Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad po 21. tački dnevnog reda. Pre početka, da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da imamo dovoljno poslanika. Nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Obaveštavam vas da su javili da će odsustvovati sledeći narodni poslanici: Marko Đurišić, Aleksandar Lazarević, Meho Omerović, Željko Ivanji i Dragan Petrović. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O PRIVREDNIM DRUŠTVIMA (nastavak u načelu; pojedinosti - 180) Juče, na kraju radnog vremena, deo poslanika je radio u Odboru i ostavili smo mogućnost da eventualno danas uzmu učešće, pre nego što pređemo na amandmane koji su u međuvremenu usaglašeni. Prozivam prvo narodnog poslanika Branislava Rankića. Izvolite. U toku je, inače, Zakonodavni odbor.
Dame i gospodo narodni poslanici, izgleda da Predlog zakona o privrednim društvima koji je pred nama mora da se usvoji i zato radimo subotom. Juče je na Odboru za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom razmatran veliki broj amandmana koji su podneti na ovaj zakon. Primetio sam da je jedan broj amandmana koji su se odnosili samo na jezičko uređenje zakona prihvaćen od strane predstavnika Vlade koji su bili na tom odboru, ali da svi oni amandmani koji su zadirali u suštinu ovog zakona, u njegovu koncepciju, nisu mogli da budu prihvaćeni. Zakon je dosta obiman i mogao bih reći da su u pojedinim članovima dosta široko definisani neki pojmovi; moglo je da bude mnogo jednostavnije. Evo, na primer, u članu 4. u kome se govori o vremenu trajanja privrednog društva, kaže se: "Privredno društvo osniva se na neodređeno vreme, ako u osnivačkom aktu nije određeno da društvo traje do određenog vremena, nastupanja određenog događaja ili izvršenja određenog cilja." Pošto mora postojati osnivački akt da bi se osnovalo ovo privredno društvo, ovaj član je mogao da bude mnogojednostavniji i da glasi jednostavno: "Privredno društvo osniva se na neodređeno i određeno vreme." Ništa dalje nije trebalo, potpuno je jasno. U osnivačkom aktu će se navesti da li je određeno ili neodređeno vreme. Nema potrebe da se navodi. Evo, iza toga odmah član 5. koji ima tri stava. Prvi stav je: "Privredno društvo može obavljati sve zakonom dozvoljene delatnosti." Sada pogledajte drugi stav, koliko je bespotreban kada je zakon u pitanju. Kaže: "Delatnosti za koje je zakonom propisano da se mogu obavljati samo na osnovu saglasnosti, dozvole ili drugog akta državnog organa, mogu se obavljati po dobijanju te dozvole, saglasnosti ili drugog akta državnog organa." Potpuno je logično da se i te dozvole mogu izdati samo na zakonom utvrđen način. Znači, ne mogu se dozvole pribaviti suprotno zakonu. Prema tome, bio je dovoljan ovaj prvi stav, u kome se kaže da privredno društvo može obavljati sve zakonom dozvoljene aktivnosti. Ukoliko neke aktivnosti koje privredno društvo želi da obavlja nisu zakonom dozvoljene, onda mu niko i ne može izdati potvrde koje se naknadno traže u stavu 2. Ukoliko obavlja zakonom dozvoljene aktivnosti, onda se ne postavlja pitanje potvrda, tako da je prvi stav potpuno jasan da odredi ceo član. Ovo drugo je sve, po mom mišljenju, bespotrebno. Juče sam takođe od predstavnika Vlade koji su bili na Odboru tražio da mi neko od njih objasni šta znači pojam "prema okolnosti slučaja", odnosno šta znači pojam "okolnosti slučaja". I verujte da mi nisu jasno mogli reći šta su to "okolnosti slučaja". Smatram da je zakon opterećen sa mnogo ovakvih i sličnih stvari koje su nepotrebne i koje mogu biti mnogo jednostavnije, i uglavnom je ovo posledica prevođenja sa nekih drugih jezika i zavisno od toga ko je prevodio. Ako bih ovako išao, od člana do člana, trebalo bi mnogo vremena. Ali, tamo gde se očekivala veća preciznost, nje nema. Evo, u članu 6. videćete, kada se govori o uslovima za obavljanje delatnosti, stav 2. kaže: "Ispunjenost uslova iz stava 1. ovog člana proverava nadležni organ u postupku redovnog inspekcijskog nadzora". Nije bio problem da se u zakonu uvede koji je to nadležni organ. Ovako, niko se neće osećati prozvanim da treba da obavlja poslove koji se odnose na propisane uslove za obavljanje delatnosti, ali ako se tačno navede u zakonu koji organi to moraju vršiti, da li je to neka sanitarna, tržišna, bilo koja druga inspekcija koja će nadgledati tehničku opremljenost, onda se jasno zna. Trebalo je to uvesti u zakon. Trebalo je usaglasiti zakon sa onima koje smo ranije doneli, pre svega sa Zakonom o Agenciji za vođenje privrednog registra itd. Ovaj zakon, takođe, ne pravi razliku ili briše razliku između društava lica ili društava kapitala, što je možda trend u Evropi. Pošto sam ja obrazlažući ovde jedan zakon ranije tvrdio, kada je u pitanju načelo tripartitnosti, da je uglavnom u zemljama zapadne Evrope intencija da to bude načelo multipartitnosti, a vidim da u obrazloženju ovog zakona baš tako stoji, voleo bih da i ministar potvrdi, ne zbog mene nego zbog drugih poslanika. I, ako ministri u Vladi komuniciraju međusobno, da pokuša da ubedi i ministra Lalovića. Nije trebalo tako grčevito da insistira na tome da mora, kada je u pitanju ekonomski socijalni savet, da bude tripartitno telo. Meni posle ovoga neće biti jasno, a voleo bih ako bi mogao ministar u toku današnjeg rada da mi objasni, ne zbog mene nego zbog građana, recimo, Bora, pošto sam ja iz Bora. Naime, RTB Bor je bio svojevremeno kompanija, pa holding, pa je sada grupa i voleo bih da znam šta će biti po ovom zakonu, kakav oblik će on privrednog društva imati. I voleo bih da znam, gospodine ministre, pošto ste u predizbornoj kampanji u Boru rekli da je pitanje dana kreditna linija od 30 miliona evra za Bor (prošlo je mesec i po, to je 35 dana), da li ste nešto obezbedili ili je to samo bio marketinški potez da bi pobedio vaš kandidat za predsednika opštine, koga ste podržavali? Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Nikolić. Da li je tu? (Nije.) Narodni poslanik Zlatan Jovanović, da li je tu? (Nije.) Veroljub Arsić, izvolite. Neka se pripremi Petar Jojić, ako je tu.
Dame i gospodo poslanici, ja sam od ovog zakona, odnosno predlagača ovog Predloga zakona o privrednim društvima očekivao više. Činjenica jeste da je trenutno neuređena oblast u našem privrednom sistemu, da su dosadašnja privredna društva organizovana u skladu sa više zakona i više zakonskih propisa i to je trebalo, znači, jednim zakonskim propisom konačno definisati i odrediti kako ona funkcionišu i kako treba da obavljaju svoju delatnost. Međutim, po onoj narodnoj "tresla se gora rodio se miš", oni najveći problemi koji su se do sada dešavali u privredi u vezi sa poslovanjem ovih preduzeća ovim predlogom zakona nisu uopšte rešeni. Možda je samo u jednom delu to rešeno, i to kada je u pitanju član 40, individualna tužba nekog vlasnika ili akcionara. Naime, tu je reč o tome da onaj ko ima vlasništvo nad 5% akcija ili upravljačka prava, odnosno 5%, može da pokrene individualnu tužbu za odgovorno lice za poslovanje u tom preduzeću. Te odredbe zakona, u svakom slučaju, mogu da se primene konačno na predsednika Republike Srbije Borisa Tadića i njegovog ortaka Bogoljuba Karića u vezi sa "Mobtelom", koji već godinama ne iskazuje dobit. To je jedino preduzeće koje se bavi mobilnom telefonijom u svetu u kome je iskazana dobit nula, a na štetu državnog kapitala koji se nalazi u "Mobtelu", odnosno Javnog preduzeća PTT. Dobro je što se u jednom delu rešava i sukob interesa članova upravnog odbora, nadzornog odbora nekog pravnog lica, međutim kroz te odredbe je ipak trebalo definisati na koja se to pravna lica odnosi. Jer, sasvim je izvesno da tamo gde su osnivači, odnosno vlasnici preduzeća ili akcija privatna lica, fizička lica većinski vlasnik nikako i nikada ne bi dozvolio nikakav sukob interesa u svom preduzeću, pogotovo ne da neki njegov član upravnog odbora može biti u upravnom odboru neke konkurentske firme. To je moguće samo ako je vlasnik država ili ako je jedan od vlasnika društveni kapital. Kada smo već kod društvenog kapitala, još uvek nije nigde rešen status tog društvenog kapitala, koji i te kako učestvuje u privredi Republike Srbije i ima određene vrednosti i upravljačka prava u privrednim društvima. Ne može da se zaobiđe činjenica da naš Ustav, kakav-takav, predviđa tri oblika svojine, a to su: državna, društvena i privatna svojina. Kada je podela na pravna lica, na deoničarska društva ili lica sa ograničenom odgovornošću, ovo može da se primenjuje, međutim, šta ćemo sa mešovitim deoničarskim društvima koja još uvek postoje, gde pored državnog kapitala učestvuje i društveni kapital, pa čak imamo i primere da neka preduzeća funkcionišu kao mešovita deoničarska društva, gde je odnos kapitala u korist društvenog kapitala. Znači, većinski vlasnik je nekakav društveni imaginarni kapital, i ako to već nije moglo da se reši Ustavom, trebalo je da se reguliše ovim zakonom koja su ovlašćenja tog društvenog kapitala, koji i te kako učestvuje u privrednom životu. Najveća zamerka koju bih imao u vezi sa ovim zakonom jeste odgovornost lica koja su vlasnici ili osnivači nekog pravnog lica. U svim dosadašnjim odredbama ovog zakona čak i privatni preduzetnici odgovaraju svojom imovinom pred poveriocima koje neki privredni preduzetnik preuzme ili po pitanju onih obaveza koje ima prema nekom trećem licu. Međutim, sada smo ovde u situaciji da se ponovo dozvoljava jedan vid zloupotrebe koji već godinama prati privredna dešavanja u Republici Srbiji, konkretno negde od 1997. godine, kada je jednim zakonskim propisom izbrisana mogućnost da postoje pravna lica sa potpunom odgovornošću. Potpunu odgovornost imaju čak preduzetnici koji moraju da registruju posebnu delatnost i samo u okviru te delatnosti da rade, a pravna lica koja mogu da imaju samo osnovnu delatnost, koju u kasnijim svojim dozvolama i dopunama dozvola mogu da proširuju, imaju delimičnu odgovornost. Delimična odgovornost, za razliku od potpune, jeste ta što delimično odgovorno pravno lice odgovara pred poveriocima samo svojom imovinom, a potpuna odgovornost je da odgovaraju i vlasnici i akcionari svojom privatnom imovinom, pogotovo ako je slučaj da je vlasnik i osnivač jedno isto lice. Te dosadašnje odredbe zakona koji je stupio na snagu 1996. ili 1997. godine, primenjuje se od 1.1.1998. godine, dale su za pravo raznim špekulantima, malverzantima, vlasnicima preduzeća po pitanju mašna-tašna preduzeća, koja nemaju nikakvu imovinu, da sve druge privredne subjekte u državi pljačkaju, pa čak i samu državu. Ovim zakonom trebalo je da se predvidi da ne mogu da postoje delimično odgovorna lica, i to pravna, već samo lica sa potpunom odgovornošću. Čim dozvolite da jedan deo pravnih subjekata, odnosno privrednih subjekata pravi određene manipulacije pred poveriocima, sve one negativne pojave koje su se dešavale ovih godina sjuriće se jednostavno u delimično odgovorna lica, gde bi poverioci i država bili stavljeni u jedan izuzetno težak položaj. Morali bi godinama da dokazuju da su oni vlasnici, da pišu krivične prijave za zloupotrebu službenog položaja, da izmiruju poreske obaveze koje su nastale na osnovu poslovanja sa tim pravnim licima koja faktički ne postoje, imaju duplu štetu, i da eventualno pokušaju, prema zakonima o porezu na dohodak građana i o porezu na dobit preduzeća, da pred sudom, uz ogromne troškove, dokažu to svoje potraživanje. Gospodine ministre, takvim predlogom zakona i ovom mogućnošću dozvolili ste pljačku svih drugih pravnih subjekata od strane delimično odgovornih lica, odnosno ako su osnivači i vlasnici tih lica najobičniji malverzanti, špekulanti po principu mašna-tašna.
