Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 99. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Igor Zorčič, mag. Dejan Židan, Jurij Lep, Janja Sluga od 11. ure dalje, Nik Prebil od 16.30 dalje, Blaž Pavlin od 13. ure dalje, Tadeja Šuštar Zalar od 18. ure dalje, Iva Dimic od 15.30 dalje, Monika Gregorčič od 16. ure dalje, mag. Bojana Muršič od 15. ure dalje, Predrag Baković, Suzana Lep Šimenko, Marijan Pojbič od 16. ure dalje in Aljaž Kovačič. Na sejo so bili vabljeni predstavnik Sodnega sveta k 14. točki dnevnega reda ter predstavniki Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Prehajamo na določitev dnevnega reda 99. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 25. marca 2022, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nismo prejeli. Preden preidemo na odločanje o dnevnem redu, moramo odločiti o zahtevi za odločanje o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 134. seji, 25. marca 2022, sklenil, da se Predlog zakona o elektronskih komunikacijah obravnava po nujnem postopku. Na podlagi desetega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je skupina 42 poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem zahtevala, da Državni zbor odloči o navedeni odločitvi kolegija. Na podlagi tretjega odstavka 143. člena Poslovnika Državnega zbora prehajamo na obravnavo zahteve, da Državni zbor odloči o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora, da se Predlog zakona o elektronskih komunikacijah (ZEKom-2, EPA 2628-VIII) obravnava po nujnem postopku. Besedo dajem predstavniku predlagateljev oziroma vlagateljev zahteve Janiju Möderndorferju za predstavitev zahteve.
Pozdravljeni! Zakaj moramo danes glasovati proti nujnemu postopku. Razlog je preprost: ker Vlada dela nezakonito in ker se je Vlada odločila, da bo na silo in na vsak način podjarmila tudi določene regulatorje v državi, ki so bili vsaj do danes po zakonu in po drugih aktih samostojni in neodvisni. Trije glavni razlogi, zakaj nujni postopek danes ne sme biti sprejet. Prvi razlog, kršitev 2., 22., 74. člena Ustave Republike Slovenije, gre za kršenje pravice do enakega varstva pravic, pravice do podjetništva oziroma pravice do svobodne gospodarske pobude z vidika načela sorazmernosti elementa načela pravne države. Neustavnost vsebine – gre predvsem za člena 115 in 116 – je ugotovila tudi Zakonodajno-pravna služba, drugič, ne prvič. Drugi razlog - poseganje v neodvisnost in samostojnost regulatornega organa AKOSA, gre za podeljevanje pristojnosti operaterjem, da regulatornem organu določajo vsebino in obseg obveznosti neutemeljenost predlaganega razloga za razrešitev direktorja AKOSA. Poseg v avtonomnost AKOSA glede razrešitve direktorja je ugotovila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora drugič, ne prvič. Tretji razlog – kršitev postopkov in neizpolnjevanje obveznosti tehnične notifikacije Evropske komisije EU direktiv in VTO in TBT predpisov gre za neizpolnjevanje obveznosti glede notifikacije tehničnih predpisov. Zelo suhoparno, vendar zelo bistveno. Gre za to, da Vlada Republike Slovenije kljub pozivu Evropske komisije, ki je v mesecu decembru pozvala, da naj seveda primerno uredi sam zakon tega Vlada ni storila. Vsi se spomnite, da smo ta zakon v mesecu decembru obravnavali po rednem postopku in je zakon padel že v prvi obravnavi, kar pomeni, da smo v Državnem zboru ugotovili, da je neustrezen in neprimeren. Ta Vlada se je odločila, da pošlje zakon praktično identičen v ponovno razpravo in to po nujnem postopku. Razlaga, da zaradi varnosti, vendar te varnosti seveda posegajo v nezakonitost in spoštovanja pravne države in spoštovanje prava EU. Če bi bilo res tako nujno vsi vemo in razumemo, da je implementacija teh direktiv nujno potrebna tudi za zaščito naših operaterjev in normalnega delovanja in nenazadnje tudi digitalnega varstva Republike Slovenije, vendar poseganje v imenovanje direktorja agencije AKOSA je seveda popolnoma nezakonit in jasno govori o tem, da želijo še to agencijo [[nerazumljivo]]na način, da bodo odločali kako in na kakšen način se bo odločalo, kadar bo ta Vlada to želela. Dejstvo je, da tudi ne more biti, da se spremembe rokov tržnih analiz lahko predlagajo samo regulatorji sami nikakor ne operaterji ta zakon govori točno o tem, da bodo operaterji, ki jih naj bi agencija nadzirala v resnici odločali operaterji kaj naj agencija počne in kako in na kakšen način. Popolnoma brezvladno in diskriminatorno do tistih, ki pravzaprav smo jim podelili pravico, da vršijo funkcijo regulatorja in nadzora, ker je ključno. Na koncu naj še omenim, da Evropska komisija v vsakem primeru, v kolikor bo ta zakon nezakonit in neustaven bo sprožila oziroma je že sprožila postopek pred Evropskih sodiščem, ki bo in je v dveh primerih že odločal in jih spoznal tovrstno ravnanje za popolnoma nezakonito. Vlada je predlagala odločamo o zakonitosti in nezakonitosti ta trenutek pa samo poslanci in zato je samo od poslancev nas vseh skupaj odvisno ali bomo dopustili to brezpravno nezakonito, neustavno delovanje te Vlade, ki jo pravzaprav zanima samo eno. Podjarniti popolnoma vse.
Hvala lepa. O tej zahtevi ni razprave in obrazložitve glasu. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Zboru predlagam, da odločajo o naslednjem sklepu: »Predlog Zakona o elektronskih komunikacijah se obravnava po nujnem postopku.«. Če sklep ne bo sprejet bo Državni zbor predlog zakona obravnavan po rednem postopku. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 31. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 31.]] Predlog zakona oziroma predlog je sprejet. Sklep je sprejet in v skladu z časovnim potekom seje zbora bo navedeni predlog zakona obravnavan po nujnem postopku, in sicer v sredo, 6. aprila 2022. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da Državni zbor določi dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem seje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 3. (Za je glasovalo 51.)(Proti 3.) Ugotavljam, da je dnevni red sprejet. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA – MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Pod točko a prehajamo na obravnavo predlog za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novi Gorici. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev dr. Nataše Valentinčič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice ne Okrožnem sodišču v Novi Gorici. Želi za dopolnilno obrazložitev predloga besedo predstavnik Sodnega sveta Vladimir Horvat? Ne želite. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne vidim želje, zato ta del zaključujemo. Želite besedo poslanke in poslanci? Tudi ne. Prehajamo na odločanje. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novi Gorici izvoli dr. Nataša Valentinčič. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. (Za je glasovalo 68.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Pod točko b prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Trebnjem. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev mag. Aleksandre Goršin v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Trebnjem. Želi besedo za dopolnilno obrazložitev predloga predsednik Sodnega sveta Vladimir Horvat? Ne želite. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Vidim, da ni želje. Želite besedo poslanke in poslanci? Tudi ni interesa. Prehajamo na odločanje. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Trebnjem izvoli mag. Aleksandra Goršin. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. (Za je glasovalo 71.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Pod točko c prehajamo na obravnavo predloga sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v socialnih sporih iz vrst zavarovancev. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Vidim, da ne. Želite besedo poslanke in poslanci? Tudi ni interesa za razpravo. Prehajamo torej na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v socialnih sporih iz vrst zavarovancev, in sicer za čas do izteka mandata sodnikov porotnikov, izvoljenih s Sklepom o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje o socialnih sporih z dne 21. septembra 2020. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU. Uradno prečiščeno besedilo je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in ga zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju.« Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O UREJANJU TRGA DELA V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina sedmih poslank in poslancev s prvopodpisanim Mihom Kordišem. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja Mihi Kordišu. Izvolite. [[…]] [[nemir v dvorani]]
Bom počakal malo, da se dvorana umiri, predsedujoči.
Prosim za mir v dvorani! Kolega, izvolite, imate besedo.
Predsedujoči, hvala za besedo. Pokojninski sistem v Sloveniji najbolj ogroženim ne omogoča varne starosti in jih ne obvaruje pred revščino, čeprav gre za osnovni razlog zakaj javni pokojninski sistem sploh imamo. Pokojnine v Sloveniji so nizke, prenizke. Skoraj 300 tisoč upokojencev in upokojenk prejema pokojnino nižjo od 700 evrov. Kar petina, to je 97 tisoč upokojencev in upokojenk živi z dohodki nižjimi od praga tveganja revščine, med njimi je največ žensk. Pokojnine vse skozi vztrajno padajo. Med tem ko je leta 1992 pokojnina znašala 87 % neto plače je leta 2020 padla na le 57 %. Ključni razlog za nizke pokojnine so prenizki prispevki delodajalcev, ki so se prepolovili leta 1996, vlade pa so vse od takrat to radodarnost do kapitala kompenzirale z nižanjem pokojnin, krčenjem pravic in zaostrovanjem pogoje za upokojitev. Hkrati se ljudje soočajo z velikimi podražitvami osnovnih življenjskih potrebščin, predvsem hrane, kjer smo priča skokoviti rasti cen, najbolj pa se dražijo ravno tiste življenjske potrebščine za katere najrevnejša gospodinjstva, se pravi med njimi tudi revni upokojenci, zapravijo skoraj polovico svojih gospodinjskih proračunov. V letu 2021 se je kruh podražil za 9,4 %, mleko se je podražilo za 7,1 %, sveže sadje za 13,2 %, zelenjava za 6,6 %, krompir kar za 25 %. Stroški, ki so povezani s stanovanjem, elektriko, plinom in drugimi gorivi so narasli za 8,6 %, od tega najemnina za 17,9 %, elektrika in ogrevanje pa za 11,7 %. Vse te stroške, vključno z dopolnilnim zdravstvenim zavarovanjem revni upokojenci plačujejo iz žepa. Posledica nizkih pokojnin in naraščajočih življenjskih stroškov je, da morajo danes mnogi upokojenci in upokojenke delati, da lahko preživijo. In to za 4,2 evra neto na uro. Ušiva, mizerna, sramotna 4,2 evra. Da bi bila mera polna je koalicija pred kratkim sprejela zakon, ki dovoljen obseg začasnega in občasnega dela upokojencev bistveno povečuje brez da bi naslovila problem nizkega plačila za opravljeno delo. Zato v Levici predlagamo povečanje sramotno nizke minimalne urne postavke za delo upokojencev. Natančneje predlagamo, da se minimalno plačilo upokojencev v neto znesku izenači vsaj z minimalnim plačilom, ki ga prejemajo študenti in dijaki, ti so ovrednoteni za svoje delo za vsaj 5,21 evrov na uro oziroma kar 1 evro na uro več kot prejemajo upokojenci. V Levici smo tako pripravili zakon, ki določa višino minimalne urne postavke za upokojence, na način, da se v neto znesku izenači z minimalnim plačilom do katerega so upravičeni študenti. Navsezadnje je tako študentsko delo preko napotnice kot delo upokojencev inštitut začasnega in občasnega dela, ki je statusno vzeto primerljiv med dvema različnima skupinama, potem pa smo prišli do odbora na katerem je koalicija vložila in izglasovala amandma, ki minimalno plačilo upokojencev ne izenačuje z minimalnim študentskim plačilom, ampak zgolj popravlja postavko za pičlih 29 centov na 4,49 evrov neto, torej še vedno 72 centov manj kot za svoje delo najmanj prejemajo študenti in dijaki. Seveda v Levici kot socialisti vztrajamo pri tem, da morajo biti upokojenci in študenti, ki opravljajo začasno in občasno delo obravnavani enako in temu primerno enako pošteno plačani, zato smo vložili amandma, ki besedilo našega zakona popravlja nazaj na izvorni predlog. Če bomo amandma in zakon Levice sprejeli bomo naredili najmanj to, da bodo tisti upokojenci, ki so zaradi nizkih pokojnin prisiljeni delati za trakom pa polniti police razno raznih trgovin, dobili pravičnejše pravilo za opravljanje dela na svoja stara leta, ko bi v resnici morali uživati mirno penzijo, pa jim žal ta naša mačehovska država tega ne privošči, saj morajo shajati s pokojninami, s katerimi ne morejo preživeti in potem delajo dalje, čeprav so v penziji. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročilo odbora dajem besedo predsednici Evi Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o urejanju trga dela, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Mihom Kordišem. Kolegij predsednika Državnega zbora pa je postopek potrdil. Predstavnik predlagateljev je na kratko predstavil predlog zakona, prav tako predstavnica Vlade, Zakonodajno-pravna služba s pravno-sistemskega vidika opozarja, da bi bila ustreznejša izenačitev bruto urnih postavk pri obeh vrstah dela, saj je plačilo obveznih dajatev in prispevkov odraz različne oblike dela in s tem povezanega različnega urejanja položaja dijakov in študentov ter upokojencev. Njihova predstavnica je povedala, da glede vloženih amandmajev z vidika njihovih pristojnosti nimajo pripomb. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki ga je na seji odbora predstavil njihov predstavnik in podpira predlagano spremembo. Komisija ocenjuje, da je v prvi vrsti ključnega pomena zagotoviti primerljivo plačilo za primerljivo delo, ki mora biti postavljeno na ustrezni ravni, še zlasti zaradi čedalje višjih življenjskih stroškov, s katerimi se soočajo posamezne ranljive skupine prebivalstva, med njimi tudi upokojenci in študenti. Odbor je bil seznanjen s predlogom reprezentativnih delodajalskih organizacij, ki ga je na seji Odbora predstavil predstavnik Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Povedal je, da načeloma ne nasprotujejo dvigu najnižje urne postavke za začasno in občasno delo upokojencev, a opozarjajo, da bi se moralo najnižjo urno postavko za začasno in občasno delo določiti v bruto in ne neto znesku. Predstavnik Sindikata upokojencev Slovenije je povedal, da podpirajo predložen predlog zakona, saj ocenjujejo, da bi se s tem zagotovilo dostojno plačilo za začasno in občasno delo upokojencev. V razpravi je predstavnik predlagatelja poudaril, da so z namenom odprave nepravičnosti in v skladu z izraženo politično voljo za odpravo te anomalije v Poslanski skupini Levica predlagali dvig minimalne urne postavke za začasno ali občasno delo upokojencev in upokojenk tako, da se le-to v neto prejemku izenači z minimalnim plačilom za delo, ki ga za začasno ali občasno delo prejemajo dijaki in študenti. Vloženih amandmajev predlagatelji zakona ne podpirajo, saj najnižjo urno postavko za začasno in občasno delo določajo v bruto in ne neto znesku. Predstavnica Vlade je izpostavila, da zaradi različnih davčnih obremenitev prihodkov navedenih dveh specifičnih skupin na trgu dela izenačitev navedenih urnih postavk v neto znesku po njihovi oceni s sistemskega vidika ni ustrezna. Nekateri razpravljavci so zagovarjali amandma koalicije, s katerim se urni postavki za delo študentov in upokojencev izenačita na bruto ravni, kar predlaga tudi Vlada in na kar je v svojem mnenju s pravnosistemskega vidika opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Poudarjeno je bilo, da bo člen s sprejemom amandmaja ostal odprt, v kolikor bi bilo treba še kaj uskladiti. Odbor glasoval o vseh členih Predloga zakona ter jih sprejel. Pripravljen je dopolnjen predlog. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Mateji Ribič. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci. Predlog zakona o spremembi Zakona o urejanju trga dela je pripravljen s strani Skupine poslank in poslancev stranke Levice, s prvopodpisanim Mihom Kordišem. Vlada Republike Slovenije je po prejemu Predloga zakona preučila navedbe, navedbe in utemeljitve predlagatelja zakona, ter ocenila, da predlog ni ustrezno pripravljen in utemeljen, zaradi česar ga ni podprla. Predlog zakona je izenačeval višino urne postavke za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela upokojencev z višino urne postavke za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela dijakov in študentov v neto znesku, in sicer na način, da se urna postavka določi v višini 7,16 evra bruto. Hkrati je predlagal tudi zvišanje letne višine dohodka za opravljeno začasno in občasno delo na 10 tisoč 735 evrov bruto. Vlada Republike Slovenije je že v svojem mnenju z dne 8. 3. 2022 izpostavila, da izenačitev višine urne postavke za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela upokojencev z višino urne postavke za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela dijakov in študentov načeloma podpira, vendar ne na način, kot je določen v Predlogu zakona, ki je predvideval izenačitev na neto ravni, ampak podpira izenačitev na bruto ravni. Zaradi različne davčne obremenitve dohodkov iz obeh vrst dela, namreč izenačitev obeh navedenih urnih postavk v neto znesku ni mogoča. Pomenila pa bi tudi različne bruto zneske teh dohodkov. Naj še izpostavim, da se obe urni postavki določata glede na višino minimalne plače, ki je prav tako določena v bruto znesku. Omenjeni obliki dela sta tudi različno obdavčeni, kar še dodatno otežuje izenačitev na neto ravni. Vlada je izpostavila, da bi bilo izenačitev višine obeh minimalnih urnih postavk bolj smiselno določiti v bruto znesku. Minimalna urna postavka za opravljeno uro začasnih in občasnih del dijakov in študentov, nazadnje usklajena z višino minimalne plače, je bila z odredbo ministra, pristojnega za delo, določena v bruto višini 6,17 evrov. Minimalna urna postavka za opravljeno uro začasnega in občasnega dela upokojencev, pa v bruto višini 5,77 evra. Z izenačitvijo obeh minimalnih urnih postavk na bruto ravni, bi njuna višina ob nadaljnjem usklajevanju z višino minimalne plače ostala enaka tudi v prihodnih letih. Ob tem bi se za enak delež zvišal tudi najvišji bruto dohodek za opravljeno začasno ali občasno delo za koledarsko leto 2022, in sicer iz trenutno veljavnih 8 tisoč 639,07 evra bruto na 9 tisoč 237,96 evrov bruto. Tudi Zakonodajno-pravna služba je na 75. nujni seji Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide z dne 9. 3. 2022 opozorila, da bi bila s pravnosistemskega vidika ustreznejša izenačitev bruto urnih postavk pri obeh vrstah dela, saj je plačilo obveznih dajatev in prispevkov odraz različne oblike dela in različnega urejanja položaja dijakov in študentov ter upokojencev. Na seji Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide so bili sprejeti tudi amandmaji k 1. in 2. členu predloga zakona s katerimi se je sledilo tako mnenju Vlade kot tudi mnenju Zakonodajno-pravne službe. Sprejetim amandmajem k 1. členu se sedaj na bruto ravni izenačuje višina urne postavke upravičencev za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela upokojencev z urno postavko za opravljeno uro začasnega ali občasnega dela dijakov in študentov. Prav tako se zvišuje meja bruto dohodka za opravljeno začasno in občasno delo. Nadalje s sprejetjem amandmajev k 2. členu zagotavlja določitev nove višine bruto urne postavke za opravljeno začasno ali občasno delo upokojencev v 15. dneh po uveljavitvi zakona, hkrati pa se za prehodno obdobje do uveljavitve nove odredbe o višini urne postavke in višini dohodka za opravljeno začasno in občasno delo upokojencev ohranja veljavnost dosedanje višine bruto urne postavke. Sprejetima amandmajema je bila sistemska in pravna nepravilnost prvotnega predloga spremembe zakona odpravljena, zaradi česar Vlada predlog v amandmirani obliki podpira. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč Poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine LMŠ bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Predsedujoči, predstavnica Vlade, kolegice in kolegi! Pred nami je novela Zakona o urejanju trga dela s katero bomo pravičneje ovrednotili delo ene najranljivejših skupin v naši državi. Govorimo o dvigu urne postavke za opravljeno začasno ali občasno delo upokojence na način, da se bo izenačila z višino urne postavke, ki jo za opravljeno delo prejmejo študenti. V LMŠ nas veseli, da je bil na matičnem delovnem telesu predlog zakona soglasno podprt, se je pa na seji ponovno pokazalo, da določena poslanska skupina tudi pri tako pomembnih temah kjer smo vsi poslanci poenoteni in kjer ni prostora za delitev na koalicijo in opozicijo, zganja populistični cirkus o tem kdo je prvi napovedal vložitev zakona. Takšne teme bi nas morale združevati, ne pa razdruževati. O potrebi podvigu urne postavke za začasno ali občasno delo upokojencev smo sicer razpravljali že minuli mesec tekom obravnave Zakona o interventnih ukrepih za podporo trgu dela, s katerim se povečuje obseg občasnega in začasnega dela upokojencev. Ta interventni ukrep sicer odpira možnost za socialni dumping v razmerah, ko je delovne sile po navedbah delodajalcev premalo. Če je koalicija z interventnim zakonom sprejela nevarno odločitev, ki povečuje možnost slabo plačanega dela upokojencev, je temu primerno potrebno zagotoviti tudi višjo minimalno urno postavko. Po podatkih statističnega urada Republike Slovenije je v naši državi leta 2020 z dohodkom nižjim od praga tveganja revščine živelo približno 254 tisoč prebivalcev, med njimi je bilo 97 tisoč upokojencev, kar predstavlja skoraj petino vseh upokojencev. Ti so torej eni izmed skupin, ki se soočajo z revščino in prav ti upokojenci se največkrat odločijo za možnost dodatnega zaslužka, na njih pa tudi najbolj vplivajo trenutne podražitve blaga in storitev. V LMŠ smo prepričani, da je dvig urne postavke za začasno ali občasno delo upokojencev nujno potreben. To podpirajo tudi ključni deležniki kot so reprezentativne delodajalske organizacije, od gospodarske zbornice, trgovinske zbornice, obrtno-podjetniške, združenje delodajalcev ter združenje delodajalcev obrti in podjetnikov Slovenije. Prav tako sindikat upokojencev Slovenije, Državni svet in drugi. Tudi v LMŠ bomo predlog zakona danes soglasno podprli in s tem omogočili pravičnejše plačilo za upokojence, ki svojo mizerno pokojnino ne morejo preživeti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SD bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi! Socialni demokrati bomo današnji predlog zakona, ki bo zagotovil višje plačilo za začasno in občasno delo upokojencev, podprli. Predlog zakona namreč odpravlja nepravično razliko v vrednotenju začasnega ali občasnega dela dijakov in študentov ter upokojencev. Bruto urna postavka pri obeh oblikah začasnega ali občasnega dela tako ne bo smela biti nižja od zneska minimalne plače, preračunanega na uro dela povprečne mesečne delovne obveznosti za poln delovni čas, pri čemer se upošteva, da povprečna mesečna delovna obveznost za poln delovni čas znaša 174 ur. V letošnjem letu bo tako minimalna bruto urna postavka za občasno delo študentov in upokojencev znašala 6,17 evra. Velika večina upokojencev se odloči za opravljanje občasnega dela zaradi relativno nizkih pokojnin. V februarju 2022 je povprečna neto starostna pokojnina znašala dobrih 804 evre. To je zgolj 65 evrov več, kot po zadnjih podatkih znaša mesečni prag revščine, to je 739 evrov. Z dodatnim zaslužkom iz občasnega dela si na tak način številni upokojenci zagotovijo malo višji življenjski standard, ki jim ga sicer omogoča njihova pokojnina. Možnost dodatnega zaslužka iz občasnega dela za upokojence pa ne sme biti nadomestek za nizke pokojnine, ki ne zagotavljajo dostojnega preživetja upokojencev. To je še toliko bolj pomembno ob vedno višjih cenah energije in hrane, s katerimi se soočajo posamezne ranljive skupine, še posebej upokojenci. Zato je Slovenija pred nekaj leti na pobudo Socialnih demokratov določila minimalno starostno pokojnino za vse, ki so dosegli polno pokojninsko dobo. Danes minimalna pokojnina znaša 620 evrov, uživa pa jo približno 80 tisoč upokojencev. Na drugi strani pa skoraj 40 tisoč upokojencev prejema manj kot 500 evrov pokojnine, 97 tisoč upokojencev pa ima pokojnino nižjo od praga tveganja revščine. Med njimi so posebej ogrožene upokojene ženske, katerih število hitro narašča. Vendar problema nizkih pokojnin ni mogoče reševati s parcialnimi posegi v pokojninski sistem, saj s tem uničujemo pravičnost sistema, ki temelji na solidarnosti in plačanih prispevkih. Problem nizkih pokojnin je treba pri starejših upokojencih, ki niso zmožni opravljati niti občasnega dela, reševati z večjo dostopnostjo do varstvenega dodatka. Mlajšim upokojencem, ki se počutijo sposobne za opravljanje priložnostnega dela, pa je treba zagotoviti pošteno plačilo in primerne delovne pogoje, ki jim omogočajo, da se lahko ustrezno vključijo v delovne procese v podjetjih. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Primož Siter bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, dober dan! Potem, ko je Vlada ob nasprotovanju Levice bistveno povečala obseg podplačanega začasnega in občasnega dela upokojencev, smo v Levici predlagali povečanje sramotno nizke minimalne urne postavke za delo upokojencev. Upokojenci za svoje delo namreč prejemajo zgolj 4,2 evra neto, kar ob bistveno povečanem dovoljenem obsegu dela upokojencev v letošnjem letu pomeni povečano izkoriščanje stiske revnih upokojencev in dodatni socialni dumping. V Levici zato s tem zakonom predlagamo, da se minimalno plačilo upokojencev v neto znesku izenači vsaj z minimalnim plačilom, ki ga za svoje delo prejemajo študenti in dijaki; ti za svoje delo prejemajo 5,21 evra na uro oziroma kar en evro več na uro. S tem predlogom so se v razpravah strinjali tudi poslanci koalicije, pa tudi predstavniki delodajalcev, ki so bili prisotni pri predhodni obravnavi tega predloga v Državnem zboru in Državnem svetu. Zato smo bili v Levici na koncu razočarani, da je koalicija na odboru vložila in izglasovala amandma, ki pa minimalno plačilo upokojencev ne izenačuje z minimalnim študentskim plačilom, ampak ga popravlja samo za pičlih 29 centov, in sicer na 4,49 evra neto, kar je še vedno 72 centov na uro manj, kot za svoje delo prejemajo študenti in dijaki. V Levici vztrajamo pri tem, da morajo biti upokojenci in študenti, ki opravljajo začasno in občasno delo, obravnavani enako in biti za svoje delo primerno plačani. V Levici zato predlagamo amandma, ki besedilo našega zakona popravlja nazaj na izvorni predlog. Predlog za izenačitev urnih postavk so na odboru ter na obravnavi v Državnem svetu podprli, tako v Sindikatu upokojencev Slovenije, kjer so bili jasni, da upokojenci življenjske stroške, položnice, dopolnilno zdravstveno zavarovanje, hrano in drugo, plačujejo od svojih neto prejemkov, zato je nujno, da se plačilo izenači na način, da bosta upokojenec in študent v žep prejela enako plačilo za opravljeno delo. Z amandmajem, ki smo ga vložili, torej zahtevamo pravično obravnavo obeh skupin delavcev. Ter predvsem poslance Državnega zbora postavljamo pred odločitev ali naj upokojenci za svoje delo prejemajo 72 centov manj kot študenti ali naj prejemajo enako. To je edino vprašanje. Sprašujemo vas, zakaj je delo upokojencev po mnenju koalicije vredno najmanj 4,49 evra, delo študentov pa 5,21. Zakaj bi to diskriminacijo sploh ohranjali, če pa jo lahko danes odpravimo? Zakaj torej morajo upokojenci za isto delo zaslužiti manj? Pričakujem torej, da boste, spoštovani poslanke in poslanci koalicije, naš amandma v razpravi in na glasovanju podprli. Enako od vas pričakujejo upokojenci – seveda predvsem tisti, ki morajo zaradi svojih bednih pokojnin sploh opravljati tovrstno delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavila Tadeja Šuštar Zalar. Izvolite.
Podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Danes obravnavamo spremembo Zakona o urejanju trga dela. Predlaga se, da se izenačita urni postavki študentskega dela in občasnega ter začasnega dela upokojencev. V koaliciji smo z amandmaji predlagali, da se ta določi pri 6,17 evrov bruto. Sorazmerno s tem smo predlagali tudi povečanje najvišjega bruto dohodka za opravljeno začasno ali občasno delo upokojencev za leto 2022 pri 9 tisoč 237,96 evra. Študentsko delo in začasno oziroma občasno delo upokojencev sta različno obdavčena, zato ni ustrezna izenačitev neto urne postavke, temveč je treba izenačiti bruto znesek. Prav zaradi tega smo sprejeli amandmaje, ki popravljajo stanje in izenačujejo konkurenčnost študentskega in začasnega ali občasnega dela upokojencev. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih smo izenačitev urnih postavk že večkrat izpostavili tudi na Odboru za delo. Tik pred našo vložitvijo sprememb Zakona o urejanju trga dela, ki bi med drugim urejale izenačitev urnih postavk, pa smo v Državni zbor dobili predlog drugega predlagatelja z isto vsebino. Ker v naši stranki želimo, da so dobre rešitve sprejete, ne gledamo na predlagatelja, ampak se osredotočamo na rešitve, ki jih spremembe zakonov prinašajo. Ker se ta sprememba ujema z našim programom, jo bomo poslanci Nove Slovenije – krščanskih demokratov soglasno podprli. Nasprotovali pa bomo amandmaju, ki izenačuje neto urno postavko, saj s tem eno skupino postavlja v manj konkurenčni položaj od druge skupine. Hvala.
Hvala lepa. Vojko Starović bi predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani. Občasno in začasno delo, namenjeno upokojencem, le-tem omogoča vnovični vstop na trg dela, s čimer ohranjajo družbeno in individualno udejstvovanje in tudi na ta način prispevajo k rasti dodatne vrednosti celotne družbe in tudi dopolnjujejo svoj proračun osebni. Začasno ali občasno delo se opravlja na podlagi civilnopravnega pogodbenega razmerja med delodajalcem in upravičencem. Pred kratkim je bil v Državnem zboru sprejet tudi zakon, ki upokojencem omogoča povečan obseg občasnega in začasnega dela. Ukrep je aktualen, saj z ponovno delovno aktivacijo bivših zaposlenih pri posameznemu delodajalci, ki so za delo že usposobljeni in se lahko najhitreje vključijo v delovni proces, omogoča boljše delo. Dejansko so te seznanjeni s procesom in opravljajo delo na podlagi predmetnega instituta. Upokojenci bodo lahko tako po novem delali do 90 ur mesečno in čez tisoč ur letno. Dejstvo je, da vedno več upokojencev razmišlja o bolj aktivnem življenju in nazaj vključevanju v družbo in okolje in posledično ponovni nastop na trgu dela. Število upokojencev, ki se odločajo za tovrstno obliko zaslužka je tako naraščalo še preden je epidemija grobo posegla v naša življenja, zato se v SAB cel čas zavzemamo za to, da bi upokojenci lahko delali brez omejitev. Na tak način namreč priznavamo njihov potencial doprinosa družba, ki so ga že dali in ga še lahko dajo, zato smo se v SAB vedno zavzemali, da jim omogočimo lažje življenje. Ob sprejemu tega ukrepa pa se je kot nujno izkazalo zvišanje tudi ure postavke za delo tudi na novi zakonski ravni. Zaradi doseganja višje kvote ob nespremenjeni letni omejitvi zaslužka bi bila višina postavke nižja od trenutno veljavne. Sprememba Zakon o urejanju trga dela z ciljem zagotavljanja dostojnega plačila za opravljeno delo je tako odgovor na omenjene pomisleke. Predlog odprave anomalije na področju minimalnega plačila za delo oziroma nepravične razlike o vrednotenju začasnega in občasnega dela dijakov, študentov in upokojencev. V SAB vsekakor predlog podpiramo in se tudi sami zavzemamo, da bo delo po upokojitvi ne bo več omejeno in prepovedano hkrati pa mora biti ustrezno plačano, saj to mnogim daje življenjsko energijo, spet drugim pa potrebna sredstva za normalo preživetje. Ukrepi, ki smo se v SAB vedno zavzemali je od zviševanja postavke za izračun pokojnin do tega, da smo omogočili upokojencem brezplačni medkrajevni [[nerazumljivo]]so tiste zadeve, ki jim pomagajo, ampak dajmo jim tudi pomagati v tej smeri, ko se vključujejo zoper delo in prispevajo k delu, ki sedaj pomanjkanje delavcev imamo prispevajo v družbi in s tem se človek dejansko počuti koristen in tudi samozadovoljen. Upokojenci so ne smemo pozabiti naše bogastvo izkušenj in znanja. Njihovi delovni napori pa so nam zagotovili vse, kar imamo. Vsekakor bomo to povišanje podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Konkretno. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim. Občasno delo upokojencev je že letos konec februarja doživelo eno pomembno spremembo in sicer v Zakon o interventnih ukrepih za podporo trga dela. Že ta zakon je za letos zvišal dovoljen obseg začasnega ali občasnega dela upokojencev iz 60 na 90 ur mesečno. Na podlagi te spremembe lahko upokojenci delo opravljajo tudi 120 ur mesečno, vendar največ trikrat letno. Pri delodajalcu, ki zaposluje več kot 4 tisoč delavcev pa se lahko opravi največ 7 tisoč 500 ur občasnega dela. Z omenjenim zakonom smo naslovili problematiko pomanjkanja delovne sile, zaradi visokih številk pri bolniških odsotnostih in karantenah. Upokojenci so v zadnjem obdobju pokazali veliko stopnjo pripravljenosti pri reševanju kadrovske stiske, zaradi posledic bolezni Covid-19 tako v zdravstvo kot v šolstvo in socialno varstvo. Posebna zahvala gre družbeni skupini, ki je desetletja soustvarjala slovensko družbo in svojo nesebičnost pokazala tudi v času spopadanja s posledicami novega korona virusa. Prav je, da se vrednost urne postavke občasnega dela upokojencev izenači z urno postavko občasnega dela dijakov in študentov. Danes za to odločamo o noveli zakona o urejanju trga dela s katero to izenačitev zagotavljamo. Predlog je prvotno predvideval, da se najnižja urna postavka upokojenca za opravljeno uro občasnega dela določi pri 7,16 evra. Sorazmerno s tem pa dohodek za opravljeno občasno delo v seštevku v koledarskem letu ne bi smel preseči 10 tisoč 735 evrov. Na matičnem odboru smo zaradi različnih davčnih obremenitev prihodkov upokojencev in študentov na trgu dela, na kar so nas opozorili Vlada, Zakonodajno-pravna služba in reprezentativne delodajalske organizacije, nekoliko spremenili predlagano izenačitev urnih postavk, ki je predvidevala izenačitev v neto zneskih. Dajatev iz naslova občasnega dela upokojencev znaša 25 %. Iz naslova občasnega dela študentov pa 18 %. Dodatna razlika pa je tudi v prispevku za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, ki ga za razliko od upokojencev dijaki in študentje, če v to zavarovanje niso vključeni na drugi pravni podlagi, plačujejo v višini 15,5 %. Upokojenci tega prispevka ne plačujejo. Dijaki in študenti plačujejo še prispevek za zavarovanje za poškodbe pri delu in poklicne bolezni, ki je določen pri 0,52 %. Za upokojence pa velja pavšalni znesek, ta trenutno znaša 10 evrov. Zaradi tega smo se na matičnem odboru poslanske skupine koalicije odločile za vložitev dopolnila z namenom izenačitve urnih postavk v bruto zneskih. Bruto urna postavka upokojenca za opravljeno uro občasnega dela tako ne bo smela biti nižja od zneska minimalne plače, preračunanega na uro delo povprečne mesečne delovne obveznosti za polni delovni čas, pri čemer velja, da povprečna mesečna delovna obveznost za polni delovni čas znaša 174 ur. Bruto dohodek za opravljeno občasno delo v seštevku v koledarskem letu ne bo smel preseči 9 tisoč 237,96 evrov. Višina bruto urne postavke in višina bruto dohodka za opravljeno občasno delo upokojencev se bosta usklajevala z rastjo minimalne plače. Višina bruto urne postavke pa bo veljala od marca tekočega koledarskega leta do vključno februarja naslednjega koledarskega leta. V Poslanski skupini Konkretno bomo obravnavano novelo zakona o urejanju trga dela podprli. Hvala.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Na 95. izredni seji Državnega zbora smo potrdili zakon o interventnih ukrepih za podporo trgu dela, katerega cilj je bil omiliti posledice izpada delovne sile zaradi obsežnih bolniških odsotnosti ter odsotnosti zaradi karanten zaposlenim zaradi epidemije kovida. Tako so dobili upokojenci priložnost delati 30 ur več kot dotlej. Delodajalci pa možnost najemati več starejših, ki zmorejo in želijo delati ter si s tem prislužiti dodaten evro. Takrat se je odvila razprava tudi o tem, da je nujno potrebno dvigniti tudi urno postavko te oblike dela, saj plačilo bruto zneski v višini 5,5 evrov, kakršna je bila omejitev do 1. 3. 2021 do 28. 2. 2022 resnično mizerno, zlasti ob primerjavi z najnižjo postavko, ki jo dobijo dijaki in študentje. V začetku tega meseca je vrednost ure na podlagi odredbe o višini urne postavke v višini dohodka za opravljanje začasno ali občasno delo upokojencev, ki jo je podpisal minister pristojen za delo, sicer res dvignila, ampak to je bil dvig v bruto znesku za borih 27 centov. V praksi se začasno ali občasno delo upokojencev izkazuje za učinkovito, saj že tako ranljivi skupini upokojencev omogoča ponovno vpetost v delovno okolje ter dodaten zaslužek brez, da bi takšno delo vplivalo na višino pokojnine. Ampak vendarle mora biti zaslužek tak, da je vreden te besede. S predlogom tega zakona se bo ta zaslužek dodatno dvignil, torej kljub že sprejetemu vsakoletnemu dvigu v skladu z določili zakona. Po predlogu dopolnjenega predloga zakona bo urna postavka vezana na minimalno plačo in tako trenutno v letošnjem letu ne bo smela znašati manj kot 6,17 evra, govorimo o 5,21 evrih v neto znesku. Letna kvota zaslužka pa bo omejena na 9.237 evrov. Plačilo za delo upokojencev in delo študentov se s tem izenačuje. Modrost in izkušnje starejših ter zagnanost in pridnost mladih so vrednote naše družbe, zato medgeneracijsko solidarnost negujmo tudi naprej. Predlog zakona bomo poslanci poslanke skupine Desus soglasno podprli. Hvala, da ste me poslušali.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep pozdrav, predsedujoči! Lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani! Novi rekvizit. Urejanje trga dela je vedno bolj pereča tema, kjer ni na koncu nihče zadovoljen. Vsak Slovenec bi si za svoje opravljeno delo želel dobiti čim večjo plačo na terenu, na računu, seveda, vendar v praksi vedno ni tako. Prvotna dolžnost dijakov in študentov je, da se učijo, študirajo in končajo izpite v rednem roku. Zato so na voljo državne štipendije za tiste z nižjim ekonomsko socialnim statusom, kadrovske in Ziosove štipendije. Večina študentov in dijakov se želi osamosvojiti biti samostojni, zato si ob rednem študiju poiščejo kašno delo, da še zaslužijo malce zraven. Tisti, ki študirajo izredno, imajo tudi visoke stroške sami s študijem, če ne delajo redno, zato jim dodaten denar pride več kot prav. Urne postavke so določene kakor so, gredo pa počasi z leti navzgor odvisno od narave dela. Kar se tiče upokojencev, je pa stvar sledeča. Tisti, ki so fizično delali prek 40 let in so fizično zgaran, komaj čakajo, da se upokojijo, so pa tudi taki, ki opravljajo bistveno lažja dela tudi pisarniška dela, kjer se zahteva tudi umsko zelo zahtevno delo. Ljudje imajo različne načrte, ko se upokojijo, nekateri se ukvarjajo z vinogradom, vrtom, njivo, nekateri še kaj dodatno delajo, da si prislužijo kakšen evro več glede na to, da imajo običajno mizerno nizke pokojnine. Konec koncev je važno, da se te anomalije nekako odpravijo oziroma omilijo. Slednje bo vplivalo na zadovoljstvo naših dijakov, študentov in upokojencev. V Slovenski nacionalni stranki smo naklonjeni temu, da se s predlogom zakona zasleduje cilj zagotavljanja dostojnega plačila za opravljeno delo. Podpiramo dejstvo, da se bo izboljšal predvsem socialni položaj naših upokojenk in upokojencev, ki se poslužujejo inštituta začasnega ali občasnega dela. Zakon prav tako sledi načelu pravičnosti in enake obravnave ter ustavnemu načelu enakosti pred zakonom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Eva Irgl bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Še enkrat najlepša hvala za besedo. V 27. členu trenutno veljavnega Zakona o urejanju trga dela, ki ga imamo sedaj pred seboj, je določeno, da urna postavka upravičenca do začasnega ali občasnega dela upokojencev ne sme biti nižja od 4.20 evra, njegov dohodek v koledarskem letu pa ne sme presegati 6 tisoč 300 evrov. nadalje je določeno, prvič, da se višina urne postavke usklajuje z rastjo minimalne plače v Republiki Sloveniji po Zakonu o minimalni plači. In drugič. Da višino urne postavke in najvišji dovoljeni letni znesek enkrat na leto določi minister za delo in višino objavi v Uradnem listu najpozneje do konca februarja v koledarskem letu. Z odredbo o višini urne postavke in višini dohodka za opravljeno začasno ali občasno delo upokojencev je bila urana postavka za obdobje od marca 2021 pa do februarja 2022 določena pri 5,5 evra, maksimalni seštevek v koledarskem letu pa določen na 8 tisoč 235,53 evra. Potrebno je vedeti, da študentje in dijaki tako po trenutno veljavni ureditvi prejmejo vsaj 5,21 evra neto, med tem, ko upokojenci kar za 1,21 evrov neto manj za uro dela. V SDS menimo, da za razlikovanje v urni postavki med študentskim delom in delom upokojencev ni nobenega razloga. Pri tem poudarjamo, da je izenačitev urnih postavk smiselna in pravično edina na bruto ravni in ne kot je prvotno predlagal predlagatelj na neto ravni. Študentsko delo in delo upokojencev sta namreč različno obdavčena, različni pa so tudi prispevki. Dajatev pri občasnem in začasnem delu upokojencev znaša 25 %, pri začasnem in občasnem delu študentov pa 18 %. Prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje dijaki in študentje, če v to zavarovanje niso vključeni po drugi pravni podlagi, plačujejo v višini 15,5 %, upokojenci pa ga ne plačujejo. Prispevek za zavarovanje za poškodbe pri delu in poklicne bolezni pa je pri dijakih in študentih 0,52 %, pri upokojencih pa je trenutno določen v pavšalnem znesku 10 evrov. ker amandmiran predlog zakona navedeno upošteva, kar smo predlagali v poslanskih skupinah koalicije, v Poslanski skupini SDS ta zakon podpiramo. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč Poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in o vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili v skladu s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 1. člen ter amandma poslanske skupne Levica. Želi kdo besedo? Samo Primož Siter. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsedujoči! Zdaj tako, pokojninski sistem v Sloveniji oziroma tako bom rekel, revščina v Sloveniji je najbolj pereč problem ravno pri upokojencih, zato je na nek način žalostno, da se sploh moramo pogovarjati o delu upokojencev, ampak je to del neke realnosti in kaj moramo. Zdaj jaz razumem, ker sem v predhodnih razpravah na to temo že večkrat odgovoril tudi na očitke, ki so mi prišli iz druge strani, imamo upokojence, ki želijo delati. Ja, razumem, imamo upokojence, ki želijo delati, ki želijo ostati aktivni in iz takšnega ali drugačnega razloga v bodisi podjetju, ki so ga sami ustvarili ali v katerem so dami delali ali iz kakršnegakoli drugega razloga, ampak dajmo si ne zatiskati oči pred dejstvom, da pa večina upokojencev, ki pa vseeno opravlja delo, ne uživa polnopravno v pokojnini, da rečem, to počne zato, da plača položnice. To počne zato, da združi začetek in konec meseca, da zmore preživeti. In zdaj, pokojninski sistem v Sloveniji je narejen na način ali pa živi na način, da najbolj revnim, najbolj ogroženim ne omogoča varne starosti, ker si po desetletjih dela in prispevanja skupnosti kakopak zaslužijo, je narejen na način, ki jih ne obvaruje pred revščino. Neke statistike je mislim, da tukaj vredno servirati, ker za statistiko se skrivajo ljudje in življenjske zgodbe upokojenk in upokojencev skoraj 300 tisoč upokojenk in upokojencev v Sloveniji prejema pokojnino, ki je nižja od 700 evrov. 300 tisoč. Petina, 97 tisoč upokojenk in upokojence živi z dohodki, ki so nižji od praga tveganja revščine, torej, ne na pragu tveganja revščine, kjer se da preživeti, kjer živiš skromno, ampak se da preživeti, temveč pod tem pragom, torej pod pragom, ki ti zagotavlja vsaj preživetje. Seveda, tu so največje žrtve ženske. Pokojnine pa vztrajno padajo. Medtem ko je leta 1992 pokojnina znašala 78 % neto plače, je predlani pokojnina padla na 57 % plače. Ključni razlog za to – in v Levici to konstantno poudarjamo in poskušamo Državnemu zboru predstaviti na način, da bi tudi večinsko to problematiko razumeli – je dejstvo, da so za nizke pokojnine predvsem krivi nizki prispevki delodajalcev. Leta 1996 so se prepolovili, kar je bila seveda katastrofa za pokojninsko blagajno, vlade pa potem od takrat do zdaj na tem področju dejansko niso naredile nobenega koraka in to radodarnost, kot smo rekli prej uvodoma v stališču, radodarnost do kapitala kompenzirale potem raje z znižanjem pokojnin, s krčenjem pravic in tako naprej, zaostrovanjem pogojev za upokojitev in tako naprej, skratka, vse na škodo upokojenk in upokojencev. Vse, kar lahko danes podpiše te grozne številke, ki sem jih uvodoma omenil, 300 tisoč upokojencev, ki živijo s pokojninami pod 700 evrov, in 97 tisoč upokojenk in upokojencev, ki živijo pod pragom revščine – politika je kriva. In zdaj še aktualna stvar, torej, aktualna situacija. Z epidemijskim udarom na gospodarstvo in z aktualno rusko-ukrajinsko vojno smo priče brutalnim, rekordnim podražitvam življenjskih stroškov, podražitvam preživetja, predvsem hrane, kjer smo priče najbolj skokoviti rasti cen. Dražijo se tiste življenjske potrebščine, za katere najrevnejša gospodinjstva, torej tudi revni upokojenci, zapravijo največ oziroma več kot polovico svojih družinskih proračunov. In zdaj imamo še ta krč tu zraven. Seveda, ta situacija, opis te situacije odgovori na vprašanje, zakaj se sploh pogovarjamo o delu upokojencev. Zakaj kot neka evropska, civilizirana družba ne moremo vsakemu upokojencu, ki je 40 ali plus-minus let prispeval h gradnji skupnosti, h gradnji te države, plačeval davke, delal, s svojim delom živel sebe, svojo družino in skupnost preko plačevanja davkov, ne moremo omogočiti, da bi enostavno sedel in užival v varni starosti. In o teh ljudeh danes govorimo. In ti ljudje v odgovor na to vprašanje izberejo edino stvar, ki jim je še na voljo – ker ničesar nimajo, imajo samo svoje roke, imajo samo svojo glavo, imajo samo svoje delo. In zdaj se pogovarjamo o upokojencih, ki v trgovinah polnijo police, ki delajo na bencinskih črpalkah, ki pomagajo v knjižnicah, ki delajo takšno ali drugačno delo. In poleg vsega so za isto delo plačani še manj, kot so plačani študentke in študenti. In to je tudi klic Poslanske skupine Levica, v bistvu klic po neki taki splošni pravičnosti, no. Če že imamo upokojence, ki morajo, zato da preživijo, delati za mizerno plačilo, kar je 4 in nekaj evra ali pa 5 in nekaj evra - tu se vsi strinjamo, da je to slabo plačilo za delo -, se bržkone lahko strinjamo vsaj v dejstvu, da je treba dostojno ali pravično ovrednotiti njihovo delo. V Levici smo s tem zakonom, ki ga imamo danes na mizi, predlagali, da se minimalno plačilo upokojencem v neto znesku izenači vsaj s tistim minimalnim plačilom, ki ga za svoje delo prejemajo študenti in dijaki delavci, ki za svoje delo sicer prejemajo 5,21 evra, kar je evro več na uro. In smo bili malce žalostni, no, v dosedanji razpravi, da poslanci koalicije niso bili v končni fazi naklonjeni tej ideji na glasovanju, čeprav so skozi razpravo pa le pokazali nekaj razumevanja za reševanje te problematike na takšen način in potem pristali na svoji ideji. V Levici vztrajamo, da je treba delo upokojencev delavcev in študentov in dijakov delavcev izenačiti oziroma ovrednotiti pravično. Vsi se srečujejo z enakimi problemi, vsi morajo večidel svojih stroškov nameniti hrani, ogrevanju in tako naprej. In pogovarjamo se o drobižu in jaz mislim, da tukaj nebi smelo biti težave najti nek konsenz med poslankami in poslanci in delo upokojencev ovrednotiti kot se šika oziroma vsaj pravično na ravni kot to prejemajo študentje. Zdaj pričakujem vsaj, kot sem tudi uvodoma v stališču omenil, da boste vsaj ta minimalni korak poslanke in poslanci, ki ga s tem amandmajem torej, ki kliče po izenačitvi neto plačila za študente in upokojence delavce, na glasovanju podprli. Enako v bistvu od vas pričakujejo upokojenci. Tukaj so se upokojenske organizacije angažirale in ta predlog podprle, tako da enako od vas pričakujejo upokojenci. Imejte pred sabo 300 tisoč upokojenk in upokojencev, ki živijo z manj kot 700 evri plače. To je za človeka s poslansko plačo težko predstavljivo, ampak množica teh ljudi, to je 15 % prebivalstva Slovenije, obstaja, 100 tisoč skoraj tistih, ki živijo pod pragom revščine. In to so ljudje, ki morajo zaradi svojih bednih pokojnin, zaradi bedne resničnosti, v katero so vlagali 40 let in zdaj od nje nič nimajo, opravljati sploh tovrstno delo, o katerem se pogovarjamo. Danes v bistvu govorimo o najbolj osnovni, resnično najbolj osnovnem elementu socialne države in civilizirane družbe, če hočete, torej fer plačilo in vsaj približna minimalna socialna varnost za tiste, ki so našo družbo gradili. Zato predlagam in pozivam in pričakujem, poslanke in poslanci, da boste ta amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim, da ni želje za razpravo, zato jo zaključujem. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v sredo, 6. aprila 2022, oziroma v četrtek, 7. aprila 2022, v okviru glasovanj. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O STARŠEVSKEM VARSTVU IN DRUŽINSKIH PREJEMKIH v okviru skrajšanega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina sedmih poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja Aleksandru Reberšku. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Z Zakonom o starševskem varstvu in družinskih prejemkih uresničujemo program Nove Slovenije. Podpiramo družine, podpiramo osebe s posebnimi potrebami in skrbimo za socialno vključenost otrok. Za nas je družina središče in temelj družbe. Ustvariti želimo družbo, ki je prijazna do družin in v kateri so vsi otroci dobrodošli. Družine zagotavljajo prihodnost naroda in družbe, zato jih je država dolžna podpirati. Mlade želimo spodbujati k ustvarjanju družin. Potrebujejo možnosti, da lahko svoje želje po družini tudi uresničijo. Želimo si podpirati nosečnice in spodbujati veselje do življenja. Želimo zagotavljati razmere, v katerih bodo starši lahko združevali poklicno in družinsko življenje. Prepričani smo, da je delo v družini delo za družbo. Vzgoja otrok in skrb za najbližje si zaslužita družbeno spoštovanje. To mora biti izraženo tudi v pravicah iz socialnih zavarovanj. Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih prinaša štiri novosti. Dodatni dopust za očeta, in sicer skupno 75 neprenosljivih dni dopusta za očeta, se pravi dodatnih 45 v primerjavi s sedanjo zakonodajo. 15 dni oče izrabi do otrokovega 3 meseca starosti, 60 dni pa do otrokovega 8 leta starosti. Število, ki jih koristi mati pri tem ostane nespremenjen. V Novi Sloveniji si želimo, da je v vzgoji otroka čim več vključen tudi oče se pravi oba starša. Predlagamo, da bi lahko pravico do krajšega delovnega časa po novem koristila oba starša hkrati v skupnem obsegu 20 ur na teden. Recimo eden izmed staršev 10 ur in drugi izmed staršev 10 ur. Sedanja zakonodaja dopušča, da lahko samo eden izmed staršev dela s krajšim delovnim časom. Otroci so naša prihodnost. Kdor se odloči za otroke in prevzeme to odgovornost bo največ pripomogel k prihodnosti naše skupnosti, družbe in države. To si zaslužijo posebno spoštovanje in podporo države. Ukrepi družinske politike morajo biti trajnostno usmerjeni in usklajeni na vseh področjih od davčnega do družinskih prejemkov, vzgoje in izobraževanja, zdravstva, stanovanjske politike, skrbi za starejše družinske člane. Posebna skrb v tej Vladi namenjamo otrokom s posebnimi potrebami. Dvignili smo nadomestilo za izgubljeni dohodek, ustanovili smo delovno skupino v času korone pa nismo pozabili na njih. Tudi v tem zakonu prinašamo večjo fleksibilnost za starše otrok s posebnimi potrebami. Staršem otrok s posebnimi potrebami, ki del leta preživijo v zavodih del pa doma povečujemo delno plačilo za izgubljeni dohodek. Pravico do delnega plačila za delni dohodek se je do sedaj lahko uveljavlja samo 10 ur tedensko, če otrok vsaj 90 dni biva doma. Če pa je več doma želimo staršem zagotoviti več sredstev, ker so potrebe tudi večje. V Novi Sloveniji predlagamo, da se če otrok biva doma 180 dni v letu se mu pravica poveča na 20 ur tedensko, če pa biva doma 270 dni pa se mu ta pravica poveča za 30 ur tedensko. Izobrazba je več kot le znanje. Izobrazba ne pomeni le učenja, ampak tudi razumevanje. Naloga vzgoje in izobraževanja je, da otroka naučimo vrednote naše družbe in jim omogočimo, da se lahko pozneje, ko odrastejo postavijo na svoje noge. V Novi Sloveniji si želimo, da vsi otroci končajo osnovno šolo in da nadaljujemo šolanje na srednji šoli z namenom spodbujanja otrok, da obiskujejo osnovno šolo uvajamo avtomatizem, da se otroški dodatek namesto v denarju dodeli v naravi, plačilo položnic, obleke, prehrane, če učenec iz neopravičljivih razlogov ne obiskuje pouka. Na Odboru za delo smo sprejeli amandma, da se to uvede kot skrajni ukrep na podlagi odločbe Inšpektorata za šolstvo in šport. Tudi, če otrok po zaključku osnovne šole ne nadaljuje z izobraževanjem v srednji šoli se znesek otroškega dodatka zniža za eno tretjino. Govorimo o resnično skrajnih ukrepih, ki pa ne veljajo za učence s posebnimi potrebami. Veseli me, da je bil predlog zakona na Odboru za delo sprejet s 7 proti 2. Zahvaljujem pa se vsem, ki boste tudi na današnji seji prepoznali dobre rešitve, ki jih ta zakon prinaša in ga boste seveda tudi podprli.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici Tadeji Šuštar Zalar. Izvolite.
Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Državni zbor pa je odločitev kolegija potrdil. Odboru je bilo posredovano številno gradivo in vloženi amandmaji, ki jih je odbor po koncu razprave sprejel. Predstavnik predlagateljev je predstavil predlog zakona. Državni sekretar Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je povedal, da ministrstvo predlog zakona podpira, saj vsebuje veliko pozitivnih rešitev z vidika olajšanja, usklajevanja družinskega in poklicnega življenja. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in iz zakonodajno-tehničnega vidika. Med drugim je opozorila, da je obrazložitev predloga zakona pomanjkljiva, sklicevanja se v nekaterih členih ne prilagajajo, kar bo povzročilo notranje neskladje določb. Predlagane rešitve na nekaterih mestih povzemajo že uveljavljene določbe zakona, zato je tak pristop neustrezen. Podala je tudi konkretne pripombe k določenim členom. Na seji odbora je povedala, da vloženi amandmaji sledijo njihovemu mnenju zgolj nomotenično, vsebinski pomisleki pa ostajajo. Posebej je opozorila na ustavno skladnost neenake obravnave otrok glede na starost, načelo enake obravnave staršev, učencev in povezovanje zbirk osebnih podatkov. Odbor je prejel mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki ga je na seji odbora predstavil njihov predstavnik in podpira predlagano spremembo. Ne glede na to, da ima povečevanje števila dni starševskega ali očetovskega dopusta lahko pozitiven vpliv na družinsko življenje in usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter stopnjo rodnosti v državi, pa je bilo v razpravi opozorjeno tudi na potencialne negativne posledice navedenih ukrepov, na organizacijo delovnega procesa. Razprava ne seji komisije je tudi zelo jasno pokazala, da bi se marsikatero odprto vprašanje v zvezi z aktualnim predlogom zakona moralo razrešiti med socialnimi partnerji. Odbor je bil seznanjen s pripombami Zveze svobodnih sindikatov Slovenije, ki med drugim opozarjajo na umanjkanje socialnega dialoga in priporočilom zagovornika načela enakosti, ki priporoča utemeljitev določb, ki se nanašajo na področje prenosa direktive in analizo vzrokov za neupravičene izostanke učencev ter analizo učinkov predlaganih sprememb na enakopravnost, enake možnosti in enako obravnavo. V razpravi je bilo izpostavljeno stališče nasprotnikov novele, da načeloma sicer ne nasprotujejo spremembam na socialnem področju, vendar pa je način na kakršen se sprejema ta mini socialna reforma neodgovoren, mesec dni pred volitvami in seveda spet brez socialnega dialoga. Po njihovem mnenju gre za protisocialno reformo, zakon je škodljiv in diskriminatoren do otrok, na kar je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Zagovorniki predloga zakona pa so poudarili, da predlog določa znižanje otroškega dodatka za tretjino, če otrok po osnovni šoli ne nadaljuje izobraževanje v srednji šoli, saj s to rešitvijo želijo spodbuditi otroke, da dosežejo višjo raven izobrazbe od osnovnošolske. Predlagane rešitve so po njihovem mnenju dobre, zardi njih se bodo pari bolj pogosto odločali za otroke, s tem pa se bo izboljšala tudi demografska slika. Odbor je sprejel vse člene, pripravljen je tudi dopolnjen predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje Vlade bo predstavil državni sekretar na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Cveto Uršič. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči! Spoštovane poslanke in poslanci! Cilj družinske politike v Sloveniji je predvsem skrb za kakovost življenja družin ter njihovo varstvo in zaščita. Za dosego tega cilja so pomembne ugodne širše družbene okoliščine, kot na primer razmere na trgu dela, dostopnost stanovanj in podobno, ki pri ljudeh sprožajo občutek varnosti in stabilnosti ter družinam prijazna družinska politika, ki na vseh področjih promovira pozitiven odnos do družin. Slovenija ima v sistemskem smislu področje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja dobro urejeno. Tako je na primer Slovenija bila prva evropska država, ki je leta 1986 uvedla enoletni starševski dopust, hkrati je bila do pred leti edina država, ki je imela sto odstotno nadomestilo plače. Sedaj ga ima še Estonija. Takoj za Švedsko je leta 1976 Slovenija uvedla tudi možnost delitve starševskega dopusta med oba starša. Leta 2019 je bila sprejeta direktiva Evropskega parlamenta in sveta o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovancev, ki jo morajo države članice EU prenesti v nacionalno pravo do 2. avgusta letos. Slovenija ima na področju očetovskega in starševskega varstva bolj ugoden pravni okvir kot ga določa ta direktiva, zato obstoječih ugodnosti ne bo zmanjševala, temveč samo spremenila tako, da bodo skladne s posameznimi določili Direktive. V Predlogu novele zakona se pavica do starševskega dopusta ohrani na že veljavni ravni 260 dni za mater otroka, skladno z zahtevami Direktivami potem, da se 2 meseca, 60 dni starševskega dopusta ne prenaša med starši, pa je potrebno del, glede dogovora o delitvi med starši spremeniti tako, da se vsakemu od staršev omogoči, najmanj 60 dni neprenosljivega starševskega dopusta. To pomeni, da ima oče, v kolikor bo sprejet ta Predlog novele zakona, višje število dni dopusta, kot ga je imel o sedaj. Trajanje pravice do dela s krajšim delovnim časom zaradi starševstva, se zaradi zahtev Direktive, v Predlogu novele podaljša do 8. leta starosti otroka. Do sedaj je bilo do konca 1. razreda osnovne šole. Kar je v povprečju, torej se podaljša za približno 10 mesecev. Z vidika spodbujanja šolanja otrok ali dokončane osnovne šole oziroma nadaljevanje šolanja na srednji stopnji se na eni strani uvaja možnost dodelitve dodatka, otroškega dodatka v materialni obliki, in sicer se ta dodatek izplačuje enemu o staršev v naravi 3 mesece. Če Inšpektorat za šolstvo in šport s pravnomočno odločbo v prekrševalnem postopku ugotovi, da učenec iz, poudarjam, neopravičljivih razlogov ne obiskuje pouka ali drugih dejavnosti, povezanih v okviru obveznega programa osnovne šole. Seveda je pred tem treba speljati vse svetovalne postopke v okviru šolske svetovalne službe oziroma Centra za socialno delo. Prav tako se lahko otroški dodatek zniža za 33 %, torej za eno tretjino, če otrok po zaključku osnovnega šolskega izobraževanja ne nadaljuje z izobraževanjem na srednješolskih programih. Namreč otroški dodatki so namenjeni preživljanju, vzgoji in izobraževanju. Torej za tri namene, in če se za en namen ne, se ga lahko zmanjša. Dodatek, še, nekaj določb je tudi v zvezi z otroki, ki potrebujejo posebno nego in varstvo v zvezi s pravico do delnega plačila za izgubljeni dohodek. Če povzamem, torej v Predlogu zakona, Slovenija ima dobro urejeno starševsko varstvo. S Predlogom zakona se predvsem usklajujemo z EU Direktivo, ki je bila sprejeta leta 2019, in jo je treba prenesti v slovenski pravni red do začetka avgusta leto oziroma se dodajo neki dodatki, do katerih smo prišli, ali pa so prišli kolegi v času izvajanja, ugotovitev, do katerih so prišli kolegi v času izvajanja zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. Soniboj Knežak bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi. Namen današnje novele zakona, ki ureja starševsko varstvo in družinske prejemke je povečevati otrokove koristi in izboljšanje položaja družin z otroci s posebnimi potrebami. S Predlogom zakona se v slovenski pravni red prenaša Evropska Direktiva v delu, ki se nanaša na možnosti izrabe očetovskega in starševskega dopusta ter izrabe pravice do dela s skrajšanim delovnim časom zaradi starševstva do 8. leta starosti otroka. Po pojasnilih predlagatelja se s Predlogom zakona obstoječe ugodnosti, ki jih danes že uživajo starši novorojenega otroka, ne zmanjšujejo, ampak se spreminja zgolj način njihove porabe. Po novem bo tako oče moral porabiti 15 dni očetovskega dopusta do rojstva otroka, preostalih 15 dni pa postane del starševskega dopusta v delu, ki je neprenosljiv. Poleg tega se izenačujejo pravica očeta z materjo, saj bosta po novem oba deležna 60 dni neprenosljivega starševskega dopusta, ki ga bosta lahko izrabila najkasneje do konca prvega razreda osnovne šole. Predlagana sprememba naj bi pripomogla k večji udeležbi očetov pri skrbi za otroka in k bolj uravnoteženi delitvi vlog. Socialni demokrati seveda močno podpiramo, saj lahko to vodi k lažjemu usklajevanju družinskega in poklicnega življenja predvsem za ženske. Menimo pa, da bodo za večjo udeležbo očetov pri vzgoji in negi otroka potrebni še drugi ukrepi in spodbude. Učinki danes predlaganih sprememb pa se bodo pokazali šele čez nekaj let. V poslanski skupini podpiramo tudi vse spremembe zakonodaje, ki gredo v smeri izboljšanja položaja v družini za otroka s posebnimi potrebami. Predlagana sprememba ureditve delnega nadomestila za izgubljeni dohodek zaradi varstva in nege otroka bo tako koristila tistim družinam, ki za daljše obdobje začasno vzamejo svojega otroka iz socialnovarstvenega zavoda v domačo oskrbo, na primer v času praznikov in poletnih dopustov v juliju in avgustu. Glede predloga za znižanje otroškega dodatka 33 % staršev otroka, ki ne nadaljuje formalnega šolanja po končani osnovni šoli, in trimesečnega izplačevanja otroškega dodatka v naravi, če otrok iz neupravičenih razlogov ne obiskuje pouka, pa menimo, da so predlagane rešitve premalo premišljene in nedorečene. Na to opozarjajo tako Zakonodajno-pravna služba kakor tudi Zagovornik načela enakosti, ki meni, da bi bili pred uvedbo teh dveh ukrepov potrebno opraviti temeljito analizo vzrokov za neupravičeno izostajanje od pouka in prekinitev nadaljnjega šolanja po končani osnovni šoli. Zakonodajno-pravna služba je podala kar nekaj pomislekov glede obeh predlaganih rešitev. Opozorila je, da v Sloveniji obvezno le osnovnošolsko izobraževanje, višina otroškega dodatka, ki je odvisna od prihodkov družine, pa je enaka za vse do 18. leta starosti. Zakon tako ne določa, kolikšen delež otroškega dodatka je namenjen izobraževanju, zato je predvidena rešitev, da se otroki dodatek zniža za 33 %, če otrok ne nadaljuje izobraževanja po končani osnovni šoli, povsem arbitrarna. Takšni mladoletniki pa bodo izpostavljeni tudi v neenak položaj v primerjavi z otroci, ki obiskujejo vrtec, saj predšolski otroci prejemajo celoten znesek otroškega dodatka, čeprav se ne izobražujejo. Predlog tudi ne upošteva ustavne pravice do svobodnega izobraževanja in možnosti, da lahko mladoletnik po končani osnovni šoli izobraževanje nadaljuje tudi neformalno v okviru delavnic, seminarjev ali z opravljanjem delovne prakse. V primeru kaznovanja staršev otrok, ki ne obiskujejo pouka, pa je Zakonodajno-pravna služba opozorila tudi na to, da ima pri nas vsaka šola svoja lastna šolska pravila in prakso, da ravnatelj obvesti šolsko inšpekcijo, da otrok že dlje časa neupravičeno ne obiskuje pouka. Zato se v tem primeru poraja dvom o enaki obravnavi vseh staršev v praksi. Nedorečeno pa ostaja tudi določilo, ki naj bi izplačilo otroškega dodatka v naravi, kaj naj bi izplačilo otroškega dodatka v naravi dejansko pomenilo, niti ni jasno ali bo imeli tudi upravičenec do otroškega dodatka pravico, da sam pove, kakšna oblika izplačila otroškega dodatka v naravi bi bila zanj najbolj ustrezna. Nekateri starši namreč otroške dodatke potrebujejo za kritje osnovnih življenjskih potrebščin kot so hrana in obleke, medtem ko drugi otroške dodatke porabijo za plačilo prostočasnih aktivnosti kot so športni treningi, jezikovni ali umetniški tečaji in podobno. Socialni demokrati predlagani noveli zakona iz navedenih razlogov ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Primož Siter bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo. V času rekordnih rasti cen hrane, goriva, ogrevanja, v času, ko bi morali krepiti socialno državo, jo desnica razkraja. Stranka NSi, ki se razglaša za varuha družin in otrok, je pripravila zakon, ki bo prizadel najranljivejše med nami – tiste otroke, ki že sedaj odraščajo v ekstremni revščini. Zakon, ki je pred nami, vsebuje več spornih posegov v sistem socialnega varstva. Najbolj problematičen vsebinski poseg je uvedba avtomatizma pri izplačilu otroškega dodatka v materialni obliki in zmanjšanje otroškega dodatka za 33 %, kadar otrok po zaključku osnovne šole ne nadaljuje s srednješolskim izobraževanjem. Predlagatelji sicer navajajo, da je cilj predlaganih sprememb spodbuda otrokom za nadaljnje izobraževanje, vendar tovrstne kaznovalne politike pogosteje dosežejo nasproten učinek, ki vodi v še dodatno znižanje socialne varnosti najšibkejših, najrevnejših in najbolj marginaliziranih. Ukrep »družinske stranke« NSi bo tako kvečjemu pomenil dodatno poslabšanje materialnega položaja in ostalih okoliščin, v katerih ti otroci živijo. Prav tako je sporno, da se odvzema avtonomijo socialnim delavcem, ki imajo po trenutno veljavni ureditvi vsa pooblastila, da sami presojajo, od primera do primera, katerim družinam se namesto v denarni obliki dodeli otroški dodatek v materialni obliki, na primer, v obliki neposrednega plačila položnic za stanovanjske stroške ali za nakup hrane, za nakup oblačil ali podobno. Socialni delavci lahko tako na mestu odločijo, če ugotovijo, da družina, recimo, ne namenja otroškega dodatka preživljanju otrok, ampak za kakšne druge namene. V NSi predlagajo, da o tem ne odločajo več strokovni socialni delavci, ampak da se otroški dodatek avtomatično izplača v materialni obliki, če otroci ne obiskujejo osnovne šole – konec. Namesto pomoči ljudem, ljudem v stiski, je cilj teh sprememb predvsem kontrola in nadzor nad ljudmi. Z novelo se omejuje tudi koriščenje očetovskega dopusta, ukinitev očetovskega dopusta za posvojitelje, skrajševanje očetovskega dopusta s 30 na 15 dni in skrajševanje obdobja njegovega koriščenja na tri mesece po rojstvu otroka. V stranki NSi sicer uvajajo povečanje števila dni starševskega dopusta za očete, vendar pri tem ni jasno, zakaj sploh tovrstni posegi in kako bo sprememba vplivala na koriščenje dopusta, ki ga za varstvo in nego otrok koristijo očetje, na kar opozarja, konec koncev, tudi Zakonodajno-pravna služba. Določbe so namreč v zakon vnesene stihijsko, brez zadostnih obrazložitev, kako bo sprememba delovala v življenju, v praksi. Novela Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih je zgolj eden od štirih škodljivih zakonov, ki so jih vložili v NSi. Vsi štirje predlogi pomenijo velik poseg v socialne pravice prebivalk in prebivalcev, ki bodo imeli dolgoročne učinke na stanje revščine in na stanje socialne izključenosti. Zaradi ignorance do sindikatov, zaradi ignorance do socialnega dialoga predlogi zakonov niso bili obravnavani niti na Ekonomsko-socialnem svetu. V Levici vztrajamo, da mora biti družinska politika del socialne politike ter kot taka v prvi vrsti odpravljati revščino in prikrajšanost otrok v družbi. »Socialna« - zopet v navednicah - reforma Nove Slovenije pa počne ravno obratno, poglablja družbene neenakosti, potiska revne, potiska marginalizirane družine še bolj na obrobje družbe. Kako se lahko stranka, ki se razglaša za braniteljico družin, spravlja na točno tiste družine, ki so najbolj pomoči potrebne. V Levici bomo glasovali proti takemu zakonu. Novi Sloveniji pa predlagamo, da raje pustijo presojo o upravičenosti do socialnih transferjev socialnim delavcem, socialnim delavkam, namesto da zganjajo moralno paniko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tadeja Šuštar Zalar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – Krščanski demokrati.
