Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Devetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 117 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno za kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Zato vas molim da radi utvrđivanja tačnog broja, ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno u ovom momentu 140 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika? Nebojša Bakarec. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani. Dozvolite mi da prvo izrazim saučešće porodici preminulog Milutina Mrkonjića i SPS. Tražim obaveštenje od MUP o tome da li je bagerista iz Šapca Duško Prokić počinio neko krivično delo kada se u subotu 27. kretao bagerom po magistralnom putu, kada je naišao na nelegalnu blokadu i kada su ga Zelenovićevi, Đilasovi i Marinikini batinaši linčovali, nanevši mu više teških telesnih povreda, slomljen nos, rebra, tešku povredu oka, zbog koje je operisan na VMA? Da li je linč rulja možda počinila neko krivično delo pri linčovanju Prokića i pri blokadi magistrale? Podsetiću da Đilasovi mediji iz stranke, batinaše proglašavaju herojima, a žrtvu zločincem? Da li zločinac postaješ kada te linčuju Đilasovi batinaši? Da li heroj postaje onaj Đilasovac koji linčuje radnika bageristu? Da je bagerista Prokić okrenuo bager na drugu stranu, bio bi heroj za Đilasove ološe? Bagerista Džo je 5. oktobra 2000. godine proglašen za heroja iako je Jasminka Milošević poginula 5. oktobra 2000. godine kada ju je pregazio bager? A, bagerista Dušan je od istog ološa proglašen za zločinca. Važna je Borkova krvava košulja i nije važan Duškov život, niti njegovo oko. Kakvi strašni dvostruki aršini. Drugo pitanje. Od Zaštitnika građana i Poverenice za zaštitu ravnopravnosti tražim obaveštenje, da li su reagovali u slučaju jubilarnog šezdesetog napada na prostorije SNS u nedelju 28. kada su kao deo vikend nasilja Đilasovaca i lažnih ekologa potpuno razbijene prostorije opštinskog odbora SNS Novi Beograd na Ledinama. Naneta je velika materijalna šteta. Od kada se Đilas vratio u politiku, od 2018. godine broj napada na prostorije SNS se upetostručio. Ovakav primitivizam i nasilje, sve zajedno, nije skoro zabeleženo u novijoj istoriji političkog života. A da ovo podržavaju tajkuni i Đilas i Šolak, svedoči histerična pomama u pozivanju na blokade Beograda i Srbije, podrška linčovanju koja i dalje dopire sa Đilasovskih medija. Setimo se mračne prošlosti kada je Hitler prvo doneo zakone kojima je Jevrejima sprečavao slobodno kretanje, a ukoliko bi to Jevreji kršili onda bi ih tukli Hitlerovi batinaši. Pitam Zaštitnika i Poverenicu, zbog čega nisu ni jednom reagovali u 60 slučajeva napada na prostorije SNS? Poslednje pitanje. Želim još jednom da čestitam jučerašnji rođendan Danilu Vučiću. Nažalost, članovi udruženog zločinačkog udruženja juče su odlučili da mu, pod znacima navoda, čestitaju rođendan, novom laži, novim spinom. Zbog toga tražim obaveštenje od FSS da li je Danilo Vučić, agent, menadžer agencije „International Sports Office“ i da li se bavi prodajom fudbalera Vlahovića. Naglasiću da je pomenuta agencija demantovala neistinite navode italijanske, Đilasovske štampe, citiram saopštenje agencije – Danilo Vučić nije ni na koji način angažovan u agenciji „International Sports Office“ niti je ikada bio, pa samim tim nije ni agent fudbalera Dušana Vlahovića. Naveo je direktor agencije, Ristić. Dragan Đilas, šta se zbilo i Dragan Šolak su verovatno novcem preko svojih veza i preko direktorke Jadranke Drinić koja je inače u bekstvu i nedostupna je već tri godine našim nadležnim organima, verovatno su na taj način uspeli da odavde plasiraju ovu lažnu vest u italijanski list „La Republika“. Poturili su jednu laž da je sin predsednika Vučića, Danilo menadžer, agent jednog fudbalera iako je opšte poznato da nije i da radi u sportskoj agenciji, kao što ne radi. Da je sve laž i spin, dokazuje indikativna činjenica da je tekst u italijanskom listu objavljen pre skoro dva meseca, 8. oktobra, a da su Đilasovski mediji u udruženom zločinačkom poduhvatu tu laž, staru dva meseca, po komandi, nalogu i dogovoru odlučili da objave na jučerašnji rođendan Danila Vučića. To jasno govori o nameri da se do kraja dehumanizuje mladi Danilo. Do sada su ga đilasovski mediji proglašavali fudbalskim huliganom, kriminalcem, pripadnikom jednog kriminalnog klana, bogatašem koji dele vreće para, jednostavno, pokušavaju od njega da naprave dežurnog krivca, permanentno sumnjivo lice modernog Jozefa K. Đilasovska medijska banda uhodi Danila, pravi problem i kada on na javnom mestu u kafiću gleda utakmicu, uhode ga na radnom mestu u vinoteci, šalju besmislene crne trojke, navodne kontrole u vinoteku, kontrole organa koji sa vinotekama nemaju nikakve veze. Sve to spinuju, zagorčavaju mu svakodnevnicu, ugrožavaju mu i bezbednost i život. Cilj udruženog zločinačkog medijskog poduhvata je uništiti predsednika Vučića tako što će uništiti članove njegove porodice, na prvom mestu sina Danila i brata Andreja. Ovaj put Danila pokušavaju da prikažu kao trulog bogataša zato što u tekstovima potuljeno i zlobno pominju proviziju agenata fudbalera Vlahovića, koja sa Danilom nikakve veze nema, a koja iznosi navodno tri do pet miliona evra i time sugerišu laž da će Danilo imati milione evra. Sram vas bilo! Znam, počela je izborna kampanja, ali - Živela Srbija, pobedićemo! Hvala vam.
Pošto se više niko od predsednika odnosno ovlašćenih predstavnika ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Milan Urošević. Poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim predstavnike delegacije Evropske unije u Republici Srbiji i predstavnike Nacionalnog konventa u EU, koji sednicu prate sa galerije velike sale Doma Narodne skupštine. Pozivamo vas da pozdravimo cenjene goste. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanik Bojan Torbica, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica, 16. novembra 2020. godine. Reč ima Bojan Torbica, tri minuta. Izvolite.
Zahvaljujem. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, poštovane kolege narodni poslanici, ponovo vam se obraćam sa molbom da podržite da se u dnevni red današnjeg zasedanja uvrsti Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, a razloga za to ima zaista mnogo. Tokom 20. veka srpski narod je u borbi za slobodu vodio šest ratova, braneći svoju slobodu i suverenost i nijednom u tih šest ratova srpski vojnik nije bio agresor i nije pokušao da osvoji ni pedalj tuđe teritorije, već je svaki put branio svoju domovinu, svoju kuću i svoje ognjište. Ne postoji način na koji se država Srbija niti mi u ovom parlamentu možemo ikada odužiti hiljadama heroja koji su tokom tih ratova položili svoje živote na oltar slobode. Ne postoji način, ne postoji orden, ne postoji priznanje koje može biti pravična naknada za njihovu žrtvu, za njihove izgubljene živote, njihovu mladost provedenu u rovovima na braniku otadžbine. Isto tako, ne postoji reč utehe porodicama koje su tokom tih ratova ostajale bez svojih najmilijih, koji su kao nevine žrtve plaćale cenu naše slobode. Još manje postoji reč opravdanja, pre svega nas u ovom parlamentu, što još uvek nismo utvrdili potpun i konačan spisak poginulih i ranjenih i nevino stradalih tokom bilo kog od ovih ratova. Koliko god smo znali da budemo ponosni na svoje heroje, na njihova dela, toliko smo sa druge strane znali i znamo da olako prelazimo preko nedužnih žrtava koje je kroz istoriju dao srpski narod. Znali smo često da se ljutimo na druge što ne poštuju nevine žrtve našeg naroda, iako i sami nismo bili u stanju da ih u potpunosti bar evidentiramo i dokumentujemo, kako njihovo postojanje, tako i njihovu tragičnu smrt. Zato ne treba da nas čudi zašto nas pojedini ponižavaju umanjujući broj žrtava, izrugujući se njihovim tragičnim sudbinama, izjednačavajući žrtvu i dželata. I zato ne treba da nas čudi zašto ubistvo oko 2.500 Srba iz Bratunca, Srebrenice i Srednjeg Podrinja nije ni zločin vredan ni jedne jedine suze i jedne jedine reči izvinjenja bar jednog bošnjačkog lidera, ubistvo oko 3.500 Bošnjaka sa iste teritorije, masakr, genocid i kako ga sve ti isti ne nazivaju. Zato ne treba da nas čudi što je zbog našeg nemara Sarajevo bez sumnje čak i dan danas, posle više od 25 godina od završetka sukoba na prostoru BiH, još uvek jedno od najvećih dobro prikrivenih i javnosti dobro čuvanih srpskih stratišta. Zato ne treba da nas čudi zašto javnost nije upoznata sa sudbinom sarajevskih Srba i sa sudbinom i svakodnevnim ubistvima, hapšenjima, pljačkama, zatvorima i logorima koji su bili surova stvarnost meštana srpske nacionalnosti. Spiskovi i publikacije sa imenima žrtava za sada sadrže podatke od preko 5.700 pokojnika i oko 900 lica čija je sudbina neizvesna, znači, ukupno čak preko 6.600 Sarajlija srpske nacionalnosti koji su tragično okončali tokom ratnih sukoba. Međutim, ti spiskovi, kao i svi ostali spiskovi žrtava srpske nacionalnosti, nisu i konačni, još se javljaju porodice pokojnika koji nisu uneti u spiskove. Konačan bilans srpskih žrtava ovog grada teško da će ikada biti sačinjen. Teško da će ikada javnost saznati imena Srba ubijenih u 126 državnih i privatnih koncentracionih i zarobljeničkih logora u ovom gradu, logora u kojima su jedini zatočenici bili Srbi. Zato ne treba da čudi da su samo tokom prve godine rata za osam meseci, od aprila do decembra 1992. godine, u Sarajevu bili ubijeni više Srba nego tokom celog Drugog svetskog rata i vladavine Pavelićeve NDH. Ni danas, kao ni tada mnogi grobovi… (Predsednik: Bojane, isteklo vam je tri minuta.) … nisu obeleženi i opojani. Zahvaljujem.
Ja iz pijeteta prema temi o kojoj govorite nisam hteo da vas skraćujem, ali da se vratimo na glasanje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 149, za - 14, nije glasalo - 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština, većinom glasova, nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Mirsad Hodžić, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije o genocidu u Srebrenici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Enis Imamović, Šaip Kamberi, Selma Kučević, Nadije Bećiri, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami, 9. juna 2021. godine. Narodni poslanik Mirsad Hodžić ima reč. Izvolite.
Poštovani, genocid u Srebrenici je ratni zločin izvršen u julu 1995. godine. Genocid se sastoji od masovnog progona, silovanja i ubijanja Bošnjaka. Ubijeno je 8.372 Bošnjaka. Genocid je izvršen pod komandom Ratka Mladića. Ovo je najveći masovni progon i zločin na tlu Evrope posle Drugog svetskog rata. Prošle sedmice sam čuo ovde u parlamentu od kolega koji bez imalo srama kažu – Ratko Mladić nije zločinac, on je heroj. Međunarodni sud pravde je rekao svoje. Pravosnažno je osuđen za genocid. Ovde u ovom parlamentu se negira Međunarodni sud pravde. Kakve to poruke šalju manjinskim narodima iz ove skupštine. Predlažem da se danas stavi na dnevni red rezolucija u Srebrenici i time pokaže, bar malo poštovanja prema žrtvama zarad mira i dobrih odnosa sadašnjih i budućih generacija bošnjačkog i srpskog naroda. Umesto toga danas u centru Beograda veliča se ovaj ratni zločinac i crtaju mu se murali, i kad ceo civilizovan svet osuđuje ovakvo ponašanje, umesto da uklone murale i da pokažu poštovanje prema žrtvama. Oni kojima je Ratko Mladić heroj izgovor traže u neprimerenom poređenju Aćif efendije i Ratka Mladića, to je samo izgovor za veličanje Ratka Mladića. Cilj rezolucije o genocidu u Srebrenicu jeste da se najoštrije osudi, ali i da se zabrani svako negiranje genocida i veličanje osuđenih ratnih zločinaca. Aćif efendija je bio narodni poslanik u Skupštini Srba, Hrvata i Slovenaca i narodni poslanik u Skupštini Kraljevine Jugoslavije i načelnik sreza. U Drugom svetskom ratu je organizovao odbranu svih građana Novog Pazara od najezde četnika Draže Mihailovića, koji je izdao Proglas svojim jedinicama da očiste Limsku dolinu preko Peštera i Čakora od nesrpskog življa. Aćif Efendija nije išao ni u Kraljevo, ni u Beograd, ni u Rašku. On je branio i odbranio sve građane Novog Pazara. Da nije bilo takvih ljudi i tada bi se možda desila neka Srebrenica. Ako iskreno želite „open Balkan“, gde će svi narodi živeti u međusobnom poštovanju i uvažavanju, morate odvojiti zločince od normalnog srpskog naroda. Aćif Efendiju je osudio preki sud zbog navodne saradnje sa okupatorima. Pa, Aćif Efendija nije potpisao kapitulaciju, već Vlada Cvetković-Maček. Istovremeno, imamo da je ova vlast rehabilitovala Dražu Mihailovića iako je pod njegovom komandom pobijeno više hiljada Bošnjaka, Srba i drugih naroda. Dižete mu spomenike po Srbiji. Ako mislite da možete graditi srpski cvet na progonu i prolivanju krvi drugih naroda u 21. veku, varate se. Ukoliko ne uvrstite ovu tačku dnevnog reda, mi nećemo učestvovati u daljem radu ove sednice.
Dobro. Idemo dalje. Znate, mi još nismo otvorili sednicu, nema povreda Poslovnika i replika i svega ostalog. Stavljam na glasanje ovaj predlog za dopunu dnevnog reda. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 148, za – četiri, protiv – 21, nije glasalo - 123. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o zločinima u i oko Srebrenice od 1992. do 1995. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. juna 2021. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moji prethodnici su zaboravili samo da kažu da tog njihovog Aćif Bljutu Hadžiahmetovića je odlikovao Adolf Hitler, nacista, vođa nacista, Gvozdenim krstom. To dovoljno govori o njihovom heroju. Ja sebi postavljam pitanje da li je neko u periodu između 1992. i 1995. godine umro prirodnom smrću u Srebrenici? Na to imam pravo. I, ako je umro, da li je sahranjen mimo onog Memorijalnog centra u Potočarima? Zločini u i oko Srebrenice, po mojoj rezoluciji, su međusobno povezani. Da se nije desio zločin nad Srbima od 1992. do 1995. godine, verovatno se ne bi desila odmazda i osveta jula 1995. godine. Žalim nad bošnjačkim žrtvama koje su uglavnom bili pripadnici armije Bosne i Hercegovine. Ponavljam, odmazda i osveta nisu pravda. Da li je neko od ovih koji insistiraju na genocidu ikada zažalio nad srpskim žrtvama? Ja sam potomak Rističevića i Todorovića, od kojih više u Bosni i Hercegovini nijedan ne živi u kući u kojoj je živeo 1991. godine. U tim kućama su Muslimani. Kao potomak oca, dede, čukundede, koji su izbrisani u opštini Goražde iz zemljišnih knjiga, čije je selo do temelja spaljeno, pitam da li imamo i mi pravo da žalimo za svojim žrtvama i da li oni nekada zažale nad tim žrtvama i da li sam ja genocidan, a oni multietnički iako su srpskim glavama za vreme rata igrali fudbal? Dame i gospodo narodni poslanici, nisam ja Tadić da pristanem na to da je 30.000 Srba u Bosni i Hercegovini žrtava građanskog rata izvršilo samoubistvo ili umrlo od trovanja hranom i da srpske žrtve nisu vredne žaljenja i suza. Nisam ja Boris Tadić da pristanem na takvu konstrukciju i još da se izvinjavam. Ne pristajemo na zločine bez kazne, ali ni kaznu bez zločina. Ne pristajemo na genocid bez genocida samo zato da bi se stvorilo sredstvo za unitarizaciju Bosne i Hercegovine i opravdala agresija i bombardovanje Srba, koje je bilo bez razloga, da bi se otele Srbima teritorije. Presuda o genocidu, presude Mladiću i Oriću nisu dokaz krivice Mladića, niti nevinosti Orića, već krivice politički instruisanih sudova. Nad Srbima tokom 20. veka izvršen je genocid u Jugoslaviji, u Bosni i Hercegovini, tako da su to bile spomen kosturnice srpskog naroda. Tri miliona je ubijeno, tri miliona je raseljeno. Broj Srba u Bosni i Hercegovini smanjen je sa 44% na 31%, a muslimansko stanovništvo se uvećalo sa 30% na 50%. Teritorije srpskog naroda su oglodane i svedene na malu Srbijicu koja se, eto, ovih godina usudila da se uzdiže ekonomski i vrednosno. Poruka sarajevskim vlastima i onima koji insistiraju na genocidu u Srebrenici: Vi verovatno ne žalite ni izgubljene živote svojih sunarodnika. Tu priču o genocidu nosite kao so koju sipate na rane onih koji su izgubili bližnje na obe ili tri strane, da politički ušićarite i podgrevate mržnju između ne tako davno zaraćenih naroda. Vi time ne želite mir, već unitarnu Bosnu ili obnovu rata, na čega mi Srbi ne pristajemo. Poruka Bošnjacima glasi: Želimo vam sve najbolje! Poruka Srbima glasi: Mi smo jedan narod i dok je nas, Srbija vas neće dati. Zato je Srbija velika, vrednosno velika, i kada je teritorijalno mala. Poruka međunarodnoj zajednici, onom delu predvođenom Britanijom i Nemačkom: Ako tražite partnere za mir na Balkanu, mi Srbi smo tu, ali ako tražite podanike sa kojima ćete destabilizovati Balkan, ne računajte na nas i ne šaljite violu. Sve da nas sabijete pod onu Tarabićevu šljivu, mi ćemo biti veliki proganjani narod koji nikoga nije progonio. Isus je sa 12 apostola širio ljubav prema drugima, naše je da širimo ljubav prvo prema sebi i svojoj zemlji, ne šireći mržnju prema drugima. Niko u Srbiji i okruženju ne treba da se stidi što nije Srbin, ali ne treba ni da se stidi zato što je Srbin. Genocida u Bosni i Hercegovini je bilo, ali nad Srbima i istinom. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 146, za – 31, nije glasalo – 115. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu članova 92. stav 2. i 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, predložio je da se obavi zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu, koji je podnelo 15 narodnih poslanika i Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa „Aleksandar Vučić – za našu decu“. Da li narodni poslanik dr Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 147, za – 141, nije glasalo – šest. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 146, za – 141, nije glasalo – pet. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2021. godini, u celini. D n e v n i r e d 1. Predlog zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu, koji je podnelo 15 narodnih poslanika; 2. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa „Aleksandar Vučić – za našu decu“. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Pre nego što započnemo raspravu, želim samo da vas obavestim da bi po našem planu rasprava trebalo da traje do 18,00 časova i u 18,00 časova da bude vreme za glasanje, kako bismo danas završili ovu sednicu. To znači, pošto smo kasnije krenuli, da neće biti ove pauze koja je uobičajena od 14,00 do 15,00 sati. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Ana Brnabić, predsednica Vlade, Jadranka Joksimović, ministar za evropske integracije, Gordana Čomić, ministar za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog i Maja Popović, ministar pravde. Molim poslaničke grupe da, ukoliko to već nisu učinile, odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 92. stav 2. i članu 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, otvaram zajednički jedinstveni pretres o dve tačke dnevnog reda. Da li predstavnici predlagača žele reč? Predstavnici predlagača u ovom smislu, pošto je reč o Odboru, odnosno 15 poslanika, u čije ime se Elvira Kovač prijavila za reč, a drugi predstavnik predlagača je gospodin Martinović. Posle predstavnika predlagača će reč dobiti predstavnici Vlade. Elvira Kovač ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče, predsedništvo, predsednice i članice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici i poštovani gosti, Izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u procesima pristupanja EU za 2021. godinu, u suštini, sistematizuje do sada implementirane tri metodologije i politike proširenja. Prva je, podsetiću vas, bila od sticanja statusa kandidata i otpočinjanja pregovora pregovaračkog procesa, pa do 2015. godine. Druga je bila od 2015. do 2020. godine, kada se implementira nova metodologija kojim se stanje i napredak u pregovaračkim procesima ocenjivalo sa dve petovalentne skale, i sada, treća revidirana metodologija, koja se implementira, kao što znamo, od ove godine, i kroz ocenu napretka i kroz šest klastera, a koja su svrstana sve pregovaračka poglavlja o kojima smo do sada razgovarali. U širem kontekstu evropskih integracija, nedvosmisleno je da je sada došao trenutak da se redefiniše politika proširenja EU, ali i da se osnaži verodostojnost procesa evropskih integracija. Za Srbiju verodostojnost procesa evropskih integracija znači, pod jedan – uvažavanje napretka u sprovedenim reformama, pod dva – podrška u razvijanju različitih modela regionalne saradnje, pod tri – pomoć u implementiranju konkretnih infrastrukturnih i ekonomskih projekata i pod četiri – uvažavanje našeg evropskog nasleđa i tradicije kroz učešće na Konferenciji o budućnosti Evrope. Svakako da ton ovogodišnjeg Izveštaja o napretku predstavlja pomak u odnosu na prethodne izveštaje, jer se akcenat u pregovaračkom procesu stavlja na partnerstvo, podršku i budućnost. Pored uvođenja nove metodologije, Izveštaj apostrofira i važnost poštovanja prethodnih politika i dokumenata, konkretno, npr. preporuka tačke 1. Zagrebačke deklaracije od 6. maja 2020. godine, o važnosti proaktivne i objektivne komunikacije o EU, koja je glavni politički i ekonomski partner Republike Srbije, zatim, značaj Berlinskog procesa. Spominju se zaključci Samita u Sofiji, koji je bio u novembru 2020. godine, kada je šest država Zapadnog Balkana, među kojima i Srbija, usvojilo Deklaraciju o zajedničkom regionalnom tržištu i o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan. Poštujući kontinuitet, Izveštaj Evropske komisije povezuje i zaključke tzv. „Brdo deklaracije“, od 6. oktobra ove godine, dakle, najsvežije, sa svim prethodnim preporukama. Izveštaj ističe tri ključna elementa pregovora sa EU, naravno, reformu vladavine prava, sveobuhvatnu normalizaciju odnosa sa Kosovom i standarde. Pored opšte ocene da evropske integracije Srbije odlikuje umerena pripremljenost uz ograničeni napredak, zaključak Izveštaja za 2021. godinu je da je Vlada Republike Srbije u prvoj polovini ove godine postavila reforme povezane sa EU i vladavinu prava kao svoje prioritete i da je ostvarila balans između napretka u oblastima vladavine prava i normalizaciji odnosa sa Kosovom sa jedne strane i napretka u ostalim poglavljima sa druge. Uvažava se zalaganje i napredak u reformama koje su sprovedene u periodu od juna prošle 2020. do juna ove 2021. godine. U Izveštaju se posebno ističe, što nas, naravno, raduje i uloga Narodne skupštine Republike Srbije, najpre u vođenju procesa ustavne reforme za nezavisnost pravosuđa, harmonizaciju sa pravnim tekovinama EU kroz donošenje zakona kojim se transponuju EU direktive, usklađivanje sa GREKO preporukama, posebno se spominje aktivnost Odbora za evropske integracije, vođenje oba međustranačka dijaloga itd. Zato ne čudi da je reč koja se ove godine najviše spominje u Izveštaju Evropske komisije upravo parlament, 112 puta. Današnjom raspravom Narodna skupština Republike Srbije ispunjava obavezu iz Rezolucije o ulozi Narodne skupštine o načelima i pregovorima u pristupanju Republike Srbije EU, koja je doneta još 16. decembra 2013. godine. Podsetiću sve nas da je prva rasprava o Predlogu zaključka članova Odbora za evropske integracije povodom Izveštaja Evropske komisije za 2020. godinu održana ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije, dakle, prva plenarna, 27. i 28. decembra 2020. godine. Da malo pogledamo ocene. Kada govorimo o standardima, ocenjuje se napredak, odnosno stepen implementacije pravnih tekovina EU u naše zakonodavstvo i stanje pripremljenosti, odnosno kapacitet za usvajanje evropskih pravnih tekovina. Kao što znamo, Srbija je otvorila Klaster 1 – Osnove pristupnog procesa, a Evropska komisija je u ovom izveštaju preporučila otvaranje još dva klastera – 3, Konkurentnost i inkluzivni rast i 4, Zeleni dogovori i održiva povezana. Klasteri 3 i 4 sveukupno obuhvataju 12 pregovaračkih poglavlja. Tokom izveštajnog perioda usvojene su pregovaračke pozicije za četiri poglavlja – Poglavlje 10, 15, 16 i 19, dok je u 2020. godini usvojena svega jedna pregovaračka pozicija, ali značajna za pregovaračko Poglavlje 27. Izveštaj ističe kao pozitivna dostignuća da je povećan broj reformi, pokrenuta ustavna reforma za jačanje nezavisnosti pravosuđa kroz intenzivne konsultacije sa Venecijanskom komisijom, prihvaćene preporuke GREKO i odrađena, urađena, prihvaćena revizija Kodeksa ponašanja narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Svakako se pohvaljuje angažman Vlade i Narodne skupštine Republike Srbije u međustranačkom dijalogu. Da je ovo zaista politički trenutak da se redefiniše i artikuliše politika proširenja EU, eksplicitno se navodi u Izveštaju Evropske komisije da je imperativ da se pređe sa reči na dela, na primer, kroz aktivno uključivanje naših partnera u Konferenciju o budućnosti Evrope. Trenutak je za redefinisanje da se izraz „evropska perspektiva“ ispuni sadržajem i da znamo šta konkretno donosi naša evropska budućnost, jer kao što nema budućnosti Srbije bez EU, uvereni smo da nema ni budućnosti EU bez Srbije. U tom smislu, Izveštaj navodi preporuke: da se nastave reforme u oblasti vladavine prava, borbe protiv organizovanog kriminala i bolji rezultat u istragama i presudama, borba protiv korupcije, da se radi na zaštiti slobode izražavanja, manje zapaljivog jezika i manje napada na političke neistomišljenike u Narodnoj skupštini, više rada na temu društvenog dijaloga, da se radi na kreiranju povoljnog okruženja za civilno društvo, obezbeđivanje slobode medija, procesuiranje ratnih zločina pred domaćim sudovima itd. Izveštaj za 2021. godinu, kao što sam spomenula, ukršta ocenjivanje po poglavljima i klasterima. Ključna reč - ograničeni napredak se pominje 62 puta. Suština bi se mogla upisati - umerena pripremljenost uz ograničeni napredak. Ocena „ograničen napredak“ je data za 15 poglavlja, uključujući i najznačajnija poglavlja 23 i 24, kao i Poglavlje 27 – životna sredina. Moramo spomenuti da u odnosu na prošlu 2020. godinu za Poglavlje 23 „ograničen napredak“ znači napredak, pomak na bolje, jer je tada ocena za ovo poglavlje bila „veoma ograničen napredak“. Dominantna ocena stanja u oblastima u kojima se pregovara za 2020. godinu „umerena pripremljenost“ je čak za 22 poglavlja od 35. Ocenu „dobro stanje pripremljenosti“ u Izveštaju za 2021. godinu je dobilo šest poglavlja. „Izvestan nivo pripremljenosti“ je ocena za pet poglavlja u Izveštaju za 2021. godinu, a to su poglavlja 23, 24, 27, 11 i 33. Godine 2021. „dobar napredak“ je ocena za četiri poglavlja, dok nije bilo napretka svega u tri poglavlja, a to su 4 – sloboda kretanja kapitala, 9 – finansijske usluge i 28 – zaštita potrošača i zdravlja. Kada se sve ove ocene numerički izraze Srbija je kao što se o tome već govorilo i u medijima za 2021. godinu na skali od 1 – 5 dobila prosečnu ocenu 2,8. U procesima reformi, unapređenja i jačanja vladavine prava uloga Narodne skupštine je krucijalna, a nezavisnost pravosuđa je stub vladavine prava. Da bi se obezbedila nezavisnost pravosuđa i pravna sigurnost, kao što znamo, pristupilo se izmenama Ustava koje za cilj imaju veću nezavisnost sudija i veću samostalnost javnih tužilaca. Narodna skupština je predlog usvojila prekjuče i raspisan je i referendum za 16. januar. U prvom iz 2025. godine i u sada revidiranom odnosno usvojenom u julu 2020. godine Akcionom planu za Poglavlje 23 zadatak broj jedan i prvo prelazno merilo je upravo usvajanje novih odredbi Ustava koje se tiču nezavisnosti pravosuđa. U novoj metodologiji proširenja spomenuto je, kao što znamo, fokus je na prelaznim merilima, kao ključnim pokazateljima napretka, a u slučaju osnovnih fundamentalnih poglavlja 23 i 24 govorimo o ukupno 98 prelaznih merila, 48 merila za Poglavlje 23 i 50 merila za Poglavlje 24. Spram svih ovih merila se ceni mogućnost otvaranja svih šest klastera. Nova revidirana metodologija, takođe, predviđa da nijedno poglavlje ne može biti zatvoreno dok prelazna merila ne budu ispunjena. Kao što znamo Narodna skupština Republike Srbije je u decembru prošle godine usvojila Kodeks ponašanja narodnih poslanika, a u septembru ove 2021. godine su usvojene izmene i dopune Kodeksa ponašanja narodnih poslanika, kako bi se one uskladile sa GREKO preporukama. Kada smo već kod Narodne skupštine, u Izveštaju stoje neke pohvale da je npr. značajno smanjena primena hitnog postupka na 9%, u 2020. godini je 19%, od 133 predloga zakona 12 je bilo usvojeno po hitnoj proceduri, dok je u prvoj polovini ove 2021. godine od 75 predloga zakona, a koje smo stavili na dnevni red, svega dva su išla po hitnoj proceduri. U aprilu ove 2021. godine Odbor za evropske integracije je raspravljao i o Rezoluciji Evropskog parlamenta u Srbiji uz virtualno učešće gospodina Bilčika, samog izvestioca Evropskog parlamenta. Odbor za evropske integracije redovno održava sednice uz učešće Ministarstva za evropske integracije. Sigurno da važan deo zasluga za preporuke za otvaranje klastera tri i četiri pripada i nama, Narodnoj skupštini Republike Srbije i Odboru za evropske integracije. Bez usvajanje pregovaračkih pozicija i zakona usklađenih sa EU pravnim tekovinama ne bi bilo pomaka u pregovaračkom procesu, kao što, nažalost, nije bilo u protekle skoro dve godine. Ocenjujući napredak po klasterima, kod klastera dva – unutrašnje tržište, koji je ključan za pripremu Republike Srbije za nastup na EU unutrašnjem tržištu i od velikog značaja za razvoj zajedničkog regionalnog tržišta, ostvaren je napredak. Usklađivanje zakonodavstva u oblasti prava preduzeća, slobode kretanja radne snage i osnivanju i slobodi pružanja usluga, ali nije bilo napretka kod slobode kretanja kapitala, finansijskih usluga i zaštite potrošača i zdravlja. Srbija je, kada je reč o ekonomskim kriterijumima za članstvo u EU, postigla određeni napredak i umereno je ili na dobrom nivou pripremljenosti za razvoj tržišne ekonomije, funkcionalne tržišne ekonomije. Srbija je umereno pripremljena da se nosi sa konkurencijom na tržištu EU. Klaster pet – resursi, poljoprivreda i koheziona politika obuhvata politike povezane sa strukturnim fondovima EU i jačanje kapaciteta za preuzimanje obaveza koje proizlaze iz budućeg članstva u EU. Kada je u pitanju klaster tri – konkurencija, socijalna inkluzija i ekonomski rast, u Izveštaju se ocenjuje da je napredak ostvaren u oblastima poreske politike, posebno uklanjanjem diskriminatornih poreza na uvezeni alkohol, socijalne politike i zapošljavanja, industrijske politike, nauke i tehnološkog razvoja i obrazovanja. Klaster četiri – zelena agenda i održiva povezanost. Srbija je ispunila merila za otvaranje oblasti energetike, posebno usvajanjem mape puta za razdvajanje delatnosti u gasnom sektoru i ostvarila napredak u pogledu bezbednosti puteva i reforme železnice. Srbija je, takođe, usvojila Zakon o klimi, paket zakona o sektoru energetike, uključujući nove zakone o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti. Posebna pažnja u Izveštaju se posvećuje politikama regionalne saradnje i pomirenja. Ističe se, naravno, značaj usaglašavanja zajedničke spoljne i bezbednosne politike, regionalnog pomirenja i stabilizacije. Kroz klaster šest – spoljni odnosi se ocenjuje da nije bilo velikih promena u usaglašavanju Srbije sa EU zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom. U 2020. godini stepen usaglašenosti je spao i bio je svega na 56%, dok je do avgusta 2021. godine on porastao na 61%. Srbija ostaje posvećena dobrosusedskim odnosima i aktivno učestvuje u regionalnoj saradnji. Trenutak u kojem se EU redefiniše je pravi trenutak da se redefiniše i politika saradnje balkanskih država. Krajem jula inicijativa „Mini šengen“ je transformisana, preimenovana u inicijativu „Otvoreni Balkan“, prostor bez granica, koji obezbeđuje, pod jedan, slobodu kretanja ljudi, roba i usluga, slobodu pristupa regionalnom tržištu, kao i saradnju u zaštiti od prirodnih katastrofa. Savet EU je 7. septembra ove godine odobrio približno 14,2 milijarde evra predpristupne finansijske pomoći – IPA tri za period od 2021. do 2027. godine koja je namenjena za reforme procese na Zapadnom Balkanu i Turskoj. Ovaj paket podrške koji se počinje primenjivati retroaktivno od 1. januara 2021. godine će po prvi put biti dodeljen, podeljen prema tematskim celinama. Korisnici će biti podržani u sprovođenju neophodnih političkih, institucionalnih, pravnih, administrativnih, društvenih i ekonomskih reformi kako bi se uskladili sa vrednostima EU i kako bi se postepeno prilagodili pravilima, standardima, politikama i praksi EU. Dugi niz godina, iz izveštaja u izveštaj Evropske komisije, ponavlja se ista rečenica da je zakonodavni i institucionalni okvir za zaštitu ljudskih prava uspostavljen, ali da je potrebno raditi na njegovoj efikasnoj implementaciji. Institucije za zaštitu ljudskih prava treba da budu ojačane, njihova nezavisnost garantovana kroz obezbeđenje kako finansijskih sredstava, tako i ljudskih resursa. Preporuke Evropske komisije su da pored napora, da se unapredi sloboda izražavanja. Srbija treba da ispuni preporuke iz 2020. godine i posebno da ojača institucije za zaštitu ljudskih prava, da usvoji i počne sa implementacijom nove antidiskriminacione strategije, da u celoj zemlji demonstrira vidljiv napredak u efikasnom ostvarivanju prava pripadnika nacionalnih manjina, što bi se verifikovalo kroz kredibilne evidencije vođene u raznim bazama podataka. Da bi se obezbedila vladavina prava i zaštita ljudskih prava, a postupajući po revidiranom Akcionom planu za Poglavlje 23, Narodna skupština je donela Zakon o Zaštitniku građana, kao izmene i dopune Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. U maju 2021. godine, usvojeni su Zakon o zabrani diskriminacije, o rodnoj ravnopravnosti koji se usklađuju sa sekundarnim izvorima prava EU. Nova Strategija o nasilju prema ženama i porodičnom nasilju je usvojena u aprilu 2021. godine, a Nacionalna strategija za rodnu ravnopravnost 14. oktobra ove godine. Izveštaj naglašava da je pravni okvir za poštovanje i zaštitu prava manjina i kulturna prava u skladu sa Okvirnom konvencijom Saveta Evrope za zaštitu nacionalnih manjina, ali da Srbija treba da ispuni preporuke sadržane u četvrtom mišljenju Savetodavnog komiteta Saveta Evrope o primeni Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina. Preporuke, između ostalog, kažu da je potrebno promovisati multikulturalnu, interkulturalnu perspektivu u obrazovanju, uključujući razvoj programa razmene između zajednica i razvijati modele dvojezičnog i višejezičnog obrazovanja, povećati zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u javnoj upravi, uključiti u što je moguće većoj meri pripadnike manjina u popis, objaviti informacije o popisu na jezicima manjina, promovisati značaj poznavanja jezika u službenoj upotrebi u javnoj upravi. Dalje, ojačati resurse dodeljene budžetskom fondu za nacionalne manjine u skladu sa ekonomskim mogućnostima, ekonomski osnažiti područja u kojima žive manjine. Evropska komisija naglašava da je važno uspostaviti registre prikupljanja podataka i raditi na oživljavanju međuetničkih odnosa kako bi celo društvo radilo na integraciji manjina i pored zakonske obaveze da se nacionalni sastav stanovništva mora uzeti u obzir, nacionalne manjine su i dalje nedovoljno zastupljene u javnoj upravi. U Izveštaju se naglašava značaj uvođenja Registra javnih službenika sa mogućnošću slobodnog nacionalnog izjašnjavanja i očekuje se što skorija primena istog. Vidljiv je napredak u oblasti manjinskog obrazovanja i izdavanja školskih udžbenika na jezicima nacionalnih manjina. Novi nastavni program za učenje srpskog, kao nematernjeg jezika je usvojen. I da polako zaključim ovo uvodno izlaganje o samom izveštaju, pomenula sam da za Srbiju verodostojnost evropskih integracija između ostalog znači i uvažavanje našeg evropskog nasleđa i tradicije. Čini se suvišnim objašnjavati da je Republika Srbija deo evropskog prostora i civilizacije, da su međusobni uticaji različitih kultura vidljivi u jeziku, književnosti, arhitekturi, načinu odevanja, svadbenim i svakodnevnom običajima, jelu i piću. Srbija je deo evropske istorije i uvek smo u Evropi imali prijatelje. Podsećam da je veliki pisac, pacifista i humanista, Viktor Igo, napisao 1876. godine, dakle, pre 145 i više godina čuveni apel za Srbiju u kojem zahteva od evropskih vlada da zaustave patnje srpskog naroda. Apeluje Viktor Igo: „Ono što se događa u Srbiji dokazuje potrebu za saveznim evropskim državama. Neka na mestu nesložnih vlada dođu složni narodi, zauzdajmo fanatizme i despotizme, slomimo mačeve koji služe zabludama. Dosta s ratovima i pokoljima. Slobodna misao, slobodna razmena, bratstvo. Zar je mir tako težak?“ Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem, potpredsednici Kovač. Dame i gospodo, saglasno članu 27. i 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda današnje sednice. Reč ima predsednica Vlade, Ana Brnabić.