Reč ima narodni poslanik Radmilo Milošević.
Poštovani poslanici, imamo pred sobom totalno nov sistemski zakon koji rešava sve privredne probleme, upravo zakon za ponašanje u privredi. Ovo je moje lično mišljenje. Kada sam čitao ovaj zakon bio mi je jasan, meni koji nisam pravnik i nemam baš veze sa pravom. Štaviše, čitao sam ga kao jedan dobar roman. Mislim da zakon valja kada ga i obični ljudi razumeju. Ono što mislim da nije dobro urađeno, to je da smo, koliko se ja sećam, Zakon o privatizaciji usvojili negde u junu 2001. godine, da bismo tek ove godine usvojili Zakon o hartijama od vrednosti i Zakon o privrednom registru i sada je kao deo seta svih tih zakona došao i zakon o privrednim društvima. Mislim da je taj period od 2001. do kraja 2004. godine mnogo dug period i da smo zbog toga, u nedostatku ovih zakona, imali haos u našem privrednom sistemu. Da su ovi zakoni doneti u jednom kraćem periodu, mi ne bismo imali akcionarska društva koja su se formirala u preduzećima koja su privatizovana po starom zakonu, na način da direktor firme odredi svoje poslušne ljude da budu u upravnim odborima, a članovi upravnih odbora odrede svoje skupštinare, a sitnih akcionara i akcionara nigde nema. Kada se pojave na tim skupštinama, onda ih oni izudaraju i isteraju sa skupštine. Oni su pravili statute i donosili neke odluke koje su, jednostavno, samo njima odgovarale, a nikako akcionarima. Kao posledicu toga imamo da su sitni akcionari koji su dobili akcije privatizacijom uplašeni, i videvši da nemaju nikakve šanse da sa tim svojim akcijama upravljaju, oni su da kažem dramatično krenuli da prodaju svoje akcije. Bilo koji kupac da se pojavio, svi su jurnuli da isprodaju te svoje akcije. Ovim zakonom o akcijskim društvima rešavaju se mnoge stvari. Ne kažem da će osnivački akt odgovarati svim akcionarima, ali ako sam ja akcionar i ako je većina tog akcionarskog društva donela osnivački akt koji nije po mojoj volji, ja ću odlučiti da svoje akcije prodam, jer jednostavno ne mogu da se nađem i ako je osnivački akt u skladu sa zakonom i u skladu sa svim pravilnicima, meni ne odgovara, ja ću akcije prodati i jednostavno neću ići ni sa kim da se tučem. Takođe, očevici smo i svi znamo šta se dešava s akcionarskim društvima u preduzećima koja su privatizovana po novom zakonu – jednostavno, novi većinski vlasnici žele da i od onih 30% akcija koje imaju radnici što više obezvrede. Šta se dešava? Zakazuju svoje skupštine, upravne odbore van sedišta firmi ili ako ih zakažu u mestu sedišta firme dovedu obezbeđenje od 50 ljudi da štiti većinskog vlasnika i njegove članove upravnog odbora, njegove članove skupštine, a sitni akcionari se organizuju pa dođe njih 600, biju se po ulicama i trgovima. Da je postojao ovaj zakon i ova pravila o akcionarskim društvima ne bi dolazilo do toga, jer je u ovom zakonu predviđeno koliko može da se štampa emisija novih akcija, koliko može da ide dokapitalizacija. Ali, ne kažem da je sve predviđeno. Predviđeno je i postoje pravila, ali opet kažem da možda nekom akcionaru ta pravila ne odgovaraju, ali ako zna da mu ne odgovaraju postupiće sa svojim akcijama na neki drugi način. U ovom zakonu imamo i nešto što se odnosi na ortačka društva. Takav zakon je trebalo mnogo ranije da se donese. Uzalud su naše kancelarije, vladine i nevladine, o malim i srednjim preduzećima ako ne postoji ovakav zakon. Mi znamo da su ljudi koji su radili u preduzećima, čak izuzetno stručni ljudi, da smo svi osiromašili u poslednjih 10-15 godina i da možda nemamo ni hrabrosti, a ni sredstava da sami krenemo u neki novi posao. Ovako, sa ovim pravilnikom o ortačkom društvu, ne treba da se plašimo. Moramo priznati da smo u poslednjih 10-15 godina svi izgubili poverenje jedni u druge, ali ako imamo zakon koji reguliše pravila u ortačkom društvu više ne treba da sumnjam u svog ortaka da li će on mene izigrati. Jer, po ovom zakonu, ako slučajno moj ortak napravi ugovor koji nije u skladu sa osnivačkim aktom, ugovor je nevažeći. To je izuzetno bitno. Jednostavno ne moram da se sekiram i da kontrolišem ortaka šta radi. On neće smeti to da radi, jer će znati da je iznad ugovora osnivački akt. Šta sada imamo? Ja sam u Odboru za privatizaciju i imamo probleme sa ugovorima koje je Agencija napravila sa kupcima, koji uopšte nemaju veze sa Zakonom o privatizaciji, za koji sam glasao i još uvek smatram da je to dobar zakon, ali nije primenjivan u aukcijskoj prodaji. Jednostavno, danas se susrećemo sa ugovorima koji su mogli biti napisani i da Zakon nije postojao. Znači, izigraju se negde. Šta se sada dešava? Ugovor nije u skladu sa zakonom, a mi šaljemo te nezadovoljne ljude na sud, gde će se suditi prema ugovoru. Znači, ne možemo upotrebiti zakon kao akt iznad tog ugovora, jer ugovor može da bude i u skladu sa zakonom, ali uopšte ne nosi duh zakona. Zato kažem da je važna ova činjenica da je osnivački akt iznad ugovora i ugovor koji nije u skladu sa osnivačkim aktom jednostavno je ništavan. Ono što je dobro za ljude koji imaju inicijativu jeste da sa ovim pravilnikom ortačkog društva mogu da krenu i da prave mala i srednja preduzeća bez ikakvog rizika da će ih ortak izneveriti. Ono što bi još bilo dobro, ministar finansija Dinkić obećao je da će doći i poreski zakoni koji će olakšati poreske obaveze ljudima koji osnivaju nova mala preduzeća. Znači, ako to dođe, a ja se nadam da će doći i da ćemo i to usvojiti, otvara se širok teren za stvaranje novih i zdravih malih preduzeća. Ne kažem da će sva ta preduzeća biti uspešna, ali neka deset posto od tih preduzeća bude uspešno i ako ta tri ortaka prime još pet, šest ljudi i ako budemo imali deset hiljada takvih preduzeća u Srbiji, odjednom ćemo imati 30 hiljada novih radnih mesta. Ne idem na cifre od 500 hiljada i od milion novih radnih mesta, ali sigurno će se otvoriti nova radna mesta. Dosta sam govorio, ne znam koliko imam vremena, ali još jedno na kraju da predložim, da zamolim predsednika Skupštine, Administrativni odbor i sve šefove poslaničkih klubova da se deo Poslovnika o radu Skupštine koji se odnosi na resorne odbore izmeni i da se veća ovlašćenja daju resornim odborima. Ne samo za ovaj zakon, nego i za sve druge, jer jednostavno po ovom poslovniku resorni odbori nemaju nikakve ingerencije, a vidim ovde i verujem da se svi poslanici trude, a naročito poslanici opozicije, da poprave zakon i ne mislim da podnose amandmane koji su besmisleni. Trude se, bore se da zakon bude što bolji. Moje je mišljenje da se i ministri koji predlažu zakon trude da u zakonu doskoče svim mogućim nepravilnostima, ali nema tog čoveka koji će sve to predvideti i zato mislim da mi ovde izgaramo; ne mislim da ja to radim, ali vidim poslanike koji to stvarno rade, izgaraju da bude što bolji zakon i da onda zakon pustimo u primenu, a da gotovo nikakvu kontrolu nad tim nemamo. One ustanove i ono što mi ovde, ili Vlada, organizujemo, agencije ne primenjuju taj zakon. Rade protiv zakona. U ovom zakonu može da bude mnogo takvih slučajeva gde će se registrovati i overiti osnivački akt koji nije u skladu sa zakonom. Znači, resorni odbor koji bi ovo pratio mogao bi da poništi tu registraciju. Ono što bi bilo pozitivno, to je davanje većih ovlašćenja i prava resornim odborima i da unapred opomenemo sve one koji primenjuju zakon da će moći da budu kažnjeni. Znamo da svi odbori u sebi imaju sve poslaničke grupe opozicije i pozicije, a u Odboru za privatizaciju ovih sedam, osam meseci još nijednom nisam čuo stranačku diskusiju. To mogu da potvrde predsednik i članovi Odbora. Stvarno se zalažemo da pomognemo i da ne bude problema u privatizaciji, ali puno puta dođemo do zaključka da možemo samo da poturimo rame za plakanje. Zato je moj apel predsedniku Skupštine, Administrativnom odboru i šefovima poslaničkih grupa da, ako je moguće i ako je u skladu sa zakonom, resorni odbori dobiju veća ovlašćenja.
Pre nego što nastavimo, jedno obaveštenje: sednica Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom održaće se u maloj sali u 11,30 časova. Pošto se tiče ovih amandmana, molim članove da prisustvuju tom odboru. Narodni poslanik Petar Jojić nije ovde, Božidar Koprivica nije ovde. Reč ima narodni poslanik Vojislav Milajić.