Novela Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih prinaša pet glavnih sprememb. In sicer, 75 neprenosljivih dni dopusta za očeta ob rojstvu otroka oziroma dodatnih 45 dni v primerjavi s sedanjo zakonodajo. Po novem predlogu bo lahko oče izrabil 15 dni dopusta do otrokovega tretjega meseca starosti, 60 dni pa do osmega leta starosti. Število dni, ki jih bo lahko koristila mati, bo ostalo nespremenjeno. V Novi Sloveniji – Krščanskih demokratih se zavedamo, da je za dobro vzgojo zelo pomembno, da je lahko čim več prisoten tudi oče oziroma oba starša. Druga sprememba, ki jo novela prinaša, je povezana s koriščenjem skrajšanega delovnega časa. Tega bi lahko po novem koristila oba starša hkrati v skupnem obsegu 20 ur na teden. Po sedanji ureditvi lahko namreč samo eden izmed staršev dela s skrajšanim delovnim časom. Gre za možnost koriščenja skrajšanega delovnega časa za starše, ki negujejo bodisi enega otroka do tretjega leta ali najmanj dva otroka do osmega leta starosti. Tretja novost omogoča večjo fleksibilnost staršem otrok s posebnimi potrebami, ki del leta preživijo v zavodih. Pravica do delnega plačila za izgubljeni dohodek se je do sedaj lahko uveljavljala samo za deset ur tedensko, če otrok vsaj 90 dni na leto biva doma. Če pa je več doma, želimo staršem zagotoviti višji prihodek, ker so potrebe večje. V Novi Sloveniji predlagamo, da če doma biva vsaj 180 dni, se pravica do delnega plačila za izgubljeni dohodek poveča na 20 ur tedensko, če pa doma biva vsaj 270 dni v letu, se mu pravica poveča na 30 ur tedensko. Nadalje spodbujamo otroke, da končajo osnovnošolsko izobraževanje in si pridobijo poklic preko katerega bodo v prihodnosti lahko poskrbeli zase in za svojo družino. S spremembami uvajamo avtomatizem, da se otroški dodatek namesto v denarju dodeli v naravi, kar pomeni neposredno plačilo položnic, obleke, prehrane, če učenec iz neopravičljivih razlogov ne obiskuje pouka. Gre za skrajni ukrep, ki pa ne velja za učence s posebnimi potrebami in otroke, ki se šolajo doma. Otroški dodatek je namenjen preživljanju, vzgoji in izobraževanju. Če otrok po osnovni šoli ne nadaljuje šolanja, se otroški dodatek zmanjša za eno tretjino, torej za izobraževanje. Želimo spodbujati starše, da se njihovi otroci izobrazijo, saj si potem ko odrastejo, lažje poiščejo delo in se postavijo na svoje noge. Predlagane spremembe spodbujajo in krepijo družine ter jim omogočajo, da bodo lahko fleksibilnejše, da bodo lažje usklajevale poklicno in družinsko življenje. Poleg tega namenjamo več pozornosti otrokom s posebnimi potrebami, ki potrebujejo nego staršev. Želimo si, da bi vsi otroci zaključili osnovnošolsko izobraževanje, nadaljevali v srednjih šolah in se zato pozneje osamosvojili ter samostojno poskrbeli zase in za svojo družino. Spremembe so v slovenski družbi dobrodošle in imajo veliko podporo med ljudmi, zato jih bomo v Novi Sloveniji – krščanski demokrati podprli. Hvala.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine SAB. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči, in se opravičujem. Spoštovani! Dovolite, naj uvodoma povem, da v Poslanski skupini SAB spremembam na socialnem področju ne nasprotujemo in tudi sami smatramo, da je tudi to področje potrebno prenove, vendar ne na silo, brez ocenjenih učinkov, mimo socialnega dialoga in mimo vseh poslovniških in ustavnih okvirjev. Zakon o katerem govorimo danes, je le eden izmed zakonov iz tako imenovane mini socialne reforme, ki jo je napovedala Nova Slovenija in katerem sprejem želi izsiliti v Državnem zboru tik pred volitvami, zgolj zato, da zapolni svoje volilne plakate. Ravno poslanci NSi v Državnem zboru vedno poudarjajo pomen socialnega dialoga, a je tokrat po njihovi oceni brezpredmeten in to ravno na področju v katerem se že iz naslova odgovornosti do družine, otrok, staršev in najbolj ogroženih članov družbe brez resnih analiz, javne razprave in socialnega dialoga. V to področje se brez tega ne sme posegati, smatramo v SAB. Predlog zakona je potisnjen v obravnavo torej brez javne razprave, brez socialnega dialoga in po vrh vsega še po skrajšanem postopku kar je glede na konkretne posege v sistem socialnega varstva nesprejemljivo. Povozili so vsa pravila, ki na tem področju veljajo, ob tem zavestno in brez slabe vesti kršijo ustavno določen postopek sprejemanja zakonskih predlogov. S tem so pokazali svoj odnos do tega občutljivega družbenega področja. Rezultat novele naj bi bil prenos evropske direktive oziroma uskladitev z njo, a če bi bilo temu tako bi bila predlagateljica tega zakona Vlada. Več kot očitno gre za spremembe, ki jih direktive ne narekujejo, na kar opozarja tako Zakonodajno-pravna služba kot zagovornik načela enakosti. Za primer nekonsistentnosti tega predloga lahko vzamemo določbo, da 60 dni starševskega dopusta po novem ne bo več mogoče prenašati. Tako predlog posega v drugo področje, v razmerje pri dogovoru o delitvi dopusta med staršema. Na področju otroških dodatkov zakon uvaja dodatne sankcije. Prvič izplačilo otroškega dodatka v naravi za 3 mesece, torej če je zoper starša učencev uveden prekrškovni postopek zaradi neupravičenega izostanka otroka od pouka in drugih obveznih šolskih dejavnosti. To pravilo naj bi po predlogu NSi veljalo avtomatsko, torej brez izvedenega postoka pri CSDU, v okviru katerega bi poskrbeli, da so otrokove pravice na prvem mestu in da glede njihovega prikrajšanja ne sme biti avtomatizma. Drugič. Znižanje otroškega dodatka za 33 %, če otrok v osnovni šoli ne nadaljuje z izobraževanjem. Otroški dodatki so namenjeni otrokom in njihovem preživetju, zato s sankcijami ne gre kaznovati otroke. V večini evropskih držav tudi v Avstriji in Nemčiji je to ukrep družinske in ne socialne politike ter je za otroke enak in neodvisen od materialnega položaja družine. V SAB verjamemo, da je otroke treba spodbujati ne pa sankcionirati. Zato je treba o predlaganih sankcijah zelo dobro premisliti. V poslanski skupini SAB predlog zakona ne podpiramo. Rokohitrsko in na silo posegati v socialno področje, pri tem pa predlagati rešitve, ki bodo škodljive in diskriminatorne do otrok, je preprosto nesprejemljivo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališča Poslanske skupine Konkretno. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Z novelo Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih urejamo predvsem področje očetovskega in starševskega dopusta, vendar na način, da se ga usklajujejo z določili direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovancev. Obsega obstoječih pravic se izhajajoč iz te direktive ne zmanjšuje. Poleg tega se z novelo želi spodbuditi otroke, da dosežejo višjo raven izobrazbe od osnovnošolske. Cilji novele so tako zagotavljanje enakosti spolov, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, povečanje otrokovih koristi in izboljšanje položaja otrok, s spodbujanjem obiskovanja osnovne šole in nadaljevanja izobraževalnega programa. Kar zadeva očetovski in starševski dopust so spremembe minimalne vendar potrebne. V skladu z veljavno ureditvijo lahko oče najmanj 15 dni 15 koledarskih dni izkoristi v času od rojstva otroka do približno enega leta, preostanek do 30 dni pa kadarkoli do otrokovega končanega prvega razreda osnovne šole. V skladu z obravnavano novelo pa bo oče lahko izkoristil 15 koledarskih dni očetovskega dopusta od rojstva otroka do njegovega 3. meseca starosti, preostalih 15 dni, ki jih je v po veljavni zakonodaji mogoče porabiti do otrokovega končanega prvega razreda osnovne šole, pa bo postalo del starševskega dopusta v delu, ki ni prenosljiv. Pravica do starševskega dopusta se ohranja pri obstoječih 260 dneh za mater, kadar oče nanjo prenese vseh 100 dni starševskega dopusta. V skladu z določbami direktive, ki državam članicam nalaga, da se 60 dni starševskega dopusta ne prenaša med staršema pa se z novelo spreminja del glede dogovora o delitvi med staršema tako, da se vsakemu od staršev omogoči najmanj 60 dni neprenosljivega starševskega dopusta. Če bo oče prenesel na mater 100 dni starševskega dopusta mu bo ostalo še 60 neprenosljivih dni. Enako velja tudi, če bo mati prenesla vseh 100 dni na očeta. Oče bo lahko izrabil 260 dni starševskega dopusta materi pa bo ostalo 60 neprenosljivih dni. Trajanje pravice do dela s krajšim delovnim časom, zaradi starševstva se v skladu z direktivo podaljšuje do otrokovega 8. leta starosti. Sedaj veljavna ureditev pa to mejo postavlja do konca otrokovega 1. razreda osnovne šole. Bistvene razlike sicer ni gre zgolj za poenotenje, ki izhaja iz starosti otroka. Prav tako bosta lahko oba starša delala s krajšim delovnim časom, zaradi starševstva, vendar skupna izraba pravice ne bo smela preseči 20 ur tedensko. Predlog uvaja tudi nekaj sprememb pri dodelitvi otroškega dodatka. Določba, ki uvaja spremembe pri izplačilu otroškega dodatka je bila nekoliko spremenjena z dopolnilom na matičnem odboru. Otroški dodatek se bo enemu od staršev izplačeval tri mesece v obliki konkretnih dobrin na podlagi naročilnice za konkretno blago, plačilo posameznih računov in podobno, če Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport v odločbo torej z odločbo v prekrškovnem postopku ugotovi, da učenec iz neopravičenih razlogov ne obiskuje pouka ali drugih dejavnosti v okviru obveznega programa osnovne šole. Inšpektorat o ugotovitvah obvesti tudi Center za socialno delo. Predlog zakona še znižuje predvideva, določa torej še znižanje otroškega dodatka za 33 odstotkov, če otrok po zaključku osnovnošolskega izobraževanja ne nadaljuje izobraževanje v srednješolskih programih. Ne glede na navedeno se za učence s posebnimi potrebami otroški dodatek izplačuje v celoti. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih podprli. Hvala.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zadnje četrt stoletja smo priča velikim spremembam v načinu družinskega življenja v odnosih med starši in otroki na področju partnerskih odnosov in družinskih vlog in tako dalje. Kljub sprememb ostaja družina temeljna družbena celica, ki ima za posameznika velik pomen. Javnomnenjske raziskave kažejo, da je družina pomembna v vseh življenjskih obdobjih in je v življenju posameznikov uvrščena najvišje na lestvici vrednot. Poudariti velja, da je tudi za mlade družina pomembna pozitivna vrednota. Kljub temu, da je raven družinske politike v Republiki Sloveniji sicer na zavidljivi ravni je prav, da se status družine preko pozitivnih ukrepov še nadaljuje in dodatno izboljšuje in prilagaja potrebam ljudi in njihovega vsakdanjega življenja. O predlogu, ki je danes pred nami lahko rečemo, da gre po tej poti. S predlogom sprememb zakona se nekoliko spreminja možnost izrabe očetovskega dopusta ter starševskega dopusta tako, da bo oče 15 dni lahko izrabil do otrokovega 3. meseca starosti, 60 dni pa do 8 leta starosti. Starša pa boste lahko med seboj prenesla 100 dni starševskega dopusta. Nadaljnja novost je, da se podaljšuje pravica do dela s skrajšanim delovnim časom zaradi starševstva do 8. leta starosti otroka, kar je v povprečju 10 mesecev več kot sedaj, pri čemer bosta imela pravico do krajšega delovnega časa izkoristiti oba starša, a na skupni ravni seveda ne več kot vsak po 20 ur tedensko. Z namenom spodbujanja otrok, da obiskujejo osnovno šolo se uvaja avtomatizem pri dodelitvi otroškega dodatka v materialni obliki, in sicer za tri mesece za enega od staršev, če inšpektorat za šolstvo ugotovi, da šoloobvezni otrok iz neopravičljivih razlogov ne obiskuje pouka. Z namenom spodbujanja nadaljnjega izobraževanja se regulira višino otroškega dodatka navzdol, če otrok po zaključku osnovnošolskega izobraževanja ne bi nadaljeval z izobraževanjem v srednješolskih klopeh. Navedena ukrepa ne smemo razmeti kot kaznovalna. Ukrepa sta po mnenju poslancev Poslanske skupine Desus namenjena spodbujanju mladih in njihovih staršev, da s pomočjo odličnega in vsem dostopnega izobraževalnega sistema vložijo čim več truda v boljšo prihodnost in samostojno ter neodvisno življenje. Predlog zakona uvaja tudi rešitev za zaznano problematiko upravičenosti staršev do delnega plačila za izgubljeni dohodek v primeru ko je otrok nastanjen v zavodu, določeno število dni pa biva doma. Po novem bo eden od staršev upravičen do delnega plačila za izgubljeni dohodek tudi za 20 ali 30 ur tedensko za obdobje enega leta, če otrok vsaj 180 oziroma 270 dni letno bival doma in so starši v obeh primerih dejansko skrbeli zanj v zadnjem letu pred vložitvijo vloge. Novela zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih po oceni poslancev Poslanske skupine Desus sledi cilju povečanja otrokovih koristi in izboljšanja položaja otrok ter k lažjemu usklajevanju družinskega in poklicnega življenja. Predlagane rešitve bodo po našem mnenju prispevale k izboljšanju tudi demografske slike. Zato bomo predlog zakona v naši poslanski skupini enotno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jožef Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej gostom z ministrstva. Obravnavamo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih ZSDP-1F, ki ga je v Državni zbor vložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Od 1. avgusta 2019 velja direktiva Evropske unije 2019/1158 Evropskega parlamenta in sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, ki določa minimalne zahteve za dopust iz družinskih razlogov, očetovski, starševski dopust, da bi partnerji prevzeli enakopraven delež obveznosti oskrbe ter zagotavlja spodbude v obliki plačanega očetovskega in starševskega dopusta, saj je neplačan dopust eden od razlogov, da ga drugi partner redko izrabi. Namen te direktive je zagotoviti enakost spolov ob upoštevanju priložnosti na trgu dela ter obravnave pri delu v Evropski uniji s spodbujanjem usklajevanja poklicnega in družinskega življenja za delavce, ki so obenem tudi starši. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da se s sledenjem direktivi, ki jo morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo do 2. 8. 2022 izboljšuje položaj staršev in otrok, torej slovenskih družin. Predlog prinaša več dobrih rešitev. Mnenje večine Slovencev je, da je za ohranjanje pozitivne natalitete treba zagotavljati dobre pogoje za mlade družine, ki se jih Predlog sprememb Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih tudi dotika. Prav tako je prav, da se tudi očetje aktivno vključujejo v skrb za novorojenca ter v nadaljnjo vzgojo svojih otrok. Seveda pa mora biti takšna porazdelitev starševskega dopusta vedno v soglasju obeh partnerjev ali skrbnikov, zato natančnega učinka sprememb ni mogoče napovedati, obetajo pa se. Glavno je pa to, da se s to koalicijo in to Vlado pod vodstvom Slovenske demokratske stranke ob vseh drugih pogojih skrbi za to, da je gospodarstvo v dobri kondiciji, da so državljani in družine v dobri finančni kondiciji, ter za to, da so pogoji za življenje mladih družin v Sloveniji prijazni tem družinam. Iz tega razloga je v zadnjem mandatu narejenih več pozitivnih sprememb dotične zakonodaje s področja družine, dela in sociale, zaradi katerih bo z leti sledila tudi boljša demografska slika prebivalstva v Sloveniji. Omeniti moram, da smo imeli vse od leta 2010 negativno krivuljo rojstev, torej, rojstva so padala, in nekako do leta 2021. V zadnjem letu oziroma predlani pa se je za malenkost ta krivulja spremenila navzgor. Tako, verjeli ali ne, da se je to zgodilo, je gotovo »kriva« tudi politika v mandatu te Vlade. Tako so cilji zakona - še enkrat - povečanje otrokovih koristi, izboljšanje položaja otrok s spodbujanjem družin, da obiskujejo osnovno šolo in da se vključujejo v nadaljnje izobraževanje. V Slovenski demokratski stranki predlog zakona podpiramo, saj smo mnenja, da bo ta vplival na to, da bo za naše otroke in mladostnike še bolje poskrbljeno. Upamo pa tudi, da se bodo mladi pari in nasploh slovenske družine ob učinkih teh sprememb ter ob zagotovljenih drugih ugodnih pogojih za družine le-te pogosteje in prej odločale za starševstvo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih bomo torej v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili v skladu s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. Preden odprem krog prijav, je želel besedo predlagatelj, gospod Reberšek.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Ja, kratko se bom odzval na stališča, ki so jih podale poslanske skupine. Nekateri poslanci ste rekli, da ne boste nasprotovali predlaganemu zakonu, ker nekatere rešitve podpirate. Večina pa je mnenja, da zakon, ki smo ga pripravili v Novi Sloveniji, podpirate, za kar se na tem mestu kot predlagatelj tega zakona vsem tudi iskreno zahvaljujem. Poslanec Soniboj Knežak je izpostavil, da se v Poslanski skupini SD ne strinjajo s predlagano rešitvijo glede znižanja otroškega dodatka. Tu bi rad poudaril, da je otroški dodatek namenjen preživljanju, vzgoji in izobraževanju, in če vzamemo en del, če se otrok, recimo, ne izobražuje, vzamemo eno tretjino tega otroškega dodatka, ki je sicer namenjen izobraževanju. Naš cilj je oziroma cilj vseh bi moral biti, da se otroci izobražujejo, da pridobijo ustrezno izobrazbo, kajti to pomeni, da kasneje pridobijo dobro delovno mesto, dobro službo, kar pomeni, da niso več v breme državi, da lahko denar, ki ga namenjamo za socialo, namenimo nekomu drugemu, ki si ta denar bistveno bolj zasluži. Levica pravi, da je ta zakon škodljiv. Jaz sem sicer mnenja, da karkoli bi mi pripravili, bi Levica vedno ostala na takšnem stališču. Pa vendar, zakon, ki smo ga pripravili v Novi Sloveniji, spodbuja in krepi družine. Če je lahko oče 75 dni ob otroku do njegovega osmega leta starosti namesto 30 dni, je to več. Se pravi, do zdaj je lahko bil 30 dni, zdaj bo lahko 75 dni, se pravi, 45 dni več v primerjavi s sedanjo zakonodajo. Poslanec Vojko Starović iz Poslanske skupine SAB je govoril, da vse to počnemo mimo socialnega dialoga. Tudi tukaj mu moram povedati, da Ekonomsko socialni svet predstavljajo predstavniki delodajalcev, predstavniki delojemalcev in Vlada. In zdaj ga tukaj tudi sprašujem, kje je tukaj notri Državni zbor? V ESS ni Državnega zbora, zato tukaj nismo naredili ničesar narobe. Glede sprejemanja po krajšem postopku. Tudi to bi želel povedati, da je rok za prenos EU Direktive, ki jo prenašamo s tem zakonom do 2. avgusta letošnjega leta, po sprejetju tega zakona, pa bo potrebno še ustrezno prilagoditi informacijske sisteme, za kar bo seveda tudi potreben določen čas. Toliko zdaj na hitro. Še enkrat se pa iskreno zahvaljujem vsem, ki boste ta Predlog zakona seveda tudi podprli v korist naših otrok, naših družin. Hvala lepa.
Hvala lepa. V razpravo dajem 18. člen ter amandma Poslanske skupine NSi. Sprašujem, če želi kdo razpravljati? Vidim, da samo Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa, če mi dovolite stavek, dva splošno o zakonu, ki ga imamo pred sabo. Mi v Levici večkrat rečemo, da NSi zdaj v tem delu, v zadnjem delu mandata pač prišla z antisocialno reformo s kopico štirih zares zakonski predlogov. To je eden od njih, ki posega na socialni zemljevid, na zemljevid socialne države na škodljiv način. Najprej seveda o tem, jaz ne bom sodil o nameri, o motivih, je pa povedan način, čisto tehničen način, kako se je stvar odvijala potem, ko so zakoni z vladne strani v nekem širšem javnem forumu prišli do negativnega odziva, so se te iste vsebine potem začele pojavljati v poslanskih zakonih, ki pa dejansko de facto ne potrebujejo, torej obravnavo na Ekonomsko socialnem svetu, strinjanja z vpletenimi dejavniki oziroma deležniki, delodajalci, delojemalci, v tem primeru tudi sindikati, socialni delavci in ta ko naprej. Skratka, tukaj je, pač, izgovorim eno čisto merljivo pragmatično odmerjeno kritiko procesu in načinu, na katerega se vladni podaljšek NSi v parlamentu lotil te zadeve. Vsebinsko pa poskusimo razumeti širši kontekst, v katerem je družbena reforma, socialna reforma nujno potrebna. Živimo v času, v katerem smo vsi na preizkušnji. Že pri prejšnji točki sem nanizal nekaj statistik o tem, koliko ljudi živi pod pragom revščine. Danes govorimo o otrocih. Že pred epidemijo je pod pragom revščine živelo 40 tisoč otrok. In to je, ta kruta številka, ki jo je, ki ponuja neka prizmo, skozi katero je treba gledati vse reforme. In prva stvar, ki bi jo morali vsakdo, ki se spravlja popravljati te družbene nepravilnosti, imeti za kompas, odprava revščine. Če govorimo o otrocih, toliko bolj radikalno stopiti na pot odpravljanja revščine med otroci. In zdaj cene hrane, cene goriv, ogrevanja in tako naprej, tukaj, ki so prišle, torej s krizo, z epidemijo in z aktualno Rusko Ukrajinsko vojno. Tukaj samo še krepijo to raven revščine, in tudi med otroci. Na drugi strani, seveda, odločevalci morajo prihajati s konkretnimi politikami, kako krepiti socialno državo, pa vidimo, da je v besedilih teh predlaganih zakonov ena kopica škodljivih ukrepov, ki nimajo zvez z zdravo logiko, in da so stvari postavljene zelo nepremišljeno. In glavna kritika, ki jo jaz sam osebno izrekam, ki sem jo tudi izpostavil v stališču Poslanske skupine, je ta avtomatizacija procesov v orodjih socialne države. Najprej pri izplačilu otroškega dodatka, če se otrok ne šola. Dajmo razmisliti, v kakšnih primerih v praksi se otroci ne šolajo. V osnovno šolo hodijo vsi otroci, tudi v srednješolsko izobraževanje se vključuje velik procent otrok oziroma mladostnikov. V kakšnih primerih pa otrok nima okoliščin, da nadaljuje s šolanjem? Postavljam retorično seveda vprašanje. Ali se komu zdi, da vstop v šolo, dodatno socialno odrinjanje otroka slučajno ima kakršnokoli vezo z že siceršnjo marginalizacijo, ne vem, v družinah, ki, ne vem, se ne morejo sicer preživeti in otroka pošljejo delati namesto v šolo, ali pa v nekih okoljih, ki je, ne vem, polno, ne vem, kriminala, družinskega nasilja in tako naprej siceršnje socialne izključenosti. In zdaj tukaj uvesti neko avtomatizacijo, nek, ne vem, digitalni algoritem ali kako, ki bo dosegal ali ja ali ne ali kaj zdaj ta otrok, zakaj ne, pa v bistvu niti ga ne bo zanimalo, zakaj tak otrok ne gre v šolo, dajmo namesto tega dati v proces več človeka, več socialnega delavca. Za to ga imamo tam. Ne pa manj kot predlagajo predlagatelji. Ali pa podoben primer torej avtomatizacija, pa bom temu jaz ljubkovalno rekel kar digitalizacija socialne države oziroma procesov socialne države, materialno namesto otroški dodatek v naravi namesto denarja. Zopet, mislim, kateri avtomatizirani proces pa lahko določi, da bo eni družini bolje služil otroški dodatek v naravi kot v denarju, če ne človek, če ne socialni delavec? In socialni delavci so nujno, so najbolj pomemben del socialne države, zagotavljanja socialne varnosti najšibkejšim, za to ji imamo. Socialni delavci, jaz večkrat poudarim, ne opravljajo službe socialnih delavcev ampak poslanstvo socialnih delavk in delavcev. Najbrž vsakdo tukaj pozna kakšnega socialnega delavca in delavko in lahko temu samo pritrdi. Noben socialni delavec ne dela od 8 do 16, ampak je tam na terenu z ljudmi. In pri vseh dodatnih birokratskih obremenitvah, ki so jih socialne delavke in delavci deležni v zadnjih letih, se samo držijo za glavo in rečejo »Ojoj, spet. A še več birokracije?« pa si želijo delati z ljudmi, delati na terenu, reševati konkretne stiske ljudi. In zdaj antisocialna reforma, mi temu v Levici pravimo zato, ker vidimo, da ne bo rešila niti enega človeka. Rešitev je seveda krepitev javne mreže institucij, ki zagotavljajo socialno varnost, dodatno zaposlovanje socialnih delavcev, strokovnega kadra. Ne pa avtomatizacija procesa, določanje upravičenosti do socialnih transferjev in do pomoči socialne države. Da je stvar precej nepremišljena pa tudi govori en amandma k temu zakonu, k 27. členu, ampak se bom, spoštovana podpredsednica, oglasil, ko bomo odprli ta člen. Mislim pa, da zelo jasno definira ali pa povzame nepremišljenost, s katero so se reševanja socialnih stisk lotili predlagatelji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo želi predlagatelj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Ja, enostavno se moram odzvati, ker poslanec Levice s svojo retoriko trka na čustva ljudi. Enostavno trka na čustva ljudi. Vas pa prosim vse, ki zdaj to gledate, da si prevrtite nazaj in še enkrat pogledate, kaj je povedal poslanec pred mano. In se vprašate, kaj imate državljani od njegovih besed. Zdaj bom povedal, kaj imajo od naših dejanj, od našega spreminjanja zakona, s tem bi pa rad tudi utemeljil, zakaj ta zakon ni škodljiv kot pravi poslanec Levice. Podaljšujemo očetovski dopust iz zdajšnjih 30 na 75 dni, se pravi povečujemo očetovski dopust za 45 dni. Povejte mi, kaj je tukaj škodljivega. Kaj je škodljivega tukaj, mi povejte. Oba starša bosta lahko koristila skrajšani delovni čas. Povejte mi, kaj je tukaj škodljivega. Dajte mi povedati, kaj je tukaj škodljivega, ker enostavno ne razumem. Otrokom s posebnimi potrebami, ki del leta preživijo doma ali pa del leta preživijo v zavodu, povečujemo delno plačilo za izgubljeni dohodek. 10 let in več so ti otroci prosili, noben jih ni slišal. Ta vlada jih sliši. Kaj je tukaj škodljivega, če tem ljudem povečujemo finančna sredstva, ker je otrok več časa doma, starši potrebujejo več denarja, kar je logično. Jaz ne vem kaj bi tukaj bilo škodljivega? In kaj je narobe s tem, četrtič, če si želimo, da otroci hodijo v šolo. Osnovna šola je obvezna. Si želimo, da otroci hodijo v šolo zato, da dobijo primerno izobrazbo, da kasneje dobijo tudi primerno službo. Ko imajo primerno službo, imajo seveda tudi primerno plačo. Mimogrede, v Zakonu o dohodnini smo te plače še povečali, vsem zaposlenim, ki delajo in tudi temu ste vi nasprotovali. In če povzamem, če potegnem črto, z vsem spoštovanjem, škodljiva je Levica, ne pa zakon, ki smo ga predlagali v Novi Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil [[…]]Predno dam besedo poslancu Horvatu, ima besedo še državni sekretar, gospod Uršič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Glede na prejšnjo razpravo se mi zdi vendarle prav, da izpostavim, da ta Vlada ima zelo velik posluh za družine. Zelo velik posluh. Naj naštejem nekaj sistemskih ukrepov, ki so bili sprejeti v letu, recimo 2021. Brezplačni vrtec za drugega in tretjega otroka. Torej se je ponovno uvedla ta možnost oziroma ta pravica. Novosti, ki veljajo za starše otrok rojenih po 1. januarju 2021, pomoč ob rojstvu otroka, ki je enkratni prejemek od rojstva otroka se je dvignila iz 286 evrov na 350 evrov po uskladitvi na 367 evrov. starševski dodatek se je tudi dvignil iz 258 evrov na višino osnovnega zneska minimalnega dohodka, to je 402 evra in s 1. 3., letos, ko se je valoriziral na 421, ta starševski dodatek je namenjen staršem, ki niso zavarovani za starševsko varstvo, na primer študentje pa nezaposleni in ga prejemajo eno leto od rojstva otroka. Najnižje izplačilo materinskega, očetovskega in starševskega nadomestila se je tudi dvignilo. Pomembna zgodba je, da upravičenci do krajšega delovnega časa od 1. 1. 2021, tem Republika Slovenija zagotavlja do polne delovne obveznosti, plačilo prispevkov za socialno varnost, od sorazmernega dela povprečja zadnjih dvanajstih plač, vendar ne manj od sorazmernega dela minimalne plače. S tem ukrepom se staršem ne bo znižala pokojnina, če bodo delali s krajšim delovnim časom zaradi starševstva, saj se jim bodo prispevki plačevali od dejansko osnovne, torej povprečje zadnjih dvanajstih plač. In morda še zadnja pomembna stvar, opozorjeno je bilo na težave centrov za socialno delo, da jim manjka strokovnih delavcev. V naslednjih mesecih, postopek že teče, bomo omogočali, bomo zagotovili sredstva za zaposlitev več kot 120 strokovnih delavcev v centrih za socialno delo v Sloveniji. To pomeni, število strokovnih delavcev se bo povečalo za približno 10 %. Tega v zadnjih letih nikoli ni bilo narejeno. Hvala lepa. Tako da, samo v komentar. Torej ta zakon prinaša, je v korist družini, je v korist otrok in tudi vrsta drugih aktivnosti je bilo v zadnjih dveh letih storjenih v korist družin in v korist otrok. Hvala.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil še gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, gospod državni sekretar s sodelavcem, vsi prav lepo pozdravljeni. Ker sem prvopodpisani pod ta zakon, se želim najprej zahvaliti vsem za strpno razpravo in seveda za podporo na odboru. Sejo sem spremljal in si takšnih sej želim tudi več. Hvala tudi vsem, ki ste danes najavili podporo temu zakonu. Kar se tiče našega amandmaja k 18. členu, gre zgolj za to, da želimo stvari v pravnem smislu bolj precizirati. Kaj pravzaprav s tem amandmajem dosežemo? Dosežemo to, da se bo 18. člen glasil takole: ne glede na prvi in drugi odstavek tega člena, se enemu od staršev otroški dodatek za otroka tri mesece izplačuje v obliki konkretnih dobrin na podlagi naročilnice za Konkretno blago, plačila posameznih računov in podobno. Če Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport s pravnomočno odločbo, to pride od amandmaja, s pravnomočno odločbo v prekrškovnem postopku ugotovi, da učenec iz neopravljičivih razlogov ne obiskuje pouka ali drugih dejavnosti v okviru obveznega programa osnovne šole in o tem obvesti center za socialno delo. Torej, zelo preprost amandma, mislim, da bo dobil tudi soglasno podpro. Verjamem, da smo si soglasni tukaj pri trditvi, de je za razvoj družbe usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ključnega pomena, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, da je ključnega pomena za razvoj družbe. Danes je to izjemno težko vprašanje, ni enostavno, ampak tudi politika ima tukaj nalogo, da daje preko svojih vzvodov vse možnosti, da je to usklajevanje optimalno. In še, če smo pri družinski politiki morda bomo v naslednjem mandatu dosegli tudi soglasje, da bomo ustanovili posebno Ministrstvo za družino, ker pravzaprav družinska vprašanja, roko na srce, nimajo kaj iskati v tem mastodonu, ki se ukvarja s socialo, delom, invalidi, enakimi možnostmi in tako naprej. Če želimo dejansko tudi kar je gotovo naš skupni interes popraviti tudi demografske kazalce, potem moramo tudi na simbolni predvsem pa na praktični ravni dati posebno mesto družinam tudi v strukturi oziroma v shemi Vlade. In še nekaj. Prav je, da se v šolah učimo o enoceličarjih, prav bi pa bilo in še bolj prav, da bi učili tudi o malo več mislim na šolske kurikulume, da bi se učili tudi o osnovni celici človeške družbe, o odnosih in tako naprej, ampak to je zdaj že neka druga tema. Naše rešitve v tem zakonu zasledujejo načelo največje otrokove koristi v obzir ne jemljejo le sedanjosti temveč tudi otrokovo prihodnost in njegovo sposobnost, da se, ko odraste s pomočjo zaposlitve postavi na lastne noge. Če namreč starše spodbudimo, da njihov otrok obiskuje in dokonča osnovno šolo ter se vpiše v srednjo šolo, lahko učinkovito prekinemo medgeneracijsko revščino. Ta se pogosto preko enakih vzorcev neizobraženosti in nezaposlenosti v družinah prenaša s staršev na otroke, če pa se starše spodbudi, da otroci pridobijo vsaj osnovno izobrazbo s katero so bolj zaposljivi in se lahko kot odrasli postavijo na svoje noge, pa lahko negativno spiralo medgeneracijske revščine prekinemo. Poleg tega izkušnje kažejo, da nekdo, ki ni dokončal osnovne šole v času mladosti to mnogo težje dokonča kot odrasel. In veliko kritik smo poslušali zakaj ukinjamo eno tretjino otroškega dodatka. Za kaj pravzaprav gre? Potrebno je zakon prebrati. Če otrok po zaključku osnovne šole ne nadaljuje z izobraževanjem v srednji šoli, se znesek otroškega dodatka zniža za 33 %, to pa je ravno del otroškega dodatka, ki je namenjen izobraževanju. Ali je pošteno, ali je pravično dajati finančna sredstva za nekaj kar se ne izvaja? Ni pošteno, roko na srce. Še vedo pa so starši javno upravičeni do dveh tretjin otroškega dodatka, ki je namenjen preživljanju in vzgoji otroka. Učencem s posebnimi potrebami se znesek otroškega dodatka izplačuje v celoti. Odgovarjam na očitke, da niso bile narejene resne analize za ta zakon. Resne niso bile, bile so pa narejene zelo resne. Merili smo tudi utrip javno mnenje, kaj pravzaprav ljudje mislijo o teh rešitvah. In močno podporo uživa predlog, ki pri odmeri družinskih prejemkov to je otroški dodatek, državna štipendija in podobno upošteva le višino prihodkov in ne več premoženja kot so prihranki na računu in avtomobil. 63 odstotkov vprašanih se namreč strinja, da je računanje tega premoženja za tovrstne prejemke preveč zapleteno, neučinkovito in zamudno. Razdruževanje ukrepov družinske politike, otroški dodatek, vrtec, štipendija od ukrepov socialne politike, denarna, socialna pomoč, izredna socialna pomoč podpira 69 odstotkov anketirancev. Pa seveda drugo vprašanje, da bi moral biti sistem finančnih transferjev urejen bolj pregledno pa meni kar 81 odstotkov vprašanih. Morda še, ker je toliko očitkov tudi v medijih, ampak medijev v uredniško politiko se nikoli ne vtikam, spoštujem medijsko svobodo, pričakujem pa to je najbrž moja državljanka pravica, da pa meniji poročajo samo in samo resnico. Bral sem, da se starševski oziroma očetovski dopust znižuje tudi to smo danes poslušali. Za božjo voljo, 75 neprenosljivih dni dopusta za očeta prinaša ta zakona. To je dodatnih 45 v primerjavi s sedanjo ureditvijo. Danes 30 sedaj 75. Kaj je več? 75 je več, za božjo voljo. Še, če otrok s posebnimi potrebami, ki ima sicer v zavodu celodnevno brezplačno oskrbo vsaj 180 dni v letu biva doma ima eden od staršev pravico do delnega plačila za izgubljeni dohodek za 20 ur tedensko. Če pa doma biva vsaj 270 dni pa za 30 ur tedensko. Sedaj se lahko pravica do delnega plačila za izgubljeni dohodek uveljavlja samo za 10 ur tedensko, če otrok vsaj 90 dni na leto biva doma. Se pravi generalno gledano – in s tem zaključujem – ta zakon gre naproti prvič otrokom, drugič družinam. Hvala lepa, gospa podpredsednica.
