Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam nadaljevanje 9. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Anton Anderlič, Aleš Gulič od 12. ure dalje, Sašo Peče, Jakob Presečnik do 17. ure, mag. Franc Žnidaršič. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO ZAHTEVE SKUPINE POSLANCEV, DA DRŽAVNI ZBOR ODLOČI O ODLOČITVI KOLEGIJA PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA, DA SE PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SOCIALNEM VARSTVU, EPA 355 /IV, OBRAVNAVA PO REDNEM POSTOPKU. Kolegij predsednika je na seji, dne 15.7.2005 sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu, ki ga je vlada Republike Slovenije predložila po skrajšanem postopku, obravnava po rednem postopku. V poslovniškem roku petih dni je zoper odločitev kolegija skupina 27-ih poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom zahtevala, da na podlagi desetega odstavka 21. člena poslovnika o odločitvi kolegija odloči državni zbor. V zvezi z odločitvijo kolegija, da se navedeni predlog zakona obravnava po rednem postopku, dajem besedo predstavnikoma predlagateljev zahteve. Če ni želje za predstavitev, potem ugotavljam, da o tej zahtevi ni razprave, zaključujem razpravo. O predlogu skupine poslancev bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UPRAVNIH TAKSAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah, ki je danes pred vami, je pripravljen zaradi sprememb na različnih področjih materialne zakonodaje, ki določajo vsebino upravnih dejanj in dokumentov, za katere ta zakon določa upravne takse, kot na primer: uredba o upravnem poslovanju, zakon o zemljiški knjigi, zakon o nadzoru državne meje, zakon o gospodarskih družbah, zakon o nadzoru državne meje, zakon o eksplozivih, zakon o industrijski lastnini, zakon o starševskem varstvu in še nekateri drugi. Poglavitne rešitve zakona so naslednje. S spremembo zakona se omogoči možnost plačila tudi s sodobnimi plačilnimi sredstvi, na kar napotuje tudi sprejeta uredba o upravnem poslovanju. Druga rešitev, ki jo zakon predvideva, je, da se z dopolnitvijo 28. člena za samostojnega podjetnika posameznika določa oprostitev plačila za dokumente in dejanja za vpis, vpis dokumentov, podatkov in vpis prenehanja opravljanja dejavnosti samostojnega podjetnika posameznika v poslovni register Slovenije. Prav tako se bo z dopolnitvijo 28. člena določilo oprostitev rok za dokumente in dejanja za vloge za vpis ali izbris iz obveznih zbirk podatkov, ki se zbirajo na podlagi predpisov, ki urejajo kmetijstvo, vino in druge proizvode iz grozdja in vina, veterino, živinorejo, morsko ribištvo, semenski material kmetijskih rastlin, zdravstveno varstvo rastlin ter določbe oziroma potrdila iz obveznih zbirk podatkov. Nadalje se bo s spremembo in dopolnitvijo uveljavila nova tarifna številka, 4A sicer, za redni izpisek iz elektronske zemljiške knjige. S to dopolnitvijo bo podana pravna podlaga upravnim organom, da zaračunavajo upravno takso za redni izpisek iz elektronske zemljiške knjige. Na Odboru državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko so bili podprti vsi amandmaji predlagani s strani zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Amandma poslanske skupine s prvopodpisanim gospodom Potrčem pa ni bil sprejet. Zadevni amandma poslanske skupine Socialnih demokratov je ponovno vložen, ki pa mu vlada nasprotuje, zato predlagamo, da državni zbor podpre predlog zakona, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, seveda brez podpore amandmajev poslanske skupine s prvopodpisanim gospodom Potrčem.
Hvala gospodu Špiletiču, državnemu sekretarju na ministrstvu za finance. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Vse skupaj prav lepo pozdravljam! Hvala za besedo, gospod predsednik. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 7. seji dne 6.9.2005 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje zakonodajno-pravne službe ter amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Miranom Potrčem z dne 29.6.2005 k 2. členu predloženega zakona. Seji odbora so prisostvovali predstavnica in predstavniki ministrstva za finance ter zakonodajno-pravne službe. V uvodni, dopolnilni obrazložitvi člana je predstavnik vlade poudaril, da predlagane zakonske rešitve ne predstavljajo večjih sprememb veljavnega zakona ter sledijo spremembam in dopolnitvam materialnih predpisov, ki določajo vsebino upravnih dejanj in dokumentov, za katere nato zakon določa višino upravnih taks. Posebej je bilo izpostavljeno en od namenov predloženega zakona, in sicer poskus vzpostavitve prijaznejšega odnosa do samostojnih podjetnikov, posameznikov, ki bodo oproščeni takse za dokumente in dejanja v zvezi z vpisi v poslovni register Slovenije. Vlada s tako predlagano rešitvijo sledi tudi pobudi Obrtne zbornice Slovenije in predstavnikom civilne družbe iz vrst podjetnikov. Nato smo v razpravi obravnavali tudi amandma s prvopodpisanim Miranom Potrčem. Na podlagi tega amandmaja bi bili poleg dokumentov in dejanj oproščenih taks, kot jih navaja 28. člen veljavnega zakona, predmet taksne oprostitve tudi dokumenti in dejanje v zvezi z registracijo najemnih pogodb ali aneksov za stanovanje ter za vpis in izbris najemnih pogodb ali aneksov iz registra najemnih pogodb ter pridobitev neprofitnih stanovanj, ki so z javnim razpisom predvidena za oddajo v najem prosilcem, ki glede na socialne razmere niso zavezanci za plačilo lastne udeležbe in varščine. Po daljši obravnavi in tudi razpravi, po kateri je bilo podano mnenje s strani ministrstva za finance, da je ta problematika nekje, ki bi reševala socialno stisko v zvezi s plačevanjem taks, dovolj dobro opredeljena v 25. členu veljavnega zakona v povezavi s 13. točko 28. člena istega zakona, ki določa, da dokumenti in dejanja za uveljavitev socialnovarstvenih pravic, da so oproščeni plačila takse, postavljajo dovolj široko pravno podlago za taksno oprostitev in s tem uveljavljanje pravic, na katere so vloženi amandma nanaša. Predstavnik vlade je v razpravi tudi poudaril, da velja določbe zakona o upravnih taksah v primeru, da se v praksi res ne izvajajo, dodatno proučiti. Vlada jih bo proučila in jih začela uveljavljati na način, kot je bilo v zakonskih določbah tudi prvotno načrtovano. Potem je odbor za finance sprejel vse amandmaje odbora, razen amandmaja, ki sem ga prej omenil in vse člene zakona, katere predlaga tudi v sprejem državnemu zboru. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Milan M. Cvikl. Izvolite.
Gospod predsedujoči, poslanke in poslanci, predstavniki vlade. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenija bomo podprli zakon o spremembah zakona o upravnih taksah zaradi dveh razlogov, zato, ker uvaja podporo in uveljavljanje sodobnih plačilnih sredstev in ker s svojimi dopolnitvami daje podporo podjetništvu v Sloveniji. Ob tem bi pa rad posebej poudaril, da bomo podprli tudi amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov, ki so bili najprej predstavljeni in žal nesprejeti na matičnem delovnem telesu in ki jih bomo, upam, danes v tej obravnavi vendarle podprli. Jaz moram reči, da se čudim, da je predstavnik vlade ravnokar povedal, da vlada predlaga državnemu zboru, da sprejme zakon samo tako, kot ga je sprejelo matično delovno telo, da pa vlada ponovno tudi danes pravi, da ne potrjuje amandmajev, s katerimi se pravzaprav v zakonu o upravnih taksah želi samo izpolniti cilje, ki si jih je ta ista vlada zadala v nekem svojem programu. Ti cilji so, med drugim, povečevanje rodnosti in tako naprej. Temu se čudimo v Liberalni demokraciji še posebej zato, ker je to rekel predstavnik ministrstva za finance, ki je v petek v vladno proceduro poslal zakon, ki pa govori o tem, da bo ne glede na to, da vsi ostali Slovenci plačujemo davek na obresti na sredstva, ki jih imamo, ki smo jih pridobili bodisi skozi zaslužke ali kako drugače, edina izjema od tega pa bodo obresti, ki so jih prejeli, ki jih prejemajo skozi obveznice denacionalizacijski upravičenci. Torej imamo na eni strani vlado oziroma ministrstvo za finance - ker vlada tega še ni sprejela, tudi državni zbor še tega ni sprejel - ki pravi: dajali bomo več bogatejšim, tistim, ki pa imajo probleme z registracijo najemnih pogodb, tistim, ki imajo probleme z pridobivanjem neprofitnih stanovanj, tistim, ki bi lahko seveda jih oprostili vseh upravnih taks v postopkih začasne odobritve izredne pomoči in podobno, tistim, pa vlada Republike Slovenije skozi besede predstavnika ministrstva za finance, tukaj pravi, njim pa ne bomo oprostili v zakonu upravnih taks teh dajatev. Mi menimo, da je to dvoličnost vlade, ki ni korektna, ki ni ustrezna in zato se pravzaprav ne čudim temu, da sta oba, tako predstavnik vlade kot predstavnik matičnega delovnega telesa govorila o podpisu, o amandmajih s prvopodpisanim gospodom Miranom Potrčem. Ne! Gre za amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov in to pravzaprav edinih socialnih demokratov, ki jih imamo v tem državnem zboru, ker seveda Socialna demokracija Slovenije s predlogi zakonov, kot jih predlaga, in pa s tem, da se ne podpira amandmajev, s katerimi bi reševali socialne težave tistih, ki so najbolj ogroženi, pač ni Socialna demokracija Slovenije, [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]
Prosim, tišina.
[[...]]ampak bom sam seveda predlagal, če bo sprejeta [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]tudi davčna zakonodaja, da se preimenujete v republikansko stranko. Hvala lepa.
Hvala gospodu Cviklu. Besedo dajem gospodu Janku Veber, ki bo govoril v imenu Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo in lep dober dan v imenu Socialnih demokratov. Predlog sprememb in dopolnitev [[...]]
Prosim mir [[...]]
[[...]]zakona o upravnih taksah govori že v svojem uvodu, da je temeljni cilj predloga sprememb in dopolnitev doseči večjo enotnost med različnimi pravnimi predpisi. Tako se ta sprememba zakona dotika zakona o zemljiški knjigi, zakona o eksplozivih, zakona o industrijski lastniki, starševskem varstvu, zakona o vinu; skratka, cela vrsta predpisov, ki so bili v zadnjem obdobju sprejeti. Tukaj pogrešamo stanovanjsko področje, ki je bilo ravno tako deležno sprememb s sprejemom novega zakona, ne zasledimo pa, da bi predlog sprememb in dopolnitev zakona o upravnih taksah sledil stanovanjski zakon in poskušal urediti in uskladiti tudi ta predpis v postopkih za izdajo upravnih taks. Zato je naš predlog, da se v predlog sprememb in dopolnitev zakona o upravnih taksah vnese tudi upoštevanje stanovanjskega zakona. Za kaj gre? Eno od področij, ki jih ureja stanovanjski zakon, je tudi ustanavljanje stanovanjskih skladov in občine so ustanovile javne stanovanjske sklade na osnovi zakona o javnih skladih in tudi predpisih stanovanjskega zakona. Na ta način so prenesli izvrševanje dela svojih izvirnih pristojnosti na javne stanovanjske sklade in v zvezi s tem seveda tudi bi morali slediti zakonskim nalogam glede oprostitve plačila upravnih taks. Sam trenutno veljavni zakona o upravnih taksah govori o tem, da je država in občina oproščena plačila upravnih taks, ne govori pa o tem, da so tudi stanovanjski skladi lahko oproščeni plačila upravnih taks. Za reševanje prav konkretnih težav in problemov in rešitev ne nazadnje, ki nastajajo pri reševanju stanovanjskih problemov, se v praksi srečujemo s tem, da se izdajajo dokumenti v zvezi z registracijami najemnih pogodb ali aneksov za stanovanja ter za vpis ali izbris najemnih pogodb ali aneksov iz registra najemnih pogodb. Tega določila v sedanjem zakonu o upravnih taksah ne bomo nikjer zasledili, da je že upoštevano ali kaj podobnega. Tudi naslednji predlog, dokumenti in dejanja v postopku pridobitev neprofitnih stanovanj, ki so z javnim razpisom predvidena za oddajo v najem prosilcem, ki glede na socialne razmere niso zavezanci za plačilo lastne udeležbe in varščine. Tudi ta točka ni nikjer zabeležena v zakonu o upravnih taksah. In tudi dokumenti in dejanja v postopku začasne odobritve izredne pomoči pri uporabi stanovanja oziroma preselitve najemnika v drugo stanovanje v primeru, če izjemne okoliščine kažejo na dolgotrajno nezmožnost plačevanja najemnine in drugih stroškov, ki se plačujejo poleg najemnine. Naj vas spomnim, da smo tudi v kratkem v Sloveniji imeli kar zahtevne razmere glede naravnih nesreč in pri postopkih, ki jih je potrebno peljati glede pomoči pri uporabi stanovanja oziroma preselitve najemnika obremenjujemo takšne prosilce tudi z upravnimi taksami. In sedanji veljavni zakoni in tudi ta predlog sprememb ne rešuje tega problema. Zato predlagamo, da se ta točka dodatno uvrsti kot točka, za katero se ne plačuje upravna taksa. Ne nazadnje tudi dokumenti in dejanja za uveljavitev pravice do subvencionirane najemnine. Mogoče se lahko res zasledi v tem zakonu, da je že pravna podlaga za to, da se ne plačuje taksa za subvencioniranje najemnine, ampak vendarle, mislim, da ni, in prepričani smo v poslanski skupini Socialnih demokratov, da lahko zelo mirno zapišemo tudi to določilo v zakonu o upravnih taksah, da so oproščeni plačila upravnih taks tisti, ki uveljavljajo pravico do subvencioniranja najemnine. Menimo, da bi tako dopolnjen zakon se resnično približal svojemu osnovnemu cilju, ki je bil tudi zapisan v uvodni obrazložitvi predlagatelja, in predlagam, da te dopolnitve, ki smo jih posredovali, sprejmete. Hvala.
Hvala gospodu Vebru. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik parlamenta. Predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Poslanska skupina Nove Slovenije podpira spremembe in dopolnitve zakona o upravnih taksah in podpira tudi vse amandmaje, ki so bili na odboru za finance in monetarno politiko sprejeti. Zakon o upravnih taksah ureja plačevanje upravnih taks pri upravnih organih in nosilcih javnih pooblastil v upravnih in drugih javnopravnih zadevah. Cilj predlaganih sprememb zakona so doseči večjo enotnost med različnimi predpisi tako zakon o zemljiški knjigi, zakon o nadzoru državne meje, zakon o eksplozivih, zakon o industrijskih lastnini in še nekateri drugi zakoni. Nekatere nove takse so na novo uvedene zaradi spremenjenih pogojev notranjega in zunanjega trga po vstopu Slovenije v EU. Sprememba zakona je nujna tudi zaradi poenostavitve plačevanja upravnih taks z elektronskim denarjem, to je možno in z zakonom predpisano ne glede na to, kakšno plačilo je določeno v taksni tarifi. Zakonodajalec gre tudi v korak s časom, saj uvaja tudi elektronsko obliko zemljiške knjige. Predlagane spremembe so nedvomno nov doprinos k prijaznejši javni upravi za državljane, saj prinašajo številne oprostitve, nekatera znižanja, uskladitve z realnimi stroški in tudi nekatere nove takse, povezane z vstopom Slovenije v Evropsko unijo. Po našem mnenju je zelo pomembno, da so samostojni podjetniki za vpis in izbris iz poslovnega registra oproščeni plačila upravne takse. Pomembno je tudi, da so oproščeni taks podatki, ki se zbirajo s področja kmetijstva za vpis ali izbris iz obveznih zbirk podatkov. Poleg zgoraj navedenih so pravne takse oproščeni še dokumenti v zvezi z zavarovanjem za starševsko varstvo, sklepi, s katerimi se odloči o pravicah znotraj postopka, za potrdilo o dokončnosti in potrdilo o pravnomočnosti, vizumi za diplomatski potni list in obnavljanje vpisa v register zastopnikom na področju pravic intelektualne lastnine. Znižan je elektronski izpisek iz zemljiške knjige, zvišanje pa opravljanje strokovnega izpita in izpita za patentnega zastopnika oziroma zastopnika za modele in znamke. Treba je povedati, da teh zastopnikov in teh strokovnih izpitov je zelo malo, zato bistveno to ne vpliva, to je usklajeno s samo stroški, ker so ti izpiti in obseg teh izpitov bistveno zahtevnejši, kot so bili v začetku. Skratka, poslanska skupina Nove Slovenije bo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah podprla, skupaj z amandmaji matičnega odbora, ker menimo, da je dober in bo prispeval k boljši javni upravi. Mogoče bi bilo še dodati to, da se ne strinjamo z amandmaji poslanke skupine SD, kar pa pričakujem, da bo kasneje, ko bomo amandma obravnavali, nekoliko več debate. Hvala lepa.
Hvala gospodu Testenu. Gospod Josip Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala gospod predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah v drugi obravnavi iz dveh preprostih razlogov - da bom kratek - gre za rešitve, ki uvajajo nov način možnosti plačevanja, kot so že predhodni kolegi to omenili. In drugič, gre za bolj prijazen odnos države do državljanov, ko nastopajo v raznih upravnih postopkih, s tem da za nekatere uradne evidence, ki jih vodijo državni organi, ne bo potrebno v prihodnje plačevati upravne takse. In pozdravljamo takšen način reševanja zadev, kot jih je predlagala vlada s temi dopolnitvami zakona, pri čemer pa predlagamo vladi, da prouči celoten zakon o upravnih taksah in eventualno glede na problematiko, ki se je pojavljala ob obravnavi tega zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah, kot tudi vprašanja, ki se pojavljajo v vsakdanjem življenju, in eventualno pripravi celovito spremembo in dopolnitev zakona o upravnih taksah. In ker so mogoče tudi nekatere druge stvari, ki v temu trenutku mogoče niso bile izpostavljene, pa so problematične zaradi visokih upravnih taks v upravnih postopkih državnih organov.
Hvala gospodu Bajcu. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah ne bomo nasprotovali. Predlog zakona daje nove možnosti glede na sodoben način plačevanja in seveda posredno ponuja pomoč tudi podjetnikom. Vseeno pa bi prosil vse tiste, ki mogoče že imajo izdelana stališča o amandmaju k predlogu zakona, ki ga je vložil prvopodpisani gospod Miran Potrč, da naj razmislijo o svojem nasprotovanju. Ta amandma je dober. Dober je, to morajo vedeti tisti, ki so bili ali so, še posebej v zadnjem času, tudi župani. Moram vam povedati ob tem stališču lastno izkušnjo, ko smo celo iz uradnih vladnih služb dobili pisno navodilo, zahtevo, da morajo tudi tisti prosilci - predvsem govorim o točki 31 in 32 v tem amandmaju, ki je ali pa bo mogoče sestavni del zakona - da morajo vsi, tudi prosilci za neprofitna stanovanja, plačevati takse, nakar se je zgodilo, da je bilo med 64 prosilci 40 ali pa še več zavrnjenih - vseeno so morali plačati takso. Ko smo se mi na vladne službe pritožili oziroma vprašali za tolmačenje smo dobili odgovor: ne tič ne miš. Je treba plačati takso, ni treba plačati takse, mislimo, da bi morali plačati takso, mislimo, da je vseeno, če je ne plačajo. Temu se reče po domače nered. In ta nered je očitno bil ugotovljen, vsaj po tem, kar imam jaz podatke, tudi na matičnem odboru. Pri točki 31 in 32 tega amandmaja predlagam, kolegice in kolegi, razmišljajmo skupaj in razmišljajmo pametno in naredimo nek red. In mislim, da je predlagan red v teh točkah zadosti dober, zadosti izdelan in da ne prinaša nobenih finančnih posledic. Dejansko je ta trenutek vsaj na tem področju, torej na področju plačevanja taks za neprofitna stanovanja in na nekaterih socialnih segmentih - dejansko, iz prakse vam zagotavljam - nered. In karkoli storiš, te lahko nekdo obsodi, da si delal v nasprotju s takšnim ali drugačnim zakonom, pa tudi če dokažeš s papirji, da temu ni tako, da še celo vladne službe, ni važno katere, prejšnje, sedanje ne vedo, kaj storiti. V Slovenski nacionalni stranki bomo amandma podprli in tudi predlagamo, da bi bil ta amandma vreden malo več razprave in malo več pozornosti. Zato še enkrat prosim vse, da razmislimo življenjsko in ne razmišljamo vsaj v tem delu politično.
Hvala gospodu Baroviču. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav, voščim vsem! Upravni postopki in upravni akti povzročajo določene stroške in vlada se je odločila, da nam na tem področju predlaga nekaj sprememb. Gre za spremembe, ki jih bomo najbrž vsi podprli, bodisi da gre za drugačen način plačevanja, možnost drugačnega načina plačevanja, bodisi da gre za to, da se nekatere obveznosti opuščajo, ali pa se uvajajo nova plačila za posamične storitve. V poslanski skupini DeSUS smo dogovorjeni, da podpremo ta zakon zato, ker predvsem prinaša pozitivne efekte za uporabnike tako za posameznike kot za določene gospodarske subjekte. Radi bi pa na nekatere stvari tudi opozorili. Gre za to, da mi tudi sodimo, da je treba podpreti amandma, ki je bil predložen s strani Socialnih demokratov, iz zelo preprostega razloga, zato ker se nekatere navedene predlagane oprostitve sicer že zdaj realizirajo - tako se ne plačuje taksa za pridobitev neprofitnega stanovanja, kakor se ne plačuje subvencija za neprofitno stanovanje, kakor se ne plačujejo nekatere izredne pomoči, se pa plačuje registracija pogodb pri upravnih enotah. Vendar je to napačno deklarirati kot socialni ukrepi, kajti to plačilo takse plačujejo lastniki in ne socialni oziroma neprofitni upravičenci. Zato sodimo, da je prav, če bi se to podprlo, dasiravno so predstavniki vlade na odboru tudi že povedali in v poročilu piše, da je to na posamičnih področjih podvajanje. Ampak, če se res v praksi dogaja, da se zaračunavajo takšne storitve, pa se ne bi smele, potem ni nič narobe, če tudi v tem zakonu o upravnih taksah postavimo jasne meje, kaj ja in kaj ne s taksami obremenjevati. Zagotovo pa bi bilo vsaj primerno, da bi oprostili lastnike stanovanj plačila takse, kajti gre za neke vrste pridobitno dejavnost, kakor oproščamo posamične kmetijske ali druge gospodarske subjekte, s.p. v tem predlogu pri njihovi dejavnosti. Je pa še nekaj drugih stvari, na katere bi radi opozorili. Prvič, zelo na kratko, morebiti ni najbolje, da se opuščajo takse na pritožbe, to je samo še dodaten stimulans, da bo pritožb, tudi neupravičenih, tudi takšnih, ki so v smislu nagajanja, vlaganih lahko še več. Sodimo, da bi lahko bile tudi višje ovrednotene storitve za pridobitev lokacijskih informacij na področju gradnje objektov. Prav tako sodimo, da bi lahko bile nekoliko višje točke za plačilo takse v zvezi z usposabljanjem za ravnanje z eksplozivi, in prepričani smo, da je napačno razmerje delitve takse med državo in občinami, kajti te postopke in stroške s tem vodijo in nosijo občine, delitveno razmerje je pa 70:30 v korist države. Morebiti bo kakšen drug zakon še prava priložnost, da to razmerje spremenimo. Tisto, kar bomo lahko spremenili morebiti že pri zakonu o financiranju občin, ko ga bomo obravnavali čez kakšen dan, pa je tudi možnost, da povemo, da je napak, da se te takse, ki so povračilo stroškov, obračunavajo tako, da se občinam ustrezno zmanjša finančna izravnava - tistim, ki seveda finančno izravnavo imajo. Pa še zadnji pomislek, nimamo varovalke pri plačilu takse proti nekaterim zlorabam. Namreč, nekateri uslužbenci posamičnih podjetij lahko preko naročil podjetij pridobivajo informacije, zlasti za lokacijske informacije gre, ki so pravzaprav njihove osebne želje oziroma njihovi osebni interesi. Nimamo vpogleda v to, nimamo možnosti, da bi preverili, ali so tiste vloge resnično vloge v korist podjetja ali posamičnega člana tega podjetja. Poslanska skupina bo torej podprla, DeSUS-ova, bo podprla ta zakona, podpiramo pa tudi intenco amandmaja Socialne demokracije.
Hvala gospodu Rezmanu. Gospod Bojan Starman bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Slovenska demokratska stranka bo navedene spremembe zakona o taksah podprla, kakor tudi amandmaje, ki so bili sprejeti na odboru. Ne bi ponavljal, vendar kljub temu je razlog za to, da bomo to podprli, predvsem v tem, ker zakon želi doseči večjo enotnost med različnimi pravnimi predpisi. Nadalje pa vnaša nekatere novosti, ki jih je tudi nujno potrebno vpeljati v naš zakon o taksah. Predvsem gre tukaj za spremembo 8. člena zakona, s katerim se omogoči plačila tudi s sodobnimi plačilnimi sredstvi. Z dopolnitvijo 1.a v 28. členu se bo za samostojnega podjetnika posameznika določila oprostitev za dokumente in dejanja v zvezi z vpisom in spremembo v poslovni registre Slovenije in izpisom iz poslovnega registra Slovenije. Z novo 29. točko se bo določila oprostitev za vlogo, za vpis ali izbris iz obveznih zbirk podatkov na podlagi predpisov, ki urejajo kmetijstvo, vino in druge proizvode iz grozdja in vina, veterino, živinorejo, morsko ribištvo, semenski material kmetijskih rastlin in zdravstveno varstvo rastlin, ter odločbe oziroma poročilo iz obveznih zbirk podatkov. Prav tako se bo s spremembo in dopolnitvijo uveljavila nova tarifna številka 4a. za izpisek iz elektronske zemljiške knjige. S to dopolnitvijo bo podana pravna podlaga upravnih organom, da zaračunavajo upravno takso kot izpisek iz elektronske zemljiške knjige. Pozdravljamo novosti, ki jim je potrebno tudi najti pravne podlage, da se ustrezno zaračunajo. Prav tako je treba omeniti, da se v nekaterih primerih določajo in definirajo tudi oprostila, kdaj se ta taksa ne plača. Omenil bi na primer, da je vizum za diplomatski potni list takse prost. Z dopolnitvijo in spremembo tarifne številke 66. se na novo določi upravna taksa za potrdilo o prenosni pravici in potrdilo iz registra pravic, katerih obveznost za plačilo izhaja iz zakona o industrijski lastnini. Mi smo tudi razpravljali in se poskušali opredeliti do amandmaja socialdemokratov k predloženemu zakonu. Načelno podpiramo, da so v primerih socialnih stisk oproščeni pri stanovanjskem prometu taks ljudje, ki bi jih morali plačati, vendar mislimo in smatramo, da je bilo tolmačenje vlade na odboru, da je to ustrezno urejeno, da se mogoče samo ne izvaja, mislimo, da je potem nepotrebno, da se tudi ta amandma dodatno sprejme, zato ga ne podpiramo. Hvala lepa.
Hvala gospodu Starmanu. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmaja z dne 23.9.2005. V razpravo dajem 2. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? Gospod Veber, gospa Pečanova, gospod Mikolič. Gospod Veber, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Rad bi še dodatno utemeljil amandma, ki smo ga vložili k zakonu o upravnih taksah. Ugotavljamo, da v 28. členu že govori 3. točka o tem, da spisi in dejanja v postopku za pridobitev dokaza o slabih premoženjskih razmerah kot podlaga za priznanje taksne oprostitve je očitno nek postopek, ki je dorečen in ga potrebuješ še za to, da potem lahko uveljavljaš taksno oprostitev pri posameznih segmentih ali vprašanjih, ki jih ureja posamezen zakon. Ugotavljamo, da je potrebno navesti tudi v zakonu o upravnih taksah stanovanjsko področje. Stanovanjsko področje ni navedeno v tem spisku in naš amandma to uvaja. Na podlagi potrdil, ki jih lahko pridobiš za priznanje taksne oprostitev, seveda na podlagi tega potrdila potem uveljavljaš taksno oprostitev tudi pri vprašanjih, ki so navedena v našem amandmaju in se nanašajo na stanovanjsko področje. Tukaj gre predvsem za 31., 32. in 33. točko, ko govorimo o postopku za pridobitev neprofitnega stanovanja, potem za začasno odobritev izredne pomoči pri uporabo stanovanja oziroma preselitve najemnika v drugo stanovanje ter pri dokumentih, ko uveljavljaš pravico do subvencioniranja najemnin. Ne moremo, bom rekel, slediti trditvam, da je vse že dogovorjeno in rešeno s točko, ki govori o tem, spisi in dejanja za uveljavitev socialnovarstvenih pravic. V kolikor bi uporabljali tudi za vsa ostala področja to 13. točko 28. člena, potem bi celo vrsto taksnih upravičencev morali oprostiti in reči, da ta rešuje že to generalno za vse in ni potrebno precizneje definirati nobenega drugega postopka oziroma spisa, za katerega si upravičen plačila takse. Samo za primerjavo lahko izpostavim, da že danes piše v tem členu "spisi in dejanja v zvezi z uveljavljanjem pravic do družinskih prejemkov". Tudi to bi lahko smatrali potem, da gre za socialnovarstveno pravico in ni potrebno dodatno pisati več v ta 28. člen. Torej, izrecno poudarjam, da manjkajo določbe stanovanjskega zakona in veliko jasneje in enostavneje je peljati postopke, če so ti zelo jasno zapisani kot področje, za katero se oprosti plačilo upravnih taks, in predlagamo, da za vse te štiri točke, ki so tukaj navedene, da državni zbor sprejme odločitev, da se to tudi v zakon o upravnih taksah zapiše. Hvala.
Hvala gospodu Vebru. Besedo ima gospa Pečanova. Izvolite.
Hvala lepa in dober dan vsem kolegicami in kolegom poslancem in seveda gospodu predsedniku. Rada bi tudi s svojega stališča pojasnila, zakaj menim, da je potrebno ta amandma sprejeti, in prosim tudi kolege poslanke in poslance, da vendarle razmislijo, da tukaj ne gre za posebno veliko zmanjšanje prihodkov niti države niti občine. Treba je vedeti, da so te takse tako ali tako občinske upravne takse in da je v primeru, ko je oproščen plačila upravne takse za vlogo za dodelitev stanovanja, za katerega je prosilec upravičenec do subvencije, se pravi, da dobiva iz občinskega proračuna kasneje, v kolikor stanovanje dobi, tudi subvencijo za plačilo najemnine za to stanovanje. Nesmiselno je, da ta ista občina, ki bo kasneje leta in leta v proračunu zagotavljala sredstva za subvencioniranje teh stanarin, ker so ljudje, ki niso finančno zmožni plačevati polne neprofitne najemnine, da istočasno od takšnega prosilca zahteva, da plača upravno takso takrat, ko vlaga vlogo za dodelitev neprofitnega stanovanja, ki smo mu nekoč rekli socialno stanovanje. Menim, da so sedaj subvencije za najemnine tako visoke, dovolj visoke, da lahko marsikateri človek, ki do sedaj niti ni mogel pravzaprav zaprositi za neprofitno stanovanje, sedaj lahko do tega pride, se pravi omogočimo mu z oprostitvijo plačila upravne takse vsaj to, da bo lahko tudi vlogo dal takrat, ko bo razpis v posamezni občini. Menim, da s takšno potezo tudi, bomo rekla, razpletamo nekatere probleme, ki se pojavljajo, izkušnjo imamo, zdaj pred kratkim smo imeli tudi pri nas en tak razpis in dejansko strošek za plačilo upravne takse in tudi stroškov samega postopka, ker je po navadi to kombinirano, je kar visok in marsikateri prosilec ima velike težave pri zbiranju teh sredstev. Predlagam, da bi ta amandma vendarle sprejeli. Hvala.
Hvala gospe Pečanovi. Besedo ima gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Glede amandmaja, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov in predvsem glede njihove obrazložitve, bi rad povedal, da je neumestna primerjava plačila upravne takse med samostojnim podjetnikov, vpis v ta poslovni register in kar sedanji zakon ukinja in glede plačila takse za registracijo najemnih pogodb. Še bolj se mi pa zdi neumesten argument, da bo to pripeljalo do tega, da bo več lastnikov se odločilo registrirati najemne pogodbe. Lahko se sedaj vprašam, kaj pa pravzaprav potem delajo ustrezne inšpekcijske službe glede tega in se mi zdi ta argument, da pa res ne vzdrži. Druga zadeva je, vsi vemo glede višine teh najemnin. In v Novi Sloveniji oziroma jaz ta predlog ne bom podprl. Glede plačila lastne udeležbe in varščine. Marsikaj smo slišali, ampak vemo, da občine, lokalne skupnosti določajo po stanovanjskem zakonu oziroma o pravilniku cenzus oziroma ta višina ni linearna in pravzaprav bi se lahko zgodilo, da nekdo, ki je upravičen do tega, da se mu oprosti lastna udeležba, in tisti, ki bo plačal, da je pravzaprav za nekaj tolarjev razlike. In nekdo bo potem takso plačal, nekdo pa ne bo plačal. Smatram, da je rešitev trenutno v redu. Kar se tiče subvencioniranja najemnine, to, kar je bilo rečeno, lokalne skupnosti pri vlogah za subvencije naj zaračunavajo takso, ker je to rešeno v 13. točki 28. člena zakona o upravnih taksah. Tu smo dobili tudi tolmačenje vse lokalne skupnosti in jaz sem presenečen, da nekateri zaračunavajo in nekateri ne zaračunavajo. Pravzaprav lokalne skupnosti smo to dobile v vednost marca letošnje leto. Drugo, kar me preseneča, kar je bilo prej rečeno, ravno glede tega, kar sem prej povedal, glede plačila lastne udeležbe in varščine, da ni upravnih taks. Glede na sedanji zakon se tu plačuje upravna taksa, kar je - mislim, da je eden prej rekel, da tega lokalne skupnosti ne zaračunavajo. Pa še eno pojasnilo. Ta upravna taksa je v primerni porabi lokalnih skupnosti, tako da se zaračunava v sklopu primerne porabe in pravzaprav tudi, ali bo te takse več ali manj, od tega je odvisna finančna izravnava s strani ministrstva za finance. Sam amandmaja ne bom podprl in tudi v poslanski skupini Nova Slovenija amandmaja ne bomo podprli. Hvala.
Hvala gospodu Mikoliču. Želi še kdo razpravljati? Gospod Cvikl, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz sem že prej povedal, da bomo ta amandma podprli. Ta amandma bomo podprli, tako kot druge, predvsem zato, ker seveda želijo na podoben način, kot predlagate pri podjetnikih, pravzaprav narediti to, da bomo na področju najemnih pogodb, na področju upravljanja s stanovanji prišli na tisto, kar bo tudi v Sloveniji slej ko prej normalna praksa. In normalna praksa bo, da bo, ne več 90% družin z lastnimi stanovanji, ampak bodo, predvsem mlajše družine v veliki meri živele v najemnih stanovanjih. In tisti, ki se je malo ukvarjal z oddajanjem stanovanj, ve, da je danes upravna taksa približno polovico mesečne subvencije, ki jo dajemo študentom za to, da v Ljubljani lažje pridobijo stanovanja pri zasebnikih. Iz tega zornega kota je seveda smiselno pri zakonu o upravnih taksah, če se je vlada odločila, da bo to podprla, da bo to naredila za samostojne podjetnike, podobno tudi narediti tudi za registracijo najemnih pogodb, aneksov stanovanj. Pri tem ne gre samo za to vprašanje, da država to potrebuje zaradi podatkov o tem, zaradi javnega interesa, ampak gre predvsem za to, da bomo postopoma v Sloveniji na stanovanjskem področju prišli v situacijo, ko bomo imeli ponudnike, graditelje stanovanj za oddajanje in kadar hočete to normalizirati, potem morate postopke ob vsem tem poenostaviti. In med te postopke seveda tudi potem spada to, ali se bodo ali se ne bodo plačevale upravne takse. In samo še misel na tisto, kar je bilo prej povedano, ker bomo potem tudi v nadaljevanju. Podobno velja tudi za druge te amandmaje. Ti amandmaji namreč - oziroma druge člene, ti govorijo samo o tem, da če res želimo v Sloveniji uresničiti to, kar bi bilo dobro, nekateri so si to celo zapisali v svojo koalicijsko pogodbo, potem naredimo korake, ki bodo omogočali, da bo reševanje stanovanjskega problema, ne samo v smislu nakupa stanovanja, ampak v smislu zagotovitve legalnega najema čim bolj poenostavljeno. Zato podpiramo, seveda, amandma poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala gospodu Cviklu. Še kdo? Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Ob vseh izrečenih argumentih bi še enkrat poprosil za pozornost in podporo amandmaju. Tam, kjer gre za nejasnosti, in mi smo pred meseci že pošiljali poslanska vprašanja ministru za okolje prostor, ki je sodeloval tudi z ministrstvom za finance in pojasnjena so bila zelo različna stališča, da bi v praksi naj bilo tako, da pa se tolmači tudi drugače. Skratka, gre za nejasnosti, ki so povezane s socialnim položajem, povezanim s stanovanji. In v tem primerih, če gre za nejasnosti, je po mojem res boljše tudi v tem zakonu urediti to možnost, ne pa pričakovati, da bodo ene občine urejale na ta ali na drugi način. Kar pa zadeva najemnih pogodb. Poglejte, mi smo izhajali iz logike, da bo v primeru najemnih pogodb in plačevanja takse v vsakem primeru najemodajalec takso prevalil na najemnika in jo bo plačal najemnik in s tem bodo najemnine višje. In drugo, da ob tem, ko imamo - jaz soglašam, da bi bil dober večji red in kje so inšpekcijske službe, samo bodimo iskreni pa si poglejmo v oči, kot se včasih reče, koliko res upamo garantirati, da je najemnih pogodb prijavljenih in da se davki plačujejo. Najbrž vemo vsi, da relativno malo in bi oprostitev te takse bila tudi stimulacija, da bi se na tem področju ustvaril potreben red in zagotovilo evidentiranje teh najemnih pogodb. V tem pogledu se nam zdi tudi predlog ustrezen in pričakujemo, da boste o njem razmislili in ga podprli. Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Izvolite, gospa Dolinar.
Hvala lepa. Jaz bi rada samo potrdila to, kar je že moj poslanski kolega navedel, da ne morem podpreti amandmaja, predvsem pa se mi zdijo nekako nelogične zadnje navedbe predlagatelja, češ da bomo oziroma če ne bomo izglasovali vašega amandmaja, prevalili višino takse v okvir in višanje najemnine. Zdaj, verjetno je vsem jasno, da se taksa plača enkrat, najemnina se plačuje, na primer mesečno 60.000 - majhno stanovanje v Ljubljani. Taksa 4.000 - enkratno. Torej, mislim, da je ta argument popolnoma nesmiseln in smešen v zvezi z utemeljevanjem tega vašega amandmaja. Hvala.
Hvala gospe Kucler Dolinar. Želi še kdo razpravljati? Izvolite, gospod Cvikl.
Bom še jaz dva podatka povedal. 10.000 subvencija študentom, 4.000 taksa, 40% enkrat na leto. Veliko ljudi se ne odloča, da bi sprejelo študente, ki imajo subvencijo.
Hvala gospodu Cviklu. Gospa Pečanova.
Tudi jaz bi rada rekla, da kadar je treba plačati 4.000 tolarjev, pa nimaš 60.000 tolarjev, da bi plačal prvo najemnino, in če si poleg tega evidentiran in potrjen prosilec za stanovanje za najemnino, tudi če sklepaš najemno pogodbo z lastnikom stanovanja, občina plačuje subvencijo, to je treba vedeti. Občina ne lahko, mora plačati subvencijo, v kolikor se pojavi najemnik, ki ima pravico do subvencije in ima sklenjeno in registrirano najemno pogodbo z zasebnim najemodajalcem stanovanja. Se pravi, da ta najemnik, tudi pri njih se dogaja, da kar enkrat letno sklepajo te pogodbe, zaradi tega, ker se pač morajo letno seliti iz stanovanja v stanovanje. Takih prosilcev imamo, če vam kar primer povem. V Izoli jih je bilo 177 od 199 takih, ki bi v primeru, če bodo še ostali v najemniških zasebnih stanovanjih, bodo pri vsaki registraciji pogodbe - in vsako leto menjavajo stanovanje, vam moram povedati. Tako pač je, iz enega v drugo, v tretje, v deseto stanovanje. Tako je nemogoče dobiti stalno prebivališče in ostajajo na ne vem kakšnih stalnih bivališčih. Zato menim, da ljudem, ki s tako težavo plačujejo najemnino, tudi 4.000 tolarjev nekaj pomeni. Vam pač ne pomeni nič.
Hvala gospe Pečanovi. Želi še kdo razpravljati? Če ne, dajem besedo še predstavniku vlade, gospodu Špiletiču.
Hvala lepa za besedo. Večkrat je bila izpostavljena nezmožnost plačevanja takse tistih, ki so v slabem premoženjskem stanju. Vlada ocenjuje, da že sedanji zakon omogoča ugotavljanje oziroma zagotavlja oprostitev plačila takse tistih, ki so v slabem premoženjskem stanju. Vendar pa ocenjujemo, da bi splošno oprostitev, kot jo predlaga predlagatelj amandmaja, pripeljala do tega, da bi to oprostitev izigravali tudi tisti, ki zanjo niso upravičeni. Drugič, večkrat je bilo izpostavljeno plačevanje takse v primeru iskanja pravice zagotovitve neprofitnega stanovanja. Ministrstvo za finance je že zavzelo jasno stališče, da v tem primeru takse ni potrebno plačati. Žal smo ugotovili, tudi na matičnem odboru, da v posameznih občinah prihaja do različne prakse. S tem v zvezi je ministrstvo za finance že začelo z vsemi aktivnostmi, da bo ugotovilo, kakšna je dejanska praksa v celotni Sloveniji, in bo zagotovilo, da se to stališče ministrstva za finance enotno izvaja v celotni državi. Hvala lepa.
Hvala državnemu sekretarju, gospodu Špiletiču. S tem zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanje pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ŠOLSKI INŠPEKCIJI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev gospodu ministru za šolstvu in šport dr. Milanu Zveru. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! Torej, vlada želi s spremembo zakona o šolski inšpekciji ta zakon uskladiti z novimi razmerami, kakor tudi z nekaterimi novimi pravnimi podlagami. Gre za to, da namen in cilj zakona seveda ostaja isti kot v že sedanjem zakonu, to je spoštovanje zakonitosti in pa pravic otrok, učencev oziroma vseh udeležencev v vzgojno-izobraževalnem procesu. Inšpektorat - glavne spremembe se nanašajo na njegove pristojnosti, tako da bi lahko rekli, da se po eni strani pristojnosti nekoliko širijo tudi na druge subjekte, kot so dijaški domovi, višješolski zavodi, po drugi strani pa novela zakona bolj natančno opredeli pristojnosti inšpektorata za šolstvo. Gre tudi za nekatere uskladitve stvarne pristojnosti, torej z zakonom o inšpekcijskem nadzoru, ki prav tako ureja področje inšpeciranja na šolskem polju. Zakon v 1. členu razširja pristojnost šolske inšpekcije tudi za domove, za učence in dijaške domove. V 2. oziroma 4. členu novelira 7. člen, kjer govori, da lahko posamezna strokovna izvedenska dela upravljajo tudi nekateri zavodi, ki so v okviru šolskega sistema, kot je Zavod Republike Slovenije za šolstvo, Center za poklicno izobraževanje, Andragoški center, Državni izpitni center, kakor tudi nekateri drugi zavodi. 6. člen nekoliko določa, da je inšpekcija dolžna opravljati redne preglede praviloma vsako peto leto, kar pomeni, da bo poslej nekoliko teh rednih pregledov manj, lahko pa bodo bolj temeljiti kot so. 5. člen, recimo, določa tudi pogoje, ki jih morajo imeti izvedenci za pedagoško področje, to je visoka izobrazba in deset let delovnih izkušenj. 3. člen določa, da vsebino opravljanja strokovnega izpita za splošni del določi minister, predpiše minister, pristojen za upravo, posebni strokovni del strokovnega izpita pa minister za šolstvo. To so ključne spremembe, ki jih s to kratko novelo uvajamo. Hvala lepa.