Dame i gospodo, članom 2. predloženog zakona definisane su forme privrednih društava koji se osnivaju. Forme privrednih društava su iste kao i po prethodnom zakonu. Predviđaju se četiri osnovne forme, a to su: ortačko društvo, komanditno društvo, društvo sa ograničenom odgovornošću i akcionarsko društvo. Međutim, ne daju se detaljna objašnjenja i razlike između društva lica i društva kapitala. Prema važećem zakonu, društva lica su komanditno društvo i ortačko društvo, a društva kapitala - akcionarsko društvo i društvo sa ograničenom odgovornošću. Ovaj predlog zakona ne razlikuje ta dva osnovna oblika formiranja i organizovanja privrednih društava. U članu 48. definiše se pojam preduzetnika, koji se označava kao fizičko lice koje samostalno obavlja delatnost. U zakonu se navode neke forme organizovanja i pominju se stari zanati i njihov način rada i prepušta se Ministarstvu privrede da detaljnije definiše te oblike preduzetništva. Međutim, zakon ne daje forme organizovanja preduzetnika, tako da mi ne znamo tačno u kojim sve formama će moći preduzetnici da se organizuju. Po Zakonu o preduzetništvu predviđeno je organizovanje samostalnih proizvodnih radnji, uslužnih delatnosti, agencija, trgovinskih radnji. Ovde ih zakon uopšte ne pominje. Članom 55. predviđeni su obavezni elementi osnivačkog akta ortačkog društva. Zakon navodi koji su to obavezni elementi koje osnivački akt mora da sadrži. To su ime i prezime i prebivalište fizičkog lica, ako su fizička lica osnivači ortačkog društva, ili poslovno ime i sedište osnivača, ako su u pitanju pravna lica. Pored toga, potrebno je da se navede poslovno ime i sedište ortačkog društva, delatnost i označenje vrste i vrednosti uloga ortaka. Prema Predlogu zakona predviđeno je da zakon subsidijarno određuje druge elemente osnivačkog akta koji nisu predviđeni samim osnivačkim aktom. Međutim, postoje elementi ugovora koji bi takođe trebalo da budu obavezni elementi osnivačkog akta, kao npr. odlučivanje ortaka u društvu, poslovođenje i naknada troškova za poslovođenje, deoba dobiti i pokrivanje gubitaka društva. Svi ti elementi su izostavljeni i ukoliko osnivačkim aktom nisu obuhvaćeni primenjuju se odredbe Predloga zakona od člana 58. do 72. Međutim, smatramo da bi ti elementi trebalo da budu obavezni i sastavni deo osnivačkog akta ortačkog društva, a manje bitni elementi bi mogli da budu stavljeni u zakon, gde bi se subsidijarno primenjivali. Postoji jedna velika kontradiktornost kod člana 80. stav 1. tačka 1), gde ortačko društvo prestaje da postoji istekom vremena ili ispunjenjem cilja osnivanja. Znači, imperativna norma je u pitanju. Ortačko društvo automatski prestaje sa radom ako se ispuni jedan od ova dva uslova: istekom vremena na koje je osnovano ili ispunjenjem cilja zbog koga je osnovano. Međutim, već u sledećem članu 81. se kaže da ortačko društvo nastavlja da posluje, uprkos zabrani iz člana 80, i ako nastavi da radi smatra se da je ortačko društvo osnovano na neodređeno vreme. Ta dva člana su u kontradiktornosti, zato što se u članu 80. imperativno smatra da je ortačko društvo prestalo da postoji, a već u sledećem članu 81. se ostavlja mogućnost nastavka rada ortačkog društva i prezumpcije, pretpostavke da je ortačko društvo osnovano na neodređeno vreme. Kod osnivanja komanditnog društva, u članu 92, vrlo slično kao i kod osnivanja ortačkog društva, dati su osnovni elementi koje mora da sadrži osnivački akt. Elementi su isti, tiču se imena i prebivališta fizičkog lica, ako su fizička lica osnivači komanditnog društva i poslovno ime i sedište osnivača, ako su u pitanju pravna lica, poslovno ime i sedište komanditnog društva, delatnost komanditnog društva i označenje vrste i vrednosti uloga komplementara. Međutim, osnivački akt bi morao u sebi da sadrži i odredbe oko uloga komanditora, s obzirom da komanditori odgovaraju samo do visine svog uloga u komanditnom društvu. Morao bi da se odredi neki minimalni ulog sa kojim bi komanditori mogli da uđu u komanditno društvo. Komplementari odgovaraju celokupnom imovinom komanditnog društva i svojom ličnom imovinom, a komanditori odgovaraju samo do visine svog uloga. Da bi se tačno odredili položaj i uloga, prava i obaveze komanditora, trebalo je zakonom predvideti minimalni udeo koji komanditori moraju da ulože da bi ušli u komanditno društvo. Takođe je i tu primenjena slična metodologija, pa je u članovima od 96. do 99. predviđena subsidijarna primena zakona. Znači, za ono što nije regulisano osnivačkim aktom primeniće se direktno zakon. Članovima 104. i 194. predviđeno je da društva sa ograničenom odgovornošću mogu da imaju do 50 osnivača, a akcionarska društva zatvorenog tipa do 100 osnivača. Smatramo da je to i suviše veliki broj osnivača. Društva sa ograničenom odgovornošću, po prirodi stvari, trebalo bi da imaju manji broj osnivača. Smatramo da je primerenije bilo da to bude neki broj od najviše 20 osnivača, jer preko toga je logičnije da to budu akcionarska društva, nego društva sa ograničenom odgovornošću. Što se tiče akcionarskih društava zatvorenog tipa, gde je predviđeno da može biti do 100 osnivača, mislimo i da je tu preveliki broj, jer je teško kontrolisati udele i akcije sa tolikim brojem osnivača, pa je moguće da dođe do određenih zloupotreba ili kršenja zakona od strane osnivača. Član 123. stav 2. reguliše davanje avansa ili kredita zaposlenima u društvu radi sticanja udela u tom društvu. Tu je malo nejasno zašto bi osnivači društva sa ograničenom odgovornošću davali avanse i kredite zaposlenima da bi zaposleni sticali udela u društvu sa ograničenom odgovornošću. Logičnije je da osnivači, ako već imaju slobodnih sredstava, sami povećavaju svoj udeo u društvu ograničene odgovornosti, nego da daju avanse i kredite zaposlenima da bi zaposleni sticali udela u društvu sa ograničenom odgovornošću. I tu postoji mogućnost zloupotrebe prilikom davanja tih kredita i avansa. Zakonom je takođe predviđeno za akcionarska društva i društva sa ograničenom odgovornošću da sama vrše procenu nenovčanog uloga. Smatramo da to, ako već postoji odredba kojom se povećava broj članova tih društava, društva sa ograničenom odgovornošću do 50 osnivača i akcionarskih društava zatvorenog tipa do 100 osnivača, još ako im se dozvoli da sami vrše procenu nenovčanog uloga, takođe ostavlja mogućnost za određene zloupotrebe i mahinacije od strane osnivača. Članovima 138. do 150. potpuno se nepotrebno detaljiše oko sazivanja, održavanja i toka skupština deoničkog društva i ide se do najsitnijih detalja oko održavanja i toka sednica skupština. Prethodni član 137. stav 1. tačka 15) predviđa da skupština donosi poslovnik o svom radu. Logičnije je da poslovnikom o svom radu skupština detaljno predvidi zakazivanje sednica, tok sednica, način odlučivanja na sednicama skupštine, nego da to zakon radi. Na kraju, članovima 450. i 451. predviđene su kaznene odredbe za prekršaje i privredne prestupe pravnih lica i odgovornih lica. Za prekršaje pravnih lica one su bukvalno prepisane iz Zakona o prekršajima i predviđene kazne za privredni prestup društva su od 10.000 dinara do tri miliona, što mislimo da je izuzetno veliki iznos. Po članu 450. stav 2. kazne za privredni prestup odgovornog lica u privrednom društvu kreću se od 2.000 do 200.000 dinara, što je veliki iznos. U članu 451. stav 1. kazne za prekršaje privrednog društva kreću se od 10.000 do miliona dinara. Na kraju, mislim da je zakon u nekim delovima preopširan, glomazan i sa puno detalja, a sa druge strane, negde je vrlo površan i nedorečen. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Vučić i to je poslednji govornik u načelnoj raspravi, sem predsednika poslaničkih grupa.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je zakon za koji opozicioni poslanici ne mogu da kažu da spada u red loših ili najlošijih koje je Vlada predlagala. Naprotiv, ima delova koji su dobro urađeni, posebno oko pripajanja, spajanja, samih statusnih promena, ali tu imamo terminološke probleme, pre svega zbog različitog tumačenja pojedinih instituta, formalnih naziva u odnosu na ono kako su rešeni u Zakonu o stečaju, Zakonu o registraciji privrednih subjekata. Uveren sam da se ni najveći stručnjaci ne mogu lako snaći u svemu, ni ljudi koji bi to trebalo da primenjuju, pa se postavlja pitanje da li će moći u potpunosti u pravnom prometu da zaživi i opstane. Sa druge strane, ukazaću na nekoliko problema o kojima nisu govorili moji prethodnici, a mislim da su se vrlo detaljno pripremili, posebno poslanici SRS. Naime, analizom ugovornih odnosa i svih odnosa unutar akcionarskog društva, kako je predviđeno ovim zakonom, primećujemo potrebu da se zaštite veliki akcionari. Primećujemo podizanje cenzusa velikog raspolaganja sa 20 na 30%, što omogućava velikim akcionarima da različitim vrstama zloupotreba uskrate prava malim akcionarima, onima kojima bi sam zakon trebalo da pruži veću zaštitu, što pokušava kroz određene članove, kao što je član 40, pa bi to čak i danas, a zbog građana Srbije trebalo bi reći, država morala da napravi i uradi. Ali, vi sa tako velikim raspolaganjima i drugim problemima, gde postoje prekluzivni rokovi unutar samih odnosa između akcionara – a vi znate da samo veliki akcionari znaju tačno kako i na koji način se koriste ugovorni odnosi, tačno kada su koji rokovi, kod malih akcionara imate manje interesovanja i veću neobrazovanost, ako hoćete u krajnjoj liniji manje akcionare dovodite u neuporedivo teži položaj, u lošiju situaciju nego što bi trebalo da budu u skladu sa ovim zakonom. Mislim da ne treba mnogo da govorim o primerima gde je tu državni kapital, državna imovina, u situaciji koja je teška i gde se nanosi svakodnevna šteta. Dovoljno je samo pomenuti neke firme kao što je "Mobtel" gde niste u stanju da zaštitite, jer vas veliki akcionari pojedu, pa su svi ugovori sa povezanim firmama i šta država može po tom pitanju da uradi, a sada može da podnosi tužbu za naknadu štete. Može da podnosi tužbu za naknadu štete, ali opet, velikom akcionaru stoje neuporedivo veća ovlašćenja, veće mogućnosti kojima može da zloupotrebljava većinsko učešće. Sa druge strane, ukazaću još na društva sa delimičnom odgovornošću. Što se tiče onog cenzusa od 50 i 30, mi se ne slažemo sa takvom vrstom promena. Istovremeno moram da kažem da dolazimo u jednu veliku opasnost kod ukidanja društva sa potpunom odgovornošću, jer imamo jedan besmislen slučaj. Vi imate običnog vlasnika STR koji je potpuno odgovoran, dakle, sopstvenom imovinom,... A na primer, da bi građanima bilo jasnije, mi prodamo, damo određenu robu nekom društvu sa ograničenom odgovornošću, oni to na crno prodaju, uzmu novac, vlasnik to uzme, naprave kuće za sebe, nema novca, nikada vam ne daju ništa, a u kakvom se onda vi problemu nalazite? Nalazite se u sledećoj vrsti problema: da biste smanjivali porez na dobit morate da idete u nadležni sud da plaćate sudsku taksu, koja dostiže i 100 hiljada dinara, da biste dokazali da ste pokušali da naplatite to i da niste uspeli da naplatite, da biste na takav način mogli da imate smanjenje poreza na dobit. To je nešto što je krajnje nelogično i što je neprihvatljivo. Treća moja primedba jeste pravno-tehnička; sem nekih delova koji su vrlo detaljno i dobro urađeni, negde, kao što reče gospodin Milajić, postoji očevidna površnost. Istovremeno mislim da su pojedine odredbe i norme morale da budu sadržane, pre svega, u podzakonskim aktima, a ne uovom zakonskom aktu. Na kraju, naravno, zamolio bih ministra, nevezano za ovaj zakon, da u Vladi razmotre kako i na koji način da se celokupna privredna situacija u Srbiji menja i popravlja. Jer, imali smo obećanje predsednika Republike koji je govorio o novim radnim mestima, pa ništa od toga, i o većim platama i penzijama, pa ništa od toga. Molim vas da nam konačno ili u najskorijem periodu izađete sa strategijom privrednog razvoja Srbije, jer ono što smo videli u Predlogu budžeta nije razvojni budžet, male su nade i male šanse za Srbiju da krene napred. Trebalo bi da još bolje zakone predlažu Narodnoj skupštini Republike Srbije, a uveren sam da će poslanici, bez obzira na stranačku pripadnost, umeti da cene i dobre i loše strane. Jer, kao što vidite, neke zakone, za koje smo mi opoziciona stranka i uvek se pripremamo i najviše amandmana podnosimo, kritikujemo sa većom, a neke sa manjom žestinom, naravno da bi se ti zakoni menjali, dorađivali, ali da bi i vlast videla gde su te greške koje bi mogla da ispravi na bilo koji način. Razume se, interes građana je prevashodan, a mi imamo strašan problem, to je ogromna nezaposlenost, ogroman platni i spoljnotrgovinski deficit. Ne postoje rešenja za to. Molim vas da na tome radite, da ponudite građanima rešenja, jer do sada ih nismo imali. Više od predsednika Republike ne očekujemo, pošto je to samo u kampanji koristio. Da, on je ambasador i da čestita fudbalerima kada posle 6:0 izgube sa 5:1, ali nije to važno. Mene samo interesuje da građani Srbije žive bolje i ja to tražim od vas sa punom odgovornošću i u ime poslanika najveće stranke u Srbiji i najveće poslaničke grupe u ovom visokom domu, zato što građani Srbije više nemaju vremena za čekanje. Njima ne znači ništa to što ćete vi sada da uvedete pojam reorganizacije, koji je sporan, oni niti to znaju, niti hoće u to da ulaze, niti to treba da ih interesuje. Ljudi traže da žive bolje, da imaju veći standard, a takođe i da država bude u boljem stanju nego što je danas. Najvažnije je kako stoji naša kasa, a kasa građana Srbije i kasa naše države, naše Srbije, nije u najboljem stanju. Zato vas pozivam da izađete, i pre, ali i posle usvajanja budžeta, ako do toga uopšte dođe, sa najkonkretnijim merama za izlazak zemlje iz teške ekonomske i socijalne krize, zato što građani ovo više neće moći da trpe i neće biti političkog organizovanja, ljudi će izlaziti na ulice zato što nemaju hleba da jedu. Hvala vam najlepše.