Hvala vam. Dobar dan svima i želim da se zahvalim ponovo Narodnoj skupštini na organizaciji ove važne plenarne sednice. Želim takođe da vas obavestim, poštovani narodni poslanici, da ministarka Jadranka Joksimović nije u mogućnosti da prisustvuje ovoj sednici, iako je izuzetno zaista važna za Vladu Republike Srbije zato što prisustvuje jednom važnom, zajedničkom evropskom projektu, a to je izgradnja autoputa E-80, Niš-Pločnik ili autoputa „Mira“, kako ga mi zovemo, zajedno sa predsednikom Republike Srbije, Aleksandrom Vučićem, i sa šefom delegacije EU u Srbiji i ambasadorom Žiofreom. Ministarka Maja Popović je otputovala na Brdo kod Kranja, gde učestvuje na ministarskom forumu Zapadnog Balkana na temu „Pravda i unutrašnji poslovi i vladavina prava“, tako da su obe odsutne, čini mi se opravdano, ali upravo njihovo odsustvo govori o tome koliko je bliska, dobra naša saradnja sa našim evropskim partnerima, pa je utoliko, čini mi se, njihovo odsustvo opravdanije. Svakako sam ja tu kao predsednica Vlade, takođe ministarka Čomić koja ipak vodi jedan izuzetno važan resor u oblasti društvenog dijaloga, saradnje sa organizacijama civilnog društva, ljudska i manjinska prava, koji je jedan od takođe ključnih u našim evropskim integracijama. Kao što ste čuli toliko puta, dakle, čini mi se da mi generalno možemo biti zadovoljni ovim izveštajem o napretku Evropske komisije. Vlada Republike Srbije je svakako prilično zadovoljna, po prvi put od 2016. godine i to je ono na šta sam posebno ponosna. Po prvi put od 2016. godine imamo potpuno pozitivan narativ u pogledu reformi oblasti vladavine prava. Takođe, po prvi put od 2016. godine imamo konstatovan napredak i u oblasti slobode izražavanja i medija, što je takođe izuzetno važno zato što smo kao Vlada mnogo vremena i mnogo pažnje poklonili ovom pitanju, osnovali čak dve radne grupe, Radnu grupu za implementaciju, punu implementaciju medijske strategije koju smo usvojili i takođe Radnu grupu za bezbednost i zaštitu novinara. Ja se kao predsednica Vlade svakih mesec dana sastajem sa predstavnicima ove radne grupe. Takođe želim da zahvalim evropskoj delegaciji u Srbiji zato što učestvuje u radu ove grupe, ambasadi Norveške, Fondaciji „Konrad-Adenauer“, OEBS-u. Dakle, svi oni učestvuju u radu ove radne grupe. To nam nekako pomaže, svakako, da idemo dalje, da napredujemo i konačno i u ovom izveštaju o napretku je konstatovano da smo ipak uspeli da napravimo neke pozitivne pomake. Standardno, što se tiče ekonomije. Dobar izveštaj, pohvale. Čini mi se posebno važno zato što ove pohvale i ova stabilnost ekonomska i dalji napredak i brži oporavak od očekivanog dolazi u vreme kada se i dalje borimo sa pandemijom korona virusa. Vidimo sada da će svakako BDP rast, ekonomski rast u 2021. godini biti verovatno preko 7,5%, što je zaista neverovatan uspeh i neočekivano, čini mi se, brz oporavak naše privrede, koja je opet i u 2020. godini pala minimalno i to samo 0,9%. Ono što je nama posebno u fokusu, u mandatu ove Vlade, kao što sam rekla i u Ekspozeu, kao što smo pričali svaki put u ovoj Skupštini, to jesu reforme u oblasti vladavine prava i u oblasti reforme pravosuđa i adresiranja preporuka koje nam je dao GREKO u oblasti borbe protiv korupcije i borba protiv organizovanog kriminala i sloboda medija u Republici Srbiji. Takođe, i sve ono što se tiče osnovnih prava, dakle, čitav onaj resor koji vodi ministarka Čomić, ali tu je naravno i ono što se tiče ratnih zločina, nacionalne strategije, implementacije te strategije koju smo usvojili itd. Dakle, zaista dva ključna prioriteta u funkcionisanju ove Vlade koji govore o našoj opredeljenosti za brže evropske integracije, svakako vladavina prava i oblast zaštite životne sredine. Zbog toga mi je toliko važno ponovo da napomenem da je u ovom izveštajnom periodu, čini mi se na ponos i priznanje svih nas, konstatovan napredan u oblasti vladavine prava, negde više, negde manje, ali ipak napredak. Takođe, ono što je važno podvući, jasno je ovim izveštajem Evropska komisija državama članicama preporučila otvaranje oba klastera koja su spremna, to je Klaster 3 – konkurentnost i inkluzivan rast i Klaster 4 – zelena agenda i održiva povezanost. Mi dalje radimo direktno sa svim državama članicama EU na tome da dobijemo zaista i ovu podršku, dakle da otvorimo tokom međuvladine konferencije koja će se verujem održati u decembru tokom slovenačkog predsedavanja, da otvorimo makar jedna od ova dva klastera i mislim da je to pozitivan signal ne samo za Srbiju, već i za čitav region Zapadnog Balkana i da je utoliko važniji. Ovo za sada svakako još nije garantovano, nije taj posao završen. Dakle, svakodnevno smo u kontaktu sa državama članicama, odgovaramo još uvek na sva otvorena pitanja koja imaju razjašnjenja koja traže od nas, pružamo i borićemo se i ponovo, nadam se da ćemo do kraja ove godine kao konačni rezultat svog onog našeg rada u ovoj prvoj godini mandata Vlade, ali i kao rezultat ovako dobrog ili generalno dobrog izveštaja o napretku, da ćemo imati i otvaranje klastera. Posebno mi je važno, a trudiću se da budem kratka, da pričam i o tome koliko smo pokušavali u poslednjih 12 meseci u mandatu ove Vlade da na svemu što se tiče evropskih integracija radimo potpuno otvoreno, potpuno transparentno i sa svim činiocima u našem društvu zbog čeka smo i uspostavili uz ogromnu podršku, i na kraju krajeva inicijativu Nacionalnog konventa, stalni dijalog sa Nacionalnim konventom, ja im se zahvaljuje takođe i na prisustvu ovoj plenarnoj sednici Narodne skupštine, što imamo kontinuirani dijalog, otvoreni dijalog o svim pitanjima od značaja za Republiku Srbiju i želim da zahvalim svim organizacijama civilnog društva ko je preko Nacionalnog konventa u ovom dijalogu učestvuju i to na sve teme. Do sada smo imali od oblasti vladavine prava, kao nekako i simbolično prvu temu u ovom dijalogu sa konventom, preko zaštite životne sredine, preko pitanja pandemije kovida i time kako se na kraju krajeva, kako smo se mi suočili i šta je bilo dobro, a šta je bilo loše u radu Vlade tokom pandemije i mnogim drugim pitanjima, da razgovaramo sa organizacijom civilnog društva tokom konventa, ali smo i ovaj izveštaj predstavili svim relevantnim udruženjima i organizacijama, počevši od Privredne komore Srbije, sa kojom je ministarka Jadranka Joksimović imala sastanak 25. oktobra, sa posebnim fokusom na ekonomski deo izveštaja o napretku, preko stalne konferencije gradova i opština i ponovo Nacionalnog konventa. Takođe smo održali povodom izveštaja i sastanak sa svim ambasadorima državama članicama EU 22. oktobra, tako da je važno ponovo da napomenem da su ipak evropske integracije Republike Srbije pitanje i tema od važnosti i značaja svih nas, ne samo Vlade kao izvršne vlasti i svakako ne samo Narodne skupštine, iako je Narodna skupština ipak kao parlament najznačajnija i ne bez razloga se najviše puta i pominje u izveštaju kako je i narodna poslanica i predsednica Odbora rekla, ali pored izvršne vlasti i pored zakonodavne vlasti svih nas i lokalnih samouprava i organizacija civilnog društva i medija i pojedinaca i svih nas zato što je proces pristupanja EU ipak naš zajednički proces. Mi se dalje, kao što kažemo i nakon svakog izveštaja i želim to i danas da vam kažem, ipak pred ovim domom je najvažnije, kao izvršna vlast dalje fokusiramo na preporuke i punu implementaciju svih preporuka iz izveštaja. Jedna od važnih stvari koje radimo u ovom trenutku je svakako da smanjimo broj v.d. vršilaca dužnosti u okviru javne uprave. Danas smo na redovnoj sednici Vlade imenovali dodatne rukovodioce koji su do sada bili v.d. recimo kao što je direktorka „Elektromreža Srbije“ ili direktor „Srbijavoda“. Dakle, čuli smo jasno i glasno preporuku Evropske komisije. Smanjujemo broj v.d. u javnoj upravi i nastavićemo sa tim. Naravno, idemo i u sve one dalje procese koji su predviđeni i revidirani akcionim planovima za Poglavlje 23. i Poglavlje 24. ponovo oblast vladavine prava, važnim zakonima. Sa nekima dosta kasnimo pa pokušavamo da ipak koliko god je potrebno vremena da ih uradimo kvalitetno, ali u saradnji sa svim relevantnim činiocima u društvu, što uvek naravno čini taj proces i kompleksijim i dugotrajnijim ipak važno je da zajedno donosimo zakone. Tako da očekujem da uskoro Vlada usvoji predlog važnih zakona, kao što je Zakon o medijima, ali i Zakon o elektronskim komunikacijama, pa da se on nađe i na razmatranju ispred vas, poštovani narodni poslanici, ali to su sve stvari na kojima naravno moramo ozbiljno da radimo i kao što kažem – u saradnji sa više činilaca u našem društvu. Nadam se takođe da ćemo do kraja godine, pričala sam da smo se konsultovale ministarka Čomić i ja, imati važne strategije usvojene, kao što je recimo strategija saradnje sa civilnim društvom i neke druge strategije. Tako da se fokusiramo na preporuke i nastavljamo dalje da radimo. Sledeći izuzetno važan korak koji očekujemo pa već od 2018. godine i čini mi se da smo sada konačno na pravom putu. Velika zahvalnost Skupštini u toj podršci. To su naravno izmene Ustava u domenu pravosuđa i time što konačno 16-og januara imamo zakazan referendum. Mi ćemo kao Vlada dati sve od sebe da sada imamo jednu jaku, dobru kampanju, da predstavimo svim građanima Republike Srbije zbog čega je ovaj referendum važan, o čemu se u stvari odlučuje na ovom referendumu, zašto su te reforme u oblasti pravosuđa važne. Da bi naše sudstvo postalo, svakako da bi bilo manje zavisno, ne da bilo nezavisno, koliko može naravno, mora od Narodne skupštine Republike Srbije kao direktno izabrane od strane građana Republike Srbije, da bude nezavisno, ali takođe da bude i mnogo efikasnije i mnogo odgovornije i prema građanima Republike Srbije. Čini mi se da smo na najbolji mogući način, koliko smo mogli kao izvršna vlast, vodili ovaj proces dok taj proces nije preuzela Narodna skupština i Odbor za pravosuđe, a da smo onda i kao Vlada dali zaista svu potrebnu podršku Odboru za pravosuđe i Narodnoj skupštini da dalje idemo u proces javne rasprave, da dođemo do jednog akta kojim će se praktično izmeniti Ustav ukoliko građani glasaju za to, da imamo stalnu komunikaciju sa Venecijanskom komisijom, da ponovo dobijemo zeleno svetlo Venecijanske komisije. Podsetiću vas da smo mi 2018. godine ta Vlada, tada sam je ja vodila, da je imala javnu raspravu, predložila izmene Ustava u oblasti pravosuđa, dobila zeleno svetlo Venecijanske komisije, ali da smo u ovom mandatu Vlade želeli dodatno da proširimo tu javnu raspravu, da bi bez obzira na to što imamo zeleno svetlo Venecijanske komisije, mi ipak postigli toliko potreban konsenzus u društvu o tim izmenama Ustava. Mislim da smo mi sada taj konsenzus nekako postigli, što mi je posebno drago i mislim da svi zajedno posebno treba da obratimo pažnju na to. Dakle, nismo išli na to da je Venecijanska komisija odobrila, idemo dalje, iako se neka profesionalna stručna udruženja ne slažu sa ovim, već smo nastavili razgovor dok nismo dobili najveći mogući stepen konsenzusa oko ovih važnih pitanja, jer ipak je to promena Ustava. Još jednom, čini mi se da je i ovo pokazalo koji smo standard dostigli u oblasti vladavine prava i izmena Ustava zato što je ovo prvi put da je na ovaj način u Republici Srbiji menjan Ustav, odnosno da li će biti promenjen će reći građani na referendumu 16. januara, ali nikada ni za ove, ni za predlog izmena Ustava mi nismo imali javne rasprave. Svakako ne u ovakvom obimu i 2006. godine nismo ni tražili, ni dobili mišljenje Venecijanske komisije, pa, svi oni koji kritikuju danas bilo šta što mi radimo treba da se okrenu da pogledaju kako je to bilo nekada i kako to izgleda danas i koliko smo mi kao zemlja napredovali, zato što bilo koja sledeća vlada ili bilo koji naredni saziv Skupštine, ukoliko budu želeli da menjaju Ustav neće to moći da rade na način kao što je to, recimo, rađeno 2006. godine. Moraće da poštuju ovaj standard, a to je zaista široku javnu raspravu i inkluzivnu, transparentnu javnu raspravu, stalne komunikacije i konsultacije sa Venecijanskom komisijom i na kraju krajeva i zeleno svetlo Venecijanske komisije, pa onda da to tako damo građanima da oni odluče šta žele dalje da rade i kako žele da Srbija dalje ide. Dakle, to je onaj sledeći važan korak. Želim da kažem i da time završim. Posebno mi je drago što, čini mi se, zaista, zahvaljujući svemu onome što je Narodna skupština Republike Srbije uradila i što je Vlada kao izvršna vlast uradila, način na koji radimo to, na kraju krajeva i transparentno, uz veliko učešće, ponovo želim da kažem i Konventa i organizacija civilnog društva, koliko god se nekada ne slagali, važno je da imamo dijalog i važno je da o tim pitanjima pričamo. Da kažemo mi naše stanovište, da oni kažu svoje stanovište, da se borimo argumentima, jer to je ono što je važno i za političku kulturu, ali samim tim nekako i za dalje evropske integracije. Zahvaljujući tome što je to proces koji se tiče svih nas i u koji su svi na jedan ili drugi način uključeni, podrška građana Republike Srbije za članstvo u EU, prema poslednjim istraživanjima je trenutno 57%, što je najveća podrška u poslednjih pet godina. Dok su se evropske integracije zagovarale u ovom društvu samo deklarativno, bez ikakvih zaista reformskih, ozbiljnih reformskih procesa ta podrška je bila i 40%, 41% zato što prvo, ljudi nisu razumeli, drugo, nisu zaista videli ništa šta njima to donosi, jer je to bilo pitanje pojedinaca u političkoj eliti. Sada kada ovaj proces ide na način da su svi uključeni, mi vidimo sve veću i veću podršku građana Srbije evropskim integracijama. Dakle, u ovom trenutku 57%, najveća podrška u poslednjih pet godina i ja se konačno nadam i da ćemo to videti i na referendumu 16. januara. Hvala vam mnogo. Biću danas tokom čitave debate ovde da odgovaram na pitanja i da, na kraju krajeva, i od vas primam instrukcije šta Vlada, kao izvršna vlast koja odgovara vama, dalje treba da radi. Hvala.
Zahvaljujem. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Za reč se javio ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe JS, mr Đorđe Kosanić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana premijerko, poštovana ministarko, poštovana potpredsednice Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, mnogo mi je teško što današnje izlaganje moram da počnem sa izrazom saučešća porodici našeg omiljenog kolege, svakako velikog prijatelja Milutina Mrkonjića, našeg Mrke. Neka mu je večna slava i hvala za sve što je uradio, svakako ne samo kao ministar, ne samo kao narodni poslanik, moram da kažem i svi ćemo se složiti, kao izuzetno, izuzetno dobar čovek. Danas je pred nama najpre Predlog zaključka povodom izveštaja Evropske komisije o Srbiji za 2021. godinu, kao i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova, zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Odmah ću reći da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati kako Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova, zamenika članova odbora Narodne skupštine, isto tako, veoma važno Predlog zaključka povodom izveštaja Evropske komisije o Srbiji za 2021. godinu. Evropske integracije i članstvo u EU su nacionalni interes i strateško opredeljenje Republike Srbije. Uprkos, premijerko, moram da kažem, uprkos problemima i duplim aršinima koji često isplivavaju na površinu evropske politike kada je u pitanju Srbija, a Srbija, složićete se sa mnom, to moram da kažem, možda se nekima ne sviđa, ali krupnim koracima ide napred u svim segmentima. Kada ovo kažem, pored pandemije Kovid 19 koja je zahvatila krizom ceo svet, mnoge velike ekonomije su na kolenima, ali Srbija i tu pokazuje rezultate. Kada to kažem, pomenuću samo neke parametre, recimo preko 60% procenata svih investicija koje dođu na zapadni Balkan ide ka Srbiji. To govori o poverenju investitora u Srbiju. Dalje, imamo fiskalnu i monetarnu stabilnost, malopre ste rekli privredni rast, da ne kažemo pad je čini mi se, dominantan. Sa druge strane, povećanje plata i penzija u ovo vreme Kovida 19, u vreme velike krize. I nivo javnog duga je negde oko 59%. Kakav je to rezultat, ne vraćajući se na vreme kada je i kod nas taj javni dug bio negde na 80%, recimo jedna Francuska ili Italija imaju javni dug preko 100%, a recimo i zemlje okruženja poput Slovenije ili Hrvatske su iza Srbije. Moram ovde da napomenem inicijativu otvorenog Balkana. Opet kažem i to nije dobrodošlo za sve, što se tiče ove inicijative, ali to je inicijativa koja olakšava protok ljudi, robe i kapitala, sa jedne strane, a sa druge strane razvijaju se dobrosusedski odnosi zemalja zapadnog Balkana. Ako sarađujemo u regionu, onda je naš glas mnogo jači, ne samo prema EU, nego i prema drugim međunarodnim faktorima i sve zemlje zapadnog Balkana su male i ova inicijativa zaista menja ovaj region. Zajednički nastup je uvek mnogo bolji nego pojedinačni nastup. Mala tržišta nemaju šta da traže kao što sam rekao, na velikom ujedinjenom evropskom tržištu, ali i na drugim velikim tržištima. Za potpuni uspeh ove inicijative koja je veoma značajna je potrebno da se uključi svih pet zemalja zapadnog Balkana. Dakle, pored Srbije, Severne Makedonije i Albanije, potrebno je da se uključi i Crna Gora i BiH. Kao što sam rekao premijerko, ne gledaju svi dobronamerno na ovu inicijativu, ali sa druge strane mirno gledaju na najave Prištine da će prekršiti Vašingtonski sporazum kao što nisu ispoštovali ni u jednom delu Briselski sporazum i da će krenuti u novo lobiranje za priznavanje da kažem, kvazi nepriznate države. Isto tako, za lobiranje, za ulazak u Interpol i Unesko, kao da nisu već naučile lekciju da je u prethodnom vremenu 18 zemalja povuklo priznanje te lažne kvazi države. Isto tako, za nas je veoma važno da pojedine zemlje EU, poput Grčke, Kipra, Rumunije, Španije, Slovačke, i dalje stoje na stanovištu nepriznavanja te, da kažem, lažne tvorevine. Ali, isto tako, premijerko, ono što je veoma važno za nas, dve zemlje EU, Slovačka i Mađarska, po prvi put otvoreno podržavaju, ne samo deklarativno, nego otvoreno podržavaju Srbiju. Premijer evropske zemlje, naš prijatelj Viktor Orban je otvoreno rekao da je Srbija više potrebna EU, nego što je EU potrebna Srbiji. Vraćajući se na sam Izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije, Evropska komisija je u predpristupačnim pregovorima predložila otvaranje dva nova klastera i to klaster tri „Konkurentnost i inkluzivni rast“ i klaster četiri „Zelena agenda i održiva povezanost“. To će biti prvi put da posle dve godine otvorimo dva nova poglavlja. Izveštaj komisije je pokazao i napredak Srbije u skoro svim oblastima. Republika Srbija, sa druge strane, pokazuje posvećenost u pogledu brojnih oblasti u poslednjih nekoliko meseci. Ovde ću pomenuti usvajanje ustavnih amandmana, vi ste to i rekli, izmena Zakona o referendumu, sa ciljem da se poveća nezavisnost sudstva, za šta je Venecijanska komisija dala svoje pozitivno mišljenje. Zatim, preporuke za sprečavanje korupcije. Sa druge strane, razmatraju se izveštaji nezavisnih državnih organa, najpre Zaštitnika građana, Poverenika za informacije od javnog značaja i Poverenika za ravnopravnost. Radi se dalje na reformama, posebno u oblasti vladavine prava i Zelene agende. Svakako, izbori 2022. godine pokazaće da idemo u pozitivnom smeru kada su slobode izbora u pitanju. Isto tako, Srbija aktivno učestvuje i pomaže u upravljanju migrantskim tokovima ka EU, igrajući aktivnu i konstruktivnu ulogu u saradnji sa svojim susedima. Na samom kraju, premijerko, želim da kažem da državna politika naše zemlje zasniva se na usaglašenosti predsednika Republike Srbije, Vlade Republike Srbije i, naravno, Narodne skupštine, da Srbija nedvosmisleno nastavlja svoj put ka EU, ne zanemarujući unapred one odnose sa drugim zemljama sa kojima ostvarujemo tradicionalno dobre odnose, i da predstavnici vladajuće većine ne vode duplu politiku, jednu usmerenu ka biračkom telu, a drugu ka međunarodnoj zajednici, kao što je to bilo možda u nekom prethodnom vremenu. Politika današnje vlasti nije ni prozapadna, nije ni proruska, nije ni prokineska, današnja Srbija vodi srpsku politiku. Na samom kraju, samo bi još jedno da kažem da će poslanička grupa Jedinstvena Srbija u danu za glasanje podržati pomenuti Predlog zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji, kao i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Zahvaljujem.
Hvala. Narodni poslanik Samir Tandir ima reč.
Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana predsednice Vlade, poštovana ministrice, poštovani gosti, pre nego što pređem na današnji dnevni red, želim da pohvalim odluku Vlade o zamrzavanju cene pet osnovnih životnih namirnica, iako to nije popularna tema ili mera. Mislim da je u ovom trenutku, kada imamo na svetskim berzama galopirajuću cenu i električne energije i drugih energenata, da je to mera koja je bila neophodna. Ja želim da vam čestitam. Razlog zašto Stranka pravde i pomirenja, kao najjača bošnjačka stranka, podržava ovu Vladu jeste ta socijalno odgovorna politika. Možda cena brašna tip 400 ili ulja u krugu dvojke ili u Beogradu ne predstavlja nekom nešto, ali za sve nas koji dolazimo iz nerazvijenih opština, iz devastiranih opština znamo koliko naši prijatelji, rodbina, komšije, sugrađani troše svog budžeta na te osnovne životne namirnice. Mislim da je to mudra odluka i pozivam nadležne organe da prate kako veleprodaja i maloprodaja, kao i proizvođači sprovode ovu vladinu odluku. Takođe, hoću da se osvrnem, juče smo imali od nekih političara koji dolaze iz Sandžaka pozive na određene blokade, proteste, na neko nasilje. To je put koji nama građankama i građanima u Republici Srbiji ne treba. To je put koji mom bošnjačkom narodu ne treba. Mi ćemo nastaviti put koji je trasirao rahmetli lider naše stranke, akademik Muamer Zukorlić. To je politika pomirenja za našu decu, za naš narod. Naša deca ne treba da budu na ulicama, ona treba da budu u školama, na univerzitetima. Naši ljudi treba da budu na radnim mestima. Hoću da kažem da ono što je deo koalicionog sporazuma između Stranke pravde i pomirenja i Srpske napredne stranke, koji je dogovorio rahmetli predsednik naše stranke, akademik Zukorlić, sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, jesu veliki infrastrukturni projekti. Pozivam i druge bošnjačke stranke iz Sandžaka da pokažu svoje koalicione sporazume, zbog istine. Hoću da kažem da se rahmetli Zukorlić nikada nije borio za funkciju za sebe, on se borio za projekte i našao je sagovornika u predsedniku Vučiću i čoveka koji drži reč. Svi ti projekti koje smo mi dogovorili danas se realizuju. Baš sada kada treba da se realizuje do 01.09.2022. godine generacijskih projekat Gasovoda, neko bi da pokrene neke ne daj Bože nemire i da se baci senka na sve to. Takođe, kreće izgradnja Gasovoda do Prijepolja u februaru 2022. godine, a vrednost te investicije je 40 miliona evra. To su generacijskih projekti, na koje svi mi treba da budemo ponosni, ali treba i da se zna ko je najzaslužniji za sve to. Vlada Republike Srbije, ova država nikada nije više investirala nego sada u Sandžačke opštine. Osam miliona evra preko Kancelarije za javna ulaganja u školu u Sjenici i 140 miliona dinara za novu trafostanicu u Prijepolju, u Velikoj Župi. To je nešto što svakako treba pozdraviti i to je odgovor na te retrogradne ideje. Isti oni koji su devedesetih godina gurali naš narod u probleme, u nekakve nemire, prvom prilikom su pobegli za Tursku i ostavili naš narod. I tada i tih godina rahmetli Zukorlić je bio sa svojim narodom, kao što smo i mi danas. Ono što hoću da iskoristim vaše prisustvo, predsednice Vlade, jeste da onaj segment koji moramo da unapredimo jesu investicije. Znači, neophodna nam je jedna, za početak velika investicija u Novi Pazar, u Prijepolje, u Sjenicu, u Tutin, u Priboju je situacija zbog slobodne zone svakako dosta dobra, kao i u Novu Varoš. Samo sa investicijama, samo sa zdravom ekonomskom politikom sve te retrogradne ideje, koje bi opet želele da nas vrate na neki kolosek sukoba, poslaćemo za sva vremena u istoriju i u povest. Što se tiče Izveštaja o kojem danas govorimo, on je dosta povoljan. Kao što smo čuli, 57% građanki i građana Republike Srbije podržava pridruživanje naše zemlje EU. To je jako visok procenat. Između ostalog, i zbog politike, jasno opredeljene politike Vlade Republike Srbije, koju mi podržavamo i kada su u pitanju evropske integracije. Evropska unija je naš najvažniji spoljnopolitički prioritet. To je sistem vrednosti koji mi želimo da baštinimo. I geografski i istorijski mi pripadamo Evropi i tu nam je i mesto. Međutim, ono o čemu moramo takođe da govorimo, jeste da i Evropska unija proživljava krizu vođstva, da i Evropska unija ima neke unutrašnje dileme i da se i Evropska unija suočila sa Bregzitom i sa migrantskom krizom i sa izborima u Nemačkoj, a naredne godine su izbori u Francuskoj. Na koncu, postavlja se pitanje politike proširenja - da li će EU nastaviti tempom kako su to zacrtali njeni osnivači, ili ćemo naprosto imati redefinisanje te politike gde ćemo praviti EU prve kategorije i neku EU druge kategorije? Iskreno verujem da do toga neće doći i da ćemo imati jednu jedinstvenu zajednicu evropskih naroda istog sistema vrednosti. Izveštaj je svakako povoljan. Najpovoljniji u zadnjih pet, šest godina. Preporuka za otvaranje klastera 3 „Konkurencija i inkluzivni rast“ i klastera 4 „Zelena agenda i održivo povezivanje“ je jedan dosta dobar signal. Očekujem, naravno, da će šefovi država ovo prihvatiti. Ono što me posebno raduje jeste kontekst u kom se spominje Narodna skupština Republike Srbije u samom izveštaju. Mi zaista imamo jednu neutemeljenu kritiku da ovaj saziv nema, kako neki kažu, nekakav legitimitet. Ja sam se četiri puta pre ovih izbora kandidovao za poslanika i iz četvrtog puta sam prošao. I svaki taj saziv je, po meni, bio krnji, iz moje autoprojekcije. Politički je stav da li hoćete ili nećete da učestvujete na izborima, na to vas ne može niko prisiliti. I bojkot je politički stav. Druge partije su učestvovale na izborima, neki su postali parlamentarni, neki nisu, i to je to. Ono što me raduje jeste da imamo minimalan broj zakona koji smo u ovom sazivu Narodne skupštine usvajali po hitnom postupku. Takođe smo usvojili i Kodeks ponašanja i mislim da su to jako važni iskoraci. Ono što se posebno spominje u Izveštaju jeste međustranački dijalog. Naša stranka, Stranka pravde i pomirenja, je učestvovala na oba ta koloseka, i onaj koji se održavao ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije bez evroposrednika i ovaj drugi kolosek sa evroposrednicima. Želim da se zahvalim evroparlamentarcima, to su naši partneri, to su naši prijatelji. Mislim da su tu i Vlada Republike Srbije i parlament i svi učesnici pokazali visoku demokratsku svest i ono što smo pre neki dan učinili usvajanjem novog saziva RIK je dokaz jednog demokratskog kapaciteta, da i stranke koje na izborima nisu zaslužile da imaju predstavnike u RIK-u, sada će ga dobiti. Mislim da je to jako važno, da više nikada niko ne upire prstom u RIK i da izrazi sumnju u izborni proces, jer je on temelj naše demokratije. Što se tiče civilnog društva, Ministarstvo za dijalog zaista je pokrenulo niz procesa i mislim da je to jako važno ministarstvo, znači, za društveni dijalog i ljudska i manjinska prava. Međutim, ono što mislim na čemu treba da poradimo jeste taj jedan javni diskurs. Znači, ne možemo mi nekog ko je naš politički protivnik na osnovu njegove etničke pripadnosti napadati. Možemo da se napadamo, pod znacima navoda, kritikujemo, sučeljavamo stavove, da se ne slažemo, ali ne možemo nekoga zato što je Bošnjak, Rumun, Albanac, Mađar, da ga na osnovu njegove etničke pripadnosti kritikujemo i na neki način diskvalifikujemo za obavljanje najvećih državnih funkcija. Mislim da su poruke koje su došle sa najvećeg državnog vrha, i od predsednika države, i od predsednice Vlade, i svi mi te poruke treba da pošaljemo. Jednostavno, mi smo društvo različitosti i treba sa tim da se ponosimo. Prostor odakle ja dolazim, ja ga zovem Sandžak, potpuno razumem da taj prostor neko u svojoj tradiciji, u svom jeziku, drugačije zove. Ali ne prihvatam da bilo ko meni ili pripadnicima mog naroda može da nameće kako ćemo mi prostor taj zvati, iako sto puta ponovimo ogradu da to nije politička terminologija već da se naprosto radi o toponimu, o nekoj istorijskoj regiji. Ono što hoću posebno da istaknem i što Izveštaj ističe - oblast pravosudnog sistema, ograničen napredak. Za mene je to zaista veliki napredak i hoću da pohvalim i Vladu i Ministarstvo pravde i resorni odbor. Nema ograničenog napretka ako vi radite promenu Ustava. Znači, to je jedna velika istorijska stvar i Venecijanska komisija je dala pozitivan signal kada su u pitanju promene Ustava. Ja se i u tom segmentu nisam slagao kada govorimo da politika bira sudije. Sudije, tužioce, predsednike sudova birao je parlament, a parlament su predstavnici naroda. Ovi ljudi koji ovde sede nisu samo političari, ljudi koji sede u parlamentu su predstavnici naroda. Naprosto, to je bio jedan od uslova koji smo mi morali ispuniti i drago mi je što su ti uslovi ispunjeni. Siguran sam da će na referendumu građanke i građani takođe dati pozitivan stav o tim ustavnim promenama. Što se tiče borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, GREKO je zaključio da je njihova preporuka ispunjena. Jedan od najvažnijih prioriteta Vlade Republike Srbije, na čemu smo i temeljili naše koalicione dogovore, jeste beskompromisna borba protiv kriminala i korupcije. Mislim da je u proteklom periodu dokaz toga što je razbijena jedna od najmonstruoznijih kriminalnih organizacija, grupa Veljka Belivuka, i da je u akciji njihovog razbijanja uhapšeno i veliki broj policijskih oficira, čak i jedna državna sekretarka i to je dokaz jedne potpune opredeljenosti države da se obračuna sa kriminalom i korupcijom. To je nešto što će u našoj poslaničkoj grupi apsolutno uvek imati prioritet. Što se tiče medijskih sloboda, to je pitanje od milion dolara. I kada je Donald Tramp bio predsednik SAD, on se žalio da nema dovoljno medijskih sloboda i da je cenzurisan. Mislim da je dovoljno da nikad ne možemo da dođemo do tog nivoa da svi budu zadovoljni i zaista apsolutno se zalažem za medijske slobode, pogotovo kao neko ko je veći deo svoje političke karijere proveo u opoziciji. Međutim, ako uporedimo stanje 2008, 2009, 2010, 2011. godine, sigurno ćemo se složiti da su danas i po pitanju medijskih sloboda prava svakako mnogo veća, da vi možete da izrazite jasno svoj stav. Ja se sećam tih godina da su postojale bukvalno dve televizije, jedna u Sandžaku i jedna ovde produkcija u Beogradu, gde ste mogli da iznesete javno svoj stav koji se nije slagao sa tadašnjom Vladinom politikom. Što se tiče ekonomskih kriterijuma, izveštaj ističe pohvalu, napredak u reformama Poreske uprave i privatizaciju banaka u državnom vlasništvu. Hoću još jednom, i ovaj izveštaj to govori, a nažalost ne možemo čuti od nezavisnih analitičara pohvalu Vladine politike ovde u našoj zemlji. Jednostavno, moramo napraviti fer igru. Ako je nešto dobro, bez obzira da li ste vlast ili opozicija, morate odati priznanje. Ekonomska politika naše zemlje je nešto na čemu nam skidaju kapu i najznačajnije zemlje danas i u Evropi i u svetu, ekonomski rast preko 7%, pad u prošloj godini 0,9% su parametri sa kojima bi se ponosila svaka zemlja Evropske unije. Preduslov za ovaj uspeh bile su reforme 2014. godine. Hoću da još jednom pohvalim paket mera ekonomske pomoći u iznosu od osam milijardi evra koje je Vlada dala privrednim subjektima. Mislim da je to nešto što je spasilo našu ekonomiju. Poslanička grupa Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke u danu za glasanje će glasati za ovaj izveštaj. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima predsednica Vlade. Izvolite.
Hvala. Samo par stvari nakon dva govornika, pa da dam svoje komentare. Evropska unija i članstvo u Evropskoj uniji je naš strateški prioritet i prvi cilj naše spoljne politike. To nije samo deklarativno, to stoji iz nekoliko razloga. Pre svega, zato što mislim da Srbija pripada vrednosno, ekonomski i kulturno, u konačnici i geografski, porodici evropskih naroda. Pored ovoga, sve ono što mi vidimo u našoj ekonomiji takođe kaže da mi treba da pripadamo Evropskoj uniji, u smislu toga da najveći procenat stranih investitora i stranih investicija u Republici Srbiji dolazi iz Evropske unije, takođe da naši proizvodi se najviše izvoze na tržište Evropske unije i da je to nama daleko najznačajnije tržište, ali i da mi sa Evropskom unijom i zemljama članicama Evropske unije, kao što sam rekla, delimo sistem vrednosti. Mi živimo danas u kompleksnim okolnostima, u kompleksnom svetu. Naravno, da ni sve države članice EU ne dele mišljenje o svim pitanjima i o svemu onome što se dešava. Naravno, da onda ni evroposlanici, dakle poslanici u Evropskom parlamentu koji dolaze iz različitih političkih grupacija ili različitih država članica EU ne razmišljaju jednako o tome kakva je Srbija, šta Srbija radi, kako radi, da li je to pozitivno ili negativno i u kolikoj meri je to pozitivno i negativno. Onda je normalno da čujemo i razne neverovatne i neshvatljive izjave. Naravno, normalno je i da čujemo razne vrste i stepen licemerstva. Nažalost, činjenica jeste da iz jednog ili drugog razloga, uopšte da ne ulazimo u meritum toga, imao po nekim pitanjima i duple i troduple standarde ili da nemamo uopšte standarde, dakle da standard postoji u nekim pitanjima samo i isključivo za Srbiju i ni za koga drugog, ali sve je to činjenica, životna činjenica. Tako je kako je. Dakle, sa tim se treba pomiriti, o tome treba razgovarati. Ponovo, o tome treba imati, naravno, i dijalog i sa EU i sa državama članicama EU, ali oko toga ne treba kukati. Mi znamo da je u našem najboljem interesu da budemo član EU. Konačno, i sve ono što radimo na našem evropskom putu, sve one reforme koje mi sprovodimo na našem evropskom putu, te tri najvažnije oblasti, oblasti vladavine prava, ekonomije, javne uprave, sprovodimo kako bi mi postali bolje, jače društvo i zemlja, kako bi imali bolji kvalitet života za sve naše građane, za sve one koji žive u Republici Srbiji. Konačno, opet, šta god možete da kažete za EU i ko god šta je mogao da zameri EU mislim da niko ne može da spori to da je EU u istoriji čovečanstva, to sam mnogo puta rekla i mislim da je važno da i danas pomenem još jednom, da je u istoriji čovečanstva to najveći i najuspešniji mirovni projekat, pa kao takav on ima mnogo toga da pruži i nama ovde, svima zajedno na ovim prostorima, na prostoru zapadnog Balkana. Tako da, sve što je racionalno u stvari govori o tome da je EU ipak i naša kuća. To nikako ne ukida ili ne uslovljava naše partnerstvo i sa svima ostalima. To partnerstvo i prijateljstvo ni sa Ruskom Federacijom, ni sa SAD, ni sa Turskom, Indijom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, drugim zemljama nikada nije ni uslovljavala ni postavljala kao pitanje ni EU, bez obzira na to šta neko kaže ili kakav narativ želi da plasira. Nikada, nikada se to nije postavilo kao pitanje. Nikada to nije bili ili – ili. Da, svakako ima i problema, ima i duplih aršina, ima i stvari koje nas nerviraju, kao što verujem da ima stvari koje njih nerviraju u odnosu prema nama, ali je, čini mi se, jedinstvena platforma da su integracije potrebne kako nama, ali tako i samoj EU, da su integracije zapadnog Balkana u EU potrebne, poželjne i dobra stvar. Moram da naglasim i za građane Republike Srbije koji prate ovaj prenos, da podsetim, ljudi, EU je apsolutno i daleko najveći donator Republici Srbiji. I, kao donator u smislu bespovratnih sredstava, dakle poklon novca, grantova, i svakako najveći finansijer, u smislu povoljnih kredita za našu infrastrukturu, putnu, železničku, energetsku, za naš zdravstveni sistem. Kada pogledate svi klinički centri koje mi u ovom trenutku radimo. Klinički centar u Nišu koji smo završili, Klinički centar Srbije čiju prvu fazu treba da završimo do kraja ove godine, pa nastavljamo u 2022. godini drugu fazu, Klinički centar Vojvodine koji u ovom trenutku radimo, Klinički centar Kragujevac koji ćemo, nadam se, krenuti da radimo ili u poslednjem kvartalu sledeće godine ili u prvom kvartalu 2023. godine, sve je to finansirano iz kredita Evropske investicione banke. To je preko 250 miliona evra samo za to. Kada pogledate digitalizaciju naše prosvete, obrazovanje, modernizaciju naših škola, takođe to su krediti ili Evropske investicione banke ili Evropske banke za obnovu i razvoj ili obe ove banke. Vi ste ovde ratifikovali kredit od 65 miliona evra iz Evropske investicione banke za modernizaciju i digitalizaciju naših škola. Dakle, sve te stvari, možda mi i dalje ne govorimo dovoljno o tome, govore o tome koliko su nama važne evropske integracije i koliko one zaista praktično i svakodnevno doprinose boljem kvalitetu života građana Republike Srbije u svakom, ali u apsolutno svakom segmentu. Tako da, to je jedan talas. Razum da mi često govorimo, kao i svi u svetu, o nekim negativnim stvarima. Imamo, naravno, i nerazumevanja i različita mišljenja o mnogo važnim stvarima, kao što je KiM, sa nekim državama članicama EU, ali je dijalog važan. Na kraju krajeva, politika koju Srbija danas vodi, a koja je promenjena dolaskom Aleksandra Vučića na vlast, odnosno njegovim preuzimanjem premijerske pozicije, je ta da je stalni dijalog argumentima, borba argumentima važna i da je u redu da se sa nekim ne slažete, ali da treba onda o tome i da pričate. Tako da je i to, ta politika koju mi sada imamo i u ovom Izveštaju o napretku. Ponovo, ne postoje, ne slažemo se mi stoprocentno sa svima stvarima koje su u samom izveštaju, ali i to smo podelili sa Evropskom komisijom i sa delegacijom EU u Srbiji. Mi se ne slažemo sa onim delovima izveštaja koji se tiču Kosova i Metohije, zato što ja mislim da je duboko ne fer da kažete da pozivate obe strane na punu implementaciju međunarodnih sporazuma. Ne možete iz izveštaja u izveštaj pozivati obe strane na punu implementaciju ako je jedna strana, odnosno Beograd ispunila sve što je mogla da ispuni tim međunarodnim sporazumom, misli se na Briselski sporazum. Nije u redu, a kao što nije u redu da svaki put u tom izveštaju za Prištinu ponavljate istu tu konstataciju i pozivate ih na primenu, ako iz izveštaja u izveštaj oni samo da ne rade ništa na primeni već sada i otvoreno poručuju da oni neće i nikada neće primeniti Briselski sporazum. Dakle, ja mislim, ali opet sve je to do Evropske komisije, EU, da zaista sada morate da date neku drugu kvalifikaciju. Ako ste davali istu kvalifikaciju osam godina, a sada će u aprilu biti devet godina od potpisivanja Briselskog sprozuma, bez zajednice srpskih opština koje je kičma, ključna stvar u tom sporazumu, a čiji je garant EU, vi morate da kažete nešto drugačije u izveštaju o napretku i za Beograd i za Prištinu. Opet, to su stvari oko kojih se ne slažemo i na njima dalje radimo. Ali, nikada ne treba da smetnemo sa uma koliko je nama EU važna i kao partner, i kao apsolutno daleko najveći donatori, i kao kreditor, finansijer pod najpovoljnijim uslovima najvećih projekata naše infrastrukture zdravstva, školstava i tako dalje, i politički i vrednosno i na svaki drugi način. Što se tiče zamrznute cene osnovnih životnih namirnica, videla sam, to je valjda i normalno, i pohvale i kritike, za kritičare i toga, želim da kažem znate šta? U ovom trenutku ovo je najodgovornija, najbolja moguća odluka, ne zato što mi u bilo kom smislu želimo da se mešamo u slobodno tržište, ili da intervenišemo na tržištu, ili da promenimo, ili remetimo odnose na tržištu, već zato što u ovom trenutku mi zaista imamo nekontrolisani rast cena. Ne samo mi u Srbiji, nego niko u ovom trenutku ne može ni da pretpostavi šta će se dalje dešavati i na tržištu energenata, i u smislu cena, i gasa, i struje, električne energije, kako će naravno to uticati na sve ostale cene, gde će se i na kom nivou one stabilizovati. Jedino što mi želimo da uradimo sada je da cenu tih osnovnih životnih namirnica držimo predvidivom, stabilnom i sigurnom, dok se stvari na tržištu i ti potresi ne stabilizuju. Gde god se oni stabilizovali, na kom god nivou budu stabilizovale cene gasa ili cene električne energije, mada smo mi opet, zahvaljujući zaista najboljem mogućem nerealnom dogovoru između predsednika Putina i predsednika Vučića, produžili sve ono što naše postojeće uslove, cenu gasa, od 270 dolara još dodatnih šest meseci, uz mogućnost da uzmemo još dodatnog gasa ako nam je potreban. Dakle, dok ne idimo gde će se cene stabilizovati mi ćemo intervenisati. Intervenisaćemo ukoliko je potrebno iz robnih rezervi, gledaćemo da to bude što manje, da se ne mešamo u tržište, ali opet, dok su ovakvi potresi, da ipak garantujemo jednu stabilnost za sve naše građane, pre svega za one građane sa manjim primanjima. Vi ste se osvrnuli i na proteste i na pozive na proteste. Protesti, čini mi se, po svojoj suštini su prirodni, posebno u demokratskim društvima, i mislim da je način na koji smo mi prišli tim i svim ostalim protestima u prethodnih nekoliko godina, kako smo i dozvoli, kako se ponašala policija, pripadnici MUP, da, takođe, pokazuje da jesmo zemlja koja je ne samo sigurno na evropskom putu, već zemlja koja u velikoj meri pušta ljude da protestuju oko čega god žele, dakle, na bilo koju temu, bez ili sa minimalnim prisustvom policije i bez primene prekomerne sile, pa, čak i kada je policija pod direktnim napadom, kao što su pod direktnim bile institucije, a pre svega, ovaj dom, kada se policija trudila, na kraju krajeva, i pustila demonstrante da uđu u Narodnu skupštinu, parlament, ove zemlje, pa, ih tek onda izbacila. To ne možete videti, ja mislim, ni u jednoj državi članice EU. Mi se opet trudimo da budemo, čini mi se u tom smislu veći katolici od Pape, pa da pokažemo da nećemo imati bilo kakve nasilne obračune sa demonstrantima, da ćemo pustiti ljude da protestuju, oko čega, bilo čega, i kako hoće, i gde hoće, i da pokušamo da sve te stvari razrešimo dijalogom i argumentima. To je iz jedne perspektive izuzetno važno za naše evropske integracije. Iz druge perspektive, razlozi za ove proteste, razlozi zbog koji su pokrenuti ovi protesti se takođe, i direktno tiču naših daljih evropskih integracija. Tu pričam, pre svega o tome, da jedan od razloga za proteste ultimatum da se povuče Zakon o referendumu, da predsednik Republike Srbije ne potpiše Zakon o referendumu. Predsednik je, kao što smo čuli juče potpisao Zakon o referendumu, i hvala mu na tome. To je direktno nešto od čega nama zavisi dalja brzina naših evropskih integracija. Zašto? Zato što ako nemamo izmenjen Zakon o referendumu što je, pritom, da vas podsetim još jednom i one koji protestuju, i oni koji su tražili od predsednika da ne potpiše i od vas da ne glasate za taj Zakon o referendumu, bila naša ustavna obaveza. I još jednom, dakle, jasno i glasno, pre ovih izmena na snazi je bio Zakon o referendumu iz 1994. godine. Zakon o referendumu iz 1994. godine je u svom članu 24. stav 1. rekao da je referendum punovažan ako je na njemu glasala većina građana koji imaju biračko pravo i koji su upisani u birački spisak u skladu sa ovim zakonom. Dakle, referendum je punovažan ako je na njemu glasala većina građana od upisanih u birački spisak. Onda su promenili Ustav 2006. godine. Promenjenim Ustavom iz 2006. godine u članu 203. stav 8. kaže da je referendum punovažan ako je za promenu na referendumu glasala većina izašlih birača. Dakle, Ustav ukida prag. Od 2006. godine je vama Zakon o referendumu koji je bio na snazi 1994. godine bio neustavan. Mi smo menjali Zakon o referendumu da ga konačno uskladimo sa Ustavom koji je usvojen 2006. godine. Da li se meni taj Ustav iz 2006. godine sviđa, da li sam ja kao građanin 2006. godine glasala na tom referendumu ili ne, da li sam bila za ili sam bila protiv, to uopšte nije bitno sada. Ja sam tu da poštujem Ustav Republike Srbije kao i svi mi. Da li se meni sviđa da ukidamo prag ili ne, nije pitanje. Ukinut je prag Ustavom 2006. godine, ljudi. Kada protestujete onda vi protestujete protiv tog Ustava iz 2006. godine, što je takođe potpuno u redu, ali ako želite da menjate Ustav iz 2006. godine, žao mi je ali morate da promenite Zakon o referendumu na način kako smo ga promenili da bude u skladu sa tim Ustavom, pa ga onda menjajte, pa uvedite ponovo prag. Ljudi, da se razumemo, to je tako i nikako drugačije. Dakle, ne možete protestvovati i tražiti nešto što je neustavno. Niti smo mi donosili taj Ustav, niti je tada postojala javna rasprava, ali vi Ustav morate da poštujete i svako mora da poštuje Ustav. Tako da, promenili smo sada Zakon o referendumu. Taj Zakon o referendumu je u skladu sa Ustavom iz 2006. godine. Pritom, da vam kažem još jednu stvar. Što se tiče praga izašlih mi smo, naravno opet u skladu sa svim onim što smo trebali da radimo na našem evropskom putu i za Zakon o referendumu tražili mišljenje Venecijanske komisije. Kodeks Venecijanske komisije, kodeks dobre prakse Venecijanske komisije iz 2006. i 2007. godine staje na stanovište da prag izašlih kao institut nije nužno u skladu sa najboljim demokratskim praksama i da prag izašlih ne treba da postoji u Zakonu o referendumu. Dakle, da smo uradili nešto drugo ne bi dobili pozitivno mišljenje Venecijanske komisije, bez pozitivnog mišljenja Venecijanske komisije Evropska unija ili Evropska komisija bi nam rekli – ljudi, u oblasti vladavine prava mi ne odlučujemo, mi slušamo Venecijansku komisiju. Da li je to što ste uradili i da li ste uradili u redu ili niste uradili u redu. Tako da, ponovo, taj koji protestuje protiv toga treba da zna da ne samo da to što traži u suprotnosti sa Ustavom, već da ukoliko usvojimo, a hvala Bogu, nismo te zahteve da će to direktno da se odrazi na to da nema daljih evropskih integracija dok ne završimo to u skladu kako smo i uradili, a to je u konsultacijama sa Venecijanskom komisijom. I to je tako. Dakle, da se razumemo, što se tiče životne sredine, naravno, građani mogu da protestvuju. Lično, ako me pitate kao Ana Brnabić, meni je drago, zaista, što se sve više u Republici Srbiji bavimo životnom sredinom. Ja mislim da je to užasno važno. Ja sam, na kraju krajeva, predsednica Vlade koja je stavila kao prvi predsednik Vlade u Republici Srbiji životnu sredinu kao jedan od osnovnih prioriteta Vlade koju vodim, jedan od osnovnih prioriteta, zato što ja jasno rekla u svom ekspozeu, ako se sećate, ljudi, znate kako, mi smo dostigli sada taj ekonomski standard da mi ne samo da moramo, morali smo mi to i pre 40 godina, nego sada i možemo da investiramo u zaštitu životne sredine zato što su to užasno skupe investicije. Meni nije jasno i još jednom pitam zašto sada? Zašto protestvujete sada kada smo mi u mandatu ove Vlade i u sazivu ove Skupštine usvojili čitav niz izuzetno važnih zakona koji se tiču životne sredine. Zakon o korišćenju obnovljivih izvora energije prvi put ima Republika Srbija. Pre toga su obnovljivi izvori energije bili jedan član u okviru šireg Zakona o energetici. Zakon o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije koji nam dozvoljava da širimo, praktično nam dozvoljava, i ovako smo mogli, ali ovo nam praktično dozvoljava da širimo centralnu mrežu za centralno grejanje, daljinski sistem grejanja zato što uvodi kategoriju „povlašćenog kupca toplotne energije“, pa će ljudi moći da se priključe na centralni sistem. S druge strane, menjamo energente sa uglja, mazuta na biomasu i gas. Širimo mrežu. Ljudi koji to pre nisu mogli da priušte sada mogu da priušte zato što su povlašćeni, pa im mi subvencionišemo cenu toplotne energije i svi zajedno za par godina imamo mnogo čistiji vazduh, ali mi smo to krenuli da menjamo. Zakon o izmenama i dopunama Zakon o energetici, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima i čini mi se možda i najvažniji, kao najveći signal Zakon o klimatskim promenama kao prvi sistemski zakon kojim se uspostavlja osnov za ograničenje emisije gasova sa efektom staklene bašte. Da li smo od 2014. godine smo tek počeli da gradimo filtere za odsumporavanje na našim termoelektranama? Jesmo. Niko to nije radio pre nas. Da li smo mi počeli da gradimo postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda? Jesmo. Da li smo počeli da radimo kanalizacionu mrežu? Jesmo. Da li smo počeli da dajemo subvencije za kupovinu električnih vozila? Pa, ne možete sa jedne strane, ti tajkunski mediji, da nam kažu, kada uvedemo subvenciju za električna vozila, kako subvencionišemo najbogatije, a sa druge strane, kada imamo proteste zbog životne sredine i ugroženog vazduha, da kažu ništa niste uradili za taj vazduh. Pa, ne može jedno i drugo. Ili lažete kada ste rekli da to nismo trebali da radimo ili lažete kada kažete da ništa ne radimo. Ne može i jedno i drugo, a stalno čujemo jedno i drugo. Od dana do dana čujemo suprotne poruke i kritike ili da nešto jesmo uradili, pa nismo trebali da uradimo ili da to isto što su nas juče kritikovali da smo uradili da to u stvari nismo uradili, ali, dobro, na nama je da se borimo dalje. „Rio Tinto“, ja mislim da je juče predsednik Aleksandar Vučić stavio tačku na temu „Rio Tinta“ i sve špekulacije, i ko je doveo i ko je dao prvih devet dozvola i ko je dao prvi put dozvolu za bušenja i istraživanja. Ono što je posebno neverovatno je što 2019. godine čak nije dalo Ministarstvo za energetiku i rudarstvo, nego Ministarstvo za životnu sredinu. Ministar Oliver Dilić je to dao. Toliko o brizi za životnu sredinu i za naše resurse i za to kako se eksploatišu, ali dobro. Konačno, samo da kažem i ovo. Što se tiče toga da ne treba sada menjati Ustav zato što ovaj saziv nema legitimitet, pa opet ste preskočili jedan važan korak, kao što ga uvek preskačete, a to pričam o ovima iz vanparlamentarne opozicije, a to su građani. Uvek zaboravite na građane. Uvek. Proglasite pobedu na izborima pre nego što su građani glasali za vas ili za nas, kao i što ste sada došli do toga da li će Skupština dvotrećinskom većinom u to da usvoji ili neće. Prvo građani treba da kažu da li žele ili ne žele 16. januara, a onda, ako dođe do Skupštine, onda vam je tema da li saziv ima legitimitet ili nema legitimitet. Ali, da vam kažem, ako želite da kažete da nema, glupa vam je to tvrdnja. Glupa vam je teza i potpuno promašena tema zato što niko na ovom svetu, niko u EU, niko u SAD-u, niko nigde nije nikada osporio legitimitet ovog saziva. Pa, i partneri iz EU su rekli izađite na izbore. To je, na kraju krajeva, demokratija. Vlast može da se menja jedino na izborima i nismo za bojkot. Odlučili ste da bojkotujete. Oni koji nisu odlučili da bojkotuju, nego su izašli, nisu uspeli da dobiju glasove ni za cenzus od 3%. Dakle, građani su glasali, izabrali svoje narodne poslanike i svaki saziv ima legitimitet nakon demokratskih izbora. Ne možete vi utvrđivati da li neki saziv ima legitimitet ili ne, iako razumem da misle da su iznad svih i iznad svakog i da je jedini legitimitet kada mu oni daju legitimitet. Pa nije ni legitimno ako nekad slučajno pređu cenzus, pa imaju 5% nego moraju da imaju valjda 20% ili 25% da bi to imalo legitimitet. Nigde to ne piše. Nije to demokratije. Dakle, da se vratimo građanima i demokratiji i tu će nam se sve lepo samo kazati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, pošto je puna lista, ja moram da vas obrišem. Samir Tandir je tražio verovatno kratku repliku, molim vas, jer neki ovlašćeni dugo čekaju. Izvolite.
