospod Battelli. Vašega proceduralnega predloga ne bom dal na glasovanje, nadaljevali bomo s prakso, ki je bila že sprejeta, kot sem že povedal, 17.1. Naslednji po seznamu je gospod Gulič. Izvolite.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, cenjeni predsedujoči. Glasoval bom proti predvsem zaradi tega, ker so bile argumentacije za to, da bi glasoval za, zelo prazne, semantično pravzaprav tako prazne, da bi jih lahko označili tudi kako drugače. Gre za čiste račune in dobre prijatelje seveda. Očitno je tukaj bilo marsikaj prikritega, kar se je moralo razkrivati kasneje. Predstavniki vlade seveda tega niso ne potrdili, ne zanikali. In kadar sem pod takšnim dvomom, potem glasujem proti. Hvala lepa.
Hvala. Zadnji na seznamu je kolega Pavel Rupar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bom zakon podprl. Vse ostale besede svete trojice tu v prvi vrsti so pa tako prazna demagogija, da me je groza. Demagogija v smislu ustrahovanja ljudi. Čisto preprosto. Povejte mi, ali se v letih vaše vladavine premije zavarovanj niso dvigale.
Kolega Pavel Rupar, jaz vas moram tu opozoriti, ne morete spraševati v obrazložitvi glasu, ker ni mogoče na to odgovarjati. Prosim, če se držite poslovnika. Ne polemizirajte z drugimi.
Ali se to ni dogajalo? Vprašanje je čisto preprosto. Vsem. Kdo pozna tako vlado, ki bi predlagala sprejem takih zakonov, ki bi ogrozili temeljni cilj, to je sprejem evra? Take vlade ni. Je ni na levi, ne na desni. [[...]] [[Hrup v ozadju.]] [[...]]Prosim naj me sveta trojica ne moti.
Mir v dvorani! [[...]] [[Glas v ozadju.]] [[...]]
Vem gospa, saj vas ne štejem v sveto trojico. [[...]] [[Smeh.]] [[...]]Poglejte, dvig premij je neobvezen. Ta sprejem zakona ne vpliva na dvig premij. Če boste ukazali svojim podložnikom tipa Jožeta Leniča, da dvignejo premije, jih bodo gladko dvignile. Ne glede, ali sprejmemo ta zakon ali ne. Če bi bile finančne posledice, verjemite, da je vlada toliko pametna, da bi jih opredelila in opozorila nanje. Toliko jih pa ni. Finančne posledice lahko nastanejo zaradi lumparij pri oceni lastništva oziroma kapitala v zavarovalnicah. To je lahko posledica za dvig premij. In tistih 15 milijard, kolikor je nastalo škode, ki ni popravljiva, bo izredno težko nadoknaditi drugače kot pa z dvigom premij. Da ne govorim o tajnih pogodbah bivšega predsednika vlade, recimo pri prodaji Geoplina s Petrolom. Koliko bo to vplivalo na dvig inflacije in vsega, ne na premije, na inflacijo pa definitivno, ker nekdo bo te lumparije moral plačati. In to so dejstva, ki lahko na to vplivajo. Vse ostalo, gospodje, je pa čista demagogija in ustrahovanje tega ljudstva. Joj, nova vlada je, sedaj se pa pazite, kaj boste naredili. Jaz vem, vaš cilj je preprosto nesprejeti take zakone in poslati predstavnike v Bruselj na zagovor. To je največja neumnost. Oprostite.
Kolega Pavel, prosim če končate.
In ni je vlade, da bi to [[...]]Bi pa res prosil, gospod predsednik, in vse, ki boste predsedovali [[...]]
Gospod Pavel Rupar, prosim, zaključite.
Dajte, lepo prosim, umirite žogico v poraženih strankah. Resnično, če ne, bo tu anarhija. Čista anarhija.
Gospod Pavel Rupar, prosim vas, če prekinete. Hvala! Glasujemo o zakonu. Gospa Pečanova, če bo vaš proceduralni predlog usmerjen v dilemo, okoli katere smo se že opredeljevali, bo to zadnjič, da vam dam proceduralno. Izvolite.
Proceduralno sprašujem, ali je v poslovniku karkoli zapisano okrog tega, da lahko predsedujoči v državnem zboru enemu od poslancev prekine ali želi prekiniti besedo, dva, enega pri azbestnem zakonu, drugega pa tukaj, pa obrazložitev glasu dovoli, da govori o vsem drugem, samo ne o obrazložitvi glasu. Zakaj tema dvema gospodoma niste prekinili nujne razlage?
Vaše vprašanje naslovite na poslovniško komisijo ali pa preko glavne pisarne na mene kot poslanca. Prehajamo na glasovanje. Izvolite gospa Širca. Proceduralno?
Obrazložitev glasu imam.
Prosim, da upoštevate pravila, ki smo si jih določili, zato vam tega ne morem dovoliti.