Hvala dr. Zveru. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo in šport kot matično delovno telo. Prosim predsednika oziroma podpredsednika odbora, gospoda Sama Bevka, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Odbor za kulturo, šolstvo in šport je na svoji 7. seji, 7. septembra 2005 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o šolski inšpekciji, ki ga je državnemu zboru predlagala in predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi članom povedal, da predlaga novela ne posega v temeljna načela zakona, temveč pomeni uskladitev s spremenjeno področno zakonodajo - zakon o inšpekcijskem nadzoru, zakon o javnih uslužbencih in zakon o prekrških. Predstavnik državnega sveta Republike Slovenije je predstavil njihovo pisno mnenje in povedal, da podpirajo tisti del predlagane novele, ki pomeni uskladitev z ostalimi zakoni, ki urejajo inšpekcijski nadzor. Predstavnica zakonodajno-pravne službe, pa je povedala, da so pripombe iz njihovega pisnega mnenja večinoma upoštevane. Člani in članice odbora so v razpravi izpostavili predvsem pripombe k 1. in 4. členu zakona. V nadaljevanju pa je odbor sprejel naslednje svoje amandmaje, in sicer k 3. členu, 4., 7., 9. in 10. členu. V nadaljevanju je odbor glasoval o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev zakonski predlog je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila in ga sedaj obravnavamo. Hvala lepa.
Hvala gospodu Bevku. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci! Predlagani zakon sodi v veliko skupino zakonov, ki jih dobivamo v državni zbor kot po tekočem traku v obravnavo po skrajšanem postopku in z napovedanimi manjšimi spremembami, ki naj bi bile potrebne zaradi uskladitve z veljavno zakonodajo. Podobno kot v večini primerov predlagatelj zagotavlja, da ne gre za večje ali morda celo konceptualne spremembe. Da predlogi sprememb in dopolnitev nastajajo v precejšnji naglici in so za to slabo domišljeni, kaže mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je imela pripombe h kar sedmim členom zakona, ki brez prehodnih določb nima nič več kot 11 členov. Prav tako je do neke mere zadržano tudi mnenje državnega sveta, ki pritrjuje tistemu delu sprememb, ki se nanašajo na usklajevanje z zakonodajo, izražajo pa pomisleke k nekaterimi rešitvam, ki vzbujajo pomisleke tudi poslanske skupine Socialnih demokratov. V poslanski skupini Socialnih demokratov ne nasprotujemo tistim spremembam, ki v resnici pomenijo uskladitev z zakonodajo. Utemeljevanje sprememb z obstoječo prakso pa ni sprejemljivo, če pomeni zmanjševanje obsega dela in s tem učinkovitosti šolske inšpekcije. Poprejšnja določba, da se redni nadzor v šolah in vrtcih opravlja najmanj vsako peto leto, je zdaj spremenjena tako, da pomeni zniževanje standarda rednega nadzora, saj se bo po novem redni nadzor opravljal praviloma vsako peto leto. Tudi izvzemanje študentskih domov iz pristojnostni nadzora šolske inšpekcije je ostalo na ravni dosedanjih izkušenj, nismo pa dobili odgovora na vprašanje, v čigavo pristojnost bo nadzor študentskih domov sodil po novem. Nekatere nove pristojnosti pa kljub pripombam zakonodajno-pravne službe niso dobile ustreznega pojasnila in dopolnila, tako na primer ostajajo pristojnosti inšpekcije v zvezi z imenovanjem in razrešitvijo ravnatelja oziroma direktorja, pomočnika ravnatelja v prvotni dikciji. Obseg in naravo predlaganih sprememb pa zagotovo presega rešitev v 4. členu, ki pomeni konceptualno spremembo. Razumemo težave zaradi velikega obsega dela in majhnega števila inšpektorjev in inšpektoric, zaradi česar si morajo pri delu pomagati z izvedenskimi mnenji zunanjih sodelavcev. Je pa nesprejemljiva predlagana sprememba, ki za izvedenska mnenja pooblašča institucije oziroma javne zavode kot celota. Prav tu pa gre za konceptualno spremembo, saj je na primer zavodu za šolstvo namenjeno svetovalno delo, sedaj pa bi ponovno pridobil inšpekcijske pristojnosti. To pa ni združljivo z zasnovo, ki je prevladujoča tudi v drugih evropskih državah, kjer se inšpekcijska in svetovalna funkcija ne združujeta v eni instituciji. Posamezni svetovalec lahko pripravi izvedensko mnenje, nesprejemljivo pa je, da bi zavod za šolstvo kot istitucija prevzel vlogo podaljšane roke šolske inšpekcije. Temu nasprotujemo, zato bomo podprli predlagani amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Hvala.
Hvala gospe Potrati. Gospa Marjetka Uhan bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Lepo pozdravljeni vsi skupaj! V Novi Sloveniji podpiramo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o šolski inšpekciji, ker je potrebna zakonska dikcija z drugimi že sprejetimi zakoni. S predlaganimi spremembami se ukinja pristojnost šolske inšpekcije na delovanje študentskih domov, ker že sedaj šolska inšpekcija ni imela v praksi te pristojnosti. PO besedah glavnega inšpektorja pa tudi ni bilo nobenih pritožb, torej ne vidimo potreb po delu inšpektorjev na tem področju. Ukinja se obvezni preizkus strokovne usposobljenosti inšpektorjev vsake štiri leta po opravljenem strokovnem izpitu, ker je to urejeno z zakonom o javnih uslužbencih. Konkretno so opredeljene institucije naloge, ki jih nadzira šolska inšpekcija. Jasneje pa so opredeljene tudi pristojnosti inšpektorja pri ugotovitvah nepravilnega preverjanja znanja in ocenjevanja. Obvezni nadzor inšpektorja vsakih 5 let v vsaki vzgojno-izobraževalni ustanovi se spremeni na 8 let, ker po besedah ministra zaradi obstoječe organizacije in števila inšpektorjev ni možno to v praksi izvesti vsakih 5 let. Upamo, da bo zaradi tega učinkovitost in zakonitost vzgojno izobraževalnih ustanov vseeno zagotovljena, saj menimo, da pogosti obiski inšpektorjev ne morejo delovati stimulativno na delo vzgojno-izobraževalnih ustanov. V Novi Sloveniji podpiramo predlagane spremembe zakona o šolski inšpekciji.
Hvala gospe Uhanovi. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o šolski inšpekciji ne prinaša večjih sprememb, pač pa gre v prvi vrsti predvsem za uskladitev s spremembami zakonov, kot so zakon o inšpekcijskem nadzoru, zakon o javnih uslužbencih in zakon o prekrških. Novela zakona ukinja obvezen preizkus strokovne usposobljenosti inšpektorja vsake štiri leta in konkretno opredeli institucije, ki dajejo inšpektorju strokovno podporo pri izvajanju nadzora in bolj konkretno opredeli izrekanja potrebnih ukrepov. Na matičnem delovnem telesu smo z amandmaji odbora v novelo zakona vključili tudi pripombe zakonodajno-pravne službe. V Slovenski ljudski stranki smatramo, da bodo omenjene spremembe zakona vsekakor omogočile bolj učinkovito in gospodarno delo šolske inšpekcije, zato bomo omenjene spremembe tudi podprli. Hvala.
Hvala gospodu Prevcu. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! Torej, kot že rečeno, materija, ki je predlagana, dopolnjuje obstoječi zakon in s predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona se ne posega v temeljna načela zakona. Bi pa za razliko od prejšnjih govornikov rad poudaril to, da je pozitivno, da prinaša zakona v 14. členu, 14.a, 14.b in 15. členu kar nekaj novih pozitivnih stvari. In sicer, če si pogledamo v podrobnosti, ima inšpektor pravico in dolžnost, da razveljavi oceno in odredi ponovno ocenjevanje. Torej, lahko tudi izloči učbenike, ki niso v skladu s predpisanimi. Skratka, predlaga lahko tudi ravnatelju uvedbo disciplinskega postopka zoper delavca, skratka, predlaga lahko tudi prenehanje delovnega razmerja za strokovnega delavca oziroma učitelja, ki ni izvajal svojih delovnih dolžnosti v skladu s predpisi. To so stvari, ki so nas vodile k temu, da ocenimo zakon kot pozitiven, in kot že rečeno, zakon je dopolnjen v osnovnem zakonu o šolski inšpekciji in ne moremo govoriti za tako imenovane slabe ali radikalne spremembe v zakonu. Zato bo Slovenska nacionalna stranka ta zakon tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala gospodu Prijatelju. Gospod dr. Mitja Slavinec bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, kolegice, kolegi! S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona o šolski inšpekciji se naj ne bi posegalo v temeljno načelo zakona, saj so, kot je opredeljeno, poglavitni cilji s sprejemom zakona med drugim uskladitev stvarne pristojnosti zakonov o inšpekcijskem nadzoru, konkretnejša opredelitev, izrekanje ukrepov, uskladitev področij in nadzora, glede na prenos posameznih področij v druge organe in ministrstva in konkretnejša opredelitev institucij, ki dajejo strokovno podporo inšpektoratu pri izvajanju inšpekcijskega nadzora. Spremembam, ki sledijo prvima dvema ciljema, v poslanskem klubu LDS ne nasprotujemo, saj z njimi predlagatelj zakon zares usklajuje z ostalimi zakoni, ki urejajo inšpekcijski nadzor. Opozarjamo pa, da so v zakonu tudi nekatere pomembne spremembe, ki so nedomišljene in zato vprašljivo, da je spornih preveč členov zakona, pa je opozorila tudi zakonodajno-pravna služba. Delno so bili z amandmaji na odboru za kulturo, šolstvo in šport ti že korigirani, en amandma pa je vložen tudi s strani našega poslanskega kluba. Za poslanski klub LDS pa so bolj sporne spremembe, ki so povezane s prenosom posameznih področij na druge organe in ministrstva, ključno s konkretno opredelitvijo institucij, ne le strokovnjakov, ki lahko dajejo strokovno podporo inšpektoratu pri izvajanju nadzora. Zakon prinaša tudi krčenje obsega inšpekcijske dejavnosti. Inšpekcija do sedaj sicer res ni uspela vsakih pet let preverjati vseh vrtcev in šol zaradi kadrovskih in materialnih pogojev, vendar bi vlada namesto zmanjševanja dejavnosti morala postopoma poskrbeti za zagotavljanje in izpolnjevanje pogojev, ki jih potrebuje inšpekcija za svojo dejavnost. S tem v zvezi se nam tudi ne zdi primerno, da se posamezna strokovna izvedenska dela v inšpekcijskih zadevah prenesejo na javne zavode, ki imajo predvsem svetovalno vlogo, kot na primer zavod za šolstvo, temveč zastopamo stališče, da naj to opravijo posamezni strokovnjaki, ki pa so lahko zaposleni v teh zavodih. V predlogu sprememb je prav tako premalo upoštevano, da v vzgojno-izobraževalnih procesih nastopajo tako otroci, učenci, dijaki, študenti, kot uporabniki po eni strani, kakor tudi pedagoški in drugi delavci kot izvajalci na drugi strani. Glede na zmeraj več primerov različnih napadov, tudi fizičnih in drugih oblik ogrožanja slednjih, to je izvajalcev, je nedvomno nujno opredeliti tudi področja in vsebine inšpekciranja na področju obveznosti uporabnikov. V nasprotnem primeru bo ugled, avtoriteta in s tem tudi družbeni položaj učiteljev in drugih vzgojno-izobraževalnih delavcev v teh procesih še bolj okrnjen, s tem pa ogrožen tudi nivo in kakovost vzgoje in izobraževanja v naših šolah. Prav tako se nam zdi sporna absolutna prepoved uporabe nepotrjenih učbenikov, saj to ne sledi pomembnemu cilju zagotavljanja diferenciranosti, ustvarjalnosti in kreativnosti v šolah. Vsekakor je nujno, da se vsako dopolnilno učno gradivo dovoli, tudi uporaba drugih virov. Ne nazadnje tudi praksa kaže, da se zmeraj več mladih v nezanemarljivem obsegu poslužuje elektronskih virov in vsebin. Pogosto, predvsem na področju izbirnih predmetov, konkretno astronomija je že taka, pa potrjenih učbenikov enostavno ni in določilo o prepovedi uporabe nepotrjenih učbenikov tudi onemogoča učni proces. V poslanskem klubu LDS zato dvomimo, da bodo predlagane spremembe prispevale k večji učinkovitosti dela inšpekcije. Verjamemo, da je del predlaganih rešitev nedomišljen, zato predloga zakona ne bomo podprli, če ne bodo sprejeta predlagana dopolnila, še posebej dopolnilo k 4. členu zakona. Hvala lepa.
Hvala gospodu Slavincu. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmaja z dne 26.9.2005. V razpravo torej dajem 4. člen in amandma poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Kdo želi razpravljati? Gospod Gaber. Še kdo? Izvolite, gospod Gaber.
Najlepša hvala, gospod predsednik, gospe in gospodje, spoštovani gospod minister. Oglašam se zato, da bi ponovno, tako kot že na odboru, opozoril na to, da je ob tem, ko s tem zakonom res poskušamo doseči usklajenost tega področja inšpiciranja z nekaterimi drugimi področji, prišlo po mojem prepričanju do zamika filozofije inšpekcijskih služb na področju šolstva v določilih v 4. členu. Še enkrat bi rad opozoril vse kolege in kolegice, da je v Sloveniji, tam nekje okrog osamosvojitve, bila sprejeta odločitev, ki jo je takrat pozdravila šolska srenja, mislim, da v celoti, po predhodnih dolgoletnih razpravah. Namreč, odločitev, da bomo ločili inšpekcijski del od svetovalnega, da ne bo več zavod za šolstvo v istih osebah danes prisoten v razredu kot tisti, ki svetuje, jutri pa kot tisti, ki opravlja inšpekcijo. Ta pomešana funkcija je namreč postavljala svetovalce in svetovalke v zelo čudno vlogo. Tu v teh prostorih je nekaj učiteljev in učiteljic. Sam spadam med njih in mi smo na sebi izkusili, kako izgleda ta dvojna vloga inšpektorja svetovalca, in sicer: svetujem, vendar če mojega nasveta ne upoštevaš, te pa kaznujem. V to shizofreno pozicijo postavljati neko osebo in nek zavod se je zdelo takrat stroki - in mislim, da se prevladujoče zdi stroki to tudi danes - ne posebej modro. Mi želimo z našim dopolnilom k 4. členu, če že ne povsem odpraviti takšno situacijo, jo vsaj zreducirati, izvesti na tisto, kar je še sprejemljivo, morda še sprejemljivo. Namreč, če je res, da ne more inšpekcijska služba najti drugih strokovnjakov, ki bi jih uvrstila na listo ekspertrov, ki gredo namesto inšpektorja proučiti posamičen primer v razred, in če je torej potrebno tja vključevati strokovnjake in strokovnjakinje iz različnih javnih zavodov, ki jih v 4. členu naštevamo: CPI, Zavod za šolstvo in Andragoški center itd., potem naredimo vsaj to, da ne bodo te inštitucije tiste, ki opravljajo ta nadzor. Ker če bomo ostali pri tem, kar je tukaj zapisano, prihajamo do tega, da zavod za šolstvo ponovno pridobiva inšpekcijske pristojnosti. Pridobiva jih tudi center za poklicno izobraževanje itd. Gospe in gospodje, to je, se bojim, pol koraka nazaj v rafiniranosti pristopa k šolstvu v tej državi. Nobene potrebe, mislim, da gospod minister ni, da bi ta korak storili. Zato sam apeliram na to, da tudi vi podprete sprejetje takšnega dopolnila in na ta način rahlo drugačno kulturo ravnanja v šolah. Naj svetovalec ne bo hkrati v isti osebi in institucija, ki svetuje, hkrati še inšpektor. To smo že prešli. In jaz bi to raven obdržal.
Hvala gospodu Gabru. Besedo ima gospa Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Že v mnenju poslanske skupine sem napovedala, da bomo v poslanski skupini Socialnih demokratov podprli predlagani amandma. Dovolite, da kot učiteljica, ki sem imela priložnost srečevati se z inšpektorji, manj pa seveda s svetovalci, ker takrat nisem več učila v srednji šoli, lahko iz svoje izkušnje povem, da je obisk šolskega inšpektorja nekaj drugega kot delo svetovalca ali svetovalke. Obseg dela, pristojnosti zavoda za šolstvo so usmerjene drugače kot je bilo to v navadi v, denimo sedemdesetih in osemdesetih letih, ko so me inšpektorji še preverjali, ali uresničujem predmetnik in šolski načrt in se tisto, kar sem naredila, sklada z vpisi v dnevnik. Redni pregledi šolske inšpekcije skrbijo za to, da delo v šoli poteka tako, kot je to zapovedano. Učitelju v pomoč pa je delo svetovalcev tudi v strokovnih skupinah. In moram reči, da tudi delo zavoda za šolstvo poznam iz izkušenj, ki sem si jih pridobivala pri maturi. Zato temu predlogu, da bi zavod za šolstvo, pa tudi državni izpitni center, kot cela institucija, bil vključen v korpus šolske inšpekcije kot institucija, in to dela, ni dobra rešitev, zaradi tega, ker se to prepleta in je težko. Poglejte, samo v poimenovanju je že težko spremeniti navade. Marsikoga, ki ima dolgo šolsko prakso za sabo, boste še vedno slišali, da bo svetovalcu namesto "svetovalec" rekel "inšpektor". S tem ko zavod kot institucijo v ta del znova vključujemo, se bo to poimenovanje utrdilo, znova utrdilo. In mislim, da bi morali bolj težiti k temu, da zavod za šolstvo v resnici prevzame razvojne in svetovalne funkcije za šolsko polje, šolski inšpekciji pa dejansko prepustimo tisto, kar ji gre, se pravi, inšpekcijski nadzor. Hvala.
Hvala gospe Potrati. Besedo ima gospod Gulič.
Spoštovani predsedujoči, cenjene poslanke in poslanci! Seveda podpiram amandma, ki ga je vložila Liberalna demokracija, pa ne zato, ker ga je vložila ta stranka, ampak predvsem zaradi tega, ker me spomin na inšpekcijo in svetovalce pravzaprav vodi v 60-ta leta. Namreč, takrat smo imeli šolske inšpektorje, ki so svetovali, no kasneje je zavod za šolstvo imel svetovalce, ki so inšplicirali. To je bilo v 70-ih letih in seveda gledali pod prste, kaj se je vse v šolah dogajalo, svetovanja pa ni bilo več. Tako je bilo vse tja v 80-ta leta. Slovensko šolstvo se namreč ni začelo leta 1991 in dobro bi bilo pogledati že rešitve, ki so obstajale včasih, in tudi napake, ki so se pojavljale ob različnih rešitvah. Ena od teh večjih napak je bila, da so šolski svetovalci postali inšpektorji in je bilo svetovanje umaknjeno. Pri današnji izobrazbi vseh v pedagoškem procesu je prav gotovo zelo pomembno svetovanje, pogovori in vse tisto, kar naj bi bilo, ne pa inšpliciranje in gledanje pod prste. Zato se mi zdi, da je zelo pomembno, da vendarle teh zadev ne pomešamo, da ne naredimo neke čolobodre, iz katere se ne bo dalo ugotoviti, kaj je kdo oziroma kar bo omogočalo pravzaprav samo to, da bo nadzor lahko opravljal zdaj že večji del ljudi, tisti, ki naj bi opravljal kaj drugega. Druga stvar je to, da je očitno inšpektorjev premalo in da ne morejo opraviti dela, ampak tudi to se ne rešuje na ta način, da se standardi zmanjšujejo, pač pa najbrž na ta način, da se zaposli več ljudi, da se jim da drugačne pristojnosti, da se na nek način izboljša zadevo, ne pa, da se zmanjša standard pa se reče, zdaj je pa to vse v okviru sprejemljivega. Tako še enkrat pozivam, da se amandma sprejme, ker bo pravzaprav na nek način omogočil, da se v šolah normalno dela ali pa da se bo lažje delalo, medtem ko je rešitev, kakršna bi bila s tem, da se več institucij vključuje v inšpekcijski nadzor, rešitev, za katero smo že videli enkrat ali pa mogoče celo večkrat, da ni dobra, pa ni treba, da ponavljamo zgodovino kar naprej. Hvala lepa.
Hvala gospodu Guliču. Besedo ima gospod Germič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Tudi sam bi želel v podporo temu amandmaju dodati nekaj lastnih izkušenj, glede na to, da sem imel na svoji poti do sedaj možnost delovati kot učitelj in nekaj časa tudi kot ravnatelj. In moram reči, da sem tako kot učitelj in kot ravnatelj želel inovativno sodelovati pri razvoju zavoda, v katerem sem bil zaposlen, in zelo je bila korenito prisotna misel nezaupanja v odnosu do nove vloge zavoda za šolstvo, ki je bila v 90-ih letih uvedena ravno z vidika tega, ali bo ta zavod imel tudi pristojnosti nadzora in inšpekcijskega pregleda. Zato smo v zavodu veliko časa namenili predvsem temu, da smo oblikovali pozitiven premik v razmišljanju pri upoštevanju in izkoriščanju svetovalnih in razvojnih storitev, ki jih ponujajo različni zavodi s tega področja; tako zavod za šolstvo, center za poklicno izobraževanje, andragoški zavod, kajti zelo težko je bilo narediti, tako kot je bilo tukaj rečeno, premike v glavah tistih, ki so že imeli možnost na svoji koži občutiti različne vloge teh institucij. In po mojih izkušnjah in vedenjih do sedaj se je ta miselnost zelo premaknila v to, da so učitelji res začeli intenzivno sodelovati z vsemi temi zavodi. In korak nazaj in zelo pomemben korak nazaj bi bil, če se to ustvarjalno vzdušje in to zaupanje svetovanja, iskanja rešitev pri razvojnih vprašanjih posameznih vzgojno-izobraževalnih zavodov, pri iskanju tistih rešitev, o katerih smo tudi tukaj veliko govorili, da so potrebne slovenski družbi, ustvarimo v eni osebi možnost tistega - ali v enem zavodu - ustvariti možnost tistega, ki bo svetoval, hkrati pa tudi nadziral. Zato se mi zdi izredno pomembno slišati te pripombe, ki jih danes ob tem amandmaju tukaj predstavljamo, kajti zelo pomemben korak nazaj pri razvoju šolstva, pri uvajanju sprememb, inovitet za zagotavljanje kakovosti vzgojno-izobraževalnega procesa, bo izguba tega zaupanja, ki je v zadnjih letih bilo vzpostavljeno. To pomeni, da ti zavodi svetujejo, imajo razvojno funkcijo in da inšpekcijski nadzor izvaja nekdo drug. Zato izrekam svojo podporo temu amandmaju, kajti mislim, da bi bilo njegovo nesprejetje bistven korak nazaj. Hvala lepa.
Hvala gospodu Germiču. Želi še kdo izmed poslancev razpravljati? Gospod Slavinec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bi rad nekaj stavkov izrekel v podporo predlaganemu amandmaju, saj menim, da če ne bo sprejet, se bo svetovalni službi zmanjšal tako obseg kot tudi pomen njenega pomembnega dela. Sam dajem prednost zagotovo učenju pred dresiranjem. In zakaj sem to prispodobo povedal? Kajti svetovalna služba sedaj s svetovanjem učiteljem pomaga, tako da jih nauči, da jih opozori in jim mogoče tudi predlaga nove rešitve pri izboljševanju učnega procesa. Dresiranje pa vemo, da temelji na tem, da se za napake kaznuje in potem se ljudje teh napak v prihodnje izogibajo. Vendar vemo, da dresiranje v zadnjem času ni več v navadi pri ljudeh, pač pa pri živalih. In prav zaradi tega gotovo ne bi želel, da bi se učitelji zaradi strahu oziroma suma, da morda delajo kakšno stvar narobe, izogibali svetovalni službi, ki jih hkrati lahko za konkretno zastavljeno vprašanje potem tudi inšpekcijsko preganja. Sam gotovo verjamem v to, da učitelji svojega dela vsaj v veliki večini ne opravljajo kot poklic, temveč kot poslanstvo in vse, kar počnejo, počnejo v dobri veri in nove učne pripomočke, nove učne metode, nove učne načine uvajajo v dobri veri, da bodo na ta način lahko svojim učencem dali kakovostnejše znanje in jih bolje pripravili za življenje. Zaradi navedenega predlagam, da ta amandma podpremo in prispevamo k temu, da bomo še v prihodnje imeli čim bolj ustvarjalne, ne pa ubogljive učitelje. Hvala lepa.
Hvala gospodu Slavincu. Dr. Zver, želite besedo?
Hvala za besedo, gospod predsednik. Rad bi odgovoril na razpravo o amandmaju in zakonu v celoti, če dovolite. Vsi ljudje imajo dobre namene, ne samo učitelji, pa kljub temu država vzpostavlja določene mehanizme kontrole, ustvarja neke predpise, ki normirajo življenje ljudi in družbe. Zato tudi na področju šolstva poznamo tak organ, kot je inšpekcija. Vendar ne gre za to, da bi inšpekcija prispevala k večji stopnji dresure: ne učencev ne učiteljev. Ravno ta zakon uvaja nekatere novosti, tako da veča, širi krog pravic dijakov, se omogoča celo razveljavitev ocene, v kolikor ni bila korektno sprejeta odločitev o oceni, kakor tudi razveljavitev vzgojnega ukrepa. To bistveno pripomore k širitvi dijaških, učenčevih pravic. Zato bi težko govorili o kakšni uvedbi dresure ali dodatne dresure v šolstvu s to novelo. Država seveda nima - ali pa ima - omejene možnosti, omejene resurse. Ne moremo mi dovolj kadrovsko okrepiti, recimo, inšpekcijsko službo, da bi lahko nemoteno opravljala to svoje poslanstvo. Ravno zaradi tega je vključen tisti dodatni element, ki govori o vključitvi izvedenskih mnenj. Tu ne gre za to, da bi mi Zavod za šolstvo Republike Slovenije spremenili v inšpekcijski organ. Nasprotno. Ta organ je nek suport inšpekcijski službi, ki bo ji pomagal pri bolj korektnem odločanju. In kjer gre za specializirane zavode, ne vidim bolj primernega naslova za pomoč, suport, pri inšpeciranju, kot so omenjeni zavodi. Še enkrat poudarjam, ne gre za nobeno mešanje funkcij in poslanstva teh zavodov, recimo svetovanje, inšpeciranje. To je menda jasno. Nekatere pristojnosti inšpekcije so jasno določene, tudi kar se tiče uporabe učbenikov. Odločitev o tem, kateri učbeniki se naj uporabljajo pri vzgojno-izobraževalnem procesu, leži pri strokovnih organih, strokovnem svetu. Seveda so učila in drugi pripomočki dokaj široko razumljeni, da tu ne gre za nobene omejitve, kadar gre za dodatne pripomočke pri učnem procesu. Nobene bojazni ni, da bi inšpektor prepovedal kakšen ustrezen dodaten učni pripomoček ali pa kaj podobnega. Tudi tukaj smo letos že nekoliko postopek potrjevanja teh učbenikov sprostili, liberalizirali, tako da ne gre za to, da bi povsem omejili ali pa omejili svobodo izbire učnih pripomočkov pri pouku. Iz teh razlogov, ker ne gre za mešanje funkcije, ker ne gre za podvajanje nalog tem zavodom, ne gre za prenos inšpekcijskih funkcij na te zavode, vlada meni, da ta amandma ni potreben. Hvala.
Hvala gospodu ministru. K besedi se je javil gospod Gaber, izvolite.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Poglejte spoštovani kolega Zver, mi bomo zvečer glasovali o tem dopolnilu. Jaz bi vas prosil, če lahko v koaliciji razmislite o tem, kako bomo glasovali. Tu ne gre za neko politično tekmo, ne gre za velika ideološka vprašanja. Gre za povsem praktično vprašanje in praktično funkcioniranje v šolah. Kolega Germič je opozoril na to in tudi glavni inšpektor, ki je človek, ki je prišel iz zavoda za šolstvo, ve, kako dolgo časa se je počasi, počasi zmanjševal pogled na svetovalce kot na inšpektorje. Ljudje so jih težko sprejeli kot svetovalce. Še vedno se je vlekla stara senca inšpektorjev. Naj še enkrat ponovim, če Fani Nolimal vstopi danes v razred k meni in mi svetuje in ta ista Fani Nolimal pride jutri kot inšpektorica, potem meni, tudi takrat ko mi svetuje, sveti luč, da je tukaj inšpektorica. In to ni pametno; če vam svetujem tako, da vas lahko tudi kaznujem, vam v resnici ne svetujem, ampak vam po tihem grozim. To logiko želimo mi umakniti iz tega razmerja. Povem vam naravnost, da zame bi bila najbolj čista rešitev, da bi to listo ekspertov izbrali izmed drugih ljudi. Ampak če že glavni inšpektor verjame, da jih je potrebno tudi izmed ljudi, ki so zaposleni na zavodu za šolstvo, potem mi pristajamo na to, da naj bodo to tudi tisti ljudje, vendar naj ne bo institucija kot tista, ki stoji za tem. To je razlika med vašim tekstom in tekstom, ki ga mi predlagamo. Mi ne gremo tako daleč, kot bi sami v resnici želeli iti, da ne bi bilo mogoče teh ljudi vpoklicati v izjemnih primerih tudi, če res ni drugih strokovnjakov. Jaz bi vam, gospod minister, in pa gospod glavni inšpektor tudi predlagal, da tudi če sprejeto naše dopolnilo, da samo izjemoma uporabljate te ljudi, saj so drugi na univerzi, drugi učitelji, ki jih lahko daste na ta seznam; v tej vzgoji in izobraževanju je okrog 35 tisoč ljudi! Ni res, da ni mogoče dobiti "ekspertov", izjemoma kdaj ne, in takrat to osebo "ad, personem" povabite, ne pa cel zavod pomešati v to. Jaz okrog tega ne mislim imeti dolgih diskusij z vami, bi pa si zelo želel, da razmislite do večera, je še nekaj časa, in sprejmete to dopolnilo, ki ne tekmuje z vami. Njegova želja je zelo preprosta: raven, ki smo jo že dosegli v kulturi ravnanja v šolskem prostoru, ohraniti. Manj groženj, manj visečega nečesa nad glavo, več svetovanja, več skupnega razmisleka. To je filozofija, za katero se tudi vi zavzemate, vsaj tako vas razumem.
Hvala gospodu Gabru. Besedo ima gospod Moge.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci. Tudi sam sem eden izmed tistih, ki je delal v šolskem polju in mogoče zato bolj detektira probleme, ki nastajajo v tem šolskem polju. Sam sem bil 20 let s kredo za tablo. In moram reči, da so kolegi že zelo plastično povedali, kaj je v preteklosti predstavljal zavod za šolstvo, in v isti shizofreni situaciji, ko so imeli hkrati svetovalce in tudi inšpektorje, je bil to glavni organ nadzora kot pa organ svetovanja. Zaradi tega se mi ne zdi dobro, da bi tudi sedajle poimensko v 4. členu, gospod minister, navajali te stvari; kajti s tem, ko če sprejmemo dikcijo, takšno kot je, smo polje teh, ki lahko svetujejo šolski inšpekciji, zelo izožili. Še več, napisano je, da posamezna strokovna inšpekcijska dela opravljajo tudi zavod. Torej zavod opravlja! V ustanovitvene akte teh zavodov bodo morali kot neko novo nalogo uvesti, če bodo hoteli potem skladno s statutom opravljati tudi te naloge, ki se bodo seveda tudi mogoče proti plačilu ali kakor koli drugače izvajale. Meni se to ne zdi pametno. Tudi izvedence, če preskočim na drugo raven odločanj, na sodišča, ne pravi, da so to samo zavodi, ampak da so tudi posamezne osebe, ki imajo za to licenco, da dajo taka posamezna izvedeniška mnenja, in v pretežni večini so ta mnenja tista mnenja, ki jih potem pri presoji različnih dejanj sodišče presoja. Zato bi jaz bil bolj, poglejte gospod minister, na tem, da bi se ta amandma sprejel, saj ne omejuje tega, kar vi tukaj v zakonu trdite, ampak to stvar še razširi. Amandma namreč pravi: "Posamezna izvedenska dejanja v inšpekcijskih zadevah lahko kot izvedenci opravijo tudi svetovalci, zaposleni v javnih zavodih." Jaz mislim, da ne bo zavod kot tak, cel izvedensko mnenje pisal, ampak bodo pisali ljudje, ki so zaposleni v teh institucijah. In če tako dikcijo sprejmemo, gospod minister, bodo lahko vsi, tudi v javnih zavodih, kot je Zavod Republike Slovenije in tako naprej, kot izvedenci njihovi člani pisali določena mnenja, ki jih bo potem inšpektor upošteval ali ne. Ne bo pa to mnenje celotnega zavoda, da bi ga sprejeli. Jaz ne mislim, da bi cel zavod se ukvarjal s tem, verjetno bo direktor to podpisal, nekdo bo to naredil - da je ta stvar seveda zapisana, v sedanjem členu, takšna, da po mojem je to korak nazaj, če bo dikcija takšna sprejeta, kot je tukaj. In zato bi vas le pozval kot človeka, ki je najbolj odgovoren v Republiki Sloveniji za to, da te stvari tečejo gladko in da ne gremo nazaj, da bi le premislili in poskušali ta amandma, ki to restrikcijo, par zavodov, razširili na vse javne zavode, in posameznike v teh zavodih, ki jih daje ta amandma v tej dikciji.
Hvala gospodu Mogetu. Želi še kdo? Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Te pobude so dokaj različne, ki prihajajo s te strani državnega zbora. Vi dopuščate možnost, da bi tudi delavci zavoda inšpecirali oziroma pripravljali izvedeniška mnenja. Nekateri so temu odločno nasprotovali iz razlogov, da naj bi učitelji videli v delavcu, svetovalcu še hkrati inšpektorja. Ne vem, meni se zdi malo podcenjevaje učitelja ali pa pripisovanje vnaprej kakšnih slabih namenov, v kolikor se tako grozno bojimo obiska inšpektorja. Kot da je inšpektor nek nebodigatreba, ki se ga vsi v šolskem sistemu tako zelo bojijo ali pa mu pripisujejo izrazito negativno vrednostno oznako. Tukaj, še enkrat pravim, ne gre za to, da bi te institucije oziroma zavodi, ki smo jih omenili notri, opravljali naloge inšpekcijske službe. Opravljajo zgolj izvedeniško mnenje in jasno je, da bodo ta mnenja pripravili posamezniki pri teh zavodih iz enega praktičnega razloga, zato ker je to, recimo, dobrodošlo, ker gre za specializirane zavode in že iz tega razloga lahko domnevamo, da bodo ta izvedeniška mnenja strokovno dobro, korektno pripravljena. Gre za eno praktično rešitev, ki bo po mojem mnenju povečala učinkovitost inšpekcijske službe, glede na to, da je slovenska šolska inšpekcija izjemno kadrovsko podhranjena. Jaz mislim, da je to določilo nujno, da moramo predlagani zakon v obliki sprejeti, v kolikor želimo, da bo služba lahko opravljala svoje poslanstvo.
Hvala gospodu ministru. Gospod Moge, ste se javili. Izvolite.
Hvala. Gospod minister, saj ne gre za inšpektorje. Inšpektorji so imenovani, imajo svojo licenco, opravljajo te svoje naloge. Tukaj govorimo o tistih izvedencih, ki ta mnenja opravljajo. In poglejte, saj imate na koncu vašega stavka, poleg teh, ki ste jih navedli od zavoda za šolstvo, tudi napisano "in drugi za to usposobljeni javni zavodi". Kateri pa so to drugi usposobljeni javni zavodi za to? Kdo bo dobil to licenco kot javni zavod, da bo lahko taka izvedeniška mnenja pripravljal in jih bo potem šolski inšpekciji dal - ne kot izvedeniško mnenje tega in tega strokovnjaka, ampak kot izvedeniško mnenje institucije. Institucije bodo torej dajale izvedeniška mnenja. Meni se zdi za sodno prakso - to je malo večja teža, če je institucija sodna praksa - je bilo dovolj, da imate za izvedenica za gradbeno stroko tega in tega in tega in tega in bi lahko potem te stvari na ta način rešili. In če je tukaj, pravim, naš amandma [[...]]
Gospod Moge, čas.
Ja, hvala lepa.
Hvala. Gospa Potrata, izvolite imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Ne gre za nikakršno neskladje v stališču poslanske skupine in amandmajem, ki ga predlaga Liberalna demokracija. V mnenju sem posebej poudarila, da ne nasprotujemo temu, da je posameznik razglašen za kompetentno osebo pripraviti strokovno ali ekspertno mnenje. Ampak to je mnenje posameznika, ki s svojim imenom in priimkom ter strokovno usposobljenostjo jamči, da je njegova odločitev v podporo inšpekciji, ki se zaradi omejenega števila inšpektorjev v resnici pogosto znajde v zagati, kako reagirati. Sama inšpekcije ne vidim samo kot organa pregona, da tako rečem, in tistega, pred katerim bi človek trepetal. Inšpektor je lahko za zaposlenega, za učenca ali za starše tudi jamstvo za to, da se stvari dobro opravljajo. Zato je tehtnost izvedenskega mnenja toliko večja. Ampak znova poudarjam, naj to ne bo postavljeno na raven institucije, pač pa na raven posameznika z imenom in priimkom, ker respektiram tudi pomisleke spoštovanega kolega Mogeta, da je treba potem v pristojnosti institucije, v ustanovitvene akte poseči in povedati, da je to tudi tam treba urediti in zavodu za šolstvo, na primer, še kaj dodati. Hvala lepa.
Hvala gospe Potrata. Gospod Kokalj, izvolite.
Hvala lepa. Sam sicer ne razumem, zakaj tako izčrpna razprava o predlogu, ki se mi zdi, da ureja samo malo bolj strokovno delo inšpektorjev oziroma pomaga k temu, da bi se razbremenili tistega širšega strokovnega dela, ki ga sedaj v operativnem delu ne zmorejo. Hkrati pa zavode, ki so že ustanovljeni, na nek način vključuje v delo, na nek način si morajo zaslužiti svoj kruh, če sem zelo konkreten. Drugače pa mislim, da je treba pri šolski inšpekciji dejansko narediti korak nazaj. In se strinjam z gospodom Grabrom, da je to korak nazaj in ga je nujno treba narediti. V zadnjih letih je šolska inšpekcija postala strah in trepet predvsem učiteljev, ki se ukvarjajo v glavnem z birokracijo in skrbijo za to, kako peljati postopek, da ne bo prišlo do razveljavitve ocene ali nekega vzgojnega ukrepa. To je v zadnjih letih postalo strah in trepet. Pa ne samo to, dogajalo se je celo to, da so se organizirali seminarji za velike denarje, kjer se je učitelje usposabljalo, kako se izogniti ukrepom inšpekcijskih služb v šoli. Mislim, da je tu pa res treba storiti korak nazaj. Sam razumem, da je bil predlog vlade predvsem narejen v to smer, da se vključi institucije, ki bi morale biti za to usposobljene, ker je inšpektorjev enostavno premalo in ki so verjetno pod težo pritiska, kaj vse morajo konkretnega narediti, tudi tako delovali.
Hvala gospodu Kokalju. Želi še kdo razpravljati? Če ne, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po končani 13. točko dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OSNOVNI ŠOLI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim dr. Slavkom Gabrom. V zvezi s tem zakonom odbor za kulturo, šolstvo in šport predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku predlagateljev zakona, dr. Slavku Gabru, za dodatno obrazložitev predloga zakona. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik! Kolega minister, gospe in gospodje! Pred nami je predlog zakona s katerim želimo predlagatelji nadaljevati dograjevanje šolskega sistema v tej državi tudi na osnovi opažanj, ki zadevajo področje urejenosti osnovne šole v Republiki Sloveniji. Ne prvič in ne samo mi opozarjamo, da je kurikularna struktura v Sloveniji dokaj podrobno urejena in da bi bilo primerno, če bi omogočili šolam, da na tem področju naredijo nekaj korakov tudi po svoje in same. S tem bi doprinesli k pozitivnim izplenom kar nekaj možnosti. Jedro zakona je v tem, da želimo šolam omogočiti oblikovanje šolskega predmetnika. Šolski predmetnik naj bi se oblikoval tako, da bi lahko zmanjšali število predmetov v posameznem razredu, v posameznem ocenjevalnem obdobju zadnjega triletja. S tem bi zmanjšali tudi število predmetov, s katerimi so soočeni učitelji in učenci v vsakem tednu v vsakem ocenjevalnem obdobju. Zmanjšalo bi se število ocenjevanj v posamičnem obdobju in povečala bi se možnost fleksibilnega pripravljanja urnika znotraj šol. Da bi bilo to omogočeno, predlagamo, da bi sprostili tudi zgornje število ur učne obveznosti v posamičnem tednu. Pri tem pa bi ostalo skupno število ur za učenke in učence enako kot doslej, skupno namreč v celotnem letu. Ker se zavedamo, da bi lahko pri tem, ko v Sloveniji nismo vajeni tako gibkega pristopa k predmetniku, prišlo do težav, predlagamo določene omejitve in samo omejeno sprostitev. Slovenski jezik, italijanski ali madžarski jezik na narodnostno mešanih območjih, matematika in tuj jezik naj bi tudi po tem predlogu ostali obvezni del predmetnika v vsakem tednu v že določenem obsegu. Tudi predmeti, ki se po sedanjem predmetniku poučujejo tri leta, se morajo poučevati v bodoče najmanj dve leti. To so omejitve, znotraj katerih pa bi gibki predmetnik omogočal, da se sprosti klima dela v šolah, da je kadrovsko lažje izpeljati celotno učno obveznost. Mislimo, da kaže ta zakon podpreti, še posebej zato, ker je zakon pisan tako, da nobeni od šol ne nalaga, da se odloči za svoj šolski predmetnik, ampak zgolj daje to možnost. Nikoli šolam torej ne bi bilo potrebno, nujno potrebno se odločiti za takšen predmetnik. Tiste, ki pa bi se zanj odločile, bi to lahko izpeljale znotraj z zakonom predpisanih omejitev. Kar nekaj šol v Sloveniji je pripravljenih na to, da bi se za kaj takšnega odločile, da bi si tudi zmanjšale probleme, da bi razbremenile tudi pritisk na učenke in učence. Slovenija s tem ne bi bila nič posebnega. Države, ki imajo dolgo in uspešno tradicijo na tem področju, so Finska, Norveška, Švedska, Islandija in Nizozemska. To so že zdavnaj preizkusile. Mi verjamemo, da bi takšne vpeljave pri nas v Sloveniji zavod za šolstvo s svetovanjem in s pomočjo spremljal in zdi se nam, da bi se Slovenija s tem odmaknila od starega koncepta, pravzaprav zgodovinsko gledano že koncepta iz časov Avstro-Ogrske, torej iz časov uvedbe obvezne šole v Sloveniji, ko je država, ko država predpiše predmetnik bolj ali manj od a do ž. V Sloveniji po novem samo s to izjemo doslej, da v predmetniku ni bilo - je bila možnost izbirnih predmetov in pa ravni pri pouku. Sedaj bi temu dodali tudi še možnost izbire konkretne organizacijske izpeljave v zadnjem triletju. In ker teče naprej tudi projekt drugačnega financiranja šol, bi verjetno skupaj s tem zaokrožili povečevanje avtonomije šolstva v Sloveniji. Hvala.