Hvala predsednici Vlade na detaljnom osvrtu. Činjenica je da se ova Vlada prva uhvatila u koštac sa nagomilanim ekološkim problemima i mislim da je to nešto na čemu treba skinuti kapu. Po prvi put se rešavaju nesanitarne deponije. Što se tiče i drugih problema, kao što smo govorili, i otpadne vode i gasifikacija i biomasa itd. mislim da i posle 20 godina EU je za većinu građana jako apstraktan cilj. Mislim da dovoljno ne govorimo o tome. Ne predstavljamo rezultate da je, u stvari, EU nešto što se tiče svakodnevnog života svake građanke i građanina i mislim da o tome treba više da govorimo, da je kada čistimo naše reke, kada se bavimo ekologijom, da je to u stvari ta "Zelena agenda" i da je to EU, da kada vidimo političara, sudiju, policajca da to nije nekakva sila, već da je servis građana i da je to evropska tekovina i mislim da o tim projektima koje u lokalnim sredinama, u manjim sredinama, u manjim gradovima EU finansirala, bilo kroz grantove, bilo kroz nepovratna sredstva, da o tome treba više govoriti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Socijaldemokratska partija Srbije, narodni poslanik dr Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, premijerko, ministarko, uvažene koleginice i kolege narodne poslanice i narodni poslanici, čini mi se, premijerko, da odavno niste imali sadržajniji govor i praktično ste nam uzeli većinu dela onoga oko čega smo hteli da pričamo. Čini mi se da vam je govor bio do sad i najkvalitetniji, što se mene lično tiče. Verovatno zato što ste jako emotivno nastupili i emotivno pokušali da ukažete na sve ono na čemu vi radite ovo vreme od kada ste tu. Krenuću da podvučem neke stvari o kojima ste već govorili, jer ste bili zaista sadržajni i kvalitetni. Prvo, ja ne mogu da shvatim da neko može da ima nešto, iako nisam hteo o tome da pričam, o tome da pet najosnovnijih namirnica se ograniči u ceni, i kako to može neko da vodi opozicionu politiku, a suprotstavljajući se ovoj odluci? To je za mene apsolutno neprihvatljivo. Vidimo da to nije problem ekonomije naše države, nego da, praktično, živimo u jednom nekarakterističnom i nestandardnom vremenu, u vremenu epidemije i da ekonomija je u turbulenciji i da svugde rastu cene. Ja zovem svoje rođake u Nemačkoj, je to katastrofa kažu. I zaista je to odgovoran i dobar potez. Međutim, moram da vam sugerišem jednu stvar. Među tih pet najosnovnijih namirnica, naravno, ulje, brašno, šećer, je i određeni artikl svinjskog mesa. Međutim, ja moram da vas zamolim, da bi zbog građana islamske veroispovesti ili jevrejske veroispovesti, trebalo da uvrstite možda i nešto iz, na primer, junećeg asortimana i da na taj način, to ja znam da nije učinjeno s namerom i ne kažem to, nisam apsolutno želeo o tome da pričam, ali eto, na primer, meni bi to značilo, verovatno i svim muslimanima, da uvrstite, na primer, juneći but, takođe i da imamo tu poštovanje i nekih verskih posebnosti svih građana ove zemlje. Ja svakako znam da ste vi posvećeni tom poslu i da je to najverovatnije bila stvar propusta. U svakom slučaju, drago mi je, zaista ste jako lepo govorili o prednostima EU. Ja ne krijem, ja sam evrofanatik, ja kad ne bi postojalo tog puta, verovatno i puta ove zemlje ka tom pravcu, ne bih živeo ovde i većina ozbiljnih ljudi, ozbiljnih stručnjaka ne bi to činila. Mi zaista vidimo svoju budućnost u EU, jedinoj, da kažem, danas perjanici svetskih, ljudskih i manjinskih i svih drugih prava i sloboda. Evo, spomenula je predsedavajuća Viktora Iga, od te njegove čuvene rečenice o Evropi kao zajednici svih evropskih država, tu je mislio analogijom na SAD, preko ujedinjavanja šest zemalja EU, odnosno tada šest zemalja Evrope u Zajednicu za čelik i ugalj, pa sve do danas i do današnjeg oblika, vi ste to dobro rekli i to treba uvek pomenuti, a znam da ministarka za ljudska i manjinska prava je to uvek govorila i to je najbitnija stvar, glavna stvar je da je EU veliki mirovni projekat. Od kada je EU ustanovljena, na teritoriji Evrope ne postoji, niti se razmišlja, niti će, nadam se, biti bilo kakvih sukoba i rata i to je najbitnija stvar. Druga stvar, naravno, čini mi se da je 2012. godine EU i dobila Nobelovu nagradu za promovisanje mira, solidarnosti i svih drugih najvećih postulata čovečanstva. U svakom slučaju, decenijske težnje država Evrope da se okupe u cilju saradnje i, pre svega, garantovanja bezbednosti, pa onda ljudskih i manjinskih prava, pa onda ekonomskog razvoja, pa onda solidarnosti, je nešto čemu mi treba da stremimo i stremimo i nešto što promoviše, pre svega, evropske vrednosti svih Evropljana, a sebe doživljavam kao Evropljanina. Druga bitna stvar, i pored toga što većina evropskih država smatra da je, mislim i onih koje ne pripadaju trenutnoj EU, mislim na geografskih evropskih država, smatraju da je njihova budućnost u EU, u Evropskoj uniji su, odgovaraju i čuje se ujedinjeni u različitosti. Znači, EU ne ukida naše posebnosti i različitosti, čak šta više, ona ih podržava i podupire. Ovaj uvodni deo sam rekao potaknut vašom rečenicom i zaista je to najbitnija stvar, najviše što treba ljudskom biću jesu mir i prosperitet i šansa za razvojem, što ja kao socijaldemokrata zaista uvek primarno uvažavam. Evropska unija se danas sastoji od 27 zemalja, ali prijem novih članova nije zaustavljen i on se nastavlja. Jeste, možemo povremeno čuti da je nastupio nekakav zamor od proširenja, ali EU na svakom mestu, njeni zvaničnici i njene zvanične institucije ističu da je otvorena perspektiva evropska za sve zemlje regiona na našem kontinentu i za prijem u članstvo. Naravno, naša država još od demokratskih promena je opredeljena za put ka EU i na tom putu postignut je zaista značajan napredak, pogotovo u zadnja, da kažem, dva ciklusa, u zadnje dve vlade, zaista je napravljen ogroman napredak. Mi smo, kao što znate, otvorili 18 poglavlja, čak dva privremeno zatvorili. A nakon uvođenja nove metodologije proširenja poglavlja su sada grupisana u šest tematskih celina, odnosno klastera, od kojih je prvi klaster Srbija već otvorila. U najnovijem Izveštaju, koji je danas pred nama, Evropske komisije o Republici Srbiji, objavljenom u okviru paketa za proširenje koji ukazuje na reforme koje su potrebne da preduzmu šest zemalja Evrope i Turska, se jasno ukazuje i predloženo je otvaranje dva nova klastera, što je zaista dobra informacija za sve nas. to su, rekli ste i vi ponovili, Klaster 3, odnosi se na konkurenciju i inkluzivni rast i Klaster 4, koji se odnosi na Zelenu agendu i održivo povezivanje. Zaista je bio inspirativan i, reći ću, istinit vaš govor koji se odnosi na ekologiju. Zaista je mnogo učinjeno. Eto, mi smo stalno debatovali, mi smo tražili rešavanje deponije Stanjevine, pa drugih deponija. Mi to rešavamo. I sve ovo što ste nabrojali, i uvođenje kanalizacije i pročišćavanje otpadnih voda i mnogo, mnogo toga je istina. Zaista je nekorektno zloupotrebljavati zakone, dobre zakone, da bi se ušlo u političku promociju. To je isto kao ono na početku, namerno sam rekao. Ko normalan, politički zreo bi napadao to što mi ograničavamo rast pet najosnovnijih tih upotrebnih namirnica? Ja to ne znam. Ko normalan može da napadne Zakon o referendumu? Pazite, rekao sam tu, priča o referendumu je priča da li mi političari želimo da čujemo glas građana, da li mi želimo da čujemo šta to njima treba ili smo mi najpametniji, ili mi mislimo da smo s Marsa pali, da nismo deo naroda, pa da donosimo odluke onako kako nama odgovara ili, ne daj Bože, nekom trećem. Tako da je za mene to apsolutno neprihvatljivo, da raspravljamo na tom nivou. Uz to, odlično ste interpretirali, Venecijanska komisija je glavno telo Evropske komisije, odnosno EU, koje se bavi pravosuđima svih zemalja EU i onih zemalja koje teže da uđu u EU. Njene preporuke su imperativ. Oni traže od nas da menjamo zastareli Zakon o referendumu, koji je loš, a to pokazuje naša praksa. Koliko smo imali referenduma uspešnih? Jesmo li imali jednu narodnu inicijativu uspešnu? A svaki dan u Švajcarskoj, praktično u mesec dana organizuju, kreiraju politike svoje države kroz referendume. Pa, jel to poruka demokratije, vladavine naroda? Jel to značenje demokratije? Apsolutno neutemeljeni napadi i pozivi na stvaranje nekakvog nereda u državi, što je apsolutno nekorektno, u jednom izuzetno teškom trenutku. Ajmo da političku borbu vodimo političkim putem, političkim oruđima, onim što nam je dostupno, svojim idejama, svojim programima, a ne na način blokiranja jedne države i njenog razvoja i apsolutno svega. Apsolutno je to neprihvatljivo i za svaku kritiku. Meni je drago što je danas zaista priča o EU, odnosno Izveštaju Evropske komisije pred nama, jer je to izuzetno bitna priča. Vi znate da je glavni problem ove države, i vi ste to, čini mi se, video sam u nekoliko naslova rekli – radna snaga, nemamo radne snage, nemamo ljudi koji će da rade i odlazak mladih ljudi. Bez evropske perspektive, a bogami, i evropskih novaca, ne bi nas bilo ovde, većine nas, i budućnost ove zemlje ne bi postojala bez ovog puta, verujte mi. Ovo je put kojeg treba da se držimo zbog svojeg interesa. Eto, ja plastično podvlačim one neke vaše stvari. Evropsku komisiju, evropske prijatelje doživljavam kao prijatelje. Svaku njihovu sugestiju vidim kao sugestiju i kao osnaživanje. Uvek se kaže Evropska komisija želi da osnaži Vladu Republike Srbije da učešće nacionalnih manjina u lokalnim samoupravama pojačaju, misli se na institucije, što je korektno, što treba nama da bi imali veće poverenje jedni u druge. Mi praktično nemamo ovde međunacionalnih ozbiljnih problema, praktično imamo jednu harmoniju. Druga stvar, da se razviju ekonomski delovi u kome su manjine zastupljene. Meni je drago što se to čini. Evo, pominje se gasovod. Misaona imenica je bila da vi u Novom Pazaru imate gasovod. Kada sam pre nekoliko godina pričao - dobiće Novi Pazar gasovod, imam obećanje Vlade, čini mi se u prošloj Vladi, svi su rekli ovaj čovek nebuloze iznosi, konfabulira. Kažem - ljudi, ja verujem u to, imamo dokumente, potpisali smo, sve ide kako treba. Evo, danas i danas kritikuju, a gasovod im ispred Novog Pazara, ušao u opštinu Novi Pazar, postavljaju se cevi u Novom Pazaru dogodine ćemo imati razvučen po celom gradu. Eto, rešavanja problema i zagađenja. Apsolutno su neprihvatljive neke stvari u političkom sukobljavanju, političkoj borbi, pozivi na blokiranje ulica. To je za mene zaista, kao lekara, neprihvatljivo. Zaustavljanje protoka hitni služi je za mene neprihvatljivo, jer ja glavu razbijam danima da spasim jednom čoveku život. Treba da nam neko pogine ili nekoliko ljudi u vremenu epidemije kad nam ljudi umiru svakodnevno, apsolutno neprihvatljivo. Ima načina, dobro ste rekli protesti, niko ne oduzima pravo na proteste, ima načina da se protestvuje, ima načina da se vodi politička borba. Korektnih načina koji ne ugrožavaju živote, svakodnevni živote, živote ljudi, razvitak države itd. Dalje, u oblasti slobode, zaista izdvojio sam ovde nekoliko partija koje zaista govore o značajnim naprecima rada ovog parlamenta koji je u ovom mandatu svakako unapređen, potom u oblasti evropskih tekovina, pravde, slobode i bezbednosti Srbija, kako se navodi, nastavlja da kao tranzitna zemlja značajno doprinosi upravljanju mešovitim migracionim tokovima ka EU, aktivno i konstruktivno sarađuje sa susednim državama i članicama EU. Znači, mi smo na migrantsko pitanje odgovorili na jedan način kojim su odgovorile najodgovornije evropske države, a od većine drugih evropskih država smo mnogo bolje odgovorili, onako kako je naša tradicija. Zatim, u oblasti slobode kretanja radnika Srbija je ostvarila napredak u odnosu na raniju preporuku kao poboljšanje saradnje sa državama članicama EU u vezi sa koordinisanjem sistema socijalne sigurnosti itd. Posebno se navodi napredak Srbije koji je postigla u oblasti bezbednosti na putevima, u reformi železnice, kao i usvajanju Zakona o klimi, set energetskih zakona, uključujući i Zakon o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti. Sve ovo dovelo je do zaključka da su ispunjena merila za otvaranje klastera četiri, odnosno zelena agenda i održivo povezivanje. Iako smo prolongirali sledeći popis za godinu dana zbog pandemije Kovid-19, pohvaljuje se poboljšanja dostavljanja statističkih podataka Eurostatu i ocenjuje se napredak u oblasti statistike, jer se mi ozbiljno pripremamo i za ovaj akt koji je izuzetno bitan i za našu industriju. Naravno, već ste pominjali ekonomiju i privredu, i to se svakako pohvaljuje i to je možda i najbitnija stvar, ali takođe se beleži i napredak koji je Srbija ostvarila u reformama poreske uprave i kada je reč o strukturi privrede i ekonomskoj integraciji sa EU. Potrebno je posebno naglasiti napredak koji je Srbija ostvarila na ovom polju, polju ljudskih i manjinskih prava. Izveštaj konstatuje da je u velikoj meri uspostavljeni zakonodavni i institucionalni okvir za zaštitu ljudskih i manjinskih prava. Pre svega, izuzetno je bitno što smo formirali u ovoj Vladi posebno ministarstvo koje se bavi ljudskim i manjinskim pravima i dijalogom. To je direktno ukazivanje na iskrenu želju Vlade da se podigne nivo ljudskih i manjinskih prava koji su sada na zadovoljavajućem nivou. Ja ću posebno da pohvalim rad ministarke i ministarstva, obzirom da smo mi imali zaista jedan izuzetno intenzivan rad na zakonodavnom polju u ovoj oblasti i svi dobro znate da smo donosili i doneli izuzetno dobre i kvalitetne zakone u ovom polju. Pre svega, Zakon o rodnoj ravnopravnosti, izmene i dopune Zakona o sprečavanju diskriminacije, a prošlog meseca smo ojačali i nezavisne institucije i tako na direktan način pokazali zaista našu želju i intenciju da jačamo sve poluge koje će osnažiti slobode i ljudska prava u našoj državi. Naravno da je jako bitno da se učvrste i svi drugi mehanizmi koji će omogućiti zaštitu ljudskih i manjinskih prava naših manjinskih naroda. Ja sam se dotakao većine ovih stvari i vidim da vreme brzo prolazi. Želim samo na kraju da ilustrujem koliki je značaj, vi ste rekli, obzirom da dolazim iz zdravstvenog sektora, da je zaista zahvaljujući fondovima iz EU praktično napravljeno sve ono što smo mi napravili. Imali smo oko 250 miliona evra ulaganja u naše zdravstvene institucije, preko 20 bolnica u celoj Srbiji i četiri velika klinička centra su renovirana, ogroman broj opreme, ulaganje u ljudski faktor koji je podržalo i sprovelo Ministarstvo zdravlja, ogroman broj vozila. Sve je to nešto što je finansirala EU i nešto što je za svaku pohvalu. Donirali su preko 200 miliona, a Evropska investiciona banka je dala kredite u odnosu od 250 miliona evra. Znači, mi se približavamo cifri od pola milijarde evra koje smo preko evropskih institucija plasirali u naš zdravstveni sistem i zato danas imamo kvalitetan odgovor u ovoj ozbiljnoj epidemiološkoj krizi. Želim na kraju da završim svoje izlaganje sa time da ćemo mi kao SDPS zaista ustrajati i naše statutarno opredeljenje jeste stremljenje ka EU i uvek ćemo podržati sve progresivne zakone i odluke koje donosi ova Vlada, a koje nas približavaju ovom našem zajedničkom cilju, a to je moderna Srbija u EU koja danas postoji. Hvala vam.
Zahvaljujem se ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe SDPS. Pre nego što pređemo na sledeću ovlašćenu predstavnicu, za reč se javila ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Nekoliko odgovora uvaženom narodnom poslaniku i zato što je on predsednik Odbora za ljudska, manjinska prava i ravnopravnost polova i kao takav onaj ko neposredno nadzire i kontroliše rad ministarstva. Drago mi je da smo ostali čvrsto na tome da razumemo koliko je EU prevashodno mirovni projekat. Čvrstina našeg uverenja će pomoći Evropljanima koji su to nekako pozaboravljali usput, pa se bave raznim temama koje su se udaljile od ključne ideje na kojoj je EU nastala i od ključne ideje koju mi hoćemo da učinimo živom svakodnevnicom u Srbiji, a to je da ljudi dijalogom grade mir i demokratiju i da tako grade poverenje u društvu nikada ne zaboravljajući da se mora slušati kritika, da se mora slušati drugačije mišljenje i da se mora razgovarati, da se mora razgovarati upravo o svim temama o kojima govori i Izveštaj Evropske komisije koji je pred nama. Odgovor vama zato što smo pre godinu dana, kao ministarstvo, došli pred vas i obećali smo godinu dana plana, tražeći u stvari odobrenje od članova Odbora i vas da li želite da imate ministarstvo koje je spremno da uradi sve da se ocena Evropske komisije poveća za 20% i da bude 2,64, s obzirom da smo sada čuli da je 2,8, hvala vam na poverenju da mi to možemo. Mislim da može Srbija mnogo više i naravno da ćemo imati predloga kako to Srbija da uradi i mnogo više. Stvari koje smo bili dužni odboru je bio podnošenje Izveštaja o radu Ministarstva, što smo uradili 19. novembra ove godine i podnošenje Plana za 2022. i opet smo imali istu razmenu pitanja i odgovora. Predsednik je pitao i prošle godine – a što samo za godinu dana? Mi smo rekli – zato što ako ne umemo da uradimo ovo za godinu, za dve sigurno nećemo. Zašto opet samo za godinu dana? Iz istih razloga. Korak po korak. Jedno po jedno, proverljivo, dobrovoljno se podvrgavajući parlamentarnom nadzoru. To je jedini način da uspe i drago nam je da smo imali u Odboru i kritičara i saradnika i nekog ko je uvek bio spreman na dijalog o svemu što u Ministarstvu treba da se desi. Tako je bilo i sa predstavljanjem plana rada koje je odobrilo Ministarstvo, kao i izveštaj. Mi ćemo da radimo 2022. celu godinu na donošenju strategije ljudskih prava u Srbiji i to zato da, slažući se sa opaskama gospodina Bačevca, da u razgovoru s ljudima pokažemo koliko je Evropska unija životan, svakodnevni, rutinski projekat, osim što je mirovni projekat. Koliko je sve to što piše u ovom izveštaju nešto što je duboko prožeto kroz našu svakodnevnicu i kako je to povezano sa ljudskim pravima, sa željom da o ljudskim pravima odlučujemo, da ljudska prava merimo i da o ljudskim pravima imamo dijalog na lokalnom nivou, jer je to mesto gde se skoro 70% svih zakona sa „akia“, sa onim kako se usaglašavamo, sa EU, donosi. Tome služi Strategija ljudskih prava i mi se nadamo saradnji tokom ove godine, kako Narodne skupštine, tako i poslanika, poput narodne poslanice Snežane Paunović koja je podnela zahtev pred naše Ministarstvo hoće li neko da se pobrine za mentalno zdravlje nacije tokom dve godine epidemije, hoćemo li popričati o tome koliko smo izbudaljeni, koliko smo u strahu, koliko smo u neizvesnosti. Mi smo organizovali društveni dijalog, jer je to Narodna skupština od nas tražila. I obavezujuće postupanje preuzelo Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo prosvete i jedan vid tog dijaloga će teći i kroz dijalog koji ćemo imati o starenju. Koliko je tuge više u najstarijim među nama a rekli smo, kad gledamo najstarije među nama, ne gledate njih, gledate sebe u budućnosti. Ako već ne umemo drugačije da razumemo koliko je važno da sve to razumemo da je to EU. Tako da smo započeli rad na izradi Strategije ljudskih prava i da ćemo raditi i dijalog o jednom velikom zakonskom projektu, Zakonu o civilnim žrtvama rata i Zakonu o rodnom identitetu, kao zakonima koji se tiču ljudskih prava i da ćemo biti podrška dijalogu za primenu Zakona o nestalim licima, kao što smo podrška i za izradu zakona. To su sve ljudsko-pravaški zakoni koji trebaju ovom društvu da bi se, kako je narodni poslanik Samir Tandir rekao, govorilo o javnom diskursu koji se menja i kao što je narodna poslanica Elvira Kovač kazala šta su sve preporuke Evropske unije da se u polju ljudskih i manjinskih prava radi bolje, efikasnije, da bi sledeće godine u sledećem izveštaju bili izmereni sa još 20% većom ocenom. Dakle, da pređemo grupu vrlo dobrih trojkaša. Mada ja mislim, ako se potrudimo, ako nas budu pitali iz Evropske komisije, sledeće godine – kako ste, da mi kažemo – vrlo dobro, služimo narodu, pa da je to 3,51. Nije to nemoguće, ako se ljudi slože da razgovaraju o tome šta ko treba da uradi, koliko to košta, ko će to da plati da bi se u ovoj istoj sali u decembru razgovaralo na takav način. Gospođa Elvira Kovač je rekla koje su to preporuke koje mi treba da vodimo računa da budu primenjene iz izveštaja a tiču se ljudskih i manjinskih prava i do nas je da sa vama u komentarima Izveštaja podelimo i kako smo to uradili. Mi smo obišli sve upravne okruge, u njihovim sedištima, u proleće ove godine. Počeli smo ove jeseni drugi obilazak. Do sada smo obišli Toplički, Pčinjski, Jablanički i Nišavski okrug zato što duboko verujemo u to da se EU, da se ljudska prava brane, grade, unapređuju, o njima razgovara na lokalnom nivou. Verovali ili ne, to radi. Samo da vam dam jedan primer. U prethodnom obilasku, na primer, mi smo sve pitali da li imaju savet za međunacionalne odnose, pošto je to prostor u kome gradite dijalog među različitima. Nije važno da li su samo međunacionalni ili savet za bezbednost. Imate to u zakonodavnom okviru, u Zakonu o lokalnoj samoupravi. Ako nema novaca, ima ko da asistira, ima saradnje međunarodnih organa, organizacija i institucija, što nemamo savete? Onda se dogodilo da smo sada u drugom krugu obilaska, recimo u Nišu, informisali da je formiran i odmah smo rešili jedan ljudsko-pravni problem na licu mesta pošto je predstavnica makedonske nacionalne manjine kazala – da, ali mi nismo u savetu, pošto zakon kaže mora da bude 1% manjine. Mi smo pitali – da li brani ako je manje od 1% da bude član? Ne brani. Tako se grade ljudska prava. Ljudi moraju da se slušaju, moraju da se čuju i moraju da razumeju da su ljudska prava tkivo svakodnevnog života. Obišli smo i sve nacionalne savete u njihovim sedištima i evo opet primer kako primenjujemo preporuke. Poslednji nacionalni savet kojem smo bili u gostima je Nacionalni savet albanske nacionalne manjine u Bujanovcu. Na njihovu inicijativu je organizovan društveni dijalog. Mi smo rekli šta je problem, šta je to što ministarstvo može da uradi. Oni su rekli – obrazovanje, hoćemo obrazovanje kao temu, nemamo prevodioca, kasne nam udžbenici, četvrti i osmi razred, kasne nam licence. Mi smo rekli – vi kažite ko treba da učestvuje u tom dijalogu, hoćete u Beogradu, hoćete u Bujanovcu, oni hoće u Bujanovcu, molim lepo. Taj dijalog je naša podrška Ministarstvu prosvete, jer je ministar Branko Ružić uradio lavovski deo posla, ali treba nam neko mesto gde će ljudi da se skupe da razmene o tome informacije, kao što je to bilo mesto i društvenog dijaloga koju je tražila koordinacija nacionalnih saveta o Strategiji obrazovanja 2030. godine za njihove zahteve. Opet je Ministarstvo prosvete kazalo – dobro, dolazimo, hajde da razgovaramo. Rešili smo sporne delove strategije na opšte zadovoljstvo. To su dokazi za ono što smo gospodinu Bačevcu rekli prošle godine, 16. novembra, mi, Ministarstvo, mi smo alat. Mi smatramo da je to suštinska uloga svakog iz budžeta plaćenog, imenovanog, postavljenog, izabranog lica. Mi smo alat za promene i tako smo poslužili kao alat kako nacionalnim manjinama, tako i Ministarstvu prosvete i tako smo spremni da radimo i dalje. Da li to radi s obzirom da je društveni dijalog bio pod najvećim svetlom ruganja – šta ti je to, koješta i to se ne upotrebljava, šta imaš ti da pričaš, lupi rukom. Tako se demokratija ne gradi. Dok ne naučimo da razgovaramo, imaćemo svakodnevni problem sa tim da neko ugrožava naša prava, a da mi nemamo gde da kažemo ko je to, šta ko treba da uradi drugačije i kako da se svi ljudi u Srbiji osećaju bolje nego što se trenutno neki od nas osećaju ili većina ako ih pitate za ekonomsko stanje, ako se pitate za strah od lečenja ili ako ih pitate generalno za atmosferu društvenu, o čemu je gospodin Samir Tandir govorio za javni diskurs. Dakle, na prethodnom dijalogu koji smo opet organizovali na inicijativu civilnog društva, taj dijalog je imao temu civilno društvo i mediji. Javila se pozvana predstavnica Sindikata novinara Srbije i rekla – zašto samo pričamo o medijima kao kada je sloboda govora u pitanju, zašto ne govorimo o socio-ekonomskom položaju novinara? Mi smo rekli – hajde, obratite se Ministarstvu, mi ćemo organizovati društveni dijalog gde će tema biti socio-ekonomski položaj novinara, jer je to važno. Koliko ti je važno da imaš slobodu rada kao profesionalni novinar, toliko je važno i da znaš da ćeš imati čime da nahraniš decu ako imaš kod kuće ili sebe ili šta god da imaš kod kuće. Mislim, ta navika da se jede je dosta neizbrisiva. Taj dijalog je održan 30. novembra. Došli su svi predstavnici, došli su Javni servis, RTV, privatne televizije, dva udruženja, NUNS i UNS i posledica je da će verovatno već sledeće nedelje oni samostalno dalje nastaviti svoje zahteve prema Vladi Srbije, prema Ministarstvu kulture i informisanja, koje je takođe bilo prisutno kao Ministarstvo rada za svoj granjski kolektivni ugovor. To su posledice izgradnje društvenog dijaloga. Rekli smo 16. novembra prošle godine biće 12. Evo sada 10. decembra na dan ljudskih prava biće 22, pošto ćemo 8. decembra imati 21 dijalog. Planirali smo sledeću godinu 24 dijaloga na teme koje ljudi od nas traže. Zašto delim ove informacije? Zato što slušajući sada vas iz svoje nadležnosti mi ćemo pitati, pre svega, Odbor za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova - da li hoće da nam budu partneri do kraja decembra organizovanom društvenom dijalogu o ishodima i prirodi Zakona o referendumu? Ako je već tako važno da znamo šta tačno u tom zakonu piše, hajmo da sednemo oko stola svi oni unapred znaju da Zakon o referendumu ne valja, svi mi koji smo ga pročitali pa znamo da valja, ali ne znam šta sve mogu da budu ishodi. To je vladavina prava. Tako gradimo obavezujuća postupanja za sve nas koji želimo da se Srbija drži vladavine prava. Sve to što se tiče primedbi koje je spomenula poslanica Elvira Kovač, dakle, popis i obrazovanje su postupci u toku, kao i finalizacija tri strategije koje će do decembra biti pred Vladom Srbije - Strategija za podsticajno okruženje za razvoj civilnog društva, revidirana Strategija za uključenost Roma i Romkinja i Strategija o prevenciji diskriminacije ili kako mi to kažemo antidiskriminaciona, zbog toga što je važno da imamo ta dokumenta, kao da imamo i akcione planove koji će iz toga proisteći. Sve to će biti, naravno, pred vama kada budemo pratili primenu tih dokumenata. Ono što je gospodin Tandir još govorio o javnom diskursu o tome na koji način možemo i kojim alatima da omogućimo da bude u našem svakodnevnom životu ono što nam je zapisano u dokumentima. Na svu atmosferu neprijateljstva i nečije volje da diskriminiše i vređa, mi smo već u javnosti i na internet stranici ministarstva kazali da postoje dva načina da dobrog javnog diskursa bude. Jedno je da ljudujemo i da se sami uzdržavamo od toga da koristimo verbalno smeće jedni sa drugima u komunikaciji i da čitamo. Ako hoćemo da budemo kritičari rezultata ili ako hoćemo da budemo kreatori promena, u oba slučaja moramo da čitamo. Prečesto, na našu veliku žalost, niko ništa ne čita, jer svi sve znaju. Naš odgovor o javnom diskursu je sveden na primenu člana 387. Krivičnog zakona Republike Srbije, koji se ima primenjivati kada nema po nama prirodnog stanja da se sami uzdržavate od toga da propagirate bilo šta u ovom društvu što je Krivičnim zakonikom kažnjivo, a to znači isključivo kaznom zatvora. Član 387. kaže – ko na osnovu razlike u rasi, boji kože, verskoj pripadnosti, nacionalnosti, etničkom poreklu ili nekom drugom ličnom svojstvu krši osnovna ljudska prava i slobode zajamčene opšteprihvaćenim pravilima međunarodnog prava i ratifikovanim međunarodnim ugovorima od strane Srbije kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina. Mi ćemo za sledeće proleće planirati jedan društveni dijalog o primeni člana ovog zakona. Ako već postoji, zašto se ne primenjuje? Da li ga treba menjati i da li nam je dovoljno dobar za sve oni koji neće dobrovoljno i čovečanski da se uzdrže od toga da rade radnje koje policija može da utvrdi, a tužilačkom istragom da se provere, pa da se podigne optužnica? Kažu zemlje koje su naprednije od nas da je jako uspešno za vladavinu prava kada neko prekrši ovakve članove zakona pa dobije kaznu zatvora. Drugo, kaznom iz stav 1. ovog člana kazniće se svako ko vrši proganjanje organizacija ili pojedinaca zbog njihovog zalaganja za ravnopravnost ljudi. Ovo tačka člana 387. koji će se u Strategiji ljudskih prava pretvoriti u čitav odeljak o braniteljima ljudskih prava. Dalje, ko širi ideju superiornosti jedne rase nad drugom ili propagira rasnu mržnju ili podstiče na rasnu diskriminaciju, kazniće se zatvorom od tri meseca do tri godine. Ko širi ili na drugi način učini javno dostupnim tekstove, slike ili svako drugo predstavljanje ideje ili teorija koje zagovaraju ili podstrekavaju mržnju, diskriminaciju ili nasilje protiv bilo kojeg lica ili grupe lica zasnovanih na rasi, boji kože, verske pripadnosti, nacionalnosti, etničkom poreklu ili nekom drugom ličnom svojstvu, kazniće se zatvorom od tri meseca do tri godine. Tačka 5. – ko javno odobrava, negira postojanje ili značajno umanjuje težinu genocida, zločina protiv čovečnosti ili raznog zločina učinjenih protiv grupe lica ili člana grupe koja je određena na osnovu rase, boje kože, vere, porekla, državne, nacionalne ili etničke pripadnosti na način koji može dovesti do nasilja ili izazivanja mržnje prema takvoj grupi lica ili članu te grupe, ukoliko su takva krivična dela utvrđena pravosnažnom presudom suda u Srbiji ili međunarodno-krivičnog suda, kazniće se kaznom zatvora od šest meseci do pet godina. Tačka 6. – ko javno preti da će protiv lica ili grupe lica zbog pripadnosti određenoj rasi, boji kože, veri, nacionalnosti, etničkom poreklu ili zbog nekog drugog ličnog svojstva izvršiti krivično delo za koje je zaprećena kazna zatvora veća od četiri godine zatvora kazniće se zatvorom od tri meseca do tri godine. Čitanje ovog člana je da bude ilustracija rečenici koju je ispravno ponovila Elvira Kovač o tome da Srbija ima odličan normativni okvir za izgradnju i unapređenje ljudskih prava, ali da postoje slabosti u primeni i o tome ćemo razgovarati. Na kraju želim da prosto izrazim svoje duboko uverenje da je količina sumnje spremnosti na podsmeh i nepoverenja, da je moguće da je Srbija stvarno posvećena vladavini prava, ljudskim i manjinskim pravima, koja je podeljena u tom javnom diskursu 2020. godine u novembru, sada verovatno i veća i želim da vam kažem da je to dobra vest i da ćemo i u ovoj godini tražiti i od sveta i od Srbije samo dobrobit sumnje jer je dobrobit sumnje ono što vam stvara prostor za dijalog. Kažete u sebi – neću da pričam sa ovim ni o čemu, ne podnosim ga, a onda kažete – a, možda ipak i tako počinje demokratija i tako počinje vladavina prava. Tražili smo dobrobit sumnje zato što je dobrobit sumnje osnovni stub vladavine prava. Na njemu se zasniva nezavisno pravosuđe. Na njemu se zasniva dijalog. Na njemu se zasniva kultura političkih kompromisa i tražićemo ih i na dalje. Ne tražimo nikakve olakšice, ne tražimo kredite, ne tražimo da nam bilo ko gleda kroz prste. Tražimo da sledeći sastanak sa Odborom za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova u decembru i novembru 2022. godine da se završi sa pitanjem – i kako smo, vrlo dobro, služimo ljudskim pravima. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ovlašćena predstavnica Poslaničke grupe SVM, gospođa Rozalija Ekres.