Na dogovoru, za katerega ste rekli, da je bilo soglasno sprejeto to določilo, da lahko samo po dveh krogih nabirate seznam obrazložitev glasu, tega soglasja ni bilo, zato imam pravico do obrazložitve glasu kot se je delalo do sedaj, od kar je sprejet ta poslovnik.
Gospa Širca, prosim vas, če ste toliko korektni, spoštujete dogovor [[...]]
[[...]]ne morem spoštovati soglasno [[...]]
[[...]]ki smo ga dosegli glede poenotenja [[...]]
[[...]]sprejetega dogovora, ker soglasja ni bilo [[....]]
[[...]]vodenja seje.
[[...]]nekateri smo bili proti [[...]]
Po drugi strani moram povedati, da ta isti dogovor [[...]]
[[...]]privatnemu dogovarjanju [[...]]
[[...]]se veže izključno na to, da se nobenemu ne omejuje pravica obrazložitve glasu.
Meni se omejuje ta trenutek, gospod predsedujoči.
Gre izključno samo za to, da poskušamo zaradi lažjega vodenja sej dobiti seznam tistih, ki se prijavljajo prvič in pa drugič in da je to v interesu lažjega vodenja sej državnega zbora, boljšega pregleda. Zato vas prosim, če to upoštevate.
Zlorabljanje poslovnika [[...]]
Tako kot smo odgovorili na ostale [[...]]
[[...]]se opravičujem, če vam padam v besedo [[...]]
[[...]]podobne in pa sorodne teme smo vam povedali, da vam bomo odgovorili. Prosim.
Skratka, ne smem obrazložiti svojega glasu?
Gospa Širca, hvala. Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 47 poslank in poslancev, proti je glasovalo 31 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI. Bi lepo prosil, če se lahko umirite v dvorani. Hvala lepa. Še enkrat. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI OKVIRNE KONVENCIJE SVETOVNE ZDRAVSTVENE ORGANIZACIJE ZA NADZOR NAD TOBAKOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne.]] Hvala lepa. Jaz moram še enkrat opozoriti. Tukaj je zasedanje državnega zbora. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Torej lahko glasujemo. Po opravljenem glasovanju ugotavljam, da je za glasovalo 48 poslancev, od 48 navzočih, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Hvala lepa predstavnikom vlade. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONOV. Uradna prečiščena besedila je pripravila zakonodajno-pravna služba zbora in jih zbor potrdi brez razprave. Zboru predlagam, da odločanje o vseh potrditvah uradnih prečiščenih besedil zakonov opravi z enim glasovanjem. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu predloga sklepa: Potrdijo se uradna prečiščena besedila. Na vabilu za dnevni red so zapisana po vrsti. Kakšno vprašanje bi bilo? Proceduralno? Izvolite.
Prav neverjetno je, da že vse v naprej veste, kaj bo kdo spraševal oziroma kaj želi kdo povedati, če pa že to ne, potem pa na nek način ne želite dati besede. Jaz mislim, da tak dogovor kot je tukaj [[...]]
Oprostite, gospod Anderlič [[...]]
[[...]]proceduralni ugovor imam.
[[...]]samo to bi rad povedal [[...]]
[[...]]imam proceduralni ugovor glede na izpeljavo te točke.
Samo to bi rad povedal [[...]]
[[...]]izpeljava te točke na način, kot ste jo zastavili, po poslovniku ni mogoča. Jaz želim glasovati o desetih, ne želim pa o 11. točki, govorim kot hipotezo, govorim kot princip. Če sem vseskozi nasprotoval sprejemu kateregakoli zakona, imam pravico glasovati tudi proti prečiščenemu uradnemu besedilu. In to možnost mi morate dati. Ne more drugače biti. Ne moremo sprejemati 11 ali koliko, 17 zakonov, ali celo več. Žal se je nabralo v tem primeru veliko število zakonov, in bo treba nekaj več glasovanj. Ampak taka so pravila. In dogovor, da bomo v paketu glasovali o 37 zakonih, pa tudi če pri uradnih prečiščenih besedilih, je v nasprotju s poslovnikom, je konec koncev v nasprotju s temeljno proceduro v državnem zboru. Kot pa veste, je procedura mati demokracije. Karkoli boste naredili, je pač v rokah večine, ampak jaz odločno nasprotujem. Najmanj kar je, naj poslovniška komisija pove, kaj si o tem misli. Tudi to ni taka točka, ki bi jo bilo za vsako ceno treba danes sprejeti. Če pa imate kakršenkoli drugačen predlog, ga je pa treba utemeljiti. Ampak na način, kot je to zastavljeno, ni mogoče sprejemati uradnih prečiščenih besedil.