Hvala lepa tudi vam. Želi še kdo besedo za razpravo? Če ne, jo zaključujem. Dajem v razpravo še 21. člen ter amandma Poslanske skupine NSi. Želi kdo besedo? Vidim, da ne. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu z časovnim potekom seje odločali v sredo ali pa v četrtek v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SOCIALNO VARSTVENIH PREJEMKIH V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina sedmih poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici predlagatelja gospe Tadeji Šuštar Zalar. Izvolite.
Hvala, podpredsednica, za besedo. Poslanke in poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati smo v zakonodajni postopek vložili spremembe Zakona o socialno varstvenih prejemkih, ki ureja denarno socialno pomoč. Spremembe predvidevajo, da če otrok ne obiskuje pouka osnovne šole ali obstaja dolg do javnih služb ali vzgojno izobraževalnih zavodov se socialna pomoč 3 mesece izplačuje v naravi. Izplačilo v naravi lahko na primer pomeni plačilo položnic za elektriko, ogrevanje, bone za nakup v trgovini in tako dalje. Glavni cilj te rešitve je, da se otroke spodbudi, da obiskujejo osnovno šolo, jo zaključijo, si tako pridobijo izobrazbo in imajo podlago za vstop na trg dela in samostojno življenje. Ta sprememba je mišljena predvsem kot spodbuda družinam, da otrokom omogočijo obiskovanje osnovne šole. V primeru, da se Center za socialno delo odloči, da bo družini začel izplačevati socialno pomoč v naravi pomeni, da so se strokovni delavci bolj posvetili družinam. Strokovni delavci imajo vpogled v finančno stanje družine, vedo katere položnice so za njih pomembne za življenje, kaj potrebujejo, zato se s tem ukrepom uči družine kako razpolagati z denarno socialno pomočjo. Ukrep bo veljal za tri mesec, potem se denarna socialna pomoč spet izplačuje v denarju. V treh mesecih se lahko družina nauči kako uporabljati denarno socialno pomoči. Naj še enkrat izpostavim, da gre tu za dobrobit otrok. Statistike kažejo, da ko otrok preneha z obiskovanjem osnovne šole se zelo redko kot odrasel odloči, da bo nadaljeval osnovnošolsko izobraževanje. Pomembno pa je, da se osnovna šola že takoj ko zazna problem, da otrok ne obiskuje, poveže s centrom za socialno delo. Izplačevanje socialne pomoči v naravi pa je skrajni ukrep. Osnovna šola in center za socialno delo gradijo na tem, da ne pride do tega. Ukrep je namenjen varovanju otroka in družine. Dolžnost staršev pa je, da skrbijo za otrokovo izobraževanje in ga pripeljejo vsaj do zaključka osnovne šole, da se ti pozneje lažje postavijo na svoje noge in vključijo na trg dela. Če starši tega ne zmorejo pa se vključi center za socialno delo in jim pri tem pomaga ter na ta način spodbudi otroka h končanju osnovne šole. Država gre na pomoč družini ko vidi, da sama tega ne zmore. Na ta način tudi preprečujemo medgeneracijsko revščino, saj se vzorci prenašajo naprej. Ne želimo, da imajo starši otroke, ki nimajo zaključene osnovnošolske izobrazbe, saj je sicer velika verjetnost, da bodo ti otroci kot odrasli tako vzgojo prenesli naprej in bodo tudi njihovi otroci brez izobrazbe. Ta ukrep je potrebno razumeti v pozitivnem smislu, da se je varuje pravica otroka do izobraževanja. Druga pomembna rešitev je izmenjava osebnih podatkov s soglasjem upravičenca med centrom za socialno delo, Zavodom za zaposlovanje in humanitarnimi organizacijami, saj se dogaja, da se katera od navedenih organizacij podrobno posveti osebi, ki potrebuje pomoč, nato pa ta oseba pride k drugi organizaciji in se od začetka posveti istim težavam. To predstavlja dvojno delo in čas, ki so ga že prej namenili isti osebi ali družini ter tako jemlje prostor drugim pomoči potrebnim. Poleg tega je cilj rešitve integrirana in celovita obravnava posameznika oziroma družine, ki v obravnavi na centru za socialno delo in s tem opolnomočenje in vrnitev osebe na trg dela, da sama poskrbi zase in za svojo družino. Za razrešitev ovir, to so na primer težave v duševnem zdravju, težave z odvisnostjo ter socialne in druge težave, ki vplivajo na materialno ogroženost upravičencev do denarne pomoči, je potrebno tudi medsebojno sodelovanje centrov za socialno delo ter izvajalcev socialno varstvenih programov in humanitarnih organizacij. Gre za izmenjavo na primer podatkov o prejetih denarnih dajatvah, vključenosti upravičencev socialnovarstvene storitve in programe ter drugih oblikah pomoči, kot so materialna pomoč v hrani, oblačilih, organizirana pomoč prostovoljcev, dogovorih o aktivnem razreševanju socialne problematike ter o aktivnostih vseh treh deležnikov za razreševanje problematike posameznega upravičenca. Tu naj še enkrat poudarim, kar je bilo sicer večkrat izpostavljeno, da poteka izmenjava podatkov izrecno s soglasjem upravičenca. Zavedamo se, da nas zavezuje uredba EU o varovanju podatkov GDPR, zato bo za to izmenjavo nujno potrebno soglasje upravičenca. Zahvaljujem se vsem, ki boste prepoznali dobre rešitve in predlog podprli, kot ste ga z 9:1 podprli že na matičnem delovnem telesu oziroma mu niti v opoziciji večinsko niste nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici gospe Tadeji Šuštar Zalar. Izvolite.
Hvala še enkrat. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnovarstvenih prejemkih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku, Državni zbor pa je odločitev Kolegij potrdil. Odboru je bilo posredovano številno gradivo in vloženi amandmaji, ki jih je odbor po koncu razprave tudi sprejel. Predstavnica predlagateljev je predstavila predlog zakona. Predstavnik Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je pojasnil, da se s predlogom zakona v sistem socialnega varstva vnaša vrsto ukrepov. Pojasnil je, da Vlada pozdravlja rešitev, s katero želi predlagatelj povezati različne deležnike sistema socialnega varstva ter izboljšati življenje družin. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Njena predstavnica je glede dopolnitve seznama krivdnih razlogov za neupravičenost do denarne socialne pomoči, ki jo določa 1. člen predloga zakona, opozorila, da sta tako izjema zaradi hišnega zapora kot tudi novi krivdni razlog pogojne obsodbe v nasprotju z ustavno zagotovljenimi človekovimi pravicami in temeljnimi ustavnimi načeli. Pri 4. členu, ki uvaja nove oblike aktivnega reševanja socialne problematike, je opozorila na nedorečenost predlagane ureditve. Pri 5. členu predloga zakona pa je opozorila na neustavno pogojevanje spremembe načina izplačevanja denarne pomoči z uvedbo prekrškovnega postopka zaradi ne obiskovanja pouka iz neopravičljivih razlogov. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki predlaganih sprememb ni podprla. Njen predstavnik je predstavil mnenje in med drugim povedal, da se komisija pridružuje pripombam o neustreznosti načina priprave in obravnave predlogov zakonov, ki bi sicer morali biti predmet socialnega dialoga oziroma širše družbene razprave, med katere spada tudi aktualni predlog zakona. Pojasnil je, da je komisija izrazila podporo vsem predlaganim ukrepom, ki lahko pripomorejo k opolnomočenju posameznika, pri čemer se zavzema za izvajanje ukrepov, ki bodo izhajali iz namere pomoči in ne kaznovanja. V razpravi je bilo izpostavljeno, da so k predlogu zakona vloženi amandmaji, s katerimi pravnomočna pogojna obsodba na kazen zapora, izrečena za naklepno kaznivo dejanje, ne bo uvrščena med krivdne razloge, zaradi katerih oseba ni upravičena do denarne socialne pomoči. Prav tako pa se bo izplačilo denarne socialne pomoči v naravi za tri mesece uvedlo na podlagi pravnomočne odločbe Inšpektorata Republike Slovenije za šolstvo in šport v prekrškovnem postopku ali če bo center za socialno delo seznanjen, da ima upravičenec neplačan dolg do javnih gospodarskih služb oziroma vzgojno-izobraževalnih zavodov, kar se bo dokazovalo z dokazilom o neuspeli izvršbi. Ne glede na to pa je bilo opozorjeno tudi, da sta socialna transferja, kot sta denarna socialna pomoč in varstveni dodatek, ključna instrumenta, na katera smo lahko kot družba ponosni. Po mnenju članov odbora gre pri obravnavanem predlogu zakona za antisocialno reformo, saj močno posega na področje socialne varnosti in družinske politike. Po njegovem mnenju se uvaja avtomatizem izplačevanja denarne socialne pomoči in ukinitev diskrecijske pravice socialnih delavcev z množico ukrepov, ki posegajo na socialno področje, pa se stanje samo poslabšuje. Odbor je sprejel vse člene, pripravljen pa je tudi dopolnjen predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade, gospodu Cvetu Uršiču, državnemu sekretarju Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Sistem socialnega varstva obsega vrsto ukrepov, katerih namen je preprečevanje revščine in socialne izključenosti. Na začetku 21. stoletja se srečujemo z vrsto izzivov, med katerimi velja izpostaviti pospešeno staranje prebivalstva, zaradi tega zmanjševanje delovno sposobnega prebivalstva, digitalizacija, robotizacija, pa seveda tudi spremembe v gospodarstvu, globalizacija, prehod na zeleno gospodarstvo in zaradi vsega tega tudi spremenjena zunanjetrgovinska dinamika. Vse te spremembe zahtevajo tudi prilagajanje socialnovarstvenega sistema tako, da le-ta omogoča hiter in učinkovit odziv na potrebe ljudi in da bo zagotavljal močno varnostno mrežo za posameznika in družine v ranljivih situacijah. Zaradi tega je prvi del predlog zakona namenjen možnosti povezovanja različnih deležnikov (zavoda za zaposlovanje, centra za socialno delo, humanitarnih organizacij), s katerimi zagotovimo celovito, učinkovito in hitro odzivno podporo ljudem, ki so v ranljivi situaciji. Drugi ukrep je namenjen spodbujanju, to, kar sem izpostavil že pri prejšnjem zakonu, socialnega vključevanja otrok. Zakon omogoča, da se denarna socialna pomoč v primeru, da se otrok ne šola v osnovni šoli, izplačuje nekaj časa, 3 mesece v obliki konkretnih dobrin. Se ne odvzame, ampak se izplačuje v naravi s plačevanjem položnic, možnost nakupa teh osnovnih življenjskih potrebščin in podobno. To je pomembno. Zato, kar smo poudarili, je tudi pri Zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, da se ne prenaša revščina ali pa socialna izključenost od staršev potem na otroke. Naša želja je, naše spodbude gredo v smer večje socialne vključenosti otrok, s tem povezana seveda tudi vključenosti v šolo in izobraževanje. To sta v bistvu, no, pa morda še tretje, to je bolj tak tehnični oziroma pravni vidik, možnost hrambe evidenc osebnih podatkov, povezovanja, kar je tudi potrebno z vidika uresničevanja določil tega zakona. Zato seveda podpiramo predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Primož Siter. Predstavil bo stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dober dan še enkrat. NSi je vložil novelo Zakona o socialnovarstvenih prejemkih, ki je del paketa protisocialnih zakonov, s katerimi hoče stranka NSi pred volitvami jasno demontirati sistem socialnega varstva ter premožnim družinam dodeliti predvolilne bombončke. NSi-jev protisocialni paket poslabšuje položaj brezposelnih in jim odreka pravico do izbire poklica, ukinja možnost pritožbe na izbris iz evidence iskalcev zaposlitve in s tem ljudem brez možnosti pritožbe ali pojasnitve lastne situacije odvzema nujno pomoč. Namesto da bi dvigovali državne štipendije revnim dijakom in študentom, ki prejemajo 100 oziroma mogoče 200 evrov štipendije, le-te podeljuje otrokom iz družin, ki imajo 4 tisoč ali več evrov neto dohodka. Vtikajo se v delo socialnih delavcev in delavk in jim odvzemajo strokovno avtonomijo pri vprašanjih načina izplačila denarne socialne pomoči. Znižujejo otroške dodatke najbolj revnim otrokom ki niso krivi niti za dejanja svojih staršev niti za strukturne vzroke revščine in socialne izključenosti, v kateri so se znašli, ter posvojiteljem ukinjajo pravico do očetovskega dopusta. Z današnjim predlogom je hotela stranka NSi v celoti odvzeti pravico do socialne pomoči pogojno obsojenim. Odvzem sredstev za preživljanje pogojno obsojenim osebam brez lastnih sredstev ter z omejenimi možnostmi za zaposlitev je enostavno nehumano ter ima lahko tudi škodljive posledice z vidika rehabilitacijske politike. Materialna prikrajšanost lahko namreč predstavlja razlog ali povod ali vzrok za ponovitev kaznivih dejanj. Predlog dokazuje popolno odsotnost vsakršnega sociološkega razmisleka. Zakonodajno-pravna služba je pravilno ugotovila, da ukrep ne upošteva načela zakonitosti, da pomeni kršitev ustavno zagotovljenih človekovih pravic in svoboščin, da gre za poseg v človekovo pravico do dostojanstva in do socialne varnosti za kršitev pranega sistema ter za nesorazmeren poseg v položaj posameznika. NSi je pod pritiskom sicer predlagala umik teh spornih določb, a zakon še vedno vključuje škodljive spremembe. Ena izmed njih je odvzem denarne socialne pomoči v denarju in avtomatično izplačevanje pomoči v naravi. Strokovno usposobljeni socialni delavci imajo že po veljavni zakonodaji možnost, da na podlagi poznavanja osebne, torej specifične socialne situacije določijo, da denarna pomoč začasno ne bo izplačana v denarju, ampak v naravi, torej na primeru, v obliki neposrednega plačila položnic za stanovanjske stroške, za nakup hrane, oblačil in podobno. Socialni delavci lahko tako odločijo, če ugotovijo da se denarna socialna pomoč ne porablja za preživljanje družinskih članov, ampak za kakšne druge namene. NSi pa predlaga, da o tem ne odločajo več strokovni delavci, ampak da se socialna pomoč izplača v naravi, če otroci ne obiskujejo osnovne šole ali ima družina neplačane račune za javne gospodarske službe ali vzgojno-izobraževalne zavode. Predlog torej ukinja strokovni preudarek socialnih delavk in delavcev, ki o tem odločajo v odvisnosti od specifičnih življenjskih situacij kjer so razlogi za neobiskovanje pouka recimo ali neplačilo položnic, razumljivo, večplastni in kjer je naloga socialnih delavcev ravno v tem, da najdejo način kako najbolje pomagati ljudem v stiski, ne pa obratno. V Levici temu predlogu seveda nasprotujemo.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Aleksander Reberšek, predstavil bo stališče Poslanske skupne NSi. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav še enkrat! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o socialno-varstvenih prejemkih prinaša tri rešitve. Denarno-socialna pomoč se tri mesece izplačuje v naravi, če otrok neopravičeno ne obiskuje pouka osnovne šole. Gre za ukrep, ki se uvede na podlagi pravnomočne odločbe inšpektorata za šolstvo in šport. Denarna socialna pomoč se tri mesece izplačuje v naravi tudi, če obstaja dolg do javnih služb ali vzgojno-izobraževalnih zavodov, kar se dokazuje z dokazilom o neuspeli izvršbi. S tem želimo spodbuditi starše, da otrokom omogočijo dokončanje najmanj osnovne šole, kar je podlaga za vstop na trg dela in samostojno življenje. Omogoča se integrirana in celovita obravnava posameznika oziroma družine z denarno socialno pomočjo in sicer preko sodelovanja centrov za socialno delo z Zavodom za zaposlovanje ter humanitarnimi organizacijami oziroma izvajalci socialno-varstvenih programov, če so bile osebe tam v obravnavi. Ključni cilj je opolnomočenje in vrnitev osebe na trg dela, da sama poskrbi zase in svojo družino. V veljavnem Zakonu o socialno-varstvenih prejemkih ne obstaja pravna podlaga za izmenjavo podatkov med centri za socialno delo in Zavodom za zaposlovanje upravičencih do denarne socialne pomoči, čeprav bi bila ta ključna za njihovo celotno obravnavo in aktivno reševanje socialne problematike, na primer podatkov o aktivnosti zaposlitvenega načrta, zaposlitvenih ciljev, vključevanje v storitve za trg dela, veščinah osebe in prepoznanih ovirah pri vključevanju na trg dela, dogovorim o aktivnem razreševanju socialne problematike ter o aktivnih obeh institucij za razreševanje problematike posameznikovega upravičenca. Za razrešitev ovir, težav v duševnem zdravju, težav z odvisnostjo ter socialnih in drugih podobnih težav, ki vplivajo na materialno ogroženost, upravičencev do denarne pomoči je potrebno tudi medsebojno sodelovanje CSD ter izvajalcev socialno-varstvenih programov in humanitarnih organizacij. Gre za izmenjavo na primer podatkov prejetih denarnih dajatvah, vključenosti upravičencev v socialno-varstvene storitve in programe ter drugih oblikah pomoči kot so materialna pomoč v hrani, oblačilih, organizirana pomoč prostovoljcev. Dogovorih o aktivnem razreševanju socialne problematike ter o aktivnosti vseh treh institucij za razreševanje problematike posameznega upravičenca. Izmenjava podatkov pa bo seveda možna samo na podlagi soglasja upravičenca do denarne socialne pomoči. V Novi Sloveniji bomo zakon seveda podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SAB bo predstavil gospod Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Spoštovani! Predlagatelj z novo novelo zakona obljublja aktivno reševanje socialne problematike oseb, ki so prejemniki denarne socialne pomoči, pri tem zatrjujejo, da bodo zaradi potrditve tega zakona denarno socialno pomoč prejemali le tisti, ki jo potrebujejo. Pa poglejmo, če je kaj od tega res. V SAB zgolj nakazano povezovanje centrov za socialno delo z zavodom za zaposlovanje z izvajalci socialnovarstvenih programov in humanitarnih organizacij vidimo kot pozitivno rešitev, vendar je tako neizdelana, da bo ostala mrtva črka na zakonu. Novela pa prinaša sankcije za prejemnike denarne socialne pomoči, torej sankcije, ki naj bi se po novem izplačevali v naravi, če otrok ne obiskuje pouka ali pa če imajo starši dolgove zaradi elektrike, vode in podobno. Ne pozabimo, da je pravica do denarne socialne pomoči namenjena zagotavljanju sredstev za zadovoljevanje minimalnih življenjskih potreb v višini, ki omogoča preživetje. To je glavni namen socialnih pravic, ne pa discipliniranju staršev ali otrok ali izterjavi dolgov. Še nadalje. Recimo oseba, ki je v hišnem priporu bo le upravičena izjemoma do sprejema denarne socialne pomoči. V prvotnem predlogu pa je predlagatelj želel ukiniti socialno pomoč vsem, ki so pogojno obsojeni na kazen zapora. Pri tem se lahko vprašamo samo kaj je narobe z našo družbo in politiko, ki na eni strani želi ukiniti denarno socialno pomoč zgolj zaradi uvedenega prekrškovnega postopka, na drugi strani pa ne želi sprejeti podobnih ukrepov za funkcionarje, za poslance tudi v veliko hujših primerih kršitev in kaznivih dejanj. V SAB želimo preprečiti razlikovanje med prvorazrednimi in drugorazrednimi državljani in zato smo v zakonodajno proceduro tudi vložili zakon, ki bi obsojenim zaradi naklepnega kaznivega dejanja na kazen zapora preprečili poslansko kandidaturo, vendar ni šlo. S tem vztrajamo na dvojnih merilih. Ne smo, da pri tem zakonu ni bilo socialnega dialoga, zakon ni bil niti deležen vladne podpore, kar je priznal celo minister za delo iz kvote Nove Slovenije. Strokovnjaki iz tega področja, torej socialnega področja ocenjujejo to početje kot razvrednotenje principa pravičnosti in solidarnosti, procesa sprejemanja politikih in vpliva znanosti in stroke. Ocenjujejo, da tako populističnega, demagoškega in [[nerazumljivo]]pristopa pravzaprav nismo imeli še do zdaj. Glejte, ko govorimo o socialnih prejemkih, tu gremo v kaznovanje, ne govorimo pa veliko o socialnih prejemkih, ki jih prejemajo upokojenci, ki to sploh ne bi smeli, če so opravil svoje življenjsko delo in so nam zgradili družbo, v kateri zdaj živimo z vso infrastrukturo. To pozabljamo, sicer smo mi nekaj v SAB naredili za to od rdeče kartice, do prevozov, do dviga odmernega odstotka, do skrajšanja uveljavitve le-tega, ampak to niso prave rešitve. Mi zagovarjamo močno gospodarstvo, močno gospodarstvo bomo imeli, močno socialo in tudi za upokojence bo poskrbljeno. V SAB ne podpiramo tega konservativnega načina razumevanja premičnosti in enakosti, ki za vsako moderno družbo pomeni korak nazaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Konkretno bo predstavila gospa Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Z obravnavano novelo Zakona o socialno varstvenih prejemkih želi predlagatelj zagotoviti aktivno reševanje socialne problematike ter urediti hrambo podatkov in dokumentov iz zbirke podatkov o denarni socialni pomoči in varstvenem dodatku. Cilj aktivnega reševanja socialne problematike predlagatelj želi doseči z uvedbo pravne podlage za medsebojno sodelovanje Centrov za socialno delo in Zavoda za zaposlovanje vključno z aktivnim obveščanjem o obravnavi brezposelnih upravičencev do denarne socialne pomoči, ter za sodelovanje Centrov za socialno delo z izvajalci socialno varstvenih programov in organizacijami, ki imajo status humanitarne organizacije. Namen tega ukrepa je zagotavljanje ustrezne celostne obravnave ter premostitev ovir upravičencev do denarne socialne pomoči, pri čemer sta pomembna tako zasebni interes upravičencev, kot tudi javni interes. Pri tem mislimo predvsem na čimprejšnji ali ponovni vstop na trg dela in prenehanje ekonomske odvisnosti od države. S hrambo podatkov in dokazov iz zbirke podatkov o denarni socialni pomoči in varstvenem podatku, varstvenem dodatku za potrebe postopka vračila neopravičeno prejetih pravic iz javnih sredstev, odločanja v sodnih postopkih in zapuščinskih postopkih v trajanju več kot 5 let, načrtovanja politike socialnega vključevanja, spremljanje stanja in za znanstvene raziskovalne ter statistične namene, je predlagatelj predvidel spremembo dolžine hrambe navedenih podatkov in dostopa do njih, in sicer iz 5 na 10 let po prenehanju pravice oziroma do zaključka sodnega ali upravnega postopka. Predlog zakona predvideva še izplačilo denarne socialne pomoči 3 mesece zgolj v naravi. In sicer, če Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport s pravnomočno odločbo v prekrškovnem postopku ugotovi, da učenec iz neopravičenih razlogov ne obiskuje pouka ali drugih dejavnosti v okviru obveznega programa osnovne šole, o čemer Inšpektorat obvesti