Poštovani potpredsedniče, poštovana predsednice Vlade, poštovana ministarko, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, 28. decembra prošle godine na Devetoj sednici Drugog redovnog zasedanja u plenumu je razmotren Godišnji izveštaj Evropske komisije za Srbiju, što je bilo prvi put ikada da Narodna skupština plenarno razmatra jedan dokument institucija EU posvećen Srbiji. Današnjom sednicom nastavljamo putem dobre prakse da o bitnim stavovima institucija EU govorimo u plenumu kroz otvorenu debatu. Naša poslanička grupa, Poslanička grupa SVM je uverena da ovakav način rada pozitivno utiče na proces pristupanja EU jer pokazuje da se prema stavovima i preporukama najviših institucija EU postavljamo odgovorno, tako što im posvećujemo veoma značajno mesto u radu našeg parlamenta. Pridruživanje EU predstavlja strateško opredeljenje Srbije. U Narodnoj skupštini postoji apsolutna podrška pitanju evropskih integracija koja počiva na širokom političkom i društvenom konsenzusu. Savez vojvođanskih Mađara kao proevropska, tačnija evro-atlantska stranka, se zalaže za ubrzanje procesa pristupanja Srbije EU, za konsolidaciju demokratskih institucija i jačanje vladavine prava. Smatramo da postoji tehnička spremnost i politička zrelost društva za ostvarenje tog cilja. Podsećam, Narodna skupština je donela dve rezolucije o EU, 2004. i 2013. godine. Rezolucijom o pridruživanju EU od 13. oktobra 2004. godine Narodna skupština je potvrdila da je ubrzani ulazak naše zemlje u punopravno članstvo u EU i pristupanje Partnerstvu za mir strateški i nacionalni cilj, kojem će u budućem radu Narodna skupština Republike Srbije davati punu i stalnu podršku. Rezolucijom iz decembra 2013. godine Narodna skupština se obavezuje da će tokom pregovora nastojati da jača društveni i politički konsenzus o pristupanju Republike Srbije EU. Evropski savet je Srbiji odobrio status države kandidata 2012. godine. Pregovori o članstvu su započeti januara 2014. godine. Od tada je otvoreno 18 od 35 poglavlja. Savet EU je odobrio predlog Evropske komisije za revidiranu metodologiju proširenja za Zapadni Balkan u martu 2020. godine. Srbija je prihvatila izmenjenu pregovaračku metodologiju zvanično na međuvladinoj konferenciji, 22. juna 2021. godine. Nova metodologija podrazumeva grupisanje pregovaračkih poglavlja u šest klastera, šest tematskih celina i temelji se na četiri osnovna principa - na principu kredibilnosti procesa, tj. jačeg fokusa na osnovne reforme, na intenzivnijem političkom upravljanju procesom, na ubrzanju dinamike pristupnih pregovora i na četvrtom principu, principu predvidivosti procesa. Srbija je u prvom klasteru, koji se odnosi na osnovna prava i obuhvata vladavinu prava, pravosuđe i demokratizaciju, otvorila sva poglavlja. Drugi klaster je unutrašnje tržište i slobodan protok robe, kapitala i radne snage. Treći klaster čine konkurentnost i inkluzivni rast u okviru kojeg su socijalna politika, zdravstvo, nauka i mediji. Četvrti klaster koji se odnosi na Zeleni plan i održivu povezanost, odnosno oblasti od transporta do ekologije, je jedini klaster u kojem nije otvoreno ni jedno poglavlje. Resursi poljoprivreda i kohezija, odnosno ruralni razvoj, bezbednost hrane i regionalna saradnja se nalaze u okviru petog klastera. Šesti klaster obuhvata spoljnu i bezbednosnu politiku. Izveštaj Evropske komisije o Republici Srbiji za period jun 2020-jul 2021. godine ne samo da potvrđuje kontinuitet politika, već i više od toga, daje presek sedmogodišnjih zalaganja i postignuća. Raduju nas ocene koje se odnose na rad Narodne skupštine, u kojima se konstatuje da je korišćenje hitnog postupka svedeno na minimum, da je nastavljeno sa razmatranjem izveštaja nezavisnih državnih organa, kao i da je usvojen revidirani Kodeks ponašanja narodnih poslanika. Deo Izveštaja koji govori o Vojvodini i slabim kapacitetima lokalne samouprave ponavlja se već godinama i glasi - Što se tiče lokalne samouprave, Zakon o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine još uvek nije donet, uprkos činjenici da je njegovo donošenje predviđeno Ustavom. Kapaciteti jedinica lokalnih samouprava su još uvek slabi i postoje značajne razlike između opština. I dalje se prenose određeni poslovi na lokalni nivo, bez odgovarajuće analize kapaciteta, ljudskih i finansijskih resursa, koji su potrebni da bi se to realizovalo. Inače, reč "Vojvodina" se u Izveštaju spominje još tri puta, ali samo kao deo imena Radio-televizije Vojvodine, koja se opisuje kao javna, jedina medijska ustanova u kojoj se u kontinuitetu realizuju programi na manjinskim jezicima. Programi radio i televizije se emituju na srpskom jeziku i na 15 jezika nacionalnih manjina. U delu reforme javne uprave, Evropska komisija ocenjuje pozitivnim da je u julu 2021. godine Vlada usvojila Program za reformu sistema lokalne samouprave za period od 2021. do 2025. godine, kao deo strategije reforme javne uprave. U reformi javne uprave zabeležen je ograničen napredak, a ocena stanja je umerena pripremljenost. Preporuka Evropske komisije je da je potrebno zapošljavanje po zaslugama i da je nužno smanjenje prevelikog broja vršilaca dužnosti na višim upravljačkim pozicijama, da je potrebno pojačati kontrolnu ulogu Sekretarijata za javne politike u razvoju i koordinaciji javnih politika. U Izveštaju Evropske komisije konstatuje se da je u pravosudnom sistemu Srbije postignut ograničen napredak i izvestan nivo pripremljenosti i da je posle usvajanja ustavnih amandmana potrebna temeljita revizija sistema imenovanja sudija i tužilaca i vrednovanje njihovog rada, kako bi se omogućilo zapošljavanje i napredovanje zasnovano na sposobnosti, pošto sadašnji pravni okvir nije u dovoljnoj meri garancija protiv potencijalnog političkog uticaja na sudstvo. Da bi se obezbedila nezavisnost i odgovornost pravosuđa, Akcionom planom za Poglavlje 23 je predviđeno da Srbija treba da uradi temeljnu analizu postojećih rešenja, odnosno mogućih izmena i dopuna zakona, tj. Ustava, vodeći računa o preporukama Venecijanske komisije i evropskim standardima. Kao što je poznato, pre dva dana, tačnije 30. novembra, Narodna skupština je usvojila Akt o promeni Ustava, Ustavni zakon za sprovođenje Akta o promeni Ustava i Odluku o raspisivanju republičkog referenduma radi potvrđivanja Akta o promeni Ustava, a predsednik Narodne skupštine je raspisao referendum za 16. januar 2022. godine. Da bi se kroz regionalnu saradnju osnažila evropska perspektiva Zapadnog Balkana, Evropska unija nastavlja da tretira region kako privilegovanog partnera preko raznih EU mehanizama i instrumenata, kao što su, na primer, Komitet za zdravstvenu bezbednost, zajednički sporazum o nabavkama, mehanizmi zaštite u vanrednim situacijama, Fond solidarnosti, kao i izuzeće od aktuelnih EU izvoznih zabrana medicinske opreme. Poslednjih sedam godina, kao deo Berlinskog procesa posebna pažnja se usmerava ka uspostavljanju zajedničkog regionalnog tržišta. Očekuje se da projekat zajedničkog regionalnog tržišta, koji se zasniva na četiri oblasti: digitalizacija, inovacije, investicije i razvoj industrije, bude implementirana do 2024. godine. Važan korak ka stvaranju zajedničkog regionalnog tržišta je i Sporazum o romingu, koji je stupio na snagu 1. jula 2021. godine. Izveštaj pozdravlja koncept „Zelenih koridora“ između EU i zapadnog Balkana. „Zeleni koridori“ su primer kako može da izgleda region bez granica, što je jedna od ključnih ideja sa kojom je pre sedam godina pokrenut Berlinski proces. Zašto su važni „Zeleni koridori“? U2020. godini, počev od marta, 500.000 kamiona je iskoristilo mogućnost korišćenja „Zelenih koridora“ i od tada nisu zabeleženi veći zastoji. Trenutno na mesečnom nivou u proseku oko 61.000 kamiona koristi zelene prelaze. Imajući u vidu da je između država zapadnog Balkana 14 graničnih prelaza i još 18 sa zemljama članicama EU usaglašena je neophodnost proširenja „Zelenih koridora“ na sve granične prelaze koji vode u region, uključujući i tri železnička prelaza, a kako bi se smanjilo vreme čekanja na prelazima, smanjili ukupni troškovi i ubrzala kontrola. Uz brojne inicijative, najavljen je i početak izgradnje „Autoputa mira“ između Niša i Merdara. Od posebnog značaja za jačanje regionalne saradnje je i ekonomski investicioni plan i smernice za sprovođenje „Zelene agende“ za zapadni Balkan. Plan predviđa investicioni paket za mobilizaciju preko 30 milijardi evra za region za narednih sedam godina, a sastoji se od devet milijardi evra u obliku grantova i 20 milijardi evra u investicijama. Što se tiče slobode izražavanja, Izveštaj konstatuje ograničeni napredak usvajanjem i početkom primene jednog broja mera iz Akcionog plana medijske strategije i smatra da opšti ambijent za nesmetano ostvarivanje slobode medija treba dodatno da se ojača u praksi. Da sumiram, Poslanička grupa SVM pozdravlja dosadašnje napore Vlade Republike Srbije i Ministarstva za evropske integracije na unapređenju pregovaračkih kapaciteta, što je uprkos teškim pandemijskim uslovima i brojnim drugim izazovima prihvatila novu metodologiju pregovora i pokazala motivisanost da nastavi sa reformama, kako bi u saradnji sa evropskim partnerima i institucijama obezbedila brži put naše zemlje u EU. U danu za glasanje ćemo podržati Predlog zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ovlašćeni predstavnik Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, Nemanja Joksimović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, uvažene premijerko, uvažena ministarka, pred nama se danas nalazi Predlog zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu, koji je podnet od strane 15 narodnih poslanika. Predloženi zaključak na objektivan način i u najkraćim crtama rezimira Izveštaj Evropske komisije i daje preporuke za dalji rad svih nadležnih državnih institucija i organa, zbog čega ću već na početku svog izlaganja iskoristiti priliku da pozovem sve narodne poslanike da glasaju za njegovo usvajanje. Pre nego što krenem da govorim o samom Izveštaju, želim da vas podsetim da je Evropska komisija 5. februara 2020. godine usvojila novu metodologiju za proces pristupanja EU, koju je Savet EU zvanično usvojio u svojim zaključcima 25. marta 2020. godine. Iako nije bila u obavezi da prihvati novu metodologiju, koja je inicijalno bila namenjena Severnoj Makedoniji i Albaniji, Srbija je to uradila u julu 2020. godine. Moram da vas podsetim i da je Evropska komisija 9. marta ove godine usvojila dokument o primeni nove izmenjene metodologije za Srbiju i Crnu Goru, koju je Savet EU prihvatio svojim zaključcima od 6. maja ove godine. Time što smo čekali duže od godinu dana da EU uobliči novu metodologiju za kandidate koji su već duboko ušli u proces pregovora pokazuje da je i samoj EU bilo potrebno vreme kako bi se iskristalisala i uobličila primena nove metodologije. Upravo ovaj tranzicioni period bio je izazov, ne samo za zemlje kandidate, već i za same države članice EU, jer su i među njima postojale dileme na koji način će se nova metodologija primeniti. Bilo je potrebno da se nađe način kako bi se napravila razlika između država koje već pregovaraju po staroj metodologiji, što je slučaj sa Crnom Gorom i Srbijom, u odnosu na države koje tek treba da započnu pregovore, kao što je slučaj sa Severnom Makedonijom i Albanijom. Upravo prihvatanje nove metodologije u trenutku kada niko sa sigurnošću nije znao kako će ona izgledati pokazuje poverenje koje državno rukovodstvo Republike Srbije ima u EU, ali i spremnost za ubrzanje dinamike pristupnog procesa. Glavne metodološke odrednice novog pristupa naglašavaju četiri aspekta, i to: jači fokus na osnovne reforme, intenzivnije političko upravljanje, povećana dinamika i predvidljivost procesa. Dinamičniji proces podrazumeva i grupisanje pregovaračkih poglavlja, tako da fokus više nije na pojedinačnim poglavljima, već na klasterima koji prate vodeće politike EU. Pregovaračka poglavlja sada su sekundarni instrument za proces evropskih integracija, jer su sada ključne sektorske politike EU koje su predstavljene kroz šest klastera, i to: osnove, unutrašnje tržište, konkurentnost i inkluzivni rast, zelena agenda i održiva povezanost, resursi, poljoprivreda i koheziona politika i spoljni odnosi. Hoću da vas podsetim da je Republika Srbija i do sada pregovarala po veoma zahtevnoj metodologiji, po kojoj nijedna država osim Srbije nije pregovarala, pa ni Crna Gora, s obzirom da je naša zemlja mogla da napreduje samo ukoliko postoji napredak u poglavljima 23 i 24 i 35. Mi smo i po tako zahtevnoj metodologiji u dosadašnjem periodu uspeli da otvorimo veliki broj poglavlja i privremeno zatvorimo dva, što pokazuje da smo i u prethodnom periodu vredno radili na našem evropskom putu. Što se tiče početka primene nove metodologije, ona je na našu zemlju zvanično počela da se primenjuje 22. juna ove godine, kada je u Luksemburgu održana 12. Međuvladina konferencija o pristupanju Republike Srbije EU, na kojoj smo otvorili klaster 1 „Osnove“. Tada je i tako je u dosadašnjem toku pristupnih pregovora Republika Srbija otvorila jedan klaster i 18 pregovaračkih poglavlja, dok smo dva pregovaračka poglavlja privremeno zatvorili. Republika Srbija je prihvatanjem nove metodologije izvršila izmenu pregovaračke strukture, i to u skladu sa osnovnim principima nove metodologije koji se odnose na jače političko rukovođenje samim procesom pregovora. S tim u vezi, 15. aprila ove godine usvojena je Odluka o formiranju Koordinacije za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije EU i Tima za podršku pregovorima. Sve ovo pokazuje da smo na odgovoran i ozbiljan način pristupili primeni nove metodologije, u želji da naš proces evropskih integracija dodatno ubrzamo, što je, složićete se, za svaku pohvalu. Kada govorimo o Izveštaju Evropske komisije, moram da istaknem da je on, po meni, prilično objektivan, iako oko nekih stvari ne razmišljamo isto, iako sam za neka pitanja očekivao malo bolje ocene. Izveštaj je prikazao da je Srbija ostvarila napredak u gotovo svim oblastima i dao smernice za one stvari na kojima je potrebno dodatno raditi u narednom periodu. Što se tiče političkih kriterijuma, Izveštaj konstatuje napredak u svim oblastima, kako u oblasti pravosuđa, tako i u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, osnovnih prava, kao i slobode izražavanja. Moram da istaknem da smo dobili odlične ocene i u sferi ekonomskih kriterijuma. Izveštaj konstatuje da smo ostvarili dobar nivo pripremljenosti u pogledu razvoja funkcionalne tržišne privrede i da je ona zabeležila samo blagi pad u 2020. godini, jer je uticaj krize izazvane pandemijom korona virusa ublažen snažnim zamajcem pre krize, sektorskom strukturom naše privrede, kao i značajnim i pravovremenim merama fiskalne i monetarne podrške. Istaknuto je da je fiskalni prostor kreiran pre krize omogućio našoj zemlji da obezbedi značajnu finansijsku podršku za ublažavanje nastale krize i time doveo do znatnog povećanja kapitalne potrošnje. Sa tom praksom nastavljamo i sledeće godine, pa ćemo raspoloživi fiskalni prostor opredeliti za nastavak ulaganja u kapitalne investicije i zdravstveni sistem, za nastavak poreskog rasterećenja privrede, kao i za dalje povećanje plata i penzija. Upravo, kapitalna ulaganja u nove auto-puteve, bolnice, škole, vodovodnu, kanalizacionu mrežu, kao i fabrike za prečišćavanje vode doneće novi kvalitet života za sve naše građane, za šta se svi mi u SNS zalažemo. Pohvaljeni smo i zbog toga što je na tržištu rada zabeleženo dalje smanjenje nezaposlenosti, kao i što su javne investicije nastavile da rastu, što sve pokazuje da smo i tokom pandemije korona virusa nastavili odgovorno i ozbiljno da upravljamo javnim finansijama. Kada vidite kolika su ulaganja u našu zemlju, kada vidite da imamo sve više ulaganja iz zemalja Evropske unije, ne treba vam bolji pokazatelj na kojem je nivou vladavina prava u Republici Srbiji, jer nikome ko vodi računa o svom kapitalu neće uložiti svoj novac u državu koja je nestabilna i gde je poslovanje nesigurno. Što se tiče pitanja sposobnosti za preuzimanje obaveza koje proističu iz članstva, Izveštaj konstatuje da je Srbija obavila važan posao kada je reč o usklađivanju sa pravnim tekovinama Evropske unije u brojnim oblastima, naročito u oblasti oporezivanja i energetike, zbog čega sam posebno ponosan na predsednika Republike Srbije i Vladu Republike Srbije. Kada govorimo o klasteru 2 – unutrašnje tržište, Srbija je pohvaljena za napredak u oblasti prava privrednih društava, slobode kretanja radnika i poslovnog nastanjivanja i slobode pružanja usluga. Što se tuče klastera 3, koji se tiče konkurentnosti i inkluzivnog rasta, pohvaljeni smo za napredak u oblasti oporezivanja, socijalne politike, zapošljavanja, industrijske politike, naučno-tehnološkog razvoja i obrazovanja. U klasteru 4, koji se odnosi na Zelenu agendu i održivo povezivanje, pohvaljuje se usvajanje Zakona o klimatskim promenama, kao i paketa zakona u oblasti energetike, uključujući nove zakone o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti, kao i postignut napredak u oblasti bezbednosti saobraćaja na putevima i reformi železnice. Što se tiče same Zelene agende, moram da istaknem da je ona za nas jako važna i zato naša zemlja mora polako da zamenjuje ugalj obnovljivim izvorima energije, ali samo na taj način da ne ugrozimo našu energetsku bezbednost, jer je to na kraju dana najvažnije za dalji razvoj naše privrede i naše države. U klasteru 5 – resursi, poljoprivreda i koheziona politika, Srbija je pohvaljena za postignut napredak u oblasti bezbednosti hrane, kroz zapošljavanje kadrova u nacionalnim referentnim laboratorijama i za izradu Akcionog plana u oblasti ribarstva, za finansijske i budžetske odredbe koje se odnose na upravljanje sopstvenim sredstvima, kao i za oblast regionalne politike u pogledu finansijskog upravljanja. Kada je reč o klasteru 6, koji se odnosi na spoljne odnose, u Izveštaju se pohvaljuje što je Srbija nastavila da učestvuje u misijama i operacijama Evropske unije za upravljanje krizama u okviru zajedničke bezbednosne i odbrambene politike i što je nastavila da značajno doprinosi upravljanju mešovitim migracijskim tokovima ka Evropskoj uniji, igrajući aktivnu i konstruktivnu ulogu i delotvorno sarađujući sa svim susedima i državama članicama Evropske unije. Evropska komisija je u svom izveštaju prepoznala i da je Vlada Republike Srbije dala prioritet reformama u vezi sa Evropskom unijom i da je postavila Agendu o vladavini prava, kao jednu od ključnih prioriteta, da je ispunila merila za otvaranje klastera 3 i 4 i stoga preporučila da se oni otvore, na čemu smo jako zahvalni Evropskoj komisiji. To je važna politička poruka i državama Evropske unije, ali i našoj zemlji i našim građanima da je mnogo toga urađeno u oblasti vladavine prava, ali i svim drugim oblastima. Ova preporuka Komisije dodatno potvrđuje da su sve odluke državnog rukovodstva Srbije dobro pripremljene i usmerene ka boljoj budućnosti svih građana. Ona je i odličan osnov članicama Evropske unije da na osnovu ocena i preporuka Evropske komisije daju saglasnost da do kraja godine otvorimo ova dva klastera. Moram da napomenem da je za dobijanje preporuka za otvaranje ova dva klastera bilo potrebno da se oceni da je ostvaren napredak u oblasti vladavine prava, što ovaj izveštaj i konstatuje. Takođe, izveštaj i preporuke iz njega predstavljaju dodatan podstrek za nastavak reformi, te nam je u tom smislu veoma značajna i podrška koju dobijamo od Evropske unije i njenih institucija. Drago mi je i da Srbija nije koristila pandemiju korona virusa kao izgovor za smanjivanje intenziteta sprovođenja reformi, već naprotiv, još snažnije smo krenuli u proces reformi koji je rezultirao upravo ovim preporukama Komisije. Posebno sam ponosan na predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, Vladu Republike Srbije i premijerku, kao i na Ministarstvo za evropske integracije i ministarku lično što su u teškim uslovima pandemije korona virusa, ali i brojnim drugim izazovima sa kojima se danas suočava ceo svet pokazali volju i želju da se ubrza naš evropski put. To upravo pokazuje da je Srbija i njeno rukovodstvo posvećeno evropskim integracijama koje pokazuje pre svega kroz unutrašnje reforme koje sprovodimo, ali i kroz regionalnu saradnju. Hoću da iskoristim ovu priliku i da se zahvalim Evropskoj uniji na konstantnoj podršci i pomoći, kao i na brojnim investicijama. Podrška koju naša zemlja dobija kroz pretpristupne fondove veoma je značajna kako bi dalje unapredili i ubrzali naše reforme i došli do našeg cilja – punopravnog članstva u Evropskoj uniji. Upravo je Evropska unija naš najznačajniji spoljnotrgovinski partner sa 63% trgovinske razmene i naš najveći donator sa više od tri milijarde evra bespovratne pomoći. Zbog toga je izuzetno važno da maksimalno iskoristimo sredstva iz IPA III fonda i usmerimo ih na dalji ravnomerni razvoj naše zemlje, kako bi dostigli sve zacrtane planove i ciljeve. Pred našom državom je važan zadatak, da spremimo projekte koji će biti podrška našim reformama, kako bi maksimalno iskoristili ova finansijska sredstva i kako bi dodatno unapredili svakodnevni život svih naših građana. Moram da napomenem i da Srbija trenutno iz IPA fondova Evropske unije na godišnjem nivou dobija od 150 do 200 miliona evra, a kada budemo članica Evropske unije godišnje ćemo imati na raspolaganju između milijardu i milijardu i po evra bespovratne pomoći, što je neuporedivo više novca. Kada govorimo o Izveštaju, moram da se osvrnem i na ocene vezano za rad Narodne skupštine Republike Srbije. Pre svega, pohvaljeni smo zbog smanjivanja primene hitnog postupka prilikom usvajanja zakona, kao i zbog usvajanja Kodeksa ponašanja narodnih poslanika, i to je u redu. Ali ono sa čime se ne slažem jesu ocene vezano za debate u Narodnoj skupštini, jer ne mogu da se složim da narodni poslanici nemaju prava da odgovore na brutalne kampanje i neistine koje plasiraju pojedini opozicioni političari i mediji koji su njima bliski. Upravo time što odgovaramo na njihove konstantne napade, branimo pravo na slobodu mišljenja, ali i pravo na slobodu govora. Naše pravo da odgovorimo na naslovne strane na kojima se poziva na fizičku likvidaciju predsednika Republike Srbije, na brutalne napade na njegove roditelje, brata i decu, koji nisu političari, niti su javne ličnosti nije samo naše pravo, već i naša obaveza, kao odgovornih i ozbiljnih ljudi koji se iskreno zalažu za evropske vrednosti. To nije nikakav pritisak, niti napad na medije, niti napad na političke protivnike. To je reakcija na kršenje osnovnih ljudskih prava na nešto što je svuda u svetu za osudu. Upravo time što reagujemo, štitimo demokratiju i evropske vrednosti. Siguran sam da bi reakcija bila ista i u Evropskom parlamentu ili u bilo kom parlamentu država članica da se takve stvari dešavaju u nekoj od država Evropske unije. Kakav odnos imaju prema institucijama Evropske unije ti isti koji vode brutalnu kampanju protiv svih onih koji se ne slažu sa njima pokazuje podatak da su prvu fazu međustranačkog dijaloga bojkotovali, dok su na drugoj fazi međustranačkog dijaloga došli i pojavili se na dan i po, da bi ga onda i napustili. Kakav odnos imaju prema predstavnicima EU pokazuju brutalni napadi i targetiranje i evropskih predstavnika u međustranačkom dijalogu. Pre svega, imali smo prilike da čujemo od Dragana Đilasa koji je predstavnike Evropskog parlamenta optužio da su napustili evropske vrednosti. Šta tek reći na to da je taj Dragan Đilas na pitanje novinara u vezi sa realizacijom zaključaka iz međustranačkog dijaloga izjavio, citiram: „ Vi pričate o ovoj prevari koju su pripremili zajedno SNS, SPS i gospoda koja su došla iz Evrope. O tome sam vrlo jasno govorio i rekao – sram da vas bude. Sram da vas bude i Tanji Fajon i Flekenštajnu i Bilčiku i Kukan. Eto, narodni poslanici, dragi građani to su njegove reči. Ili jučerašnji intervju Dragana Đilasa u kojem je izjavio da je drugi problem naših evropskih integracija, pazite sad, Evropska unija koja podržava Vučića i dalje je naveo da su evropski poslanici prodali sve koji veruju u Evropu, jer su izašli sa besmislenim papirom koji je po Đilasovoj proceni i oceni i njegovih saboraca iz bivšeg režima, ne menja ništa. To vam je dragi narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije slika i prilika današnje opozicije. To vam je slika i prilika ljudi koji valjda misle da su bogom dani, da imaju pravo da disciplinuju sve, pa i Evropsku uniju i poslanike u Evropskom parlamentu. Zato verujem da predstavnici Evropske unije, ali i država članica, sada razumeju na šta smo ukazivali kada smo govorili o brutalnoj kampanji koju ti ljudi neprekidno vode protiv predsednika Republike Srbije, njegove porodice, ali i svih onih koji podržavaju državnu politiku. Kako je vode protiv predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, tako je sada vode protiv predstavnika evropskih institucija i Evropske unije, samo zato što nisu naseli na neistine koje konstantno iznose o Srbiji i njenom rukovodstvu. Ne želim da se previše zadržavam i prosto osvrćem na pripadnike bivšeg režima, hoću da iskoristim ovu priliku, da se osvrnem na ključne stvari, a to je da je za nas, za Republiku Srbiju članstvo u Evropskoj uniji jedan od ključnih, spoljnopolitičkih prioriteta i strateško opredelenje. Iz tog razloga sa velikom pažnjom pratimo konferenciju o budućnosti Evrope koju je inicirao predsednik Francuske Emanuel Makron u vezi sa reformom Evropske unije i naporima da se ona u narednom periodu ojača. S tim u vezi Ministarstvo za evropske integracije i Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog doneli su 2. septembra ove godine odluku da formiraju međuresorni tim za organizaciju stalnog dijaloga o modalitetima praćenja i učešća Srbije u radu konferencije o budućnosti Evrope. Iako postoje različiti stavovi država članica o načinu i obimu učešća država kandidata u radu ove konferencije, kada govorimo o Srbiji preovladava mišljenje da možemo kao pouzdan partner Evropske unije značajno da doprinesemo o debati u budućnosti Evrope, kao i da građani Srbije imaju i pravo i obavezu da učestvuju u takvom dijalogu, jer je budućnost Evrope i naša budućnost. Iskreno se nadam da će politika proširenja, kao jedana od najuspešnijih politika Evropske unije ostati i visoko na agendi, jer je Srbiji, ali i čitavom regionu mesto u Evropskoj uniji. Srbija je deo Evrope i prirodno je da postane deo Evropske unije, zbog toga smo iskreno posvećeni našem evropskom putu koji treba da rezultira, upravo našim punopravnim članstvom. Zbog toga se nadam da ćemo do kraja slovenačkog predsedavanja Savetom Evropske unije napraviti sledeći korak u procesu evropskih integracija i otvoriti minimum jedan novi klaster, jer smo kao što to konstatuje i Izveštaj Evropske komisije to i zaslužili. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto više nema prijavljenih ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa u sistemu, prelazimo na lisu prijavljenih za reč. Prvi na listi je prof. dr Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovana predsednice Vlade, poštovana ministarko, poštovani narodni poslanici i narodne poslanice, vrlo je važno da danas razgovaramo i na ovu temu i da dođemo svi zajedno do zaključaka da neupitno idemo napred kada su u pitanju naši procesi, prema onome što su zahtevi evropske zajednice u odnosu na državu, Republiku Srbiju, u odnosu na to što je neophodno da mi odradimo od onoga što se stavlja pred nas kako bismo ispunili sve uslove i kako bismo konačno došli do toga da i naša država bude tamo gde zasluženo treba da bude, to jest u zajednici evropskih naroda. Sve ono što je danas rečeno jako je važno. Važna za mene je onaj deo o kojem je predsednica Vlade govorila i borbe sa organizovanim kriminalom. Jako je važno da se i to ističe. Mi smo zadovoljni time što je ta borba dala rezultate posebno u centralnom delu države, ali je preko potrebno da isto to uradi i u svim ostalim drugim delovima Republike Srbije. Ovde smo mnogo puta govorili, a naročito, rahmetli, naš predsednik, akademik muftija Zukorlić da je ono što je urađeno u Srbiji sa grupom Belivuka, treba uraditi i na prostoru Sandžaka, jer mi tamo imamo, nažalost, određene Belivuke koji nisu u dovoljnoj meri kažnjeni da bi prestali sa svim onim što se radi. Eto, pre par dana smo imali, recimo, na sred jedne od najfrekventnijih ulica, između tri škole, dve srednje škole i jedne osnovne škole, univerziteta i tako dalje, pucnjavu u kojoj su učestvovali učesnici koji su i pre poznati kriminalu, osuđivani za teška zlodela, ali oni su uhapšeni od strane policije i odmah pušteni od strane tužilaštva. Znate, to su strašne poruke. Imali smo situaciju da je ubijen novinar u Sjenici, da ta istraga još uvek traje, ali je pre nekoliko dana onaj koji je bio, dakle, inspirator tog ubistva, otac tog ubice najnormalnije došao i šeta se po tom gradu. To su strašne poruke za građane tog dela države. Ili imamo situaciju da je pre tri dana u saobraćajnoj nesreći stradala jedna ugledna građanka Novog Pazara, da je istog tog dana uhapšena neka grupa narko dilera, ali da su mediji u Srbiji napravili takvu scenu, da brata te žene koji je tog dana sahranjivao svoju sestru, optuže da je on bio među tim narko dilerima, a on je ugledni građanin, prosvetni radnik koji nema nikakve veze sa bilo čime. Prosto, nekome je odgovaralo da se taj spin napravi, da onaj koji je deo organizovane kriminalne grupe bude spašen od medijskog linča i tako dalje. Nažalost, najveća opasnost za nas jeste upravo, u toj sprezi organizovanog kriminala sa pojedinim delovima sudstva, tužilaštva, a nažalost i policije i tome se mora stati u kraj. Mi sada imamo, nažalost, bojazan je najveća da ne dođe do udruživanja organizovanog kriminala sa nekim ekstremističkim grupama koji bi mogli doprineti u celoj ovoj uzavreloj situaciji ono što je dobro za sve građane Srbije, ono što je dobro i za Srbe i za Bošnjake, ne bude, dokle primarno. Zato i ovu situaciju koristim da upozorim na takve scenarije i da kažem da je ohrabrujuće što imamo jako pozitivne rezultate na nivou države, ali da to zaista moramo napraviti na prostoru cele Republike Srbije, jer kriminalci, narko dileri, oni nemaju ni veru ni naciju, oni pripadaju jednom posebnom soju koji bez obzira na te druge razlike jedino gleda vlastiti interes, a ko je protiv interesa građana Republike Srbije, ko je protiv interesa države Republike Srbije, ko je protiv interesa svakog onoga koji misli dobro, ovoj državi i svim narodima koji ovde žive. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, Vladan Glišić. Izvolite.