Hvala vama. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam da li žele predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika? Ne. Da, izvinite molim vas, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS-a Jovan Todorović, izvolite. Izvinite, molim vas, što nisam odmah video da ste se javili.
Gospodine predsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, došlo je vreme da narodni poslanici rade i vikendima; danas je subota, moguće je i da ćemo raditi nedeljama i praznicima, pa ipak smo "stoka bezrepa". I, bogami jesmo, jer niko od nas nema rep, a niko nema ni repova. Putujući kroz jesenju izmaglicu tri sata, od ranih jutarnjih časova, od Loznice do Beograda, razmišljam o tome koliko smo mi to hiljada stranica materijala dobili ovih dana kao narodni poslanici, uključujući i budžet, pa i ovaj zakon koji jeste svakako jedan od važnijih sistemskih zakona, koji ima, ni manje ni više, 457 članova. Danas mi je u ovoj godini 246. radni dan. Uskoro ćemo proslaviti jubilej - 250, zato što mi narodni poslanici imamo obavezu ne samo da učestvujemo u radu ove skupštine nego i da čitamo zakone poput ovih, da pripremamo amandmane, da pripremamo suvisle diskusije, da donosimo zakone i pravne okvire za ona preduzeća u koja se možda jednog dana, po isteku mandata, ne možemo ni vratiti. Jer, bićemo stariji od 50 godina, imaćemo više od 30 godina radnog staža, ali nikome tamo nećemo biti potrebni, jer smo, eto, dva mandata isključeni iz svoje struke i svojih poslova, pa kome trebaju takvi poput mene, koji sam između ostalog i akcionar i osnivač preduzeća iz koga sam ovde došao kao narodni poslanik i radim, evo, i u drugom mandatu. Može se nekome učiniti da ova priča i nema mnogo veze sa zakonom o privrednim društvima, ali ja vas uveravam da ima i te kako. Dakle, mi smo ovlašćeni da uredimo pravni život privrednih društava, dakle svih privrednih subjekata, ali nismo ovlašćeni da uredimo svoj pravni status, ako hoćete i u pogledu radnih odnosa, jer Narodna skupština, eto, nije privredno društvo, pa kako bi poslanici mogli da urede one stvari i one oblasti poslovanja koje obični radnici, službenici, akcionari ili vlasnici preduzeća, koja mi ovde definišemo, imaju. Ne znam da li će me u narednom mandatu, ako budem uopšte kandidat, i članovi porodice glasati, zato što nisam sa njima. A, ne znam ni da li će oni koji nas nazivaju stokom bezrepom dobiti, ako se ikad negde kandiduju, glasove članova svoje porodice. Ipak, to ih ne sprečava da ostvaruju tri puta veću zaradu od poslanika, u medijima koji nas i te kako napadaju, da ne priznaju istinu da čak portiri u boljestojećim poslovnim bankama imaju veće plate od narodnih poslanika, obični službenici u društvima za osiguranje itd. Da, svi oni o kojima mi danas, i ovih dana, i vikendima i produženo razgovaramo, koje mi postavljamo i uređujemo njihov radni odnos, odnosno pravni status u određenim agencijama, savetima itd. imaju zarade i po pet puta, i do 12 puta veće nego što je to slučaj sa narodnim poslanicima. Dakle, sve sam ovo izgovorio prosto ogorčen na neke stvar koje nam se ovih dana dešavaju. Zamislite - narodni poslanik ima čak pravo i na troškove prevoza, pošto nije u mogućnosti da sedne na kantu punu goriva i dođe u Beograd, jer mora da kupi auto koji se i te kako amortizuje, mora i da ga osigura, mora da kupi gume, da potroši ulje itd. Tri sata u jednom pravcu, tri sata u drugom, pa se prosto pitam da li sam narodni poslanik ili vozač, čiji radno-pravni status nije regulisan u ovoj Narodnoj skupštini, a eto muke, ne da nam ni javnost da to učinimo, jer zamislite, imate pravo da svačiju oblast uredite, ali samo svoju ne. I, konačno, da pređem na neke stvari koje se tiču ovog zakona a jesu deo ove teme, iako se nekima koji sada ovde predstavljaju javnost može učiniti da postoji jedan poslanik koji, eto, priča van teme, a predsednik ga ne prekida. Ovaj zakon je jedan od najuređenijih zakona koje sam ja u četiri godine mandata video. I, pravo da vam kažem, to mi je olakšalo posao, jer noćas nisam morao baš da pročitam svaki član iz ovog zakona, pošto sam znao dosadašnja rešenja iz Zakona o preduzećima, koji ima 450 članova, a ovaj eto slučajno ima sedam članova više. U čemu je kvalitet ovog zakona? Upravo u tome što uređuje ono što nam se u praktičnom životu u privrednim društvima, ako hoćete, u preduzećima dešava. Prosto reguliše ono što je život, čak i van pravnog okvira, van zakonskog okvira, uredio. Recimo - pitanje izvršnog odbora ili odbora izvršnih direktora. U holding preduzećima, u složenim preduzećima, mi smo već tu praksu de fakto imali. Nismo imali pravni okvir da uredimo organizaciju u svojim preduzećima na način koji bi bio sada primeren ovom zakonu, i upravo ovaj zakon, po mom dubokom uverenju, ima i dalje edukativnu ulogu za mnoge od nas koji ćemo se odavde, ja se nadam, vratiti u svoja preduzeća ili u neka druga, pod uslovom da tamo ne budu oni koji su naši politički protivnici pa nas eto ipak prime da se tamo vratimo. Dobro je što ćemo u budućnosti imati mogućnost da efikasnije i sa mnogo manje teškoća osnivamo društva sa ograničenom odgovornošću. Pet stotina evra osnivačkog kapitala može se nekom učiniti i malo i mnogo, ali sam sasvim siguran da će mnogima koji se bave pre svega intelektualnim, konsalting uslugama i nekim drugim sitnim uslugama, za koje nije potrebno visoko ulaganje u pogledu osnivačkog kapitala, omogućiti da reše svoj radno-pravni status, pa makar bili i narodni poslanici. Sa druge strane, omogućuje se onima koji odluče da osnuju društvo sa ograničenom odgovornošću da taj njihov osnivački ulog bude izražen u pravima i u imovini, ali i u radu i uslugama koje će izvršiti za to preduzeće, po onoj ceni i onoj vrednosti koju sporazumno kao ugovorači koji osnivaju društvo sa ograničenom odgovornošću dogovore i utvrde. To me sve podseća na vreme 1991. i 1992. godine, kada je osnivački kapital u preduzećima bio stotinu maraka. Mi danas kao posledicu toga imamo da su tada osnovana preduzeća, koja su u kategoriji malih i srednjih preduzeća, u suštini danas najefikasnija, najfleksibilnija i, ako hoćete, i najuspešnija preduzeća u ovoj našoj rovitoj i ranjenoj ekonomiji i privredi. Uporedno pravo je ovde korišćeno do maksimuma, iako se nekom neukom čitaocu može učiniti da smo mi sada hteli da budemo pametniji i od Nemaca, i od Amerikanaca, i od Austrijanaca, koji pitanje osnivanja preduzeća, koja su u suštini preduzeća lica, komanditna i ortačka, regulišu nekim drugim ili nekim posebnim zakonima, poput zakona o trgovačkim društvima itd. Zašto je dobar ovaj zakon? Zato što mi je omogućio da ne provedem baš čitavu noć čitajući ga, jer postoje poglavlja, npr. poglavlje – društvo sa ograničenom odgovornošću, pa ako privrednika to zanima onda prosto ide kao kroz jedan vodič, kroz jedan priručnik kako se organizovati i čita samo odredbe koje se odnose na društvo sa ograničenom odgovornošću i od početka do kraja mu je potpuno jasno kako će da se organizuje ubuduće u svom preduzeću. Ako ga zanima akcionarsko društvo, otvorenog ili zatvorenog tipa, koje se ovde sada predviđa kao neki novi oblik, on čita te odredbe i sasvim je siguran da će imati pravni okvir da organizuje svoje preduzeće na način koji mu najviše odgovara. Mislim da je rok koji je ostavljen za prilagođavanje dovoljan, dve godine. Otprilike se on na neki način ravna sa rokom za završetak privatizacije i zato je predlagač zakona elegantno izbegao pitanje društvene svojine, jer će se de fakto tog dana kada se završi privatizacija, a mi budemo u obavezi da kao direktori preduzeća ili vlasnici uskladimo svoja akta sa ovim zakonom, faktički raspolagati samo sa privatnim kapitalom u tim preduzećima i neće biti društvene imovine. Time je pomirena i eventualna nesaglasnost nekih koji bi rekli – ovde je povređen Ustav, jer niko normalan u Srbiji neće osnovati društveno preduzeće na današnji dan ili u narednih 10-tak dana. Dakle, to je moj pristup stvari. I, da ne bi bilo sve idealno i za ocenu pet, moram da kažem da postoje stvari koje me na neki način malo i zbunjuju i prosto ne znam kakva će biti praksa u tom pogledu. Primera radi, društvo sa ograničenom odgovornošću ima generalnog direktora ili upravni odbor. Dakle, ne mora imati generalnog direktora, ali mora imati upravni odbor ili ne. Imate dvočlana društva u kome otac i sin osnuju društvo sa ograničenom odgovornošću, sin ima 95% kapitala, otac ima 5%. To je dvočlano društvo, ali ga obavezujemo da ima i svoju skupštinu ili upravni odbor ili se može razgovarati na način da generalni direktor preduzeća, dakle direktor vlasnik može biti zapravo i ta skupština. I konačno, ovde ću završiti, pa ako bude bilo potrebe, predsedniče... Kada je u pitanju poslovno pismo, molim vas, mislim da se ovde preteralo u detaljisanju, jer privredni subjekt treba i mora da kaže koliki je upisani kapital i koliko je kapitala od tog upisanog iznosa uplaćeno u to preduzeće. Uveravam vas da ćemo tu imati problema zato što se, po pravilu, promena kapitala u akcionarskim društvima, društvima sa ograničenom odgovornošću itd, vrši jedanput godišnje i registruje u nadležnom registru privrednih subjekata ili u nadležnom sudu. Oni koji su došli do preduzeća kupovinom u aktuelnoj privatizaciji imaju pravo, po Zakonu o privatizaciji, da te svoje obaveze izmiruju i u ratama koje traju do šest godina. Ako to čine svakog meseca, onda bi, po prirodi stvari, primenjujući odredbu člana 22. ovog zakona, morali da svakog meseca menjaju memorandum na kojem pišu poslovna pisma i da iskazuju koliki je sada upisani, odnosno uplaćeni kapital. Mislim da je to nepotrebno opterećenje za ovaj zakon. Nisam stigao da podnesem amandman na ovaj član, ali se nadam da će u praksi biti elastičan pristup, u smislu da nećemo baš ganjati one koji to ne učine blagovremeno, a učine bar jedanput godišnje, kada su u pitanju promene koje moramo registrovati u svojim poslovnim pismima. Hvala.
Hvala vama. Da li ima još neko po ovom osnovu? (Ne.) Zaključujem načelni pretres, saglasno članu 136. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 7. i tražio sam da se stav 5. ovog člana briše. Smatram da je stav 5. suvišan deo ovog člana, jer se već u stavu 1. definiše kako se osnivaju privredna društva. U stavu 1. piše: "Privredna društva osnivaju se osnivačkim aktom koji ima formu ugovora o osnivanju ako ga osniva više osnivača ili odluke o osnivanju ako ga osniva jedan osnivač." To piše u stavu 1. U stavu 5: "Pored osnivačkog akta", tog ugovora koji već postoji, "ortačko i komanditno društvo mogu imati i ugovor ortaka društva, društvo sa ograničenom odgovornošću i ugovor članova društva, a akcionarsko društvo i statut." Ovo su već akti koji ne mogu da budu deo osnivanja jednog preduzeća, nekog privrednog lica itd, jer je već definisano i sasvim je dovoljno u članu 1. Šta to kasnije neko može imati, to neka uređuje sam, u skladu sa zakonom. Nisu potrebne neke posebne odredbe da se samo u vezi sa ovim zakonom to reguliše. Znači, mogli smo slobodno i u članu 5. da dodamo da može da ima pravilnik o radu, pravilnik o nagrađivanju. To nije predmet osnivanja. Kasnije mogu, kroz taj rad, da se donose određeni akti o funkcionisanju tog preduzeća. Iz tih razloga smatram da je stav 5. člana 7. suvišan i da treba da bude brisan.