tudi Center za socialno delo, ali če izvajalec gospodarske javne službe oziroma vzgojno izobraževalni zavod obvesti Center za socialno delo, da ima upravičenec neplačan dolg, in pri tem predloži dokazilo o neuspeli izvršbi. Z dopolnili na matičnem Odboru smo nekatere določbe izboljšali, druge pa črtali. Iz Predloga zakona smo zaradi pomislekov in pripomb Zakonodajno-pravne službe tako črtali določbe, ki so prvotno določale, da je pravnomočna pogojna obsodba na kazen zapora izrečena za naklepno kaznivo dejanje uvrščena med krivdne razloge, zaradi katerih oseba ne bi bila upravičena do denarne socialne pomoči. V Poslanski skupin Konkretno bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o socialno varstvenih prejemkih podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Branko Simonovič. Predstavil bo stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala za besedo podpredsednica. Lep pozdrav vsem prisotnim. Ustava Republike Slovenije deklarira Slovenijo kot socialno državo, ter kot taka zagotavlja državljanom pravico do socialne varnosti. Bistvo sistema socialnih transferjev, ki ga nudi država, je v njegovi kratkotrajnosti, učinkovitosti in v spodbujevalni naravi v smislu zavesti, da si vsak posameznik po svojih najboljših močeh s poštenim delom prisluži sredstva za preživetje. Ustava poleg tega tudi pove, da se pravice, ki jih država nudi ljudem, pridobijo pod določenimi pogoji, ki morajo biti takšni, da se upraviči sam namen pravice. Socialni transferji se morajo pravično razdeljevati, zato je nujna cilja usmerjenost ukrepov prav tako pa morajo biti zagotovljena transparentnost in učinkovitost porabe javnih sredstev. Predlog novele Zakon o socialnih varstvenih prejemkih strmi k cilju pravične porazdelitve javnih sredstev glede na potrebe posameznika oziroma družine in glede na namen denarne socialne pomoči to je, da jo prejmejo tisti, ki jo za res potrebujejo. Poleg tega nudi celovitejšo obravnavo posameznika z namenom, da se v primeru stiske in socialne ogroženosti pomaga preživeti in ga hkrati usposobiti tako, da čim prej in čim bolj sposoben prevzeti vlogo zagotavljanja dostojnega preživetja sebe in svojih družinskih članov. S tem namenom se socialna pomoč v denarni obliki odreka tistim, ki svojim šoloobveznim otrokom niso pripravljeni pomagati in jih spodbujati, da se zgledno izšolajo vsaj na osnovni ravni in tistim, ki zanemarijo vprašanje osnovnih izdatkov za življenje kot je na primer plačevanje položnic za stanarino, elektriko, komunalo in tako dalje. Plačilo položnic bo ob takih primerih neposredno prevzela država s čimer prepreči nadaljnje zadolževanje posameznika. Na ta način mu bo pomagala iz začaranega kroga zadolževanja in morebiti celo preprečila najhujši scenarij zadolževanja kot je deložacija. Denarna socialna pomoč bo v obliki dobrin namesto v denarju izplačana tudi v primeru, ko otrok ne obiskuje osnovne šole, ki pa je kot vemo obvezna. Po podatkih Ministrstva za šolstvo je letno blizu 100 otrok takšnih, ki šole ne obiskujejo s čimer jim je odvzeta priložnost za boljšo in varnejšo prihodnost. Nakup šolskih potrebščin, obleke, plačilo inštruktorjev so možnosti, ki otroku odpirajo vrata iz začaranega kroga revščine, saj med prejemniki denarne socialne pomoči, kar 40 % takšnih, ki imajo samo osnovnošolsko izobrazbo oziroma je celo nimajo, zato v Poslanski skupini Desus ukrepa zamenjave pomoči v denarni obliki s konkretnimi dobrinami ne razumemo kot kaznovalnega. Nadalje se s predlogom zakona omogoča medsebojno obveščanje in sodelovanje centrov za socialno delo in zavoda za zaposlovanja z namenom celostne obravnave posameznikov, da se slednji aktivno in hitreje vključijo v trg dela. Prav tako se vzpostavlja pravna podlaga za medsebojno sodelovanje centrov in izvajalcev socialnih programov ter humanitarnih organizacij z namenom čim bolj optimalnega razreševanja ovir, ki jih imajo posamezni prejemki denarne socialne pomoči bodisi, zaradi težav v duševnem zdravju bodisi, zaradi težav z odvisnostjo ali drugih socialnih ovir, zaradi česar ne zmorejo biti polno vključeni v družbo. Tudi to je po naši oceni smiselno in ima pozitivni prispevek k izboljšanju življenja ljudi. Noveli bomo poslanci poslanske skupine Desus namenili podporo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franci Kepa bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav kolegicam in kolegom. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o socialno varstvenih prejemkih, ki ga obravnavamo danes se zasleduje cilje aktivnega reševanja socialne problematike prejemnikov denarne socialne pomoči, sprememba krivdnih razlogov, zaradi katerih se ne dodeli denarne socialne pomoči in ureditev hrambe podatkov in dokumentov iz zbirke podatkov o denarno socialni pomoči in varstvenem dodatku. S predlaganimi ukrepi bi se zagotovilo pravičnejšo porazdelitev javnih sredstev glede na potrebe posameznika oziroma družine in glede na namen denarne socialne pomoči, in sicer, da pomoč prejmejo tisti, ki jo zares potrebujejo. Prav tako se zagotavlja višja socialna varnost posameznika, z namenom, da se mu omogoči celovito obravnavo in pomoč pri preživetju v primeru stiske in socialne ogroženosti, pri čemer se posameznika usposobi za čimprejšnji ponoven prevzem odgovornosti za dostojno preživetje sebe in svojih družinskih članov. Cilj aktivnega reševanja socialne problematike je nujno potreben, da centri za socialno delo in Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje medsebojno sodelujejo in se aktivno obveščajo v zvezi z obravnavo prejemnikov. S tem namenom predlagatelj v obravnavanem zakonu predlaga, da si centri za socialno delo, torej izvajalci in organizacije, lahko izmenjujejo podatke o prepoznanih možnostih in ustreznih storitvah, pri čemer se določi pravna podlaga za njihovo skupno obravnavo in pravna podlaga za izmenjavo navedenih podatkov. Z namenom celostne obravnave prejemnikov denarne socialne pomoči bi se v ta namen izmenjavali podatki o aktivnostih zaposlitvenega načrta, o zaposlitvenih ciljih, vključevanju v storitve za trg dela, veščinah osebe in prepoznanih ovirah pri vključevanju na trg dela, dogovorih o aktivnem razreševanju socialne problematike ter o aktivnostih obeh institucij za razreševanje problematike posameznika upravičenca. Prav tako se predlaga tudi izplačilo denarne socialne pomoči tri mesece zgolj v naravi, če Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport po uradni dolžnosti obvesti pristojni center za socialno delo o uvedbi prekrškovnega postopka zoper starše učenca, ki iz neopravičljivih razlogov ne obiskuje pouka ali drugih dejavnosti v okviru obveznega programa osnovne šole, ali če pri upravičencu obstaja dolg do javnih gospodarskih služb oziroma vzgojno-izobraževalnih zavodov. Kot dodatni krivdni razlog, zaradi katerega se posamezniku ne dodeli socialne pomoči, zakon predvideva obstoj pravnomočne pogojne obsodbe na kazen zapora, izrečene za naklepno kaznivo dejanje. V krog upravičencev do denarne socialne pomoči pa se dodatno vključuje tudi obsojence, ki so se odločili za alternativno prestajanje kazni doma in ne v zavodu, v okviru katerega se sicer obsojencu zagotovi bivanje in prehrana. V primeru prestajanja kazni na domu namreč oseba ostane brez sredstev za preživetje in tako dodatno finančno obremenjuje ostale družinske člane. V zvezi s hrambo podatkov in dokumentov iz zbirke podatkov o denarni socialni pomoči in varstvenem dodatku za potrebe postopka vračila neupravičeno prejetih pravic iz javnih sredstev, [[nerazumljivo]]v sodnih postopkih in zapuščinskih postopkih v trajanju več kot pet let. Predlog zakona predvideva tudi spremembo dolžine hrambe navedenih podatkov in dostopa do njih s petih na deset let po prenehanju pravice oziroma do zaključka sodnega ali upravnega postopka. V Slovenski demokratski stranki menimo, da vse predlagane spremembe zakonodaje pomenijo korak v pravo smer, v okviru zagotavljanja urejanja in ugotavljanja pravic do socialnovarstvenih prejemkov, zato bomo predlog zakona tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Še kot zadnji bo mag. Marko Koprivc predstavil stališče Poslanske skupine SD.
Hvala lepa, podpredsednica. Državni sekretar! Socialni demokrati današnjega dopolnjenega predloga zakona, ki uvaja novo sankcijo proti staršem učencev, ki iz neupravičenih razlogov ne obiskujejo pouka, ne bomo podprli. Predlagana rešitev je po našem mnenju premalo domišljena, slaba. Izvajanje takšne sankcije pa lahko v praksi prinese več problemov kot koristi, na kar opozarja tako Zakonodajno-pravna služba, Zagovornik načela enakosti kot tudi strokovna javnost, ki so do predloga zakona izjemno kritični ali pa izražajo velik dvom v ustreznost predlaganih rešitev. Koalicija je z amandmajem popravila samo najbolj problematični ustavno sporen del novega sankcioniranja staršev, ki je predvideval izplačilo socialne pomoči v naravi že ob uvedbi inšpekcijskega postopka, namesto na podlagi pravnomočne odločbe šolskega inšpektorata. Takšen način sankcioniranja bi pomenil prejudiciranje izida inšpekcijskega postopka in kršitev ustavnega načela domnevne nedolžnosti. Še vedno pa ostaja problematično to, da v predlogu zakona ni jasno kaj naj bi pomenilo, da se bi denarna socialna pomoč izplačevala v naravi. Postavlja se vprašanje kako bodo socialni delavci na centrih za socialno delo presodili kaj posameznik ali družina sploh potrebuje za preživetje. V predlagani rešitvi ni niti opredeljeno ali ima morda tudi prejemnik denarne socialne pomoči v takem primeru pravico, da tudi sam poda predlog kakšna oblika izplačila v naravi mu najbolj ustreza in kaj potrebuje za svoje lastno preživetje. Predvsem pa je potrebno opozoriti, da denarna socialna pomoč ni namenjena spodbujanju izobraževanja, ampak je njen namen zagotavljanje finančnih sredstev za zadovoljevanje minimalnih življenjskih potreb posameznika ali družine, ki je socialno ogrožena. Omeniti velja tudi, da je v Sloveniji obvezno samo osnovnošolsko izobraževanje, kar pomeni, da bo na ta način kaznovan samo starš učenca, ki je vpisan v osnovno šolo. Starša dijaka, ki pa je vpisan v srednjo šolo in prav tako neupravičeno izostaja od pouka pa takšna sankcija ne bo nikoli doletela. Glede na opozorila strokovne javnosti pa nejasen tudi ukrep, ki predvideva izplačevanje socialne denarne pomoči v naravi za osebe, ki so prezadolžene in imajo zapadli dolg do izvajalcev javnih gospodarskih služb, vrtcev ali šol. Prezadolženost pri socialno ogroženih osebah ali družinah je namreč pogosto posledica spleta različnih življenjskih okoliščin, ki jih takšni posamezniki ali družine le stežka finančno obvladajo in zato potrebujejo strokovno pomoč, ne pa sankcij. Pri tem ukrepu tudi ni jasno opredeljeno ali je namen izplačila socialne pomoči v naravi tudi poplačilo zapadlega dolga do javnih gospodarskih služb oziroma do vrtcev ali šol, niti ni jasno opredeljeno v kakšnem obsegu in obdobju se naj bi ta dolg poplačal ter kakšen naj bi bil postopek poplačila tega dolga zato da bi kaznovana oseba ponovno bila upravičena do socialne pomoči v obliki denarja. Predlog prinaša tudi novo pravno podlago za izmenjavo osebnih podatkov pri osebah, ki so v socialni stiski in so deležni strokovne pomoči centrov za socialno delo ter drugih inštitucij, ki nudijo zdravstveno rehabilitacijsko ali psihosocialno pomoč. Glede na mnenje Zakonodajno-pravne službe sicer tudi ta zakon kljub temu, da v osnovi ni sporen, ni dobro dodelan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili v skladu s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo torej dajem 4. člen in amandma Poslanske skupine NSi. Preden dam besedo razpravljavcem želi besedo predlagateljica? Izvolite.
Hvala za besedo. S tem amandmajem, ki ga predlagamo v Novi Sloveniji samo sledimo mnenju Zakonodajno-pravne službe in urejamo 4. člen tako kot so ga predlagali. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem, če je interes za razpravo? Vidim, da je interes, zato prosim, da se prijavite. Imamo štiri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Vojko Starović, za njim gospod Primož Siter. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Poglejte, ko govorimo o socialnih pravicah in sploh ko govorimo o pravicah in govorimo že sedaj v teh prvih treh točkah, ki jih imamo danes na sporedu na seji, se stalno ustavljamo ob izrazu pravičnost. Pravičnost uporabljamo. Pravičnost je pa osnovna, naravnost par excellence merilo in vodilo pri urejanju odnosov med ljudmi in v družbi. Ljudje imamo zelo močan čut za pravičnost celo urejen, kar je pač posledica našega evolucijskega razvoja kot socialnih bitij. Ne mislite, da je to edinstvena lastnost ljudi od boga dana, ampak občutek za pravičnost je celo lasten številnim drugim živim bitjem, ki delujejo v skupini, torej ki so socialna, ki skupaj držijo zato, da zmorejo več. In ta pravičnost nam v osnovi omogoča sodelovanje in delovanje tudi v velikih skupinah. Vendar nam ta pravičnost, kakor vidimo pri natančnejšem opredeljevanju, kaj je pravično in kaj ne, ne pomaga prav veliko, izgleda tudi tukaj v našem Državnem zboru. Namreč dojemanje pravičnosti zelo variira, odvisno je od konteksta, duha časa, splošne kulture, bi rekel, prevladujočih vrednot, ki jih imamo v družbi, svetovnega nazora, vere in tudi konkretnega položaja posameznika v neki skupnosti in družbi. Danes sem jaz v stališču spregovoril, da uvajamo nek sistem. S tem, ko uvajamo s to novelo neko kaznovalno politiko, hočemo družbo urejati na način uvajanja sankcij. In tudi katere vrednote pri tem uporabljamo? Torej ko govorimo o človekovi svobodi, je, da sam izbira neke stvari. Ne, sedaj ga hočemo usmerjati in uporabljamo neke vrednote, ki so pretečene, od razsvetljenstva naprej smo rekli, da to ni, iščemo nove vrednote in drugačne, čeprav nekateri pravijo, da ali bo Slovenija krščanska ali pa ne bo. Mislim, da to ne gre. Da smo v svobodni državi, imamo različna mišljenja, drugačne pristope. Lahko se drugače obnašamo, ampak moramo znati živeti s temi razlikam. Poglejte, zgodovinsko gledamo, zdaj malo širše razpravljam, se opravičujem, ampak mislim, da je s temi vrednotami, ki jih prinaša ta novela, je korak nazaj. Zgodovinsko gledano, vsi ste se učili zgodovino bolj ali manj, ampak faraoni so trajali 3 tisoč let. Izredno stabilna družba je bila to, z jasnimi odnosi. Svečeniki so zakrivali znanje, oni so vladali, faraoni, ampak v 3 tisoč letih je naredila zelo majhen premik civilizacijski, v stroki, v znanosti in tako naprej. Pa če pogledamo grško demokracijo, eno mestece, ena Atena, kjer so si izmislili to demokracijo, torej enakopravnost ljudi, enakost, pristop, vsak je lahko šel na tisti trg in glasoval po črepinjski sodbi, je v 70-ih letih, so naredili take premike svetovne, na katerih še vedno mi živimo - kaj prinaša različno mišljenje in različni pogledi. In če hočemo mi imeti socialno državo, solidarno, dajmo nehati razmišljati na način, da bomo to dosegli s kaznovanjem ljudi, s štrafanjem tistih, ki so drugačne, cigani, da uporabim ta izraz, je proti njim uperjen, lahko preberemo članke, vsi so to videli, proti komu je uperjen in na kakšen način, kakšna družba smo. Mene to resno te retroaktivne vrednote, ki jih hočemo uvajati in uveljavljati v tej družbi, ne prinašajo razvoja. To je enoumje. Enoumje hočemo zopet uvesti. In tisti, ki se ne obnašajo pri teh principih, jih je treba kaznovati. Socialna pomoč je pa pomagati tistim, ki so reveži, ki ne morejo preživeti ali zaradi osebnostnih lastnosti ali zato, ker so se v nekaj zapletli ali zaradi ne vem česa ali pa zaradi svoje kulture, načina, drugačnega mišljenja. Tako, da mi je hudo, ko uvajamo take načine v eno demokratično, svobodno družbo, ki naj bi temeljila na zakonu, ki zagotavlja enakopravnost vseh državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Primož Siter, za njim se pripravi mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi. Spoštovani predlagatelj, jaz sem besen, ko berem takšne zakonske predloge, ko v imenu nekih socialnih reform, ko v imenu neke družinske politike berem oziroma govorite o socialnih reformah in znotraj njih namesto, da bi govorili o tem kako ljudem pomagati, govorite o tem kako ljudi sankcionirati za njihovo revščino. Namesto, da bi ljudem v revščini priskočili na pomoč, ponudili več, prinesete v Državni zbor diskusijo o tem kako jim je treba še to nekaj malega kar dobivajo, pobrati. In to je predlog zakona, ki ga imamo danes na mizi. Socialno-denarno pomoč lahko vzamemo, če družina ne plača položnic za elektriko ali pa za vodo ali pa za ogrevanje. Pa ko po defoltu je to družina, ki sama ne more tega plačevati in ima za to socialno pomoč, ta socialni korektiv, to blazino socialne države, ki pride na pomoč zato, da lahko vsaj približno da tisto štruco kruha na mizo. In se odloča ali položnica za elektriko, ali štruca kruha, ali toplo ali pa siti otroci. In zdaj, udri siromaka s kladivom, prihaja socialna reforma, ki naj bi te ljudi spodbudila. K čem? Da se aktivirajo na trg dela, k tem, da so tvorni državljani, da prispevajo k družbi, če nimajo za jest. Ali pa, če otrok ne hodi v šolo. Ja, mislim, kateri otroci imajo pa problem hoditi v šolo, če ne tisti že iz sicer socialno deprivilegiranih okolij. Kateri so pa bolj podvrženi čustvenim in psihološkim izzivom, če ne otroci iz šibkega okolja. In kateri otroci rabijo dodatno pomoč, če ne tisti iz socialno šibkejšega okolja. Katere družine rabijo dodatno pomoč in ne sankcij in kazni, če ne tiste, ki se že tako ali tako težko prebivajo iz meseca v mesec. In vi si predlagatelji drznete reči, da je to socialna reforma, ki boljša položaj šibkih v naši družbi. Mislim, kaznujete tiste, ki ne morejo plačati, ne vem, odvoza smeti. Tistim boste odvzeli socialno pomoč ali pa otroku ki, ne vem, ne more v šolo. Namesto, da bi tukaj država prišla, socialna država prišla, ponudila dodatno pomoč, če že govorite o pomoči v naravi, do otrok in ponudila psihosocialno pomoč, zastonj, v javni službi, dostopno, tako kot se to šika in pritiče neki razviti civilizirani družbi. Ne, dajmo jim odvzeti socialno pomoč. Tako, da ta Vlada, kolegice in kolegi, gre brez razmisleka v vsako stvar, brez vsakega sociološkega in socialnega razmisleka, razmisleka v vsako stvar namesto pomoči v sankcije, pozablja na to, da ukrepi s katerimi se kitijo, v tem primeru tako ali tako že obstajajo. Socialni delavci imajo že zdaj moč presoditi oziroma moč vpogleda v specifično situacijo ene družine, enega otroka, enega okolja in presoditi na kakšen način je smotrno, da se izplača denarna socialna pomoč ali delež nje v naravi oziroma materialno. Ampak ja, ko to stori usposobljeni socialni delavec, ki pozna od primera do primera, od »casa« do »casa«, od otroka do otroka, od družine do družine, njihove stiske, njihove probleme s katerimi se soočajo, zakaj ne morejo plačati elektrike, zakaj nimajo za hrano, na kakšen način cela ta slika vpliva na psihični, čustveni razvoj tega otroka v tej družini in potem, ker je človek, socialni delavec, socialna delavka izurjen v socialni stroki in ker je človek, ker se lahko ena na ena pogovoriš s človekom, urgira in najde način, ki je najboljši za ta specifični »case« družine. Ne pa neka mehanska, avtomatičnost procesa. Tako da, v Trbovljah temu rečemo »ausglajzano«. To je tak pristop reševanja socialnih stisk prebivalk in prebivalcev je totalni »ausglajz« iz socialne države, kar je seveda zelo povedno tudi, če se malce oprem na prejšnjo točko, o kateri smo razpravljali, v ponazoritev tega, da so predlagatelji malce izgubili stik z realnostjo. Predlagali so ukrep na področju očetovskega dopusta, recimo, kjer lahko posvojitelj uveljavi ta institut očetovskega dopusta, če posvoji tretjega otroka, če se partnerja odločita posvojiti tretjega otroka, lahko uveljavi ta institut očetovskega dopusta. Če se pa jaz poročim s partnerko in posvojim otroka iz njenega prvega zakona, pa do tega nisem upravičen. Saj to je »ausglajzano«! To so socialne politike te Vlade oziroma razglašenost le-teh. Skratka, jaz sem sit te antisocialne Vlade, po pravici povedano, dovolite mi osebno izpoved. Sit sem ukrepov, ki degradirajo že zdaj socialno degradirane, tiste, ki so porinjeni na rob družbe, rinejo še bolj na rob družbe, nad njimi izvajajo represijo antisocialne države, jim jemljejo še tisto, kar bi jih lahko vsaj približno ohranjalo pri dostojnem življenju. In si vmes najdejo še čas uperiti prst, recimo, v Levico, ker pa da samo govori, ali pa opozicijo, ker da samo govori in samo šimfa in ne da nič od sebe in pozabi zraven povedati, da sto evrov dodatne socialne pomoči je pa podpisal – kdo? Levica. Dvig minimalne plače je podpisal – kdo? Levica. Vse, kar vidimo, je kaznovalna politika. Kaznovalna politika in družinska politika brez vsakršne socialne, stanovanjske, psihološke, sociološkega razmisleka in dimenzije. Spoštovani predstavniki Vlade oziroma predlagateljev, saj ste v bistvu ista ekipa, ukrepi, ki jih dajete na mizo, niso socialni, so antisocialni. Vprašajte kateregakoli prejemnika denarne socialne pomoči, družino, ki je v stiski, kaj si misli o teh ukrepih. Bržkone si ne upate. In ljudi, ki živijo pod pragom revščine - in večji del njih je uporabnikov takšnih ali drugačnih socialnih transferjev, v Sloveniji jih imamo, mislim, da skoraj 300 tisoč, epidemija je pridelala 30 tisoč novih. In zdaj je čas - ob vseh množičnih vlaganjih in tako liberalnem zapravljanju proračunskega denarja v vse mogoče smeri, velikokrat neupravičeno -, da se socialna država dejansko razbohoti tudi na področju skrbi za najšibkejše. Skoraj 300 tisoč ljudi živi pod pragom revščine, 40 tisoč od teh pred epidemijo je bilo otrok. In mi govorimo, kolegice in kolegi, o otrocih, o revnih otrocih, o najšibkejših, o otrocih v družinah, ki prejemajo denarno socialno pomoč, ne pa da namesto pomoči ponudite sankcije.