Hvala gospodu Gabru. Ker v zvezi s to točko v skladu s poslovnikom vlada nima besede, prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marjetka Uhan bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Predlagatelji zakona predlagajo spremembo organizacije predmetnika tako, da bi se nekateri predmeti izvajali bolj strnjeno, v krajšem časovnem obdobju, ali pa združevanje posameznih predmetov v skupna predmetna področja. V slednje spremembe tudi sami predlagatelji dvomijo, da bi se jih dalo izvesti v krajšem časovnem obdobju, zato vztrajajo pri strnjenem predavanju posameznega predmeta, kar bi pomenilo po mnenju predlagateljev manj predmetov in manj spraševanj v določenem časovnem obdobju. Odločitev za spremembe pa bi prepustili posameznim šolam. Predlagana sprememba bi veljala za zadnjo triado devetletke. Pravila ne veljajo za matematiko, materin jezik in tuj jezik. V Novi Sloveniji predlaganega zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli na odboru za kulturo, šolstvo in šport nismo podprli. Predlagane spremembe ne zmanjšujejo števila predmetov, ki jih je, na primer, v devetem razredu obveznih kar 15, niti ne zmanjšujejo števila tedenskih obveznosti. Tako so otroci v šoli dlje kot delavci v tovarni. Verjamem, da na ta način mnogi starši rešujejo varstvo in vzgojo, toda to ne more biti zdravo in normalno za otroke, da so po cele dneve v šoli. Nato pa še naloge in učenje doma. Predlagane spremembe se ne lotijo izbirnih vsebin in priznanje nekaterih interesnih dejavnosti, ki bi bile lahko priznane kot obvezni izbirni predmeti. Zato predlaganih, četudi dobrohotnih drobtinic, nismo podprli. Pričakujemo celovitejšo analizo, spremembo in izboljšavo zadnje triade devetletke. Hvala.
Hvala gospe Uhanovi. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana ministra, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli, ki ga je v državni zbor Republike Slovenije v obravnavo predložila skupina poslancev in poslank s prvopodpisanim dr. Slavkom Grabrom, prinaša vsebinsko dobro zamišljene ideje o fleksibilnem predmetniku v zadnji triadi devetletke. Takšna rešitev bi vsekakor doprinesla k večji avtonomiji šol ter zadostila zahtevi po bolj sproščeni šoli. Prav tako pa bi spremembe v tej smeri lahko prinesle tudi bolj kvalitetno delo v zadnji triadi osnovne šole. Vendar pa predlagani zakon kljub prej naštetim dobrim rešitvam, ne prinaša celovitih rešitev problemov, ki so se pokazali predvsem v zadnji triadi uvajanja devetletne osnovne šole. Po izjavah ministrstva za šolstvo in šport le-ta že proučuje koncept izobraževalnega obdobja v osnovni šoli v celoti ter načrtuje celovitejšo reformo zadnje triade. Takšna reforma pa mora potekati postopno in premišljeno. Temeljiti mora na analizi in strokovnem mnenju pristojnih zavodov in služb ter upoštevati strokovne podlage in rezultate predhodne faze poskusnega vpeljevanja načrtovanih sprememb v vzorčnih šolah. Prehitro uvajanje takšnih sprememb z nepreverjenimi posledicami je neodgovorno do učencev, staršev in učiteljev. Na spremembe pa bo treba pripraviti tudi ravnatelje, pedagoške in druge strokovne delavce ter učence in starše. Predvsem pa je potrebno razbremeniti učitelje nepotrebne birokracije ter vrniti njihovo prvotno vlogo v procesu izobraževanja, to je delo z učenci. V Slovenski ljudski stranki menimo, da vzgoja in izobraževanje otrok ne smeta biti predmet nepotrebnih poskusov in radikalnih sprememb, prenova šolskega sistema pa naj poteka postopno in premišljeno. Zato omenjenega predloga zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Prevcu. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Torej, pri zakonu o osnovni šoli gre za vprašanje izvajanja v praksi in sposobnost ravnateljev. Ravno to vprašanje, spoštovani kolegi in kolegice, pa je bilo v slovenski javnosti zelo zelo odmevno in v bistvu zelo kritizirano s strani gospoda ministra. Mislim, da menjava vse povprek in na hitro ravnateljev po nekem ključu moči ni primerna in da v bistvu ravno ta stališča ravnateljev osnovnih šol govorijo v tej smeri, da se na tem področju dogaja marsikaj čudnega. Jaz se ne pridružujem predhodnikom, ki govorijo, da prehitro uvajanje sprememb ni dobro. Tukaj ne gre za prehitro uvajanje sprememb, gre preprosto za prosto izbiro tretjega predmeta, ki bi omogočal ministru tudi uvajanje v bistvu verouka v osnovne šole. In temu Slovenska nacionalna stranka nasprotuje in zato bomo glasovanje izvedli v negativnem smislu in ne bomo v bistvu podprli predloga matičnega delovnega telesa. Spoštovane kolegice in kolegi! Gre za v bistvu absurd, ko želi minister na mala vrata vpeljati dodatno materijo v šolskem izobraževanju, kot sem že povedal, tudi nedopustno, da bi se to zgodilo v tako kratkem času, kajti pred časom smo že dovolili to spremembo v osnovnem zakonu, v zakonu o osnovni šoli, in smo dali prosto ministru, da tako tudi ukrepa. Slovenska nacionalna stranka bo torej glasovala v bistvu proti sklepu, ki je podan in sprejet na matičnem delovnem telesu. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Gospa Alenka Jeraj bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli sklep odbora za kulturo, šolstvo in šport, in sicer da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predlog novele zakona o osnovni šoli gre v smer modernizacije oziroma večje avtonomizacije šolskega prostora v Sloveniji. Vendar zgolj sprememba, ki se nanaša na organizacijski vidik fleksibilnega predmetnika, po našem mnenju ne predstavlja zadostne in celostne rešitve za problematiko pouka v zadnji triadi vzgojno-izobraževalnega obdobja v osnovnih šolah. K spremembam v zadnji triadi je potrebno pristopiti celovito in premišljeno, pri čemer morajo le te temeljiti na analizi in strokovnem mnenju pristojnih zavodov in služb ter daljšem predhodnem preizkusnemu uvajanju. Prehitro in takšno uvajanje sprememb je po našem mnenju neodgovorno do učencev, staršev in učiteljev. Predlagatelj med razlogi za sprejem zakona navaja sklep 66. seje Strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje z dne 1.4.2004, ki naj bi podprl predlog o uvedbi šolskega fleksibilnega predmetnika v zadnjem vzgojno-izobraževalnem obdobju. Iz zapisnika 66. izredne seje z dne 1.4. izhaja, da strokovni svet za splošno izobraževanje podpira predlog ministrstva za šolstvo in šport za preučitev možnosti in uvedbe delno fleksibilnega predmetnika v tretjem triletju devetletke. Pri tem pa sklep vsebuje tudi zapis, da naj študijo pripravi strokovna komisija, v kateri bodo predstavniki zavoda za šolstvo in šport, urad za razvoj šolstva in člani strokovnega sveta za splošno izobraževanje, poročilo oziroma pripravi poročilo za obravnavo na strokovnem svetu za splošno izobraževanje do jeseni 2004. Prejšnji minister za šolstvo je dne 5.7.2004 izdal sklep o imenovanju komisije za proučitev možnosti uvedbe delno fleksibilnega predmetnika v tretjem triletju devetletke, pri čemer pa komisija poročila ni posredovala. Zato ga strokovni svet tudi ni obravnaval. Vlada oziroma ministrstvo za šolstvo in šport proučuje koncept in izvedbo zadnjega vzgojno-izobraževalnega obdobja v osnovni šoli v celoti ter obenem načrtuje celovitejšo prenovo omenjene zadnje triade v smeri funkcionalne in organizacijske avtonomije šol, pri čemer bodo upoštevane strokovne podlage in rezultati predhodne faze poskusnega vpeljevanja načrtnih sprememb. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je potrebno vzpostaviti takšen sistem izobraževanja, ki bo učencem posredoval znanje, katerega bodo znali uporabiti za življenje. Pri čemer je zato potrebno učitelje izpopolnjevati, jim omogočiti dodatno izobraževanje, predvsem pa jih je potrebno razbremeniti birokracije, da bodo lahko kvalitetneje opravljali prvenstveno vlogo v izobraževalnem procesu - delo z učencem. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bom podprli sklep odbora za kulturo, šolstvo in šport, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala gospodični Jerajevi. Gospod Ljubo Germič bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči! Gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. Uvodoma bi želel povedati, da predlog gre v pravo smer in bi lahko tudi izrekel priznanje opoziciji, ki je pripravila novelo zakona, ki dejansko gre v smer, recimo, modernizacija ali pa večje avtonomizacije slovenskega šolskega prostora, za katerega je značilna izrazita centralizacija in regulacija. V tem smislu je tudi po vsebinski plati predlog zakona zelo zanimiv in zagotovo uporabljiv in ga bomo v prihodnosti zagotovo uveljavili. To je citat minister za šolstvo in šport doktorja Zvera na matičnem odboru. Izjava ministra nam jasno pove, da gre torej za dober predlog zakona in bi pričakovali, da ga bo vlada podprla. Vendar pa, kot že velikokrat do sedaj, bo tudi tokrat ostalo pri besedah, saj, če lahko sodimo po glasovanju na matičnem delovnem telesu, koalicija zakona ne bo podprla v glavnem zato, ker ga je predlagala opozicija. S tem vladajoča koalicija ponovno dokazuje svojo aroganco in ponovno potrjuje, da so besede o podpori predlogu opozicije resnično daleč od dejanj. V poslanskem klubu LDS bomo predlog zakona podprli. Sprememba zakona namreč omogoča, da šola z oblikovanjem fleksibilnega šolskega predmetnika zmanjša število predmetov v posameznem ocenjevalnem obdobju tretjega triletja devetletke. Učenkam in učencem, ki imajo v primerjavi z večino evropskih držav zlasti v zadnjem vzgojno-izobraževalnem obdobju relativno veliko število predmetov, bi z novelo zakona omogočili zmanjšanje števila predmetov v posameznem letu oziroma ocenjevalnem obdobju. Rešitev je mogoče doseči med drugim z združevanjem predmetov v širša predmetna področja ali pa z organizacijo predmetnika tako, da se zlasti predmete, ki jim tedensko namenjamo manj ur, izvaja bolj strnjeno. Če lahko malo obudim spomin, v marsikateri razpravi v državnem zboru se je velikokrat poudarjalo, kako pomembno je, da se otroke v šolah razbremeni, da so njihove torbe pretežke in da je treba poskrbeti za prijaznejše šolsko okolje. Pri tem želimo poudariti, da prav predlagani zakon vsebuje vse prejšnje želene vsebine v osnovni šoli. Ob tem je zaskrbljujoče mnenje vlade, da zakon pomeni samo organizacijske spremembe, kar nakazuje, da vlada tega predloga v celoti ne razume. Po našem mnenju ne gre zgolj za organizacijske, pač pa še kako pomembne vsebinske spremembe, ki pa brez ustreznega organizacijskega okvira ne bi ustrezno delovale. Pri tem pa sam minister omenja, da gredo trendi reform v šolskem sistemu v svetu ravno v smer predloga zakona, kar pomeni utrditev funkcionalne in organizacijske avtonomije šolskim zavodom. Naj poudarimo, da bodo šole s tem učenkam in učencem lahko omogočile, da bodo imeli letno, tedensko in dnevno manj predmetov in posledično tudi manj spraševanj. Povečale se bodo možnosti za poglobljeno učenje in poučevanje ter ustreznejšo organizacijo pouka, ki jo bodo šole prilagajale svojim prostorskim in kadrovskim zmožnostim in tako optimalno poskrbele za ustreznost in kakovost urnikov učenk in učencev. Začel se bo proces povečanja avtonomije šol pri oblikovanju predmetnika. Avtonomija se kaže še posebej v tem, da lahko šola ostane pri načinu izvajanja, ki ga opredeljuje sprejeti predmetnik, ali pa se odloči za šolski predmetnik v opisanih okvirih predloga zakona. Predlagani zakon torej temelji na mednarodno primerjalni študiji, ki jo je pripravil zavod za šolstvo, ter po našem mnenju pomeni nadaljnji korak k oblikovanju ustvarjalno naravnane šole, naprednejšega in evropsko primerljivega izobraževalnega okolja. Pri tem ne razumemo nasprotovanja ministra za šolstvo in šport, ki hkrati trdi, da bodo v prihodnosti vsebino predloga zakona zagotovo uveljavili. Zato v poslanskem klubu Liberalne demokracije ne vidimo razloga, zakaj se tega koraka ne naredi sedaj, ne pa da se kakor vedno vse prestavlja nekam v bližnjo prihodnost, ki pa na koncu nikoli ni tako blizu. Zato bi v zaključku še enkrat rad poudaril, da je danes, spoštovane poslanke in poslanci, pred nami priložnost, da ne glede na predlagatelja podpremo predlagani zakon, in s tem omogočimo možnost uvedbe šolskega fleksibilnega predmetnika v zadnjem triletnem izobraževalnem obdobju. Hvala lepa.
Hvala gospodu Germiču. Magistra Majda Potrata bo predstavila stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli bomo v poslanski skupini Socialnih demokratov podprli in tako nasprotovali predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki opredeljuje zakon kot neprimerno podlago za nadaljevanje zakonodajnega postopka. Poslanca in poslanka Socialnih demokratov smo se odločili za podporo predlogu, ki ga je prvi podpisal doktor Slavko Gaber, po temeljitem premisleku, zato verjamemo, da je strokovno utemeljen in združljiv tudi z usmeritvami, ki jih je napovedovala koalicija v zvezi s šolstvom. Napovedana deregulacija šolstva in večja avtonomija šol, je na prvem preizkusu padla, saj ministrstvo za šolstvo in šport predlogu zakona nasprotuje. Predlog gibljivega predmetnika, ki ga šole niso dolžne vpeljati, jim pa predlog omogoča združevanje ur posameznih predmetov in s tem zmanjšuje število predmetov, je sicer dobil načelno podporo, češ da je predlog naravnan v pravo smer in ni v nasprotju s stališči ministrstva za šolstvo in šport, mu pa vendarle nasprotuje. Zanj zahteva izpeljavo pilotskega projekta in ugotavlja, da je strokovni svet za splošno izobraževanje leta 2004 podprl predlog ministrstva za šolstvo, znanost in šport za preučitev možnosti in uvedbe delno gibljivega predmetnika v tretjem triletju devetletke. Imenovana je bila strokovna komisija, ki pa poročila o svojih ugotovitvah naj ne bi posredovala, zato je strokovni svet za splošno izobraževanje ni obravnaval. Ministrstvo poudarja, da preučuje celovitejšo reformo zadnje triade osnovne šole, zato je to poleg odsotnosti omenjenega poročila razlog za nasprotovanje. Če gre res samo za organizacijski poseg, kot meni ministrstvo, bi ga lahko uvedli brez tolikšnega nasprotovanja. V poslanski skupini Socialnih demokratov soglašamo, da je za obsežnejše posege v osnovno šolo potrebno imeti strokovno osnovo in rezultate eksperimentalnih faz. Se pa sprašujemo, zakaj ministrstvo za šolstvo in šport ni tako ravnalo ob dosedanjih posegih v osnovno šolo, pa čeprav je šlo za odločitev, ki niso imele osnovne ne v dosedanji praksi - denimo ukinitev nacionalnega preizkusa po prvem triletju, ki jih je praksa spoznavala kot dobre - ne v strokovnih krogih - denimo spremembe, povezane z nacionalnimi preizkusi ob koncu devetletke. Sprejete so bile brez potrebne temeljite strokovne razprave in pripravljenega predloga, ki bi bil pospremljen tudi z vsem tistim, kar je sprememba v svojih posledicah prinesla; denimo vpisni pogoji v srednje šole, ko gre za omejen vpis in je treba najti merila, ki bi učence in učenke postavljali v enak položaj. Ministrstvo za šolstvo in šport je sprejelo tudi že kakšen pravilnik, recimo pravilnik o ocenjevanju, z namenom razbremeniti učence, pa stroka ugotavlja, da ob skrajšanju časa za ocenjevanje pritiska na učence ne zmanjšujejo, kvečjem povečujejo. Ministrstvo za šolstvo in šport torej samo vpeljuje pomembne spremembe brez ustreznih strokovnih soglasij in brez preizkusnih faz. Jasno je, da nista nesprejemljiv predlog in nesprejemljiva vsebina zakona, ampak niso pravi predlagatelji. Žal to ni prvi primer nesprejemanja predlogov opozicije, bojimo pa se, da tudi ne zadnji. Hvala lepa.
Hvala gospe Potrati. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - druga obravnava PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TUJCIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predsedniku vlade za dodatno obrazložitev. Minister za notranje zadeve, gospod Dragutin Mate, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Na kratko bi dodatno še obrazložil predlog vlade. Glavni razlog za pripravo zakona je uskladitev nacionalnega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije in tako v tem predlogu prinašamo sedem direktiv in en sklep in tako našo zakonodajo prilagajamo Evropski uniji. Najzahtevnejši direktivi, ki se implementirata, sta direktivi, ki urejata vstop in prebivanje državljanov držav članic Evropske unije in njihovih družinskih članov na območju druge članice, ter direktivi, ki za državljane tretjih držav urejata združevanje družinskih članov in izdajo dolgotrajnega dovoljenja za bivanje. Zaradi prenosa nove direktive s področja prostega pretoka oseb, ki urejajo vstop in prebivanje državljanov držav članic EU in njihovih družinskih članov na območju druge države članice, je v zakonu dodano novo poglavje, ki temeljito ureja to področje. Zaradi prenosa direktive o pravici do združevanja družine je s predlaganim zakonom nekoliko spremenjena izdaja dovoljenj za prebivanje za državljane tretjih držav, ki se v Republiki Sloveniji nahajajo zaradi združevanja družine. Zaradi prenosa direktive o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, je spremenjena izdaja dovoljenja za stalno prebivanje za državljane tretjih držav. Predlog zakona nadalje na novo ureja določene olajšave pri vstopu v državo za učence in dijake iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v drugi državi članici, v času šolskih ekskurzij. V primerjavi z dosedanjo ureditvijo je olajšan vstop in zato ne potrebujejo vizumov. Poleg omenjenih direktiv so s predlogom zakona o tujcih prenesene tudi direktive, ki urejajo pristojnost policije pri ukrepanju zoper tujce in sankcije, in sicer tako predlog zakona na novo ureja možnost prisilne odstranitve iz države državljane tretje države, kateremu je druga država članica izrekla ukrep izgona, nahaja pa se na območju Republike Slovenije. Takšnih pooblastil policija do sedaj ni imela in so popolnoma nova. Prav tako je na novo urejena pomoč drugi državi članici, ki poskuša po zračni poti prisilno odstraniti državljana tretje države. S predlogom zakona je določena tudi pravna podlaga za izdelavo novega obrazca biometričnega potnega lista za tujca, kot je to zahtevano v uredbi EU. Ob omenjenih uskladitvah s pravnim redom bomo ta zakon uskladili tudi z zakonom o prekrških, tako da bomo nadomestili denarne kazni z globami. Na koncu mi dovolite, spoštovane poslanke in poslanci, še nekaj besed glede amandmajev. Ministrstvo za notranje zadeve je na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe državnega zbora pripravila predlog amandmajev, v katerih so bile upoštevane pripombe zakonodajno-pravne službe in katere je odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje tudi sprejel. Z amandmaji smo odpravili nekatere nomotehnične pomanjkljivosti predloga zakona in določili določne in jasne ter enostavne nekatere oblike in dikcije, ki so v zakonu. Hvala.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim podpredsednico odbora gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav ministru, kolegom poslancem in kolegicam poslankam. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 11. redni seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o tujcih. Predstavnik predlagatelja je v kratki dopolnilni obrazložitvi poudaril, da gre pri noveli zakona predvsem za prilagajanje evropski zakonodaji na tem področju oziroma za uskladitev zakona z vrsto direktiv in nekaterimi drugimi akti Evropske unije. Sicer pa je cilj predloga zakona tudi uskladitev tistih določb zakona o tujcih, v katerih so določeni prekrši, z zakonom o prekrških. Predlagatelj zakona je upošteval mnenje zakonodajno-pravno službe, ter v skladu s pripombami zakonodajno-pravne službe tudi predlagal odboru, da sprejme nekatere amandmaje za svoje. Zato je tudi predstavnica zakonodajno-pravne službe poudarila, da je predlagatelj v večini primerov sledil pripombam iz njihovega pisnega mnenja in pripravil predloge za amandmaje odbora, zato k predlogu zakona ni imela več pripomb. Sprejeli smo torej predlagane amandmaje odbora in pa glasovali o vseh členih predloga zakona skupaj ter jih brez glasu proti tudi sprejeli. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je tudi sestavni del poročila.
Hvala predsednici odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Franc Kangler bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovane poslanske in poslanci. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla omenjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o tujcih. Gre predvsem za sistemski zakon, s katerim vlada ureja skladnost zakona z nekaterimi direktivami Evropske unije. Pomembno je poudariti, da se na ta način v skladu z evropsko direktivo in tudi predpisi urejajo razna dovoljena za prebivanje tujcev v Sloveniji, tako znotraj članic Evropske unije kot tudi članic oziroma nekaterih tretjih držav. Sicer pa je cilj predloga zakona tudi uskladitev tistih določb z zakonom o tujcih, kot je tudi predsednica odbora sama omenjala, v katerih so določeni prekrški z zakonom o prekrških. Pomembno je z amandmajem k 24. členu, da se v prvem odstavku 93. člena alineja spremeni tako, da se glasi, da se ne ugotovi, ali je bila zakonska sklenjena, izključna ali pa predvsem z namenom pridobitve dovoljena za prebivanje in da se nekatere določbe omenjenega zakona ne zlorabljajo za pridobitve statusa posameznih tujih državljanov na območju Republike Slovenije. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo omenjeni predlog zakona v celoti podprli.
Hvala gospodu Kanglerju. Gospod Boštjan Zagorac, bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon, ki je pred nami, je zopet zakon, ki ga od nas v bistvu zahtevajo direktive Evropske unije in evropski pravni red. Vendar te direktive od nas ne zahtevajo, da to materijo rešujemo na način, ki bi bil za Slovenijo lahko škodljiv. Zakon oziroma direktive, ki nam nalagajo sprejetje oziroma spremembo zakona o tujcih, govorijo med drugim tudi - česar še nobeden od predhodnikov ni povedal - o vzpostavitvi tako imenovanega schengenskega sporazuma, se pravi, ureditev tega, kar smo se s schengenskim sporazumom zavezali, in ureditev razmer na meji z državami, ki niso članice Evropske unije. V našem primeru je zelo pomembna ureditev meje s sosednjo Republiko Hrvaško, kar mislim, da bi bilo sedaj v tem trenutku zelo pomembno. Vemo, da ima Slovenija s Hrvaško številne težave, vemo, da Hrvaška izvaja številne pritiske na Republiko Slovenijo, in prav bi bilo, da bi se tudi Republika Slovenija vsaj v podobni meri odzvala na omenjene pritiske. Lepo bi bilo, če bi, recimo, slovenska vlada razmislila tudi o tem, da vzpostavi res strikten schengenski režim na mejah z Republiko Hrvaško, mogoče samo v času od junija pa do avgusta, ko je pri njih višek turistične sezone. Vendar naj se dotaknem tudi konkretnih členov zakona. Predlog zakona, ki je pred nami, v 14. členu skrajšuje dobo neprekinjenega bivanja v Republiki Sloveniji, ki je pogoj za pridobitev dovoljenja za stalno prebivanje, z 8 let na 5 let. To se nam v Slovenski nacionalni stranki zdi popolnoma nedopustno, kot da se Slovenci pa ne bojimo nekih tujcev oziroma migrantov iz drugih držav, predvsem iz novih članic Evropske unije. Za zgled bi si, recimo, lahko vzeli tudi - vsi ste verjetno prebrali ali pa zasledili v medijih, kakšen zakon o tujcih je pripravila Avstrija. Avstrija ni zmanjšala kriterijev, temveč jih je povečala, za tujce, za prihod tujcev oziroma za pridobitev bivalnih dovoljenj v Republiki Avstriji. Od starih članic Evropske unije bi se potemtakem lahko kar nekaj stvari naučili. Četrti odstavek 14. člena zopet spreminja določilo 41. člena starega zakona o tujcih, kjer je bilo treba za pridobitev dovoljenja za stalno bivanje izkazati ustrezno finančno stabilnost in materialno varnost. Tudi tu je novi zakon postal milejši in tega več ne potrebujejo, bom rekel, tujci, ki živijo v Republiki Sloveniji. Potemtakem ta zakon omogoča, dopušča možnost tudi tistemu, ki nima lastnih sredstev za preživljanje samega sebe v Republiki Sloveniji, da pridobi dovoljenje za stalno bivanje. Pri nas pa ga bo dobil, tudi če se bo preživljal s krajami, klošarjenjem, prosjačenjem ali čemerkoli drugim. V Slovenski nacionalni stranki takšnega predloga zakona, ki bi tujcem omogočal lažje pridobivanje dovoljenj za bivanje v Republiki Sloveniji, ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala gospodu Zagorcu. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa! Gospod minister, kolegice in kolegi. Polnopravno članstvo Slovenije v EU zahteva usklajevanje zakonodaje, tudi tiste, ki zadeva tujce. Verjamemo, da je vlada prišla s predlogom, ki zagotavlja uskladitev te zakonodaje s pravnim redom EU in se nanaša na mnoga vprašanja vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav, članic EU, in njihovih družinskih članov, določa, kdo so družinski člani, način pridobivanja dovoljenj za prebivanje, na novo ureja tudi možnost prisilne odstranitve, državljana tretje države, olajšuje vstop učencev in dijakov, ki zakonito prebivajo v eni od teh držav, in še mnoge stvari. Posebej pa ureja novo poglavje tudi glede državljanov držav članic EU. Slednje je podrobno urejeno tako, da ureja vstop in prebivanje teh državljanov, njihovih družinskih članov in družinskih članov slovenskih državljanov. Zakon je lahko pomemben, vendar smo trdno prepričani, da moramo podpreti njegovo vsebino. Pričakujemo pa, da bo uresničevanj korektno tako v interesu države Slovenije kot tudi korektno v smislu spoštovanja človekovih pravic vseh, ki jih zakon zadeva. Zakon bomo podprli. Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Gospod Anton Kokalj bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Glavni razlog za predloženi zakon je uskladitev zakona o tujcih s pravnim redom EU na področju prostega pretoka oseb. Na novo so urejena predvsem področja vstop in prebivanje državljanov držav članic EU v Republiki Sloveniji, vstop in prebivanje družinskih članov državljanov držav članic EU, vstop in prebivanje družinskih članov slovenskega državljana, ki so tujci, vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi združitve družine ter vstop in prebivanje rezidentov za daljši čas. Tako državljani držav članic EU za vstop v Republiko Slovenijo ne potrebujejo več dovoljenja za vstop, ne glede na namen, zaradi katerega želijo vstopiti ali prebivati v Republiki Sloveniji. Po treh mesecih morajo zaprositi za izdajo potrdila o prijavi prebivanja in po petih letih neprekinjenega bivanja v Republiki Sloveniji pridobijo dovoljenje za stalno bivanje. Glede vstopa in prebivanja družinskih članov državljanov držav članic EU veljajo ugodnosti v primerjavi z ureditvijo za državljane tretjih držav. Prav tako je glede na sedaj veljavni zakon ugodnejša ureditev za vstop in prebivanje družinskih članov slovenskega državljana, ki so tujci. Po novem pa lahko tujec, ki je v Republiki Sloveniji prebiva na podlagi dovoljenja za začasno prebivanje, združuje družino po enoletnem prebivanju v državi na podlagi dovoljenja za začasno prebivanje in ne že takoj po izdanem dovoljenju za začasno prebivanje, kot je veljalo so sedaj. Rezidenti za daljši čas so nova kategorija, prevzeta iz pravnega reda EU. To so tujci, ki niso državljani države članice EU in imajo v državi članici dovoljenje za stalno ali dolgotrajno prebivanje, izdano z veljavnostjo najmanj 5 let. Njihov status je v primerjavi z državljani držav članic EU slabši zato, ker za njihovo daljše bivanje ne zadostuje prijava za prebivanje. V primerjavi s tujci pa je status boljši, saj za vstop v Republiko Slovenijo potrebujejo le potni list in dovoljenje za prebivanje, izdano v drugi državi članici. Zakon razširja tudi pristojnosti policije pri tranzitu in izgonu tujcev iz Slovenije, ki ne izpolnjujejo pogojev za bivanje pri nas. Prav tako je v tej luči dobrodošlo določilo, po katerem ima prevoznik, s katerim potuje tujec, ki ima zavrnjen vstop v Republiko Slovenijo, obveznost, da tujca tudi odpelje iz države. Zakon pa predvideva tudi globe za pomoč, napeljevanja in poskus omogočanja nedovoljenega vstopa tujcu v Slovenijo. Kot zanimivost pa predlog zakona med ožje družinske člane tujca ne šteje zunajzakonskega partnerja. Predlog določa tudi, da šolarje, ki niso na šolski ekskurziji, lažje kot drugi tujci vstopijo v Republiko Slovenijo. Poslanska skupina Nova Slovenje - krščansko ljudska stranka predlog zakona o tujcih podpira.
Hvala gospodu Kokalju. S tem smo končali predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek 29. septembra 2005 po končani zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODNEM REGISTRU. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru je odbor obravnaval na 11. seji. Zakon je državnemu zboru v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Na sami seji je sodelovala tudi predstavnica zakonodajno-pravne službe in je poudarila, da je predlagatelj v predlogih za amandmaje odbora že upošteval večino pripomb, ki jih je imela ta služba ob predložitvi zakona. Na seji so sicer ostale še aktualne nekatere pripombe te službe k 2., 3., 9. in 15. členu predloga zakona, ki pa jih je predlagatelj s svojimi predlogi za amandmaje odbora predložil pred sejo ali pa na seji sami. Kot rečeno, je predlagatelj večino predlogov in mnenja zakonodajno-pravne službe upošteval. Upošteval pa ni mnenja k 3. členu predloga zakona, ki uvaja nova subjekta vpisa v sodni register, in sicer Evropsko delniško družbo ter Evropsko gospodarsko združenje, ker je menil, da ureditev vpisa v sodni register za obe družbi še pred sprejemom zakonodaje, ki bi predhodno uredila pogoje za njuno ustanovitev, ni sporna. Kot rečeno, smo na odboru sprejeli predlagane amandmaje ter tudi glasovali o vseh členih zakona ter zakon sprejeli.
Hvala gospe Mojci Kucler Dolinar. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat, spoštovani prisotni. Pri zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru gre za popolno uskladitev z vsemi določbami prve direktive sveta EGS o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb ter še z nekaterimi drugimi direktivami EGS in ostalih evropskih institucij. Zakon ima sam po sebi kar nekaj dobrih rešitev, predvsem na področju varovanja interesov tretjih oseb in družbenikov, kar jih v Republiki Sloveniji vsaj po zadnjih dogajanjih na tem področju še kako presneto potrebujemo. Je pa res, da uveljavljajo zakon, kot smo slišali, tudi nove subjekte vpisa, na kar je opozorila zakonodajno-pravna služba in ne vem oziroma ne razumem, zakaj vlada Republike Slovenije te dobrohotne ali pa dobronamerne pripombe ni upoštevala. Zakonodajno-pravna služba je lepo povedala, da zakon predvideva nove subjekte za vpis, glede na to, da pa še ni novih predpisov, kako bi se naj ti ustanovili - gre predvsem za Evropsko gospodarsko združenje in pa evropsko delniško družbo - je takšna določba malodane popolnoma nesmiselna. Kot že govorimo o registrih, predvsem o registrih, ki jih od nas zahteva Evropska unija in njihovo usklajevanje, mi dovolite, da na tem mestu spomnim oziroma pričakujem, utemeljeno pričakujem od vlade Republike Slovenije, da v kratkem v tem državnem zboru predstavi tudi register o pedofilih. Veste, tudi takšen register ima Evropska skupnost, dobila ga je takrat, v vsem nam dobro znanem primeru belgijskega storilca, bom rekel tega, za človeštvo ali pa vsaj za mene, največjega zločina, ker se je takrat ugotovilo, da gre za človeka, ki je v bistvu Francoz in je enako kaznivo dejanje storil že v Franciji. Takrat se je Evropska unija odločila, da bo uvedla register, tako da se bo vedelo, iz katere države, predvsem držav članic Evropske unije, nekdo prihaja, ki ima takšna grozna nagnjenja. In upam, da bomo tudi v tem segmentu se čim prej začeli zgledovati v Evropski uniji in bo lahko državni zbor razpravljal tudi o takšnem predlogu. Hvala.
Hvala gospodu Zagorcu. Gospa Alenka Jeraj bo predstavila stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. Veljavni zakon o sodnem registru je bil sprejet leta 1994 in do sedaj še ni bil spremenjen. Predlog zakona se usklajuje z določbami prve direktive Sveta o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, s katero je v veliki meri že usklajena zadnja novela zakona o gospodarskih družbah. Poleg tega se s predlogom slovensko registrsko pravo usklajuje z zahtevami enajste direktive o razkritju podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb, za katere velja zakonodaja druge države. V skladu s prvo direktivo se s predlaganim zakonom ureja: učinek razkritja predloženih listin in vpisanih podatkov v sodni register, načelo pozitivne in načelo negativne publicitete ter določitev razlogov ničnosti družbe. Na seji odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je predlagatelj v predlogih za amandmaje upošteval večino pripomb zakonodajno-pravne službe. Upoštevana pa ni bila pripomba zakonodajno-pravne službe k tretjemu členu, ki uvaja nova subjekta vpisa v sodni register, in sicer Evropsko delniško družbo ter Evropsko gospodarsko združenje. V nasprotju z zakonodajno-pravno službo predlagatelj meni, da ureditev vpisa v sodni register za obe družbi še pred sprejetjem zakonodaje, ki bi predhodno uredila pogoje za njuno ustanovitev, ni sporna. Na odboru je bil predlagani zakon večinsko podprt. Z morebitno uveljavitvijo tega zakona bo prišlo do prve prilagoditve zakona o sodnem registru evropskemu pravu družb, ki bodo sledile še druge uskladitve. Predlagane spremembe pa v vsebino in sistematiko zakona ne posegajo. Prav tako predlog ne bo imel neposrednih finančnih ter drugih posledic. Sodni register je pomemben element poslovanja gospodarskih in drugih subjektov, zato je pomembno, da se usklajuje s pravom EU čim bolj transparentno in hitro, v izogib problemom, ki bi lahko nastali v nasprotnem primeru. Ob tej priliki bi veljalo omeniti tudi samo registracijo gospodarskih subjektov v smislu, da so postopki za to registracijo hitri. Le tako bomo lahko dosegli primerno pravno varnost. Zaradi navedenega bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlagani zakon podprla.
Hvala gospodični Jerajevi. Gospa Mojca Kucler Dolinar bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona o sodnem registru urejamo posamezna vprašanja, ki jih v Evropski skupnosti ureja prva direktiva o uskladitvi zaščitnih ukrepov varovanja interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb. Predvsem v smislu, da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učnikom v vseh državah skupnosti. Gre za tako imenovano publicitetno direktivo. Publicitetno načelo je tudi sicer eno od temeljnih načel sodnega registra in je bilo že doslej vodilno. Nihče se namreč ne more sklicevati na to, da od dneva objave vpisa posameznega podatka v sodni register ali od objave predložitve listine v sodnem registru ni poznal tega podatka ali vsebine listine, na kateri temelji vpis. Trenutek vpisa podatkov v sodni register ali objava predložene listine ima velike posledice za subjekte, ki s tem gospodarskim subjektom sodelujejo ali skupno nastopajo. Spreminja se 8. člen, ki ureja učinke objave, ki doslej ni bil usklajen z usmeritvami direktive. Tako se s spremembami nastop publicitetnih učinkov povezuje z objavo v Uradnem listu Republike Slovenije. Pomemben je torej trenutek razglasitve objave vpisanih podatkov ali vloženih listin. Z objavo v Uradnem listu, uradnem glasilu, je namreč storjen še zadnji korak k publiciteti. Tako je torej pomembno dejstvo javne publikacije objava vpisa. Izjema je določena le, kadar tretje osebe poznajo dejanske okoliščine še pred njihovo objavo. Naj se na tem mestu dotaknem tudi primera, ki je urejen v določbi 43. člena predloga zakona, to je odgovora na vprašanje, kaj, če pride do neskladja med podatki, ki so bili vpisani v sodni register, in podatki, ki so bili javno objavljeni. Ker ima to lahko pomembne posledice za tistega, ki pogleda v sodni register in zasleduje podatke v javnih glasilih, je pomembna rešitev in zaključek, ki izhaja tudi iz načel prve direktive, ki izrecno poudarja, da je to, kar je vpisano v register, tisto, kar ustreza dejanskemu stanju, četudi je vsebina objave drugačna. Temu sledi tudi predlagana ureditev, tako da v primeru razhajanj štejejo podatki, vneseni v sodni register, ne pa javno objavljeni. Seveda pa je pomembno - in v Novi Sloveniji tudi podpiramo rešitev, navedeno v zakonu -, da se zaradi varovanja tretjih oseb pa le-te lahko sklicujejo na morebitno napačno objavljene podatke. Uvaja se tudi nov 41.a člen, ki predstavlja ureditev ničnosti kapitalskih družb v skladu z zahtevami omenjene prve direktive. Bistvo je zagotoviti čim višjo stopnjo varnosti pravnega prometa. Proti osebi, ki ni vedela in ni mogla vedeti za ničnost družbe, ničnosti družbe ni mogoče uveljavljati. Šteje pa se, da je tretji izvedel za ničnost vpisa, ko je bila ta objavljena v Uradnem listu. Ničnost družbe ima seveda učinke na različna področja. V zvezi s pravnimi posli nova zakonska določba določa, da ničnost družbe ne učinkuje na veljavnost pravnih poslov, ki jih je družba sklenila z dobrovernimi tretjimi osebami. Zelo pomembna pa je tudi rešitev, ki je navedena v zvezi z učinki glede obveznosti delničarjev, za katere je določeno, da so delničarji oziroma družbeniki dolžni plačati morebitne še nevplačane delnice oziroma osnovne vložke v obsegu, potrebnem za poplačilo obveznosti družbe do upnikov. Te in še nekatere druge novosti bodo bistveno vplivale na odpravo nejasnosti in problemov, ki so se pojavljali v praksi in so imeli za posledico tudi velike finančne in poslovne učinke za posamezne gospodarske subjekte, zato bomo spremembe in dopolnitve zakona v poslanski skupini Nove Slovenije-Krščansko ljudske stranke podprli.