Cinično je govoriti o EU u Srbiji. Cinično je govoriti kada znamo da već 20 godina sve vlade i svi režimi šire ruke ka EU, žele da budu deo toga, a EU slikovito u najmanju ruku se izmiče, a ponekad nas i nogom odgurne. Najbolje to, predsednik Makron objasnio kada je rekao da naš put u EU je vrlo uslovan i vrlo je veliko pitanje da li ćemo ikada biti tamo. Onda je tek cinično kada oni ocenjuju koliko smo mi uradili na tom evropskom putu. Neću vas podsećati šta sve u nacionalnom interesu Srba i srpskog naroda na Balkanu, na južno slovenskim prostorima ne valja kad se pita EU. Predstavnici vaše vlasti su često govorili o licemernom stavu Brisela prema ponašanju Prištine, o licemernom stavu Brisela prema ponašanju Zagreba, prema Srbima i njihovim pravima, o licemerju koje je vojno krilo EU, a to je NATO primenjuje u Crnoj Gori kada zabranjuje da srpski lideri mogu da uđu u Vladu, o tome da podržavaju kršenje Dejtona i nametanje ljudi koji nisu prošli Savet bezbednosti da budu gaulajteri i komandanti Brisela i da u kolonijalnom smislu upravljaju Sarajevom, Srpskom i svim ljudima u Bosni i Hercegovini. Neću pričati ni o tome o čemu smo svi pričali, često i vi iz vladajuće koalicije ste se sa tim slagali da Brisel radi na razaranju naših porodičnih vrednosti. Ne moramo mi to da pričamo, Višegradska grupa to mnogo bolje priča, iako je u EU. Hoću da pričam o tome šta ona radi našoj socijalnoj strukturi, koliko razara našu socijalnu pravdu, koliko nas dovodi u situaciju da više obični ljudi, narod, nemaju osećaj da žive u svojoj državi. Srpska suza nema utehu ni razumevanje o Briselu, to svi znamo, ali pod Briselskom Srbijom ni narodna suza nema utehu i niko to ne razume. Zato moramo da se podsetimo da je način kako Brisel vidi Srbiju i kako vidi reforme, to što više nemamo sudska odeljenja koje overavaju sve što je potrebno građanima, već bogati notarijat koji visokim taksama puni privatne džepove, a mi nemamo u budžetu za saradnike u sudovima, pa dolazim u poziciju da su sudovi pretrpani predmetima, ne mogu da daju ono jedno od osnovnih ljudskih prava, a to je pravo na sudsku zaštitu i pravdu ljudima. Ne možemo da ne vidimo da su strane banke koje danas pljačkaju građane tako brutalno i očigledno po pitanju izmišljenih usluga podržane od EU, i od tog zakona i takvih mera reformskog prilagođavanja EU. Ne možemo da primetimo da čak ni oni koji su još uvek pod nekim uticajem Narodne skupštine, a zovu se pravosuđe i danas kao izmećari stranih banaka pokušavaju da ih opravdaju pljačkanju našeg naroda. Šta će tek raditi kada budu potpuno oslobođeni od našeg uticaja? Kakvi god da smo, a nismo najbolji, mi smo narodni predstavnici. Referendum koji ide jeste direktno kršenje ustavne zaštite da ovaj narod još jednom i nekako može da kontrolišu svoje pravosuđe. Ovih dana raste jedan ustavobraniteljski pokret. Čine ga dosta slabi razbijanja suverenističke snage i stranke i pojedinci. Mnogo me prijatelja iz opozicije napada da kao konstruktivna opozicija sam suviše umeren prema vama, da vam suviše blago repliciram. Nema ja problem s tim. Ja čak mislim da se nekada i preoštar prema vama iz SNS. Sada hoću da vas kao ljude pozovem, jer znam da mnogi od vas misle isto kao i mi iz ustavobraniteljskog pokreta, da nam pomognete da ne dozvolimo da se pravosuđe otme od ovog naroda, da nam pomognete kada budemo radili kampanju, da u januaru ne odustanemo od narodne kontrole nad onima koji treba da sude, da nam pomognete tako što ćete braniti naše glasove, pa možda i sabotirati neke menadžere evropskog uticaja u vašim redovima i da vratimo narodu pravo da još jednu stvar svog suvereniteta sačuva. Ovo nije pitanje ni stranaka, ovo nije pitanje ni političkog stava, ovo je pitanje ljudske odgovornosti za našu budućnost. Prijateljima iz ustavobraniteljskog pokreta, želim da kažem da moramo da fokusiramo tu borbu ne samo na apstraktnu priču o Ustavu i zaštiti ustavnih normi. Mi moramo jedan od najkancerogenijih uticaja EU, a to su privatni i prinudni izvršitelji, da izbacimo iz sistema i moramo da fokusiramo to i moramo da se borimo protiv privatnih izvršitelja, i oni su deo evropskog viđenja kako se sudsko izvršenje sprovodi nad građanima. Vreme je da radimo za svoj narod. Hvala.
Pretpostavljam da je to neka nova organizacija taj pokret. Teško je da čovek zapamti sve. Reč ima predsednica Vlade, Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala vam. Zamolila me je ministarka Čomić da vas pozovem na dijalog o tim pitanjima. Mislim da se ne razumemo dobro i mislim da niste možda sasvim razumeli sve ono što radimo, i promene, ali da vam kažem šta god vi rekli, narod nije glup, jer razume i šta je dobro za njega i šta nije dobro za njega. Ja mislim da 57% podrške građanima u procesu evropskih integracija i članstvu Srbije u Evropskoj uniji, građana Republike Srbije, čini mi se dovoljno govori o tome da građani razumeju šta je to što je dobro za njih i za njihove porodice, za njihove porodične firme, firme u kojima rade, karijeru i perspektivu njihovih porodica, ali svakako je vaša politika politika koju treba da saslušamo i treba da damo odgovor na to što vi pričate. E, sada, neke od stvari koje vi kažete, kao i obično kada govorite i kada sam ovde svakog poslednjeg četvrtka u mesecu na odgovorima na poslanička pitanja, jednostavno nisu tačne. Dakle, to su tvrdnje koje nemaju nikakvu potporu u stvarnosti, u realnosti, u činjenicama i namerno ili slučajno vi time što to izgovarate obmanjujete narodi i građane Republike Srbije koji nas, na kraju krajeva i prate, prate ovu sednicu. Pod jedan, na primer, da i mi kada uđemo u tu Evropsku uniju da više nećemo odlučivati o nama. To se nikada neće desiti. To nikada niko nije rekao. Države članice Evropske unije same odlučuju o sebi, imaju svoje skupštine, svoje parlamente, imaju svoje izbore, biraju svoje predstavnike u tim parlamentima, ti parlamenti odlučuju o tome šta će se u zemlji raditi. Dakle, zaista ne znam kako vi mislite da kada jedna zemlja postane država članice Evropske unije ko odlučuje o njoj. Šta, nema više svoju skupštinu, svoj parlament, nema više svoju vladu? Zaista ne razumem, ili možda vi ne razumete kako funkcioniše Evropska unija ili namerno obmanjujete građane. U svakom slučaju, to je veliki problem što vi kao narodni poslanik i sa toliko godina ne znate da ni jedna država ne gubi svoj suverenitet time što ulazi u Evropsku uniju. Ni jedna, pa neće ni Srbija. Dakle, i dalje će ovde da se o svemu pitaju građani Republike Srbije, i dalje će oni odlučivati o pravcu u kome će se zemlja kretati na izborima, i dalje će ovu zemlju voditi, praktično najviša zakonodavna vlast, a to je Narodna skupština, predsednik Republike koji se direktno bira, i Vlada Republike Srbije kao izvršni organ koji bira Skupština. Da to nije tako ne bi mogao da se desi Bregzit, pošto niko Veliku Britaniju nije izbacio iz Evropske unije nego je njihov narod odličio da više neće da budu članovi Evropske unije. Tako da, to što vi govorite zaista ne stoji ni u teoriji, a još manje u praksi. Kada govorite o našem pravosuđu i o tome šta mi predlažemo da se promeni izmenama Ustava u oblasti pravosuđa ja sada moram da kažem, takođe i za građane Republike Srbije da smo mi na ovome ozbiljno radili, i to ozbiljno merili, balansirali i cenili. Dakle, izvršna vlast, predsednica Vlade, Vlada Republike Srbije, Ministarstvo pravde neće imati više nikakav uticaj na sudstvo, nikakav, ali Narodna skupština će naravno birati ljude u sudstvu. Žao mi je što ministarka pravde nije ovde. Rekla sam zbog čega je morala da bude odsutna, ali svakako članovi Visokog saveta sudstva delom bira i Narodna skupština. Mi nikada nismo hteli da pristanemo na to da Narodnu skupštinu iz toga isključimo zato što bi time pravosuđe otuđili od građana, što ne može biti. Ja sam lično na javnim raspravama govorila da ne može biti da je sudstvo u potpunosti nezavisno, pa nezavisno i od zakonodavne i od izvršne vlasti. U redu ako je nezavisno od izvršne vlasti, ali od zakonodavne vlasti svi mi moramo biti zavisni, zato što zakonodavna vlast mora da balansira tu sve nas. Zašto? Zato što vas, gospodo, biraju građani. Vi ovde svakih 250 od narodnih poslanika predstavlja broj direktnih građana u Republici Srbiji. I Narodna skupština i dalje zadržava ulogu u biranju sudija i VSS. Moguće nešto manju ili svakako je potrebna drugačija parlamentarna većina, ali opet, mi smo rekli - u redu, čak i mi koji sada imamo ovoliku većinu u Skupštini, mislimo da je dobro za demokratiju, na kraju, i građane koji se ne slažu sa nama i misle drugačije od nas, da je za odluke o pravosuđu potreban dogovor između većine i predstavnika opozicije. Time smo mi, poštovani narodni poslaniče, rekli da ćete i vi sutra imati mnogo veći glas u tome kako izgleda Visoki savet sudstva, pravosuđe, itd, nego što bi imali danas. Dakle, i mi smo se borili za veće pravo opozicije, ali nikako da Narodna skupština ili narodni poslanici nemaju nikakav uticaj na sudstvo. To jednostavno nije tačno. Mi smo se borili za to, jer na kraju krajeva, osnova demokratije je balansiranje tri grane vlasti - sudske, zakonodavne i izvršen. Ne može jedna od tri biti sama za sebe, zato što onda ne odgovara građanima Republike Srbije. A mi smo uvek govorili da želimo sudstvo koje je svakako nezavisno od politike ili nezavisnije, i rekli smo u redu, ne mora potpuno izvršna vlast, može da se isključi iz procesa, ali takođe i efikasnije, mnogo efikasnije i mnogo odgovornije. Mi to moramo da čuvamo. Sad, da vam kažem oko toga, što mi, kakvi god da smo, ipak dobro znamo za sebe šta je istina, ali da vam kažem, kada politika ima preveliki uticaj na pravosuđe, onda vam se desi i ne libi se da taj uticaj zloupotrebi, što smo mi, nažalost, u Republici Srbiji videli, onda se vama desi 2009. godina, reforme pravosuđa, preko noći i bukvalno preko noći, hiljade sudija, javnih tužilaca, zamenika, ostalo bez posla, samo zato što nisu bili članovi tadašnje stranke na vlasti ili stožera tadašnje vlasti, što se njima u vlasti, odnosno tada u Ministarstvu pravde nešto nije svidelo, pa su ljude ostavili bez posla, i to 579 sudija osnovnih sudova, 152 sudije viših sudova, 70 sudija privrednih sudova, 11 sudija Privrednog apelacionog suda, 24 sudije Vrhovnog suda, 75 javnih tužilaca i njihovih zamenika. Sve su to onda naknadno platili građani Republike Srbije, svi mi koji živimo u ovoj zemlji i plaćamo poreze i to preko 44 miliona evra. Zato nije dobro da imate politiku, političare i bilo kakvu mogućnost da neko sam od sebe želi da zameni sudiju ili tužioca. To je moglo 2009. godine, danas ne može, a niti mi danas imamo u Srbiji vlast koja bi tako nešto zloupotrebila, a konačno, želimo da to nekako utvrdimo i u tom smislu je to vladavina prava, ne vladavina Ane Brnabić, ne vladavina SNS, ne vladavina Vladana Glišića, nego vladavina prava, koji je samim tim iznad svih nas. To je praktično predlog koji mi imamo i postavili smo ga, na kraju krajeva, i na referendumu da o tome odluče građani. Sada, što se tiče pretrpanih sudova, sve što smo mi uradili, pa da vam kažem, i kao deo reforme u oblasti pravosuđa, iz vladavine prava, na našem evropskom putu, je prouzrokovalo da naše sudstvo, iako ja ne bih, ako smem sebi da dozvolim tu slobodu, rekla da je efikasno, jer mora biti mnogo efikasnije, da je opet mnogo efikasnije nego što je nekada bilo. Onda i imamo činjenicu da je i u 2021. godini u srpskom pravosuđu nastavljeno sa smanjivanjem broja starih izvršnih predmeta i da mi, odnosno naše pravosuđe, i ja im čestitam na tome i velika zahvalnost našem pravosuđu na tome, petu godinu za redom pravosudni sistem u Srbiji rešava više predmeta, nego što ih primi. Dakle, čitav onaj backlog, celo ono nasleđe koje smo imali, polako i to čistimo. Dakle, kada vi kažete – sudovi su pretrpani i sve je gore, to činjenično nije tačno. To možda u vašoj politici lepo zvuči. Ja razumem da je to taj narativ koji vi volite da kažete. Ali, ili ne znate šta je činjenično tačno ili vas baš briga za istinu, a ja bih volela da mislim da je ovo prvo, dakle, da vi ovo jednostavno ne znate, da ne znate da mi pet godina za redom rešavamo, odnosno naše pravosuđe, više predmeta nego što ih primamo i da se ta efikasnost povećava i da se taj broj slučajeva koji su se nagomilali polako ali sigurno čisti. Samo još jednu stvar, ta me je pogodila posebno, pa sam je ostavila za kraj, zato što mislim da je od svega što ste vi rekli najnekorektnija i najneispravnija, a to je vaša rečenica da narod nema osećaj da živi u svojoj državi. Ja mislim da je to velika uvreda i za Republiku Srbiju i za naš narod, velika i nedopustiva uvreda. Naš narod i te kako ima osećaj da živi u svojoj državi i itekako zna koliko ta država postaje sve jača, snažnija i stabilnija svakim danom. I Vojska Republike Srbije i sve bezbednosne službe i ekonomija, koja je prvi put ikada od kada postoji naša Srbija će imati kumulativni ekonomski rast najveći u Evropi, i tako slično i u sportu, a da ne pričam o tome da se konačno i ponovo moram da kažem, zahvaljujući Aleksandru Vučiću, vraćamo sebi, svojoj istoriji, svojoj tradiciji i slavljenju svega onoga što je bilo najlepše i najbolje u našoj istoriji. Zato danas imamo u Beogradu i velelepni spomenik Stefanu Nemanji na Savskom trgu, koji je bila najgora, najveća, najružnija rupa u glavnom gradu naše zemlje, danas je jedan od najlepših, ako ne i najlepši trg sa spomenikom Stefanu Nemanji. Danas imamo i auto-put „Miloš Veliki“. Ne samo što imamo auto-put do Čačka, koji su toliki sanjali i toliki su ih obećavali, nego što se taj auto-put zove auto-put „Miloš Veliki“. Pa ćemo imati i auto-put vožd Karađorđe, pa ćemo uskoro imati i obeležje jasenovačkih žrtava. To su neke stvari koje mi se čini da vi mora da znate, nego nažalost, pošto ne odgovara vašem političkom narativu, nije vam važno šta je istina. E, to tako neće moći. Hvala.
Hvala. Reč ima Elvira Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi potpredsedniče, predsednice i članice Vlade, da se ne obraćam direktno narodnom poslaniku, ja sam kao ovlašćeni predlagač zaključaka, podsetiću sve nas da mi danas glasamo zapravo o zaključcima povodom razmatranja Izveštaja Evropske komisije, planirala da na samom kraju rasprave govorim, samim tim ću zaista skratiti to obraćanje, da bih dozvolila i ostalim kolegama, jer među predlagačima ima više nas, da učestvuju u raspravi pre glasanja, ali jednostavno nisam mogla a da ne reagujem na to što je pre nekoliko minuta rečeno. Bilo je ovde nekoliko emotivnih diskusija i ja bih se pridružila tome i ja sam evrofanatik i Savez vojvođanskih Mađara, stranka iz koje dolazim, je ne samo za evropske integracije, već za evroatlanske integracije ali ne želim sad da otvaram raspravu oko toga, želim samo da podelim nekoliko podataka. Danas se priča o brojevima a sa, druge strane, građani misle drugo. Ja ne želim ništa da ulepšavam. Znači, podeliću konkretne podatke iz dva, odnosno tri različita istraživanja javnog mnjenja, odnosno i o konkretnim brojevima, pa svako može da ih tumači na svoj način. Jedno od najsvežijih istraživanja od 16. novembra ove godine, istraživanje savetodavne grupe za javnu politiku Balkan u Evropi, prema kome 53% građana Srbije je za ulazak u EU, a 43% je protiv ulaska u EU. Kada uporedimo našu zemlju sa regionom, odnosno Zapadni Balkan, u Albaniji je procenat ove podrške 94%, na Kosovu 90%, u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini 83%, u Severnoj Makedoniji 79%. Jasno je da građani ovog regiona smatraju da je punopravno članstvo najbolja opcija za njihovu zemlju, a jedino su ispitanici iz Srbije dali prednosti ekonomskoj integraciji bez članstva u EU. Dok građani Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije smatraju da su nacionalne vlade najodgovornije za sporo napredovanje u procesu evropskih integracija, građani Republike Srbije za to krive institucije, same institucije EU. Sa druge strane, zbog čega ja personalno nisam srećna ali to su činjenice, građani Srbije su među najvećim pesimistima u pogledu datuma do kada bi zemlja mogla da postane članica EU: 25% njih veruje da će se to desiti u narednih 10 godina, 16% u narednih pet godina, dok veliki procenat 44% misli da se to, nažalost, nikada neće desiti. Drugo istraživanje, još svežije od 24. novembra ove godine, Izveštaj „Indeks ranjivosti – Srbija“, Centar za međunarodne i bezbednosne poslove ISAK fonda, više od polovine građana Srbije podržava evropske integracije Srbije. Međutim, ono o čemu smo čuli malopre, istovremeno 55% građana smatra da proces integracija ugrožava demokratiju, tradicionalne vrednosti, promoviše moralno-koruptivni i dekadentni način života. Iako građani više gledaju na EU kao na priliku da se poboljša život običnih ljudi, što je dobro, svega, na osnovu ovog istraživanja, 18% građana posmatra Uniju kao strateškog partnera, 84% ispitanika ne smatra da Kina predstavlja pretnju po Srbiju, odnosno čak njih 59% smatra da Kina, pored Rusije je najznačajniji strateški partner Srbije. Prema rezultatima istraživanja, najveću podršku Rusija uživa među mlađom populacijom između 18 i 24 godine, što znači da mi koji se bavimo evropskim integracijama treba da popravimo i poboljšamo komunikaciju prema njima. Sedamdeset jedan posto ispitanika deli stav da Zapad nepravedno okrivljuje Rusiju za mnoge probleme. Dobra vest se odnosi na istraživanje Evrobarometra koje je rađeno u zemljama članicama EU i pokazuje da prvi put nakon 2009. godine većina građana EU, 44% njih je za, prema 42% protiv proširenja EU na Zapadni Balkan. Jasno je. Dakle, vrlo je lako pročitati ove rezultate i napraviti zaključke na osnovu njih, jer činjenica je da je u javnom mnjenju Srbije rasprostranjeno mišljenje da su možda Ruska Federacija ili neki drugi činioci veći donatori ili daleko iznad donacija koje dolaze iz EU, stoga ću podeliti tu samo nekoliko podataka. Zvanični podaci pokazuju drastično drugačiju sliku. Prema podacima Privredne komore Srbije za period od 2010. do 2018. godine ukupna neto ulaganja rezidenata Ruske Federacije u Srbiju iznosila su 1,47 milijardi evra, čime je zvanična Moskva zauzela četvrto mesto po veličini investicija u Srbiji. Prema podacima Narodne banke Srbije kineske investicije su proteklih 10 godina u Srbiji iznosile 1,6 milijardi evra, ali kada pogledamo to procentualno, dakle, na osnovu podataka Narodne banke Srbije vidi se da su investicije iz Kine, npr. pošto postoje podaci statistički za 2019. i 2020. godinu, godine 2019. u ukupnom iznosu od 321,8 milijardi evra činile svega 8%, znači 8%, manje 10%, od ukupnih investicija svih država u Srbiju, što je ukupno 3,8 milijardi. Primera radi u 2019. godini EU je u Srbiju investirala 3,2 milijarde evra, što je gotovo 85% svih investicija u Srbiji, dok je u 2020. godini za vreme korone, naravno zbog jasnih razloga, ovo palo na 70%. Još jedan izveštaj, kažem, jedan od svežijih iz juna ove godine, 2021. godine. Izašao je izveštaj Konferencije UN o trgovini i razvoju po kome je priliv direktnih investicija u Srbiju prošle godine iznosio 3,44 milijarde dolara. Prema podacima Narodne banke Srbije, od 2010. do 2019. godine priliv od 13 milijardi evra stranih direktnih investicija najviše se procentualno odnosio na priliv stranih ulaganja iz EU. Kažem, taj procenat je oko 70%. Za isti period je Kina uložila mnogo manji procenat, dok iz Rusije je stiglo 9% tih ukupnih ulaganja i pojedinačno gledano, ono što je poznato, to je jedan od najvećih investitora – Republika Italija. Hvala na pažnji.
Hvala, gospođo Kovač. Pravo na repliku ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe gospodin Joksimović.
Hvala, predsedavajući. Pre svega, želim da se osvrnem na prethodno izlaganje kolege, ali i da kažem da je premijerka Ana Brnabić u svom izlaganju odgovorila i na najbolji mogući način rekla ono što je politika Vlade Republike Srbije, ono što je politika SNS i zato ću iskoristiti ova svoja dva minuta samo da se osvrnem na dve stvari i dve konstatacije. Prva stvar tiče se Ustava, odnosno da je Zakon o referendumu antiustavan. Pre svega, to je notorna neistina. On je potpuno nešto suprotno, upravo je on ustavan i u skladu sa najvišim pravnim aktom naše zemlje, ali oni koji su donosili Ustav te 2006. godine nisu ga očigledno ni pročitali, pa sada iznose neistine i obmanjuju građane koji ovo slušaju. Što se tiče pokušaja širenja panike među građanima da danas neko sa strane odlučuje u Srbiji, hoću i na to da se osvrnem, jer to apsolutno nije istina, i to smo imali prilike da vidimo u periodu bivšeg režima, u periodu od 2000. do 2012. godine kada su se ministri, predsednici Vlada, državni sekretari i svi ostali birali upravo u stranim ambasadama i birali upravo po nekim restoranima gde su neki drugi sa strane i sa nekim drugim ljudima iz različitih miljea, da ne kažem biznismena, tajkuna, donosili upravo odluke ko će predstavljati građane Srbije. Danas je situacija drugačija. Danas su upravo građani ti koji odlučuju o budućnosti Srbije. Upravo su građani ti koji će odlučiti i na referendumu o promeni Ustava u oblasti pravosuđa, kao što će odlučiti i na kraju našeg pristupnog procesa o tome da li žele da Srbija uđe u EU. To su činjenice i to smo pokazali u više navrata i upravo zahvaljujući odgovornoj politici Aleksandra Vučića od 2012. godine samo i jedino građani Srbije odlučuju u Republici Srbiji. Zato sam siguran da ćemo i na narednim izborima, koji će održati u aprilu, da će Aleksandar Vučić dobiti apsolutnu podršku, da će lista SNS dobiti apsolutnu podršku i da ćemo u narednom periodu odgovorno i dostojanstveno predstavljati građane Srbije kako bi njihov život bio svakim danom sve bolji i bolji. Hvala.
Hvala, gospodine Joksimoviću. Sledeća prijavljena na listi je Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine Orliću, poštovana predsednice Vlade, gospođo Brnabić, ministarko Čomić, drage kolege narodni poslanici, danas kada raspravljamo o zaključcima 15 poslanika Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu, želim da podsetim sve građane Srbije da su evropske integracije i članstvo Srbije u EU naš nacionalni interes i naše strateško opredeljenje. Republika Srbije posmatra pristupni proces EU kao podsticaj za dalji nastavak reformi i jačanje evropskih standarda. Ne smemo zaboraviti, više kolega narodnih poslanika je danas iznosilo konkretne brojeve kada je reč o toj finansijskoj pomoći EU, želim da napomenem da je EU naš najvažniji trgovinski investicioni partner, naš najveći donator i jedan od najznačajnijih partnera u kreiranju, rekla bih, ekonomske stabilnosti naše zemlje. U pripremi današnjeg izlaganja, zaista sam se podsetila svih onih prilika koje su nastale nakon Drugog svetskog rata i kako smo uopšte došli do koncepta formiranja, pre svega, Evropske zajednice za ugalj i čelik, Evropske ekonomske zajednice svih onih preteča EU i naišla sam na jedan jako zanimljiv govor o ujedinjenju Evrope britanskog premijera Vinstona Čerčila koji je govorio studentima u Cirihu 1946. godine, nakon samo godinu dana od završetka Drugog svetskog rata. Vinston Čerčil je tada rekao: „Ovaj plemeniti kontinent, koji u svemu obuhvata najlepša i najkulturnija područja zemlje, uživa blago i umereno podneblje, domovina je svih velikih starih rasa zapadnog sveta. Ovde su izvori hrišćanske vere i hrišćanske etike, ovde je kolevka skoro svih kultura, umetnosti, filozofije i nauke i starog i novog doba. Kada bi se Evropa jednom ujedinila u uzajamnom deljenju zajedničke baštine, neizmerni bi bili sreća, blagostanje i slava u kojima bi uživalo njenih tri ili četiri stotine miliona ljudi“. Ovaj vizionar, kakav je bio britanski premijer Vinston Čerčil, govorio je o tome da je vreme možda kratko i da je trenutno nastao jedan predah, da su topovi utihnuli nakon Drugog svetskog rata i da su borbe prestale, ali da opasnosti nisu prestale i da ako želimo izgraditi kovanicu koju je on smislio sjedinjene evropske države moramo početi sada. Svoj govor završava sledećim mislima: „Ako u početku sve evropske države ne budu želele ili ne budu htele da se pridruže EU, mi bez obzira na to moramo krenuti u okupljanje, u udruživanje svih onih koji to žele i mogu“. Upravo ovaj čuveni govor Čerčil završava rečenicom: „Neka se Evropa uzdigne ponovo“. Nekako, ovo je pravi trenutak da se podsetimo tog govora, jer se i sama EU zaista suočava sa brojnim izazovima. Uskoro se pokrenula čitava jedna polemika oko konferencije o budućnosti same EU, gde su uključeni svi akteri i nacionalni parlament i vlade država članice EU i pristupajućih zemalja i predstavnici civilnog sektora, lokalnih nivoa vlasti, studenti, mladi ljudi, da govore o tome zašto je dobro ponovo biti u EU, zašto je važan taj opstanak EU i zašto je važno da i sama EU nastavi sa svojim reformskim procesima. Kada govorimo o toj finansijskoj pomoći EU, rekla bih da EU Srbiji pruža više od dve decenije finansijsku pomoć i da ti konkretni podaci, do kojih sam došla prema zvaničnim podacima delegacije EU u Srbiji, govore o tome da Srbija i EU potpisuje IPA finansijske sporazume za projekte čija se realizacija planira u narednom periodu svake godine i da prvi deo IPA za 2022. godinu vredan je čak 70 miliona evra, da je EU Srbiji pružala pomoć u vrednosti od 93 miliona evra u borbi protiv svetske pandemije koja je pogodila čitav svet, kakav je Kovid 19, da je EU zaista bila jedan pouzdan partner i da nam je pružala pomoć i u opremi i u finansijskim sredstvima i tokom majskih poplava 2014. godine kada smo mi, ali i čitav region, bili pogođeni ovom velikom istorijskom pošasti kakve su bile majske poplave 2014. godine. Takođe, ne smemo da zaboravimo da je EU naš najveći donator punih 20 godina i da trgovinska razmena između Srbije i EU čini ukupno 62% ukupne trgovine Srbije. Takođe da je u proteklih 10 godina, da su direktne strane investicije u Srbiji iznosile 15,4 milijarde evra, što čini 67% ukupnog priliva. Najveći investitori u Srbiji, kada pogledate u ovom prethodnom periodu koje su se sve fabrike otvorile u Srbiji, koji investitori dolaze i što je dobro da uprkos drugoj godini pandemije mi uspevamo da očuvamo radna mesta, ali i da otvorimo i da kreiramo dobar poslovni ambijent koji otvara nova radna mesta, jako je dobro istaći da upravo su ti najveći investitori dolazili iz zemalja punopravnih članica EU i da kad pogledamo te brojke, one su zaista impresivne. U periodu od 2016. godine do 2019. godine nivo direktnih stranih investicija u našoj zemlji iznosio je sedam milijardi 315 miliona evra iz država članica EU, a nakon toga su došle i investicije sa istoka, pre svega mislim na Republiku Kinu i na Rusku Federaciju. Direktne strane investicije su zaista dobrodošle u našu zemlju. One čine mnogo toga dobroga našoj privredi. One dovode do toga da mi uvodimo neke nove tehnologije, nova znanja, nove veštine poslovanja, da kreiramo nova radna mesta. Takođe, kada pogledamo glavne sektore, odnosno one oblasti u kojima EU pruža finansijsku pomoć, videćemo da značajna finansijska sredstva idu u obnovu našeg obrazovanja, naših škola, naših bolnica, zdravstvenog sektora, ne samo u finansijskoj pomoći, već i u pružanju pomoći prilikom vakcinacije ili zdravstvene opreme. Imamo IPARD finansijska sredstva koja su i te kako vezana za pomoć u poljoprivredi, pomoć našim vlasnicima poljoprivrednih gazdinstava, pomoć koja ide ka razvoju i daljem unapređenju seoskog turizma. Ne samo to, tu je svakako i podsticaj koji ide ka lokalnom ekonomskom razvoju, podsticaji koji idu ka inovacijama, životnoj sredini, transportu, energetici, pravosuđu, vladavini prava, ali rekla bih i ono što ste vi danas u vašem uvodnom obraćanju i te kako napomenuli, jačanju kapaciteta i daljoj reformi naše javne uprave kroz proces digitalizacije i modernizacije. Republika Srbija ima status kandidata za prijemu u članstvo EU i ovo je zaista naš strateški cilj, spoljno-politički prioritet, što je definisano Strategijom nacionalne bezbednosti iz 2019. godine. U izgradnji društva, upravo u ovoj Strategiji stoji u članu 3. koji definiše naše nacionalne interese da je u izgradnji društva zasnovanog na evropskim idejama, da su učestvovali i srpski mislioci u prvoj polovini 20. veka, da je srpski narod zaista podneo velike žrtve za izgradnju slobodne i stabilne Evrope, da članstvom u EU Srbija postaje deo organizacije koja predstavlja jednog od najznačajnijeg globalnog aktera i da zaista stiče mogućnost da i sama učestvuje u procesu donošenja i kreiranja odluka unutar ove organizacije. Zaista, Vlada Republike Srbije kao glavni pregovarač u procesu evropskih integracija zaista ulaže enormne napore da ovaj evropski kurs, da sam proces evropskih integracija zaista učini živim i da svakoga dana možemo videti napretke u tom procesu. Kada pogledamo istoriju evropskih integracija naše zemlje, kada pogledamo te važne datume, rekla bih da je proces evropskih integracija zapravo odblokiran te 2013. godine, kada je stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, nakon toga i 2014. godine, kada je održana prva međuvladina konferencija između Srbije i EU, zatim 2015. godine, kada smo otvorili prve dve pregovaračke pozicije od ukupno 35, koliko Srbija ima, da su rezultati zaista dobri u procesu evropskih integracija. Do sada smo otvorili 18 pregovaračkih poglavlja, dva smo privremeno zatvorili i da su vlasti Srbije zaista taj proces prihvatili kao svoj integrativni deo. Iako nismo morali da usvojimo tu novu metodologiju, i te kako smo se opredelili za nju. Otvaranje klastera, a ranije i otvaranje poglavlja, uvek je jedan važan signal, jedan važan impuls za sve naše građane koji pokazuju da je Srbija na dobrom putu danas i da je taj reformski kurs Srbije jasno zacrtan. Srbija samostalno vodi svoju politiku i mi razvijamo partnerstva i sa našim partnerima i na Istoku i na Zapadu. Zaista se trudimo da ta dinamika procesa, dinamika otvaranja, ranije poglavlja a danas klastera, ostane živa. Kao aktivan član Odbora za evropske integracije, smatram da ta dinamika otvaranja poglavlja ne prati pravu dinamiku reformskog procesa i stvarnog napretka naše zemlje. Ne tražimo nikakve prečice, nikakve ustupke, već samo tražimo jedan realan odnos, jedan pošten odnos, da se pogledamo u oči i da vidimo gde se mi nalazimo i gde želimo kao društvo da idemo, ali da se valorizuje svaki taj reformski napredak i svaki taj korak koji naša zemlja, Vlada Republike Srbije, ali i sve institucije u procesu integracija i te kako ulažu napore da to bude vidljivo i da se obezbedi jedan značajan pomak kroz otvaranje klastera koji danas predstavljaju tzv. grozdove poglavlja. Evropska komisija je 19. oktobra objavila Izveštaj Srbije za 2021. godinu u okviru tzv. Paketa proširenja, koji sadrži izveštaj o kandidatima i potencijalnim kandidatima za članstvo. Dobro je da je Izveštaj, kao što ste rekli u vašem uvodnom izlaganju, predstavljen i predstavnicima Privredne komore Srbije i Stalnoj konferenciji gradova i opština i Nacionalnom konventu. Mi smo na Odboru za evropske integracije u oktobru raspravljali o njemu i predstavljen je i na sastanku sa ambasadorima zemalja članica EU. Prošle godine je bilo prvi put da o Izveštaju raspravljamo u plenumu. Dobro je da se otvore teme evropskih integracija i da u tom procesu vodimo aktivan dijalog, ali, ne sami sa sobom nego sa svim ovim akterima preko puta nas i da u taj proces uključimo i predstavnike medija i studentske organizacije i akademsku javnost, kao što je uključen i Nacionalni konvent, odnosno predstavnici civilnog sektora. Tokom portugalskog predsedavanja otvoren je klaster jedan, koji se odnosi na osnovna prava, 22. juna 2021. godine, na Međuvladinoj konferenciji "Srbija EU". Komisija je, kada je oktobra ove godine podnela Izveštaj za Srbiju, dala pozitivne inpute za otvaranje još dva klastera - klaster tri, koji se odnosi na konkurenciju i inkluzivan rad, kao i klastera četiri, koji se odnosi na Zelenu agendu i održivo povezivanje. Mnogo toga ne zavisi od nas. Mi smo naš deo domaćeg zadatka i te kako dobro uradili, kao dobri đaci, sada sve to zavisi od punopravnih članica EU koje će u decembru ove godine na Međuvladinoj konferenciji dati svoj stav o otvaranju jednog ili dva klastera. Želim da kažem da je ovo Izveštaj koji zaista na jedan pozitivan način ocenjuje ostvareni napredak naše zemlje u procesu evropskih integracija i da daje jasne poruke kada je reč o spremnosti za proširenje, u trenucima kada Srbija ispunjava kriterijume za članstvo. Takođe, želim da kažem da kada pogledamo čitav tekst Izveštaja za Srbiju za 2021. godinu, iz godine u godinu vidimo da su ovi ekonomski kriterijumi jako dobro vrednovani, jako dobro ocenjeni i da je Srbija ostvarila izvestan napredak i dobar nivo pripremljenosti u pogledu razvoja tržišne privrede i da je čak 62 puta evidentiran ograničen napredak u čak 15 poglavlja i da je notirana umerena pripremljenost naše zemlje. Kada govorimo o ekonomiji, želim samo da podsetim naše građane, ja dolazim iz gradske opštine Rakovica i do 2012. godine Srbija se suočavala sa bankrotstvom. Ja sam svedok rakovičkih fabrika na kojima smo mogli da vidimo lance i katance. Preko samo jedne noći, više desetina hiljada ljudi je ostajalo bez posla, bez mogućnosti da finansiraju normalno život svoj i svojih porodica. Vlada Republike Srbije, zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, zaista čini enormne napore da se sačuvaju radna mesta i da kroz različite pakete pomoći pomognemo svima, i penzionerima i nezaposlenima i svim punoletnim građanima i ljudima koji žive na KiM. Vi ste tokom usvajanja budžeta i pratećih zakona nedavno u Narodnoj skupštini izneli podatak da smo pomogli sa čak osam milijardi evra i da smo se tokom 2020. i tokom 2021. godine i te kako suočavali sa brojnim izazovima, ali da smo nekako uspeli i da imamo dobre vesti kada je reč o smanjenju nezaposlenosti i da smo lideri u privlačenju direktnih stranih investicija u regionu čitave jugoistočne Evrope, o čemu se ne hvalimo mi sami nego to vrednuju drugi. Možete takve objave danas da nađete u svetskim priznatim časopisima od "Fajnenšel tajms" pa do ostalih. Nivo direktnih stranih investicija u Srbiji od januara do oktobra ove godine premašio je 3,140 milijardi evra, što čini više od 60% ukupnih stranih direktnih investicija za Zapadni Balkan. Srbija aktivno učestvuje u jačanju regionalne saradnje i razvoju dobrosusedskih odnosa. Posvećeni smo jačanju bilateralnih odnosa u procesu proširenja i dajemo podršku i Albaniji i Severnoj Makedoniji za dobijanje datuma za otvaranje pregovora. Aktivni smo bili i u svim ovim prethodnim godinama i u brojnim regionalnim inicijativama poput Berlinskog procesa, mini Šengena koji je preteča inicijative "otvoreni Balkan" koju čini tri države Zapadnog Balkana. Pored Republike Srbije tu su još Severna Makedonija i Albanija. Želim da podsetim sve građane i sve svoje kolege narodne poslanike da je Srbija tokom pandemije korona virusa bila neka vrsta regionalnog centra za vakcinaciju, da smo donirali više od 600 hiljada vakcina građanima Severne Makedonije, građanima Crne Gore i BiH i da je zaista u Republici Srbiji na više punktova se vakcinisalo na hiljade i hiljade ne samo naših građana već i građana iz susednih država, iz Severne Makedonije, iz Crne Gore i BiH. Ovaj izveštaj notira i ulogu Narodne skupštine u procesu evropskih integracija i ceni njen rad u prethodnom izveštajnom periodu i upravo je Narodna skupština pozitivno ocenjena, da je smanjila upotrebu hitnih procedura i da smo usvojili Kodeks ponašanja narodnih poslanika. Uloga Narodne skupštine je i te kako važna ne samo u harmonizaciji zakonodavstva sa propisima EU, već i u toj nadzornoj funkciji kada usvajamo određene pregovaračke pozicije i vraćamo ih Vladi na dalju doradu. Uloga Narodne skupštine ogleda se i u predsedničkoj funkciji parlamenta, jer naš zajednički zadatak je da približimo proces evropskih integracija svim našim građanima kako bi za ovaj proces dobili što širi konsenzus. U avgustu ove godine Ministarstvo za evropske integracije, rekla bih, svake godine organizuje istraživanje javnog mnjenja i podrška evropskim integracijama je bila 57%. Ta podrška se u ovim prethodnim godinama menjala i iznosila je u periodu od 2017. do 2021. godine između 52% i 57%. Kao što ste rekli, premijerko, 57% je rezultat podrške koji je viši nego u prethodnih peto godina. Na samom kraju želim da kažem da nas čeka zaista dosta toga što moramo da uradimo na našem reformskom kulusu, da moramo više vremena posvetiti politikama mladih, omladinskim politikama, javnim politikama, da deca jesu i ostaće naš prioritet kada govorimo o Zakonu o finansijskoj podršci deci, ali i kada govorimo o svim ostalim zakonima koje kao poslanici usvajamo. Na samom kraju, zaista poslednja rečenica, Srbija će nastaviti samostalno da vodi svoje odluke po pitanju vezanom za unutrašnju i spoljnu politiku, vodeći računa o zaštiti našeg nacionalnog interesa. Svesni smo često da je čitav svet i te kako povezan i da kriza u jednom kraju sveta i te kako može se preliti na drugi deo sveta i da je za male države kao što je Republika Srbija i te kako važno da donosimo odluke u interesu boljeg kvaliteta života, u interesu svih naših građana. Zahvaljujem.