Hvala vam. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Da.) Izvolite. Narodni poslanik Zoran Krasić.
Ovim amandmanom smo hteli da skrenemo pažnju pre svega predlagaču da među mnogim odredbama koje slede takođe postoje neke slične odredbe. Samo bih vas zamolio da pogledate šta ste napisali. To je član 7. odeljak drugi. Naziv odeljka je – Osnivanje. Znači, ovde se reguliše osnivanje privrednih društava. Ako se privredno društvo osniva ugovorom između više lica, bez obzira koji je tip, ili odlukom pojedinca, kao vlasnika kapitala, onda za ove druge ugovore koje ste vi naveli u stavu 5, koji verovatno treba da postoje, mesto za njihovu regulaciju nije u ovom članu. To je jedna stvar. Drugi, centralni problem ovog i ovakvog člana jeste što vi nemate u odredbama obaveznost da se ovakav ugovor priloži registru i da bude dostupan javnosti. Vidite, vi ste predvideli ugovor, pa ste još vrlo neprecizno ovde u stavu 5. naveli između koga i unutar koga: ortaka društva – onda se verovatno misli na ortačko društvo; društva sa ograničenom odgovornošću i ugovor članova društva – verovatno kada kažete "članova društva" mislite na društvo sa ograničenom odgovornošću; akcionarsko društvo i statut – pogledajte vašu odredbu za akcionarsko društvo, pa, vi gotovo da nemate odredbu o statutu. Odredbu o statutu imate kod društava sa ograničenom odgovornošću. Kod akcionarskog društva vi nemate odredbu o statutu, nemate. Znači, ako postoje neki ugovori kojima se reguliše upravljanje, poslovođenje, međusobni odnosi, makar ih obavežite da su u obavezi čim zaključe taj ugovor da ga prilože registru, jer sve što je u registru postaje javno. Ja vam tvrdim da ovim dodatnim ugovorima koje zaključuju oni mogu da promene suštinu i smisao osnivačkog akta. Mogu da promene, a da treće lice ne zna. Znači, tri primedbe. Ovoj odredbi nije mesto u odredbama o osnivanju, jer se regulišu neke druge stvari tekućeg poslovanja društva. Druga stvar, obavežite da čim zaključe taj ugovor odmah daju registru, kako bi sva treća lica mogla da znaju da postoji takav ugovor.
Hvala vam. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Vlada i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Izvolite.
Podnela sam amandman na član 7. stav 6. Predloga zakona koji glasi: "Osnivači i lica koja u skladu sa ovim zakonom posle osnivanja pristupe ortačkom društvu su: ortaci koji pristupe komanditnom društvu, komplementari i komanditori; društvu sa ograničenom odgovornošću članovi društva i akcionarskom društvu akcionari." Amandmanom sam tražila da se rečca "i" između "komplementari i komanditori", koja ih povezuje u zajedništvo, menja rečju "ili", jer ne mogu da budu i komplementari i komanditori u isto vreme. Znači, tražila sam da se stav ispravi na način što se "i" zamenjuje sa "ili". Videla sam da je ranije podneseni amandman na član 7. stav 6.usvojen od strane gospodina ministra i istu ovu stvar su ponovili u tom amandmanu, pa mislim da bi ovaj moj amandman, ako bi se usvojio, bio potpuno kompatibilan sa već usvojenim amandmanom, a ne samo sa zakonom.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Zoran Antić.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman podrazumeva brisanje člana 10. i u potpunosti je usaglašen sa diskusijom u načelu članova SRS-a koji smatraju da je ovaj zakon u nekim odredbama preširoko pisan, da je nedovoljno koncizan. Konkretno, ovaj član za koji predlažem da se briše u stvari ima naslov: "Dejstvo registracije i objavljivanja u odnosu na treća lica". Smatram da je obaveza trećeg lica da poznaje registracione podatke i da ga ti registracioni podaci obavezuju u okviru nekog sudskog procesa, u okviru neke parnice, nepotrebno je da se nalazi u ovom tekstu zakona, a da bi bilo možda primerenije da se nađe u Zakonu o obligacionim odnosima, eventualno u Zakonu o registraciji privrednih subjekata. To prepuštam pravnicima, ali smatram da nepotrebno opterećuje ovaj zakon i pozivam vas na ovaj način da u danu za glasanje prihvatite ovaj amandman, a predstavnika Vlade da ovaj član uvrsti u neki od pomenutih zakona.
Da li još neko želi reč o istom amandmanu? Gospodin Krasić, a pre toga gospodin ministar.
Jedna mala reakcija na prethodni komentar. Mislim da nikako nije mesto u Zakonu o obligacionim odnosima za ovakvu jednu odredbu. S obzirom na to da se ne nalazi u drugim zakonima, mislim da u ovom momentu treba da se nađe u predloženom zakonu, jer je ovo zakon o privrednim društvima i ovde je jedan ukazujući oblik forme da mora da postoji baza podataka u tim privrednim društvima na koju mogu svi subjekti u privrednom prometu da se oslanjaju. Bilo bi jako loše ako se ne bi našlo baš ni u jednom propisu, a sigurno mu nije mesto u Zakonu o obligacijama. Tek bi tamo bilo opterećenje za zakon.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Pre nekoliko meseci, ministre, mi smo vas upozorili da će ovo da se desi i desilo se. Uzmite Zakon o registraciji privrednih subjekata i pogledajte šta stoji u članu 3. Član 3. tačka 1) piše "javnost", a tačka 2) kaže "istinitost i savesnost". Pošto je taj zakon stupio na snagu, mi smo obavezni da prihvatimo to što je tu napisano. Ako se uporedi to što stoji u članu 3. ovog zakona i ovo što ste napisali u članu 10, onda moram da vam kažem da je u ovom prethodnom zakonu kvalitetnije i bolje napisano, a radi se o potpuno istoj materiji. U članu 10, pogledajte, svaka odredba vam počinje sa "smatra se", "smatra se", "ako je"; a čim se kaže "smatra se" podrazumeva se da je u pitanju neka prezumpcija ili pretpostavka. Sada vi ovde dajete neke prezumpcije i pretpostavke, suprotno onome što stoji u zakonu koji je prethodno donet. Ova materija vezana za pretpostavku tačnosti i istinitosti nalazi se već u Zakonu o registraciji privrednih subjekata i ovde je nepotrebna. Da ste naveli u okviru ovoga "primenjuje se odredba ovog zakona" ili da upućujete na ovu odredbu zakona, to bi bilo sve u redu, jer mora neka veza da postoji, mada ova dva zakona po prirodi stvari imaju vezu. Pošto sam već izašao ovde, da vam kažem da je slično i sa članom 11. Član 11. je obuhvaćen već odredbom člana 69. Zakona o registraciji privrednih subjekata, ne potpuno, ali deo onoga što stoji u članu 11. i onoga što stoji u članu 69. bi predstavljalo kompletnu odredbu. Morate nekako da definišete, ili ćete celu oblast da rešite jednim zakonom, ali ako idete na dva zakona, pa još na suprotan način, postoji velika greška. Kada sam se već javio, pošto su ova dva člana stvarno u vezi, ovo što je neko tražio da se briše u stavu 2. tačka 5) - ne postoji pravna sposobnost svih osnivača. Mislim da ste to prihvatili, pa ste još ubacili poslovnu sposobnost, ne samo pravnu. Pravna sposobnost kod fizičkih lica se stiče rođenjem. Kako neko može da izgubi pravnu sposobnost – neko umre. Pogledajte malo te termine, pogledajte nešto da ovi ljudi koji treba da primene ovaj zakon mogu da ga primene, jer ovako vam tvrdim da će ovaj zakon verovatno da se primenjuje, ali tek na bazi niza različitih tumačenja, da bi se protumačilo šta je šta. Kako će neko... U ovom zakonu piše – firma, ovde kaže – poslovno ime. Da ne ređam dalje. U Zakonu o upisu u javni registar kaže: "Prilikom podnošenja registarske prijave podnosi se...", pa tačno navedeno šta se sve podnosi. Ako već pravite neku vezu, pa ubacujete u zakon o privrednim društvima, onda makar prepišite, nemojte drugačije da regulišete. Vi ste kod zakona o privrednim društvima to potpuno drugačije regulisali. Kako će sada da se ponaša službenik, odnosno registrator kada dobije registracionu prijavu? Stranka kaže - ja sam po zakonu o privrednim društvima podneo, a ovaj kaže - molim vas, prema Zakonu o registraciji privrednih subjekata treba da dostavite još to, to i to. I šta onda? Šta je tu starije? Opasno je kada se promeni redosled prilikom donošenja zakona koji čine neku celinu, kada dva, tri zakona čine jednu celinu i napravi se greška u redosledu. Jer, ja vam tvrdim da će ova tri zakona, o stečaju, o registraciji privrednih subjekata i ovaj zakon, morati verovatno u roku od šest meseci ponovo da dođu pred Narodnu skupštinu. Ako već radite nešto po hitnom postupku, zašto pet puta jedan isti zakon da razmatramo. Kada se donosio Zakon o preduzećima, dve godine se radilo na tom zakonu. Četiri puta je Savezna skupština imala sednice na kojima se razmatrao zakon. Prvi put nacrt, pa primedbe, pa jedan predlog, pa je on skinut sa dnevnog reda, pa treći, pa tek je četvrti put donet. Poštujte neku proceduru. Ovde dolazimo u situaciju da za sve i svašta pišemo amandmane. Mi smo napisali 10% amandmana od onoga što realno ima potrebe da se piše. Plašim se da ste i devalvirali kvalitet nekih odredbi. Drugi deo zakona je mnogo kvalitetniji od prvog. (Predrag Bubalo, sa mesta: Setite se načelne diskusije i videćete kakve su ocene svih prisutnih u ovoj sali.) Ako mi koji drugačije razmišljamo ne smemo da kažemo... Ja sam u načelnoj diskusiji pričao o tome da mi ovde imamo jednu praksu. Pomenuo sam i Božovića; on je rekao - ako 70 ljudi digne ruku, zemlja je četvrtasta. Ovde je sa 126 sve rađeno prošle godine, sve je moglo da se uradi ovde. I iz Bodruma, i iz Soluna, odakle god hoćete, sve je moglo da se radi. Ako vam je to glavni argument za kvalitet zakona, onda je to isto.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Darko Glišić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Darko Glišić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Krasić je već obrazložio amandman na član 11. On predviđa kompletno brisanje ovog člana, koji reguliše ništavost registracije osnivanja, iz prostog razloga što je to već delimično regulisano Zakonom o registraciji privrednih subjekata. Smatramo da bi ovakva odredba, koja gotovo da se ponavlja i u zakonu koji je već usvojen, dodatno zakomplikovala situaciju i želimo da brisanjem ovog člana pojednostavimo ovaj zakon da bude jasniji, koncizniji i lakši za primenu.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Stevica Deđanski. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi iz SRS-a smo zaista podneli, što reče gospodin Krasić, mnogo manje amandmana nego što je bilo potrebno za uređivanje ovog zakona. To je iz razloga što je zakon stavljen na dnevni red onako kako vam je svima poznato, naglo je preskočeno nekih desetak tačaka dnevnog reda da bi se razmatrao ovaj zakon po hitnom postupku. Gospodin Bubalo juče, kada se obraćao narodnim poslanicima, reče da mu se čini da uglavnom narodni poslanici hvale ovaj zakon, a da su se oni koji kritikuju zakon mnogo trudili da pronađu eventualno neke mane ovog zakona. Gospodine Bubalo, trebalo je samo da primetite da su hvalili zakon oni koji inače hvale vas, oni koji su vas birali, oni koji su vlast. Mi iz opozicije nismo hvalili zakon, samo smo rekli da mislimo da zakon treba da se donese, rekli smo ono što su dobre strane zakona, ali smo takođe rekli da zakon ima popriličan broj nedostataka, sitnijih ili krupnijih, i zato ste, verovatno, i usvojili jedan broj naših amandmana koje ste procenili. Naravno, to je vaše pravo, ali pored toga imamo i ostale amandmane, za koje smatramo da je neophodno da budu usvojeni da bi zakon zaista bio ono što se od njega očekuje. Takođe ste rekli nešto što je zvučalo poprilično uvredljivo za narodne poslanike koji su kritikovali zakon. Uglavnom sam govorila o tome da je ovaj zakon očigledno prepisan, da je loše preveden i čak sam rekla da vam je loš prevodilac. Vi ste onda rekli da primedbe na pisanje ovog zakona više govore o onome ko govori o tome nego o onome ko je taj zakon pisao. Nije mi zaista bilo jasno zašto ste se toliko trudili da branite gospodina Vlahovića, bivšeg ministra, s obzirom da je on ovde rekao da je on pisao taj zakon i vi na to niste imali primedbu, pa sam shvatila i prihvatila da to zaista jeste tako. Još nešto moram konkretno vama, gospodine ministre, da kažem, a vezano je za vaše izjave ovih dana da nemate nameru da vršite reviziju privatizacije. Mislim da je to veoma loša poruka. Naravno, potpuno smo svesni da u ovoj državi treba konačno da se uspostavi pravna sigurnost, ali isto tako znamo, a i vi odlično znate koliko ima primedbi povodom privatizacije mnogih velikih i malih preduzeća. I ovde smo govorili, na Odboru za privatizaciju smo govorili o "C marketu", "Knjazu Milošu", "Sedmom julu" iz Kuršumlije, "Uzoru" iz Valjeva, "Impi" iz Zemuna, "Napretku" iz Rakovice i ne znam više o čemu nismo govorili, jer smo ustanovili, gde god se malo čačnulo, da ta privatizacija ili nije urađena u skladu sa zakonom ili ugovor o privatizaciji nije poštovan. Zato mislim da vam je ta poruka veoma loša za neke buduće privatizacije, jer mi se čini da dajete krila onima koji i dalje misle da postupak privatizacije može da bude kriminalizovan i da samo poneko izvuče korist iz te privatizacije. Na čiju štetu? Na štetu radnika, na štetu onih koji su još uvek bar u radnom odnosu, pa makar i ne primaju plate, pa makar im se i ne uplaćuje doprinos za penziono osiguranje. Zato mislim da ta poruka nije bila umesna, a pogotovo nije dobro ako zaista tako mislite i ako ćete tako da radite, odnosno ne radite. Kada je reč o članu 12. na koji je amandman uložio narodni poslanik SRS Stevica Deđanski, mislim da mora da se prihvati, jer u stavu 1. člana 12. Predloga zakona stoji: "Osnivači društva i druga lica za obaveze preuzete u vezi sa osnivanjem privrednog društva odgovaraju solidarno celokupnom svojom imovinom..." To je u redu i tu treba da se stavi tačka. Nepotreban je dodatak koji kaže "ako ugovorom sa trećim licima koja imaju potraživanja po tom osnovu nije drugačije određeno". Nedopustivo je i nemoguće je da neki ugovor može da sadrži nešto što nije predviđeno zakonom. Ugovor mora da se zasniva na zakonu. Razmislite, gospodine ministre, verujte da je ovo zaista u krajnje dobroj nameri i u nameri da ova odredba bude pravnički ispravna. Ovo mora da se izbriše, jer ko god bude ugovor napravio, koje god treće lice bude zaključilo ugovor, mora biti isključivo u skladu sa članom 12, i to samo do ove tačke koju smo predvideli, a ovaj ugovor koji bi bio drugačiji od tog ne može u pravnom prometu da postoji, pravno je ništavan i zato mislim da bi trebalo da razmislite i da već sada usvojite ovaj amandman. Suštinu zakona vam ne menja, ali ga pravnički doteruje sigurno.
Reč ima ministar Bubalo.
Polazim od kraja ove diskusije, da kažem zašto ima razloga da se može ugovorom dug otpustiti, odnosno odustati od solidarne odgovornosti. Bili smo svedoci u proteklih par meseci velikog uspeha koji smo postigli u dogovoru sa "Fijatom" oko relaksacije dugova, otpisa 72,5 posto; onih preostalih 27,5 posto je moralo da se ugovorom reguliše i da se otpušta solidarna odgovornost, jer ne bi moglo da se pristupi privatizaciji nijednog dela. Svaki taj deo, koji je inače posebno pravno lice, ne može da krene, jer "Fijat" može od svakog da naplati. To isto imamo sada i kod internih dugova. Sada postižemo, isto tako, ugovorne ili sporazumne odnose između banaka poverilaca da se odustane od solidarne odgovornosti, što uopšte nije suprotno zakonu ako ugovorni partneri na to pristanu. Ne bi valjalo da može neko svojevoljno da uradi nešto protiv solidarne odgovornosti. Međutim, ako poverilac na to pristane, onda nema nijednog razloga i mislim da je ovo zaista nešto što je proizašlo iz prakse i potrebe. Što se tiče privatizacije, nemali broj puta sam rekao da je privatizacija prioritet. Nju moramo da završimo u skladu sa važećim zakonima koji regulišu tu oblast. Imamo veliki broj slučajeva gde je inicijativa potekla od Odbora za privatizaciju i privatizacionih subjekata, sindikata i nezadovoljnih malih akcionara, gde se vrši revizija i kontrola. Nekoliko puta sam istakao da se neću složiti da je kontrola i revizija iznad privatizacije, cilja privatizacije, ali kontrola i revizija je neophodna i potrebna. Potrebna je u delu da li je privatizacija sprovedena u skladu sa zakonom, a ne da li je neko zadovoljan ostvarenom privatizacijom ili nezadovoljan. To je nešto drugo i to su subjektivni interesi, čak i ako su u pitanju sindikat i radnici, ako nakon privatizacije imaju osećaj da nisu zadovoljni novim kupcima. Kontrola i revizija, u cilju poštovanja zakona, u svakom momentu i uvek.
Da li još neko želi reč? Narodni poslanik Zoran Krasić, povodom amandmana gospodina Deđanskog.
Ministre, ovo što ste pričali nije tema ovog amandmana i ovog člana. Moram da vam objasnim jednu stvar. U članu 12. reguliše se odgovornost osnivača i drugih lica, pa ima podnaslov – Odgovornost za obaveze pre registracije društva. Znači, kada dva lica sednu da prave dogovor da li će da prave ortačko društvo, društvo sa ograničenom odgovornošću ili akcionarsko društvo, dogovaraju se itd., i obaveste javnost - napravili smo preduzeće. Dok su pravili to preduzeće, napravili su određene troškove za sebe, možda su na zajam uzeli nešto, možda su ostali dužni nekome ko je trebalo da obezbedi geološko istraživanje itd. Usput, kada je to već materija osnivanja, moram da vam kažem da vi gotovo i nemate odredbu o troškovima osnivanja. Vi tu računate da postoji nešto u Zakonu o računovodstvu. Vi niste ni naveli šta predstavlja realni trošak osnivanja. Ali, i da to preskočimo. Ako ja, kao treće savesno lice, treba da znam da osnivači nisu solidarno odgovorni, jer su možda zaključili sa nekim ugovor, onda se postavlja pitanje kakav sam ja učesnik u pravnom prometu. Znači, vi ne možete da promenite nešto što je standard. Osnivači solidarno odgovaraju. To što će ugovorom sa trećim licem da se dogovore, pa će jedan ortak da plaća ovo, a ortak dva nešto drugo, to je pitanje ugovora, ali mu nije mesto u ovoj odredbi. Kada se nalazi u ovoj odredbi, to mene zbunjuje, jer kada ja sad treba da poslujem sa preduzećem koje je osnovano, ja ću da kažem - molim vas, dajte da vidim da li imate neki ugovor sa nekim da ste isključili solidarnu odgovornost. U tom smislu je naša intervencija. Nije naša intervencija da ne mogu ugovorom da se regulišu neki odnosi, naravno, na način propisan zakonom. Ne možete vi da isključite solidarnu odgovornost zato što je neko zaključio ugovor, a ja - treće lice, ne znam za to. Ovde se radi o troškovima osnivanja nekog društva. Trošak osnivanja nekog društva jeste: elaborat, istraživanje tržišta, obezbeđenje lokacije, izgradnja, geološka istraživanja itd. Vi to niste specificirali u ovom zakonu, nego ste rekli da ih snose osnivači, a mogu da ugovore da će biti trošak kada se osnuje društvo, pa još ubacujte odredbu kojom isključujete solidarnu odgovornost. Izvinite molim vas, vi ne možete jednim zakonom da isključite solidarnu odgovornost osnivača bilo kog oblika privrednog društva. Ne možete, zabranjeno je. Čak mislim da smo mi možda na Zakonodavnom odboru morali da intervenišemo i da ukažemo da ovo ne može ovako. Ovo može kao poseban stav u nekom drugom članu gde se poštuje sloboda ugovaranja lica, ali ne može da bude pravilo u okviru solidarne odgovornosti, jer ja kao treće lice neću da sumnjam. Formirano je društvo sa ograničenom odgovornošću, postoje neki troškovi pre formiranja. Ako sam ja poverilac za te troškove, ako ne mogu da se naplatim od akcionara, od člana jedan, onda ću od člana dva. Kažem vam da će u praksi biti problema sa primenom ovoga. Niko neće da ga protumači kako ste vi rekli. Što se tiče "Zastave", otpisivanja itd., to nije ova tema, nije tema ovog člana i ovog zakona. To je nešto sasvim drugo. Promašili ste primer. Kao savesno lice, uzdam se u zakon i nemam potrebe da preispitujem da li su osnivači sa trećim licem isključili solidarnu odgovornost. Pitanje je da li može solidarna odgovornost da se isključi. Ja mislim da solidarna odgovornost ne može da se isključi.
Narodni poslanik Ostoja Stojanović. Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, pošto sam član Odbora za privatizaciju, moram da kažem da mislim da je Ministarstvo za privredu i privatizaciju najjače resorno ministarstvo u Vladi Srbije. Dame i gospodo, vi vrlo dobro znate da mi nemamo ministra od Nove godine, odnosno otkako je ministar Vlahović smenjen, mi nemamo ministra za privredu i privatizaciju. Gospodine Bubalo, vi ste izabrani skoro za ministra. Imali smo dva odbora i niste prisustvovali ni na jednom odboru. Mislim da je vaša dužnost, kao ministra za privredu i privatizaciju, bar da se pojavite na jednom odboru. Nemojte da se čudite što nam privatizacija loše ide. Ja imam kući oko sto pedeset kilograma materijala po pitanju privatizacije. Sve su to materijali koje sam morao da pročitam i u svim tim materijalima vidim velike nepravde koje su nanete radnicima tih preduzeća. Velike nepravde su tu nanete. Najveću nepravdu sam primetio kod Trgovinskog preduzeća "Gorica" iz Beograda. To trgovinsko preduzeće je kupio čovek koji vrši vlast i rasprodao je za prva dva meseca 40% kapitala, da bi mu posle toga bio dodat aneks ugovora na to što je prodao. Radnici su razjureni, a taj čovek je u vrhu vlasti i ne može mu niko ništa. Na Odboru smo mi dva-tri puta donosili zaključke da se sa tim čovekom postupi na neki drugi način, a postupa se onako kako ljudi iz Ministarstva hoće. Mislim da je ova Agencija za privatizaciju produžena ruka Ministarstva, koja završava raznorazne poslove ne samo ljudi iz Ministarstva, nego i ljudi koji su blizu Vlade i imaju uticaja na Vladu. Veliki se poslovi tu završavaju. Pored toga što se u Agenciji rade velike mućke, rade se najveće mućke i najveći kriminal u kancelarijama koje su po okruzima: u Kragujevcu, Nišu, Novom Sadu i ne znam gde je četvrta. Gospodo, to je leglo kriminala i korupcije u tim kancelarijama.
Gospodine Ostoja Stojanoviću, kakve to veze ima sa ovim članom? Što se mene tiče, vi ste u pravu, samo nema veze sa ovim.
Ja se osvrćem na malopređašnju diskusiju ministra.