Hvala gospe Kuclerjevi. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek 29. septembra 2005 po končani zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O NAGRADAH IN PRIZNANJIH ZA IZJEMNE DOSEŽKE V RAZISKOVALNI IN RAZVOJNI DEJAVNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora Rudolfa Mogeta, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor se je tega zakona lotil temeljito in je zakonu, ki je imel 27 členov, naredil to, da ga je z 28 amandmaji dopolnil. Precej amandmajev je bilo redakcijske narave, nekaj je pa bilo tudi vsebinske narave. Jaz bom poskušal povedati, kaj je bilo v glavnem v redakciji in kaj je bilo v glavnem v vsebini. Redakcijska narava je bila, se lahko napiše, raziskovalna in razvojna dejavnost ali pa znanstvenoraziskovalna in razvojna dejavnost. Po dolgi obravnavi na odboru je minister razložil in odbor je to kupil, da pomeni znanstvenoraziskovalna dejavnost tisto dejavnost, ki je rezultira v znanstvenih rezultatih, in odbor je v precej členih potem tudi termin "raziskovalna dejavnost" nadomestil s terminom "znanstvenoraziskovalna dejavnost." Druga, vsebinska sprememba z amandmaji je pa naslednja. Vse prej je v originalnem tekstu nagrade in priznanja za Zoisa podeljeval odbor, medtem ko je priznanje ambasador znanosti in Puhovo priznanje pa podeljeval minister in je minister tudi izbiral vse postopke, ki so privedli do podelitve tega priznanja. Odbor je z amandmajem dosegel to, da bo odslej vse nagrade in priznanja podeljeval odbor. Naslednja vsebinska sprememba z amandmaji je sledeča. Prej so dobili oziroma bili upravičenci do podelitve Zoisovih nagrad in Zoisovih priznanja raziskovalci v Republiki Sloveniji oziroma v zamejstvu, medtem ko so priznanja ambasador Republike Slovenije in Puhovo priznanje pridobili zamejski Slovenci in Slovenci, ki delujejo v tujini. Z odborom smo to jasno določili in sedaj, če bo zakon sprejet takšen, kot je, bodo Zoisove nagrade in Zoisova priznanja pridobivali izključno raziskovalci v Republiki Sloveniji, medtem ko priznanje ambasador znanosti in Puhovo priznanje pa tudi zamejski Slovenci in Slovenci, ki delujejo v tujini. Naslednja reč, ki je tudi amandmirana, je ta; pogovarjali smo se, kako se pravilno zapiše ime "Puh ali Puh-a ali Puch." Ob dosti dolgi debati je minister za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo gospod Jure Zupan v zvezi s pravilno pisavo imena Puh dejal, da se je pozanimal pri slavistih in zgodovinarjih in ti so dejali, naj bi se pisalo Puch. Če bi imeli še v državnem zboru zaenkrat odbor oziroma komisijo, delovno telo, ki se je ukvarjalo z javno rabo slovenskega jezika, bi zagotovo tudi te vprašali, ampak ker jih na žalost pač nimamo bodo poskušali slavisti v državnem zboru povedati resnico o tem. Minister je utemeljeval s tem, dejal je, zgodovinarji so mu povedali, da se je Puh vedno podpisoval kot Puch, le enkrat pa kot Puh, in sicer, ko je podpisal poročno listino, to pa naj bi bila zgolj tehnična napaka. Odbor je z amandmaji tudi popravil naslednje stvari. Razširil je krog predlagateljev za člane odbore in razširil predlagatelje za kandidate za te nagrade. Ob koncu je odbor sprejel tudi sklep, in sicer glasi se tako: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj predlaga vladi Republike Slovenije, da po vzoru Prešernove nagrade, ki je najvišja državna nagrada na področju kulture, po svojih najboljših močeh poskrbi, da bodo tudi znanstvene nagrade in njeni nagrajenci deležni podobne pozornosti in promocije tako najširše javnosti kot tudi slovenskega političnega vrha. Znanosti na deklarativni ravni polagamo velike upe in pričakovanja. Očitno je, da znanost poleg drugih segmentov družbe pomembno prispeva h kakovosti življenja nekega naroda, zato bi bilo prav, da najvišje državne nagrade na področju znanosti, ki jih prejmejo posameznice in posamezniki za izredne raziskovalne in razvojne dosežke, pridobijo prepotrebno pozornost." Spoštovane kolegice in kolegi, odbor ja soglasno sprejel tako popravljeno besedilo in predlagam tudi, da državni zbor o tem odloča s podobnim kvorumom kot odbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospodična Eva Irgl. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani minister. V Slovenski demokratski stranki podpiramo sprejem zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti, ki ga je v proceduro vložila vlada Republike Slovenije, pripravilo pa ga je ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj. Glede na to, da je iz zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti iz leta 2002 umaknjeno poglavje o nagradah na področju znanstvenoraziskovalne dejavnosti, je temeljni cilj tega zakona s posebnim zakonom urediti podeljevanje nagrad na področju raziskovalne in razvojne dejavnosti. Dosedanji zakon je določal le vrste dosežkov, na podlagi katerih se podeljujejo nagrade in priznanja, ne pa tudi vrste nagrad. S tem je bila opredelitev nagrad prepuščena podzakonskim predpisom. Da bi se izognili razvrednotenju pomena nagrad na področju raziskovalne in razvojne dejavnosti, predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, opredeljuje tudi vrste nagrad in priznanj ter namen za njihovo podelitev. Poleg Zoisove nagrade, Zoisovega priznanja, priznanja ambasador Republike Slovenije zakon opredeljuje kot novost še Puhovo priznanje, ki pa se podeljuje za izume, razvojne dosežke in uporabo znanstvenih izsledkov pri uvajanju novosti v gospodarsko prakso in se do sedaj ni podeljevalo. Ne nazadnje pa gre pri tem zakonu predvsem za zahvalo posameznikom za izredne dosežke, hkrati pa podeljevanje nagrad in priznanj predstavlja tudi odlično promocijo pomena znanosti in tehnologije za družbeni in gospodarski razvoj naše družbe. Zato v Slovenski demokratski stranki podpiramo zakon o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti, saj se bo s tem zakonom končno sistemsko uredilo podeljevanje nagrad in priznanj za raziskovalne in razvojne dosežke posameznikov.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Germič bo predstavil stališče poslanskega kluba LDS. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! S predloženim zakonom o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti izenačujemo to področje z drugimi nagradami na državnem nivoju, ki so do sedaj že bile urejene s posebnimi zakoni. Do sedaj je bilo podeljevanje nagrad in priznanj za znanstvenoraziskovalno delo urejeno s pravilnikom, zakonsko pa je bila določena le vrsta dosežkov, na podlagi katerih so se podeljevale nagrade in priznanja. V poslanskem klubu LDS bi na začetku želeli izreči oceno, da kakovost tega zakona, dokler ni bil ustrezno popravljen na odboru za visoko šolstvo, znanost in šport, ni odražal kakovosti slovenske znanstvene, raziskovalne in razvojne dejavnosti. Pri obravnavi posameznih členov smo lahko namreč ugotovili, da je bilo treba amandmirati kar 24 od 27 členov, kolikor jih obsega predlog zakona, pri čemer se nismo dotaknili 6., 25. in 27. člena, ki so več ali manj proceduralne vsebine. Zato si v potrditev kakovosti slovenske znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti v prihodnje želimo boljše predloge zakonov, pri čemer se naj v pripravo vključi zainteresirana javnost, ki jo predlogi zakonov neposredno zadevajo. Zakon bo poslanska skupina LDS podprla, saj menimo, da je za Slovenijo ključnega pomena, da se zavedamo pomena znanstvene, raziskovalne in razvojne dejavnosti v največji meri. Zavedati se moramo, da slabo delo na področju znanosti in raziskovanja prinaša negativne učinke za celotno slovensko družbo, zato mora pridobiti na še večjem pomenu. Na znanosti temelječi trajnostni razvoj ter na znanju temelječa družba je možna le, če bomo spoštovali, cenili in pravilno nagrajevali dosežke znanstvene, raziskovalne in razvojne dejavnosti. S podeljevanjem takšnih nagrad ter posledično z večjo promocijo znanosti bomo tako nedvomno pripomogli k večjemu ugledu znanstvene, raziskovalne in razvojne dejavnosti. Kakor športniki s svojimi šampionsko vrhunskimi dosežki bodo tudi znanstveniki in raziskovalci tako lahko prevzeli večjo vlogo v motivaciji mlajših generacij. Pri povezovanju znanosti s širšo družbo menimo, da je poleg višine nagrade pomemben tudi način, kako bodo nagrade in priznanja podeljena, kako bodo predstavljena v javnosti in kako jih bodo mladi ter vsi ostali, ki so že v tej dejavnosti, občutili. Poslanska skupina LDS nadalje pričakuje od ministra, da se bo potrudil pri pridobivanju finančnih sredstev za uresničevanje tega zakona in tako postavil znanost na primerljivo raven z drugimi področju tudi po finančni plati. V primerjavi s preteklo prakso pravilnika zakon uvaja priznanje za izume, razvojne dosežke in uporabo znanstvenih izsledkov pri uvajanju novosti v gospodarsko prakso. To je pomembno iz razloga, ker znanost krepi identiteto naroda, katerega ugled raste s pomočjo raziskovalne dejavnosti, tehnološke naprednosti in gospodarske uspešnosti. Na podlagi tega se dosega višji splošen razvoj in splošna blaginja ljudi. Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj državnega zbora Republike Slovenije s sprejetim sklepom predlaga vladi Republike Slovenije, da po vzoru Prešernove nagrade, ki je najvišja državna nagrada na področju kulture, po svojih najboljših močeh poskrbi, da bodo tudi nagrade na področju znanstvenoraziskovalnih in razvojnih dejavnosti in njeni nagrajenci deležni posebne pozornosti in promocije tako najširše javnosti, kakor tudi slovenskega političnega vrha. V znanstvenoraziskovalno dejavnost na deklarativni ravni polagamo velike upe in pričakovanja. Očitno je, da znanost, poleg drugih segmentov družbe pomembno prispeva h kakovosti življenja nekega naroda. Zato bi bilo prav, da najvišje državne nagrade na področju znanosti, ki jih prejemajo posameznice in posamezniki za izredne raziskovalne in razvojne dosežke, pridobijo potrebno pozornost slovenske in tudi mednarodne javnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov bo podala stališče gospa Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod minister! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v raziskovalni in razvojni dejavnosti podprla. Nismo prezrli, da so bile nagrade in priznanja za to področje podeljevane že do sedaj, vendar pomeni predlog zakona pravnoformalno ureditev področja in izenačitev tega področja z drugimi, primerljivimi. Nagrade in priznanja so priložnost za zahvalo tistim, ki so prispevali veliko v zakladnico znanja, so pa hkrati tudi priložnost za uveljavitev nekega področja. In če razmišljamo o znanosti in raziskovalni dejavnosti, potem je to še toliko bolj pomembno tudi v luči lizbonske strategije in ciljev, ki si jih je Evropska unija postavila kot celoto, v okviru tega pa slovenski narod kot etniteta prav tako. Zato menimo, da je troje vrst priznanj: Zoisova nagrada in priznanje, priznanje Ambasador znanosti in Puhovo priznanje, prav izenačiti tudi po tem, kdo je tisti, ki nagrade podeljuje, in kako jih podeljuje. Res pa je, da bi bilo dobro, če bi v pripravo predloga pritegnili tudi druge strokovnjake. Domnevam, da so vsaj tisti, ki so poimenovanja posameznih priznanj predlagali, bili v dovolj širokem krogu pritegnjeni k sodelovanju. Če bi torej k sodelovanju pritegnili tudi druge strokovnjake, ki bi preprečili, da se ne bi soočali s težavo, v kakršni smo sedaj. Predsednik odbora je že omenil, da smo v prejšnjem mandatu imeli v državnem zboru delovno skupino za jezikovno politiko in jezikovno načrtovanje, ki je v zvezi z zapisom imen na osebnih dokumentih opravila pomembno delo, in lažje bi tudi prišli do strokovne argumentacije zapisa novega priznanja, to je Puhovega priznanja. Zavedam se, da je tehnologija v času, ko je na uporabnost znanja naravnan čas posebej občutljiv, kako se izumi, kako se dosežki znanosti in raziskav prenašajo v prakso, da je ta čas zelo pomemben in je prav, da je tako priznanje tudi ustanovljeno. Je pa zadrega seveda jasna zato, ker nismo razčistili nekaterih osnovnih reči v zvezi s poimenovanjem tega priznanja. V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov je v obravnavo državnemu zboru vložen amandma in poslanke in poslance prosim, da ta amandma podprejo. Ne gre namreč za jezikovno drobnjakarstvo in prepiranje slovenistov o tem, ali "prav se piše kaša ali kaša", ampak pravzaprav z zapisom tega imena tudi utrjujemo slovensko nacionalno identiteto. Janez Puh je bil rojen 27.6.1862 v Sakušaku pri Juršincih. Tam ima tudi obnovljeno spominsko hišo. Žal je že dvakrat pogorela in samo vprašati se je treba, komu je toliko na poti, da podtika požar. Potem se je preselil v Gradec, kjer je od leta 1889 deloval in potem postal tudi znameniti industrijec. Gre torej za človeka slovenskega porekla, izpričan je njegov rod od 17. stoletja naprej, priimek Puh živi še danes, to je različica, ki živi v Slovenskih Goricah, jo pa poznamo drugod v Sloveniji kot različica Polh ali Povh, tudi tu sta dva zapisa, z v-jem ali l-jem. Vabim vas torej, da podprete amandma, ki vpeljuje prvotno poimenovaje oziroma prvotni zapis tega priznanja. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Nove Slovenije bo podal stališče gospod magister Franc Capuder. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, gospod minister, poslanke in poslanci! Pred nami je predlog zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti. V Novi Sloveniji, krščansko ljudsko stranki, se zavedamo, da je ureditev te materije v obravnavanem zakonu pomembna predvsem zaradi tega, da se z njim da ustrezno priznanje znanosti in tudi tehnologiji ter se jo izenači z drugimi nagradami na državnem nivoju, na primer Prešernova in Bloudkova nagrada, ki jih ravno tako urejajo posebni samostojni zakoni. V zakonu so podrobneje opredeljene vrste nagrad in priznanj ter nameni za njihovo podelitev. Najvišja državna nagrada na področju znanosti se bo še naprej imenovala po poliglotu in svetovljanu ter evropsko odprtem Slovencu Žigi Zoisu, za dosežke na področju izumov, za razvojne dosežke in uporabo znanstvenih izsledkov razvojne dejavnosti pa po izumitelju, ravno tako Slovencu, Puhu, ki pa je večji del svojega ustvarjalnega življenja živel v avstrijskem Gradcu. Na tem področju se uvaja nova nagrada, in sicer Ambasadorka oziroma Ambasador znanja. Ob imenovanju Puhove nagrade se je širša strokovna javnost razdelila na dva dela, in sicer, ali se naj to priznanje imenuje Puhovo, s "c", ali brez "c". V Novi Sloveniji, krščansko-ljudski stranki, se nagibamo k prvotnemu zapisu, kakršno je bilo podano v prvem osnutku zakona, ki ga je pripravilo ministrstvo, kjer je bil Puh napisan brez "c-ja". Nagrado bo po predlogu zakona podeljeval odbor za vsa ta priznanja, ki ga imenuje vlada, iz uveljavljenih raziskovalcev, ki jih predlagajo Slovenska akademija znanosti in umetnosti, univerza in visokošolski zavodi, raziskovalni zavodi, gospodarske organizacije in posamezni raziskovalci. Z rešitvami v predlaganem zakonu bomo lahko dali posebno priznanje tudi tistim raziskovalcem in znanstvenikom, ki so v preteklosti svoje znanje izpopolnjevali na tujem, kjer so dosegli svetovno slavo, domovina pa jim ni znala oziroma ni hotela priznati njihovih zaslug ne za promocijo Slovenije, ne za prispevek k svetovni znanosti. Največkrat so bili ožigosani kot tisti, ki so izdali svojo lastno domovino. Nihče pa ni razmišljal o tem, da jih je lastna domovina ovirala pri svobodnem razmišljanju in neoviranem raziskovanju, največkrat samo zaradi tega, ker so odkrito opozarjali na svoje težave. Za odhod v tujino se mladi znanstveniki, ki so na začetku svoje ustvarjalne poti, odločajo velikokrat predvsem zaradi boljših in bolj ustreznih in eksistencialnih pogojev. Tuja okolja znajo zelo dobro poskrbeti za nastanitev in ustrezno nagrado mladih in perspektivnih znanstvenikov in raziskovalcev, kar pa je pri nas prej izjema kot pravilo. V Novi Sloveniji, krščansko ljudski stranki, se zavedamo, da bo potrebno za večji pomen znanosti in raziskovanja v naši družbi narediti še nekaj več, kot so državna priznanja za dosežke in vrhunsko delo. Omogočiti bo treba razvojno in delovno okolje, omogočiti in spodbujati je potrebno izmenjavo in sodelovanje s tujimi znanstveniki in raziskovalci za prenos aktualnih znanj. Seveda pa je potrebno poskrbeti tudi za primeren status uspešnih znanstvenikov in raziskovalcev. V Novi Sloveniji, krščanski in ljudski stranki, bomo predlog zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti podprli. Hvala.
Hvala lepa. Prosim še predstavnika SLS, gospoda magistra Krambergerja, da poda stališče.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V imenu Slovenske ljudske stranke želim čisto na kratko podati stališče naše poslanske skupine. Naša poslanska skupina podpira predlog zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v raziskovalni in razvojni dejavnosti. Prepričani smo, da je podeljevanje nagrad tako pomembna zadeva, saj predstavlja zahvalo posamezniku za dosežke oziroma za izredne dosežke na tem področju. Tukaj govorimo o znanosti in tehnologiji. Znanost namreč pomeni gospodarski razvoj, in to je v vsaki družbi izrednega pomena. Zato tudi to podeljevanje nagrad pomeni na nek način tudi promocijo znanosti in tehnologije. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo z veseljem podprli ta zakon, saj zadevo celovito in tudi sistemsko ureja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 26.9.2005. Amandma k 3. členu. V razpravo dajem 3. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov, ki se glasi: V drugi alineji se beseda "Puchovo", pisano s "ch", nadomesti z besedo "Puhovo". Izvolite, prosim. Proceduralno vprašanje?
Ne, ne, razpravljati želim.
Nisem še končal, boste dobili besedo. Ponovno bi vas opozoril na 3. člen, ki pravi takole: "Na področju raziskovalne in razvojne dejavnosti se podeljujeta še priznanje Ambasador oziroma Ambasadorka znanosti Republike Slovenije in [[druga alineja]] Puhovo priznanje. V razpravo dajem 3. člen in amandma poslanske skupine SD, ki sem vam ga prebral. Kdo želi besedo? Izvolite, gospa Potrata.
Hvala lepa. Se opravičujem za neučakanost, ki sem jo poprej izrazila. Del svoje utemeljitve sem povedala že ob mnenju poslanske skupine Socialnih demokratov k temu zakonu. Bi pa še enkrat povedala, da predlagamo, da se poimenovanje priznanja zapiše v prvotni obliki. To je v skladu s slovenskim pravopisom. Gre za slovenski pravopis, gre za zapis slovenskega priimka. Zapisovanje priimkov se je pa v času spreminjalo, zato ni naključje, da marsikateri slovenski priimek poznamo zapisanega tudi v tujem pravopisu. Denimo, znani slovenski jezikoslovec, izobraženec in ugleden človek Fran Miklošič se je podpisoval in je na podobah ohranjen njegov zapis tudi v avstrijskem črkopisu. Razumeti je pač treba, da so ti izobraženci delovali v tujejezičnem okolju. Če so hoteli ohraniti glasovno podobo svojih priimkov, so morali zapisati ali so pristali na zapis v tujem pravopisu. Ne gre torej za kakršnokoli drobnjakarstvo in vpeljavo slovenjenja na mestih, kjer to ne bi bilo upravičeno. Poglejte, ne gre amandma v spreminjanje zapisa Zois v fonetični obliki, gre preprosto samo za utrditev zavesti o tem, da je bil Janez Puch slovenskega rodu, kajti če bi pisali s "ch", potem bi morali pristati tudi na to, da je bil Johann Puch. Dilema je velika. Trije zborniki o Janezu Puchu, ki so izšli na Ptuju in jih je pripravil zgodovinski arhiv na Ptuju, so odprli to dilemo in so se odločili za zapis tega inovatorja in industrijca s slovenskim pravopisom. Zato predlagam, da bi pri tem vztrajali tudi mi, kajti dvojnost priimkov bi bila lahko izkušnja tudi kakšnega od sodobnih slovenskih izobraževalcev in znanstvenikov. Ne nazadnje vidim problem tudi v tem, kaj se bo zgodilo čez čas, če bo kdo gradil pravopisno podobo naših priimkov po tistem, kar nam zapisujejo v elektronski obliki, ko se izgubljajo šumniki in se kako drugače odločamo za zapise. Tu v tem primeru pa dovolite, da si drznem samo še eno pripombo, glede na to, da je bilo rečeno, da gre za pomoto, ko se je na poročno listino zapisal s slovenskim pravopisom. Literatura govori o tem, da so v človekovem življenju trije dogodki pomembni, rojstvo, poroka in smrt. Pri rojstvu in smrti posameznik ne more odločati, kako bo zapisan njegov priimek, pri poroki pa, in zame je to najbolj intimno dejanje zasebne narave, kjer se je podpisal tako, kot je čutil svojo pripadnost, zato se mi zdi to tudi spoštovanja vredna odločitev. Vsem, ki boste amandma podprli, se zahvaljujem.
Hvala lepa. Gospod Bajc.
Hvala lepa. Z vsem spoštovanjem obrazložitve, ki jo je dala kolegica Potrata, osebno ne bom podprl tega amandmaja iz enega preprostega razloga, gre za prekrščevanje. Nekdo je bil v rojstnih matičnih knjigah in mislim, da je tudi znanstvenik Puh bil vpisan s Puch in mi s sprejetjem takega amandmaja, ko podeljujemo in ko vnašamo to v zakon in podeljujemo neka priznanja, jaz mislim, da je pomembno, da uporabljamo to ime, ki je bilo v rojstnih matičnih knjigah. Jaz si ne bi dovolil, da bi recimo nekoč namesto C pisal Z ali pa Ć z mojim priimkom, glede na to, da je tak priimek, kot je, in jaz osebno ocenjujem, da ni primerno, da spreminjamo nekaj, kar je bilo zapisano v matičnih knjigah, ki se vodijo verjetno stoletja in stoletja. Vprašal sem gospoda ministra, če je temu tako in je sam potrdil, da je, v rojstnih matičnih knjigah je vpisan kot Puch.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, želite besedo? Prosim.
Ob tem amandmaju, ki za mene tudi osebno sproža zanimive dileme in lahko se soglašam tako z enimi kot z drugimi predgovorniki, namreč tudi sam si na nek način želim, če bi bila osnova za slovensko poimenovanje priimka tudi, da ne bi šlo za to, kar je nasilje nad ljudmi, nad priimkom, potem bi se sam seveda opredelil za slovensko izgovorjavo in slovenski zapis tega priimka. Drugače pa pravzaprav ne želim preveč pozornosti v tem pomembnem trenutku dajati temu, črkarski pravdi na nek način, čeprav ni to samo črkarska pravda, ampak bi želel ob tem amandmaju v 3. členu poudariti svoje zadovoljstvo, da tudi področje na nek način, tisti, ki razvojno delajo, ki ustvarjajo izume, tehnične izboljšave in na podlagi tega predlagajo tudi patente, dobivajo tudi ponovno neko priznanje, nagrado. Pravzaprav sem bil presenečen, da v vsem tem vmesnem obdobju je bilo to področje pravzaprav tako zanemarjeno, da je ta tehnološki razvoj, na katerem [[...]]
Gospod Jerovšek, jaz bi vas opomnil, da debatiramo samo o amandmaju k 3. členu, ki govori amo ali Puch s ch ali Puh s h. Lepo vas prosim, če se držite naše razprave. Hvala.
Ja, samo trenutek, če lahko zaključim. Ja, saj to je. Gre za slovensko znanje in tragična usoda Janeza Puha, da v tistem obdobju, ko Slovenci pravzaprav nismo imeli svoje države, če so hoteli biti, videni, priznani, so se morali tudi podpisovati in pisati v jeziku, ki je pač bil uradni jezik in s katerim so lahko prodrli v svet. Pri Štefanu gre za isto zadevo. Ti renomirani slovenski izumitelji, znanstveniki in tako naprej, so pač takrat, ko Slovenija ni imela svoje države, bili prisiljeni uporabljati tudi priimke in imena, ki so iz slovenizirane oblike prešli v germanizirano. Na italijanski strani je bilo še večje nasilje, etnično, ker so preimenovali slovenske priimke v času fašizma v italijanizirano obliko. In še enkrat, vseeno poudarjam, da tudi kot nosilec nekdanjega, republiškega priznanja za izume in patente, sem vesel, da se to priznanje zopet vrača, da bo to velika spodbuda za naš tehnološki razvoj, da bomo Slovenci razvijali svoje izdelke, nove proizvode in tako naprej. Tu pa bi pravzaprav tudi še želel dokončno mnenje vlade, da se bomo vedeli odločiti, da ne bomo tu na tem področju naredili kakšne napake. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa magistra Potrata.
Hvala. Ne gre za prekrščevanje. V svoji stroki sem se pač podrobneje ukvarjala z zgodovino severovzhodne Slovenije. Sklicevala sem bom na Slomška, ki je povedal, da so v te kraje oblasti načrtno pošiljale ne slovenske duhovnike in ti so bili tisti, ki so vpisovali v matične knjige. Zato so marsikdaj vpisali, kakor so vedeli in znali, slovenski priimek. Ne gre za prekrščevanje, posebej poudarjam. Puh, če govorimo Puh, vsi slišimo Puh, zapišemo pa lahko z Puh ali s Puch, odvisno od tega, v katerem pravopisu, ali v slovenskem ali v avstrijskem pravopisu ali nemškem, če smo tako natančni. Poglejte, v 10. zvezku Enciklopedije Slovenije na 14. strani so se sestavljavci enciklopedije odločili za naslov gesla Puh Janez tudi Puch. Ampak če boste iskali pod geslom Puch v Enciklopediji Slovenije, boste morali vendar s kazalko priti nazaj na slovensko poimenovanje Puh. Priimki in imena niso tako nepomembna stvar. Prvi slovenski spomeniki izpričujejo pogosto bivanje Slovencev ravno po imenih, zapisovali so jih pa na najrazličnejše načine. Ko govorite o prekrščevanju, naj vam povem, da boste tu v Ljubljani našli izvestja klasične gimnazije iz začetka 20. stoletja, kjer so vsi priimki zapisani v avstrijskem ali nemškem črkopisu. Zakaj? Kaj boste zdaj šteli za prekrščevanje? To, da vas opozarjam, da je Puh slovenski priimek, v zvočni podobi, poglejte, puh, polh, z "l" ali z "v" zapisan, podobno kot v Slovenskih goricah živi priimek Vuk, poznate vsaj morebiti znanega slovenskega publicista Vilija Vuka, Vuk ni nič drugega kot volk. Tako da tu gre za slovenski priimek in mi je zelo žal, če kdo dobiva občutek, da se ob malenkostih zaustavljamo. Ne nazadnje je tudi ugledni slovenist in sodelavec ministrstva za kulturo v pismih bralcev opozoril na to, kako bi morali ta priimek zapisovati. In žal mi je, da moramo zdaj pozornost usmerjati tja, kjer vidi gospod Jerovšek to kot problem. Mislim, da je zadovoljstvo o tem, da imamo tako priznanje, lahko veliko, da pa bi bilo prav, da je to zadovoljstvo pospremljeno tudi s tem, da je korektno zapisano. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister dr. Zupan, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Okrog tega amandmaja se je razplamtela manjša diskusija. Moram reči, da sem vesel te diskusije predvsem iz enega razloga. Pokazala je namreč, da naša jezikoslovna znanost oziroma raziskave še niso segle na to področje tako globoko, da bi lahko enolično in enoznačno to ugotovili. Se pravi, tu imajo naši jezikoslovci in zgodovinarji veliko dela. Mi se bomo potrudili, da bomo te raziskave, ki so zelo pomembne, da bi, recimo, določili to pravilnost pisanja, razmere, v katerih so se priimki spreminjali, načini, kako so se priimki pisali, razlogi, ki so pripeljali ljudi do tega, da bi se to v nekem smislu uresničilo in da bomo potem lahko avtorativno in meritorno odločali o takih in podobnih problemih. Kot so vsi govorniki pred menoj pokazali, vsak je pokazal svoje argumente. Naše ministrstvo je - kot ste videli, v prvotnem predlogu je bilo Puh, mi smo o tem razpravljali, vendar v nekem ožjem krogu. Ko je prišel amandma, smo razširili to raziskavo, smo se pogovarjali z zgodovinarji in slavisti. Tam se je izkristaliziralo nekaj mnenj in potem smo se po tehtnem premisleku odločili za Puch, torej za pisavo, ki je, kot temu rečemo, nemška, in sicer iz več razlogov. Najpomembnejši razlog je ta, da v bistvu to ni središče problema. Priimek sam po sebi ne določa, ali je nekdo Slovenec ali ni. V bistvu se za Slovenca identificira sam oziroma je to nesporno, kakorkoli se piše. Danes pa tudi vemo, da v bodočnosti bodo v Sloveniji, ker je odprta družba, priimki ne samo iz bližnjih dežel, Avstrije in Nemčije, ampak iz držav, kot so iz Afrike, Azije in podobno, ki bodo pisane verjetno v načinu, ki bo primeren, ki ga bo bodisi uporabljal imetnik bodisi se bo prilagodil priimku, ki bo v Sloveniji. In vendar bomo morali po mojem mnenju in po mnenju, zaradi katerega smo sprejeli ta amandma, upoštevati, če bo ta prebivalec Slovenije ali pa prebivalka Slovenije naredila neko znamenito odkritje, bomo upoštevali njegovo pisanje, kako se je on pisal takrat, ko je to naredil. Torej vse, kar danes vemo o Puhu, ko ga pišemo v Sloveniji, to, seveda pišemo Puh. Če bi danes živel v Sloveniji, če bi bil tukaj itn. Če bi pa ta isti Puh, ki je seveda nedvomno Slovenec, še naprej recimo živel v Avstriji, bi bil pa nič manj Slovenec kot tak, kot je, bi pa se pisal še vedno Puch. In dejstvo je, da upoštevamo to, kar je on v večini primerov pisal. Mi smo takrat, ko smo razpravljali, naleteli na en zapis tega priimka. Moram reči, da se opravičujem za tisto opombo, da je bila tehnična napaka. Takrat sem jo na odboru izrekel na pol v šali, pa nisem vedel, da bo to tako pomemben argument v tej diskusiji. Se ponovno opravičujem za to opombo, ki morda ni bila takrat primerna, pa da je bila debata že precej široka in jaz včasih govorim malo bolj plastično in menim, da je včasih potrebna tudi kakšna dobra volja, da se ljudje ne zakopljejo pretirano, ker menim, da je sobivanje med ljudmi in razumevanje izredno pomembna zadeva. Ravno tako tudi v tej diskusiji ne želim, da bi se nekdo čutil poraženega. Menim da sta obe mnenji tehtno podprti, da imata obe mnenji argumente, vendar ko gledamo vse, da se je ta gospod Johan Puh kot tak podpisoval, da je imel kot tak tvrdko, ki jo vsi poznamo, in moram reči, da sam gledam na sebe, ko sem bil majhen fant, ko sem videl Puhove motorje, ki so mi veliko pomenili, sem veliko prej poznal Pucha in sem bil potem veselo in prijetno presenečen, da je to Slovenec Puh, vendar ga kot izumitelja in kot izrednega industrialca, kot je bilo omenjeno, pozna cela Evropa in cel svet, ker je bil to dejansko nek industrijski preboj, da se je naredil dvokolesnik v času, ko so bili avtomobili še sorazmeroma šibki in okorni. To dejstvo, da mi imenujemo nagrado po nekom, ki je bil izumitelj evropskega formata in je kot tak tudi deloval in se je kot tak podpisoval in menim, da je asociacija naše nagrade na to evropsko kvaliteto, ki je nesporno slovenska, saj zato mi Slovenci po tem človeku dajemo nagrado in je popolnoma jasno, da ne Francozi, ne Angleži, katerikoli drugi narod ne bo imenoval svoje nagrade po komurkoli drugemu kot po Slovencu in je zaradi tega, če se je ta Slovenec podpisoval kot Puch in je tudi tvrdko naredil kot Puch, in da je ta tvrdka in pa izdelki, ki jih je delal, in pa izdelki, ki so ponesli njegovo ime v svet, tista zasluga, zaradi katere dajemo to pomembno nagrado, tako smo se po nihanju, se strinjam, ne lahko, smo se odločili za ime Puh. In kot predlagatelji menimo, da je to primerno. Se mi pa zdi, da je zakonodajno telo tu, ki bo odločilo, in se lahko z vsem mojim spoštovanjem do vseh, ki se bodo odločili drugače, absolutno ne menim, da bi to lahko bila neka stvar, ki bi jo izsiljevali. Menim in se tu v nekem smislu zavezujem, da bi bile raziskave o izvorih priimkov ob pisanju pomembna študija, ki jo bo financiralo naše ministrstvo. Če bodo te raziskave prinesle do dosežkov raziskovanja, ki bodo nedvoumno potrdile to ali drugo varianto, bomo prvi, ki bomo lahko predlagali zamenjavo tega imena na državnem nivoju. V tem času pa prosim, da sprejmete zakon v taki obliki, kot je bil, čeprav z absolutnim spoštovanjem do vseh različnih, lahko glasujete kakorkoli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Puch - ch, ali Puh brez c, torej to je sedaj vprašanje. Jaz sem se ob tem spomnil anekdote, in sicer na biotehnični fakulteti je predaval profesor, ki se je pisal Muk. In ko je nekoč naredil prekršek in ga je policaj hotel zapisati, ker ni šel čez cesto po zebri in je pisal njegov priimek, profesor je gledal in rekel, napišite Muk s "ck". Policaj ga pogleda in reče: "Če ste iz CK, pa ne bomo nič pisali." Tako je verjetno tudi s Puchom - ch, se pravi na okoliščine, kjer je bival. In to je tudi že minister povedal. Drugače pa je seveda Puch rojen v Slovenskih goricah v Sakošaku, to je v občini Juršenci. Tam imajo tudi že dalj časa ustanovljeno Puhovo društvo in to društvo je brez "ch", se pravi kot Puh in ima tudi žig, ki je brez "ch". To društvo je tudi ustanovilo muzej, kjer naj bi zbirali Puchove motorje, ki pa je najbolj znan po tem, da so ga že nekajkrat požgali. Vsake toliko časa ta muzej pogori. Mislim, da se je to zgodilo že dvakrat. Sedaj ga varujejo s kamerami. Nekomu to pač ne ustreza. Kakšni so razlogi, to je sedaj drugo vprašanje. Mi se moramo odločiti in največ razprave je, kako bomo pravzaprav zapisali. Ko poslušam te argumente za in proti, se sprašujem, kako bi naredili Avstrijci, če bi oni hoteli po njem poimenovati neko priznanje. Prepričan sem, da ne bi napisali imena v slovenščini. Šli bi na svojo avstrijsko izvedbo. In tudi lahko slišimo argument, da ga je župnik kot malega v krstno knjigo napisal s "ch", ker se mu je pač to verjetno zdelo glede na okoliščine, ki so takrat vladale, najbolj primerno. Da pa se je potem na poroki podpisal drugače. Bi bilo pa zanimivo videti, če se je res zmotil na poroki, kako se je pa podpisala nevesta. Verjetno enako kot on, in to bi mogoče bilo pozneje kdaj za pogledat, če je to identično. Verjetno sta se potem tudi dogovorila, se pravi, se je počutil bolj kot Slovenec in se je tako tudi podpisal. Seveda nam on sam pri vsem tem ne more nič pomagati, zdaj se moramo sami odločiti, ali bomo to priznanje kot takšno po njem poimenovali. Ko sem sam razmišljal in spraševal domačine - imel sem namreč to možnost, ker sem bil v soboto na stoletnici trsničarske zadruge, namreč v Juršincih je poleg Vipave najstarejša zadruga v Sloveniji na področju trsničarstva - in sem tam slišal zanimivo misel, ki jo je nekdo povedal. Rekel je da je iz tega kraja izšlo veliko znanstvenikov, in so jih nekaj tudi našteli, ker so gojili trsje, in to trsje je dalo dodaten zaslužek in so kmetje lahko svoje otroke šolali. To je pač posledica verjetno res neke ekonomike. In potem je pravzaprav bilo postavljeno vprašanje, zakaj se je sploh zadruga ustanovila, pa nihče ni vedel povedati. Odgovor pa se je na koncu glasil, zaradi trtne uši, ki se je pojavila na začetku prejšnjega stoletja in je uničila vse vinograde v Evropi, zato so potem začeli delati cepljenke in tako naprej. Se pravi, vsak zakaj ima nek svoj zato. Naj zaključim. Osebno bom v tej polemiki, glede na to, da so mi tudi domačini rekli, da raje vidijo Puha s "h" kot s "ch", in tudi kot Prlek [[pa tudi Puh je bil Prlek]] glasoval za Puh, brez "ch". Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa mag. Potrata, imate besedo.
Nisem se nameravala oglasiti, vendar moram spoštovanemu gospodu ministru zatrditi, da kakorkoli se bo izteklo, se osebno ne bom čutila niti poraženke niti zmagovalka. Gre za vsebino, in poudarjam, to ni sonet o kaši. To je stvar, ob kateri je vredno premisliti, kaj čutimo in kako se vključujemo. In ko ste govorili o evropski razsežnosti tega priznanja, potem bi si ravno zaradi evropske razsežnosti in uspešnosti industrijca in inovatorja Puha želela, da bi se večina v državnem zboru odločila za zapis brez "c". Sprašujem se namreč, kako se bomo s svojo identiteto, s svojim pravopisom ohranili v prihodnosti, če bomo pristajali na pravopisne norme različnih časov. To je bila, poudarjam, pravopisna norma 19. stoletja in začetka 20., kot zanimivost naj povem, da je Puh umrl v Zagrebu. To so stvari, ki so vendarle zelo pomembne. Poudarjam, gre za ohranitev glasovne podobe nekega priimka. Pogovarjajte se z mladimi ljudmi, ki niso kaj o znanosti dosti poučeni, kako inštitut Jožefa Štefana berejo, saj je bil cel majhen škandal, ko so ga na radiju in sedaj se ne spomnim, ali po radiju, ali po televiziji, Stefan brali. Gre preprosto za to, ali poznamo neka pravopisna pravila ali jih ne poznamo. Vemo, da gre za avstrijski pravopis, kjer se st bere kot št. To so navidezne malenkosti, ki pa na koncu, ko jih seštejete, vendarle vidite, da odločajo o tistem, kaj smo in kakor smo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite prosim.
Pravzaprav moram povedati, da sem se medtem tudi jaz odločil absolutno, da bom podprl to, da se ta nagrada imenuje po Janezu Puhu, kajti jaz mislim, da je tudi zelo pomembno, da slovensko znanje, slovenski izumi, slovenske patente in vse to opredeljuje nagrada, ki ima izvorno slovenski priimek. Ker se je Janez Puh tudi na poroki, če se je podpisal za Janeza Puha, je evidentno, da se je seveda zavedal slovenskega izvora, mi nagrado imenujemo po njem, gre za velikega evropsko [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[..]]Slovenca in dejansko jaz mislim, da je pametno, da se vsi bodoči dobitniki in te prireditve ob podelitvi teh priznanj, da se zavedamo slovenskih korenin, tudi tega izumitelja. Po mojem mnenju je boljše, da ohranimo to, kar je bilo v prvotni verziji. Jaz sem tudi vesel, da gospod minister ni naredil nobene distinkcije, kaj je boljše, ker dejansko se ta znanost mora opredeliti. Dejstvo je, da so ti ljudje bili v takratni Avstro-Ogrski prisiljeni uporabljati neslovensko inačico imena. Dosti priimkov je ostalo trajno, po tem spremenjenih. Ampak tu je pa šlo za človeka, ki se je zavedal tega, saj to je absolutno dokaz, če se je tako tudi podpisal, je pa absolutno važno in pomembno, da mi to ohranimo. Veliki evropski narodi bi absolutno svoje tudi, če se je celo življenje podpisoval nek Francoz, recimo, s slovensko inačico, če bi oni kaj po njem pojmovali, bi v francoski obliki priznanja delili. Mislim, da to ni nasilje nad Janezom Puhom in da je lepo in prav, da pač ohranimo nagrado pod tem slovenskim priimkov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Hvala lepa gospod minister. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA drugo obravnavo PREDLOGA ZAKONA O VETERINARSKIH MERILIH SKLADNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Ker ga ni, nadaljujemo. Predlog zakona je v obravnavo odboru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo, prosim predsednika odbora, gospoda Alojza Soka, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci. Pred nami je zakon o veterinarskih merilih skladnosti. To, kar jaz kot poročevalec moram jaz tukaj povedati, je to, da je zakon predlagala vlada, matično delovno telo pa je zakon pripravilo do tega drugega branja v parlamentu, in sicer je bila seja 8. septembra. Sprejeti so bili na zakon številni amandmaji, in to predvsem zaradi pripomb zakonodajno-pravne službe. Potem je bilo nekaj amandmajev, ki jih je oblikoval odbor za kmetijstvo. Ti amandmaji so bolj vsebinske narave in so posegli v samo vsebino zakona. Nekaj amandmajev pa je predlagala tudi veterinarska zbornica in so prav tako vsebinske narave. Zakon, ki je pred vami, je dokaj specifičen in pa zahteven. Tako kot ocenjuje zakonodajno-pravna služba smo tudi na odboru ocenili, da je eden prvih tovrstnih zakonov, zato se predlagane rešitve nekoliko razlikujejo od običajnih rešitev, zapisanih v naše dosedanje zakone. V tem zakonu je naštetih precej evropskih direktiv in pa sklicevanja na evropske direktive, zato je bilo potrebnega tudi veliko usklajevanja, tako z zakonodajno-pravno službi kot že prej znotraj predlagateljev in pa seveda tudi z vsemi ostalimi, ki so pri tem zakonu sodelovali. Naj omenim, da so določeni členi doživeli večjo razpravo, takšen je na primer člen 6. S tem zakonom se namreč ukinjajo zdravstvena spričevala za živali v notranjem prometu. Ta polemika v zvezi z zdravstvenimi spričevali je v tem državnem zboru bila v prejšnjem mandatu večkrat na dnevnem redu, večkrat tudi sprožena, bili so tako zagovorniki tega, ki so trdili, da zdravstvena spričevala morajo veljati, kot tisti, ki smo zagovarjali, da bi bilo možno to zadevo razrešiti na drugačen način. S tem zakonom se veterinarska spričevala poslavljajo, ostaja pa odprto vprašanje, kako naj v bodoče veterina zagotovi, da bodo hlevi, reja živali, ki so v Sloveniji, pod stalnim veterinarskim pregledom, kar zahteva od nas tudi Evropska unija. V samem predlogu zakona je nekako bilo predvideno, da naj enkrat letno, zbornica pa je predlagala celo večkrat letno, pooblaščen veterinar pregleda določene reje, ne določene, ampak vse reje, in o tem poroča Veterinarski upravi Republike Slovenije. V samem odboru se nam je takšno podvajanje dela nekako zdelo nelogično in nesmiselno, kajti večina, če že ne vse reje, ki obstajajo na področju Republike Slovenije, so pod stalnim veterinarskim nadzorom, kajti veterinarji so vedno v teh rejah prisotni in zdelo se nam je nesmiselno, da bi potem ob vsem tem predpisovali še enkrat letni veterinarski pregled oziroma še manj je bilo logično, da bi pristali na to, kar je predlagala veterinarska zbornica, da bi ti pregledi bili večkratni. Zato smo na odboru oblikovali amandma in ga tudi izglasovali in smo to rešitev iz zakona črtali. Sedaj pa se nekako z amandmajem ponovno predlaga, da vendarle vlada razmisli o nekem načinu kontrole oziroma o nekem načinu poročanja, in sicer je, če bo amandma sprejet, to področje prepuščeno ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da ga uredi v skladu s predpisi Evropske skupnosti. Ne gre za to, da bi bilo uveljavljeno enkrat letno pregledovanje hlevov, ki jih ni potrebno pregledovati, ker so veterinarji tako in tako tam prisotni, ampak gre za vprašanje tistih rej, eventualno tistih rej, resnično v celem letu ni prisoten veterinar. Jaz mislim, da bo to ministrstvo razrešilo na takšen način, da bo na koncu s podzakonskim aktom najdena nekakšna solucija te rešitve. Potem so bile razprave [[ker se mi čas izteka, moram končati]] , še ob 9. členu, 16. členu, 17. členu in še nekaterih drugih členih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu poslanske skupine LDS prosim, da pove stališče gospod mag. Sajovic. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. Kolegice in kolegi! Meni je kar malo žal in nerodno, ker v tej sobi ta trenutek ni predstavnikov vlade kot predlagateljev zakona in predstavnikov veterinarske stroke z nivoja države in pa tudi veterinarske zbornice, predstavnik veterinarske zbornice nas skrbno spremlja. Mislim, da smo bili danes poslanci tako pridni in da gredo zadeve hitrejše, kot so si pa na vladi to zamišljali. Ampak ne glede, jaz sem prepričan, da se bomo vsi skupaj potrudili, da zakon, ki gre danes v obravnavo, ni še dober. S skupnimi močmi pa ga lahko naredimo še boljšega in pa bolj učinkovitega. Zato tudi s tega mesta izjavljam, da bomo v poslanskem klubu zakon o veterinarskih merilih skladnosti podprli, ker mislimo, da je bolj kot za stroko in pa za slovensko veterino pomemben za slovenskega potrošnika, kot pa tudi za slovenskega kmeta. S tem zakonom tudi njemu zagotavljamo, da bo vse te svoje pridelke, ki so bili sedaj seveda na razpolago slovenskemu trgu, lahko prodajal in pa tržil tudi po Evropi in pa po svetu in s tem mu bomo ne nazadnje omogočili tudi preživetje. Se pa kljub vsemu pri sprejetju tega zakona pojavljajo določeni pomisleki, s katerimi se pa ne strinjamo in pa tudi pričakujemo, da jih bo tako vlada, ki pripravlja take zakone, v bodoče uspela odpraviti. Pri zakonu, ki ima 107 členov, je 96 predlaganih zakonskih dopolnil bistveno preveč. Od teh 96 dopolnil, ki so prišla na zakon, jih je bilo kar 67 s strani resornega ministrstva in pa 10 pa tistih, ki jih je predlagala stroka. Zdi se mi, da je bila ravno pri teh amandmajih, o katerih smo govorili na matičnem delovnem telesu, stroka neupravičeno potisnjena v kot. Očitno so prevladala neka politična mnenja in pa mogoče tudi neke koalicijske obljube volilcev. Vesel sem, da so se mnenja tistih najbolj glasnih na vseh straneh do danes nekoliko polegla in prepričan sem, da v dobro slovenskega potrošnika, slovenskega kmeta in pa tudi veterinarske stroke, da lahko sprejmemo določene amandmaje in pa dopolnila, ki bodo ta zakon v tistih členih in pa v tistih točkah, ki so bile najbolj sporne, napravila še boljše. Je pa z veterinarsko stroko približno takole. Če bomo na stroko gledali kot nepotreben strošek, potem bo približno tako kot z gasilci, ki jih pa izredno cenim in pa spodbujam in pa sem najbolj vesel takrat, ko za gasilce dvignemo roko, ko jim kupimo drago, prepotrebno vozilo, ki ga pa potem celo leto nikoli ne rabimo. Tudi z veterino je tako. Kadar veterina deluje najbolje in dobro, takrat o njej ni slišati velikih besed, vendar moramo tako gasilsko kot tudi veterinarsko stroko vsak dan skozi celo leto in vse življenje držati v kondiciji, da je takrat, ko je najbolj potrebna na razpolago in tudi učinkovito ukrepati. Me je pa tudi strah, da smo v določenih razpravah in pa mogoče tudi pri odločanju kdaj pa kdaj poslušali bolj kot stroko tudi neke samooklicane sindikate, ki imajo pri tem svoje mnenje in svojo računico. Ni pa ta računica vedno taka, kot je najbolj pisana na kožo slovenskemu kmetu in potrošniku. Kakšen je ta zakon, bomo lahko sklepali danes, ko bodo sprejeti, če bodo sprejeti, amandmaji. Rekel bi, da je danes ta zakon približno tak kot svinjsko stegno pri mesarju, da bi ob skrbni negi in nadzoru stroke iz njega nastal vrhunski izdelek: pršut. V nasprotnem primeru, ko pa ne bomo upoštevali navodil stroke, pa lahko iz tega stegna iz prvovrstnega kvalitetnega mesa nastane kupček smrdljivega mesa, ki pri ljudeh povzroča zdravstvene težave [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] , državi pa dela stroške, ker ga mora ne nazadnje neškodljivo uničiti v kafileriji. Pomen stroke in [[...]]