Hvala lepa, gospod Anderlič. Verjetno je do nesporazuma med nama prišlo, ker sem jaz zelo jasno vprašal, ko sem prebral prva dva odstavka, ali temu predlogu kdo nasprotuje. Morda ste malo zakasnelo reagirali. To je bilo vse. Ampak jaz sem čakal. In ko sem čakal, sem rekel ne, ko ni bilo nobenega. Potem sem vas pa lepo vprašal, če imate, sem verjetno mislil, da imate kakšno drugo vprašanje oziroma proceduralno. Se strinjam s pripombo, da je bilo to narejeno zato, ker je bila tudi v prejšnjem mandatu praksa, da se toliko število zakonov, ne vem točno koliko, sprejme v enem paketu. [[...]] [[Glas v ozadju.]] [[...]]In konec koncev na kolegiju predsednika državnega zbora so bili prisotni tudi zastopniki poslanskih skupin, ki so se s tem predlogom strinjali. Izvolite.
Takega predloga ni mogoče dati na dnevni red in se o njem dogovoriti, če je v nasprotju s poslovnikom. Ne more se nekaj dogovoriti, kar je v nasprotju, pa tudi če se vsi strinjajo.
Hvala lepa, gospod Anderlič. Sprejemam vašo opombo. Sprašujem, ali glasujemo o vsakem [[...]] [[Glas v ozadju.]] [[...]]Glasujemo o vsakem predlogu posebej. Od vseh teh popravljenih prečiščenih besedil zakonov od 1 do 39 bomo glasovali o vsakem posebej. Prvi. Popravek uradnega prečiščenega besedila zakona o graditvi objektov. Glasujemo. Kdo je za? Po glasovanju ugotavljam, da je bilo navzočih 63 poslancev. Za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Hvala lepa. Drugič. Popravek uradnega prečiščenega besedila zakona o policiji. Glasujemo. Glasovanje je končano. Ugotavljam od navzočih 61 poslancev, da je za glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Tretjič. Zakon o splošnem upravnem postopku. Glasujemo. Glasovanje je končano. Ugotavljam, da od navzočih 61 poslancev je za glasovalo 60, 1 proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Četrtič. Zakon o sodiščih. Glasujemo. Glasovanje je končano. Od navzočih 62 poslancev je za glasovalo 61, 1 proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Petič. Zakon o osnovni šoli. Glasujemo. Glasovanje je končano. Ugotavljam: navzočih 61, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Zakon o sodniški službi, šestič. Glasujemo. Glasovanje je končano. Od navzočih 62 je glasovalo za 62. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka. Glasujemo. Glasovanje končano. Od navzočih 62 je za glasovalo 62. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Osmič. Zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Glasujemo. Od 62 navzočih je za glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Devetič. Zakon o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije. Glasujemo. Od 62 navzočih je za glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Desetič. Zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi. Glasujemo. Od 62 navzočih je za 61 in proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Nihče proti.]] Enajstič. Zakon o določitvi volilnih enot za volitve poslancev v državni zbor. Glasujemo. Od 62 navzočih je za 60 in proti 1. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Dvanajstič. Zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra, Idrija. Glasujemo. Od 64 navzočih je za 64. [[Za je glasovalo 64.]] [[Nihče proti.]] Trinajstič. Zakon o davku na izplačane plače. Glasujemo. Od 63 navzočih je za 62 in proti 1. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 1.]] Štirinajstič. Zakon o dohodnini. Glasujemo. Od 62 navzočih je za 61 in proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Petnajstič. Zakon o zdravstvenem varstvu rastlin. Glasujemo. Od 64 navzočih je za 63 in proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Šestnajstič. Zakon o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko obrežje. Glasujemo. Od 65 navzočih je za 60 in proti 3. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 3.]] Sedemnajstič. Zakon o prekrških. Glasujemo. Od 64 navzočih je za 61 in proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Zakon o popotresni obnovi objektov in spodbujanju razvoja v Posočju. Glasujemo. Od navzočih 66 so vsi za. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Zakon o meroslovju. Glasujemo. Navzočih 64, vsi so za. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Zakon o referendumu in ljudski iniciativi. Glasujemo. Od 65 navzočih 62 za, eden proti. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti eden.]] Zakon o zdravstveni dejavnosti. Glasujemo. 63 navzočih, vsi so za. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Zakon o orožju. Glasujemo. Od 66 navzočih so vsi za. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Zakon o notarijatu. Glasujemo. Od 65 navzočih 64 za. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Zakon o pomilostitvi. Glasujemo. 65 navzočih, 64 za, eden proti. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti eden.]] Zakon o prevozih v cestnem prometu. Glasujemo. 65 navzočih, 64 za, eden proti. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti eden.]] Zakon o davku na dodano vrednost. Glasujemo. Od 65 navzočih 62 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 1.]] Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Glasujemo. Izid glasovanja. 66 navzočih, 63 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 2.]] Energetski zakon. Glasujemo. Navzočih 65, za 63, proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Zakon o prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb. Glasujemo. Navzočih 63 poslancev, za 59, proti 1. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Zakon o železniškem prometu. Glasujemo. Navzočih 65, vsi so za. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Zakon o semenskem materialu kmetijskih rastlin. Glasujemo. Navzočih 67 poslancev, vsi so za. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Zakon o trgu vrednostnih papirjev. Glasujemo. Navzočih 67, vsi so za. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Zakon o gospodarskih družbah. Glasujemo. Navzočih 64, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Zakon o vladi Republike Slovenije. Glasujemo. Od navzočih 67 je za glasovalo 56, proti 8. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 8.]] Zakon o državni upravi. Glasujemo. Navzočih 65, za je glasovalo 54, proti 7. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 7.]] Zakon o poslancih. Glasujemo. Navzočih 67, za glasovalo 57, proti 9. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 9.]] Zakon o davku od dohodkov pravnih oseb. Glasujemo. Od navzočih 66 je za 64, proti eden. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti eden.]] Zakon o davčnem postopku. Glasujemo. Od 65 prisotnih je 65 za. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Zakon o davčni službi, s prečiščenim besedilom. Glasujemo. Od navzočih 66 poslank in poslancev ja za glasovalo 65, proti nihče. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradna prečiščena besedila navedenih zakonov posamično potrdil in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na MANDATNO VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval predloge sodnega sveta, in sicer sedem predlogom za izvolitev v sodniško funkcijo ter obvestilo okrožnega državnega tožilstva na Ptuju v zvezi z vloženo kazensko ovadbo in predlogom za kazenski pregon zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije, predlog sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, predlog sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednice komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ in predlog sklepa o razrešitvi in imenovanju podpredsednice komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Predlogi sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil 7 predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo, na sodniška mesta. Višjega sodnika na višjem sodišču v Mariboru, ter štirih okrajnih sodnic in dveh okrajnih sodnikov na okrajnem sodišču v Kranju, Celju, Ljubljani in Murski Soboti. Pozdravljam tudi prisotnega sekretarja sodnega sveta, ki prisostvuje seji. Želi morda besedo? Ne. Hvala. Predloge je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Prvič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo magistra Igorja Strnada na sodniško mesto višjega sodnika na Višjem sodišču v Mariboru. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Ugotavljam, da je od prisotnih 60 poslancev za glasovalo 60, torej vsi. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Dejana Kmetca na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Kranju. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Preidemo k glasovanju. Glasujemo. Od 61 prisotnih, 60 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Špele Jakopič, na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kranju. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Od 61 navzočih, za 59 in proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Brigite Trnovšek Pinter na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Celju. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Od 62 navzočih je za glasovalo 60, in proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Suzane Ivanič Lovrin na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Izid glasovanja. Od 62 navzočih je za 60 in proti 1. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Melite Štefančič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Od 61 navzočih je za 59 in proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Stanislava Žiška na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Murski Soboti. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Ugotavljam, da je od 60 prisotnih 57 glasovalo za in nihče proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Nihče proti.]] Predlagani sklep je zbor sprejel. Obravnava obvestila Okrožnega državnega tožilstva na Ptuju v zvezi z vloženo kazensko ovadbo in predlogom za kazenski pregon zoper poslanca Državnega zbora Republike Slovenije Alojza Soka. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo okrožno državno tožilstvo na Ptuju. Obvestilo je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in zboru predložila predlog sklepa. Želi poročevalec komisije besedo? Izvolite. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani zbor. Mandatno-volilna komisija državnega zbora Republike Slovenije je na 4. seji dne 13. januarja 2005 obravnavala obvestilo Okrožnega državnega tožilstva na Ptuju, s katerim nas je seznanilo, da je zoper poslanca Alojza Soka vložena kazenska ovadba in predlog za kazenski pregon zaradi storitve kaznivega dejanja obrekovanja. Državno tožilstvo na Ptuju je se tem obvestilo želelo tudi odgovor na vprašanje, ali gospodu Alojzu Soku državni zbor imuniteto prizna ali ne, čeprav se ovadeni poslanec v predkazenskem postopku ni skliceval na poslansko imuniteto, kar se mi zdi posebej pomembno poudariti. Prav tako se mi zdi pomembno poudariti, da na seji mandatno-volilne komisije, na katero je bil vabljen tudi gospod Alojz Sok in se je te seje udeležil ter da je na tej seji pojasnil, da se na imuniteto ne sklicuje. Še enkrat poudarjam, gospod Sok je na seji te komisije ob obravnavi tega vprašanja pojasnil, da se na imuniteto ne sklicuje. Ob upoštevanju teh dejstev je mandatno-volilna komisija predlagala sklep, kot sledi iz materiala, in sicer, da se ne prizna imunitete poslancu državnega zbora Republike Slovenije gospodu Alojzu Soku in da se dovoli začetek kazenskega postopka. Pri tem bi rad posebej poudaril, da je bilo v mandatu 2004 obravnavanih 10 zadev s področja imunitete poslancev in da je bila samo dvakrat dodeljena imuniteta poslancem, da pa smo v tem mandatu obravnavali že dve oziroma današnjo tretjo zadevo in da v nobenem primeru, prepričan sem, da tudi pri današnjem izidu glasovanja, imuniteta poslancev ni bila podeljena. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu Sušniku. V skladu s prvim odstavkom 207. člena poslovnika ni razprave o imunitetnih zadevah, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije na podlagi 83. člena Ustave Republike Slovenije in 22. člena zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega državnega tožilstva na Ptuju z dne 24.11.2004 glede na vložene kazenske ovadbe in s predlogom za kazenski pregon zoper poslanca Državnega zbora Republike Slovenije gospoda Alojza Soka zaradi kaznivega dejanja obrekovanja po prvem odstavku 170. člena v zvezi z drugim odstavkom 178. člena kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora Republike Slovenije gospodu Alojzu Soku in dovoli začetek kazenskega postopka." Gospod Kangler, želite besedo?