To što je ministar ovde, pozvaćemo ministra da raspravljamo o privatizaciji, a sada razgovaramo o zakonu. To što neće da dođe na Odbor, vi nemojte da držite Odbor kada ne dođe ministar, ali nemojmo Skupštinu da pretvaramo u Odbor, nego Skupštinu u Skupštinu, a Odbor u Odbor.
Gospodine ministre, smatram da bi te kancelarije trebalo ukinuti. Ova gospoda iz Agencije su od januara do oktobra potrošili dva miliona i 700 hiljada dinara za gorivo, 197 miliona za konsultantske kuće; 504 miliona su troškovi Agencije za privatizaciju. Gospodine ministre, toliko oni ne mogu da pazare kad prodaju ova preduzeća. Ispada da su veći troškovi Agencije nego ono što Agencija ostvari. Oni nikakvih prihoda nemaju, to je sve sa budžeta. Doći će i taj budžet na usvajanje, pa ćemo da vidimo. Oni nemaju nikakve prihode, žive od budžeta. Koliko ima zaposlenih u Agenciji? Da li ste se pitali koliko ima zaposlenih i ko šta radi u tim agencijama? Sve što su radili, sve se radi po nečijim nalozima. Ako mi na Odboru za privatizaciju tri puta glasamo da se raskine ugovor i sve se to izbegava, znači da mi džabe sedimo na Odboru za privatizaciju. U vezi sa "Uzorom" iz Valjeva smo tri puta glasali, jednoglasno, da se raskine ugovor; gospođa Dabović to izvrgava i daje mu neke povoljnosti, olakšice, neke rokove, svašta mu daje da prođe. Tu se očigledno vidi da je ili radio novac ili je neko uticajan iz Vlade završavao tu poslove. Hvala.
Nadam se da će Zakon o agencijama doći što pre na dnevni red Skupštine, pa ćemo o agencijama i direkcijama da razgovaramo i da poukidamo sve agencije i direkcije, ali sada da se vratimo na zakon koji je na dnevnom redu. (Narodni poslanik Nataša Jovanović, sa mesta: A koji je zakon na dnevnom redu?) Zakon o privrednim društvima. Narodni poslanik Nataša Jovanović se interesuje koji je zakon na dnevnom redu, pošto nije u toku. Da se vratimo na to, vi ste izazvali repliku, ja sam vam odgovorio, pitali ste koji je zakon, ja sam bio obavezan da vas informišem. Vratićemo se na Poslovnik, ali vas molim da se vratimo na član 12. zakona o privrednim društvima, zato što je to na dnevnom redu i amandman koji je podneo narodni poslanik Stevica Deđanski. Izvolite, Nataša Jovanović po Poslovniku, pa da se vratimo na zakon.
Profesore Anđelkoviću ...
Hvala vam.
Zašto se meni zahvaljujete, to je vaše zvanično prijavljeno zvanje.
Hvala vam što me tako oslovljavate, ali trenutno sam predsedavajući.
Želim da vam kažem da ne samo ja, nego svaki poslanik SRS i te kako zna koji je zakon kada na dnevnom redu. Pokušala sam, ali vaša malicioznost vam nije dozvolila da to prihvatite džentlmenski, kao pomoć, da vam dobacim iz klupe koji je zakon na dnevnom redu, jer mi se učinilo, kada ste prekinuli kolegu Ostoju, da vi niste bili u toku o čemu se ovde radi. Reklamiram povredu Poslovnika, jer na funkciji potpredsednika Skupštine vaše je da rukovodite njenim radom u odsustvu predsedavajućeg. Pokušali ste na taj način da budete duhoviti, ja vam istom merom vraćam. Što se tiče poslanika SRS, razume ih i ministar Bubalo, ne samo da znaju kakav zakon se predlaže, već smo dobili informaciju da je Vlada bila spremna, odnosno sam predlagač da prihvati neke od naših amandmana. Znači da smo bili u pravu kada smo kritikovali pojedine odredbe, a nastojaćemo da u toku rasprave o amandmanima ubedimo gospodina Bubala da prihvati još neki od naših, veoma kvalitetnih, amandmana. Hvala.
Zahvaljujem se Nataši Jovanović na ovom doprinosu i mislim da je to u stvari poenta, da ubedite ministra da prihvati amandman, a o Zakonu o privatizaciji ćemo kada dođe na dnevni red. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Đorđević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Đorđević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SRS podnela je niz amandmana na ovaj predlog zakona o privrednim društvima. Ja sam podneo amandman na član 13. stav 11. U članu 13. stav 11. menja se i glasi: "Vrednost imovine privrednog društva u smislu ovog zakona je ukupna vrednost stvarnih i drugih prava koje je privredno društvo steklo ulozima i poslovanjem. Neto vrednost imovine privrednog društva predstavlja razlika između vrednosti njegovih imovinskih prava i obaveza." Pošto je imovina skup imovinskih prava, potrebno je da se vrednost imovine izrazi kao zbir vrednosti pojedinačnih imovinskih prava. Moje kolege poslanici su, podnoseći niz amandmana na Predlog zakona o privrednim društvima, imali za cilj da se ovaj zakon doradi, da prihvatanjem amandmana koje je poslanička grupa SRS podnela zakon dobije jasniji oblik nego što je nama predloženo, odnosno Narodnoj skupštini. U tom cilju, vidim da je na Zakonodavnom odboru za jedan deo naših amandmana preporučeno da ih Skupština prihvati, ali jedan deo amandmana, pa i ovaj amandman koji sam ja podneo, nije prihvaćen od strane Zakonodavnog odbora. Pošto je ovo veoma važna oblast i veoma važan zakon, mislim da, na osnovu svih ovih činjenica koje su se čule od strane poslanika SRS, treba da se prihvate amandmani koje su podneli poslanici SRS. Na taj način će ovaj zakon dobiti mnogo jasniji oblik, biće precizniji i one nedostatke koje smo uočili mi smo imali za cilj da predočimo gospodinu ministru, a posebno smo naglasili gde treba da se menja. Zakon je uređen, kao što je rekao naš zamenik šefa poslaničkog kluba, dosta dobro, ali ima delova zakona koji bi trebalo da se urede onako kako smo mi predložili Vladi. Nadam se da će gospodin ministar i Narodna skupština imati u vidu naša izlaganja za ovom govornicom, u cilju da ovaj zakon dobije oblik koji treba da dobije, jer zakon o privrednim društvima je veoma značajan zakon. Nadam se da ćete ovaj amandman prihvatiti.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman. Reč ima narodna poslanica Leila Ruždić-Trifunović.
Moram da primetim da mi je zadovoljstvo što ponovo čujem naziv koji mi odgovara. Nisam imala više snage da opominjem predsedavajućeg, odnosno gospodina predsednika. Pustila sam ga da me zove i dalje poslanik, ali sam zadovoljna što sada vi vodite sednicu, pošto poštujete i moj zahtev i pravila jezika. (Predsedavajući: Zahvaljujem se.) Demokratska stranka, čiji je predstavnik kod ovog amandmana bio gospodin Boško Ristić, podnela je amandman na član 13. stav 11. i tražila njegovu izmenu. Gospodine ministre, molila bih vas da saslušate moj amandman, iz razloga što smo se dogovorili da ćete ga prihvatiti, pa se čudim da ga niste prihvatili. Na konsultacijama smo se dogovorili da je ovo kako ćemo mi da predložimo amandman preciznije; mi smo se stvarno nadali da će biti prihvaćen, ali pošto nije, dužna sam da ga ovde obrazložim. Stav 11. člana 13. glasi: "Imovina društva u smislu ovog zakona jeste ukupna vrednost stvarnih i drugih prava koje je društvo steklo ulozima i poslovanjem. Neto imovinu društva čini razlika između vrednosti njegove imovine i obaveza." Mi smo predložili da se ova formulacija koja je za nas nedovoljno jasna, a vidim i za poslanike SRS, zameni formulacijom: "Imovina društva u smislu ovog zakona je ukupan novčani izraz prava društva koje je društvo steklo ulozima i poslovanjem, umanjena za novčani izraz prava trećih lica prema društvu." Mislimo da imovina društva, potraživanja, koja u suštini predstavlja prava društva izražena u novčanoj vrednosti, odnosno pasivu, a dugovanja nastala na osnovu prava trećih lica prema društvu bi predstavljala aktivu i mislimo da je ovako formulisan stav 11. precizniji nego kako je dato u zakonu. Nadam se stvarno da će to biti usvojeno, jer smo o tome dosta razgovarali. Hvala.
Zahvaljujem se. Izvolite, reč ima ministar Bubalo.
Tačno je da je na Odboru ocenjeno da nije dovoljno jasna definicija imovine u prvom predlogu, i zato je prihvaćen amandman gospodina Aligrudića kojim je to pojašnjenje napravljeno. Prihvaćen je amandman gde se kaže - imovinu društva u smislu ovog člana čini pravo svojine i druga prava koja društvo ima na ulozima ili je steklo poslovanjem. Time je iz prvog predloga odstranjen onaj dodatak, ovo što je poslanica Leila Ruždić govorila, u pitanju je neto imovina. Smatramo da prihvaćeni amandman na najbolji način u ovom momentu objašnjava i sublimira ovu problematiku, tako da mislim da nema razloga... Jer, time je samo pokazano da smo prihvatili da možda prvi predlog nije dovoljno jasan i da je izvršena preformulacija, mislim da je prihvaćeno rešenje koje je najbolje u ovom momentu.
Zahvaljujem se ministru na pojašnjenju. Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Dame i gospodo, moram da konstatujem da je predlagač prihvatio veliki broj amandmana koje su poslanici podneli na ovaj predlog zakona. Negde oko 60 amandmana je prihvaćeno, što me sa jedne strane raduje, međutim, sa druge strane ostaje rezerva da je ovaj zakon ipak ostao nedorečen. Jer, ako se uzme u obzir da su poslanici imali vrlo malo vremena da pripreme amandmane, da je ovaj predlog došao nekako preko reda i iznenada, ostaje rezerva da će mnoge odredbe ostati nedorečene, jer bi poslanici u suprotnom imali više vremena i mogli bi da napišu veći broj amandmana, naravno kvalitetnih amandmana, koji bi mogli da poprave ovaj predlog zakona. Što se tiče mog amandmana, on je podnet na član 20. gde sam predvideo da se u prvom stavu reči "domaće države" zamene rečima "Republike Srbije". Da bude jasno i našim gledaocima, član 20. stav 1. glasi: "Poslovno ime privrednog društva može da sadrži naziv domaće države ili teritorijalne jedinice, kao i njen grb, zastavu i druge državne ambleme ili oznake koje ih podražavaju, uz prethodnu saglasnost nadležnog organa države ili teritorijalne jedinice." Mislim da je sam izraz "domaća država" previše rogobatan i da nije adekvatan mestu na kome je upotrebljen. Logično je da tu stoji - Republika Srbija. Narodna skupština Republike Srbije donosi ovaj zakon, koji se odnosi na Republiku Srbiju i sasvim je logično da taj termin ovde stoji. Moram da priznam da je predstavnik predlagača bio spreman da prihvati ovu izmenu, međutim nije bio spreman da prihvati drugi deo amandmana koji se odnosi na drugi stav, za koji sam predvideo da se briše. U drugom stavu ovog člana stoji: "Poslovno ime privrednog društva može da sadrži ime ili simbole strane države ili međunarodne organizacije, u skladu sa propisima te države, odnosno međunarodne organizacije". Predvideo sam da se ovaj stav briše, jer smatram da nije potreban, niti mu je mesto ovde. Predlagač nije bio spreman da prihvati ovaj deo amandmana i nije prihvatio kompletan amandman zbog toga. Pošto nisam mogao u načelnoj raspravi da govorim, jer sam bio na sednici Odbora, rekao bih u par reči da poslanička grupa SRS očekuje već šest meseci, od dolaska ove vlade, da na dnevni red ove skupštine dođe predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privatizaciji. Naime, smatramo da je Zakon o privatizaciji, koji je usvojila prethodna vlada, Vlada DOS-a, za koji je glasala i ova skupštinska većina koja je ovde danas ovde prisutna, uzročnik mnogih problema u Srbiji i da je taj zakon neophodno što pre promeniti. Samo ću na jednom primeru, u ovom kratkom vremenu, reći koliko problema taj zakon proizvodi u praksi. Preduzeće "Laminat" iz Bajine Bašte je prodato pre dve godine i u toku ove godine Agencija je, zbog nepoštovanja ugovora, raskinula ugovor sa kupcem. Od tog momenta je prošlo nekoliko meseci. Sada je po zakonu pokrenut sudski postupak, spor se vodi pred Trgovinskim sudom, međutim za to vreme se ne zna ko je titular imovine. Radnici imaju mogućnosti i ponude da pokrenu proizvodnju, oni bi to želeli, međutim, iz Agencije dobijaju naređenje da ne smeju to da urade. Pitam se čiji je interes u ovoj državi sada da se čeka završetak sudskog spora, koji može potrajati mnogo dugo, a da za to vreme radnici, njih 60 - 70, koliko ih ima tamo, ne mogu da ostvaruju dohodak, da zarađuju svoje plate, nemaju primanja, nemaju elementarne uslove za rad i život, zato što je zakon, takav kakav je, nakaradan, to tako formulisao i predvideo. Smatram da je krajnje vreme da se ovo ministarstvo pozabavi tim zakonom. Sasvim je neprimerno da Ministarstvo privrede nemaministra privrede mesecima, i sada kada konačno ima ministra treba da se posveti tom zakonu, da što pre uđe u proceduru, da se mnoga pitanja koja su sporna u tom zakonu reše, da bi ti naši privredni subjekti mogli da počnu da rade malo bolje nego što je to sada.