Čas se je iztekel!
[[...]]problematike nadzora [[...]]
Čas.
Hvala lepa. Zaključujem - pa bo postal še pomembnejši s prehodom bolezni, kot so ptičja gripa, kjer bo recimo register nad vsemi živalmi, ki jih imamo v tej državi, in nadzor še kako lahko življenjsko pomemben za ljudi, ne za živali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber v imenu Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala, predsedujoči za besedo. Tudi sam obžalujem, da ne morem pozdraviti predstavnikov vlade pri obravnavi tako pomembnega zakona, kot je zakon o veterinarskih merilih in skladnostih. Ko pogledamo vsebino tega zakona, gre za popolno harmonizacijo in sprejem pogojev trgovanja na notranjem evropskem trgu z živalmi in živalskimi proizvodi. Ažuriranje veterinarske zakonodaje zaradi obsežne živilske zakonodaje in zakonodaje o krmi, ki jo je sprejel evropski parlament in svet aprila leta 2004, ter ta zakon sprejemamo tudi zaradi nove uredbe, ki govori o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti zakonodaje o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu in zaščiti živali. Ob teh izjemno pomembnih temah, ki jih vsebuje ta zakon, podrobnejši pregled kaže, da se urejajo v tem zakonu tudi zelo konkretno sledljivost in certificiranje živali, krme in proizvodov ter veterinarski pregledi in nadzor, tudi financiranje veterinarskih pregledov ter ne nazadnje tudi urejanje baze podatkov. Tudi podrobnejši pregled govori o tem, da gre za izjemno pomembne postopke, ki naj bi zagotavljali predvsem varnost pri oskrbi z živili tako na slovenskem kot tudi na notranjem evropskem trgu. Pri grobi primerjavi med zdaj veljavnim zakonom in tem zakonom, ki naj bi ga uveljavili s sprejemom v državnem zboru, pa ugotavljamo naslednje. Če smo pri zdaj veljavnem zakonu, ko smo ga sprejemali, ugotavljali, da je bilo v zakonu dano več, verjetno preveč pooblastil veterinarski upravi Republike Slovenije in predvsem direktorju veterinarske uprave, danes lahko govorimo o tem, da se pravzaprav veterinarske uprave ne zasledi v pravi obliki v tem zakonu, še manj tudi vpliv samega direktorja oziroma lahko govorimo o tem, da je veterinarska stroka s tem zakonom postavljena na stranski tir. Večino najpomembnejših odločitev v tem zakonu bo sprejemal minister oziroma ministrica. To lahko zasledimo skorajda pri več kot polovici členov v tem zakonu. Sam zakon ima 109 členov, v 53 členih se govori o tem, da podrobnejše pogoje, merila in podobne stvari sprejema minister oziroma ministrica sama. Tudi če bomo danes sprejeli ta zakon v državnem zboru, nismo naredili še nič, ključne zadeve smo prepustili pravzaprav neposredno politični vlogi in odločitvi ministra ali ministrice, ki bo odločala pač po svoji presoji, in bojimo se, da ta presoja prepogosto ne bo strokovna. Tudi sicer se nam res zdi neumestno, da 53 členov obremenjujemo s tem, da minister podrobnejše postavi pogoje, natančnejša merila in tako naprej, saj že sam 76. člen, recimo, tega zakona govori o tem, da minister izdaja podzakonske predpise, predvidene v določbah tega zakona, ter druge podzakonske predpise, potrebne za izvajanje tega zakona, in tudi sicer za izvajanje predpisov Evropske skupnosti. Tako da je v enem členu povedano vse to, kar naj bi minister sicer lahko počel. Ker pa je to še posebej poudarjeno pri 53 členih, se resnično sprašujemo, ali je vsebina teh 53 členov dovolj dobra. Gre pa za vsebino, ki govori o dovoljenem uvozu, o opremi obratov, o gojitvi in posedovanju živali, o oznakah, o prevozu bolnih živali, o ugotavljanju bolezni, o proizvodnji živil. Skratka, poudarjam, o zelo resnih vprašanjih bo odločala ministrica na podlagi tega zakona, če bo tako sprejet, sama. Da vendar ta zakon ne bi imel prehudih posledic, smo k zakonu vložili tudi dopolnitve. Želimo ohraniti licence oziroma vpis v register veterinarjev Republike Slovenije, kar je tudi evropska kategorija, če lahko temu tako rečemo. Ponovno želimo opredeliti pregled odobrenega veterinarja, saj gre za najmanj enkraten letni pregled, ki je za imetnika živali brezplačen. Vsi izvajalci veterinarskih dejavnosti [[opozorilni znak za konec]] morajo posredovati predpisane podatke in želimo zagotoviti, da se del stroškov za te podatke zagotovi iz proračuna [[...]]
Čas se vam izteka, prosim.
Menimo, da bo s temi dopolnitvami zakon veliko primernejši za izvedbo v praksi, zato predlagamo, da [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bo podal stališče gospod Alojz Sok. Izvolite prosim.
Lepo pozdravljam gospo ministrico in direktorico Veterinarske uprave Republike Slovenije. Mi v tem časovnem planu nekoliko prehitevamo tiste kritike, da predstavnikov vlade niso posledica tega. Že prej sem v mnenju odbora povedal, da je ta zakon tehnično izredno zahteven, da ta zakon ureja na nekoliko specifičen način in se razlikuje od zakonodaje, ki smo jo sprejemali do sedaj in ne dopušča neke samovolje, o kateri je mogoče bilo spregovorjeno pred menoj, ker bo v ključnih zadevah moralo ministrstvo upoštevati ureditev Evropske unije, se pravi predpise skupnosti. In prav za področje kmetijstva, še zlasti pa za področje veterine, je značilno, da se to ureja s skupnimi predpisi, ki se predpisujejo na ravni evropske komisije. Prej sem se dotaknil 6. člena, pa mi je zmanjkalo časa, zato bi sedaj želel opozoriti še na nekatere druge člene. Veliko je bilo razprave na samem odboru o 9. členu, o tem, ali naj se še naprej certificira, predvsem za tiste vrste živali, kjer niso dokončno vzpostavljeni registri. Mnenje večine v odboru je bilo, da je potrebno čim prej izpostaviti registre, in da je to možno narediti v najkrajšem možnem času, da pa se veterinarska zdravstvena spričevala definitivno poslavljajo, ne glede na to, če je to bila obljuba ali ne. Povedal sem že, da smo o tem velikokrat govorili v prejšnjem mandatu. Potem je okrog 13. člena bilo veliko razprave. Ta govori o zakolu v sili. Zdelo se nam je prav, da to področje uredimo, in sicer na takšen način, čeprav so nekateri bili drugačnega mnenja, da najbližja registrirana klavnica mora nuditi pomoč v sili, to na področju veterine prihaja v obliki zasilnega zakola. Gre predvsem za vprašanje, kako ukrepati ob prometnih nesrečah. Vemo, da so se v preteklosti nekatere klavnice tega branile, da so to odklanjale, ampak iz razlogov humanosti je treba najti rešitev, ki je najbolj ustrezna in zato smo v ta zakon zapisali, da najbližja registrirana klavnica, seveda proti plačilu stroškov mora to uslugo nuditi. Sedaj bo tudi dan instrument uradni veterini, da če bi to odklonila, da bo lahko tudi primerno ukrepala. Potem naj omenim še 16. člen. Po tem zakonu bo Veterinarska uprava Republike Slovenije izvajala temeljno izobraževanje o kužnih bolezni. Zdelo se nam je smiselno v ta zakon zapisati, da vse tiste rejce, ki v trenutku sprejemanja zakona že posredujejo živino, se pravi imajo opravka z rejo, da jih ne učimo ponovno tistega, kar že vedo. Ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo je slovenska veterina pridobila tako na pomenu kot tudi na dejavnosti. Sam pa lahko rečem, da so bile v tem času tudi storjene nekatere napake, da smo se šli nekaterih nadstandardov. Če tukaj s tega mesta omenim samo enega. Dve leti in pol smo vztrajali pri sanitarnem pregledu molznikov, in sicer eden od tistih, ki je molzel, je moral imeti opravljen zdravstven pregled. Ti zdravstveni pregledi so seveda, rejce toliko in toliko stali. Dve leti in pol smo porabili, da smo nekaterim v tej državi dopovedali, da surovo mleko ni živilo, ampak surovina za živilo. In še bi lahko morebiti tudi kakšen nadstandard na tem področju tudi tukaj navedel. Kar se tiče Nove Slovenije, krščansko-ljudske stranke, mi bomo ta zakon, za katerega še enkrat povem, da je tehnično izredno zahteven, da je zapleten, sicer pa bo v praksi nekatere zadeve na področju birokracije poenostavil, ta zakon bomo podprli, podprli pa bomo tudi vložene amandmaje, ki jih je predlagala koalicija. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke bo podal stališče gospod magister Kramberger. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, spoštovana gospa ministrica, gospa direktorica veterinarske uprave, kolegice in kolegi! Na kratko bom podal mnenje naše poslanske skupine v zvezi z zakonom o veterinarskih merilih in skladnostih. Kot je moj predgovornik malo prej povedal, se tudi sam in tudi v naši poslanski skupini se strinjamo, da gre za tehnično izredno zahteven zakon. Najbrž je to v slovenski zakonodaji prvi tak primer, ko ga državni zbor sprejema, da se povzema toliko evropskih aktov v nekakšen skupen predpis. Je že prav, da vemo, da je veterinarska stroka in znanost stroka, pred katero je v tej družbi, na splošno v evropski družbi postavljena velika odgovornost. Tako predvsem za varovanje živil živalskega izvora, ki pridejo na krožnik potrošnika, tako za zdravje ljudi in seveda tudi za zdravje živali. Pri zdravju ljudi pa mislim na tiste bolezni, ki se prenašajo z živali na ljudi in obratno. V obdobju do sedaj lahko ugotovimo, da je veterinarska stroka delala dobro, da tako, da se nismo srečevali s kakšnimi katastrofami, kar se tiče bolezni, in tudi ne okužb, ki prihajajo preko živil živalskega izvora. Seveda v prejšnjem obdobju smo imeli tudi nekaj tako imenovanih nadstandardov. Jaz osebno mislim in tudi v naši poslanski skupini smo si ves čas prizadevali, da bi poenotili te standarde in da bi uspeli v okviru služba kar se da poenotiti zadeve v celotni državi. To nam do sedaj nekako ni uspelo in upam, da bo to v bodoče boljše, da ne bodo neki standardi v Murski Soboti drugačni, kot so recimo v Novem mestu. Ta novi zakon, ki ga bomo nedvomno sprejeli in naša poslanska skupina ga bo tudi podprla, podprli bomo tudi te amandmaje, ki smo jih podpisali skupaj še z dvema poslanskima skupinama, mislim, da postavlja pred veliko odgovornost ta parlament in tudi ministrstvo odgovorno za to področje. Veliko stvari se bo urejalo s podzakonskimi akti in tukaj pri oblikovanju teh podzakonskih aktov, mora imeti tudi besedo stroka. Zelo hitro se namreč lahko zgodi to, kar se je zgodilo ali pa se je dogajalo in se še morda dogaja v evropskih deželah, ko so jih pretresale razne afere, v mislih imam Anglijo. Pred štirimi oziroma petimi leti sem si imel možnost pogledati kmetijo, sanirano po slinavki in parkljevki, in živo se spomnim lastnikov tiste kmetije, kako sta zelo jasno predstavnika njihove veterinarske uprave povedala, da niso imeli dobrega nadzora in da niso bili seznanjeni ob pravem času s premiki živali. In sedaj s tem zakonom se dejansko tudi izgublja fizični nadzor veterinarske stroke nad premikom živali. To je evropska kategorija, ampak opozarjam na to, da je to zadevo pač treba tudi zelo resno vzeti. Sedaj bodo živali lahko prehajale iz hleva v hlev, v klavnico, tam je sicer nadzor, ampak iz hleva v hlev, z dokumenti, s potnimi listi, ki so iz registra. Kar se tiče zdravstvenega stanja teh živali, če drugega ne, lahko bodo živali prehajale iz rej, kjer imajo status, do reje, kjer ni statusa. In kaj to pomeni, strokovnjaki dobro vedo. Kolegice in kolegi, naša poslanska skupina bo skupaj s temi amandmaji, ki smo jih sopodpisali, podprla oziroma glasovala za ta zakon.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Boštjan Zagorac.
Hvala za besedo. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlagani zakon podprli. Radi bi pa, glede na to, da se nam je vlada pridružila na današnji seji, vseeno dobili odgovora. Zanimajo nas finančne posledice za leto 2006 in, kdaj namerava vlada predlagati državnemu zboru zakon o veterini. Zadnja obljuba, kolikor se sam spomnim, je bila konec marca letošnjega leta. Zdaj je konec septembra 2005, pa o zakonu ne duha ne sluha. In glede na to, da si je vlada vzela določeno minutažo, upam, da bomo dobili ta dva odgovora na današnji seji. Hvala.
Hvala lepa. In še stališče SDS, ki ga bo predstavil gospod Franc Sušnik.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona, za katerega smo prepričani, da je nujno potreben, predvsem v smislu tega, da se izenačijo pogoji reje z rejo v sosednjih državah [[tu imam v mislih samo ta segment]] , podprli. Vseskozi smo opozarjali na nesmiselne in nepotrebne nadstandarde, ki jih je v prakso in zakonodajo uvedel sprejeti zakon iz leta 2001 in ki je naše rejce postavljal v izrazito deprivilegiran položaj in jim povzročal nepotrebne stroške, ki so še dodatno oteževali položaj govedoreje kot naše glavne panoge. Na žalost so ta opozorila do sedaj naletela na gluha ušesa. Pred sabo pa imamo zakon, ki te nadstandarde odpravlja. Pri tem bi želel takoj povedati, da istočasno ne pristajamo, da se ta zdravniška spričevala nadomestijo s pregledi rej, kar tako pavšalno, na počez. Zato smo tudi avtorji in sopodpisniki amandmaja, ki frekvenco pregledov, način izvajanja pregledov rej prepušča ministrici, ki bo s podzakonskim predpisom odredila pogostnost, način izvedbe pregledov in bo pri tem gotovo upoštevala epidemiološke ter splošne razmere, ki bodo nakazovale potrebo po teh pregledih. Prav tako bi rad povedal, da smo veseli, da ta zakon spreminja vrstni red prioritet, če temu lahko tako rečem. Pri obravnavi področje veterine v preteklem obdobju so bili na prvem mestu potrošniki, kar je vsekakor prav in potrebno, ker se strinjamo, da je ta zakonodaja namenjena predvsem zagotavljanju varne hrane. Da pa je bila na drugem mestu stroka pred rejci in uporabniki veterinarskih storitev, vsekakor ni bilo prav in je to dejstvo sami stroki povzročilo več škode kot koristi, kar mislim, da se bodo veterinarji lahko prepričali oziroma že občutijo na svoji koži. Popolnoma se strinjamo tudi s tem, da se veterina uredi evropsko primerljivo in da se tisto, kar je stvar pogodbe, povzame v tem zakonu o veterinarskih skladnostih in da se nacionalna veterina uredi z vsebinami, ki so ostale v letu 2001 sprejetem zakonu o veterini. Mi bomo tudi v nadaljnji obravnavi tega zakona poskušali potegniti čim več vzporednic in zasledovati takšno ureditev področja veterine, ki bo popolnoma ali v največji meri primerljivo z ureditvijo tega področja v sosednjih pokrajinah, sosednih evropskih državah. To pa predvsem zato, ker se naš rejec srečuje s konkurenco, ki prihaja s teh področij. Želel bi posebej povedati še to, da v celoti podpiramo prizadevanja ministrstva, prizadevanja gospe ministrice, da se to področje uredi na evropsko primerljiv način in pričakujem od nje, da bo s temi prizadevanji nadaljevala tudi na področju ravnanja s tako imenovanimi živili živalskega izvora, ki niso namenjeni za prehrano ljudi oziroma [[...]]
Čas se izteka, prosim.
[[....]]klavničnimi odpadki, to je naslednje področje, ki ga je nujno treba urediti [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo vodili na podlagi pregleda amandmaja z dne 26.9.2005. Prehajamo k 6. členu. V razpravo dajem 6. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS ter amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? Gospod Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Mogoče najprej sam vrstni red amandmajev. Ugotavljam, da je vsebina amandmaja poslanske skupine Socialnih demokratov bolj oddaljena od vsebine, ki jo je sprejel odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Zato bi tudi pri glasovanju morali upoštevati takšen vrstni red, tako da nekako apeliram na vodstvo, da ko bomo glasovali o amandmajih, najprej glasujmo o bolj oddaljenem amandmaju, kajti amandma Socialnih demokratov govori o tem, da je pregled obvezen in je za imetnika živali brezplačen. Ostale poslanske skupine, ki so ravno tako vložile amandma, pa prepuščajo pogoje o načinu pregleda in financiranju, da to podpiše ministrica, kar je bistveno bližje sedanjemu tekstu, ki je zapisan v devetem odstavku 6. člena. Tudi tukaj je do sedaj zapisano, da podrobnejši obseg, in tako naprej, predpiše minister oziroma ministrica. Pričakujem, da bomo najprej glasovali o bolj oddaljenem amandmaju. Sicer pa glede vsebine 6. člena in glede tega, ali je potreben obvezen veterinarski pregled najmanj enkrat letno ali ne, je naše mnenje in predvsem mnenje stroke, da je ta pregled obvezen, ne nazadnje ne gre samo za naše mnenje, mnenje stroke, gre tudi za 3. člen direktive sveta, ki predpisuje obveznost rednih uradnih veterinarskih pregledov. Gre za gospodarstva, centre in organizacije, ki trgujejo z živalmi ali proizvodi. Rešitev, ki je bila sprejeta na odboru, je v neskladju z evropskimi predpisi in zmanjšuje predvsem varnost oskrbe z izdelki na našem tržišču in tudi na tržišču znotraj same EU, kajti kot smo povedali in ugotovili, ta zakon ureja tudi trgovanje znotraj samega evropskega tržišča. Zato so ta odstopanja še toliko manj možna, kot bi sicer bila zaradi nekih dogovorov ali ozkih interesov, ki želijo obiti stroko. Govorimo o tem, da najmanj enkrat letno predpiše obvezen pregled, ki pa je seveda za imetnika živali brezplačen. To je rešitev, ki po našem mnenju resnično, prvič, sledi kriterijem EU, zagotavlja varnost pri oskrbi s prehrano, zagotavlja varnost tudi rejcu in predvsem zagotavlja tudi boljše stanje živali. Pričakujem, da bo ta amandma tudi sprejet, kajti resnično tukaj je to vprašanje zelo pomembno, ali bomo imeli še naprej v Sloveniji tako dobro urejeno to področje, kot je bilo do sedaj.
Hvala lepa. Gospod Stane Pajk, izvolite.
Hvala za besedo. Sam bom amandma k 6. členu, ki so ga predlagale SDS, NSi in SLS, podprl. To pa zato, ker ministrici ali ministrstvu daje možnost, da odredi, kdaj, koliko in kako se bo izvajal ta redni pregled, seveda v skladu z Evropsko skupnostjo. Sam sem vedno mnenja, da pri nas ni potrebno uvajati nadstandardov in zakaj bi uvajali nadstandard, če nekatere države tega ne poznajo. Če pa ministrstvo ugotovi, da ga je potrebno izvajati in kako ga je treba izvajati, se pa to predpiše s podzakonskim aktom. S tem amandmajem ravno to omogočamo ministrstvu. Nič nismo govorili o osebni odgovornosti. Mislim, da bomo morali vsi skupaj več poudarka dati osebni odgovornosti, saj Evropa na vseh ravneh pozna to osebno odgovornost in tudi kmet je nekako dolžan, da ravna po pravilih. Seveda ga je potrebno izobraziti, mu dati možnost, da ta pravila spozna. Zato bom ta amandma podprl, ker, še enkrat poudarjam, dajem možnost, glede na stanje, da ministrstvo predpiše kako in kdaj. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban. Izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pred sabo imamo dva pregleda amandmajev, ki se nanašata na štiri iste člene. Jaz bom dal eno primerjavo. V drugem krogu ustanavljanja občin smo predlagali dve različni rešitvi: da se ena občina razdeli na dva dela, ali da se en del občine odcepi. Potem smo se pa prepirali, kdo je bil bolj zaslužen za nastanek dveh občin. Tukaj bi si človek lahko tolmačil podobno, čeprav so takrat in tudi danes bile pomembne razlike med dvema rešitvama. Na samem odboru za kmetijstvo smo opozarjali na to, da je novi zakon, ki ga imamo pred sabo, rešil določene probleme, na katere smo opozarjali poslanci enih in drugih strank, vladnih in opozicijskih, in da smo imeli veliko težav z veterino. Vsaj za sebe moram tako reči. Tokrat se je tehtnica nagnila nekoliko na drugo stran. Zadnjič, ko smo zaključevali amandmaje na odboru za kmetijstvo, smo ugotavljali, da lahko ostanejo nekatere stvari odprte, ki jih imamo danes pred sabo v obliki dveh amandmajev. Kot je priznal tudi poslanski kolega iz koalicijske stranke, da je morda dobro razmisliti, ali so te rešitve res toliko dobre, da ne pustijo odprtih vrat nepredvidenim dogodkom, ki smo jim bili priča v Sloveniji in drugje po Evropi in po svetu, je morda dobro, da podpiramo tiste rešitve, ki celoviteje rešujejo te zadeve. Zdi se mi, da ne glede na to, ali so to Socialni demokrati opozicijska stranka, se mi zdi, da so rešitve v tekstu Socialnih demokratov nekoliko doslednejše, bolj natančne, dokončne, kot pa je potem predlog treh poslanskih skupin. Jaz bi rajši, če bi izglasovali tako, da bi podprli te, ker čez teden ali dva bomo tako ali tako pozabili, kdo je kaj predlagal, ostala pa bo v zakonu rešitev, ki bo trajala, upam, vsaj nekaj let. Eno pripombo imam, pa upam, da mi gospa ministrica ne bo zamerila. Tukaj piše, da podrobnejše pogoje, če bo sprejet ta amandma o načinu pregleda in financiranju, predpiše ministrica v skladu s predpisi Evropske skupnosti. Malo prej sem rekel, da se ta zakon sprejema za dolga leta naprej. Verjetno bi kazalo popraviti, ministrica, minister, ker nova vlada, novi časi in tako dalje, pravi, lahko čez mnoga leta, se zgodi, ne vem, da minister ne bo mogel predpisati podrobnejših pogojev ali pa bo potrebna sprememba zakona. Ker je zakon v drugi obravnavi, ta možnost verjetno ostane, če bo sprejet ta amandma. Pravim pa, da bi rajši, da bi bil sprejet amandma Socialnih demokratov. In bomo dobili zakon, ki bo recimo primernejši, kot so dosedanje rešitve, vendar nekatera presenečenja so pa še vedno možna, si jih pa sam ne želim, verjetno si jih nihče ne želi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Kolegice in kolegi! Od viška glava običajno ne boli, od premalo skrbi ali pa če je zaradi tega kaj narobe s človeškimi življenji, pa bo glava bolela marsikoga. Amandmaja sta oba korak naprej, kajti tisti, ki so pred časom na odboru zagovarjali drugačne rešitve, so pač pod težo argumentov in pa evropske primerljivosti pravilno, pošteno in pa korektno naredili korak v pravo smer. Napako iz odbora skušamo danes odpraviti, vendar pa moram reči, da je tako podpore vreden amandma koalicije, da pa je seveda amandma poslanske skupine Socialnih demokratov bistveno boljši, bolj pravniški, in tak člen kot bi v zakonu moral biti in bi ga bili najbrž tudi v Evropi veseli. Najbrž nas bodo še pred koncem letošnjega leta obiskali evropski veterinarski inšpektorji in takrat bodo pregledali tudi to našo danes sprejeto in popravljeno zakonodajo. Zato mislim, da imamo možnost ta 6. člen narediti takega, kot je treba, s tem popravkom, ki ga predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov. Če pa bi zaradi nekih bolj političnih kot pa strokovnih razlogov ta amandma ne šel skozi, bomo pa na koncu morali trdo stisniti zobe in reči, v sili tudi hudič muhe žre, in podpreti tudi slabšo rešitev v dobro slovenskega kmeta in potrošnika.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Marjetka Uhan.
Hvala lepa. Pozdravljam zakon o veterinarskih merilih tudi zaradi tega, ker ukinja zdravstvena spričevala, ker z vzpostavitvijo registra živali ni nobene potrebe, da veterinar piše zdravstvena spričevala v pisarni. Veterinarji imajo sicer drugačno stališče. S predlaganim amandmajem koalicije, s katerim bo zagotovljen pregled hleva s strani pooblaščenega veterinarja, pa bo volk sit in koza cela. Veterinarji bodo imeli delo, potrošnikom pa bo zagotovljena večja varnost pri prehrani. Kmet pa bo že odprl enkrat na leto ali po potrebi hlev, posebej če bo to zapisano v zakonu, saj se še nobenemu zakonu kmet ni uprl. Itak pa se večina kmetov srečuje z veterinarji srečuje večkrat na leto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Kar se tiče zaporedja prvega in drugega amandmaja, je to zaporedje določila zakonodajno-pravna služba, ki tolmači, da je prvi amandma, ki navezuje oziroma napeljuje na predpis Evropske unije, veliko širši, bolj ohlapen in je zato bolj oddaljen od same vsebine zakona. Sedaj sicer kolega Vebra ni tu, ampak zakonodajno-pravna služba je tako ocenila, da ne bo kakšnega pomisleka o tem, kateri amandma je prvi in kateri drugi. Kar pa se tiče teh dveh amandmajev, pa je tudi vsebinsko med njima bistvena razlika. V amandmaju, ki so ga vložili Socialni demokrati, je uzakonjeno, da mora najmanj enkrat letno gospodarstvo pregledati veterinar. Sam sem tudi po poklicu veterinar in si nekam težko predstavljam, da bo najprej prišel veterinar v hlev in opravil vso preventivo, vso reprodukcijo, potem še pomagal pri porodništvu, opravljal tudi potrebno kurativo, potem pa bo še enkrat na leto s pooblastilom države prišel v ta isti hlev in bo opravljal nekakšen pregled in pisal nekakšno poročilo. Pravzaprav bi s tem, ko bomo temu amandmaju nasprotovali, rad zaščitil tudi veterinarje, ker bodo v izredno težki situaciji - se pravi, danes delam to, jutri pa pridem za sabo opravljat nekakšne kontrole. Tudi sam pri tem ne vidim prave logike. Zato smo stranke vladajoče koalicije, ker se pač pojavljajo v veterinarskih vrstah nekateri pomisleki, češ, da pa nekaterih hlevov ali rej niti enkrat na leto ne obišče veterinar in da naj bi to bilo v nasprotju z direktivo Evropske skupnosti [[katere številka je tu napisana, in sicer 90/425]] , smo vendarle dali možnost, da ministrica s podzakonskim aktom, v skladu s predpisi Evropske skupnosti predpiše potrebnost tovrstnih pregledov in tudi način financiranja. Sedaj je seveda v zakonu ta možnost dana. Tudi sam pa sem prepričan, da bo ta podzakonski akt to uredil na takšen način, da se zadeva v rejah, kjer se veterinarji vedno pojavljajo, ne bodo podvajali, da pa bo dana možnost, da pogledajo tiste reje, ki dejansko, če je to res, ker nobenega argumenta, nobenega pravega poročila o tem ni, torej da se k temu pristopi racionalno, da se po nepotrebnem ne podvajajo in pišejo nekakšna poročila. Če pa je vso dogajanje, vsa evidenca, vsi posegi že itak v evidencah službajočega veterinarja. Torej ni logično, da bi potem še enkrat za seboj dejansko kontroliral sam sebe, ne lastnika živali, ampak kontroliral sam sebe in svoje delo. Še to naj povem. S takšno rešitvijo z ničemer ne bo ogroženo zdravstveno varstvo potrošnika, kar nekateri vseskozi govorite. Jaz sem prepričan, da naša veterinarska služba zelo dobro opravlja svoje delo, da ima celotno zdravstveno stanje pod kontrolo, država predpiše letne uredbe, s katerimi se opravlja določena preventiva, država predpiše monotoringe, s katerimi se ugotavlja zdravstveno stanje, rezidna ostanki, antibiotiki in ne vem kaj še vse, tako v živalih kot živilih. Vse to, sem tudi sam prepričan in v Novi Sloveniji mislimo, da je temu tako, zadostuje, da bo Slovenija tudi veterinarski inšpekciji, ki prihaja k nam iz Dublina, lahko prezentirala zdravstveno stanje in pa zagotovila, da so v Sloveniji reje pod kontrolo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Sušnik.
Hvala lepa. Mogoče malo neveterinarski pogled na vso zadevo in pa en pogled, ki bo verjetno na poizkus, da se direktna obveza po izvajanju pregledov rej, letna, vpiše neposredno v zakon malo razjasnila zadeve. Splošno znano je namreč, da veterina že 5. leto piše zdravniška spričevala v pisarnah, na sedežu veterinarskih postaj, ne da bi videla živali oziroma pregledala dejansko zdravstveno stanje živali, ki je predmet tega potrdila, ki se na sedežu veterinarske postaje veterinarju, ki ima za to koncesijo, to potrdilo izda. To je predstavljalo za naše rejce, za naše kmete samo dodaten nepotreben strošek. Ena ilustracija. V Bologa je vas, ki je na obrobju Menine planine, 500 metrov zračne črte je bilo treba peljati živino na pašo. Zakonodaja je zahtevala od tistega lastnika tistih 6 krav, bom rekel takole, da je šel najprej v Žalec 25 kilometrov po zdravniško spričevalo, ki mu ga je veterinar napisal. Za to spričevalo je veliko plačal, pa še potne stroške je treba prišteti. S tem spričevalom se je vrnil, da je lahko krave peljal na pašo. Postopek se je ponovil, ko je bilo treba jeseni krave pripeljati nazaj v hlev. Tak način skrbi za zdravje živali in skrbi za varno hrano je naše rejce letno stal tam med 600 do 800 milijonov tolarjev. Zaradi tega so se nam pojavili pomisleki, brez odprte razprave, brez argumentov ta do sedaj veljavna zdravniška spričevala, ki jih ukinjamo, enostavno nadomestiti s tem pregledom rej, ker imamo na drugi strani, kot smo lahko slišali predhodnika, kup preventivnih pregledov, ki jih odreja država v smislu zdravstvenega varstva ljudi in živali, te tako imenovane prenosljive bolezni, potem so monitoringi, pa še bi lahko našteval. Verjamem, da je intenca zakona tudi ta, da se odgovornost za to, kaj se daje v promet, po novem zakonu v skladu z evropsko pogodbo prenaša na rejca. Mi smo želeli posebej poudariti z amandmajem odgovornost ministrice oziroma aktualnega kmetijskega ministra oziroma vlade Republike Slovenije in smo prepričani, da je ureditev, kot smo jo predlagali, boljša, kot je bila zapisana prej v 6. členu oziroma kot jo hočete vnesti z amandmajem. Mislim, da je treba pozdraviti to, da je zdravstveno stanje naše črede dobro, da pa bi v primeru, če bi monitoring ali veterinarji zaznali pojav kakšnih kužnih ali drugih bolezni, je s to uveljavitvijo našega amandmaja ministrici odprta pot, da pregled reje za določeno vrsto živali za določene reje odredi pogosteje, tudi mesečno, če je treba, in to z enim in edinim ciljem: okrepiti skrb za varno hrano, kar je osnovno, edino, čemur mi sledimo pri sprejemanju te zakonodaje in kar je konec koncev bilo podpisano s pogodbo in moramo povzeti in začeti uveljavljati s 1.1.2006. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod magister Kramberger.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ta predloga amandmaja, pod katerega se je podpisala tudi naša poslanska skupina, mislim, da dobro rešuje to dilemo: pregled da ali ne. V sami dikciji tega šestega odstavka v 6. členu je dobesedno prevzeta direktiva Sveta Evrope 90/425. M moram pa tudi zelo jasno povedati, da je tukaj zelo velika odgovornost veterinarske uprave oziroma ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano za podzakonski akt, ki bo sledil na osnovi tega šestega odstavka. Tukaj, tako kot sem že prej dejal, pričakujem, da bo stroka imela besedo in da se ne bo tukaj odločalo "protiadministrativno". Ves ta čas, že kar nekaj let nazaj, je ta, jaz bom rekel kot veterinar, gonja proti veterini. Ampak povedati moram tudi v isti sapi, da je delno stroka tudi sama kriva za to, in to zaradi tistih, ko je nekje tako, drugje pa drugače. Ampak tako, kot nekateri tudi v tej hiši in zunaj te hiše želijo predstaviti to stroko, pa ni res. Veterina je vedno delala v dobro kmeta in v dobro kmetijstva in ni nič kmetijski škodljivec veterina. To moram povedati. O administriranju. Kolegice in kolegi! Poglejte, kaj se na drugih področjih vzporedno sedaj dogaja z administracijo. Kakšne akrobacije se dogajajo s temi nesrečnimi GERK-i. Za en kvadratni meter ali pa bom rekel za en ar si pošiljamo pošte iz agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja na kmetijo in iz kmetije nazaj po dvakrat ali trikrat. In tu je pogon nič koliko strokovnjakov, inženirjev, univerzitetnih diplomiranih inženirjev, agronomov in zootehnikov, ki to zadevo servisirajo. In komu na čast? Zato, da bomo vedeli, ali je neka parcela velika toliko kvadratnih metrov, ali ima morda nekaj kvadratnih metrov več in ali koliko je po tistem nesrečnem Nupu zaraščena. Torej mejo bi želel, da imamo enake vatle. Predlog amandmaja, ki ga je vložil kolega Janko Veber, ta zelo določno podaja zadeve, kdo bo te preglede delal, kako se bodo financirali in pri katerih živalskih vrstah se bo to opravljalo. Ni slab ta predlog, ampak mislim, da je ta predlog, ki smo ga tri poslanske skupine podpisale, da je ta boljši s tega vidika, ker je širši, nalaga pa veliko odgovornost veterinarski upravi in ministrstvu. Mislim, da je ta prvi, verjetno bomo tudi najprej o tem glasovali, in ga je treba podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban. Opozoril bi vas, da se bolj skoncentrirajmo na amandmaje k 6. členu ne na splošno razpravo o zakonu. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, tudi za opozorilo. Poskušal bom ostati znotraj dveh amandmajev, strinjal se bom pa tudi s tem, da se morda že za kakšno senco prepiramo in je nesmiselno to početje tukaj naprej. Ta dva amandmaja sta taka, da se lahko zgodi, da bo ministrica v podzakonskem aktu prepisala besedilo amandmaja socialnih demokratov. To potrjuje tudi to, kar pravi kolega Kramberger. Odprt ostane morda tisti zadnji stavek, ki govori o financiranju tega početja veterinarjev. In je možnost, da mi v državnem zboru danes odločimo, da to plača država, ali pa, da pozneje ministrstvo skupaj s strokovnimi službami odloči, da to država plača ali ne, vendar za to rešitev socialnih demokratov ste se pa kolegi, ko ste bili v opoziciji, ves čas zavzemali, da čim več stvari, ki nastanejo na tak način, namreč veterina je bila v nevarnosti, da bi zelo veliko stala, jaz sem med tistimi, ki je ves čas malo bolj kritičen do veterine, in da bi se stvari tako reševale, kot je tukaj predlagano. Lahko odločimo tako in drugače, seveda potem ministrstvo pa bo po svoje izpeljalo in koliko denarja bo imelo, tako bo financiralo tudi veterinarske storitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Sajovic. Prosim.
Hvala lepa. Jaz se bom tudi v razpravi držal tega 6. člena. Bistvo tega člena je, kako stroka in pa država zagotavlja nadzor. V predhodnih razpravah smo s strani ljudi, ki niso veterinarji, slišali take populistične zadeve, ki ne držijo. Da boste korektno obveščeni, bi povedal naslednje. Ta država je zdravniška spričevala in pa te potne liste uvedla v trenutku, ko so se po Evropi pojavili primeri slinavke in parkljevke in pa BSE-ja. Izdajanje spričeval in potnih listov ni imelo nobenega drugega namena kot zagotoviti evidenco in pa nadzor. In nikdar in nikoli v tej državi ta evidenca ne bi bila vzpostavljena tako, kot je danes, če tega ne bi delala veterina. Enostavno druge službe tako frekventno in pa v tistih trenutkih na kmetijo ne prihajajo in imajo tudi, glede na to, da smo veterinarji za silo izobraženi, imamo tudi določena znanja, da kmetom lahko to posredujemo na tak način, da tudi oni bistvo tega razumejo. Koliko stanejo zdravniška spričevala kmeta? Danes stane zdravniško spričevalo kmeta za eno odraslo goved, konja, 324 tolarjev, za enega telička pa 162 tolarjev. Govoriti o vseh nekih drugih številkah, je brezpredmetno ker temu enostavno ni tako. Če pa zahtevajo rejci nadstandardno storitev, izdajo tega spričevala na njihovem domu, pa jih stane izdaja spričevala 1900 tolarjev plus ta taksa. Bili smo praktični. Vsako zdravniško spričevalo velja 10 dni, za primere, kot jih je pa omenjal gospod Franc Sušnik, za odgon na planinsko pašo, pa velja spričevalo kar 90 dni. Lastnik ga lahko dobi v veterinarski ambulanti in potem ob priložnostnem obisku ali spotoma, za povratek s planine pa ni treba nobenega dodatnega papirja, nobene poti. Moram tudi reči, da register za govedo deluje v 99,9 primerov odlično in brezhibno in je tudi za ta avtomatizem in vse evidence poskrbljeno. Drug problem, ki pa je in še bo resen, če pride k nam kakšna od resnih nalezljivih bolezni, pa naj bo to slinavka ali parkljevka, pa tudi ptičja gripa, bo to težava, mi pa v tej državi še danes nimamo ustreznega in popolnega nadzora nad prašiči in drobnico. V primeru prašičev in drobnice pa je amandma, kot ga predlagajo kolegi Socialni demokrati in gospod Veber, boljši in učinkovitejši, saj zagovarja certificiranje in vzpostavitev ter pomoč pri vzpostavitvi evidenc še naprej. In samo za to gre. Več kot kmeta so ti potni listi in zdravniška spričevala do zdaj stala državo, država pa se mora sama odločiti, kaj ji je bolj pomembno. Prepričan sem, da v primeru, ko pride do težav, takrat boste tisti, ki danes zagovarjate površne in hitre rešitve, ponovno gledali tisti film Ko jagenjčki obmolknejo.
Hvala lepa. Gospod Veber ima še besedo.
Hvala. Samo na kratko bi še enkrat želel poudariti, da je že na podlagi direktive Sveta Evrope predpisan in obvezen reden in uraden veterinarski pregled. Temu se ne da izogniti, če želimo, da živilo pride na evropski trg in s tem tudi na slovenskega. Naš amandma govori o tem, da če je nekaj obvezno, potem naj to država tudi plača. In to je bistvena razlika med amandmajem več poslanskih skupin in amandmajem naše poslanske skupine. Poleg tega pa želimo poudariti, da ni vsak pregled veterinarja, ki ga opravi pri nekem obhodu in zaradi nekega namena, uraden veterinarski pregled. Tako je to nemogoče kar tako posploševati, kot je bilo povedano. In ponavljam, tudi ni dobro, da ministrica, ker ima to zapisano v 53 členih, sama odloča o zelo pomembnih stvareh. Mislim, da je pomembno, da o nekaterih stvari odločimo tu, v parlamentu, in vemo, pri čem smo. Če bo pa o tem odločala ministrica, pa bo seveda odločala popolnoma po trenutni presoji ali po nekem interesu, ki ji bo takrat prevladal. In to ni dobro, še posebej ne na področju veterine.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Sok.
Samo en stavek še k temu. Veterinarska inšpekcija ali, če hočete, uradni veterinarji so danes prisotni v celotni verigi - se pravi, v hlevih tisti, ki opravljajo veterinarske storitve na podlagi koncesije, v klavnicah in živilsko-predelovalnih obratih pa uradni veterinarji inšpektorji. Uradni veterinarji, ki delajo v teh predelovalnih obratih in klavnicah, imajo točno predpisano, kaj morajo tam delati. Točno je predpisano, kaj je treba pregledati pri trupu goveje živine, kaj je treba pregledati pri trupu svinjskih polovic, če hočete, pri perutnini, pri vseh vrstah živali, katere bezgavke je treba zarezati, na kakšen način se zarežejo, kakšen pregled se naredi. Govoriti o tem, da bo potrošnik od zdaj naprej, ne vem, izpostavljen takšni in takšni nevarnosti, da se bodo pojavile takšne in takšne kužne bolezni, je popolnoma nesmiselno. To lahko gospodje prepričujete tiste, ki teh postopkov ne poznajo. Tisti, ki pa smo delali tako na terenu, kot potem tudi v inšpekciji, ki smo dali vse te postopke skozi in tudi nazadnje pristali, če hočete, v politiki, tiste pa o takšnih zadevah ne morete prepričati. Ampak jaz trdim, da je treba te zadeve urediti smiselno, racionalno. Strinjam se s tistimi, ki pravijo, da je treba te zadeve izenačiti tako, kot so urejene v EU, to pa iz enega samega razloga, da ne bomo postavljali naših kmetov v bistveno podrejenejši položaj, kot so recimo kmetje v sosednji Avstriji. Samo za to gre. Če namreč to naredimo, potem seveda enostavno na tem skupnem evropskem tržišču nismo konkurenčni. Če bi tako delali, potem žagamo vejo sami sebi. Še enkrat trdim, da skozi tako sprejet popravek tega 6. člena bo dana možnost, da se ti pregledi predpišejo, če bo potrebno. Če pa ne bo potrebno, pa ne vidim logike in smisla in tudi v naši poslanski skupini ne, da bi nekaj uzakonjali in nekaj predpisovali, nekaj delali, česar drugje v Evropi ne počnejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 84. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS ter amandma enake vsebine poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? To je 84. člen. Da vas spomnim, na koncu 4. točke prvega odstavka se črta pika in doda besedilo "in biti vpisan v register po zakonu o veterinarstvu". Če ne želi nihče besed, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 88. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Kdo želi besedo? Gospod Veber, izvolite.
Ta zakon resnično ureja tudi urejanje baze podatkov in zelo pomembno je, da imajo vsi izvajalci veterinarskih dejavnosti ustrezno opremo in tudi ustrezen kader, ki lahko potem predpisane podatke spravi v elektronsko obliko in omogoči dostop do zbirk podatkov. Ker gre za odnos med izvajalci in veterinarsko upravo, je zelo pomembno, da je ta oprema resnično kompatibilna oziroma da je možno te podatke z najmanjšimi napori obdelovati in tudi ustrezno uporabljati. In podobno kot pri drugih zadevah, ki jih predpisuje država, namreč veterinarske uprava je sestavni del državne uprave, je primerno, da izvajalcem veterinarskih dejavnosti seveda potem tudi država sofinancira nabavo opreme in vzdrževanje te baze podatkov in predvsem arhiviranje te baze podatkov, ki jo potem tudi uporablja VURS pri svojem delu. Amandma, ki je bil sprejet na odboru, govori o tem, da tudi podrobnejšo vsebino pri tem členu predpiše ministrica glede tega, tako da gre tukaj za vsebino, ki jo ministrica lahko predpiše, kajti neposredno ne posega na odločitev, neko strokovno odločitev na terenu, ampak kako bodo ti podatki obdelani in s kakšno opremo. Zato se mi zdi, da je ta rešitev, ki je bila sprejeta na odboru in z našim amandmajem izjemno lepo dopolnjena, zato predlagam seveda, da se podpre.