Gospod Kangler. Želite besedo? Prosim, obrazložitev glasu, brez razprave.
Hvala za besedo. Sam takšnega predloga ne bom podprl, čeprav spoštujem odločitev poslanskega kolega Soka. Podprl pa tega predloga ne bom zato, ker imam tudi sam pravico, da se do problema imunitete poslancev tudi sam opredelim za vsak primer posebej, in tudi v tem danem primeru se bom glasovanja vzdržal iz naslednjih razlogov. Kakorkoli že, gre za obrekovanje. Če me ne varajo informacije, ki jih imam, gre za tožbo, kjer se tožita dva poslanca. In prepričan sem, da take tožbe in glede na razprave in vsebine, ki bodo v prihodnje v državnem zboru glede ustavnih sprememb, bodo vplivale tako na delo posameznega poslanca in verjetno tudi na odločitve posameznih poslancev pri nekaterih vsebinskih razpravah. In mislim, da je zelo neprijetno in po mojem osebnem mnenju tudi neprimerno takšne ali drugačne besede, ki jih je tako poslanec ali kdorkoli drug, katerega delo je povezano s poslancem, izrekel, da se besede in postopki najdejo na sodišču. Pa naj mi nihče od teh strank v postopku, ki so kakorkoli vpletene v postopek, ne zameri. To je moje osebno mnenje. In še enkrat poudarjam, ne bom podprl sklepa. Spoštujem odločitev gospoda Soka in se bom tega glasovanja iz teh razlogov tudi vzdržal.
Hvala. Še enkrat prosim. Po poslovniku ni razprave. Je le obrazložitev glasu. Prosim, gospod Rupar. Imate besedo.
Hvala lepa, kolega predsedujoči. Oprosti kolega Sok, tvoje želje ne bom upošteval. Ne bom glasoval niti za tvoj predlog niti proti. Preprosto zato, ker se mi zdi tako nesmiselno, da se poslanec, ki se odreče imuniteti, vendar izpostavlja temu državnemu zboru in o tem odloča ali ja ali ne, da se mi bolj neumne stvari v tem državnem zboru ne more zdeti, kot pa to. Zatorej, razprava o tej imuniteti tudi v javnosti teče že kar zelo dolgo. Mnenja sem, da bi ta državni zbor moral čim prej pričeti spremembo ustave na tem področju, vendar tako, da bi imuniteto zaradi volje ljudi in zaradi obrekovanj in zaradi vsega, kar doživljamo, preprosto ukinil. In druga zadeva, če bi že ta imuniteta morala biti zapisana v ustavi, potem bi morali definitivno črtati, da če se poslanec opredeli, da jo ne sprejme, da o tem mi ne odločamo. To je njegova osebna volja, je volja tistega, ki se postopka udeležuje kakorkoli že, ne pa nas vseh. Toliko v premislek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Barovič.
Hvala lepa. Ker v državnem zboru obravnavamo imuniteto ne glede, da se ji je gospod Alojz Sok odrekel, ocenjujem, da govorimo o imuniteti. Osebno bom glasoval proti predlogu sklepa, proti, ne bom se vzdržal - proti! Zato, ker so bile besede izrečene in povezane z delom državnega zbora. In če bomo danes ne glede na njegovo odločitev, ker o tem govorimo, če ne bi govorili o tem, kar je rekel gospod Sok, da se odreka imuniteti, bi bilo v redu. Ker pa o tem govorimo, bom proti sklepu, ker menim, da mu imuniteta pripada, zato ker so bile besede izrečene v povezavi z delom v državnem zboru, kjer imamo zaenkrat, hvala bogu, še demokracijo.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Od 59 navzočih je 48 za predlagani sklep, proti 4. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog je v obravnavo zboru predložila poslanska skupina Nove Slovenije. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi drugega odstavka 10. člena zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina poslancev, to je 46 ali več. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne želi.]] Glasujemo. Od 59 navzočih poslank in poslancev je za glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednice Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Predlog so v obravnavo zboru predložile poslanske skupine. Besedo dajem predstavniku poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, gospodu Miranu Potrču, za predstavitev stališča.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Zdi se mi ob tej priložnosti prav opozoriti, da smo pri oblikovanju vodstvenih funkcij v delovnih telesih vsi, tudi kolegi, tudi državni zbor spregledali določila novega poslovnika državnega zbora, po katerem so vodstvene funkcije v nadzorstvenih delovnih telesih, torej tudi v komisiji državnega zbora za nadzor proračuna in javnih financ, vedno opozicijske. In to je bil razlog, zaradi katerega smo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov, ker ima predsedniško mesto v tem odboru Liberalna demokracija Slovenije, predlagali, da mesto podpredsednice zasede gospa Breda Pečan, poslanka poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. To je kolegij tudi sprejel na znanje in pričakujem, da bo tako tudi na državnem zboru. Naj pa rečem, da mi je žal, da v naslednjem primeru pri podpredsednici Komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti ni bilo ustreznega razumevanja, zaradi tega naj povem, da sem v imenu poslanske skupine proti predlogu, ki je danes na dnevnem redu tudi glasoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, gospod Sok.