Hvala lepa. Besedo je želel državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Zdajle bom govoril kot državni sekretar, obenem pa tudi kot strokovni delavec na področju socialnega varstva; sem diplomirani pravnik in imam opravljen strokovni izpit, tako lahko delam tudi kot strokovni delavec. Ta država, ta Vlada nikakor nikoli ne želi demontirati socialnega sistema, nikoli. Enako velja tudi za denarno socialno pomoč, o kateri teče danes razprava. Odločitev o izplačilu denarne socialne pomoči v naravi je in bo – je in bo – ostala stvar strokovne presoje. Center za socialno delo odloča o denarni socialni pomoči, upoštevaje namen denarne socialne pomoči, zato pravimo, da center odloča po prostem preudarku. In pri istem dejanskem stanju izbere takšno odločitev, ki je z vidika namena denarne socialne pomoči najbolj smotrna. Že danes lahko odloči, ali se prizna denarna socialna pomoč v denarni ali naravni obliki. Zgolj za konkretne primere, ne obiskovanje pouka ali obstoj dolga, ki ga upnik ne more izterjati, se določi obvezno izplačilo denarne socialne pomoči v naravi, poudarjam, pri čemer pa center za socialno delo še vedno centru, še vedno ostaja prosti preudarek, da glede na okoliščine primera presodi kakšna oblika izplačila v naravi je za konkretni primer najbolj ustrezna. Torej način izplačila denarne socialne pomoči v naravi že poteka, in sicer zakon primeroma določa, da se le-ta izplača v obliki bonov, naročilnice, plačila računov in podobno, torej se ne odvzame denarna socialna pomoč, ostaja in se izplačuje na način, ki je najbolj primeren za družno. Kar se tiče otrok smo že pri Zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih predstavil kaj se je dogajalo zadnja dva, tri leta na področju izplačil oziroma spodbujanja družinske politike in starševskega varstva. Kar se tiče posvojitve mislim, da ni tema današnjega zakona, o katerem danes razpravljamo, bom pa lahko, ko bo tisti zakon v obravnavi, tudi pojasnil, da to navajanje ni točno. In čisto za konec, bom še enkrat ponovil kar sem pri prejšnjem zakonu. Pripravljamo gradivo, da se bo lahko na centrih za socialno delo zaposlilo novih več kot 120 strokovnih delavcev. To se še nikoli ni zgodilo, da se bo število zaposlenih strokovnih delavcev povečalo za približno 10 %, in sicer delamo to v soglasju s stroko in na način, da bomo pravično razdelili te strokovne delavce. Tam kjer je večja potreba, tam kjer je večji manko tam jih bo več prišlo. Tako, da težko pristajam na tezo, da se demontira socialni sistem, da se pozablja na stroko in da se odloča kar tako po nekem avtomatizmu sem ter tja. Socialna stroka ostaja socialna stroka, kot sem rekel sem tudi sam strokovni delavec na tem področju in bog ne daj, da bi lahko kot državni sekretar nekdo, ki dela na ministrstvu delal proti lastni stroki, proti samemu sebi, torej ne, mi podpiramo razvoj socialne stroke, seveda pa na koncu moramo pa tudi vedeti za pravico, za človekovo pravico je tudi odgovornost, oboje obstaja v sistemu človekovih pravic, pravice in odgovornosti za ene in za druge. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Primož Siter.
Hvala lepa. Glejte, jaz rad socialno politiko oziroma vprašanje socialne politike gledam skozi oči človeka, ker v končni fazi človek je končni prejemnik socialne države oziroma naslovnik socialne države. Tako, če je dolg plačila za recimo smeti ali odvoz smeti ali pa komunalo ali pa plačilo elektrike nastal in to v družinah, ki imajo skromne prejemke, ker ni bilo denarja, ker je bilo treba odločiti se za elektriko ali kruh. Kaj če se denar dejansko rabi za hrano, rabi za bencin, avtobus do službe, za, ne vem, šolo v naravi za otroka, ali boste taki mamici odvzeli, ne vem, tisti del socialne pomoči, ki jo prejema in bo morala na CSD nositi račune, dokazila za račune za neke storitve, ki jih ne more v naprej plačati zato, da otroku ne more dati dva evra za sladoled? To so primeri o katerih je treba govoriti, case bx case, zato je nujno potrebno, da so tukaj socialni delavci glavni player, kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar, glavni player, ki imajo karte v rokah, ker poznajo situacijo na terenu.
Hvala lepa. Besedo je še enkrat želel državni sekretar. Izvolite.
S poslancem iz Levice se strinjam Ja, socialna stroka je tista, ki pomaga, ki razume, upošteva potrebe posameznika in tako naprej. Zato obstaja tudi en inštitut, a veste, izredna denarna socialna pomoč, ko jo lahko center da v primeru nemožnosti plačila. Navedli ste recimo položnico za elektriko. Ja, ali pa se je pralni stroj pokvari. Ko ne more nekdo plačati tega, gre na CSD in dobi izredno denarno socialno pomoč dvakrat letno. In pridejo z računi za elektriko plačati zato, ker je recimo poračun elektrike. Pride s tem in se iz tega naslova lahko plača. Je pa socialna država vedno seveda, vemo, del sociale, del celovite socialne politike, ta je pa povezana tudi z gospodarsko politiko. In zmoremo kot zmoremo. O tem se pa lahko seveda veliko razpravlja, do kje je sposobna ta država kriti te potrebe na področju socialnega varstva vsega prebivalstva. Ampak še enkrat, socialna država obstaja tudi za pomoč ljudem v izrednih situacijah. Poračun elektrike slučajno, ker so tukajle kolegi iz MZI-ja, govorimo letos o podražitvah, ja, obstaja možnost. Potem je pa še kaj drugega, kot sem rekel. Zato je res izredni, izredni ukrep na koncu poti ta plačilo v naravi denarne socialne pomoči, pa še enkrat, potem ko strokovni delavec na centru za socialno delo oceni. Hvala lepa.
Naslednji ima besedo mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj. Ko gledam ta zakon in t.i. krinko socialne reforme, ne morem mimo tega, da pač ta zakon odraža eno desničarsko politiko, ki gradi na delitvah na podlagi rase, vere, narodnosti, in se pod krinko socialne reforme sprejemajo zakonska določila, ki so usmerjena proti točno določeni skupnosti, ki pač živi v enih težkih okoliščinah in v prostoru tudi zaradi tega povzroča konflikt in nelagodje. In ta zakon to seveda odraža in naslavlja določena številna negativna čustva in predsodke, ki pravijo, da je treba te ljudi kaznovati. In to se s tem zakonom seveda vpeljuje. Jaz bi si želel predvsem, da bi se mi v Sloveniji pogovarjali o tem, kaj je treba narediti, kaj lahko naredimo, da izboljšamo socialno stanje ljudi, še posebej tistih najbolj ranljivih. Med njimi so tudi upokojenci, ki si seveda zaslužijo dolgotrajno oskrbo. In jaz bi si želel, da bi mi razpravljali o tem, kako bomo plačali to dolgotrajno oskrbo, kje bomo zagotovili sredstva, kakšen bo obseg pravic. Za to se v SAB-u zavzemamo, ne pa da sprejemamo take zakone, ki so predvsem všečni in naslavljajo tista najbolj negativna človeška čustva. Druga zadeva je seveda tudi, kako se bodo v prihodnosti izplačevale pokojnine. Za to potrebujemo demografski sklad, v katerega se bodo stekali tudi prihodki od koncesij in prihodki iz sečnje gozda, ki je naše narodno bogastvo. O tem bi morali razpravljati. O tem, kako se bodo sredstva v demografskem skladu akumulirala in kako bo ta generacija, ki je to premoženje ustvarila, lahko iz tega tudi črpala sredstva in imela v prihodnosti zagotovljene pokojnine. To so naše prioritete. In v SAB-u smo ponosni, da smo zagotovili brezplačni medkrajevni avtobusni prevoz in javni prevoz, železniški prevoz in to upokojenci koristijo. Dvignili smo odmerni odstotek, skrajšali prehodno obdobje. Na tak način se rešujejo socialni problemi. Ne pa da se rešujejo za nazaj z raznimi boni in dajatvami in se ne ukrepa takrat, ko opozicija opozori, da cene energentov rastejo. Mi smo že jeseni opozorili, da bo treba reagirati. Tudi takrat bi država lahko zmanjšala DDV, odpravila različne dajatve, sedaj pa nekako retroaktivno, neselektivno tudi kriptomilijonarjem podarja odpis omrežnine. A si vi predstavljate, kaj se dogaja? Odpis omrežnine za električno energijo za kripto-bogataše, ki rudarijo. Pa kam smo mi prišli? Koga ta država, koga ta vlada podpira, koga ta Vlada subvencionira? To ni politika, za katero se mi zavzemamo in ta politika vodi v razkroj socialne države in glede na to, da Vlada sprejema in je predlagala različne davčne razbremenitve predvsem tiste najbogatejših ni pa povedala kako bo plačala pokojnine, kako bo zagotovila socialno varnost, potem vidimo kam gre ta predlog zakona, ki vse te pravice ukinja ali pa omejuje in glede na to, da imamo velik strukturni primanjkljaj 3 milijarde evrov. Popotnica ni dobra, nas bo bolela glava, zaradi vseh teh ukrepov, ki so nesocialni in vodijo v pot razkroja naše močne socialne države, zato je pomembno, da greste vsi 24. aprila na volitve in zaupate glas stranki SAB, ki je močno socialna liberalna stranka.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo. Spoštovani državni sekretar, dovolite, da se najprej odzovem na vaše izvajanje, ko ste pred kratkim rekli, da je človekove pravice si potrebno prislužiti. Mislim, da je to zelo zelo sporno. Človekove pravice slehernemu državljanu in državljanki pripadajo od rojstva in jih v vsakem primeru pač mora imeti in to vrstno razlaganje glede človekovih pravic je absolutno nedopustno. Sedaj pa, če se smem dotakniti še te tako vaše mini socialne reforme, ki bi rekel, da je prej antisocialna reforma kot socialna reforma. Ta dva zakona absolutno uničujeta princip pravičnosti. Razvrednotiti želita princip pravičnosti in solidarnosti. Poglejte ob vsem tem dobesedno stresanju denarja za vse mogoče predvsem prijatelje Janeza Janše sedaj šparati na najranljivejših to je absurd in to je res – ponavljam še enkrat – absolutno razvrednotenje dosedanje socialne politike in neki neoliberalni pogled na razumevanje države in socialnih politik, ki delujejo na principu kaznovanja in to po avtomatizmu. Povejte mi kakšno vezo ima prejemanje denarne socialne pomoči s tem ali eden otrok pride na šolo ali ne ali obiskuje osnovno šolo ali ne. Se pravi, kaznovali bi, zaradi tega, ker neki otrok pač ne obiskuje zgledno osnovne šole celotno družino in to družino, ki potrebuje ta DSP za preživetje ne za neki luksuz. To je res nedopustno in zavržno in ob tem, da ne izpostavljam tega, da je ponovno bila strokovna javnost proti tovrstnim rešitvam, da ni potekal nikakršen dialog, da je Zakonodajno-pravna služba v Državnem zboru kritično ocenila te zakonske rešitve, da pa se sklicujete na neko demagoško javno mnenjsko raziskavo. Vemo vsi kako to poteka: Ali ste za to, da se denarna socialna pomoč razdeljuje pravično? Demagoško in zavajajoče vprašanje. skratka, tovrstna socialna reforma oziroma antisocialna reforma je škodljiva za državo. Sprejemate jo tik pred volitvami, ker očitno ocenjujete, da to vašemu volilnemu telesu koristi. Jaz verjamem, da bo Državni zbor zbral toliko modrosti, da tovrstnih sprememb ne bo podprl. Absolutno Socialni demokrati in levi del tega Državnega zbora popolnoma drugače razumemo socialno politiko kot vi. Tovrstna reforma je korak nazaj, korak konservativizma in korak v razgradnjo socialne države. Dali bi pa tistim kot ste rekli državni sekretar, ki so si prislužili imeti človekove pravice. Zavržno in nedostojno.
Hvala lepa. Besedo je želel državni sekretar.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Nikoli in nikjer v svojem dosedanjem strokovnem delu nisem rekel, da se je treba človekove pravice prislužiti. Rekel sem pa vedno, da imajo človekove pravice na eni strani so pravice, na drugi strani so odgovornosti, dolžnosti. Vse življenje delam z invalidi za invalide. Poglejte moj CV, pa boste videli, da imam v zbirki virov, publikacij čez 250. Večina jih je o človekovih pravicah, povezanih z življenjem invalidov. Sem soavtor nekih predlogov, tudi za spremembo Ustave, sem bil v strokovni skupini, ko se je pripravljala zadnja sprememba Ustave 62.a člena, in zato, da, nikoli nikjer človekove pravice prislužiti. Človekove pravice so dane. Imajo pa na drugi strani tudi odgovornost. In seveda je to tudi del socialne politike, pravica-odgovornost. To pa je dejstvo. In to bo vsakdo, teoretik, ki dela na področju človekovih pravic, to tudi zelo jasno povedal. S tem, da bo še nekaj zelo jasnega, seveda različno je treba obravnavati različno, glede na stopnjo različnosti. To je tudi že od starih Grkov znana resnica. In, samo toliko sem želel pojasniti. Hvala.
Hvala lepa. Še gospo Horvat želi besedo za razpravo? [[Da.]] Ja, izvolite.
Hvala lepa spoštovana gospa podpredsednica. Gospod državni sekretar, generalna direktorica Direktorata, kolegice in kolegi. Kar zadeva amandma, ki smo ga vložili k 4. členu, kot je že povedala kolegica, ki je nosilka tega zakona, gre za amandma, s katerim na predlog, pravzaprav priporočilo Zakonodajno-pravne službe, preoblikujemo člen na način, da opredelimo pojem aktivnega reševanja socialne problematike. Zelo preprosto. Kar se tiče socialne politike, je naša ocena, da je najboljša socialna politika tista, ki ustvarja okolje, gospodarsko, poslovno okolje, kjer je možno relativno enostavno ustanoviti novo delovno mesto, nova delovna mesta, in to takšna z visoko dodano vrednostjo, z visoko produktivnostjo, z visoko plačo, če hočete. Zato je, kot je že povedal gospod državni sekretar, ekonomska politika in socialna politika sta zelo povezani. In povsem normalno je, da moramo imeti dobro ekonomsko politiko, da bomo lahko finansirali socialno državo. Zdaj, kolegu, ki je rekel, da je besen, ne bom odgovarjal, ker bes nima mesta tukaj v Državnem zboru. Kar se tiče pa jih očitkov, sem se tukaj našel, gospod Starović rad opozori na mojo izjavo: »Evropa bo krščanska, Slovenija bo krščanska.« Jaz samo citiram Roberta Šumana, saj ga poznate. In ne govorim pa o religiji, govorim pa o vrednotah. Ampak to zdaj ni tema. Tema je socialni paket oziroma paket socialne zakonodaje, s katerim ljudem vračamo zaupanje v sistem socialnih transferjev in socialne države. Pravičnejši sistem. Tu smo pa skupaj. Pravičnejši sistem socialnih transferjev je možen. Če ne bi bilo tega aksioma, potem se mi tudi ne bi podajali v spremembo te prepotrebne, prepotrebne spremembe te zakonodaje. Kaj nam govorijo ljudje na terenu? Na terenu nam ljudje pogosto izražajo nejevoljo, ker zaznavajo velike anomalije v sistemu socialnih transferjev. Nekateri pravijo, odvisno od narečja oziroma od pokrajine, nekateri pravijo: »Boljše socialc, kot minimalc.« Kar pa pomeni, da želijo povedati, da se v Sloveniji ne splača delati. Obstajajo izračuni na Ministrstvu in tako naprej, da dejansko na žalost to v veliki meri drži, da se v Sloveniji ne splača delati. Delo pa mora biti vrednota. Mora biti vrednota. In prav to v Novi Sloveniji močno poudarjamo, in v tej smeri, tudi v skladu z našim programom, delujemo. Delo osrečuje, delo osvobaja, delo nas izpolnjuje. In naša dolžnost kot zakonodajalca je, da anomalije, ki jih zaznamo pri izvajanju nekih zakonov, v tem primeru anomalije v sistemu socialnih transferjev, ki so že leta prisotne, odpravimo in vzpostavimo pravičnejši sistem socialnih transferjev. Kritike, kritike, da predvsem s strani naše najhujše politične konkurence so seveda dobrodošle, to samo kaže, da v državi demokracija deluje. Deluje tako, da je ta zakon Konkretno na odboru dobil podporo z rezultatom 9 proti 1. Zdaj, če bi bilo 9 proti 0, bi bilo že malo kičasto. Demokracija je tako malo, nekdo pač mora biti proti. To je povsem normalno. Vsi imamo na določene zadeve, na določena [[nerazumljivo]]vprašanja različne poglede, ampak kritike, da uničujemo socialno državo, kar danes tukaj poslušamo, da uvajamo kaznovalno politiko, to ostro zavračamo. Govorilo se je kar, je kaznovalna politika, nihče pa ni povedal koga in na kakšen način kaznujemo. Lepo vas prosim, drage kolegice in kolegi! In ja, res je, naredili smo pomembno, lahko se kdo s te agencije dela norca, ki je merila utrip pri ljudeh, ki je merila oziroma ljudi spraševala kaj mislijo o socialni politiki in lahko povem, da predlagane spremembe v veliki meri podpirajo državljanke in državljani. Opravili smo namreč raziskavo, ki izraža izjemno visoko podporo predlaganim zakonodajnim spremembam. Tisti, ki mu želel, mu lahko te materiale tudi posredujem. Več kot 90 % anketirancev podpira predlog spremembe zakonodaje, ki omejuje zlorabe pri sprejemanju denarne socialne pomoči. Zdaj pa tako. Ali so zlorabe? Ja, so zlorabe. Ali jih moramo kot zakonodajalec odpraviti? To je naša dolžnost. Gre vendarle za javni denar, ki se ga zlorablja. Na tem mestu moram, se moram tudi, zdaj se je vrnil gospod državni sekretar, se mu moram tudi opravičiti, ker so na njega letele preveč grobe kritike, kolegice in kolegi. Nekdo, ki dela v sistemu socialnega varstva, se ukvarja z invalidi praktično celo življenje in potem tukaj na eni zadnjih sej v tej sestavi Državnega zbora dobi take kritike, avtor mnogih zakonov, spremembe Ustave, strokovnih članov, itn., poglejte, majčkeno olike bi pa ne škodilo. In prav tako, če nadaljujem z raziskavo javnega mnenja, dve tretjini anketirancev se strinja z ukrepom, da se brezposelnim osebam, ki niso aktivni pri iskanju zaposlitve, ki niso aktivni pri iskanju zaposlitve ali prenehajo izpolnjevati druge zahtevane pogoje, ukini denarna socialna pomoč. Ja, grobo se sliši. Zdaj pred volitvami bi lahko rekli ne, ne, tem se da še več. Ljudje se ne strinjajo. Dve tretjini je proti temu, da je treba to malverzacijo preprosto odpraviti. Tako da, ni nobene kaznovalne politike. Še to, in še enkrat, če otrok ne nadaljuje šolanje osnovne šole, ki je obvezna, potem se ena tretjina otroškega dodatka enostavno odvzame, ker je tako otroški dodatek strukturiran. Ena tretjina za izobraževanje, dve tretjini za preživetje. A vi plačate malarja, ki vam, vašega stanovanja ne popleska. Ne, ne plačate. No ja, mogoče kdo. Jaz ne. in še očitek o konservativizmu. Jaz sem vesel, če mi kdo pravi, da sem konservativen. Kar se tiče vrednot, ja. Kar se tiče gospodarstva, sem liberalec. Kaj pa vi konzervirate? Gnile kumarice iz vrsta ali tiste ta najboljše. Mi najboljše. Vrednote. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne [[…]]Še? Ja, gospod Starović. Izvolite. Replika, gospod Starović, ja.
Hvala lepa za besedo. Ampak, ker me je že izzval gospod kolega, je pozabil povedati ali pa Slovenije ne bo, če ne bo krščanska. Njegovo izjavo ponavljam in povem, da mi ni treba pošiljati te izsledke raziskave, ki temeljijo na tako sugestivnih vprašanjih. Ali ste za to, da v Sloveniji ne bi bilo korupcije? Ali ste za to, da bi plačevali manj davka. In podobna vprašanja; vemo, kakšni bodo odgovori, seveda.
Hvala lepa. Če ni več interesa za razpravo, jo zaključujem. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v sredo ali četrtek naslednji teden v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA – TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RUDARSTVU, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju Ministrstva za infrastrukturo Alešu Miheliču.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, cenjeni visoki gostje in moji strokovni sodelavci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu, o katerem danes odloča Državni zbor, je bil pripravljen na podlagi ugotovljenih pomanjkljivosti pri izvajanju upravnih in drugih nalog, pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v sodnih postopkih ter na podlagi pripomb strokovne in druge javnosti. Pri uporabi v letu 2010 sprejetega Zakona o rudarstvu se je namreč pokazalo kar nekaj napak in notranjih neskladij, neskladij z drugimi predpisi, nekatera področja pa so bila pomanjkljivo urejena ali pa sploh niso bila urejena. Pretežni del teh pomanjkljivosti se je odpravilo že s predhodnimi novelami, s to novelo pa se odpravlja naknadno ugotovljene pomanjkljivosti. Poglavitne spremembe, ki jih torej prinaša predlagana novela zakona, so: da se dodatno uvaja definicije nekaterih pojmov; da se ureja posebne primere podaljšanja rudarske pravice in koncesije; da se uvaja sodobna, digitalna spletna aplikacija Rudarska knjiga; da se prepoveduje hidravlično lomljenje za namen pridobivanja ogljikovodikov ali, kot radi rečemo, fracking. Pristojnost nosilca urejanja prostora za področje rudarstva za občinsko prostorsko načrtovanje se z ministrstva prenaša na Geološki zavod Slovenije. Ureja se plačilo nadomestila za pridobljeno mineralno surovino pri sanaciji nelegalnega kopa za primere, ko rudarska pravica in koncesija za izkoriščanje prenehata pred izvedbo sanacije pridobivalnega prostora. Dodatno se ureja področje prenosa rudarskih pravic v primeru stečaja koncesionarja. Dodatno se ureja nekatera vprašanja v zvezi z ugasnitvijo rudarske pravice. Regulira se področje pridobivanja mineralnih surovin ob izvajanju gradbenih del in gradnji gozdne infrastrukture. Na novo se ureja področje popolne in trajne opustitve izvajanja rudarskih del. Dodatno se ureja področje reguliranih poklicev v rudarstvu. Na novo se opredeljujejo nekateri prekrški, ki jih je zakon v preteklosti izpustil. Dodana je pravna podlaga za financiranje monitoringa in vzdrževanja trajnih jamskih objektov po zaprtju premogovnikov in črtana so določila o ustanovitvi rudarskega sklada, ki nikoli ni zaživel. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu tako v danem trenutku predstavlja kar najboljši konsenz med gospodarskim vidikom izkoriščanja mineralnih surovin, okoljevarstvenim vidikom ter družbeno sprejemljivostjo. Zato Državnemu zboru predlagam, da ga sprejme. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prva dobi besedo gospa Tadeja Šuštar Zalar, ki bo predstavila stališče Poslanske skupine NSi.
Hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu odpravlja različne pomanjkljivosti Zakona o rudarstvu iz leta 2010 in njegovih kasnejših novel. Z opredelitvijo pojma hidravličnega lomljenja kamnin se odpravlja pravna praznina, ki je omogočala, da se je do sedaj takšna tehnologija v praksi izvajala že preko 50 let, ni pa bila regulirana. Tako se po novem predlogu zakona pojem obsežnega hidravličnega lomljenja izloča iz zakona in prepoveduje vsakršno hidravlično lomljenje ne glede na obseg. Predlog zakona omogoča podaljšanje rudarske pravice in koncesije za območje celotnega pridobivalnega prostora, vendar pa se znotraj pridobivalnega prostora dopušča posege samo na tista zemljišča za katere ima koncesionar lastninsko pravico ali sklenjen pravni posel z lastnikom. Prav tako se s predlogom zakona pristojnost nosilca urejanja prostora za področje rudarstva za občinsko prostorsko načrtovanje prenaša iz Ministrstva za infrastrukturo na Geološki zavod. Zaradi napredka na področju računalništva se na novo definira pojem in vsebinska rudarske knjige. Tako je po novem rudarska knjiga spletni računalniški program, ki ga sestavljajo zbirka rudarskih podatkov, evidence in različne aplikacije za pripravo in oddajo vlog ter obrazcev predvidenih s tem zakonom. Spletna rudarska knjiga se namreč sproti dograjuje, redno se posodabljajo podatki, razvijajo pa se tudi novi moduli z evidencami, vlogami, priglasitvenimi obrazci in tako dalje. Z novo ureditvijo se bo bistveno poenostavil postopek opustitve izkoriščanja kadar se bo izkoriščanje zaključilo v skladu s koncesijsko pogodbo in tudi v primerih ko se zaradi različnih razlogov opušča izkoriščanje na posameznih delih pridobivalnega prostora, kamor koncesionar ni posegel in so ostali v naravnem stanju, hkrati pa je ustrezno uredil postopek za primer predčasne opustitve izkoriščanja. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati smo zadovoljni, da se z novelo zakona vsebina vloge za izdajo odločbe o prenehanju pravic in obveznosti rudarske pravice za izkoriščanje poenostavlja in racionalizira. Tako bo po novem koncesionar moral k vlogi priložiti samo rudarske projekte, po katerih je izvajal izkoriščanje in opustitev izkoriščanja, se pravi projekte s katerimi že razpolaga ter potrebne izjave in dokazila, da so izvedena v skladu s projektno dokumentacijo. Zaradi vseh pozitivnih novosti, ki jih novela zakona uvaja bomo poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu soglasno podprli tudi v tretjem branju. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, državni sekretar, kolege poslanke in poslanci! Danes je pred nami sklepno dejanje pri obravnavi Zakona o rudarstvu, zakona, ki smo ga imeli v tem mandatu na mizi že večkrat. V večini je šlo za predloge opozicije, tokrat obravnavamo vladni predlog. Ta naslavlja različna področja. Med drugim se opredeljujejo nekateri novi pojmi, določanja nadomestilo za pridobljeno mineralno surovino, za zavezance sanacije nelegalnega kopa, jasneje pa se urejajo tudi nekatera vprašanja povezana z ugasnitvijo rudarske pravice in pridobivanjem mineralnih snovi ob izvajanju javnih del. Rudarstvo je pomembna gospodarska panoga, zato je bistveno, da gre njegovo urejanje z roko v roki z dejanskim dogajanjem v praksi in da se krovni zakon prilagaja v skladu s pomanjkljivostmi, ki jih je praksa pokazala. Le tako lahko panoga glede svoje učinkovitosti na najvišji ravni in najmočnejša in vemo, da le močno gospodarstvo vodi v močno socialno državo, višje plače in višje pokojnine. Številne rešitve, ki jih predlog prinaša je vseboval že zakon, ki je nastal v času ko je ministrstvo vodila naša predsednica mag. Alenka Bratušek. Gre za spremembe povezane z upravljanjem z mineralnimi surovinami, nekatere tudi zato, ker je njihovo neustreznost razkrila praksa. Je pa med tedanjim zakonom in to različico, ko smo jo v poslanske klopi prejeli januarja velika razlika. Predlog iz leta 2019 se namreč ni dotikal izjemno perečega področja zadnjih let frackinga. Veseli nas, da smo v zakonodajnem postopku dosegli konsenz in da bo fracking po zadnjem glasovanju o zakonu v Sloveniji resnično in v celoti prepovedan. Škodljivost te tehnologije namreč prepoznava vedno večji del Evrope. In to, da je škodljiva, ni predpostavka temveč dejstvo. Njene posledice se kažejo v različnih posledicah za okolje. V tujini beležijo bisezmične aktivnosti, posedanje, onesnaženje vode, če navedem le nekatere. Veseli nas torej, da smo se poslanci koalicije in opozicije poenotili. Borba za prebivalstvo severovzhodne Slovenije, ki smo jo bili celoten mandat, je obrodila sadove. Predlog zakona bomo poslanci Poslanske skupine SAB podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi. Novela Zakona o rudarstvu, ki je danes v sklepnem delu zakonodajnega postopka, odpravlja nekatere sistemske pomanjkljivosti veljavnega zakona ter odpravlja administrativne ovire. Predlog zakona tako zagotavlja podlago za enovito in učinkovito upravljanje z mineralnimi surovinami in omogoča podaljšanje obstoječih rudarskih pravic za izkoriščanje. Uvaja tudi poenostavitev in boljšo regulacijo postopkov s področja opustitve izkoriščanja. Nadalje predlog natančneje ureja področje opravljanja reguliranih poklicev v rudarstvu in področje inšpekcijskega nadzorstva. Predvideva tudi učinkovitejše ukrepanje v primeru nelegalnih kopov in ustvarja boljše pogoje za zmanjševanje sive ekonomije. Novela nadalje prenaša pristojnosti nosilcev urejanja prostora za prostorsko načrtovanje na lokalnem nivoju z ministrstva, pristojnega za rudarstvo, na Geološki zavod Republike Slovenije. Na novo sta opredeljena pojem in vsebina rudarske knjige, dodana je možnost vključitve različnih evidenc ter različnih aplikacij za pomoč pri vlaganju vlog, priglasitvi osnov za odmero rudarske koncesnine in sredstev za sanacijo, poročanje o zalogah in virih in podobno. Veseli nas, da se podobna poenostavitev postopkov na osnovi digitalizacije uvaja na več področjih in tudi danes obravnavani zakon ni izjema. Odprava administrativnih ovir je pomemben vidik izboljšanja kvalitete življenja državljank in državljanov Republike Slovenije. Predlog zakona sicer ureja še kar nekaj razmerij. Razprava tekom zakonodajnega postopka pa se je osredotočala predvsem pa prepoved hidravličnega lomljenja za pridobivanje ogljikovodikov. Zadovoljni smo, da smo dosegli konsenz in tako v celoti prepovedali tovrstno izkoriščanje tal, ki lahko predstavlja nevarnost za okolje in za državljane. V Poslanski skupini DeSUS smo že vseskozi opozarjali, da je tovrstna prepoved nujna predvsem v luči pravice do zdravega življenjskega okolja prebivalcev na področjih, kjer bi se takšni posegi lahko izvajali. Pozdravljamo odločitev poslank in poslancev, ki smo se ji pridružili tudi poslanci Poslanske skupine DeSUS, da se metoda v celoti prepove. Tekom zakonodajnega postopka je bilo sprejetih veliko dopolnil, ki so pripomogla k izboljšanju samega besedila členov zakona. Menimo, da zato zakon ustrezno odgovarja na potrebe rudarstva, ki je pomemben dejavnik družbenega razvoja. Zato ga bomo poslanci Poslanske skupine DeSUS soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanke skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Bližajo se državnozborske volitve, zato je prav, da se še v tem mandatu obravnava zadnja, torej tretja obravnava obravnavanega predloga. Menimo, da predlog zakona prinaša dobre rešitev za naše državljanke in državljane ter tudi za okolje. S številnimi vloženimi amandmaji so se popravile določene anomalije oziroma pomanjkljivosti, ki so se pokazale tekom prvega in drugega branja predloga Zakona o rudarstvu. Slovenska nacionalna stranka se je krčevito borila za popolno prepoved frackinga oziroma hidravličnega lomljenja. Na perečo in aktualno temo rudarstva, frackinga je bilo prelitih že veliko besed ravno v tem hramu demokracije, a kaj ko izid glasovanja temu ni bil naklonjen kot bi si želeli. O tej pomembni tematiki se je govorilo na dolgo in široko. Vlada Republike Slovenije je tako dokončno doumela, da si večina Slovenk in Slovencev pa vendarle ne želi, da se prepove zgolj obsežno hidravlično lomljenje. Zakon je tudi dvignil veliko prahu med raznimi deležniki, ki med drugim ni vseeno, da bi tujci vrtali po našem Prekmurju. V Slovenski nacionalni stranki trdno stojimo za prepričanjem, da freakinga v naši deželi izpod Alp ne sme biti, kajti na prvo mesto dajemo varnost in zdravje državljank in državljanov Republike Slovenije. Ravno tako nam je še kako mar za naše živali, okolje in naravo, ki nas obdaja in nam daje navdih dan za dnem. Za naše naslednje generacije želimo, da hodijo po trdni zemlji, pijejo neoporečno vodo in dihajo čisti zrak. Vse to bodo lahko imeli naši nadaljnji rodovi, če bomo imeli pametno politiko, ki bo znala reči odločen ne freakingu. Na žalost živimo v času, ko se moramo odločiti in dati na tehtnico denar ali naše zdravje. Menimo, da Slovencem več pomeni čisto okolje kot pa umazan tuj denar. Že same podnebne spremembe bodo krute za naše človeštvo, zato poskrbimo vsaj za našo podtalnico, vodonosnike, da vanje ne pridejo škodljive kemikalije. Da o morebitnih potresih niti ne izgubljam besed kajti v Sloveniji vsaj drugi, tretji dan nekje trese sicer ne veliko pa vendar človek nima dobrega občutka, ko zazna oziroma sliši, da je treslo. S freakingom bi vse to še potencirali in stopnjevali, česar nam ni potrebno storiti. Dejstvo je, da bomo škodljive, nepopravljive posledice čutili predvsem mi Slovenci na svoji lastni koži, odgovoren pa ne bo nihče kaj šele, da bi nase prevzel krivdo in ustrezne sankcije. Zakon prinaša številne dobre poglavitne rešitve torej ni slab. Najbolj v nebo vpijajoče pa so rešitve oziroma ne rešitve, ki zadevajo zelo populističen in vse vpijajoč freaking. Želimo si zakon, ki bo dober za vse strani na političnem parketu le, da slovenski narod in naša narava, ki je ena sama ne bo preveč utrpela škode.
Hvala lepa. Franci Kepa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Lep pozdrav, predsedujoči, sekretarjema, kolegice, kolegi! Trenutno je v veljavi Zakon o rudarstvu katerega je dne 14. 7. 2021 posegel Zakon o interventnih ukrepih za pomoč v gospodarstvu in v turizmu pri omilitvi posledice epidemije Covid-19 z določbami 11. člena na podlagi katerega se ne glede na 50. člen Zakona o rudarstvu 1 veljavnost rudarskih pravic za izkoriščanje, za katera koncesijska razmerja potečejo v letu 2021 ali v letu 2022 lahko na predlog koncesionarja podaljša za 18 mesecev. Vlada je obljubila in tako pripravila novi, boljši Predlog Zakona o rudarstvu, ki se nanaša tudi na upravljanje z mineralnimi surovinami in sicer prepoved obsežnega hidravličnega lomljenja. Predlagana novela tako odpravlja nekatere sistemske pomanjkljivosti veljavnega zakona, poenostavlja in skrajšuje nekatere postopke. Tisti, ki so nejasno urejeni pa doregulira. Na ta način bodo postopki, ki jih novela ureja jasnejši in preglednejši, nekateri pa tudi bistveno krajši. Z novelo se dopolnjujejo tudi nekatere določbe o inšpekcijskem nadzorstvu in določajo globe za prekrške, za katere so jih inšpektorji do sedaj sicer zaznali niso pa imeli zakonsko predpisane podlage za ukrepanje. V predlogu zakona so predvidene naslednje poglavitne rešitve: opredelitev nekaterih novih pojmov ter jasna opredelitev takšnih, ki so se lahko različno interpelirali, prepoved obsežnega hidravličnega lomljenja, opredelitev vloge Geološkega zavoda pri pripravi splošnih in konkretnih smernic v postopkih občinskega in državnega prostorskega načrtovanja. Določitev nadomestila za pridobljeno mineralno surovino za zavezanca sanacije nelegalnega kopa. Bolj jasna ureditev nekaterih vprašanj v zvezi z ugasnitvijo rudarske pravice. Bolj jasna ureditev pridobivanja mineralnih surovin ob izvajanju gradbenih del in opredelitev posebnosti pri izvedbi državnih projektov. Poenostavitev in doregulacija , popolna in trajna opustitev izvajanja rudarskih del. Ureditev podaljšanja obstoječih rudarskih pravic do izkoriščanja v nekaterih specifičnih primerih. S sprejetjem zakona se pričakuje več pozitivnih učinkov na okolje, dodatno ureditvijo področja nezakonitih rudarskih del se pričakuje zmanjšanje nezakonitih posegov v okolje oziroma v prostor, z dodatno ureditvijo postopkov opustitve izvajanja rudarskih del ter definiranjem različnih vrst sanacij in omejitvami, v zvezi s tem pa se pričakuje izboljšanje stanja na področju sanacije pridelovalnih prostorov po zaključku izkoriščanja mineralnih surovin. S strani koalicije je bilo vloženih še nekaj amandmajev, ki so povsem nomotehnični popravki. Upoštevane pa so bile tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe. V poslanski skupini SDS bomo predlog zakona soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Robert Pavšič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Človek lahko pravzaprav samo zavzdihne po tej dolgotrajni sagi prepovedi frackinga, ampak očitno tudi danes še nekateri ne vedo, da bomo ob glasovanju glasovali o popolni prepovedi frackinga, ne pa o obsežnem dravličnem lomljenju, ki je na zadnje izpadlo iz tega zakona, seveda na strašne pritiske opozicijskih poslancev. Je pa tako kot vedno tudi pri tem zakonu prišla na površje v zadnjih dveh letih zelo manifestirana in izkazana praksa, da tudi v še tako dobre rešitve vedno se pritakne kakšna, ki je prav katastrofalna. Kako naj potem odgovoren poslanec, poslanska skupina potrdi tak zakon? Ne gre. Vesel sem, da nam je uspelo tisto najbolj ključno in da smo zaščitili Prekmurje pred škodljivimi rudarskimi posegi, hkrati pa mi je žal, da v zakonu še vedno ostajajo nekatera določila, ki so oziroma bodo lahko škodljiva, ampak so popolnoma v maniri te politike in te vladajoče klike. V Listi Marjana Šarca zakonu ne bomo nasprotovali, nikakor pa ga ne bomo tudi podprli. Pa še eno zadevo je potrebno poudariti in zaželeti človeku, ki ga danes ni več tukaj, to je sekretarju gospodu Košoroku, vso srečo na novem delovnem mestu. Do zdaj smo namreč z njim se prerekali, argumentirali in konec koncev tudi uspeli prepovedati ta prekleti fracking. Hvala lepa.
Hvala lepa. Željko Cigler bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Predlog Zakona o dopolnitvah in spremembah Zakona o rudarstvu, ki ga imajo trenutno v obravnavi, je Vlada v Državni zbor prinesla šele po večkratnem vlaganju identičnega zakona, vsaj kar se tiče prepovedi frackinga s podobnimi rešitvami s strani opozicije. Ni jasno zakaj smo morali tolikokrat vlagati v opoziciji ta zakon da je končno Vlada dojela, da je to zadevo potrebno urediti, ker je to nujno za normalno življenje in razvoj te države za ljudi, ki tukaj živijo, še posebej za del, ki bi bil tu najbolj prizadet in to je Prekmurje to je Petišovci. Mislim, ali je to Vlada storila zaradi pritiska, ki ga je opozicija izvajala in tudi civilna družba ter stroka v Sloveniji, ali pa je bil zakonski predlog, ki ga danes obravnavamo, dejansko na mizo dan mimo Vlade ali pa z blagim pregledom tega in soglasjem tudi pristojnega ministrstva. Kakorkoli že, danes imamo tretje branje in odločanje o končni vsebini tega zakona. Za omenjeni zakon smo imeli tudi splošno razpravo, v kateri smo poslanke in poslanci Levice oziroma Socialnih demokratov ter ostali v zboru ugotovili, da je v zakonu še nekaj stvari, s katerimi se ne strinjamo in jih je treba bolje urediti. Vendar kljub temu, dosežena je popolna prepoved frackinga. Zakonski predlog ima po besedah predlagateljev več bistvenih ciljev in če bo sprejet, bo zagotovil podlage za enovito in učinkovito upravljanje z mineralnimi surovinami, podaljšal bo obstoječe rudarske pravice za izkoriščanje in odpravil različne administrativne ovire, pa tudi poenostavil postopke na področju opuščanja izkoriščanja mineralov pri nas, na primer, zapiranje rudnikov. Rešitve, ki bi izpolnile cilje, Vlada vidi v tem, da bi opredelila nekaj novih pojmov. Prepovedala bi – in dosegli smo – popolno hidravlično lomljenje oziroma fracking, tudi vlogo Geološkega zavoda Slovenije je opredelila, jasno pa bi uredila nekatera vprašanja v povezavi z ugasnitvijo rudarske pravice, podaljšala bi obstoječe rudarske pravice izkoriščanja v nekaterih specifičnih primerih. Poslanci in poslanke Socialnih demokratov smo izkoristili zakonski predlog, ki smo ga prejeli, tako, da smo ga proučili in tekom obravnave ter razprave prišli do zaključka, da so rešitve, ki so zapisane, ustrezne, niso sporne. Nekaj pa je takšnih, ki jih v prvem branju in do zdaj še, žal, nismo mogli popraviti; jih bomo pač v nadaljnjih obravnavah tega zakona v prihodnjem mandatu dopolnili. V oči najbolj bode podla rešitev, ki govori o popolni prepovedi hidravličnega lomljenja. Socialni demokrati smo mnenja, da je na območju Slovenije treba takšno popolno prepoved frackinga oziroma hidravličnega lomljenja na koncu koncev doseči, izglasovati. In to je tudi ključna rešitev, ki jo ta zakon predlaga, za katero sem že prej rekel, da smo v opoziciji vložili kar nekaj obravnav tega zakona, žal neuspešno, zdaj pa se konec koncev strinjamo vsi poslanci v Državnem zboru s tem. Fracking se je na koncu le prepovedal, a vprašanje oziroma dvom še vedno obstaja, zakaj se tega ni uredilo prej in zakaj so si vsi vladajoči glede tega tekom obravnave zdaj premislili, ali gre tu zgolj za sprenevedanje ali pa za politični pritisk. Vendar, karkoli rečemo, ko bo zakon sprejet, velja in fracking v tej državi je prepovedan. Ker hidravlično lomljenje je škodljivo, to so v tujini že večkrat pokazali in potrdili. Vse več držav Evrope in sveta takšnega načina pridobivanja mineralnih snovi opušča in prepoveduje. In tem državam se končno pridružuje tudi Slovenija. Veseli nas, da smo končno sprejeli odločitev, da v Sloveniji v celoti prepovemo hidravlično lomljenje ali fracking. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Cigler, je bilo to skupno stališče z Levico ali bo Levica imela svoje stališče? [[smeh]] Primož Siter, izvolite.
Hvala za besedo. Petkrat smo v Levici v tem mandatu predlagali prepoved frackinga. Petkrat! In petkrat je vladajoča koalicija to prepoved zrušila, dvakrat na odboru in trikrat na plenarni seji Državnega zbora. Argumentacija je na začetku bila, da ne smemo prepovedati frackinga, ker da nas bo potem britanska korporacija tožila na nekem ad hoc mednarodnem tribunalu, kjer bomo izgubili in potem Slovenija morala plačati milijonske odškodnine. Naj raje počakamo na to, da se Britancem koncesija za črpanje plina v Petišovcih počasi izteče, postopki za pridobitev dovoljenj se jim tako ali tako vlečejo in problem se bo rešil sam od sebe. Potem je ta ista vladajoča koalicija izglasovala protikoronski zakon, v katerega je Vlada podtaknila člen o podaljšanju rudarskih koncesij. A v Levici z našimi napori za prepoved frackinga nismo seveda odnehali. Še naprej smo vztrajno vedno znova vlagali Zakon o prepovedi frackinga. Potem je neznano kdo po Prekmurju razširjal govorice, da bomo s tem zakonom prepovedali izkoriščenje geotermalne energije, kar je popolna laž, ker smo v zakon jasno zapisali, da prepoved velja izključno za izkoriščanje ogljikovodikov, torej nafte in plina. Na koncu, še nedolgo nazaj, je vladajoča koalicija zrušila naš zakon ker je Vlada pa sedaj pripravila novelo Zakona o rudarstvu, s katero se bo sistemsko onemogočil fracking. In še tukaj smo bili priča igricam in slepomišenju, zakon je s prva prepovedal tako imenovani obsežni fracking z zvijačno pogruntavščino fracking pri katerem se v vrtino vtiska tisoč kubičnih metrov ali več vode na fazo lomljenja oziroma deset tisoč kubičnih metrov ali več vode v celotnem postopku. Skratka, tako imenovana prepoved frackinga je bila sprva nastavljena v zakonu tako, da je bilo dovoljeno vse kar hočejo torej Britanci početi v Petišovcih, torej fracking do 9 tisoč 999 kubikov, da, 10 tisoč en kubik pa ne. Potem so končno dojeli, da je v Državnem zboru za popolno prepoved frackinga bilo 47 glasov, da bo njihova novela zakona o rudarstvu padla, če z amandmajem v celoti ne prepovedo frackinga, bolj ali manj obsežnega, da smo malo dvomili, da bo tak amandma, da bomo tak amandma ugledali, je glede na petkratno zavrnitev prepovedi hidravličnega lomljenja podaljšanje koncesij korporacij, ki bi to rada izvajala v Petišovcih in pa to kako je bil nenazadnje zakon o prepovedi frackinga zavrnjen prav na odboru kjer sestava ne odraža večinske podpore, ki jo je tisti zakon pred tem dobil na plenarni seji Državnega zbora, je logično. No, vendarle se je zgodil čudežni amandma, ki končno in dokončno prepoveduje vse inkarnacije zdaj že razvpitega frackinga in to v Levici seveda pozdravljamo. Žal pa žongliranje z dopustno in nedopustni obliko frackinga ni bila edina sporna materija o predlogu zakona. Res je kar pravijo občine, dejansko se zakon bere kot da imajo imetniki rudarskih pravic neko naravno pravico do rudarjenja in je pač treba prilagoditi zakon, da bodo lahko to pravico imeli še naprej. Tukaj imamo še poenostavljanje postopka opustitve rudarjenja, pa to da vloge za izdajo odločbe o prenehanju pravic in obveznosti rudarske pravice ne bo več treba priložiti revidiranega projekta sanacije, ker rudarski projekt po katerih je izkoriščal in opustil izkoriščanje zadostujejo, sanacija pa je očitno tretja briga. In še in še. Skratka, prilagajanje zakonodaje imetnikom rudarske pravice namesto, da bi se ti prilagodili zakonodaji, spet neke administrativne razbremenitve, ki da bodo na koncu seveda verjetno spet šle v prid kapitalu ter v škodo narave in ljudi. V Levici se bomo tokrat pri glasovanju vzdržali, zahvaljujoč dokončni prepovedi frackinga, kar pa ne pomeni, da moramo zaradi te težko izborjene zmage, težko izborjene bitke ostati nekritični pri ostalih omejenih slabostih tega zakonskega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili skladno s prvim odstavkom 140. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 10. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Amandam je redakcijske narave. Želi kdo besedo? Ne želi. Zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 12. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljat? Ne želi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 19. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi tukaj do besedo? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 62.a člen in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne želi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 67. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Tudi ne, zato zaključujem razpravo. Končali smo razpravo o amandmajih o katerih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v sredo, 6. aprila 2022 oziroma v četrtek, 7. aprila 2022 v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 99. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali v sredo, 6. aprila ob 9. uri. Spočijte se do takrat in lep pozdrav!