Hvala lepa. Gospod Sok, prosim.
Hvala lepa. Rad bi povedal, da je amandma pod zaporedno številko 2, ki so ga vložile stranke vladajoče koalicije, kakor tudi amandma k 84. členu, nastal v bistvu na predlog veterinarske zbornice. S tem bi seveda rad nekako zanikal ta očitek, češ da stroka pri pisanju tega zakona ni sodelovala in da ni imela nobenega vpliva. Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. Prehajamo in v razpravo dajem amandmaja poslanske skupine Socialnih demokratov in poslanskih skupin SDS, NSi in SLS za novi 106a. člen. Želi kdo besedo? Gospod Veber, prosim.
Hvala. Če je velik doseg tega zakona, da se ukinejo zdravstvena spričevala, zaradi te odločitve nastane zelo velika praznina na tistem področju oziroma pri tistih živalih, kjer sledljivost še ni zagotovljena. Zato v amandmaju predlagamo, da certificiranje ostane pri tistih živalih, kjer sledljivost trenutno v Sloveniji še ni zagotovljena. Tudi dosedanja praksa, uvedba certificiranja je pokazala, da je bilo možno v relativno zelo kratkem času vzpostaviti zelo kvaliteten nadzor oziroma sledljivost in to prakso bi bilo seveda dobro ohraniti, dokler v celoti ne zaključimo postopkov tudi na živalih, kot so prašiči, drobnica, konji in druge ekonomske živali, kjer v ustreznih registrih še niso vzpostavljeni oziroma sledljivost še ni zagotovljena. S sprejemom našega amandmaja ohranjamo certificiranje na tem področju, ker sledljivost še ni zagotovljena, ravno zaradi tega, da bo ta čimprej vzpostavljena in da bomo seveda lahko govorili resnično o zelo veliki stopnji varnosti potrošnikov in zdravstvenem stanju živali, ki gre na trg. Hvala.
Hvala lepa. Gospod magister Sajovic, izvolite.
Gre za zadevo, ki se tiče posredno tudi nadzora in o kateri smo danes že govorili. Je pa dejstvo, da sta seveda ta dva amandmaja slična, vendar se amandma Socialnih demokratov v drugem členu od tega koalicijskega razlikuje, da je pač bolj konkreten in pa zagotavlja, da bodo v enem letu s pomočjo certificiranja registri vzpostavljeni bistveni hitrejši, kajti iz tega mesta odgovorno trdim, da tako dobrega registra, kot ga lahko vzpostavimo s pomočjo certifikatov VURS v enem letu za področja drobnice in pa prašičev, ne more in pa ne bo mogel vzpostaviti v taki meri in pa v taki kvaliteti, ker enostavno na terenu brez tega je nemogoče.
Hvala lepa. Gospod Sok, prosim.
Hvala lepa.Torej, če bi bil sprejet amandma, ki ga predlagajo SocialNI demokrati, bi seveda ta amandma v praksi pomenil eno. Lahko se tako izrazim, eno veliko zmedo. Torej nekaj bi imeli brez certificiranja, se pravi, predvsem ko gre za goveje živali, medtem ko pa bi bilo za ostale vrste živali bi predpisano certificiranje in potem seveda tudi skozi sankcioniranje to dejansko sprovedeno v okvir kaznovanja, v kolikor se lastniki domače živali ne bi tako obnašali. To bi v praksi pomenilo, kot sem rekel, eno veliko zmedo. Iz tega razloga seveda mi amandmaja pod številko 1 ne bom podprli. Podprli bomo amandma, ki smo ga vložili. Potem seveda tudi pričakujemo, da bo VURS v najkrajšem možnem času vzpostavil te registre. Ne bomo nič jezni, če bo to prej kot v enem letu, kot piše v zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Veber, prosim.
Želim poudariti, da nikakor ne gre za zmedo, ampak gre predvsem za red. Tako, da to, kar je gospod Sok navajal, je resnično nekorektno. Namreč tam, kjer je register za govedo vzpostavljen, gre za službo za identifikacijo in registracijo živali, je ta sledljivost zaradi delovanja te službe redno spremljana in seveda ni nobenih težav. In na to področje sploh ne posegamo. Urejamo pa področje, kjer sledljivost še ni dorečena in trdimo, da je s certifikacijo seveda ta sledljivost bistveno hitreje lahko zagotovljena, kot pa če to ukinemo.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O SOCIALNEM VARSTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvo podpisanim Vilijem Rezmanom. V zvezi s tem zakonom odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku predlagatelja zakona Viliju Rezmanu za dodatno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, gospod Rezman.
Hvala lepa. Jaz se bom potrudil, da bi v kratkem pojasnil, zakaj in kaj smo na odboru tisti, ki smo bili podpisniki tega zakona, podprli. Gre za zakon, ki je spremenil prejšnji zakon o socialnem varstvu v prejšnjem mandatu pred dvema letoma in tudi stopil v veljavo pred skoraj dvema letoma. V vmesnem obdobju je bilo precej, po naši oceni, škode narejene tudi posamičnim občinam. Zato je bilo očitno, da župani in zveze občin, ki so reprezentativne, morajo nekaj storiti, da bi se ta zakon spremenil. Reakcije so bile torej takšne, da se je nekaj občin odločilo sprožiti tudi ustavno presojo o ustavnosti posamičnih členov tega zakona. Skupina poslancev, ki je bila sestavljena iz poslancev koalicije in poslancev opozicije, pa je pripravila svoj kratek, pa vendarle učinkovit predlog poprave zakona. Vlada je na ta predlog odgovorila na ta način, da je ocenila, da predlog ni ustrezen ne po vsebinski in ne po finančni plati, s čimer se pa tisti, ki smo bili podpisani pod predlog, nismo ne poprej in ne sedaj strinjali. Da bi bila zadrega toliko večja, se je tako rekoč na isti dan zgodilo, da je vlada vložila nov predlog, svoj oziroma pripravila svoj predlog zakona o spremembi in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu. Takrat je bila znane tudi odločitev ustavnega sodišča. Ustavno sodišče je jasno povedalo, da nobena sprememba in nobena nova naloga, ki je naložena občinam, pa občine o tem v ničemer ne odločajo ali soodločajo, ne more biti občinam naprtena. Drugič, da nobena takšna obveznost ne more biti občinam naprtena, če tej obveznosti ne sledijo tudi finančni viri za izvajanje takšne naloge. Ker je bil rok za odpravo te neskladnosti določen za šest mesecev, je prišlo do neke koincidence, ko bi morala vlada pripraviti nov zakon in odpraviti to neustavnost, hkraten z rokom, ko bi pričel veljati nov zakon, ki so ga predlagali poslanci. To bi pravzaprav bilo nekoliko nesmiselno. Časovno bi to sovpadalo, zato smo poslanci in poslanke predlagali dvoje. Prvič, da se strinjamo s tem, da umaknemo oziroma da podpremo predlog sklepa, da ta zakon ni sprejet. In drugič, da vlada umakne svoj predlog zakona pod določenim pogojem. Namreč, pod pogojem, da se tisto, kar je bilo v predlogu zakona poslancev, adaptira, posvoji in da je to potem tudi vključeno v novem zakonu, ki kani biti - tako je bilo zagotovljeno - obsežnejši zgolj s sistemskimi rešitvami. Torej, zavoljo tega, ker se pripravlja nov zakon, ki naj bi širše uredil problematiko, ker se pripravlja nov zakon, ki naj bi po zagotovilih predstavnikov na odboru tudi vključevali zahteve poslancev, ki so podpisali predlog zakona, zato smo tako rekoč pustili odprto pot, da ne bi bilo proceduralnih ovir za sprejem novega zakona. To ne pomeni, da bi se poslanke in poslanci strinjali z navedbo vlade, da je naš predlog zakona bil tako po vsebinski kot po finančni plati neustrezen. To pomeni, da smo bili dovolj kooperativni, da vladi omogočimo, da naše rešitve posvoji in jih dopolni ter sprejeme celovitejši predlog zakona. Torej, pod takšnimi pogoji smo se strinjali s tem, da je odbor izglasoval sklep, ki govori o tem, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Breda Pečan v imenu Socialnih demokratov. Prosim.
Dober dan! Hvala za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov ne podpira sklepa, ki ga je sprejel odbor, predvsem iz enega razloga. Ko primerjamo naš predlog zakona o spremembah zakona o socialnem varstvu, ki smo ga v obravnavo vložili poslanci, s predlogom zakona, ki ga je vložila vlada, se v tistem delu, ki govori o družinskem pomočniku, vidi zelo velika razlika. Žal sicer v številkah ni tako zelo opazna, da se pa razbrati zlasti iz obrazložitve negativnega mnenja vlade k predlogu zakona, ki ga danes obravnavamo. Namreč, gre za to, da so v vladnem predlogu za financiranje družinskega pomočnika predvidena sredstva, ki so sicer namenjena za pomoč na domu, v višini 34.000 tolarjev, ki jih sicer vlada ne izplačuje upravičencu, če le-ta dobiva institucionalno varstvo ali pomoč na domu. V tem primeru pomeni, da je do sedaj vlada celo prihranila denar na račun občin, ki pa v povprečju plačujejo okrog 128.000 tolarjev za družinskega pomočnika. Kar pomeni, da gre za dobrih 94.000 tolarjev razlike, ki zlasti za nekatere občine - in to vlada v svojem mnenju oziroma stališču jasno priznava, da je distribucija ljudi, ki potrebujejo družinskega pomočnika in ki jim ga izbere organ, občina, ki je plačnica storitve, sploh ne daje nobene pravice, da bi lahko pri tem sodelovala, da plačuje toliko, da nekatere občine, ki imajo mnogo več oseb s posebnimi potrebami, lahko pridejo celo do finančnega zloma. Torej, tak način reševanja problema, kot ga predlaga vlada v svojem predlogu, se pravi, da z nekim drobižem poskuša utišati občine, ki ugotavljajo, da je način, kako je prišlo do financiranja oziroma odločitve o financiranju družinskega pomočnika, tako da je breme šlo v celoti na občine, sedaj pa niti ene tretjine sredstev ne pokriva vlada - menimo - da je nepravilen, nepravičen in zaradi tega seveda ne bomo podprli sklepa, s katerim naj bi državni zbor predlagani zakon razglasil za neprimernega. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Capuder v imenu Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Predlagani zakon o spremembi in dopolnitvi zakona o socialnem varstvu, ki ga je vložila skupina poslancev s prvopodpisanim Vilijem Rezmanom, je poskušal rešiti težave občin, ki so jih imele s financiranjem družinskega pomočnika. Ker se je tudi vlada zavedala težav, ki so povzročile spremembe zakona o socialnem varstvu, ki so stopile v veljavo 30. januarja 2004, je tudi sama vložila spremembe tega zakona, ki naj bi širše reševale nekatere zadeve na področju socialnega varstva. Istočasno je julija letos ustavno sodišče izdalo odločbo o tistih delih sedaj veljavnega zakona o socialnem varstvu, ki niso usklajeni z ustavo. Ker pa niti eden, niti drugi predlog sprememb zakona ne rešuje vprašanj, na katere nas opozarja ustavna odločba, smo na matičnem delovnem telesu soglasno sprejeli sklep, da predlagani zakon, katerega je vložila skupina poslancev, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Tudi v Novi Sloveniji podpiramo takšen sklep odbora. Od vlade pa v Novi Sloveniji krščansko ljudski stranki pričakujemo, da bo čimprej v parlamentarno proceduro poslala nove spremembe zakona o socialnem varstvu, ki bodo vsebovale vse primerne rešitve, na katere opozarja ustavno sodišče. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke bo podal stališče gospod Kristijan Janc. Prosim.
Predsedujoči, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Z zadnjo spremembo zakona o socialnem varstvu, to je seveda še v prejšnjem mandatu državnega zbora, se je socialna storitev oziroma pravica pomoč na domu vsebinska spremenila v storitev družinskega pomočnika, ki ga, kot pravico lahko koristi polnoletna oseba s težko motnjo v duševnem razvoju ali težko gibalno ovirana oseba. Tako je vsebina te socialne storitve vsekakor pozitivna in se je v praksi zelo hitro uveljavila od občine do občine različno. To pa tudi zaradi možnosti, ki jih opravljajo te storitve daje brezposelnim osebam. Res pa je, da je v normativnem in stroškovnem to pravico opredelila oziroma določila država, medtem pa financiranje le-te z zakonom prenesla na občinske proračuna, kar je posamezne občine močno finančno presenetilo oziroma obremenilo. Tovrstno pristopanje države nasproti občinam se je v zadnjih letih krepko razmahnilo, kar postavlja občinske proračune v vedno bolj nezmožne za razvojne namene. Povsem razumljivo je zato postopanje skupine predlagateljev tega zakona, ki so na dokaj poenostavljen način želeli spremembo samo v 29. členu zakona, financiranje družinskega pomočnika, prenesti na državni proračun, brez da bi ob tem izvedli tudi potrebne druge spremembe zakonov, ki jih normativ opredeljuje kot socialno storitev, kot na primer 46. člen tega zakona. Sočasno s predlagatelji tega zakona pa je skupina občin to predmetno zakonsko obvezo občin dala v presojo ustavnemu sodišču, ki je z odločbo o zahtevi pritrdilo in s tem naložilo zakonodajalcu, da sedanje stanje odpravi oziroma spremeni. S tem je tako rekoč Vlada Republike Slovenije zadolžena, da pripravi tak predlog sprememb in dopolnitev zakona o socialnem varstvu, ki bo na celovit način obdelal in razrešil to vprašanje. Dobro bi bilo, da bi vlada v tem tudi smiselno upoštevala pripombe, ki jih je v obravnavi tega zakona na matičnem delovnem telesu državnega zbora predložila tudi Socialna zbornica Slovenije. Iz teh izhodišč pa bo poslanski klub Slovenske ljudske stranke predlog sklepa, ki ga je državnemu zboru posredovalo matično delovno telo, ko je le-to v drugo obravnavo predloga zakona, podprlo s predpostavko, da bo ministrstvo oziroma Vlada Republike Slovenije v najkrajšem času popravila oziroma nadomestila besedilo svojega predloga zakona o spremembah zakona o socialnem varstvu, ki ga je državnemu zboru predložila v proceduro. Ta predlog namreč ne razrešuje vprašanje družinskega pomočnika v takšnem obsegu in vsebini, kot to izhaja iz odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo in pričakujemo, da bo tako popravljen predlog vlade o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu državni zbor obravnaval in sprejel čim prej in s tem omogočal občinam, da bodo lahko pravočasno pripravile svoje proračune, v katerih ne bo obremenitve za financiranje socialne pravice oziroma storitev družinskega pomočnika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bogdan Barovič bo podal stališče Slovenske nacionalne stranke, prosim.
Hvala lepa predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o socialnem varstvu, tako ga bom jaz imenoval, je po mnenju Slovenske nacionalne stranke primeren za nadaljnjo obravnavo. Če zaradi drugega ne, že zaradi tega, ker popravlja tisto, kar je napisalo ustavno sodišče, ki je julija letos natančno odločilo, da je prvi odstavek 28. člena obstoječega zakona - torej ne tega predloga - v neskladju z ustavo in je celo državnemu zboru naložilo, da neskladje odpravi v 6 mesecih, torej najkasneje do januarja. Mi smo predlog, pač tisti, ki smo ostali podpisani na tem predlogu, štirje od prvotno petih, pisali tudi v tem duhu. Ne samo zato, pa čeprav predvsem zato bi bilo dobro, da bi bil ta predlog oziroma sklep drugače oblikovan, kot je. Torej, da je primeren, pa so seveda še nekatere cvetke, ki nam lahko dajo misliti. Na primer, kako lepo je, če o pravicah do družinskih pomočnikov odločajo državne inštitucije, občine pa plačujejo. To je krasno. Jaz bom naročil Ferrarija, nekdo mi ga bo pa plačal. Ne vem, komu je to logično. Sicer pa tiste občine, ki živite v gospodarskem in političnem transferu od osamosvojitve Slovenije dalje in ki imate - pa ne podcenjujem nikogar - vsaj več kot 5.000 prebivalcev, najbrž že dobro veste, da gre, vsaj pri nas v Trbovljah konkretno - to je primerjava, ki jo smem in moram dati - skoraj 80% občinskega proračuna za socialne transfere. In če rečem v povprečju, da je 3 milijarde letni proračun, gresta 2 milijardi in pol za socialne transfere. Za razvoj ostane 500 milijonov pri 3 milijardah. Ta odstotek za socialne transfere raste. Bo občina od države dobila nešteto odločitev, ki jih bo morala sama financirati, samo zanima me, koliko časa. Seveda je še marsikaj pomembnega, kar bi se smelo in dalo reči ob tem zakonu in v vseh razpravah, ki so bile. Toda teh 5 minut, ki jih imamo na razpolago, niso namenjene temu. Čudi me, recimo. Ne, ne čudi me mnenje Socialne zbornice Slovenije, ki bi bila ne tič, ne miš. Oni se sicer strinjajo, da je takšen zakon, ki smo ga mi štirje prvopodpisani predlagali, sicer dober in "fajn", vendar ni čisto dober in "fajn", da bi bilo treba narediti malo drugače. Krasno, to je idealna rešitev. Socialna zbornica bi hotela imeti rešene socialne probleme, želela bi jih imeti. Spodbuja in predlaga, da naj pomagamo vsi po dolgem in po čez. Ko pa naredimo eden poizkus, ki mislim, da res ni tako slab, pa seveda dajo roke stran. Seveda ima takšen predlog finančne posledice. Kateri predlog novega zakona, ki govori o financiranju ali denarni pomoči, pa nima finančnih posledic? Saj ima lahko samo dvoje, da vzameš in ima pozitivne finančne posledice, torej, da država ohranja denar. Ali pa, da ga daje. Potem ima pa negativne finančne posledice za državo, ki rada reče, da ima lokalne skupnosti in da sodijo v to državo, takrat ko jih morajo ubogati, ko jim je pa treba pomagati, vsaj v takšnih krutih oziroma kritičnih primerih kot so ti, pa seveda ne. Nenazadnje eden krasen primer je bil povedan nekje na enem odboru, kako se zadeve rešujejo. Ko se, bog ne daj, neki mlad človek tako grdo ponesreči - recimo - z motorjem ali avtomobilom in ga potem ne moreš dati ne v dom upokojencev, ne v nobeden bolniški zavod, ne v rehabilitacijski zavod, niti nazadnje mu ne more ena recimo obubožana občina pomagati. Torej, Slovenska nacionalna stranka, hvala za opozorilo, ocenjuje in je prepričana [[...]]
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine DeSUS, gospod Vili Rezman. Prosim.
Hvala. Naj v kratkem povem, kaj in zakaj podpira oziroma česar ne bo podprla poslanska skupina DeSUS oziroma pri čemer bo posebej pazljiva, ko se bomo ukvarjali s predlogom novega zakona, ki ga sedaj vlada pripravlja. Mi bomo podprli sklep, ki je bil na odboru sprejet z 12-imi glasovi za in z nobenim proti. To je najbrž tudi edina logična rešitev. Ne podpiramo tega sklepa zato, ker bi bil po vsebini odličen in se ne bi dalo drugače odločati, pač pa zato, ker poslovniška določila ne dopuščajo oblikovanja drugačnega sklepa. Če seveda želimo dati možnost in prosto pot tistemu zakonu, ki se sedaj popravlja in ki naj bi bil boljši in celovitejši vključno s tem, kar smo sami predlagali. Hkrati je treba povedati, da obžalujemo ves izgubljeni čas, številne sestanke, ki so bili za to potrebni, da smo se prepričevali, čeprav je bilo - mislim da tudi vladnim predstavnikom - jasno, za kaj gre. Obžalujemo 100-ine milijonov tolarjev, ki so jih nekatere občine morale izplačevati, pa na to nikakor niso bile pripravljene, še manj pa niso za to dobile potrebnih nadomestil. Ko se bo pripravljala nova zakonodaja, bomo mi aktivno sodelovali. Skrbeli bomo za to, da bomo opozarjali, da novi zakon ne bi več imel določil, ki bi šla v škodo oziroma v breme občin. Skrbeli bomo za to, da ne bi bilo več tako, kot je bilo možno v preteklih dveh letih, da bi zaradi situacije, v kakršni se nekatere občine znajdejo, bile dodatno in pretirano obremenjene ene, druge pa tako rekoč dotirane, ker se primerna poraba oziroma primerna poraba pač deli po linearnem principu tovrstnih problemov, ki jih je bilo treba financirati, pa niso imeli. Skrbeli bomo tudi za to, da bo temeljito in bolje premišljen status družinskega pomočnika, ki je sedaj takšen, da ga pravzaprav ne znamo natančno definirati. In tudi tisti, ki so družinski pomočniki, kljub temu, da so našli delo, da so našli neke vrste zaposlitev, niso zadovoljni, ker ne vedo, ne kje je njihova delavska knjižica, ne pa kakšen način so lahko deležni bonitet, ki bi sicer izhajali iz dela in še česa drugega ne. Bomo torej proti temu, da bi se uveljavile ponovno neupravičene razlike, ki so posamične varovance, tiste v institucionalnem varstvu, postavljale v boljši položaj, v slabši položaj - pardon - od tistih, ki so bili deležni pomoči družinskega pomočnika. Namreč, eni so morali sami prispevati del stroškov, drugi pa ne za storitve, ki so jim bile servisirane. DeSUS bo skrbel tudi za to, da se ne bi pojavila še kakšna ambicija po nadomestnih obveznostih, tako kot so bile deklarirane v vladnem poročilu. Skrbeli bomo za to, da bi občine pri teh storitvah in pri plačilih teh storitev lahko tudi suvereno ali v sodelovanju z državo soodločale. Smo pa za to, da se storitev ohrani. Kajti ta storitev ima pozitivne efekte, tako za tiste, ki so bili brezposelni, pa so dobili zaposlitev, kakor za tiste, ki so bili deležni nove storitve, ki jim prej ni bila dosegljiva. Torej podprli bomo sprejem tega sklepa in na ta način pomagali pri oblikovanju nove zakonodaje na področju socialnega varstva.
Hvala lepa. V imenu SDS bo stališče podal gospod Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Zakon o socialnem varstvu kot sistemski prepis na področju socialnega varstva ureja pravico do denarne socialne pomoči in socialno varstvene storitve. Za nekatere socialno varstvene storitve določa, da njihovo mrežo zagotavlja država, za nekatere pa, da jo zagotavljajo občine. Zakon o socialnem varstvu je bil sprejet leta 1992 in od takrat je bil trikrat pomembneje noveliran. Novela zakona, ki je uvedla novo socialno pravico, pravico do izbire družinskega pomočnika, je stopila v veljavo s 1.2.2004. Spremembi zakona o socialnem varstvu, ki jo obravnavamo danes, prinašata spremembo na področju financiranja družinskih pomočnikov. Temeljni cilj predlaganih sprememb zakona je vzpostavitev sistema financiranje pravice družinskega pomočnika, po katerem bodo občine razbremenjene financiranja družinskega pomočnika iz občinskega proračuna. Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti dne, 7.7.2005, odločilo, da je prvi odstavek 28. člena zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu [[Ur. l. RS, št. 2/04]] v nasprotju z ustavo in naložilo državnemu zboru, da ugotovljeno neskladnost odpravi v roku šestih mesecev od objave v Uradnem listu Republike Slovenije. Ker je ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve zagotovilo, da bo pripravilo na podlagi odločbe ustavnega sodišča nov celovit predlog sprememb in dopolnitev zakona o socialnem varstvu, bomo poslanci, poslanske skupine Slovenske demokratske stranke podprli sklep odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče LDS bo podala gospa Cvetka Zalokar Oražem. Izvolite, prosim.
Lep pozdrav vsem skupaj! Na neustreznost ureditve pravice družinskega pomočnika v trenutno veljavnem zakonu so občine dolgo opozarjale. Ker ministrstvo ni bilo pripravljeno rešiti problema, ki pa je vse bolj finančno obremenjeval občine, smo nekateri poslanci sami vložili spremembe zakona, s katerimi smo želeli opozoriti, da je bil prenos pristojnosti financiranja te pravice na občine izveden nedomišljeno in kot je kasneje ugotovilo računsko ustavno sodišče, tudi nezakonito. Država je z zakonom namreč popolnoma neprimerno in nedorečeno pravico družinskega pomočnika prenesla na občine, jo bistveno razširila, saj poleg invalidnih oseb lahko pravico koristijo tudi starostniki, občine pa morajo brez kakršnegakoli vpliva, saj ne sodelujejo v postopkih dodelitve te pravice, zgolj zagotavljati sredstva. Problem je nastal, ker je bila finančna ocena načrtovana popolnoma napačno in so bile občine izrazito neenakomerno obremenjene. Prav tako pa se je ministrstvo zmotilo pri oceni potrebnih sredstev, saj so ta že trenutno bistveno višja od ocen. Na odločitev pa čaka več kot 300 novih nerešenih vlog. Zanimivo je, da je ministrstvo v prvi obravnavi predloga zakona zelo grobo in neargumentirano zavrnilo obravnavo omenjene pobude ter ocenilo, da se občine zgolj izmikajo svojim dolžnostim, saj naj bi bila to nadomestna obveznost občin za institucionalno varstvo, zaradi katere naj ne bi imele finančnih posledic. Ustavno sodišče je v svoji odločbi jasno presodilo, da tega ni mogoče primerjati in enačiti. Pri financiranju pa bo potrebno upoštevati tudi premoženjsko stanje prejemnika. Prav tako tudi ni res, da so občine nesocialno usmerjene, saj je vlada v svojem mnenju ocenila, da občine sredstev za socialno dejavnost ne trošijo v celoti, da jim sredstva za socialo celo ostajajo. Ob tem pa je pokazala - lahko rečem - nepoznavanje problematik, saj očitno nimajo pregleda, kaj vse občine financirajo na področju sociale. Naj omenim tako od delovanja humanitarnih društev Karitas, Rdečega križa, javnih kuhinj, dodeljevanje občinskih socialnih pomoči, sofinanciranje številnih preventivnih dejavnosti, boj proti drogi in podobno. Ustavno sodišče je ministrstvu v odločbi naložilo, da morajo vse nepravilnosti, vse nezakonitosti odpraviti do konca leta. Upamo, da bomo predlagatelji dosegli, da bodo vložene ustrezne spremembe zakona v skladu z ustavno odločbo. Pri tem opozarjamo, da je ustavno sodišče tudi jasno ugotovilo, da so zaradi tega občine finančno oškodovane, vendar zaradi zaščite pravic upravičencev členov ni razveljavilo. V LDS predlagamo, da vlada s spremembami ponovno pristojnost tako financiranja, kot postopke dodeljevanja prenese na državo, saj gre za tipično socialno-varstveno storitev. To bo najboljša rešitev tudi zato, ker obremenjenost občin ni enakomerna, zato bodo vse drugačne rešitve polne birokratskih zapletov in težje. Ugotavljamo tudi, da trenutno pripravljen predlog vlade ne upošteva odločbe ustavnega sodišča, zato ne moremo podpreti sklepa odbora, saj nimamo zagotovila, da bo vlada v resnici problematiko družinskega pomočnika urejala zakonito in korektno, tako kot ji to veleva odločba ustavnega sodišča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanja pol ure po končani 13. točki dnevnega reda oziroma - sedaj ne bom rekel - najkasneje ob 20.50, ampak verjetno prej. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI - SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Pozdravljam gospoda ministra za javno upravo dr. Gregorja Viranta. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim! Še pred tem prosim, gospod minister, želite besedo kot predlagatelj? Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik! Poslanke in poslanci! Gre za kratko spremembo zakona o državni upravi. Ne bi pa rekel, da je nepomembna. Vlada izvaja celo vrsto projektov v smeri izboljšanja upravnih storitev za državljane in za podjetja. Naše vodilo je, da mora uprava funkcionirati kot kvaliteten servis za posameznike, torej za državljane in za podjetja, za gospodarske družbe. Da to ni samo teorija, dokazuje vrsta precej uspešnih konkretnih rešitev, kot je - recimo - začetek funkcioniranja projekta VEM [[vse na enem mestu]] . Torej ureditev vseh zadev za začetek poslovanja samostojnega podjetnika na enem mestu, uvedba upravnih overitev, s 1.1. letos ukinjanje krajevne pristojnosti, ukinitev avtomobilskih nalepk in še vrsta drugih poenostavitev. Po naših izračunih znašajo prihranki za stranke doslej 820 milijonov na letni ravni. V tem okviru tečejo tudi projekti E-uprave, to pomeni, zagotavljanje informacij in storitev državne uprave prek interneta. Vse podlage, pravne in tehnološke, za to so podane. V tem kontekstu, torej v kontekstu usmerjenosti uprave k uporabniku in v kontekstu E-uprave, spreminjamo tudi zakon o državni upravi. Še enkrat bi poudaril, ne gre za velike spremembe, pa tudi ne za nepomembne. Najprej je tu določba o uporabi jezikov narodnih skupnosti, italijanskega in madžarskega, na dvojezičnih območjih. Gre za določbo, ki gre v smeri večje prijaznosti državne uprave do obeh narodnih skupnosti, italijanske in madžarske. Dosedanja določba je bila sporna v tem elementu, da je predvidevala uporabo manjšinskega jezika v primeru, ko se stranka izkaže kot pripadnik narodne skupnosti in samo v postopku, za katerega gre. Sedaj pa zakon to širi in predvideva tudi splošno poslovanje upravnih organov na dvojezičnih območjih v obeh uradnih jezikih. Splošno poslovanje pomeni obrazce, pomeni obvestila, pomeni napotilne table in vse ostalo. Drugič, zakon vsebuje rešitev, po kateri lahko vlada v primeru odsotnosti ali zadržanosti tako ministra kot državnega sekretarja na predlog ministra pooblasti generalnega direktorja, da v okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delu državnega zbora. O tej določbi je bila precejšnja razprava na matičnem delovnem telesu. Moram posebej poudariti, da je zapisano kot izjema, torej da to pride v poštev v primeru odsotnosti in zadržanosti, da torej ne gre za princip, po katerem bi vlado v parlamentu zastopali direktorji direktoratov, ampak gre za situacije, ko preprosto ne bo druge rešitve, ko bo prišlo do bolezni ali drugih pomembnih nalog, denimo, v zvezi s poslovanjem evropske komisije v Bruslju ali kaj podobnega, v obravnavi v državnem zboru bo pa kakšna manjša sprememba zakona, manj pomembna, bolj strokovno pogojena in tako naprej. Tretjič, zakon jasneje ureja pooblastila upravne inšpekcije. Upravna inšpekcija se v zadnjem času usmerja predvsem v nadzor nad poslovanjem uprave s strankami, tudi v nadzor nad upravnimi postopki, ampak predvsem v spoštovanje standardov poslovanja s strankami. Znotraj tega se sooča z nekaterimi ovirami, kot je na primer ta, da davčna uprava ni dovolila vpogleda v dokumentacijo, povezano z upravnim poslovanjem, s poslovanjem s strankami, češ, da upravna inšpekcija nima podlage za vpogled v dokumente, ki vsebuje davčne tajnosti. Praktično vsi dokumenti, s katerimi davčna uprava v okviru postopkov razpolaga, pa so davčna tajnost. Zato v tem zakonu sedaj jasno zapisujemo, da je tudi v takšnih primerih inšpekcija pooblaščena, da vpogleda v dokumentacijo. In četrtič, zakon vsebuje posebno poglavje o elektronskem poslovanju uprave. Že sedaj so zakoni s področja uprave, zlasti zakon o splošnem upravnem postopku, glede elektronskega poslovanja moderni, pred vsemi drugimi postopkovnimi zakoni in omogočajo v veliki meri elektronsko poslovanje državne uprave. V tem zakonu urejamo takoimenovano centralno informacijsko, komunikacijsko infrastrukturo, dajemo ji tudi zakonsko podlago. To infrastrukturo zagotavlja za vso državno upravo, pa tudi za lokalne skupnosti, če to želijo ministrstvo za javno upravo. Ta centralna infrastruktura pomeni omrežje, hitro komunikacijsko omrežje, interno omrežje javne uprave. Pomeni informacijski sistem za sprejemanje vlog, vročanje in obveščanje, ki omogoča vlaganje vlog v elektronski obliki in tudi vročanje v elektronski obliki in pomeni tudi zagotavljanje portala e-uprava, ki je predvsem storitveni portal in ki bo v začetku prihodnjega leta prenovljen in bo ponujal razširjen nabor informacij in storitev e-uprave. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa, predsedujoči. Lepo pozdravljen minister, kolegi in kolegice poslanke in poslanci! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 11. redni seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. K predlogu zakona je bil vložen amandma poslanca Mirana Potrča k 2. členu in pa popravek tega amandmaja. Sam predlog zakona je obravnavala tudi komisija Državnega zbora Republike Slovenije za narodni skupnosti. Komisija je odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matičnemu delovnemu telesu poslala poročilo s sklepom, da se je komisija s predlogom zakona ter določbami predloga seznanila ter da nanj nima pripomb. Predstavnik predlagatelja minister za javno upravo dr. Gregor Virant je podal dopolnilno obrazložitev k členom predloga zakona, v okviru katere je uvodoma poudaril, da želijo s predlagano novelo kot tudi z vrsto drugih projektov, ki jih izvajajo, prispevati k sodobni in učinkoviti, predvsem pa uporabnikom prijazni upravi in v tem kontekstu izboljšati upravne storitve ter jih približati strankam oziroma uporabnikom. Predstavil pa je tudi rešitev, s katero želijo omogočiti vladi, da bo v izjemnih primerih, to je v primerih odsotnosti ali zadržanosti ministra in državnega sekretarja, na predlog ministra pooblastila generalnega direktorja, da v okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delo v državnem zboru. Rešitev se uvaja s ciljem zagotoviti nemoteno sodelovanje vlade pri delu državnega zbora, je še poudaril. Predstavnica zakonodajnopravne službe je z vidika skladnosti in z ustavo ter pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika k posameznim členom predloga zakona podala posamezne pripombe, v nadaljevanju pa poudarila, da so nekatere pripombe iz njihovega pisnega mnenja ustrezno upoštevane v predlogih za amandmaje odbora, ki jih predlagatelj predlaga odboru za sprejem. Članice in člani odbora so največ razprave namenili določbi, po kateri bi imela vlada možnost v primeru odsotnosti ali zadržanosti ministra in državnega sekretarja na predlog ministra pooblastiti generalnega direktorja. V okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delo državnega zbora. K predlagani določbi je bil vložen tudi amandma, ki je predlagal črtanje te določbe, kar je predlagatelj gospod Miran Potrč utemeljil predvsem z naslednjim, da: "Kljub navedenim argumentom, ki jih je navajal predlagatelj, da želi predlagana določba predvsem olajšati sodelovanje med državnim zborom in vlado, je treba pri iskanju rešitev v zvezi s predstavljanjem vlade v državnem zboru izhajati iz narave odnosa med vlado in državnim zborom, ki je predvsem političen. Zato lahko vlado v državnem zboru predstavljajo le vladni funkcionarji, ki imajo pooblastila, da na sejah državnega zbora in njegovih matičnih delovnih telesih predstavljajo politična stališča vlade in podajo mnenja vlade k dodatnim vprašanjem in predlogom." Nekateri člani odbora, ki so predlagani amandma podprli, so se s predlagateljem amandmaja strinjali, da je način urejanja te problematike neprimeren ter v utemeljitev uvedli tako pravno sistemske kot vsebinske razloge, sicer pa so ob tem tudi poudarili, da se zavedajo problema in nekaterih novih okoliščin, ki vplivajo na težave sedanje vlade v zvezi s prisotnostjo v državnem zboru, kar je med drugim tudi posledica našega članstva v EU ter novega koncepta zakona o javnih uslužbencih. Vendar pa glede na vse argumente, ki so jih navajali, predlagajo drugačen način in pristop pri reševanju te problematike. Nasprotno pa je bilo tudi nasprotovanje predlaganemu amandmaju in dana podpora k rešitvi, ki jo je predlagala vlada. Na koncu so bila predstavniku predlagatelja podana še dodatna vprašanja, na katere je tudi ustrezno odgovoril. Tako smo člani odbora sprejeli nekatere predlagane amandmaje, ki so bili podani s strani predlagatelja ter tudi sprejeli predlog zakona brez glasu proti.
Hvala lepa. Vabim vas, da ostanete za govorniškim odrom in podate še mnenje vaše stranke.
V Novi Sloveniji podpiramo rešitve, ki jih prinaša zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. Ustreznejša bo ureditev uporabe italijanskega in madžarskega jezika kot uradnih jezikov pri poslovanju uprave. Celovitejša je tudi ureditev delovanja centralne informacijsko-komunikacijske infrastrukture in možnost upravljanja hitrega komunikacijskega omrežja javne uprave po modelu javno-zasebnega partnerstva. Slednje, sodelovanje javnega in zasebnega kapitala, je glede na omejena proračunska sredstva na eni strani, na drugi strani pa na možnost bliskovitega razvoja in nadgradnje obstoječega sistema informacijsko-komunikacijske strukture zelo racionalna. V poslanski skupini Nove Slovenije jo podpiramo, pa najsi bo to v nadaljnji izvedbi ali v obliki koncesijskega razmerja ali pa v obliki javno-naročniškega razmerja. Tu bo predvsem pomemben postopek izbire zasebnega partnerja, predvsem s konkretizacijo in ustreznim razpisom pogojev po kvaliteti in konkurenčnih cenah ter zahtevami po pregledni razporeditvi stroškov. Nadalje, naša poslanska skupina, ki tako kot drugi državljani in državljanke nastopamo kot stranke v upravnih postopkih in tudi nam večkrat povzročajo sive lase, podpiramo tudi natančnejše določbe o upravni inšpekciji. Upamo, da bodo te končno tudi v praksi pripeljale do tega, da se bomo izognili situacijam, ko nas kot stranke pošiljajo od vrat do vrat po posamezna potrdila, čeprav bi organ ne le lahko, temveč tudi moral le-te sam pridobiti iz uradnih evidenc, ki jih ima na razpolago. Edina možnost, da bo upravna inšpekcija lahko to preverjala, pa je, da bo imela tudi vpogled v spise, kar pa tudi prinaša predlog sprememb in dopolnitev zakona. Le tako se bo dejansko lahko ugotovilo, ali postopek morda čaka zaradi nepopolne vloge, povezane predvsem z neaktivnostjo upravnega delavca, ali pa bi le-ta lahko do posameznih podatkov prišel sam in nadaljeval z upravnim postopkom. Ker pa ni mogoče pavšalno ugotavljati in vse povprek govoriti o slabi učinkovitosti, je torej naloga upravnega nadzora, da ugotavlja konkretne kršitve. Upoštevaje spremenjen način organizacije ministrstev z zmanjšanjem števila državnih sekretarjev in temu delno neprilagojene poslovniške določbe so tudi razlog, zaradi katerega ne nasprotujemo spremembam, ki bodo omogočile, da v izjemnih primerih, v primeru odsotnosti oziroma zadržanosti ministra ali državnega sekretarja, vlado v postopkih v državnem zboru v okviru svojega delovnega področja zastopa generalni direktor direktorata. Kot stranka, ki je bila v preteklem mandatu v opoziciji, se še kako zavedamo odnosa vlada - državni zbor, izvršilna-zakonodajna veja oblasti, predvsem tudi zaradi nekaterih v preteklem mandatu podcenjujočih izkušenj. Vendar pa upamo, da ima ta vlada iskren namen, zato sprememb nikakor ne vidimo v smislu, da bi jih skušala izrabljati, temveč kot težnjo v smeri omogočanja tekočega dela državnega zbora. V izjemnih primerih, ko bosta hkrati zadržana tako minister kot državni sekretar, na primer zaradi obveznosti v organih Evropske unije, bo vlado predstavljal generalni direktor direktorata. Ob dejstvu, da se je sedanja vlada odločila zmanjšati število državnih sekretarjev iz prejšnjih nekaj manj kot 70 na 30, se nam zdi to, da vlada v izjemnih primerih pooblasti za zastopanje generalnega direktorja, bolj smiselno, kot pa imenovati državne sekretarje na zalogo. Očitke o tem, da direktorji ne bi bili usposobljeni sodelovanja, pa zavrača že sama praksa. Kot rečeno, poslanska skupina Nove Slovenije predložene spremembe in dopolnitve zakona o državni upravi podpira.
Hvala lepa. Naslednjega vabim k besedi gospoda Boštjana Zagorca, ki bo predstavil stališče Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! V Slovenski nacionalni stranki verjamemo, da je bil namen zakona mogoče dober in da bi dejansko lahko pripomogel k napredku državne uprave in njene debirokratizacije. Če pogledamo nekatere rešitve, ki jih zakon predlaga - recimo - celovito ureditev delovanja centralno informacijske komunikacijske infrastrukture in možnost opravljanja hitrega komunikacijskega omrežja javne uprave po modelu javno zasebnega partnerstva, učinkovit nadzor nad izvajanjem pravil učinkovito organizacijo ter prijazno in učinkovito upravno poslovanje in še kar nekaj takšnih rešitev bi lahko našli, za katere bi lahko rekli, da bi dejansko pripomogli k napredku, razvoju državne uprave in pa predvsem približevanju državnega uprave ljudem. Vendar pa dve ureditvi, ki jih zakon predlaga, nekako bodeta v oči in kvarita - vsaj po našem prepričanju - ta dober namen tega zakona. Prva - bom rekel - takšna ugotovitev je ustreznejša ureditev uporabe tako italijanskega kot madžarskega jezika pri poslovanju uprave. Po našem prepričanju, torej po prepričanju Slovenske nacionalne stranke, je ta zadeva zelo dobro že ta trenutek urejena v 62. členu zakona o upravnem postopku in je ni potrebo urejevati tudi v takšnem zakonu in na takšen način, kot to predlaga sprememba in dopolnitev zakona o državni upravi. Druga zadeva, ki se nam zdi popolnoma nesprejemljiva, je, da v primeru odsotnosti ali zadržanosti ministra oziroma državnega sekretarja lahko generalni direktor v okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delu državnega zbora. Gre za zadevo, ki je - vsaj za našo poslansko skupino - popolnoma nesprejemljiva. Tudi zaradi tega bomo glasovali proti uveljavitvi teh sprememb in dopolnitev, kajti namen vlade, v bistvu ga niti ne vidimo, kakšna naj bi bila intenca vlade v tem primeru. Ali minister, ali vsaj državni sekretar, kot to veleva poslovnik, bi morala biti prisotna na seji državnega zbora. Po našem prepričanju gre za neke vrste podcenjevanje našega dela. In da bo to nadomeščal direktor. Bojim se, da, ne vem, naslednjo spremembo bo kdo pri naslednji spremembi, če še direktor ne bo imel časa. Počasi bomo prišli na to, da bodo vratarji z ministrstev predlagali zakone in stvari, za katere bodo poslanci morali in mogli dobiti ustrezno obrazložitev. Kot sem rekel, takšno podcenjevanje državnega zbora v Slovenski nacionalni stranki pač ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa kolegu Zagorcu. Naslednji je na vrsti gospod Vili Rezman, ki bo predstavil stališče DeSUS-a.