Ne vem, če je na mestu, ampak vseeno bi vprašal, ker v tem sklepu piše, da se razreši podpredsednik dr. Andrej Bajuk. Dr. Andrej Bajuk že dolgo ni več v parlamentu, tako da ne vem, če je to; se pravi, ni podpredsednika v tem trenutku kot jaz razumem.
Odgovor naj bi bil, da bi ga formalno moralo razrešiti. S tem zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi podpredsednika in imenovanju podpredsednice Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Želi kdo obrazložiti glas? Prosim, gospod Cvikl.
V svojem imenu. Jaz bom seveda glasoval za ta sklep. Žal je seveda prišlo pri imenovanju in pripravljanju predloga kolegija tudi mogoče zaradi enega postopka, ki je bil po mojem mnenju premalo transparenten, do te napake, je jasno v nasprotju s tretjim odstavkom 33. člena. Sam sem kot izbrani predsednik to tudi ugotovil, predlagal poslanski skupini Združene liste, da seveda dajo to tudi formalno, in dobro je, da je kolegij to sprejel. Kar pa ni dobro - in zato seveda menim, da je še vedno nekaj nejasnosti pri delu te komisije - je pa, da je še vedno ne obstaja zadostno število članov v tej komisiji, da bi to res lahko bila tako imenovana komisija, ki jo vodi in v kateri ima večino opozicija. Tako bi vendar predlagal, da se naredi še ta dodatni korak na kolegiju, to pa, da še vključi in poveča število članov te komisije. Vsekakor pa glede te komisije kot njen predsedujoči in me veseli, da bo gospa Pečanova postala podpredsednica, želel povedati, da skušamo poslanci in poslanke delovati apolitično, ker menimo, da gre za nadzor nad javno porabo, kjer imamo vsi isto odgovornost. Glasoval bom za ta sklep.
Hvala lepa. Morda bi povedal samo to, da število članov se odloča na kolegiju predsednika državnega zbora in tako je bilo tudi sklenjeno in karkoli bi bilo drugače, bi bilo treba nasloviti na ta organ. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi podpredsednika k imenovanju podpredsednice Komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Želi še kdo obrazložiti? Ne, to sem že zaključil, pardon, oprostite. Glasujemo. Izid glasovanja. Od 61 navzočih jih je za glasovalo 58 in proti 1. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o razrešitvi in imenovanju podpredsednice Komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Predlog so v obravnavo zboru predložile poslanske skupine. Besedo dajem predstavniku poslanske skupine, gospodu mag. Cviklu, za predstavitev stališča. Želite? Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa. Mi bomo v poslanskem klubu nasprotovali temu predlogu, zato ker poslanski klub ne more pristajati na vezano trgovino, ta vezana trgovina pa je bila seveda narejena tako, da je naprej poslanska skupina Nove Slovenije neupravičeno dobila mesto podpredsednika v komisiji za nadzor proračuna in potem, ko se je seveda ugotovilo, da to prepoveduje poslovnik, je kljub jasnim izračunom, komu in koliko vodilnih mest pripada, kolegij predsednika državnega zbora izglasoval seveda z večino vladajoče koalicije to razrešitev podpredsednice komisije za peticije in imenovanje, ker naj bi to bilo upravičeno, nove funkcionarke oziroma novega funkcionarja s strani Nove Slovenije. Mi seveda ugotavljamo, da poslanska skupina Nove Slovenije s tem absolutno presega število točk, ki bi glede na določbe poslovnika naj pripadalo tej poslanski skupini, tako da menimo, da ni korektno, da je na ta način bil rešen zaplet oziroma nasprotovanje določbam tretjega odstavka 33. člena poslovnika, zato bomo nasprotovali temu predlogu.
Hvala lepa za predstavitev stališča poslanske skupine LDS. Sledi razprava poslank in poslancev. K besedi se je prijavil samo mag. Cvikl, ki pa se ji odpoveduje. Drugih prijavljenih ni bilo. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju podpredsednice Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Želi kdo obrazložiti glas? Gospod Sok, prosim.