Hvala, gospođo Stojković. Reč ima narodni poslanik Akoš Ujhelji. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovani potpredsedniče, predsedništvo, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SVM će podržati Predlog zaključaka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu jer smatramo da je članstvo u EU najvažniji prioritet naše zemlje. Naša poslanička grupa pozdravlja odluku da se Izveštaj Evropske komisije ponovo nađe na dnevnom redu redovnog zasedanja jer je pristupanje EU proces u kome ne učestvuje samo država, već celokupno društvo i zbog toga je važno da pored državne administracije zadužene za sprovođenje reformi proces razumeju i u njega se uključe i sami građani Republike Srbije. Razumevanje procesa povećava podršku, aktivno učešće građana, što neminovno dovodi do kvalitetnih strateških odluka. Danas diskusiju ne vodimo samo o Izveštaju Evropske Komisije, već i o tome kako želimo da Srbija izgleda na kraju procesa pregovora i o tome se pitamo svi mi građani Republike Srbije. Zbog toga, treba da načinimo sve korake kako bismo kao odgovorni građani na kraju pregovora mogli sa sigurnošću da kažemo da smo spremni da Srbija postane punopravna članica EU. Srbija pokazuje posvećenost evropskim integracijama uz sve teškoće koje postoje i u EU i u regionu. Posvećena je prevazilaženju tereta prošlosti i sprovođenju unutrašnjih reformi, a o tome najviše govori da nedavno usvojeni budžet Republike Srbije u potpunosti odgovara Mastriškom ugovoru, iliti Ugovoru EU. To u prevodu na brojke znači da će pored planiranog povećanja BDP-a od 4,5% fiskalni deficit Republike Srbije iznositi 3%, a javni dug opšte države biti 56,55%. Poštovani narodni poslanici, na osnovu donetih zakona u prvoj polovini 2021. godine jasno je da je Vlada Republike Srbije dala prioritet reformama u vezi sa EU i postavila Agendu o vladavini prava kao jedan od svojih ključnih prioriteta. Vlada je ispunila niz važnih, do sada ne rešenih merila u okviru Klastera 3 i 4, stoga je Komisija preporučila da se ovi klasteri otvore. Evropska Unija je nastavila da pruža suštinsku podršku Republici Srbiji. Dodelila je 78,4 miliona evra Srbiji za socio-ekonomki oporavak i 15 miliona evra za hitne potrebe, kao što su medicinska oprema, podrška ugroženim grupama u društvu i vanredno angažovala je 200 dodatnih medicinskih radnika kako bi se ublažio pritisak na medicinsko osoblje. Pored toga, Srbiji je dodeljeno skoro 12 miliona evra u okviru Fonda solidarnosti EU. Evropska Unija je Srbiji odobrila bespovratna sredstva u iznosu od preko 27 miliona evra kako bi mogla da nabavi vakcine od država članica EU, kao i opremu. Kada je reč o ekonomskim kriterijumima, Srbija je ostvarila izvestan napredak i umereno je pripremljena, odnosno ostvarila je dobar nivo pripremljenosti u pogledu razvoja funkcionalne tržišne privrede. Privreda naše zemlje je zabeležila samo blagi pad 2020. godine jer je uticaj krize izazvane pandemijom Kovid 19, ublažen snažnim zamajcem pre krize, značajnim i pravovremenim merama fiskalne i monetarne politike, sektorskom strukturom privrede i relativno niskom prosečnom strogošću mera suzbijanja. Spojene ravnoteže su se smanjivale tokom krize dok je njihovo finansiranje nastavilo da se u potpunosti pokriva prilivima stranih direktnih investicija. Fiskalni prostor kreiran pre krize omogućuje Srbiji da obezbedi značajnu fiskalnu podršku za ublažavanje kriza u 2020. godini ili 2021. godini i da znatno poveća kapitalnu potrošnju. Stabilnost bankarskog sektora je očuvana uz snažan rast kreditiranja, podržana je moratorijumom na otplatu kredita i merama za povećanje likvidnosti. Tržište rada je zabeležilo dalje smanjenje nezaposlenosti u 2020. godini. Postignut je izvestan napredak u reformama Poreske uprave i privatizaciji banaka u državnom vlasništvu. Poštovani narodni poslanici, ako što je poznato, instrument za pretpristupnu pomoć je finansijski instrument EU koji podržava strategiju proširenja čija je namena da pruži pomoć kandidatima i potencijalnim kandidatima u procesu pristupanja EU. prioriteti ovog programa su pružanje pomoći zemljama korisnicima u ispunjavanju političkih, ekonomskih i drugih kriterijumima koji se odnose na usvajanje pravnih tekovina EU, izgradnju administrativnih kapaciteta, jačanje pravosuđa, kao i pomoć zemljama u procesu priprema za korišćenje strukturnih i kohezionih fondova nakon pristupanja EU. Pomoć treba između ostalog da pruži podršku zemljama u njihovim naporima jačanja demokratskih institucija i vladavine prava, reforme državne uprave, reforme privrede, poštovanju ljudskih i manjinskih prava, unapređenju regionalne saradnje, dostizanje održivog razvoja i smanjenju siromaštva. Instrument za pretpristupnu pomoć predstavlja usmereni mehanizam koji je EU stvorila kako bi uspešno pružila pomoć zemljama jugoistočne Evrope i Turskoj, IPA je osmišljen tako da usmeri podršku na reforme kroz jedinstveni i fleksibilni sistem od koga neposrednu korist ostvaruju građani, dok zemlje dobijaju dodatnu pomoć za postizanje evropskih standarda. Pomoću kriterijuma za izdvajanje sredstava se vodi računa o kapacitetima svake zemlje da koristi fondove i da upravlja njima, kao i o poštovanju uslova za pristupanje. Dalje, IPA pruža različite oblike pomoći zemljama koje sprovode reforme na svom putu ka članstvu u EU, IPA nudi EU povezan okvir za upravljanje i postepenu decentralizaciju ili upravljanje koje prenosi zemljama korisnicima. Pored toga, ona omogućava fleksibilnost u pripremi pomoći, IPA uspostavlja snažnu vezu između budžetskog i strateškog aspekta proširenja. Ona jasno stavlja na znanje zemljama korisnicima šta mogu da očekuju u smislu pomoći pod uslovom da ispune uslove za njeno dobijanje. Na taj način IPA dodatno jača smernice koje EU dalje zemljama kandidatima i zemljama potencijalnim kandidatima o prioritetima koje treba da slede, pre svega IPA pomaže da te zemlje ostvare standarde i vrednosti na kojima je izgrađena Unija. Na taj način IPA je prava investicija u budućnost za zemlje korisnice, ali i za samu EU. zahvaljujući IPA programima, u proteklim godinama smo uspešno ostvarili izuzetno važne projekte kao što je na primer, izrada tehničke dokumentacije za prugu Subotica – Baja, revitalizacija navigacione infrastrukture kanala Begej, izgradnja mađarskog doma kulture na Paliću, izgradnja više kilometara biciklističkih staza u Subotici, izgradnja graničnog prelaza Rabe – Kubekhaza itd. Prema predlogu Evropske komisije, EU bi do 2027. godine treba da obezbedi bespovratna sredstva u iznosu od 14,5 milijardi evra za IPA 3 jugoistočnoj Evropi i Turskoj koja će se koristiti za finansiranje projekata koji doprinose sprovođenju političkih, ekonomskih i institucionalnih reformi i napretku procesa evropskih integracija. Poštovani narodni poslanici, suština pregovaračkog procesa nije samo otvaranje poglavlja, napredak na putu ka članstvu EU ne meri stepenom spremnosti preuzimanja obaveza koje iz tog članstva proističu. Pravim uspehom se može smatrati samo ispunjenje neophodnih uslova za zatvaranje poglavlja, jer to znači da je Srbija zaista spremna da preuzme sve svoje obaveze. Smatramo da je potrebno značajno unaprediti informisanje javnosti o neophodnim reformama u vezi evropskih integracija. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se, uvažena potpredsednice. Uvažena predsednice Vlade, gospođo Brnabić, uvažena ministarko Čomić, poštovane kolege, građani Srbije, ja sam Milija Miletić, dolazim iz Svrljiga, to je najlepša opština u Srbiji, koja se nalazi pored grada Niša, a to je najlepši grad u Srbiji. Inače, ovde sam u Skupštini Srbije izabran sa liste Aleksandar Vučić-Za našu decu i predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku. U okviru Izveštaja o kome ovde govorimo za 2021. godinu, mislim da kolege koje su govorile pre mene su rekle puno podataka, puno stvari koje su vidljive, ja mogu samo da kažem jednu stvar koja je vidljiva, koja se baš danas desila, a to je početak radova autoputa Niš-Merdare, koji je danas naš predsednik Aleksandar Vučić otvorio, danas kreće sa radovima, gde će u naredne dve, dve i po godine taj put biti završen. To je jedan deo. Drugi deo će biti nastavljen i to je nešto što će značiti svakom našem građaninu koji živi u tom delu Srbije. To će značiti svakom onom ko želi da dođe do Niša, do Beograda i tu nešto da radi. To je velika stvar. To je ono što jeste EU, to je ono što se vidi, to je ono što se oseća svakog trenutka. Mislim da je dobro sve ovo što radimo. Naši građani Srbije imaju u jednom trenutku određene stvari koje su dobre. Nekad nešto kritički se kaže, ali suština svega je da naša Vlada, naš predsednik i svi radimo i želimo da idemo prema EU. Tendencija svih nas jeste da dobijemo taj standard, ali, s druge strane, one stvari koje se dešavaju oko nas i koje možda u jednom delu nisu onakve kakve mi očekujemo, te stvari se moraju promeniti, a to možemo samo zajedno uraditi. Današnjeg dana otvaranje „Autoputa mira“, današnjeg dana i sutrašnjeg dana biće još takvih radova koji će biti dobri za svakog našeg građanina. Meni je bitno da ta poglavlja koja se otvaraju, recimo Poglavlje 28 koje se tiče zdravstva, naša zemlja Srbija… (Predsedavajuća: Vreme.) Ostalo mi je još i pet minuta od poslaničke grupe, ako to možemo da iskoristimo. (Predsedavajuća: Ne možete. Imali ste minut i četrdeset, sada ste na dva i četrdeset. Bila sam tolerantna.) Evo, završavam. Mogu samo da kažem nekoliko stvari vezano za Poglavlje 28, koje je veoma bitno, gde je naša zemlja Srbija, a tiče se Ministarstva zdravlja koje veoma dobro i uspešno radi i bori se sa koronom, sa Kovidom, gde veliku snagu i nama daje taj podstrek, zato što je naša zemlja obezbedila vakcine i sve ono što je potrebno, a to se radi zajedno sa našom Vladom, sa našim predsednikom, sa našim ministrom zdravlja, gospodinom Lončarom. Mi smo do današnjeg dana Udruženje „Pravo na život - Meri“, koje je dobilo sredstva od EU, vezano za potrebe hitne pomoći… (Predsedavajuća: Narodni poslaniče, vreme.) Evo, završavam. Samo još ovo da kažem, zato što je to pozitivna stvar, zato što se tiče svih nas. Ministarstvo zdravlja će formirati radnu grupu gde ćemo imati mogućnost da se obezbedi hitna pomoć i u tim malim sredinama, ukoliko se obezbede sredstva. Uvažene kolege poslanici, uvažena predsednice Vlade, ja ću podržati Izveštaj. Mislim da je potreba svih nas da idemo ka EU, da koristimo i da ono što vredi kod nas bude maksimalno iskorišćeno. Hvala još jednom i ne zamerite što sam vreme malo više potrošio.
Zahvaljujem. Samo da naglasim, vaša poslanička grupa, odnosno šef poslaničke grupe ima vreme. To možete da iskoristite na kraju rasprave. Sada ste imali minut i 40, a pričali ste tri i nešto. Mislim da se pridržavamo Poslovnika. Zahvaljujem. Reč ima članica Odbora za evropske integracije, narodna poslanica Vesna Marković.
Hvala, predsedavajuća. Pre nego što se osvrnem na određene delove Izveštaja Evropske komisije, o kome danas razgovaramo, naglasila bih da je projekat evropskih integracija nastao kao mirovni projekat. To smo danas mogli da čujemo, ali na to bih da dodam da se nakon 70 godina ispostavilo da je najbolja garancija za mir, demokratiju i napredak, ali se pokazao i kao veoma uspešan u prevazilaženju otvorenih pitanja između sadašnjih država članica, što može da bude i značajna poruka ili da kažem podsticaj za naš region. Srbija, kao stara evropska država, povezana ne samo geografski, već i kulturno-istorijski i ekonomski sa država sa kojima delimo, naravno, isti kontinent, bilo da su one članice EU ili ne, delimo iste vrednosti i potpuno je logično da težimo da postanemo deo najrazvijenije zajednice na svetu. Svi mi koji učestvujemo u ovom procesu, mislim na Vladu Srbije, Ministarstvo evropskih integracija i Narodnu skupštinu, naš Odbor za evropske integracije, smo potpuno svesni značaja reformi koje sprovodimo i kakav će uticaj one imati na razvoj našeg društva u celini. Mi smo i u ovim izmenjenim okolnostima, okolnostima u kojima ceo svet veoma otežano funkcioniše, mislim na pandemiju Kovida 19, uspeli da nastavimo sa svojim aktivnostima. To prepoznaje ovaj izveštaj, jer po prvi put su sve oblasti ocenjene da su zabeležile određeni napredak. Sa druge strane, Izveštaj je pokazao takođe da je naš glavni spoljnopolitički cilj članstvo u EU. Ali, moramo da budemo svesni, svi mi koji smo u ovom procesu, da se EU suočava sa brojnim izazovima poslednjih nekoliko godina, možda po prvi od svog osnivanja, a to su i Bregzit i migrantska kriza, borba protiv terorizma, kao naravno i ovaj poslednji izazov koji sam pomenu, pandemija Kovida 19. Sva dešavanja unutar EU doprinela su da postoje različiti stavovi država članica po pitanju proširenja. Neke države smatraju da je neophodno najpre izvršiti unutrašnje reforme, a tek nakon toga govoriti o proširenju. Međutim, nadam se da će se ovi stavovi konsolidovati i da će svi uvideti prednosti proširenja koje je važno za stabilnost ne samo našeg regiona, već i za stabilnost same EU. Sve ovo pominjem samo iz jednog razloga, ja sam potpuno svesna, a verujem i svi mi koji učestvujemo u ovom procesu, da se pregovori odvijaju u mnogo težim okolnostima i da imaju jednu specifičnost u odnosu na pregovore koje su vodile druge države koje su sada članice, a to je, recimo, i Poglavlje 35 - dijalog između Beograda i Prištine, koji se u ovom trenutku odvija uz posredstvo EU. Međutim, bez obzira na sve ove izazove, nove okolnosti koje sam pomenula, proširenje je ostalo na agendi EU. Jedan od najboljih primera i možda da kažem najsvežijih je svakako i Brdo deklaracija usvojena 6. oktobra ove godine, u kojoj lideri EU potvrđuju svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi zapadnog Balkana i pozdravljaju našu posvećenost evropskoj perspektivi koja je u našem zajedničkom strateškom interesu i ostaje naš zajednički strateški cilj. Evropska unija je pripremila ekonomski i investicioni plan i smernice za implementaciju „Zelene agende“ za zapadni Balkan. Plan uključuje investicioni paket u vrednosti od oko 30 milijardi evra za region tokom narednih sedam godina. Devet milijardi bespovratnih sredstva i 20 milijardi evra u investicijama. Plan treba da dovede do dugoročnog sociekonomskog oporavka i konkurentnosti regiona, da podrži zelenu i digitalnu tranziciju, održivo povezivanje, regionalnu integraciju, trgovinu, čime se jača saradnja sa EU i približavanje EU, kao i ciljevi koji se tiču klimatskih promena. Srbija je od Evropske komisije dobila zeleno svetlo za otvaranje klastera 4, to je Zelena agenda i održiva povezanost. Taj klaster objedinjuje poglavlja vezana za transport, energetiku, transevropske mreže, zaštitu životne sredine i klimatske promene. Naša Zelena agenda je usklađena sa evropskim propisima u toj oblasti. Ja verujem da će ove ocene koje se nalaze u Izveštaju Evropske komisije, ali i preporuka koju sam pomenula Evropske komisije dovesti do toga da otvorimo Poglavlje 4, ali i Poglavlje 3, koji su spremni, i da će države članice prihvatiti ovaj predlog. Osvrnula bih se kratko i na deo Izveštaja koji se odnosi na dobrosusedske odnose i regionalnu saradnju. Citiraću deo iz Izveštaja za koji mislim da najbolje opisuje sve prednosti regionalne saradnje, ali i benefite koje možemo da imamo, i to ne samo naš region, već i Evropska unija. On glasi: „Dobrosusedski odnosi i regionalna saradnja predstavljaju ključni deo procesa evropskih integracija Srbije i doprinose stabilnosti, pomirenju i pogodnoj klimi za rešavanje otvorenih bilateralnih pitanja i nasleđa prošlosti. Srbija je nastavila učešće u brojnim inicijativama za regionalnu saradnju, poput CEFTA-e, Energetske zajednice, Transportne zajednice, procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi i Saveta za regionalnu saradnju. Pandemija bolesti Kovida-19 ubrzala je ambiciju da se poboljša regionalna integracija, pokazujući važne veze između tržišta u regionu, kao i između Evropske unije i šest ekonomija u regionu Zapadnog Balkana. Na Samitu u Sofiji 10. novembra 2020. godine šest lidera Zapadnog Balkana usvojilo je Deklaraciju o zajedničkom regionalnom tržištu, koje je zasnovano na četiri slobode – slobodi kretanja robe, usluga, kapitala i ljudi. To čini do sada najambicioznijim nastojanje da se ostvari regionalna integracija na Zapadnom Balkanu“. Šta u stvari znači zajedničko regionalno tržište? Već sam rekla, da se zasniva na četiri slobode, ali predstavlja i odskočnu dasku za bržu integraciju regiona sa jedinstvenim tržištem Evropske unije, još pre pristupanja. Zajedničko regionalno tržište će biti ključno za povećanje atraktivnosti i konkurentnosti našeg regiona. Kada već govorimo o regionu, iako smo mi napravili važne korake ka povezivanju, moram da napomenem da Narodna skupština, odnosno mi kao narodni poslanici, učestvujemo u brojnim regionalnim inicijativama. Svaki sastanak sa kolegama iz regiona doprinosi produbljivanju naše saradnje, ali i boljem razumevanju, jer svi mi imamo isti cilj, a to je članstvo u Evropskoj uniji, mada smo u različitim fazama ovog procesa, neke države zapravo nisu ni dobile status kandidata. Ja se nadam da će se to desiti uskoro. Svi ovi sastanci koje sam pomenula veoma su značajni kako bi razmenili iskustva pre svega iz ove oblasti koja je svima nama glavni spoljnopolitički cilj. Na kraju, meni je drago da u Narodnoj skupštini već drugi put, drugu godinu zaredom, razgovaramo o Izveštaju Evropske komisije, jer mislim da je ovo najbolji način da naši građani budu upoznati sa svim prednostima koje imamo od pridruživanja ekonomski najrazvijenijim zemljama, ali i standardima koje mi uvodimo u naše društvo, koji će nam svakako poboljšati životni standard. Hvala.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Vesni Marković. Reč ima narodni poslanik Milan Radin, takođe član Odbora. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajuća. Slušajući kolege, ne želim da se ponavljam, ali moram da ponovim ono što je i premijerka rekla, da Evropska unija jeste naš najveći spoljnotrgovinski partner, da Evropska unija jeste jedna od najvećih donatora, da Evropska unija jeste nešto ka čemu mi stremimo i ja se nadam, da izrazim svoje nadanje, da tako nešto neće biti još mnogo daleko. Ali opet, s druge strane, moram da kažem da sam pročitao ovaj izveštaj i da ima par stvari koje nisu baš u saglasnosti sa onim što smo slušali i što slušamo od naših evropskih partnera, sa onim što smo mi ovde radili. Želeo bih samo da skrenem pažnju na stranici 39 gde se kaže, pazite, sada ovde pričamo o zvaničnom Izveštaju Evropske komisije, na stanici 39 gde stoji, Izveštaj koji je rađen na osnovu istraživanja jedne nevladine organizacije, koji kaže da je preko 93% vremena u medijima posvećeno vladajućoj koaliciji. I sada, ja jesam jedan tvrdoglav čovek, morao sam da nađem koji je izveštaj u pitanju, ko ga je pisao, ko ga je radio, i našao sam. To istraživanje je zapravo osam slajdova u Power Point-u. Meni je vrlo žao što se tako nešto našlo u Izveštaju, zvaničnom Izveštaju, opet podvlačim, Evropske komisije. Ne verujem, stvarno ne verujem da je to nešto što ima veze sa ljudima iz evropske misije, pogotovo da nema veze sa ljudima u Briselu, iz prostog razloga što sam imao priliku tamo i da radim i da komuniciram sa njima i znam sa kakvom predanošću i radom oni prilaze ovakvim izveštajima, da to nije nešto sa čime se olako radi. S druge strane, a povezano sa ovim, čisto da napomenem, na 107. stranici istog izveštaja, ovo bih stvarno želeo da pročitam, objasniću vam i zašto, kaže: „RTS još uvek ne ispunjava svoju obavezu da kao nacionalni emiter obezbedi dovoljno relevantnog sadržaja za sve nacionalne manjine. Sadržaj namenjen nacionalnim manjinama je ograničen na samo jednu informativnu emisiju na albanskom na RTS2“. Ja sam iz Novog Sada, i ministarka Čomić je isto, i ja sam odrastao uz RTV, tada se zvao NS Plus, u moje vreme, a pre toga Radio-televizija Novi Sad. Mogu vam reći da to pričamo sada o emiteru koji emituje na deset jezika, od toga su devet jezici nacionalnih manjina – mađarski, slovački, rumunski, ukrajinski, romski, bunjevački, propustio sam neki sigurno, neko će me ispraviti. Ono što mi je posebno zastrašujuće ovde jeste što se ova ista rečenica u istoj formulaciji našla i u prošlogodišnjem izveštaju, s time da kako je sada u ovom izveštaju na stranici 107, a u prošlogodišnjem je bila na stranici 120, ako se ne varam. Isto ovo sam bio prinuđen da pomenem i ambasadoru prethodnom gospodinu Semu Fabriciju i dobio sam uverenje da će tako nešto biti ispravljeno, jer ja ne mogu da verujem da tako nešto i dalje stoji ovde. Svi ovde znamo, i ljudi koji su na galeriji i koji ovo slušaju znaju da tako nešto nije istina, ali na našu veliku žalost, to se nalazi u zvaničnom izveštaju. To je ono, gospođo Brnabić, što ste vi pričali o duplim standardima. Da, znam, jasno mi je, nemojte me pogrešno shvatiti, ja ne verujem da ima mnogo većih evrofanatika u ovoj sali od mene, evrofanatika, tako se to zove. Ja stvarno verujem da je naše mesto u Evropskoj uniji i da je to naša budućnost, ali na ovako nekim stvarima moramo svi zajedno raditi. Bojim se da ovo nisu jedine greške. Recimo, uzmimo primer, stranica 124 Izveštaja, isto kao i stranica 71, što se tiče energetske efikasnosti i prelaska na zelene energije. Ko god da je pisao ovaj izveštaj je definitivno zanemario odluke Evropske komisije s kraja 2016. godine, kada je britanskom „Draksu“, jedna velika elektrana, postrojenje veliko u Velikoj Britaniji, dat carbon neutral status, da nije zagađujući, iz jednog prostog razloga zato što radi na pelet, znači na biomasu. Problem je samo što ta biomasa dolazi iz Kanade i Južne Amerike, prelazi okean brodovima. I opet, ako se ja ne varam, proces sagorevanja je proces sagorevanja, šta god da vi palili, vi palite. Nisam samo ja to zaključio. Na kraju, ako se ne varam, ove godine se saznalo da je zapravo isti taj „Draks“ najveći zagađivač u Velikoj Britaniji. A opet, ako ćemo da kažemo da je biomasa obnovljiva, mislim, i ugalj je onda obnovljiv, pogotovo imajući u vidu stepen obnove Amazona i ostalih šuma iz kojih dolazi to. Opet, ne verujem da ovako nešto treba da nas obeshrabri. Štaviše, ovako nešto treba da nas natera još malo više da radimo, da radimo sa našim partnerima iz Evropske unije, da radimo sa našim partnerima iz Brisela, sa prijateljima, jer ne verujem da je njihova krivica što se ovako nešto našlo u Izveštaju. Verujem da je to krivica domaćih podizvođača, ako mogu tako da se izrazim. Nadam se da će sledećem izveštaju biti posvećeno malo više pažnje od strane onih koji ga sastavljaju, jer ipak proces priključivanja nije mala stvar. Proces priključivanja je izuzetno značajan za našu zemlju, jednog dana verujem da će biti značajan i za Evropsku uniju, kada se konačno priključimo, kada dođemo do te faze. Do tada ostaje nam da radimo na tome, ostaje nam da budemo posvećeni svemu tome, a znam da je ova Vlada apsolutno posvećena procesu priključivanja Evropskoj uniji i evropskim vrednostima, što se videlo iz prethodnih izlaganja govornika. Opet se izvinjavam što sam ja morao da budem taj koji je donosilac, kako da kažem, ne baš loših vesti, ali neko ko je morao malo da uđe više u te detalje i ja se opet nadam da će sledeći izveštaji malo više održavati realnost, opet ne mogu da kažem, da ovde nema toga poglavlje o ekonomije je odlično opisano. Meni je drago da EU prepoznala ekonomski zamah i to se ovde i govori, da je Srbija u globalnoj krizi koja je pogodila svet zbog pandemije Kovid-19, zadržala svoj ekonomski uspeh samo zahvaljujući prethodnom zamahu koji je bio silovit. Drago mi je što prepoznaju ogroman pad nezaposlenosti u Republici Srbiji, kao i rast BDP. Nadam se da će tako nešto biti vidljivo i u narednim izveštajima Evropske komisije, pogotovo u oblastima ljudskih prava gde su nesumnjivo napravljeni ogromni uspesi i pomaci i koraci, u oblasti slobode medija. Ne bih sada suviše u to ulazio, ima ovde još par stvari koji baš najbolje ne oslikavaju stanje, recimo se piše, opet obeleženo, oko kulture, sloboda umetničkog izražavanja. Tu su date neke zamerke. Tu nije data zamerka na kreativni bes kakav je iskazao gospodin Vidojković. Mislim, opet vidimo tu duple standarde čak i u našem društvu. Tako da ostaje mi samo da se nadam da će biti prepoznata, opet ponavljam, znam, ali šta ću, da će biti prepoznata sve to u narednom izveštaju Evropske komisije i da će biti značajno, značajno bolji pogotovo što se tiče nekih ovih stvari. Hvala vam puno.