Hvala lepa. V poslanski skupini DeSUS se strinjamo z ugotovitvijo, da ta zakon oziroma te spremembe ne prinašajo kakšnih bistvenih prenov, niti ne prinašajo kakšnih radikalnih sprememb, pa tudi ni kakšnih posebnih posegov v strukturo, v organizacijo uprave ali pa v funkcionalno plat delovanja uprave. Gre - tako sodimo mi - bolj za tehnične spremembe, bolj za boljšo izvajanje del na operativni ravni, na ravni vsakdanjega dogajanja, pa tudi zaustavitve z drugo zakonodajo. Pomembno je, takšna je vsaj zapisana intenca vlade oziroma predlagatelja, da se trudi, da bi dosegla čim večjo funkcionalnost, čim večjo operativnost in čim večjo prijaznost ta naša uprava. In če je dovoljeno v tem popoldanskem času še kaj bolj sproščenega reči, naj rečem, da ta prijaznost postaja Janusova glava, ima dva obraza. Na eni strani se trudimo s tem, da bi imeli čim bolj prijazno, čim bolj učinkovito, eficientno upravo. To zagotavljamo predvsem s tehničnimi sredstvi. Po drugi strani pa bomo - če sedaj malo zaostrim razmišljanje - prišli do tega, da nas bodo prijazno pozdravljali samo še nasmeški računalnika, kadar bomo hoteli v zvezi z upravo kaj postoriti. Mislim, da prehajamo v obdobje manjše obvladljivosti tehničnih in drugih sredstev in bo treba imeti v mislih morebiti tudi to plat problematike. Ne čisto neproblematičen pa se nam zdi predlog, da bi bodisi ministra, bodisi državnega sekretarja lahko nadomeščali najvišji državni uradniki. Razumemo zadrego, ko je tudi sami čutimo takrat, kadar so ministri in sekretarji preobremenjeni z delom z različnimi sestanki, z odsotnostjo zaradi potovanj v tujino in podobnega, vendar je to nekaj, kar ni ravno pripeta vrtnica na pojmovanje pravne države, tudi če gre samo za izjeme. In opozorilo, ki ga je tudi zakonodajno-pravna služba naslovila na vse nas, da to ni v skladu s poslovnikom, ki mu naj sledimo, je verjetno vredno vsega premisleka. Za zadnje naj se samo še vprašam, čeprav se strinjamo s tem, da je potrebno imeti dober nadzor tudi nad izvajanjem predpisov v pravnem poslovanju v lokalnih skupnostih. Vendar se sprašujemo, ali je intenca v tem, da bo ta nadzor čim bolj instruktiven, da bo čim bolj v smislu usposabljanja, preventivnega opozarjanja ali pa se bo prevesil v neko policijsko vrsto sankcioniranja, kar verjetno tudi ne bo pretirano prijazno. Kajti, v prijazno upravo sodijo tudi tisti, ki upravne naloge izvršujejo in tudi njih moramo imeti v mislih, ko govorimo o tem, kako bomo usposabljali upravo in upravne storitve v smeri čim večje prijaznosti in učinkovitosti. Poslanska skupina DeSUS bo pa sicer ta predlog zakona podprla.
Hvala lepa za predstavitev. Besedo ima gospa Marija Pozsonec, da predstavi stališče Madžarske narodne skupnosti.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Vsem prisotnim lep pozdrav! Tako dopolnjen predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi podpiram. Določbo 1. člena, ki govori o uporabi jezika v upravi in postopkih, ki jih vodi uprava, je obravnavala tudi komisija za narodni skupnosti in nanj ni imela pripomb. Še več, odločno podpira takšne rešitve, kajti predlagana ureditev je boljša, kot do sedaj veljavna. Opozoriti pa bi želela na to, da bi upravni inšpektor, ki deluje na dvojezičnem območju, moral obvladati tudi jezik narodnosti. Potrebno pa bi bilo urediti tudi centralno informacijsko-komunikacijsko infrastrukturo v zvezi z dvojezičnimi imeni tako, da bi se ta pisala pravilno glede na pravopis jezika narodnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je gospod Mitja Ljubeljšek, da predstavi stališče Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla spremembe in dopolnitve zakona o državni upravi zaradi tega, ker gredo te spremembe k cilju spreminjanja državne uprave v sodobno javno upravo, ki bo tako postopoma postala prijazna in učinkovita pri izboljševanju in izvajanju upravnih postopkov za stranke, državljane in pravne osebe. Podpiramo prizadevanja vlade in pristojnega ministra, ki želi delovanje javne uprave približati državljanom. Kot zakonodajalec si prizadevamo sprejemati takšne zakone, ki bodo čimbolj sistemsko usklajeni in učinkoviti. Kje se kažejo te spremembe? Prva sprememba se nanaša na uporabo italijanskega in madžarskega jezika na dvojezičnih območjih pri vodenju upravnih postopkov in pri poslovanju državne uprave. Sedanja praksa in zakonodaja je bila v konkretnih primerih nekoliko nedorečena in kot taka ni v popolnosti upoštevala pravice avtohtonih narodnih skupnosti pri poslovanju z državno upravo. Druga sprememba se nanaša na celovito ureditev elektronskega poslovanja javne uprave, kar bo imelo dolgoročne pozitivne učinke, tako z vidika usmerjenosti uprave k uporabnikom in opravljanja različnih storitev prek različnih komunikacijskih kanalov, kot tudi z vidika zakonske ureditve sodelovanja zasebnega sektorja v okviru javno zasebnega partnerstva pri ureditvi, razvoju in investiranju centralne informacijsko-komunikacijske infrastrukture. Tretja pomembna sprememba se nanaša na jasnejše določbe o upravni inšpekciji in njenih spremenjenih pristojnih glede na novo ureditev splošnega upravnega postopka in upravnega poslovanja. To bo zagotavljalo učinkovit in kakovosten nadzor nad izvajanjem nove zakonodaje, saj bo upravnim inšpektorjem omogočen vpogled v dokumentacijo o upravnih postopkih, kar jim sedaj ni omogočeno zaradi varovanja davčne tajnosti. S tem bodo odpravljene zakonske in birokratske ovire do strank. Četrta pomembna sprememba pa je, da v izjemnih primerih odsotnosti in zadržanosti ministra in državnega sekretarja na predlog ministra pooblasti generalnega direktorja direktorata, da v okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delu državnega zbora. Zaradi spremembe sistemske zakonodaje in posledičnih organizacijskih sprememb ima sedanja vlada 15 ministrov in 15 državnih sekretarjev. Vlada v prejšnjem mandatu pa je imela 15 ministrov in 54 državnih sekretarjev. Torej skupno 69 državnih funkcionarjev. Ker pa 235. člen poslovnika državnega zbora določa, da vlado zastopa v državnem zboru minister ali predstojnik vladne službe, državni sekretar ali predstojnik organa v sestavi ministrstva in tudi namestnik predstojnika vladne službe seveda z ustreznimi pooblastili je lahko v prejšnjem mandatu vlado zastopalo preko 130 oseb. V poslanski skupini SDS podpiramo predlagano določbo, ker je zelo smiselna in življenjska ter gre v smeri bolj učinkovitega dela državnega zbora. Dolžnost zakonodajalca je, da sprejema zakone, ki bodo sistemsko funkcionalni, da se v konkretnih primerih poslanci čimbolj seznanimo z vsebino, kar na koncu pomeni tudi kvalitetnejše odločanje. V poslanski skupini SDS menimo, da določba 235. člena poslovnika omogoča predlagano spremembo. Podprli pa bomo tudi verjetno spremembo in uskladitev omenjenega člena poslovnika. Za zaključek, še enkrat poudarjam, da bo naša poslanska skupina podprla predlagane spremembe in dopolnitve zakona o državni upravi, ker prinašajo osnovo za bolj prijazno in učinkovito javno upravo in nenazadnje tudi za bolj učinkovito delo državnega zbora in njegovih delovnih teles. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda doktorja Pavla Gantarja, da predstavi stališče Liberalne demokracije Slovenije.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Naj uvodoma poudarim, da v poslanskem klubu LDS večino sprememb, ki jih uvaja zakon, podpiramo. Nekatere rešitve, kot je na primer ustanovitev kontaktnega centra, pa celo izrecno pozdravljamo. To je dobra rešitev, ki bo skupaj z nekaterimi drugimi prispevala k boljši dostopnosti storitev javne, torej državne uprave. Seveda podpiramo bolj ustrezno rešitev in ureditev uporabe italijanskega in madžarskega jezika pri upravnem poslovanju na območjih narodnostne skupnosti. Podpiramo tudi rešitve, ki jih uvaja tretji člen in bodo prispevale k bolj učinkovitemu pravnemu nadzoru. To je bil tudi sprejet naš amandma, ki v četrtem odstavku tega člena specificira pravico do vpogleda v dokumentacijo. Podpiramo tudi 6. člen, ki se nanaša na izgradnjo, vzdrževanje in upravljanje informacijsko-komunikacijske infrastrukture in na storitve, ki so povezane z javno upravo in z uporabo te infrastrukture. Nekatere naše glavne pripombe, ki se nanašajo na izključnost koncesijskega razmerja pri javnem zasebnem partnerstvu, so bile odpravljene že s predlogom samega predlagatelja kot amandmaji, kot amandmaji odbora. Tudi na nekaj vsebinskih in tehničnih pojasnil, ki smo jih zahtevali oziroma za katere smo povprašali na odboru, je minister odgovoril in jih je v glavnem seveda tudi ustrezno pojasnil. Kljub temu zakona ne moremo podpreti zaradi 2. člena, ki določa, da lahko vlada v primerih odsotnosti ali zadržanosti ministra in državnega sekretarja na predlog ministra pooblasti generalnega direktorja, da v okviru svojega delovnega področja predstavlja vlado pri delu državnega zbora. Rečeno je, da je bila to izjema. Toda ta izjema, ki jo postavlja pravilo. Večkrat imamo izkušnje iz delovanja tega državnega zbora, nekaterih odborov, da se to že dogaja. Ta določba je sicer v neskladju s poslovnikom državnega zbora, na nek način delogira vlogo in pomen državnega zbora, hkrati pa vladajoča večina želi s pomočjo zakona, ki ga sprejema navadna večina, obiti poslovniško določbo, ki je bila seveda predmet dvotretjinske večine. Menimo, da vlada s takšnim predlogom zapostavlja pomen državnega zbora kot predstavniškega telesa, hkrati pa generalnim direktorjem, kar je izjemno pomembno, nalaga tudi izrazito politične funkcije predstavljene in zastopane vlade. Amandma poslanca Potrča žal ni bil sprejet. V razpravi se je bolj kot ne pokazala odločna volja parlamentarne večine, da tudi v svojo škodo podpre vlado, kar pomeni še dodaten korak k utrjevanju izvršne oblasti napram parlamentarni oblasti. Zato zakona ne moremo podpreti, ne moremo glasovati proti parlamentu. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še kot zadnjega vabim na oder gospoda Mirana Potrča, ki bo govoril v imenu Socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Poslanke in poslanci Socialnih demokratov predloga zakona ne bomo podprli. Zakon namreč poleg koristnih dopolnil, ki se nanašajo na uporabo jezika narodnosti, na urejanje upravne inšpekcije in na elektronsko poslovanje uprave, z navidezno nepomembnim predlogom grobo posega v ustavnopravni položaj državnega zbora v načinu uresničevanja in urejanja njegovega položaja in v pristojnosti odnosa med njim in vlado. Za kaj gre? Predlog zakona omogoča, da lahko vlado v primerih odsotnosti ali zadržanosti ministra in državnega sekretarja v delu državnega zbora nadomešča tudi generalni direktor v ministrstvu. Gre za primere odsotnosti in ni predvidena nobena izjema. To, kar se danes govorili gospod državni sekretar in predstavniki vladnih strank, enostavno ni res. Vlada sama ocenjuje in minister, kdaj gre za odsotnost in zadržanost, ki je lahko upravičen razlog za nadomeščanje. Takšnih primerov pa na žalost imamo že sedaj veliko. Nobenega dvoma ni, da se zaradi interesov vlade, ne pa zato, da bi boljše deloval državni zbor in njegovo odločanje pričenja nesprejemljivo mešanje in prepletanje političnih nalog in pristojnosti ministrov in državnih sekretarjev z izrazito strokovnimi nalogami generalnih direktorjev direktoratov in nekaterih drugih organizacijskih enot v ministrstvih. Vlada pojasnjuje, da ima vsako ministrstvo le enega državnega sekretarja in da sedaj dva funkcionarja ne uspeta uresničevati vseh nalog v vladi, v institucijah EU in državnem zboru. Toda zanimivo, vlada ne razmišlja, da bi namesto državnega sekretarja izjemoma lahko sodeloval na sejah vlade tudi generalni direktor. Na sejah vlade ne, v državnem zboru pa lahko. Vlada ne razmišlja, da bi svojo organizacijo prilagodila zelo omejenim in časovno vnaprej predvidenim obveznostim v državnem zboru in njegovih delovnih teles. Ne, raje izbere za vlado najenostavnejšo pot in predlaga, da lahko tudi generalni direktor kot izraziti javni uslužbenec najvišjega strokovnega ranga naenkrat postane politični funkcionar vlade, ki v imenu vlade zastopa politična stališča na sejah matičnih delovnih teles in celo državnega zbora. To pa je nesprejemljivo, saj ruši načelo, da sta v vsakem ministrstvu le dva politična funkcionarja, načelo nepolitičnosti, visoke strokovnosti in neodvisnosti uprave in spreminja odnose med državnim zborom in vlado, ki so pretežno politični, zagotavljati pa morajo vsaj prirejenost, ne pa podrejenost državnega zbora. In na koncu. Predlog pomeni grob poseg v zakonodajno oblast, saj je vprašanje pooblastil za zastopanje na sejah državnega zbora in matičnih delovnih teles doslej urejeno s poslovnikom in ne more biti vsebina zakona. Posebej pa se tega vprašanja ne more urejati z zakonom, ki se sprejema z navadno večino, medtem ko se poslovnik sprejema z dvotretjinsko večino glasov navzočih poslancev. To pa je ne le omalovaževanje državnega zbora in njegovih pristojnosti. To je celo poseg v njegov ustavni položaj. Česa takega državni zbor res ne bi smel sprejeti. Ne razumemo, da kljub opozorilom zakonodajno-pravne službe to možnost podpira vladna koalicija. Ali ustavnost, spoštovanje procedur, odnosov in vloge državnega zbora in vlade res za koalicijo nima več nobene vrednosti? Ali res cilji posvečujejo sredstva? Ali večina lahko stori vse, čeprav je bila od ustavnega sodišča že podučena, da tudi ona ne sme sprejemati protiustavnih rešitev? Taka ravnanja koalicije, ki jo podpirajo celo habilitirani pravni strokovnjaki, pa čeprav gre za navidezno manj pomembna vprašanja, pomenijo tudi erozijo pravne države. Zaradi navedenega zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa vsem skupaj. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo nobenih amandmajev, ni možna razprava o členih. Seveda to velja tudi za predstavnika vlade. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, kar pa ne bo ob 20.50 uri, ker smo končali prej, pač pa ob 16.50 uri. Tako da se deset minut do pete ponovno dobimo in glasujemo o vseh predlogih. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta, da začnemo z glasovanjem in sejo tudi čim prej pripeljemo do konca. Hvala lepa za pozornost in uvidevnost! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - vprašanja poslank in poslancev. Preden preidemo na posamična glasovanja, v skladu z ustaljenim postopkom prosim, da preverite delovanje glasovalne naprave. In sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. V tem primeru se glasovanje lahko opravi. [[Oglašanje iz dvorane.]] Glasneje? Se sliši? Še vedno ne. Potem moramo naše tehnike prositi, da malce pojačajo. Je zdaj bolje? Hvala lepa. Torej, ponovno opozarjam na oranžno lučko, ki mora goreti na desni strani vložene kartice. V skladu s predlogom poslanca Dušana Kumra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje Dušana Kumra o prodaji deležev KAD in SOD v poslovnem sistemu Mercator. Bi kdo želel obrazložiti glas v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu? V imenu poslanske skupine, prosim, beseda je vaša.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Več je razlogov, da sem včeraj predlagal obravnavo te problematike na naslednji seji državnega zbora. Iz odgovora predsednika vlade namreč izhaja, da se je vlada odpovedala oziroma odpravila zapisano strategijo boja proti korupciji in klientelizmu, ki jo je zapisala v koalicijski pogodbi v posebnem poglavju, kjer opredeljuje strategijo umika države iz gospodarstva prek kapitalske družbe in SOD. Ravno tako je prav, da predstavniki vlade kot predstavniki edinega delničarja KAD, se pravi, v imenu države predstavijo podrobno analizo delovanja in ravnanja KAD, da se predsednik vlade ne bo izgovarjal, da so vse druge analize in ocene, ki so podane, narejene čez palec. Se pravi, vlada ima priložnost, da ne ocenjuje in analizira čez palec, temveč da pride z verodostojno informacijo. In tretje, prav je, da predstavniki edinega delničarja KAD, to je vlada v imenu države, pojasnijo, kako je mogoče, da je skupščina KAD-a nelegalna in nelegitimna. Govorim o sestavi skupščine kapitalske družbe, ki ni imenovana, sestavljena v skladu s 13. členom statuta kapitalske družbe. To so razlogi, zaradi katerih seveda še enkrat tudi kolege in kolegice v pozicijskih strankah pozivam, če ni slabe vesti in če je malo poguma, da omogočite, da na naslednji seji dobimo te verodostojne in prave informacije.
Hvala lepa. Želi še kdo prvo v imenu poslanske skupine? Prosim, govori samo eden, tisti, ki mu dam besedo. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Sok. Beseda je vaša.
Hvala lepa. Torej v imenu poslanske skupine Nove Slovenije bi rad kolegu [[...]]
Prosim za posluh
Bi rad kolegu Kumru sporočil, da tega predloga ne bomo podprli kakor tudi ne predloga, ki ga je podal kolega Cvikl. Torej mi smatramo, da gre pri tem vprašanju za izredno politizacijo tega problema. Mnenja strokovnjakov so različna. Eno od mnenj lahko čitamo v današnjih Financah, ki - bi rekel - dokaj objektivno prikazuje nastalo situacijo in pa tudi izvedeno prodajo. Bomo pa seveda vsekakor podprli predlog, ki je že bil podan na komisiji za nadzor proračuna in javnih financ. Ta pa je, da se ustanovi komisijo, ki bo pogledala ta problem širše. Se pravi, tudi prejšnje tovrstne ali pa drugačne transakcije, ki so bile na tem področju storjene, kakor tudi eventuelno zakonodajo, v kolikor je le-ta pomanjkljiva. Vemo namreč, da je bila ta zakonodaja v bistvu sprejeta v prejšnjih mandatih in da je pač sedaj na takšen način, kakršna je, bila izpeljana in pa uveljavljena. Hvala lepa. Torej v imenu poslanske povem, da ne bomo teh dveh predlogov podprli. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ali seveda, a gospod Cvikl, lepo prosim, beseda je vaša.
Hvala lepa. Podprli bomo seveda ta predlog, da opravimo razpravo o odgovoru predsednika vlade kot potem tudi kasneje to, kar je bil predlog poslanskega kolege doktorja Lahovnika. Kolega Lahovnik je povedal, da so pri tem poslu trije problemi. Problem neznanja tistih, ki posel sklepajo. Včeraj smo videli, da je ta problem neznanja tudi pri predsedniku vlade. [[...]] [[Vmesno govorjenje.]] [[...]]
Prosim, prosim za mir v dvorani.
Drugič, da gre za aroganco vlade, ki se je odločila, da bo na netransparenten način podarila delničarjem Istrabenza in Pivovarne Laško približno 30 milijard in seveda gre za sum politične korupcije. Mene čudi, da nismo uspeli na komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ na skoraj dveh sejah, več ur sej, sprejeti čisto običajnega sklepa ravno zato, ker so poslanci vladajoče koalicije bili proti temu, da bi vlada pripravila informacijo o tem. To me čudi. Čudi me seveda še posebej, da potem sami predlagajo, da bi kar po čez obravnavali vse prodaje. Mi s tem nimamo problema. Imamo pa probleme dati vse v en koš, na primer Geoplin in prodajo Mercatorja. Prodaja Mercatorja je posel, ki bi se moral izvesti v skladu s statutom slovenske odškodninske družbe na podlagi javnofinančne zakonodaje. Morala bi biti dana javna ponudba in preko javne ponudbe bi se ugotovilo, kaj je prava cena. Tudi to, kar v današnjih Financah piše komentator gospod Antonovič, če boste natančno prebrali, gospod Sok, ni ravno tisto, kar vi mislite, da je to pozitiven prispevek, ampak samo opozarja na problem, ki se bo pojavil v gibanju cene delnice te družbe. Vsebinski problem pri Mercatorju je ta, da zaradi neznanja, arogance in politične korupcije ta vlada ne verjame v strategijo največje slovenske družbe. Zato je dobro o tem tukaj razpravljati. Dobro je razpravljati o tem, ali boste na ta način, da ste se odpovedali do 30 milijard prevzemne premije, res upravljali s slovenskim premoženjem. In kdo bo, če ne državni zbor in če ne slovenski davkoplačevalci, na koncu moral pokriti izpad premoženja v KAD-u in SOD-u? In zato poslanke in poslanci vladajoče koalicije, če se upate, potem podprite ta predlog in bomo o tem razpravljali. Če si pa ne upate, boste pa danes zavrnili tako predlog gospoda Kumra kot mojega poslanskega kolega. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke ima besedo gospod Zagorac.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! V Slovenski nacionalni stranki stojimo na stališču, da je vsaka razprava dobrodošla že zaradi tega, da se razčistijo nekatere stvari in da javnost ugotovi, kdo ima prav, bodisi tako imenovana prejšnja vlada ali pa sedanja vlada. Nenazadnje bi ta razprava lahko prinesla oziroma razkrila tudi ozadje pri prodaji. Ne vem, Leka - recimo. Tudi o tem bi se dalo razpravljati. Kar se tiče ustanavljanja komisij, komisije so se kot po praksi ustanavljale zato, da se je nekaj prikrilo, ko nekaj ni bilo v redu narejeno. In za razliko enega izmed mojih predhodnikov sam in v poslanski skupini nacionalne stranke nismo prepričani, da gre za politizacijo. Želimo transparentnost. Transparentnost je tista, za katero ste se zavezali v koalicijski pogodbi. Zato bomo tako ta predlog kot tudi naslednji predlog o splošni razpravi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima v imenu Slovenske demokratske stranke gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Torej, v SDS ne bomo podprli tega predloga, pa bom utemeljil zakaj. Zato, ker je takšen način tipičen primer dvoličnosti. Ko smo v teoriji, znamo čisto vse in vse vemo, ko pa prehajamo v konkretizacijo, pa imamo tisoč in sedemintrideset izgovorov, zakaj tega ne bi storili. Opozicija, spoštovane kolegice in kolegi, ste še pred dobrim mesecem zahtevali brezpogojen umik države iz gospodarstva. In to na velikih vratih in zelo hitro, takoj, vse je prepozno. Ko pa je država to storila, je pa vse narobe. Ko se je priviligiranim, ki naj bi sami določali nadzornike, to niso več mogli in so slučajno tudi mali delničarji z nekaj milijardami in ko odstopijo takrat, ko sami želijo, ne pa takrat, kot to lastniki sklenejo je vse narobe. Vse je narobe ko sta SOD in KAD prodala 23% delnic in sta jih kupila Istrabenz in Laško kot dobavitelja. Kako je to mogoče? Zanima pa me, kaj bi rekli, spoštovani kolegi, in kaj bi bilo, če bi - recimo - te delnice kupila - ne vem - neka tuja trgovska veriga in bi s polic Mercatorja izginila slovenska hrana, pa bi prišla - ne vem - francoska, nemška, si izmišljujem? O katerih milijardah bi pa potem govorili? Zanima me, kaj bi potem govorili. Zanima me, kaj bi potem govorili. Kaj je delala slovenska vlada, kako si je to upala? To je ja nacionalni interes. Gospodje, ne dvoličnosti. Skupščina KAD-a in SOD-a sta prav gotovo legitimni. To, da če ji ni odobril mali delničar in se z njimi ni strinjal, še ne pomeni, da je nelegitimna. Če sestave ta mali delničar z milijardami ni odobril, še ne pomeni, da je to neznanje s strani vlade. Zato seveda v naši poslanski skupini tega predloga ne bomo podprli. Bomo pa podprli vsako razpravo na ustreznem odboru in navsezadnje, če je potrebno, bomo podprli soglasno tudi predlog za kakšno - ne vem - preiskovalno komisijo, če bo do tega prišlo. Ampak obravnavali bi pa tam vse, ker je treba celovito obravnavati. Gre za državo Slovenijo. Ne gre samo za neke segmente s tega področja dela. V tem primeru to ne bomo. Smo pa pripravljeni na kakršnokoli razpravo na ustreznih odborih. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke gospod Janc.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegi, kolegice! Tudi naša stranke tega ne bo podprla iz preprostega razloga. Ta stvar je že tako razvpita in polni medijski prostor že kar nekaj tednov zelo intenzivno. In komisija, ki ji predseduje gospod Cvikl - mislim - je dala že kar precej razprave na to temo, takšne in drugačne. Verjetno ste se tudi kolegice in kolegi seznanili. Predlog je bil s strani naše stranke tudi ta, da naj inštitucije, ki jih Slovenija ima, tako uradi, agencije, borza in druge, vendarle v miru opravijo svoje delo tega posla, ki je bil takšen kakršen je bil. Verjamem pa - kot je kolega pred menoj rekel - kakršenkoli posel bi z Mercatorjem naredili, bi bil napačen. Tujcu prodati bi bilo napačno, Slovencem napačno. To je definitivno. Nobeden ne bi bil v dobro gospodom, odgovornim v tej firmi, da bi bil v prid, gotovo tudi ne opoziciji. Pa vendarle, jaz sem prepričan, če ti odgovori ustreznih inštitucij ne bodo primerni in ne bodo slabi in tako naprej, bo verjetno tudi komisija za nadzor proračuna zavzela določena stališča in to posredovala državnemu zboru, ki se bo na osnovi teh stališč, na osnovi podanih poročil ustreznih institucij odločil o tem, ali je razprava tako pomembna, da se o tem odloča v državnem zboru in tu razpravlja, ali je vlada kršila zakonodajo in predpise, ali sta KAD in SOD kršila svojo ZGD ali kaj drugega. Za to dajmo času čas. Mislim, da se nikamor tako ne mudi, konec koncev, referendum je že mimo in ni treba tukaj napenjati mišice. Zato predlagam, da s to zgodbo počakamo. Naj se uskladijo vsi ustrezni organi in podajo svoja poročila. In če bo to tako razvpita zgodba, toliko nepravilnosti, kot jih nekateri očitate, potem bom tudi sam pripravljen tu razpravljati o tej zgodbi s predstavniki vlade, KAD, SOD in še kom, da razčistimo zadeve. To, pa verjetno še kakšno nazaj, ker jih je bilo kar nekaj v preteklosti [[prodaja KAD in SOD]] , pa se ni nikoli nihče oglasil, ko smo prodajali to ali ono, tudi eminentno slovensko firmo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bi želel še kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? [[Ne.]] Kaj pa v svojem imenu? Gospod Kumer, beseda je vaša.
Hvala za besedo. Še vedno podpiramo strategijo in politiko vlade, da se država čim prej umakne iz gospodarstva, vendar ne zavajati javnosti in nas samih ali pa sami sebe. Mi govorimo o načinu tega umika. Vi ste pol leta učili slovensko javnost in nas v tem parlamentu, kaj v koalicijski pogodbi piše, od ministrov, predsednika vlade in naprej. In zdaj vas mi samo opozarjamo, da sama vlada krši koalicijsko pogodbo. In še enkrat opozarjam, ne gre za spremembo politike, ki si jo je vlada zadala. Jaz upam, da ne boste spreminjali 87. in 88. člena pogodbe Evropske unije. Upam, da tako daleč ta vlada in ta parlament še ni. In na koncu še okrog skupščine KAD. Bom na kratko povedal 13. člen: pet, pet, pet, upokojenci, invalidi, pet delodajalci in zavarovanci in pet vlada. Vi si pa danes poglejte, od 15 članov je 13 članov in članic kandidatov na volitvah ali sedanjih leta 2000 ali pa na prejšnjih lokalnih, in to iz koalicijskih strank. Zato še enkrat poudarjam. Gre zares za nelegitimno in nelegalno sestavo skupščine KAD.
Hvala. Gospa Pečanova, beseda je vaša.
Menim, da bi bilo pametno tudi na komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim za posluh!
Pa bi prosila kolege, da so vsaj vljudni, če nič drugega. Ne vem, izgleda, da vas niso naučili doma, kako se je treba obnašati. Večkrat sem že povedala, da je razprava na komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ o tem vprašanju zelo koristna, še bolj pa razprava v državnem zboru. Zato, da boste pripadniki vladne koalicije lahko dokazali, da so bili vaši boji v preteklih štirih letih oziroma v štirih letih pred volitvami 2004 pošteno mišljeni in da so dejansko pripeljali do tistega, kar ste ves čas obljubljali celotnemu volilnemu telesu, na kar ste jih tudi pripeljali. Gospod Pojbič, prosim lepo, če se naučite obnašanja, k čemur ste tudi volivce pripeljali, da so volili za vas. Zdaj pa jim vendarle dokažite, da so vaše roke čiste, da so vaši nameni iskreni in da je bila prodaja deležev v Mercatorju narejena na pošten in jasen in čist način. Jaz v to dvomim in nisem prepričana v to, da gre samo za politično korupcijo, ampak da gre za pravo finančno korupcijo. Zato lepo vas prosim, dokažite, da to ni res. In dokažite na ta način, da imamo tukaj to razpravo. Če to zavrnete, pomeni, da enostavno nimate dokazov za nasprotno trditev. Hvala.
Hvala lepa. Jaz bi prosil vse kolegice poslanke in poslance, da se malce osvobodijo čustvenega naboja, vse lepo prosim, da pač razpravljamo samo o stvari kot odrasli ljudje in poslani poslanci. Lepo prosim. In držimo se obrazložitve. Ali bi še kdo? Replike ni. Ali bi še kdo želel obrazložiti glas v svojem imenu?
Hvala lepa za besedo. Mislim, da se v parlamentu govori in če v državi nastopajo situacije, iz katerih se ne da jasno razbrati, katera stran ima prav, potem smo, če kdo, mi poslanci, odgovorni našim volivcem, da jim natočimo čistega vina. Obstaja velik utemeljen sum, da je v tem primeru šlo, ne samo za korupcijo, ampak tudi za neko vrsto državnega kriminala. To se je že večkrat dogajalo v preteklosti in so se vse zadeve lepo pospravile pod preprogo in ta igra se danes nadaljuje. Jaz nočem biti figa mož in bom seveda glasoval za ta predlog, ker se mi zdi koristen za državo in za vse stranke, ki sedimo tukaj notri, da si ob koncu te razprave, v kolikor bo ta sklep izglasovan, res nalijemo čistega vina, ne pa da se eden drugega obkladamo z raznimi obtožbami, z neprimernimi vzdevki, namesto da bi delali v dobro in v korist te države in naših volivcev, ki so nas izvolili.
Hvala lepa, gospod Moge. Vseeno bi prosil poslanke in poslance, da počakajo, da jih pozovem z imenom zaradi magnetograma. Gospod Terčon, beseda je vaša.
Hvala, gospod podpredsednik. Torej, jaz bom glasoval za ta predlog. Jaz mislim, da je ta vladajoča koalicija, kot se velikokrat poudarja, po 12-ih letih vladavine LDS-a s koalicijskimi partnerji prišla na oblast predvsem z opozorili na korupcijo. Zadnji dve leti smo non-stop poslušali, tudi jaz, ko sem bil v tem parlamentu, o primeru SIB banke, ki bi se mogoče, če ne bi bilo tako aferaško spremljana, tudi drugače končala. Kolikor se spomnim, je šlo tam za tri milijarde. Jaz bi rekel tako, vsaka vam čast. Vi ste v dobrih šestih mesecih uspeli postaviti pod vprašanje 30 milijard. Mi smo v 12 mesecih tri. In sedaj, če merimo s temi vati, ki so zelo preprosti, mislim, da nam duša mora narekovati, da odprete to razpravo. Nobeno relativiziranje z raznimi leki vam ne bo pomagalo. Jaz sem tudi pripravljen, da se osvetli celotna prodaja, vendar mislim, da je v vseh primerih šlo za neke prevzemne premije in za neka težka pogajanja, ne pa za neke zakulisne igre, ko niti direktor ni bil obveščen o ničemer, in da se to razjasni. Postavite si samo to vprašanje. Po dvanajstih letih je bilo vprašanje 3 milijard, sedaj po šestih mesecih 30. Sklep je zelo jasen. Če imate kaj vesti, glasujte za.
Hvala lepa. Še gospod Cvikl.
Še v svojem imenu. Poslanci SDS, Nove Slovenije in pa SLS, obžalujem, da si ne upate podpreti sklepa. Tako gospod Pogačnik, pa gospod Podpečan niste upala priti na sejo komisije. Prišla sta v državni zbor, imela tiskovno konferenco iz zbežala. Gospod Toplak pa si ni upal odgovarjati na vprašanja. Res je, gre za umik države iz gospodarstva, vendar ne gre za brezpogojen umik. Gre za umik, kjer se maksimira to, kar zakonodaja predpisuje. Zakonodaja pa predpisuje, da se pri umiku iz gospodarstva maksimira vrednost za davkoplačevalce. Zakaj? Ker drugače se maksimira vrednost za nekoga drugega. To je navadno vzvod korupcije, finančne, politične. In v tem primeru je bil izplen za davkoplačevalce nič tolarjev, za druge pa do 30 milijard tolarjev. In drugo kar je pomembno pri tem umiku iz gospodarstva, je, da se podpira strategija slovenskih podjetij. In če državna sekretarka, predsednica nadzornega sveta KAD-a, ki upravlja z največjim delom slovenskih podjetij, pravi, da ne verjame v Mercator, zato ker bosta prišla Hofer in Lidl, potem se sprašujem, kakšne vrste korupcija je zadaj. Zato poslanke in poslanci, podprimo ta predlog. Imejmo o tem razpravo in potem, ko bomo opravili z Mercatorjem, opravimo še razpravo o Leku in čemerkoli. Samo gospod Bajuk, ki je vodil komisijo, ki jo jaz sedaj vodim, v prejšnjem mandatu, ni sklical niti ene seje komisije na temo "prodaja državnega premoženja". Jaz to obžalujem. To je naloga komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ in zato imamo to komisijo in o tem vodimo razpravo v državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da lahko glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega o reševanju odprtih vprašanj meje s Hrvaško. Ali želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Mislim, da je tema izredno pomembna, še posebej v tem trenutku, ko se je prvič začelo spreminjati stališče slovenske vlade in ko se je spremenil odnos slovenske vlade do tega vprašanja. Nesporno dejstvo je, da marsikaj bi se dalo rešiti v času dvanajstih let prejšnje vladavine, pa ni bilo želje oziroma so bile vezi z bivšimi brati v orožju oziroma v partijskih knjižicah premočne, da bi se karkoli storilo. Dejstvo je, da nismo dobili nobenega pozitivnega odziva, ne od predsednika takratne vlade ne od predsednika države, še manj od ustreznih ustanov v državnem zboru, razen enega samega sklepa oziroma dveh sklepov. To je bil sklep državnega zbora o resoluciji o nedeljivosti Piranskega zaliva iz leta 1993 oziroma 1994, ki je nedvoumno določil in zavezal slovensko vlado, da je Piranski zaliv nedeljiv in da je slovenski. Slovenska vlada na čelu z gospodom Drnovškom se je hudičevo malo brigala za to, kaj je rekel državni zbor, ampak se je šel gospod privatne igrice in privatne dogovore, malo s tem, malo z onim, seveda ob pomoči političnih strank takratne vladajoče koalicije. Druga zadeve je bil sprejem sklepa na odboru za mednarodne odnose, da se mora država pripraviti na morebitno arbitražo. Leta 1994 je bil sprejet sklep na odboru za mednarodne odnose. In vendar se tudi na tem področju ni nič zgodilo. Kajti želja takratne vladajoče strukture je bila, da se s Hrvati ne zaostruje in da se jih v bistvu pusti pri miru. Še prej oziroma še bolj, da se jim dovoljuje agresivno poseganje po slovenskem ozemlju in njegovo zasedanje. Dejstvo je, da so Hrvatje s tem svojim načinom vedno v zgodovini dobivali ozemlja, točke in ne vem, kaj še vse. Dejstvo je, da ta njihova goljufiva zgodovinska in pa lažniva zgodovinska takoimenovana "povjesna istina" sega že od leta 1102 od Pacte convente, ki so jo pravzaprav ponaredili v 15. stoletju. Gre za ponaredek, na osnovi katerega pravzaprav oni temeljijo svojo zgodovino. Od takrat naprej sami ponaredki, same goljufije. Mislim, da je skrajni čas, da se tukaj v državnem zboru enkrat odpre razprava o teh zadevah, da se povedo zgodovinska dejstva in da se jih uporabi v tistem trenutku, ko bo to potrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Gospod Cvikl.
Mi bomo podprli razpravo o odgovoru predsednika vlade zato, ker menimo, da se velja o tem pogovoriti. Ne bom komentiral tega, kar je bilo povedano s strani kolege poslanca Jelinčiča. Menim, da je bilo veliko netočnosti, da ne bom rekel neresnic. Pomembno je o tem razpravljati. Ali naj se o tem razpravlja na odprti ali zaprti seji, naj odločijo tisti, ki bodo dajali svoje odgovore. Je pa nedvomno jasno, da bomo o vprašanjih, ki se odpirajo v povezavi z odnosi s Hrvaško, morali imeti veliko diskusij, ker v zadnjih devetih mesecih ta vlada Republike Slovenije pomembno spreminja nekatera predhodna stališča. In videli bomo, ali na bolje ali na slabše. Sam osebno se bojim, da bomo imeli problemov več. Predlagali pa bomo in podprli bomo predlog, da opravimo razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Morda še kdo v svojem imenu? Dr. Gantar.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani kolega Jelinčič! Seveda bom podprl predlog poslanca Jelinčiča, da opravimo razpravo o tem vprašanju. Čeprav je v vsebinskem smislu to vprašanje zastavil na zelo oprezen način, da se ja ne bi zameril sedanji vladi, da bi ja poskušal najti razloge za takšno stanje v vremenskih pojavih, pretokih rek, valovanju, morju in mogoče Drnovšku ali komu drugemu. Skratka, da bi zvrnil pravo pozornost na drugo stran. Ampak mi smo na to razpravo pripravljeni. Mi bomo o tej razpravi, če bo izglasovana, postavili nekatera druga vprašanja in teze in skupaj bomo - tukaj potrebujemo konsenz - prišli do pravega odgovora tudi na nerešene dileme našega kolege Zmaga Jelinčiča. Hvala lepa.
Hvala lepa. V svojem lastnem imenu? Gospod Jelinčič! Gospod Bevk je bil prej, potem gospod Jelinčič, govorimo v svojem lastnem imenu. Gospod Bevk, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Tudi sam bom podprl ta predlog, da se v državnem zboru na to temo opravi temeljita razprava, čeprav bomo že v torek na seji razpravljali tudi o predlogu zakona o razglasitvi zaščitne ekološke cone in epikontinentalnem pasu Republike Slovenije. Vendar moram ugotoviti, da ta razprava, ki jo bomo v okviru te seje državnega zbora in v okviru te točke imeli v torek, obsega samo eno uro časa. Namreč, komaj vse poslanske skupine se bomo lahko v petih minutah opredelili do tako pomembne problematike, kot je zaščitno ekološka cona in epikontinentalni pas. Kar mislim, da je absolutno premalo časa in tudi zaradi tega, da se razčistijo vse dileme okoli tega pomembnega vprašanja, ki je vsekakor nacionalno pomemben projekt, okrog katerega se moramo čim bolj poenotiti, koalicija in opozicija. Mislim, da je prav, da opravimo to razpravo tudi na prihodnji seji državnega zbora. Zato bom ta predlog, kljub temu, da ga je predlagala Slovenska nacionalna stranka, podprl.
Hvala lepa. Gospod Jelinčič, obrazložitev v vašem imenu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zahvaljujem se vsem kolegom, ki bodo podprli, navkljub temu, da jim je malo težko pri srcu in težko požirajo slino. Dejstvo je, da bo res marsikatera resnica prišla na dan. In to je tudi prav. Ravno to je namen te razprave, da se bo zadeva razčistila, da se bo vedelo, kdo je imel kakšno stališče, kdo je bil tudi kdaj proti Sloveniji, kdo je zastopal protislovenska mnenja in kdo jih morda zastopa še danes. To je zelo pomembna zadeva. To je pravzaprav prva takšna zelo konkretna in direktna razprava o tej tematiki, zato je še toliko bolj pomembna. Mislim pa, da bodo nekateri po tej razpravi ugotovili, da nisem bil jaz tisti, ki sem imel napačne podatke, ampak da so bili oni tisti, ki so jim njihovi gospodarji govorili napačne podatke, ki so se jih morali učiti na pamet. To je sicer težko, če ima nekdo zabetonirano v glavi eno resnico. Težko jo je podreti, podreš jo pa z argumenti. Argumentov pa bomo slišali veliko, ogromno, seveda, če jih bodo vsi želeli in hoteli slišati. Težko je slišati kaj slabega, težko je slišati kaj takšnega, ko se pokaže, da nekdo, ki smo ga - ne vem - kam kovali, se pravzaprav pokaže, da tja ne sodi. In da nekateri ljudje, ki so bili na najvišjih položajih, pravzaprav niso delali za lastno domovino, ampak so delali za neke bivše, zgodovinske trenutke, ki ne vem, zakaj so bili, ko so bili dolžni nekaterim gospodom iz prejšnjih časov. To je silno pomembna stvar. In še enkrat, dragi kolegi, ne glede na vaše obrazložitve se vam iskreno zahvaljujem.
Hvala. Gospod Moge.