V imenu poslanske skupine bi želel povedati, da bomo ta predlog podprli. Nobene vezane trgovine pri tem ni bilo, resnica je to, kar je povedal kolega Potrč. Torej, ko smo odločali o ponderirani razdelitvi vodstvenih funkcij v delovnih telesih državnega zbora, je bilo mesto podpredsednika v komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ dodeljeno Novi Sloveniji. Pozneje smo ugotovili, da po našem poslovniku to mesto pripada opoziciji. In če dejansko ne bi dobili podpredsedniškega mesta v neki drugi komisiji, bi prišlo do tega, da bi Liberalna demokracija imela večje število točk, ne tako, kot je povedal kolega Cvikl, da bi mi s tem dobili večje število točk. Ker se nismo mogli dogovoriti, je pač na kolegiju bilo izglasovano, da se mesto v komisiji za peticije in enake možnosti dodeli Novi Sloveniji, kar smo tudi sprejeli in na to mesto predlagali kolegico poslanko Marjeto Uhan. S tem pa bo dosežena še ena poslovniška določba, in sicer, da mesto predsednika in podpredsednika pripada različnim opcijam, se pravi, eno mesto poziciji in drugo opoziciji. Če bi ostalo tako, kot je sedaj, bi obe ti mesti, se pravi, predsednika in podpredsednika, bili v upravljanju opozicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa mag. Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlaganega sklepa o razrešitvi in imenovanju nove podpredsednice ne bom podprla. Sicer sem predsednica komisije, o kateri teče beseda, in prvotno v tej komisiji podpredsedniško mesto ni bilo predvideno. Kolegij je sklenil upoštevati predlog, kdo naj bi dobil - najprej o ustanovitvi tega mesta in potem tudi o imenovanju. To smo potrdili, in takrat tako imenovanje in ti pomisleki v zvezi s tem, ali sme biti dvoje vodstvenih funkcij v rokah iste politične usmeritve, se pravi, opozicijske ali ne, takrat ni bilo omenjano. Tudi v zvezi s preračunavanjem točk pri ponderiranju vodstvenih funkcij v tem primeru ne pride v poštev, ker sem prej povedala, da je bilo to naknadno določeno. Jaz se spoštovani gospe poslanki Uhanovi opravičujem, nimam nič osebno proti njenemu imenovanju, ko rečem "proti", saj je edina iz Nove Slovenije, ki je v tej komisiji. Vendar način, na kakršnega smo to spremembo izpeljali, je zame nesprejemljiv, zato bom nasprotovala. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospa Pečan. Prosim.
Hvala za besedo. Glasovala bom proti temu sklepu, in sicer zaradi tega, ker je evidentno, da vodstvo državnega zbora, ki se ve, da ga vodi pozicija,funkcionira tako, da neprestano izigrava poslovniška določila in se takrat, kadar mu prav pride, sklicuje na poslovniška določila, ki da so popolnoma zabetonirana. Drugič pa je poslovnik nepomemben pa odvzema besedo poslankam in poslancev, kakor pač komu "paše". Če kdo misli, da bo zaradi tega sklepa - ne dvomim, da bo seveda sprejet - prišlo do razdora znotraj dveh, lahko rečem, edinih dveh opozicijskih strank v tem državnem zboru, potem se zelo moti vodstvo državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospa Širca. Še enkrat sprašujem, kdo želi obrazložiti glas, kajti roko je dvignila gospa Širca prva. Gospod Cvikl, imate besedo.
Tokrat imava na srečo enake možnosti, za razliko od prej, ko jih nisva imela pri obrazložitvi glasu. Bila sem nekaj tednov podpredsednica težko dosegljive komisije državnega zbora za peticije, človekove pravice in enake možnosti. Vesela sem bila, da je bil predlog, ki je bil, kot pravim težko dosegljiv, vendarle na koncu dosežen, da se ta komisija v tej ali drugi inačici ustanovi in zagotovo bo imela v tem mandatu in tudi sicer precej obveznosti, kar se je pravzaprav že do sedaj pokazalo. Na žalost me je odnesla zagotovo vezana trgovina ali pa tudi matematika, ki ni bila smiselna. Ostala bom članica, z veseljem bom to delo opravljala, še posebej, kot že rečeno, ker me zadovoljuje, da to komisijo sploh imamo. Hvala.
Hvala lepa.
Se opravičujem, bom pa seveda podprla mojo razrešitev.
Hvala lepa. Gospod Rupar ima besedo. Če dajete besedo gospodu Cviklu, prosim, gospod Cvikl. Spoštovani, sedaj bom pa resno nadaljeval, ker sem si dovolil nekoliko nasmeha. Gospod Rupar, imate besedo.