Poštovani narodni poslaniče, kada bi vam ja sada odgovorila na RTV i RTS, onda bi to bila zloupotreba moje funkcije, s toga ću dati reč ministarki za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Gordani Čomić.
Zahvaljujem. Zahvaljujem na podeljenim i precizno čitanim podacima iz izveštaja. Pre nego što dam odgovor šta je to što smo uradili, jer smo to čitali kao preporuku, samo da podsetim sve nas, izveštaj koji je pred vama prave se na osnovu podataka koje mi dajemo. To se često zaboravlja u javnosti i naravno, ono što se kaže, podaci iz senke ili konsultacije sa alternativnim davaocima podataka o tome šta se u Srbiji desilo za godinu dana. Onda kroz nekoliko nivoa konsultacija dolazi do dokumenta koji je usvajan, pa je sada pred vama i mi svi imamo prilike da u nekoj od faza ili učestvujemo ili komentarišemo ono što državni organi daju podatke. Državni organi Srbije prave taj izveštaj davanje podataka, zato je dobro da mnogo više radimo na podacima i u tome je odličan rezultat koji je postigla Strategija digitalizacije koju je premijerka pokrenula još pre ovog mandata Vlade. Dakle, to što je zamerka je u dijalogu sa direktorom RTS pokrenuto i čekamo rezultate, kao programska redakcija na RTS, ne na RTV gde će biti jezici kojih inače nema u redakcijama Javnom servisu Radio televizija Vojvodine, kao što su albanski, romski, bugarski i vlaški itd. Najdalje su otišli dogovori o tome sa romskom nacionalnom manjinom, bugarskom nacionalnom manjinom i albanskom nacionalnom manjinom i čekamo još uvek finalizaciju u okviru Javnog servisa RTS, kao i razgovor o tome šta nacionalne manjine imaju kao predlog ili kao komentare u odnosu na programe na jezicima manjina. Dakle, i u terminu kada se reaguju i u samoj tematici, to je koordinacija nacionalnih manjina, zaista sam postigla saglasnost koja smatra da je mnogo važnije da većina dobrim informativnim programom stekne dovoljno informacija o nekoj manjini koja živi u Srbiji. Mi smo u obilascima čak imali iskustvo da su, na primer, dobili smo pitanja zašto su Rusini došli u Srbiju? Na šta smo mi kazali verovatno ni oni ne znaju, ali su došli odavno, kao i Slovaci ili Mađari koji su tu oduvek. Dakle, prosto imate taj nedostatak informacija koje bi većina trebalo da dobija kroz informativne programe na manjinskim jezicima koji su titlovani ili prenošeni. Zbog toga je Javni servis RTS važan da se ne svede informisanje o manjinama na to kako sjajno kuvaju, još bolje pevaju ili igraju. To delimo svi zajedno kao zajedničko kulturno nasleđe. To je otprilike objašnjenje. Za proces je zadužen državna sekretarka Olena Papuga u Ministarstvu i ona održava redovnu komunikaciju sa RTS da bi zaista se podigao nivo informisanja i na drugim jezicima koji tradicionalno, rutinski imaju redakcije na RT Vojvodini. To nam je cilj, da se kroz različitosti što bolje upoznamo i da vidimo koliki ogroman deo istorije delimo. Generalno je to ono što smatramo pravom iz Zakona o nacionalnim savetima na informisanje, na obrazovanje, na kulturu, na službenu upotrebu jezika i pisma, da je to nešto što treba dijalogom, da zajednički korist napravimo na bolje. Potpuno se sa vama slažem, pažljivo treba čitati, pažljivo pratiti i pažljivo videti kakvi se podaci daju, jer jednom kada date podatak, onda će on ući u izveštaj zato što je podatak iz zemlje o kojoj se izveštaj pravi. Zato su ovakve rasprave koje ste vi organizovali dragocene, zbog toga što to prate ljudi koji pišu izveštaje i onda prave korekciju svog pristupa ili načina skupljanja podataka za sledeći izveštaj. Hvala vam.
Zahvaljujem. Milan Radin, pravo na repliku.
Zahvaljujem. Ministarko, nisam siguran da smo se razumeli, moja zamerka ovde je bila zašto RTV nije uvršćen u izvešaj. Razumem ja vas da podaci ovde dolaze, kako iz državnih institucija tako i od onog što ste rekli u senci. Mene to što je u senci brine. To je ono što sam sad rekao što je nešto od toga što je predstavljeno kao istraživanje, zapravo slajd šou sa osam slajdova. Oduzmite onaj naslovni slajd, sedam slajdova, sedam slika. Sad ja koliko se sećam metodologije izrade naučnog rada i naučnog istraživanja, treba malo više od sedam slajdova. Ono čega se ja najviše bojim da nešto što se tako podvuče završi vam u izveštaju. To je ono što sam vam rekao, ovo je drugi put da se pojavljuje ova formulacija, da je RTV totalno izbrisan, da RTV ne postoji kao medijski servis ovde koji, kažem, emituje na deset jezika, između ostalog i na romskom. To je ono što ste rekli da nema, ima romski na RTV-u. Razumem da mi možda trebalo da ide zbog ostatka populacije na RTS-u, ali to je sada drugo pitanje, on postoji. Zato vam kažem, recite da sam lokal patriota ili kako god hoćete, ali mislim da tako nešto isto treba da bude oslikano i u ovom izveštaju, da treba pravo stanje, ne tražimo ništa što nije, samo ono što je pravo stanje da bude oslikano u izveštaju. Zahvaljujem.
Reč ima predsednica Vlade. Izvolite.
Samo da dodam nešto kratko. Vi ste imali priliku sigurno da me vidite dosta frustriranu i emotivnu oko nekih ranijih izveštaja o napretku i kao nekom ko nije imao mnogo iskustva u politici, moram da kažem da je meni to bilo potpuno nejasno, neprihvatljivo, neprofesionalno, ali je tako. Mislim da ne prođe sastanak da kada se tako nešto desi mi ne skrenemo našim partnerima iz EU pažnju na to. Ima i gorih primera od toga nego što je ovaj. Ovaj izveštaj je u tom smislu još i najbolji koji smo imali. Sećam se, zaista se sećam kada je jedan od tajkunskih medija objavio kao udarnu vest da je čitavo njihovo pismo Briselu završilo u našem izveštaju o napretku. Preslikano. Dakle, ono što su oni napisali iz njihovog ugla, njihove žalbe, neko je u stvari to samo preslikao u Izveštaju o napretku što je krajnje nekorektno, ali tako je. Mi smo od tada, kao što i vi kažete, to je život, i sviđa mi se taj stav, jer to je tako. Moramo da nastavimo da radimo i moramo da radimo još više. Mi smo tada naučili neke stvari, ja lično sam naučila kako to ide, i onda sam u mandatu ove Vlade odmah od prvog meseca sam krenula da pravim mesečni izveštaj o napretku u oblasti vladavine prava i tako smo mi svaki mesec davali po oblastima šta je sve urađeno i šta su sve konkretni rezultati, i iz meseca u mesec smo dodavali stvari koje smo uradili u tom mesecu, s tim što smo to obeležili crveno, da vide tačno šta je novo. Dakle, potpuno transparentno o svim informacijama. Ja sam rekla - ja ću na kraju mandata ove Vlade da izdam jednu knjigu šta smo sve uradili u oblasti vladavine prava, pa da vidim kako to nije dovoljno za napredak. I evo, to smo uradili i posle šest meseci smo videli konačno napredak, zato što niko nije mogao da kaže nema napretka i bili su stvarno potpuno konkretni, opipljivi rezultati koji su oni onda morali da prihvate i da ih priznaju. Ali da postoje kao što kaže ministarka Čomić, raznorazni uticaji, postoje, i mi na kraju krajeva moramo stalno i otvoreno da pričamo o tome zato što je to naš Izveštaj o napretku, on mora biti objektivan, on mora biti nepristrasan. Tu ne smeju da se ubacuju lične impresije, utisci raznih nevladinih organizacija, koliko god važne nevladine organizacije bile. Ali, to nije ni lična impresija, ni mene kao predsednice Vlade, ni bilo kog medija, ni bilo koje nevladine organizacije, to je izveštaj o tome šta je urađeno i šta imamo trenutno od rezultata. Da ima takvih stvari ima, samo ih ima još manje, ali dobro je, učili smo i mi kako to da rešavamo. Iskoristila bih sad samo ovu priliku za jednu, takođe važnu stvar izdala sam i izjavu putem medija. To je nešto o čemu sam pričala ranije tokom rasprave. Dakle, vidite kada Izveštaj nije dovoljno objektivan i kada se neke stvari ne kažu dovoljno jasno, kao što je recimo Izveštaj Evropske komisije o napretku koji dobija Priština, gde smo mi rekli – ne možete da tretirate Beograd i Prištinu isto i ne možete stalno da ponavljate iste formulacije iz izveštaja u izveštaj, zato što ako se ništa ne promeni u novom izveštaju u odnosu na stari izveštaj vi, praktično pohvaljujete nedostatak napretka. Danas smo videli ponovo da su privremene institucije u Prištini zabranile ulazak na teritoriju KiM Petru Petkoviću i ovo je peti put samo tokom 2021. godine da je njemu zabranjen ulazak, i što je još gore ova zabrana dolazi nekoliko dana nakon što je EU jasno rekla Prištini da to ne sme da radi i da mora da poštuje Sporazum i da Petru Pektoviću omogući ulaz na teritoriju KiM, odnosno prelazak administrativne granice. Dakle, to je rekla jasno EU. Nakon par dana Priština je rekla – ne, ne možete da uđete. Razumete, to je posledica toga kada niste dovoljno jasni u zvaničnim izveštajima i ne govorite o stvarima koje su važne za implementaciju međunarodnih sporazuma. I, ja pitam danas EU – dokle ovako? Ovo je peti put samo ove godine da zabranjujete direktoru Kancelarije za KiM i našem pregovaraču da uđe na teritoriju AP KiM, da pređe administrativnu liniju. Dokle će to trpeti EU? I, šta će biti sledeća reakcija ili ćemo samo ponovo čuti mlako, molim vas, evo, dajte, pustite, i onda će oni da puste, pa će opet za mesec dana da zabrane. Kada će se konačno po tom pitanju izjasniti izvestilac Evropskog parlamenta za teritoriju Kosova i Metohije, gospođa Viola fon Kramon, koja se bavi svim pitanjima u centralnoj Srbiji, od rudarstva do bubamare? Ali se zato ni jednom nije oglasila na temu zabrane ulaska Petra Petkovića, a na temu pucanja specijalnih jedinica Rosu po golorukom srpskom narodu se oglasila time što je rekla da je to za puno poštovanje i da je to vladavina prava. Pa, evo sad pitam zaista još jednom – do kada ovako? Koje će sada reakcije uslediti? Opet, ovo nije van teme zato što je to i tema Izveštaja o napretku koji kada se ne napišu na način da daju pravu sliku toga što se dešava onda, praktično date vetar u leđa, u ovom slučaju privremenim institucijama u Prištini da nastave da se ponašaju kao što se ponašaju i ne samo da ne implementiraju Briselski sporazum u domenu implementacija, odnosno stvaranja, formiranja zajednica srpskih opština, već ni u domenu najobičnije slobode kretanja i to za našeg pregovarača. Te stvari moraju jasno da se kažu da bi se promenile i od njih nećemo odustati. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Snežana Paunović. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče Orliću. Uvažena predsednice Vlade, gospođo Brnabić, uvažena gospođo Čomić, poštovane koleginice i kolege, građani Srbije, ja ću zaista iskoristiti najkraće moguće vreme od vremena koje pripada poslaničkoj grupi Socijalističke partije Srbije, pre svega, a da se izvinim zato što nas danas nije bilo, ali pod opravdanim okolnostima. Ovo je važna tema i sigurna sam da su kolege govorile na najkvalitetniji način o svemu onome što je pred nama u vidu zaključaka, a na temu Izveštaja Evropske komisije. Ne mogu, a da ne ponovim ono što ste rekli, uvažena premijerko, a to je da možda najveću gorčinu i taj gorak ukus u ustima ostavlja činjenica da su stalno prisutni ti dvostruki aršini, da se na Srbiju uvek gleda iz nekog ugla koji nije realan, da mnogo često čujemo identično upozorenje za Beograd i Prištinu, iako je velika razlika između onoga što rade Beograd i Priština. Naspram Beograda koji je spreman da razgovara o svemu stoji Priština koja, osim što nije spremana da razgovara i ono što je nekada dogovoreno apsolutno ne želi da implementira. Naša rešenost, i o tome smo govorili proteklih godina dana kada je u pitanju evropski put je jasna. Mi nemamo dilemu, i smo bezbroj puta rekli kao vladajuća većina i kao skoro svi poslanici u ovoj sali, ali sa druge strane, nekako izostaje to poštovanje, nekako teško čovek podnosi momenat u kome je Izveštaj evropske komisije dobar, ali se otvaranje klastera odlaže pod nekim izgovorima koji su potpuno neopravdani, pod izgovorom referenduma koji smo raspisali pre dva dana. To je u stvari ta priča koja je teška, koja se teško vari, koju svi kao ljudi teško podnosimo i ne možemo da razumemo. Ali, sa druge strane, pomenuli ste možda najglasniju od njih koja ima, ja sam ubeđena, lične motive. Decenijama unazad mi gledamo sve te istaknute kupljene glasnogovornike onoga što bi trebalo da bude ideja Prištine. To više nije to njihovo nezavisno Kosovo, to je nažalost, velika Albanija koja nije opasnost samo za Srbiju, opasnost je za ceo region i opasnost je upravo za ovu Evropu koja, gotovo sam ubeđena u dobroj meri ne prepoznaje tu opasnost ili misli da se neće dogoditi. Ne možemo mi da zaustavimo ljude koji su kupljeni da se bave na način na koji se bave. Međunarodnom politikom nećemo nuditi više novca jer ga nemamo za razliku od Prištine da bismo obezbedili sredstva mi nismo trgovali ni ljudima, ni organima, nismo ubijali, nismo proterali, nismo rušili, iza nas nije ostalo ništa od toga. Njima se sve oprašta. Sa jednom čvrstom verom, pre svega u ljudskost i u to da će se promeniti vreme koje je pred nama, da će se promeniti odnos, da će proraditi svest, da će prevagnuti onaj razum koji u Evropi postoji, da ne budemo nepravedni, ima među evropskim zvaničnicima onih koji vrlo razumeju o čemu se ovde radi, nadam se da će prepoznati šta je tamna strana, a šta svetla cele ove priče i čvrsto verujem da ćemo sve što budemo uradili od ovog trenutka pa na dalje, kao što je sve što smo do ovde uradili išlo u prilog da Srbija ide uzlaznom putanjom i to se vidi, da smo konstruktivni saradnik, da smo uvek za razgovor, da smo tvorci ideje o „Otvorenom Balkanu“, možda u nekom trenutku prevaziđu sebe, prepoznaju našu dobru volju i odluče da je poštuju uprkos bilansu na privatnom računu bilo koga od njih. Narodni poslanici Socijalističke partije Srbije će svakako u danu za glasanje podržati zaključke koje je Odbor predložio i verujem da je gospođa Kovač sa svojim Odborom to uradila do perfekcije, kao i uvek do sada, opet kažem, u nadi da ćemo o nekom sledećem izveštaju razgovarati sa možda manje gorčine nego što to, nažalost, imamo razloga da bude sada. Hvala vam.
Hvala. Sledeća prijavljena je Ana Pešić.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi predstavnici Vlade, uvaženi predstavnici delegacije Evropske unije, dragi građani Republike Srbije, pred nama se nalazi Predlog zaključka o Izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije za 2021. godinu. Činjenica da se jedan ovakav izveštaj ponovo našao na sednici Narodne skupštine pokazuje da smo trajno opredeljeni i potpuno posvećeni procesu pristupanja EU. Ovaj izveštaj predstavlja instrument kojim se jednom godišnje meri stepen napretka i reformi u svih 35 poglavlja. Uprkos teškim epidemiološkim okolnostima, izveštaj pokazuje da nema nazadovanja u bilo kojoj određenoj oblasti, čime potvrđuje da je Srbija posvećena reformama i procesu pristupanja EU. Vlada Republike Srbije vodi politiku kontinuiteta u procesu evropskih integracija i činjenica da smo 2017. godine jedini formirali Ministarstvo za evropske integracije, kao i to da smo prihvatili potpuno novu metodologiju tzv. klastersku metodologiju, još jednom dokazuje da smo ozbiljni i odlučni da sprovedemo sve neophodne reforme i donesemo potrebne zakone kako bi se ubrzao proces pristupanja EU. Republike Srbija i njen pregovarački tim vredno rade da se postojeće strukture prilagode novoj metodologiji, uz očekivanje da će se dosadašnji rezultati, kao i reforme koje je sprovela Republika Srbija, adekvatno valorizuju od strane relevantnih evropskih institucija. Smatram da je važno da se osnaži pozitivan odnos prema politici proširenja i da dodatni impuls. Nova metodologija je stavila dodatni politički akcenat na čitav pregovarački proces i donela je dodatnu kredibilnost čitavom procesu. Takođe, Republika Srbija, uz postojeće kapacitete, uspela je da obezbedi da se ovaj proces nesmetano odvija uz međusobno poštovanje i uvažavanje. Ono što je posebno važno jeste preporuka Evropske komisije za otvaranje dva klastera, Klaster 3, koji se odnosi na konkurentnost i inkluzivnost i Klaster 4, koji se odnosni na Zelenu agendu i održivu povezanost. Evropska unija pomoću finansijskih instrumenata sprovodi reformske procese, tj. pomaže i na taj način povezuje region. Imamo ekonomsko-investicioni plan. To je program za oporavak Zapadnog Balkana i po oceni Komisije, Srbija je potencijal Zapadnog Balkana, jer svakodnevno radi na jačanju regionalne saradnje i dobrosusedskih odnosa. Srbija je, takođe, nosilac i aktivni učesnik mnogobrojnih regionalnih inicijativa koje uključuju potrebe Zapadnog Balkana. Jedna od inicijativa koju je pokrenuo predsednik Aleksandar Vučić, „Otvoreni Balkan“, podrazumeva uspostavljanje slobodnog kretanja ljudi, roba, kapitala i usluga na Zapadnom Balkanu. Stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta regulisaće mnogobrojne trgovinske propise, carinsku i poresku politiku, ali će i dodatno naglasiti evropsku opredeljenost svih država u regionu, uz stvaranje jasnih i konkretnih rezultata, koji će biti vidljivi kako privredi, tako i građanima. Ono što je za nas od suštinskog značaja jeste očuvanje mira i stabilnosti u regionu, na čemu svakodnevno radimo. Evropska komisija je u svom Izveštaju konstatovala da je Srbija održala evropske integracije kao svoj strateški cilj, a pozitivne ocene i pohvale dala je po svim ekonomskim kriterijumima. Uprkos pandemiji korona virusa uspeli smo da ostanemo lider ekonomskih reformi i na dobrom nivou pripremljenosti u razvijanju funkionalne tržišne ekonomije. Smanjili smo nezaposlenost, budžetski deficit i odgovornom fiskalnom politikom uspeli smo da očuvamo ekonomsku stabilnost, ostvarimo dobre rezultate u privredi i imamo veliki broj direktnih stranih investicija. U Izveštaju je, takođe, konstatovano da je ostvaren umereni napredak u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. U velikoj meri je uspostavljen zakonodavni i institucionalni okvir za poštovanje osnovnih prava, a ono o čemu moramo da se staramo je dosledna i efikasna primena. Reforma u oblasti vladavine prava je od suštinskog značaja i saradnja sa institucijama EU je dobar način za unapređenje ove oblasti. Sproveli smo reforme u oblasti pravosuđa usklađivanjem i usvajanjem adekvatnih institucionalnih i zakonodavnih okvira. Neke od reformi su strukturne, neke dugoročne, a ono što je važno jeste da je Srbija usvojila preporuke Venecijanske komisije kada je reč o ustavnim promenama zarad jačanja nezavisnosti pravosuđa. Evropska komisija je, takođe, konstatovala da je Skupština smanjila broj donetih zakona po hitnom postupku, kao i raniju opstrukciju rada parlamenta. Usvojili smo i novi Kodeks ponašanja narodnih poslanika, koji je sigurno doprineo većem stepenu međusobne tolerancije, kao i kvalitetu političke debate u Narodnoj skupštini. Narodna skupština je vrlo uspešno organizovala dijalog o unapređenju izbornih uslova kroz format Međustranačkog dijaloga uz posredovanje Evropskog parlamenta, na kojima su učestvovali predstavnici vladajuće većine i opozicije, u cilju unapređenja izbornog okvira za predstojeće izbore. Međutim, ono što sigurno nije u skladu sa evropskim vrednostima i standardima je svakodnevna pretnja i uvrede predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici, koje dolaze od pojedinaca koji se kriju iza različitih civilnih organizacija i medija, a koje deluju čisto i samo politički. Jasno je zašto je potrebno i zašto moramo to da kritikujemo, jer to svakako nije prihvatljivo u civilizovanom društvu. Ovaj Izveštaj predstavlja podsticaj da ubrzamo reforme, ali nam daje i smernice šta je potrebno kako bismo unapredili čitav ovaj proces. Evropska unija je prirodni prostor za Srbiju. Posvećeni smo reformama i usvajanju evropskih vrednosti i standarda u svim oblastima. Svesni smo da je EU najvažniji trgovinski investicioni partner Srbije, ali i da su nam interesi naših građana na prvom mestu. Cilj nam je da poboljšamo kvalitet života svih građana i da oni to što pre osete kroz bolji život, investicije i vladavinu prava, ali i da uz to sačuvamo našu kulturu, tradiciju i istoriju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili neko ko nije iskoristio svoje pravo po članu 96? Reč ima Elvira Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsedniče. Predsedniče, koji je upravo stigao, predsednice Vlade, ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću u ime predlagača zaključaka pokušati da napravim nešto umesto zaključaka iliti retrospektive i da za kraj ponovo govorim malo o procentima, o istraživanjima, o konkretnim podacima podrške iliti šta građani Republike Srbije misle i da za sam kraj govorim o tome šta smo sve dobili time što smo kandidat za članstvo, time što nas EU podržava. Govoriću o konkretnim projektima, o konkretnom novcu, o vidljivim prednostima tog puta na kome smo. Dakle, u martu 2021. godine rađeno je istraživanje javnog mnjenja. Stavovi građana Srbije prema EU koje je radio Institut za evropske poslove, na osnovu rezultata ovog istraživanja, kada su u pitanju informacije o samoj EU, vrlo je zanimljivo da 39% građana smatra da ima, dok isti procenat građana smatra da nema dovoljan broj informacija o EU. Poređenjem rezultata sa onim iz nekih prethodnih istraživačkih talasa, vezano za ovo isto pitanje, uočen je blagi pad onih koji nemaju informacije, dakle ne informisanih građana o EU. Najveći broj ispitanika iz ovog istraživanja naveo je da informacije o EU očekuje da dobija putem medija 32%, zatim od Vlade Republike Srbije više od 28%, od same EU 11,7%, od parlamenta, dakle od nas, 9,7%, od nevladinih organizacija malo više od 9%, škola, fakulteta 6,4%, dok se ostali odgovori javljaju neznatno, znači ispod 2%. Zanimljivo je da skoro polovina 47,6% građana Srbije odnos Republike Srbije i EU ocenjuje srednjom ocenom tri, 53% ispitanika podržava članstvom Srbije u EU, 35% ima suprotan stav, 59% ispitanika smatra da Srbija ima koristi od saradnje sa EU, ohrabruje da je ovo većina, dok 25% građana smatra da Srbija nema koristi od saradnje sa EU, 17,9% ispitanika smatra da je Srbiji najveći prijatelj, na prvom mestu, Grčka, 10,5% navodi Francusku, nešto manje Nemačku 8,6% i 7,6% kaže da je Srbiji najveći prijatelj Mađarska. Drugo istraživanje od 26. jula ove godine, odnosno anketa koju je za potrebe delegacije EU radila „Ninamedija“ kaže da bi građani prema rezultatima istraživanja želeli da budu bolje informisani o EU i procesu evrointegracija Srbije, 55% građana smatra da su Vlada Republike Srbije i samo Ministarstvo za evropske integracije primarno odgovorni za komunikaciju o efektima pristupanja Srbije EU, 54% ispitanika podržava pristupanje Srbije EU, dok je jedna trećina ovog istraživanja protiv. Kako se navodi u saopštenju delegacije, računajući one koji nisu izrazili mišljenje, referendum na osnovu ovih podataka bi doveo do sledećih rezultata: 62% građana za, 38% protiv. Dakle 62:38 u korist pristupanja EU. Više od 40% ispitanika zna da je EU najveći donator u Srbiju. Istraživanje koje je spomenula uvažena premijerka, predsednica Vlade, Ministarstva za evropske integracije koje se radi redovno, periodično iz avgusta ove godine za ulazak u EU je 57% građana, prošle godine je to bilo 49%, dok je 2019. godine bilo 54%. Protiv ulaska u EU, na osnovu ovog istraživanja iz avgusta 30%, prošle godine je bilo 33%, a 2019. godine 24%. I da malo govorimo o novcu, odnosno o projektima, konkretnim ulaganjima i prednostima. Evropska unija je u periodu od 2007. do 2020. godine podržala više od 300 projekata širom Srbije u 17 sektora, obezbeđeno je 2,79 milijardi evra kroz pretpristupne fondove i 6,5 milijardi evra u povoljnim kreditima. Evropska unija je opredelila 78,4 miliona evra za socioekonomski razvoj Srbije i 15 miliona evra za nužne potrebe kao što je, tokom pandemije, medicinska oprema, podrška ranjivim grupama stanovništva i posebno, ono o čemu se danas i čulo u jednoj od diskusija, zapošljavanje 200 medicinskih radnika. Pored toga, skoro 12 miliona evra je izdvojeno iz tzv. EU solidarity fund, EU je obezbedila grant od preko 27 miliona evra da bi Srbija mogla kupiti vakcine od država članica EU, kao i opremu za vakcinaciju. Srbija je imala koristi i od sedam miliona evra vrednog regionalnog projekta koje je implementirala Svetska zdravstvena organizacija, a to je bila podrška vakcinaciji zemalja zapadnog Balkana. Do oktobra ove 2021. godine Srbija je dobila oko 8,3 miliona vakcina od različitih dobavljača, a početkom aprila 2021. godine EU je uz pomoć Kancelarije UN za projektne usluge za 26 različitih zdravstvenih institucija širom cele Srbije obezbedila 32 zamrzivača, 33 frižidera za vakcine. Vrednost donacije iznosi skoro 500.000 evra. Potrebnu opremu su, i to smo čuli u jednoj od diskusija, između ostalih dobili: Institut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“, kao i Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanovi Batut“, zatim zavodi za javno zdravlje u Subotici, Somboru, Pančevu, Čačku, Kraljevu, Ćupriji, Vranju, Pirotu, Valjevu itd. Iz IPA dva programa Srbija je dobila 1,5 milijardu evra za periodu od 2014. do 2020. godine. Srbija učestvuje uz podršku IPA i u raznim evropskim programima, kao što su Horizon 2020, COSME, Erasmus plus, Kreativna Evropa, Evropa za građane, Employment and social innovation itd. Što se tiče poljoprivrede, o tome se malo govorilo, a smatram da je izuzetno značajno. Od 2000. godine podrška EU poljoprivredi i ruralnom razvoju vredna je više od 230 miliona evra, IPARD dva 175 miliona od 2014. do 2020. godine. Kraj oktobra 2021. godine, znači situacija krajem oktobra ove godine, konkretno, da je iz fonda IPARD dva ukupno odobreno 771 projekat u vrednosti od 129 miliona evra, a ukupno je isplaćeno 458 projekata vrednih blizu 25 miliona evra. Program IPARD tri će se implementirati u periodu od 2021. do 2027. godine. Okvirni budžet je 288 miliona evra. Saobraćaj i infrastruktura. Podrška EU saobraćaju vredna je više od 64,8 miliona evra za period, ponovo, od 2014. godine do danas. Iz IPA fondova rađena je rekonstrukcija, između ostalog, brodske prevodnice na Đerdapu, a donacija EU od 11 miliona evra. Izuzetno značajno je obrazovanje. Ako računamo već od 2003. godine, EU je donirala preko 100 miliona evra u obrazovnu infrastrukturu i u nabavku opreme. Više od 300 osnovnih i srednjih škola je renovirano, opremljeno je i modernizovano sredstvima EU 27 fakulteta, istraživačkih centara, opremljeno je modernom opremom, a opremljene su i brojne laboratorije. Među njima je i nova oprema za hemijsku laboratoriju Poljoprivredne škole u Vršcu. Nabavljena je oprema za poljoprivredne škole vredna 2,8 miliona evra. Vladavina prava. Trenutno se u Srbiji sprovodi 19 projekata u oblasti vladavine prava. Uloženo je više od 163 miliona evra za period od 2014. do 2020. godine. Od ukupne pomoći u oblasti vladavine prava je odvojeno 40% sredstava da se rekonstruišu i grade nove sudske zgrade, finansira obuka sudija, tužilaca itd. Vanredne situacije. Uvažena zamenica predsednice Odbora za evropske integracije je spomenula da je iz IPA 2 opredeljeno 20% ukupnih sredstava i da je Srbija za poplave koje su je zadesile 2015. godine dobila 89 miliona evra. Za suočavanje sa migrantskom krizom, Srbija je dobila 100 miliona evra, a za vreme pandemije izazvane korona virusom 67 miliona evra. Socijalna inkluzija. Od 2016. godine EU je donirala i uložila preko 115 miliona evra za poboljšanje životnog standarda najugroženijih tokom ovog perioda. Jedinice lokalnih samouprava, centri za socijalni rad i nevladine organizacije uspešno su sprovele više od 60 projekata u 110 različitih gradova Srbija, gradova i opština, donoseći direktne koristi za više od 15 hiljada ljudi širom zemlje. Informacija od 19. jula ove godine - tada je bila donacija vredna 10,2 miliona evra, namenjena sprovođenju projekata socijalnog stanovanja i aktivne inkluzije u 19 jedinica lokalnih samouprava. Ovim sredstvima je obezbeđeno adekvatno stambeno rešenje za 421 porodicu za više od hiljadu i po ljudi iz osetljivih kategorija. Među tih 19 lokalnih samouprava su, na primer, Kula, Lebane, Loznica, Odžaci, Pančevo, Raška, Topola, Čačak, Vršac i Šabac. Mislim da je ovo više nego dovoljno da građani budu informisani i uvide prednosti približavanja pa potom i ulaska i punopravnog članstva Srbije u EU. U danu za glasanje koji nam se očigledno približava, molim podršku poslanika zaključcima povodom razmatranja Izveštaja Evropske komisije, članova odbora odnosno onih poslanika koji su zainteresovani za evropske integracije. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Da li predstavnici Vlade žele reč? (Ne) Pošto nema više prijavljenih, zaključujem zajednički jedinstveni pretres. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika, određujem četvrtak, 2. decembar 2021. godine, sa početkom u 18.00 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Devete sednice Drugog redovnog zasedanja u 2021. godini. [[Posle pauze.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da zauzmete svoja mesta. Pre nešto pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 162 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom predstavljanja izveštaja evropske komisije o republici Srbiji za 2021. godinu, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 167, za – 165, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zaključka povodom predstavljanja Izveštaja Evropske komisije o Republici Srbiji za 2021. godinu. Druga tačka dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA I ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština vrši izborne nadležnosti većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 167, za – 166, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Pre nego što zaključim sednicu samo ću vas podsetiti da sam sazvao Jedanaestu sednicu Drugog redovnog zasedanja za utorak, 7. decembar, u 10.00 časova. Tačke dnevnog reda su: Predlog zakona o izmenama Zakona o zaposlenima u javnim službama; zatim Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru; Zakona o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbija, Pokrajina ili jedinica lokalne samouprave; Zakona o platama službenika i nameštenika u organima Pokrajine i jedinice lokalne samouprave; Zakona o patentima i Međunarodni Sporazum sa Mongolijom o trgovinskom i ekonomskoj saradnji i garancija Srbije po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“. Tako da zavisno od toga da li ima amandmana ili nema amandmana planirate da utorak, sreda… Mislim, ja vas ne pozivam da podnosite amandmane, nego čisto da planirate. Znači, od vas zavisi da li ćemo raditi utorak, sredu i četvrtak ili samo utorak i sredu. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Devetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Zahvaljujem.