Hvala lepa. Sam bom z veseljem podprl predlog kolege Jelinčiča, tudi zaradi tega, ker imamo usposobljenega človeka za zunanjo politiko, ki nam bo znal adekvatno odgovarjati. Bil je zunanji minister v Peterletovi vladi, bil je zunanji minister v Drnovškovi vladi, bil je zunanji minister v Ropovi vladi, zdaj pa je zunanji minister v Janševi vladi. Bil je član SDZ, demokratov, bil je podpredsednik Liberalne demokracije Slovenije in zdaj je eden izmed zelo visokih članov vaše stranke. Zaradi tega, imeti tako izkušenega človeka, se da na nek način to razpravo zelo kvalitetno voditi. Po drugi strani, spoštovane kolegice in kolegi, pa bi se morali enkrat tudi tu v državnem zboru pozabavati in spregovoriti malo o naši zunanji politiki do Hrvaške. Zakaj? Dolg Ljubljanske banke je tabu tema in se leta in leta o njej govori. Ampak pustimo to ob strani, če nam prinese slabe točke. Spoštovane kolegice in kolegi, mi smo Hrvatom pomagali z vlakovnimi kompozicijami, s številnimi tovornjaki smo jim v najhujših časih pripeljali orožje, jih oborožili in ni vrag, da bi se s takimi ljudmi, ki smo jim tako pomagali, ne mogli pogovoriti in enkrat rešiti te naše probleme, tudi zaradi tega, ker javnost ve, da so Hrvatje plačali za vse to orožje, kar se gotovine tiče, samo 10.000 nemških mark. Mislim, da so [[...]] [[Smeh v dvorani]] [[...]] Spoštovani gospod predsednik, jaz bi prosil kolege, poslance, da tudi nam drugim omogočajo, da tu opravljamo svoje delo, ne pa, da nam na vsakem nastopu vpadejo v besedo, kričijo neutemeljene reči. Jaz mislim, da glede na predsednika stranke, ki se drugače obnaša, bi tudi poslanci morali imeti neki "šimf", pravimo temu obnašanju v tem državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seveda opozorilo za lepše vedenje velja za vse, levo in desno. Gospod Gulič, beseda je vaša. Prosim, besedo ima gospod Gulič.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Jaz bom pobudo za razpravo podprl, ne kljub, ampak zaradi tega, ker je bila predlagana in to zaradi tega, ker mislim, da je to še vedno parlament, kjer se razpravlja, govori, mogoče res, da včasih gre kakšna zadeva čez rob, ampak vseeno, veliko bolje je tako, kot pa da molčimo, da umikamo razprave in da o zadevah ne spregovorimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Gaber.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Sam bom podprl predlog kolege Jelinčiča. Razlog za to pa je zelo preprost. Osebno sem prepričan, da bi bil skrajni čas, da se ta državni zbor dogovori o tem, da se v tej državi dogovorimo o tem, kakšna bo naša politika do Hrvaške in da si ne razlagamo tega vsakih 5 minut in vsakdo, ki ima za to čas in priložnost javno, in s tem zmanjšujemo možnosti Slovenije za to, da bi dosegla pri tem za Slovenijo čim ugodnejši izplen. Moj predlog bi bil, da torej to podpremo in da sejo zapremo in opravimo temeljito razpravo. Tudi zato, da bomo videli, ali je res tako zelo enostavno doseči več, kot je uspelo dr. Drnovšku - o katerem nekateri govorijo z viška - v pogajanjih, ki jih je sam opravil s Hrvaško. Jaz bom zelo, zelo vesel, če bo res komu uspelo doseči več, kot je njemu. Tako, da jaz bom podprl to, gospod podpredsednik.
Hvala lepa. Prosim lepo naj se klici dogajajo zunaj te dvorane. Besedo ima gospod Kokalj.
Hvala lepa. Tudi sam se strinjam s tem, kar je uvodoma povedal dr. Gaber. Potrebno se je enkrat dogovoriti. Gre za zadevo, kjer se moramo uskladiti med seboj in se tudi sam strinjam, se moramo pogovoriti. Ne vsakih 5 minut odpirati ta problem. S to razliko, da nisem za to, da se to naredi javno, ker bo to notranje-politični obračun. Zato bom glasoval proti temu predlogu. Seveda se pa strinjam z argumentom, ki ga je dr. Gaber podal, in mislim, da se je pa treba na zaprti seji, tako kot imamo zaprte seje za taka vprašanja, uskladiti in enotno nastopati, drugače to ni možno razumeti kot iskren predlog, da bi kaj rešili.
Hvala lepa. Gospa Pozsonec.
Hvala lepa. Tudi jaz bom podprla ta predlog, in sicer zaradi Mure. Dokazano je, da problem Mure ni mogoče pometati pod preprogo. Upam, da na ta način pridemo do pravične rešitve in Mura ostane to, kar je bila nekaj stoletij, torej mejna reka. Hvala.
Hvala lepa. Gospod dr. Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Pridružujem se vsem pred mano, ki ste rekli, da boste predlog podprli. Tudi sam se ne strinjam z načinom Hrvaške, ki s svojo politiko zaostrovanja in agresivnega napada na naše ozemlje, potem običajno sicer stopi korak, dva nazaj, ampak na koncu vsekakor rezultira v tem, da ima boljše pozicije in da ima nenazadnje na koncu tudi več ozemlja, kot ga je imela leta 1991, kar je še zmeraj tisto izhodišče, na katerem moramo vztrajati. Res je skrajni čas, da tudi v tem državnem zboru sklenemo in sprejmemo neke sklepe, ki jih potem naša vlada lahko s pridom izkoristi in s toliko večjo legitimnostjo tudi nastopi do sosednje države. Prav tako se nikakor ne moremo strinjati s tem, da se hrvaški policisti preko slovenskega ozemlja, kar nikoli prej niso počeli, vozijo kontrolirati obmejni del ob reki Muri, ki je bil prav tako zmeraj prej del slovenskega ozemlja. Še enkrat poudarjam, nikoli prej niso hodili čez Muro z namenom službene kontrole. Sedaj to celo počnejo preko mejnega prehoda in se po suverenem slovenskem ozemlju vozijo kontrolirati in kot smo lahko videli tudi preverjati ribiče. Torej, ribiška zgodba se je iz Piranskega zaliva preselila tudi na Muro. Lahko v nadaljevanju samo pričakujemo, kam se bo nadaljevala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Cvikl, tokrat v svojem imenu.
Podprl bom že zaradi vsega navedenega še posebej tega, kar je bilo povedano, da velja opraviti razpravo. Absolutno pa, gospod Kokalj, je v skladu s 101. členom poslovnika državnega zbora mogoče vsako razpravo zapreti za javnost. O tem odloča kolegij, o tem odločajo na koncu koncev na predlog predlagatelja lahko tukaj na sami seji. Tako, da menim, da ne podpreti sklepa, ker ni mogoče zapreti seje za javnost, pa res ni argument. Predlagam, da podprete sklep. Predlagam, da vlada pripravi gradivo. Gospod kolega Moge je povedal, da imamo zelo dobrega in zelo izkušenega zunanjega ministra in opravimo razpravo. Na tej razpravi bomo verjetno potrebovali predvsem nekaj odgovorov, zakaj se je mimo državnega zbora, celo mimo odbora za zadeve Evropske unije že v devetih mesecih te vlade pravzaprav spreminjalo dosedanja stališča. In o tem velja res diskutirati za zaprtimi vrati, da ne bi notranjepolitično obračunavanje v Sloveniji bilo predvsem uporabljeno na drugih straneh meja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Štebe.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Ne bom podprl predloga Slovenske nacionalne stranke iz naslednjih razlogov. Menim, da vlada in tudi premier, včeraj je pojasnil stališča vlade in tudi povedal, kakšno je stanje sporazumevanja o celotni meji med Slovenijo in Hrvaško. Tudi zaprta seja državnega zbora ne bo k temu bistveno prispevala. Mi imamo odbore državnega zbora, predvsem pa imamo vlado, ki ji pustimo, da bo ravnala odgovorno in tudi prevzemala odgovornost za svoje ukrepe. Vse ostalo, kar je bilo zdaj rečeno, so več ali manj politikantske in medijsko odmevne izjave. Če hočemo na umirjen način ponovno, ker so ponovno odprta pogajanja o celotni meji, glede na to, da Hrvati niso sprejeli korektnega in pravzaprav v tem parlamentu, v prejšnjem parlamentu, sprejetega sporazuma Drnovšek-Račan, ima Slovenija kot članica Evropske unije in Nata sedaj vse možnosti, da na umirjen način tudi z upoštevanjem razmer na Hrvaškem, ker nekateri na vsak način poskušajo spodnesti in nekako uveljavljati preizkušeno politiko iz preteklosti, da prepustimo vladi, da pač uredi stvari tako, kot je treba, in šele potem, ko bodo rezultati takšni ali drugačni, se odpira razprava na odborih in v parlamentu. Vse skupaj je pravzaprav [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa. Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik! V skladu s poslovnikom bi prosil v imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke za 10 minut pavze pred odločanjem.
Hvala lepa. To bomo naredili, samo najprej bi zaključili z obrazložitvijo glasov. Ali želi še kdo obrazložiti? Gospod Cvikl, vi ste že obrazložili glas. Še kdo? [[Ne.]] Prekinjam sejo za 10 minut in jo nadaljujemo ob 17.50 uri.
Ura je 17.50, kar pomeni, da je čas za prekinitev seje in premor potekel. Zato vabim predstavnika Slovenske ljudske stranke, da po potrebi še obrazloži glas, potem bomo pa glasovali. Dobro, ni potrebe. Ker smo se že prej domenili v skladu s prakso, ne glede na nejasne člene poslovnika, ne bomo več obrazložili glasov, ampak bomo glasovali. Glasujemo. [[Oglašanje iz ozadja.]] Glasujemo, gospod Cvikl. Ugotavljam, da je navzočih 71 poslank in poslancev. Za predlog sklepa gospoda Jelinčiča Plemenitega je glasovalo 26, proti 43. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. Nadaljujemo 3. točko. V skladu s predlogom poslanca dr. Mateja Lahovnika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje dr. Mateja Lahovnika glede strategije umika države, vključno s KAD in SOD, iz gospodarstva v letu 2005. Kdo želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Cvikl, beseda je vaša.
Dodatno bi obrazložil ta predlog, ker gospoda poslanca ni. Dovolite mi, da povem, da bi bilo dobro, da podprete ta predlog, ne iz povsem enakih razlogov, o katerih je govoril gospod Dušan Kumer prej, ampak predvsem zato, ker je včeraj v odgovoru predsednik vlade - in o tem naj bi razpravljali - govoril neresnico. Lahko bi rekli, da je celo zavajal, nedvomno je to razvidno iz magnetograma. Predsednik vlade je namreč rekel: "V tem trenutku veljajo pravila igre, kakršna ste določili vi, in potekajo po enakih postopkih." To ni res! Ker če bi to bilo res, da bi postopali po enakih postopkih, potem bi seveda slovenska odškodninska družba v skladu s statutom, ker gre za prodajo za več kot 200 milijonov tolarjev, morala slediti slovenski zakonodaji, in sicer zakonu o javnih financah, ki zahteva zbiranje ponudb. To je prvi razlog, zakaj je treba o tem razpravljati, da odpravimo dvome v to, ali predsednik vlade govori resnico ali zavaja. Drugič, ker imamo problem s filozofijo brezpogojnega umika, o katerem smo danes govorili. Ta umik ni skladen s slovensko zakonodajo, niti ni skladen z osnovnim načelom naših prednikov, in to je, da se dela po ZKP, kar ni zakon o kazenskem postopku, ampak da se deluje po zdravi kmečki pameti. Želeli bi samo to doseči, da bi v tem državnem zboru razpravljali o tem, da se naj SOD in KAD obnašata kot dober gospodar. Če pa jih pri tem vlada omejuje, ker očitno so bili neki sestanki 12. avgusta, kjer je bilo drugače dogovorjeno - in sicer, bilo je dogovorjeno, da se to ne prodaja v skladu z zakonodajo niti ne v skladu z ZKP -, pa je treba o tem razpravljati. Zato bi želeli imeti razpravo o tem, kako SOD in KAD delujeta kot dober gospodar in zakaj sta v tem primeru nekomu dala 30 milijard. In še zadnja misel v tej zvezi. Sedaj, ko je to prodano zasebnim družbam, ni nobene, niti formalne možnosti, da bi se preprečila prodajo Mercatorja tujcem. Ravno sedaj bi pravzaprav ti lastniki Istrabenza in Pivovarne Laško celo optimizirali premoženje, če bi to prodajali tujcem. Zato menimo, da je potrebno o tem razpravljati, ugotoviti, kdo je tukaj naredil proceduralne napake, kdo je kršil zakonodajo in kdo ni deloval kot dober gospodar. Še zadnjič. Bilo bi dobro, da bi razpravljali o odgovoru predsednika vlade, ker je v skladu z novimi, nam seveda neznanimi, pravili gospod predsednik ostal brez besede, čas, mu je iztekel, in ni mogel pojasniti vseh razlogov. Zato predlagam, da o njegovem odgovoru razpravljamo.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Gospod Gulič. Verjetno v svojem imenu, ker je že gospod Cvikl v imenu poslanske skupine.
Prav gotovo v svojem imenu. Jaz upam, da tudi v imenu koga drugega v tem parlamentu. Ponovil bi tisto, to je parlament. In kadarkoli se katerikoli skupini pa vendarle zdi potrebno o čem opraviti javno razpravo, mislim, da je to potrebno storiti. Zaenkrat še nismo "non parlament", čeprav nekateri hočejo to in prav gotovo nismo tisti, ki moramo kar soglašati s komerkoli, pa četudi je to predsednik vlade. Zato mislim, da je treba glasovati za to, da se opravi javna razprava, pa naj si gre za takšne ali drugačne razloge. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da zbor predloga sklepa ni sprejel. Nadaljujemo s predlogom poslanca Boštjana Zagorca, o katerem sklepu bo zbor odločal v naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zunanje zadeve dr. Dimitrija Rupla na poslansko vprašanje Boštjana Zagorca o ukrepih za zmanjšanje sodnih zaostankov. [[....]] [[Oglašanje iz klopi.]] Se opravičujem, očitno nam jo je zagodel poslanski tiskarski škrat. Ponavljam predlog sklepa in opozarjam strokovne službe, da drugič še enkrat preberejo, kar napišejo. Predlog sklepa je naslednji: "Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Lovra Šturma na poslansko vprašanje Boštjana Zagorca o ukrepih za zmanjšanje sodnih zaostankov." Ali želi kdo obrazložiti glas? Najprej v imenu poslanske skupine gospod Barovič.
V petih letih, kar sem v tej sobi, verjetno pa še več let, spoštovani kolegi staroste, med njimi tudi naš Zmago, poslušamo problematiko sodstva. Poslušamo o problematiki zaostankov, poslušamo o programih Herkules, poslušamo zgodbe o prostorskih stiskah in nemogočih pogojih dela sodne veje oblasti. Poslušamo takšne in drugačne polresnice, neresnice pa tudi čudne, ampak na žalost realne odločitve, ki vsekakor realne ne morejo biti s strani sodne veje oblasti seveda. Mislim, da je 10, 12 let takšnega stanja, v petih letih bil sem sam član odbora za notranjo politiko, ni se spremenilo skorajda nič pri sodnih zaostankih. Program Herkules je navrgel nekaj denarja nekaterim v žep. Nič se ni spremenilo. In ne nazadnje če vas, spoštovani kolegice in kolegi, v naš predlog ne bomo prepričali z besedami, da je potrebno govoriti o stanju v sodstvu ta trenutek in sedaj, naj vas prepričajo besede doktorja Lovra Šturma. To se je zgodilo mislim da včeraj, ko je dejal, "dejansko je vprašanje sodnih zaostankov tako pomembno in tehtno, da je prav, da se večkrat obravnava tudi kot poslansko vprašanje". Torej sam je pritrdil naši zahtevi, našemu predlogu, da posvetimo tej problematiki tudi nekaj minut. Časa imamo pa dovolj, kajti naše delo v osnovi je pravzaprav govoriti, parlare, parlament. Biti tu in razčistiti stvari za vse Slovenke in Slovence, ne zase.
Hvala lepa. Bi želel še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih 76 poslank in poslancev. Za 20 in proti 47. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni sprejet. Prehajamo na prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je na zahtevo skupine poslancev, da državni zbor odloči o odločitvi kolegija predsednika državnega zbora, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu obravnava po rednem postopku. Tu ni obrazložitve glasu, zato predlagam zboru, da odloči o naslednjem sklepu: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu se obravnava po rednem postopku. In naj še to povem, da če državni zbor sklepa ne bo sprejel, bomo predlog zakona obravnavali po skrajšanem postopku. Glasujemo. Hvala lepa. Ugotavljam, da je bilo navzočih 76 poslank in poslancev. Za predlog sklepa je glasovalo 15, proti 56, kar pomeni, da bo zbor navedeni predlog zakona obravnaval po skrajšanem postopku. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 56.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju k 2. členu. Ali bi želel kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Veber. V imenu poslanske skupine?
Ja, v imenu poslanske skupine.
Dobro, v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov.
V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov predlagamo, da k dopolnjenemu predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah dodamo tudi določbe, ki se nanašajo na stanovanjsko problematiko oziroma na stanovanjski zakon. Gre za izjemno pomembno področje in glede na to, da v tem zakonu že poskušamo reševati številne druge teme, je prav in mislim, da tudi potrebno, zaradi zahtevnosti in občutljivosti tega področja, da poskušamo čim več mehanizmov vnesti v to, da bo stanovanjska problematika v Sloveniji manjša in da bo predvsem možnost načrtovanja reševanja te problematike čim bolj transparentna, kar zagotovo omogoča tudi to, da vsem tistim, ki želijo oddajati stanovanja, da vse tiste razbremenimo plačevanja upravnih taks in jih s tem spodbudimo k temu, da je ta evidenca čim bolj popolna in s tem imamo možnost načrtovati čim bolj realno stanovanjsko problematiko. Glede ostalih tem, ki se nanašajo pri teh točkah, ki jih dodajamo, so vezane na socialne primere. Glede na to, da je v teh primerih v dosedanji praksi bilo odprtih veliko vprašanj, menimo da je potrebno, da tudi jasno zapišemo, v katerih primerih, ko gre za socialne primere pri stanovanjskem področju, pa vendarle lahko le-te oprostimo plačevanja upravnih taks. Torej gre za izjemno občutljivo področje, ki si po našem mnenju zasluži tudi vključitev v zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o upravnih taksah. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Barovič. Še vedno smo pri obrazložitvi [[...]]
[[...]]glasu poslanske skupine o amandmaju.
Tako je.
Hvala lepa. Ponovil bom tisto, kar sem povedal v razpravi v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Ponovil bom na zelo poljuden način, v jasno razumevanje vsem, da je potrebno ta amandma sprejeti. 60 revnih ljudi prosi za neprofitno stanovanje. Za neprofitno stanovanje prosijo zato, ker nimajo denarja za normalno lepo urejeno stanovanje. 60 ljudi plača 4 tisoč 500 tolarjev takse. 20 od teh 60 ljudi pa to stanovanje dobi. Država se je na račun 60-ih oziroma te razlike obogatila na račun taks. Ko vprašamo, ali se vam zdi to prav, nam vlada, država odgovori, no mogoče pa ne, saj nikjer ni izrecno napisano, da je treba te takse plačati, lahko naredite tudi drugače, pa jih ni potrebno računati. To je dokaz, da je v zakonodaji na tem področju nered, zato dajmo skupaj sprejeti ta amandma, ki dejansko ustvarja, prvič, red in drugič ustvarja realno socialno noto, saj vendar res ne moremo od ljudi, ki iščejo najcenejša stanovanja, ki včasih celo niso dostojna človeka, plačati takso. Za primerjavo vam pa povem, da marsikatero stanovanje, ki res ni vredno človeka, ampak je prav tako dobro za tiste, ki ga nimajo, stane pa mogoče 8 tisoč tolarjev najemnine. Pomislite o tem, ko se boste odločali.
Hvala lepa. Gospod Mikolič.
Hvala lepa. Obrazložil bom glas, zakaj bom glasoval proti amandmaju. Zdi se mi malo neokusno, tisto, kar je bilo že prej v razpravi glede amandmaja povedano. Mi smo za to, da revnim podpišemo 4 tisoč tolarjev, vi ste proti temu. In to pravzaprav razlagajo tisti, ki bi zadeve v lokalni skupnosti morali dobro poznati. Vemo, da je največji problem pravzaprav tisti srednji sloj, tisti je najbolj reven in pravzaprav tisti mora plačati. Zelo dobro vemo, da obstajajo vse oblike subvencij danes in kako tako bogati kot tisti, ki so, pod narekovajem, "najbolj revni" to izkoriščajo. Me preseneča, da nekateri s temi argumenti razlagate, kako bi naj podprli ta amandma. Jaz bom vsekakor glasoval proti amandmaju.
Hvala. Gospod Cvikl.
V imenu poslanske skupine dovolite, da predstavim, da bomo ta amandma podprli. Ta amandma je treba podpreti, ne samo zato, ker rešuje, če hočete, probleme pri plačevanju upravnih taks za namene, ki so tukaj predstavljeni, predvsem menimo, da bo omogočal razvoj stanovanjskega trga, da pa seveda še posebej pri neprofitnih stanovanjih in pa seveda pri pomočeh omogoča in izenačuje v smislu neplačevanja upravnih taks Slovenke in Slovence, ki pač niso podjetniki ali ki niso skupina nekih parcialnih, s strani vladajoče koalicije podprtih skupin. Pri tem me predvsem žalosti, kar je bilo prej v razpravi povedano, da se je vladajoča koalicija v glavnem odločila, da tega amandmaja, kot tudi danes slišimo, ne bo podprla. Ob tem pa se sprašujem, kaj je z uresničevanjem osnovnih ciljev, ki si jih je ta vladajoča koalicija zapisala v svoj program in o čemer je govoril sam predsednik vlade večkrat v zadnjih devetih, desetih mesecih. Registracija najemnih pogodb, aneksov za stanovanja, rešuje stanovanjske probleme predvsem tistih, ki si ne morejo privoščiti novih ali pa lastnih stanovanj. To so predvsem mlade družine, in v tem smislu jim pri tem s to gesto državni zbor lahko veliko pomaga. Če boste zavrnili ta amandma, potem boste najmanj govorili proti temu, kar govori javno vaš predsednik vlade. Mogoče pa on sploh ne misli tega, kar javno govori, in je vse to bolj namenjeno razpravi za tako imenovano slovensko splošno javnost. Gre za zelo konkreten amandma in glasovanje o njem bo pokazalo, kakšne vrste socialdemokratov ste.
Hvala lepa. Gospod Rezman.
Hvala lepa. Samo spomnil bom, kako je teklo pogajanje in glasovanje ter razprava okoli tega. Govorim pa o tem zato, ker bom sam podprl ta amandma, in sicer iz naslednjih razlogov. Ko smo na matičnem odboru o tem govorili, je vlada predlagala, da se zavrne ta amandma, čeprav se je z njim vsebinsko strinjala. Terjala je zavrnitev preprosto zavoljo tega, ker je rekla, da je to podvajanje, da je to že urejeno in da se to zdaj pač podvaja. Ker je bilo potem rečeno, da se pa na terenu vendarle obračunavajo takse, je vlada dala zagotovilo, da bo storila vse za to, da se ta napačna praksa prekine. In zdaj mi zagovarjamo preprosto to, da to, kar je bojda sicer že urejeno, pa se tega ne spoštuje, zapišemo v zakon o upravnih taksah in se bo to moralo spoštovati.
Hvala lepa. Gospa Pečanova.
Hvala lepa. Ne bom razlagala, da bom podprla ta amandma, povedala bom samo, zakaj. Ko je kolega opozoril nas, župane, ki bi morali vsi vse najbolje vedeti o raznih mnenjih ministrstev, bi rada povedala, da mnenje ministrstva za finance ne more nadomestiti zakona. Kadar gre za oprostitev plačila takse, je treba decidirano, jasno navesti v zakonu, v katerih primerih in kdo lahko plačilo takse oprosti. Tudi če smo dobili mnenje ministrstva za finance, to še ne pomeni, da lahko ministrstvo za finance posega v zakon in sporoča in naroča občinam, kaj lahko naredijo s takso, ki jo predpisuje zakon in za katero zakon ne predvideva možnosti oprostitev. Zato mislim, da je tudi razlaga kolega nekoliko neobjektivna in "nefer", ker županom nalaga, da spoštujejo nekaj, kar ni zakon.
Hvala lepa. Torej glasujemo. Navzočih je bilo 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 44, kar pomeni, da amandma poslanske skupine Socialnih demokratov k 2. členu ni bil sprejet. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ker torej k zakonu ni bil sprejet noben amandma oziroma ta edini, bo državni zbor v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o predlogu zakona opravil v četrtek, 29. septembra 2005, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o šolski inšpekciji. Vložen je bil en amandma poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 4. členu in sprašujem, ali bi želel kdo še dodatno obrazložiti bodisi v svojem imenu ali v imenu poslanske skupine svoj glas. Doktor Gaber.
V imenu poslanske skupine, gospod podpredsednik, bi želel nas vse še enkrat opozoriti, ker nas je sedaj pač več kot takrat, ko je potekala obravnava, da dopolnilo govori o tem, da ne kaže javnim zavodom, kot so zavod za šolstvo, center za poklicno izobraževanje, državni izpitni centri in tako naprej, ob svetovalnih in razvojnih nalogah nalagati po novem tudi ponovno inšpekcijske naloge. Pred osamosvojitvijo so to nalogo imeli, takrat je bila svetovalna inšpekcijska naloga pomešana, takrat je ista oseba prihajala v razred in je svetovala ljudem, če pa niso razumeli, kaj jim svetuje, če niso želeli sprejeti njenega nasveta, jim je seveda z inšpekcijo dopovedala, kako morajo razumeti stvari. Takšno stanje ni bilo stimulativno v šolah. Nekateri smo na svoji koži imeli priložnost izkusiti tovrstne postopke in nam se zdi, da ni primerno, da bi ponovno šli nazaj in uvajali to v sistem. Mi zato predlagamo, da se to dopolnilo sprejme in se na ta način zadrži spodobna stopnja občutljivosti šolskega sistema, ko gre za razmerje med svetovanjem in inšpekcijo. Ne povečujmo represije, ne povečujmo pritiska na učitelje. Inšpekcija pa seveda ostane, samo inšpektorji izvajajo, ne pa svetovalci.
Hvala lepa. Morda še kdo? Gospod Moge.
Hvala lepa. Tudi sam bom glasoval za ta amandma. Zakon je dokaj dober, ima pa to napako, o kateri je predhodnik prej govoril. Mi s sprejetjem, če bi sprejeli ta amandma, bi lahko mirne duše glasoval za zakon, tako pa ne bom mogel, ker ta zakon javne zavode, Zavod Republike Slovenije za šolstvo, Republiški izpitni center, Center za poklicno izobraževanje spreminja v svetovalen organ inšpekcije Republike Slovenije, kar pomeni, da bodo sedaj inšpekcija ti zavodi, ki so pod ministrstvom, in minister povezani v en krog. Zaradi tega bodo potrebne, če bo zakon v taki dikciji sprejet, spremembe ustanovitvenih aktov, ker gre za druge dejavnosti. Posledica tega so spremembe statutarnih aktov in zdi se mi, da bi bilo tudi pametno, da šolstvo ne bi bilo na tak način urejeno, da bi bilo približno kot na sodiščih, kar predlaga amandma, da bi bili svetovalci, ki bi pisali strokovna mnenja pač delavci javnih zavodov, lahko tudi teh, ki sem jih omenil, lahko pa nekaterih drugih zavodov. Zdi se mi, da je zakon bil v tem delu vložen tudi zato, ker Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo izgleda ne more sam s svojo avtoriteto določenih reči rešiti po svoji presoji in bi potreboval za to kritje državnih javnih zavodov.
Hvala lepa. Ugotavljam, da nihče več ne želi besede, zato glasujemo. Navzočih je 77 poslancev, za je glasovalo 33, proti 43. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 43.]] Pomeni, da amandma ni bil sprejet. Ker je bil to tudi edini amandma, bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o predlogu zakona opravil v četrtek, 29. septembra letošnjega leta, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli. Bi želel kdo obrazložiti svoj glas v imenu poslanske skupine? Morda med tem časom še preberem sklep, ki se glasi: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o osnovni šoli ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Dr. Gaber, v imenu poslanske skupine.
Spoštovani, gospod podpredsednik! Poslanke in poslanci Liberalne demokracije ne bomo podprli predlaganega sklepa, ker je več kot zadosti razlogov, ki govorijo v prid temu, da bi zakon sprejeli. Zakon namreč prinaša manj predmetov na dan in manj predmetov v tednu. Prinaša na ta način tudi lažje torbe, o katerih je bilo veliko govora v letih, ki so za nami. Prinaša manj ocenjevanj in bolj poglobljeno obravnavo snovi. Prinaša obilo smiselnih rešitve, s katerimi se po vzoru nekaterih skandinavskih oziroma nordijskih držav spreminja, dograjuje kurikulum slovenske osnovne šole. Ni posebej pametnega razloga, zakaj bi takšen zakon zavračali, zato mi ne moremo podpreti predlaganega sklepa.
Hvala lepa. Morda še kdo? Gospa Potrata.
Hvala. Predlaganega sklepa ne bom podprla, podobno kot tega ne bodo storili tudi moji poslanski kolegi in kolegica. Zakon resda samo v enem elementu posega v obstoječo zakonodajo, ki ureja devetletko, vendar se mi zdi, da je to tista sprememba, ki je naravnana v smeri vsega tistega, kar pomeni razbremenitev, gibkost, večjo deregulacijo šolskega sistema in večjo avtonomnost šol. Iz svoje prakse vem, da je učinkovitost pouka pri enournih predmetih bistveno manjša, kot pri dvournih. Zato ta sprememba, ki prinaša možnost združevanja nekega predmeta, namesto po eno uro v dveh letih, po dve uri v enem letu, tako večjo učinkovitost kot tudi zmanjšanje števila predmetov v nekem razredu. Zdi se mi, da je zdajšnja vlada dosti bolj usodne spremembe v šolskem sistemu vpeljevala brez potrebne preizkusne dobe. Ta sprememba je naravnana v prid učencem, zato mislim, da bi jo bilo vredno podpreti in glasovati proti sklepu matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Še kdo? Ugotavljam, da ne. Torej glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 33. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 6. točko dnevnega reda. Zbor bo v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o tujcih opravil v četrtek, 29. septembra 2005, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. Prehajamo na prekinjeno 7. točko dnevnega reda. Zbor bo v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru prav tako opravil v četrtek, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o nagradah in priznanjih za izjemne dosežke v raziskovalni in razvojni dejavnosti. Vložen je bil en amandma, poslanske skupine Socialnih demokratov, in sicer k 3. členu. Ali želi kdo obrazložiti glas? V imenu poslanske skupine, predvidevam, gospa Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ker se je zdaj zbralo v prostorih državnega zbora veliko število poslank in poslancev, dovolite, da vnovič pritegnem vašo pozornost k temu amandmaju in vas prosim za podporo amandmaju. Zavedam se, da je situacija nekoliko zagatna, ker z amandmajem vračamo prvoten zapis Puhovega priznanja v skladu z zakonitostmi slovenskega pravopisa, kar pomeni, da za glasovno podobo črke "h" tudi to črko zapišemo, ne pa "ch", kakor je to v navadi v avstrijskem ali nemškem pravopisu. Slovenski inovator in industrijec Janez Puh je potem, ko se je iz rodnega Sakušaka v občini Juršinci preselil proti koncu 19. stoletja v Gradec, pisno podobo svojega priimka pač prilagodil jezikovnemu okolju, v katerem je živel. Prepričana sem, da ima vsak med vami kakšno izkušnjo s tem, kakšne težave pravzaprav imamo, ko se berejo priimki Slovanov ali kakšnega drugega jezika v drugem jeziku. Samo za primer vam naj povem. V parlamentarni skupščini Sveta Evrope deluje poslanec, ki se piše Jaržab, pa preberejo njegov priimek Džarab. In o tem vam govorim - da zato, da ohranite glasovno podobo svojega priimka v tujem jezikovnem okolju, in v tedanjem uradnem jeziku, je pač Puh tako zapisoval svoje ime. Če boste pogledali v 10. zvezek Enciklopedije Slovenije na 14. stran, boste našli geslo, kjer je napisano: Janez Puh, tudi Johann Puch. Ker gre za priznanje, ki ga podeljujemo ali bomo podeljevali v Sloveniji, se mi zdi utemeljeno, da ga zapisujemo v slovenskem pravopisu. To je hkrati tudi napotilo, kako je mogoče ravnati v prihodnje in ohranjati vse tisto, kar je povezano s posebnostmi slovenskega jezika. Priporočam se torej za podporo temu amandmaju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod Moge.
Hvala lepa. Z veseljem sem danes popoldne poslušal ministra za visoko šolstvo, znanost in šport in mag. Majdo Potrata, ki sta soočala argumente pro-et contra za ta amandma. Moram reči, da so me argumenti ministrice Potrata prepričali, tako da bom glasoval za ta amandma in tudi zaradi tega, ker imamo v rabi v Sloveniji, pa nihče nič ni rekel, že Puhovo ulico brez -ch in tudi Puhov muzej tudi brez -ch.
Hvala lepa. Torej pretirano naslavljanje verjetno ne šteje za žalitev. Gospod Milan Petek.
Hvala, podpredsednik za besedo. Jaz sem bil med tistimi redkimi poslanci, ki sem imel dopoldan srečo poslušati, po moje, briljantne predstavitve tako enega kot drugega, s tem, da je mene bolj prevzela Majda Potrata. Prevzela me je s poznavanjem jezikoslovja, pravopisa. Samo na tem področju, nič drugega me ni prevzela. In prepričala me je predvsem z eno, na nek način predstavitvijo, ki je meni bila posebej simpatična. Govorila je o tem, da v treh dogodkih v življenju pravzaprav nekako vplivaš na podobo ali pa svoj priimek in ime. Na prvega, torej na rojstvo ne vplivaš sam, vpišejo ti ga starši v matično knjigo, na zadnjega, torej na smrt, ne vplivaš sam, ker ti ga vpišejo po uradni dolžnosti, na pomembnega, torej na poroko, takrat ko se podpisuješ v poročno knjigo, pa to narediš sam in tam je naš gospod Janez Puh sam lastnoročno napisal Janez Puh, brez -ch. In se mi zdi, da je to tista pikica, ki je mene prepričala, da bi bilo vredno, da v svoji zavesti, svojih glavah spremenimo miselnost, ki jo imamo od nekoč, da je ta Puh napol Slovenec na pol Avstrijec, pa čeprav je živel na Avstrijskem, mislim, da je bolj Slovenec. Zaradi tega podpiram amandma in predlagam in soglašam oziroma se strinjam in bi bil zelo vesel, če bi ga podprli tudi vi. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam se veliko bolj nagibam k Puhu brez ch-ja. To pa iz več razlogov. Eden je pa sigurno tudi ta, da je ministrstvo že uvodoma zakon tako pripravilo in potem tudi v nadaljevanju minister sam priznal, da bo zakon z veseljem korigiral, če se izkaže drugače, pa mu prihranimo to delo, da ga ne bo treba korigirati. Če pa bo stroka pokazala drugače, pa se še zmeraj takrat lahko tudi podpre. Druga stvar je pa tisto, kar je bilo tudi že tukaj povedano, in sicer, če bi kakšna druga država bila v podobni dilemi, te dileme sigurno ne bi imeli in bi priimek zapisali tako, kot se zapisuje v njihovi domači državi. Ne nazadnje smo takih primerov lahko videli tudi več na znanstvenoraziskovalnem področju, kakor tudi kulturnem in umetniškem. Zaradi tega bom sigurno tukaj se odločil po slovensko in podprl ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nemir, ki ga povzroči sproščen smeh, ni tako nezaželen. Gospod Bevk.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tudi priimek Puc je zelo pomemben v Sloveniji, saj je bil to eden zelo znanih državnih reprezentantov v šahu. Ko sem odtipkal v "Najdi.si" ime in priimek Janez Puh se je odprlo kar 450 [[...]]
Sedaj bi pa vendarle prosil za pozornost.
[[...]]ko sem pa odtipkal Puch pa se je odprla tudi stran Das Johan Puch muzeum Graz. Tudi iz naše preteklosti imamo številne osebnosti, ki so imele potujčene imena in priimke iz prejšnjih stoletij, pa jih danes prav lepo po slovensko pišemo, tako, da ni nobene ovire, da tudi tukaj ne bi sledili temu vzoru. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Še kdo morda? Če ne, glasujemo o predlogu amandmaja. Hvala lepa. Navzočih je bilo 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 24. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 24.]] To pomeni, da je bil amandma sprejet, zato dajem besedo predlagatelju oziroma predlagateljici zakona. Prosim.
Gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci [[...]]
Prosim za posluh.
Vlada predlaga, da v skladu s 138. členom poslovnika državnega zbora državni zbor opravi tretjo obravnavo še na tej seji.
Hvala lepa. Če lahko ponovim predlog je, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji, torej kar sedaj, opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Naj povem, da sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Tu mislim, da ni potrebe po obrazložitvi glasu, tako da kar glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za predlog sklepa je glasovalo 73, proti pa 2. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 2.]] Torej sklep je sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v torek, 4.10.2005, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. Služba zbora bo pripravila pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma k 3. členu in seveda člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu oziroma amandma lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na isti seji zbora. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 10. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o veterinarskih merilih skladnosti. Tu imamo več amandmajev, in sicer prehajamo k amandmaju k 6. členu, ki so ga vložile poslanske skupine SDS, NSi in SLS. Ali bi želel kdo bodisi v imenu teh poslanskih skupin ali v svojem obrazložiti svoj glas? Gospod Veber, v svojem imenu ali v imenu poslanske skupine?
V imenu poslanske skupine. Na kratko bi želel samo opozoriti na amandmaje k 6. členu. Naše mnenje je, da bi morali tudi sicer najprej glasovati o drugem amandmaju, ker je vsebinsko bolj oddaljen od 6. člena, ki je bil sprejet v drugi obravnavi na odboru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Če bo možno to upoštevati, bo najbrž odločitev predsedujočega. Sicer pa je vsebina obeh amandmajev daleč od tega, da bi bila identična. Pri amandmaju, ki ga predlagamo v poslanski skupini Socialnih demokratov, gre za to, da je najmanj enkrat obvezen pregled veterinarja. Gre za uradni pregled, ki ga zahteva tudi Svet Evrope v svojih predpisih. Ker je to naloga, ki jo nalaga Evropska skupnost ali v tem primeru, ko sprejemamo ta zakon, tudi naša država, predlagamo, da je ta pregled brezplačen za imetnike živali oziroma da ta strošek plačamo iz proračuna. S tem se zagotovi najmanj enkrat letni pregled uradnega veterinarja in s tem se predvsem zagotovi veliko varnost na samem tržišču; to tržišče ni več samo slovensko, je celotna Evropska unija. Predvsem se zagotovi tudi varnost imetniku živali, da se ne bo srečeval s težavami, ki jih posledično lahko povzroči slabo živilo na trgu. Tudi glede rešitve, ki jo predlagajo ostale poslanske skupine, na način, da bi ministrica sama predpisovala tako način financiranja kot tudi podrobnejše pogoje glede predpisanega rednega uradnega veterinarskega pregleda, smo mnenja, da je v zakonu vse preveč takšnih določil, o katerih odloča neposredno ministrica, in tudi to kaže na to, da zakon ni najbolj primeren za tako občutljivo področje, kot je veterina. Zato predlagamo, da podprete amandma naše poslanske skupine in s tem ne nazadnje tudi resnično izboljšamo vsebino tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod Sajovic.
Hvala lepa. Osebno in tudi v poslanski skupini smo mnenja, da gre za amandma, ki obstoječi zakon izboljšuje, s tem pa daje slovenskemu kmetu večjo možnost na evropskem trgu zaradi boljšega nadzora nad njegovimi izdelki, po drugi strani pa zagotavlja večjo varnost slovenskemu potrošniku in gospo ministrico razrešuje velike odgovornosti v primeru nepredvidenih težav. Zato sem mnenja in bom tudi sam osebno ta amandma podprl, ker je boljši od amandmaja, ki ga predlaga koalicija, ki pa tudi pomeni neko izboljšanje v zakonu, vendar ne v takšni meri, kot ga predlagajo Socialni demokrati. Po drugi strani je pa treba poudariti, da tu jasne določbe pravijo, da proračuna že itak osiromašenega slovenskih kmetov s tem dodatno ne obremenjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ponovno naj povem, da je možno obrazložiti glas za oba vložena amandmaja. Če ne, najprej odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SLS k 6. členu. Glasujemo. Samo še to, se opravičujem, sem prekinil glasovanje, ker vam nisem prebral opombo. Namreč, če bo ta amandma sprejet, potem postane amandma pod točko 2 amandma Socialnih demokratov, brezpredmeten. Se ponovno opravičujem za to tehnično težavo. Ponovno glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 29. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 29.]] Amandma je sprejet. Amandma Socialnih demokratov je k 6. členu brezpredmeten. Prehajamo na 84. člen predloga zakona, in sicer imamo amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS ter amandma enake vsebine poslanske skupine SD. Bi tu želel kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine ali v svojem? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 7. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 7.]] Amandma je bil torej sprejet. Imamo še dva amandmaja k 88. členu. Prvi je amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Če bo ta amandma sprejet, potem postane amandma, ki so ga vložile poslanske skupine SDS, NSi in SLS k istemu členu, brezpredmeten. Najprej glasujemo o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov. Bi želel kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Sajovic.
Tudi v tem primeru mislim, da je amandma poslanske skupine Socialnih demokratov boljši, bolj dorečen. Zagotavlja, da bomo ta register, ki se nanaša predvsem na drobnico in na prašiče, vzpostavili bistveno učinkoviteje in prej, kajti naloga, ki jo zastavlja koalicija ministrstvu, da v enem letu zagotovi to, je lahko tudi težko ali neizvedljiva.
Še kdo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] To pomeni, da amandma ni bil sprejet in da lahko odločamo o drugem amandmaju k istemu členu, kot rečeno, vloženem s strani poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Želi o tem amandmaju kdo spregovoriti in obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Torej glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti 8. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glede novega 106.a člena naj povem naslednje. Prosim lepo za posluh, še malo, pa bo seja končana! Na seji državnega zbora se lahko na podlagi sedmega odstavka 135. člena poslovnika amandmaji v skladu s 132. členom poslovnika vlagajo le k noveli zakona ne pa k osnovnemu zakonu. Zato sta oba vložena amandmaja za novi 106.a člen brezpredmetna. Tako tudi končali razpravo o amandmajih. Zato dajem besedo predstavnici predlagateljice zakona. Prosim, gospa ministrica.
Hvala za besedo. Tudi v tem primeru vlada predlaga, da v skladu s prvim odstavkom 138. člena poslovnika državnega zbora se opravi tretja obravnava zakona na tej seji.
Hvala lepa, gospa ministrica. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem proceduralnem predlogu. Naj povem, da sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti 1. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v torek, 4. oktobra, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in tudi členi, h katerim so bili vloženi. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o socialnem varstvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o socialnem varstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Bi želel kdo obrazložiti glas glede tega sklepa? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Navzočih je bilo 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 26. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujem s prekinjeno 13. točko dnevnega reda - obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi - skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev in v tretji obravnavi le-teh ni možno vlagati, prehajamo na odločanje o zakonu. Obveščam vas, da me je vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Želi kdo besedo? V imenu poslanske skupine, gospod Cvikl?
Najprej proceduralno, če dovolite.
Dobro, proceduralno.
Če sem vas dobro slišal, predsedujoči, ste povedali, da vas je služba za zakonodajo obvestila, da ta zakon ni v nasprotju s čim?
Da bi bil zakon neusklajen.
Jaz mislim, da vsebinsko je ta zakon neusklajen s poslovnikom državnega zbora. Zato predlagam, da se najprej ugotovi, ali obstaja neskladje med tem zakonom in poslovnikom državnega zbora.
Gospod Cvikl, jaz takšnega obvestila nisem dobil od dveh kvalificiranih predlagateljev, torej naše zakonodajno-pravne službe in pa predlagateljice zakona, zatp mislim, da mi poslovnik ne omogoča kakšne druge poti in da sam arbitriram o tem, ali bom storil kaj drugega ali ne. Mislim, da ni razloga več za dodatno proceduralno pojasnilo. Gospod Zagorac.
Sam bi mogoče samo nadgradil tam, kjer je kolega Cvikl končal, ko ste rekli, da ni razlogov za proceduralno in da zakonodajno-pravna služba vas ni obvestila o neskladju zakona s poslovnikom državnega zbora. Pred seboj imam mnenje zakonodajno-pravne službe, kjer ugotavlja, da pa je v neskladju s poslovnikom državnega zbora, zato prosim, naj se predstavnica zakonodajno-pravne službe pove, ali to drži, kar piše v mnenju, ali ne. Hvala.
Glede na okoliščine in nejasnost, predlagam, da o tem odločamo jutri, po končani zadnji točki dnevnega reda. Tega zdaj verjetno ne bomo rešili. Zato prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 9. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10.00 uri. Lep večer vsem skupaj. In še eno opozorilo. Lepo prosim še malo. Posvet s predsedniki delovnih teles bo jutri ob 8.30 uri. Hvala lepa.