Hvala, če ste tako odločili, gospod predsedujoči. Prav gotovo pa, mimogrede, bi bilo res smiselno gledati, kdo prej dvigne roko in kdo ima besedo, ker - se opravičujem - ni moja krivda, da sem sedaj pred teboj. Seveda bom predlog podprl. Vezana trgovina gor ali dol, tudi pri prejšnjem predlogu lahko povsem sumimo, da gremo za vezano trgovino. Sicer ne vem, kako bi lahko potrdili osebo, jaz sem bil namreč edini proti, žal mi je, ne ni mi, pravzaprav sem tako zavestno naredil - za nadzor proračuna. Najbolj čiste, najbolj nesporne osebe bi morale biti to, najbolj nesporne! Ne pa osebe, ki imajo kriminalistov več, kot jih imam jaz, na vratu, ki imajo črnih gradenj več, kot jih imam jaz na vratu, ki imajo raznih šušmarjenj po občinah več, ko pa jaz na vratu, pa vendarle gre za nek dogovor. Želim povedati, da gre za dogovor znotraj kolegija, znotraj državnega zbora, znotraj poslanskih skupin in te odločitve, kakršnekoli že so, moramo ostali tudi upoštevati iz moralnih in etičnih nagibov, ne drugače. Jaz bom predlog absolutno podprl, čeprav pa iskreno povem tudi, da mi je žal gospe Širce, da ni podpredsednica. Imam dobre izkušnje v delu tudi prej z njo. Mislim pa, da bo glede na svojo voljo v tem odboru lahko korektno sodelovala tudi v prihodnosti. Samo še en pomislek. Ko že govorimo o odboru oziroma peticiji, enake možnosti; gospe, sedaj vas je pa že tam več kot pa moških. Tako da bi opozoril na uravnoteženo silo, pa seveda predsednica in podpredsednica sta tudi ženski. Hvala.
Hvala lepa, gospod Rupar. Besedo ima gospod Cvikl.
Dovolite, da obrazložim svoj glas. Glasoval bom proti, zato ker bom glasoval v skladu s tistim, kar piše v poslovniku. In v poslovniku jasno piše, da če je predsednik delovnega telesa iz vrst predstavnikov poslanskih skupin vladajoče koalicije, je podpredsednik delovnega telesa praviloma iz vrst poslanskih skupin opozicije in obratno. Torej govori o "praviloma". Tako da gospod, ki je sedaj interpretiral, da ni mogoče, da bi dve poslanki iz istih ali pa istorodnih strank, kar se tiče nesodelovanja v vladi, bile - to ni nič narobe. Tako bi predlagal, da - in bom glasoval glede na poslovnik. Predvsem bom pa glasoval proti temu, zato ker je osnovno načelo, to pa, da naj se upošteva velikost poslanskih skupin, bilo pri teh vezanih trgovinah kar nekajkrat kršeno. In nazadnje, tudi s to spremembo, na katero smo opozorili, ker je bilo jasno, da Novi Sloveniji ne pripada podpredsedništvo v komisiji za nadzor proračuna, razen seveda, če kdo misli, da prejšnji predsednik mora biti nujno podpredsednik podpredsednik v novi komisiji. In zato seveda se mi zdi, da je na zelo nekorekten način bila izvedena ta sprememba na kolegiju predsednika državnega zbora. In izkoriščamo seveda priložnost, da pač slovenski javnosti povemo, da se spreminjajo imenovanja predsednikov, podpredsednikov glede na voljo koalicije. Tako kot je nekdo, ki je pred mano govoril, rekel, da bo sprožil proti enemu od naših poslancev zahtevo za zamenjavo. Hvala lepa.
Hvala, gospod Cvikl. To ni več v okviru obrazložitve glasu. S tem je drugi krog obrazložitve glasu zaključen. Karkoli še ostane in kdorkoli se je potem javil za besedo - gospod Potrč prvi, gospa Pozsončeva druga - , je lahko še proceduralno vprašanje. Prosim, gospod Potrč, imate proceduralno vprašanje?
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, jaz samo proceduralno povem, da bom na kolegiju sprožil vprašanje načina odločanja ali pa dajanja glasu v zvezi z obrazložitvami. Bil sem namreč edini, ki sem jasno povedal, kaj se bo dogajalo, če bo taka odločitev sprejeta, in tudi proti njej. Mislim, da je slaba in samo povzroča nejevoljo in komplikacije v delu državnega zbora. Mislim pa da je prav, da tudi jaz to povem, da sem bil proti in sem opozoril, kaj se bo dogajalo. Hvala.
Hvala lepa, gospod Potrč, s tem se strinjam, kajti nekajkrat sem poskušal, ko je zašla beseda ob obrazložitvi glasu v diskusijo oziroma v razpravo, prekiniti. Zato bi bilo treba to obvestilo nasloviti na vse poslance, ki se javijo. Prosim, gospa Pozsonec, ali želite proceduralno vprašanje?
Jaz imam repliko na izvajanje [[...]]
Replik ni.
Kako ni?
Ni replike pri obrazložitvi glasu in sedaj imamo na vrsti obrazložitve glasu. S tem zaključujem. Prehajamo h glasovanju. Glasujemo. Po opravljenem glasovanju ugotavljam, da je od 68 navzočih poslank in poslancev bilo za 43 in proti 25. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in obenem zaključujem tudi drugo sejo državnega zbora Republike Slovenije.