Zahvaljujem se. Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, član 22. se odnosi na upotrebu poslovnog imena i drugih podataka u dokumentima kod poslovnog društva. Ja sam vam predložila, u ime SRS, da jednu veoma bitnu stvar dodate u tački 1. odnosno u prvom stavu, kako god želite, da posle reči "broj registracije društva" stavite "i matični broj organizacije nadležne za poslove statistike". Naime, vi znate da je redosled bio, a to vas je i sačekalo kada ste izabrani za ministra za privredu, da posle Zakona o registraciji preduzeća... Upravo vam u obrazloženju amandmana stoji da treba da se uskladi sa već postojećim zakonskim propisima; propisane su određene odredbe koje se, dakle, tiču i ovog zakona i zbog toga je potrebno da stavite i matični broj organizacije nadležne za poslove statistike. Republički zavod za statistiku je neko ko vodi taj registar. Moram da vas upozorim, kao i sve poslanike kojima predlažem da u danu za glasanje prihvate ovaj amandman, da on nije samo tehničke prirode, već zaista u cilju da se uskladi sa Zakonom o registraciji preduzeća, zbog toga što pravno lice, odnosno društvo ima matični broj kod Zavoda kao što mi građani imamo svoj matični broj od rođenja. Upravo je zbog toga i ranijim zakonima uveden poreski identifikacioni broj, a ako biste prihvatili ovaj amandman taman bi se to dopunilo. Otklonila bi se svaka mogućnost zloupotrebe. I, kao što za svakoga postoji taj jedinstveni, poseban poreski identifikacioni broj, koji je sada lako proverljiv i tu ne može da dođe više ni do kakvih mahinacija i zloupotreba, isti slučaj bi bio ako biste prihvatili ovaj amandman. Postojao bi taj registarski broj i, prema tome, mnogo bi se poboljšao zakon, a onda bi to usledilo i kod ovih drugih amandmana. Eto, u tom smislu može da vam se učini da je samo tehničke prirode, ali zaista nije. Veoma je važno, ako već želite da donesete zakon, da se eliminišu te zloupotrebe, da se to na ovakav način uradi. Hvala.
Izvolite, reč ima ministar Bubalo.
Posebno prihvatanje ovog amandmana nije potrebno zato što je predviđeno da registracioni broj bude identičan matičnom broju. Faktički će biti jedan broj i samo bi onda opterećivali, a to će biti od nove godine, kada budu radili privredni registri. Znači, samom registracijom to će biti jedan jedinstveni broj, i matični i registracioni.
Zahvaljujem se. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, izvolite.
Mi smo pokušali ovim amandmanom da uredimo član 25. koji se odnosi na zastupanje i ovlašćenja zastupnika; da ne ulazim u to ko koje društvo zastupa. U prvom delu ovog amandmana tražimo da se briše stav 3, a vidite, vi ste u stavu 3. napisali da "ograničenja ovlašćenja iz stav 1. ovog člana..."; to su neka ograničenja koja postoje za zastupnika, vezana možda i za poslove i za vrednost poslova ili za nešto drugo, nije bitno, ali ta ograničenja postoje, da li u osnivačkom aktu, da li u statutu, da li u nekom drugom aktu, ni to nije bitno za ovaj član. Ali, bitno je da postoje neka ograničenja kod zakonskog zastupnika privrednog društva. Vidite, ta se ograničenja upisuju sa upisom ovlašćenog lica, da upotrebim onu staru terminologiju. Vi sada kažete ovde u stavu 3: "Ograničenja ovlašćenja iz stava 1. ovog člana privredno društvo ne može isticati prema trećim licima..." To znači da u slučaju spora privredno društvo ne može da se poziva na to da je direktor prekoračio svoja ovlašćenja, osim ako ne dokaže da je treće lice znalo za ova ograničenja ili je prema okolnostima slučaja za njih moralo da zna. Tako nešto ne može da stoji u zakonu. Ako je neko lice upisano u registar kao zastupnik neke firme i ono zastupajući firmu sklopi neki pravni posao, zašto vi sada pravo druge ugovorne strane vezujete za prekoračenje ovlašćenja lica koje zastupa privredno društvo. Zašto? Ako sam ja u registru video da je Janko Janković ovlašćen da ga zastupa, ja sam s njim zaključio taj ugovor, postignuta je saglasnost volja između dva preduzeća. Što bih ja sada morao da znam koja su njegova ograničenja? U tom smislu je dobar stav 5. To moram da pohvalim, ali samo prva dva reda: "Objavljeni podaci u vezi sa licima koja su ovlašćena da zastupaju društvo obavezuju društvo i kada postoje nepravilnosti u njihovom izboru." To znači i kada je onaj spor oko izbora, znate, pa sud upiše jedno, pa taj nije, ovaj drugi nije. Ne, ovo je dobro. Svako ko je bio upisan u registru da je ovlašćen, njegov potpis znači da je firma preuzela obavezu. To je dobro, ali ovaj ostatak, to je ta nepreciznost u našem amandmanu. Videli ste, nepreciznost u našem amandmanu koja se odnosi na ovu drugu rečenicu. To što smo mi hteli u drugom delu odnosi se na ovo iza zareza "a na to se mogu pozivati i treća lica". U tome se, između ostalog, ogleda čitav niz naših primedbi koji kaže da vi ne štitite savesnog poverioca;ako je znao, ako je morao da zna, ako je mogao da zna. Kako stoji u stavu 3 – "za njih moralo da zna". Odakle ja moram da znam ko zastupa neku firmu i koja su njegova ovlašćenja. Zašto ja to moram da znam? Zašto štitite društvo preko poverioca? Ovo što ste naveli u stavu 3. i ovo u stavu 5. iza zareza, ovo "a ...." itd, to je više materija za materijalnu odgovornost, pa bogami i krivičnu odgovornost nekog lica. U tom smislu vi ne pružate zaštitu savesnom poveriocu. Što bih ja morao da znam? Ako za svaki pravni posao, za svaki komercijalni ugovor koji jedna firma hoće da zaključi sa drugom firmom ta firma ima obavezu da prethodno ode u registar, pa da proveri sve, pa tek onda da zaključuje ugovor, onda ovaj zakon nije u smislu ubrzanja poslova robnog prometa, nego u smislu sputavanja poslova pravnog prometa. Jer, sada svaki poverilac treba da ima dodatnu zaštitu. Ne znam, vi kao da ste ovo pravili za neke advokatske kancelarije, neke konsalting kuće koje treba da vrše procenu. Posebno ću da vam kažem u onom delu kako neko dolazi do zaključka. Pa, zašto emotivno stanje jednog lica kako dolazi do zaključka unosite u zakon i to isključuje njegovu odgovornost. Mnoge odredbe imate gde se analiza, neko stanje, agencijska neka usluga pojavljuje kao uslov, znači papir da postoji isključena je odgovornost. Kod člana 31, 32, 33. itd, gde smo takođe obuhvatili, to je slično. U tom smislu ja vama kažem – savesni poverilac ne uživa zaštitu, jer ovo će sudovi nakaradno da tumače. Oni će uvek ovo da uzmu zato što je ovo specijalni zakon u odnosu na Zakon o obligacionim odnosima i on derogira neke odredbe Zakona o obligacionim odnosima, što nije dobro. Nije dobro.
Zahvaljujem se. Da li se još neko javlja? Ministar Bubalo. Izvolite.
Imam samo jednu malu nedoumicu, jer sam pretpostavljao da kada se neki amandman usvoji i kada se objavi da je on postao sastavni deo teksta, poslanici imaju taj amandman, da je on zaista sastavni deo teksta, a ne da se vraćamo na prvi tekst. Upravo na ovaj stav i ovaj član usvojen je amandman koji je razrešio mnoga pitanja koja je sada gospodin Krasić pokrenuo. Znači da se imalo sluha, da je rečeno da nije u startu bilo dovoljno precizno, da ostavlja možda neki voluntarizam i zato je prihvaćen amandman na taj član. Imam jednu nedoumicu, da li je potrebno da se vraćamo na prvi tekst ili na tekst koji je izmenjen amandmanom?
Dobro, možemo li na sledeće? Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Predstavnik i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ljubomir Kragović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ispred poslaničkog kluba SRS podneo sam amandman na član 26. Predloga zakona o privrednim društvima. Inače, ovaj član 26. definiše pojam prokure u ovom predlogu zakona. U prvom stavu prokura je, citiram: "zakonska forma ovlašćenja kojom privredno društvo ovlašćuje jedno ili više lica na bilo koju vrstu pravnih poslova, sudskih i vansudskih, za račun tog društva". Mojim predlogom amandmana dolazi do ispravke ovog zakona, tako da se reči "na bilo koju vrstu pravnih poslova, sudskih i vansudskih" zamenjuju rečima "za zaključivanje ugovora i vršenje pravnih poslova i radnji u vezi sa delatnošću preduzeća". Smatram da je ovo moje rešenje koje sam predložio amandmanom preciznije i jasnije definiše prvi stav člana 26. ovog predloga zakona. Dalje, u stavu 3: "Prokura ne ovlašćuje na zaključenje posla otuđenja ili opterećenja nepokretnosti, osim ako takvo ovlašćenje nije posebno i izričito dato u prokuri." Smatram da i ovo nije dobro definisano, pa predlažem da se ovaj stav člana 26. menja i da glasi: "Prokura ne sadrži ovlašćenje za zaključivanje ugovora koji se odnose na otuđenje i opterećenje nepokretnosti. Ovlašćenja iz prokure ne mogu se ograničiti i prokura se ne može dati za određeno vreme, niti se može vezati za određene uslove". I, poslednja primedba se odnosi na stav 4. koji glasi: "Ograničenja ovlašćenja prokuriste nemaju dejstvo prema trećim licima, osim ako privredno društvo ne dokaže da treće lice zna za ova ograničenja ili je za njih moglo da zna". Predlažem da se reči "osim ako privredno društvo ne dokaže da treće lice zna za ova ograničenja ili je za njih moglo da zna" izmene u ovom predlogu zakona. Prokura treba da bude ograničena samo na ovlašćenje za zaključivanje ugovora i preduzimanje onih poslova iz redovnih delatnosti privrednog društva. Dakle, ona treba da bude u granicama komercijalnih i drugih poslova, a samo izuzetno može da obuhvati poslove raspolaganja imovinom velike vrednosti, kao što je to navedeno u stavu 3. ovog člana. Onane treba da znači obično punomoćje koje se izdaje na osnovu i u okviru ovlašćenja zakonskog zastupnika ili ukoliko proizilazi iz opšteg akta privrednog društva. Ne zna se zašto bi treće lice moralo da zna za ograničenja prokuriste. Valjda je to pitanje privrednog društva i prokuriste, a ovo je već gospodin Krasić objasnio; mislim da bi se prihvatanjem ovog amandmana pojam prokuriste u članu 26. ovog predloga zakona preciznije definisao.
Ministar Bubalo, izvolite.
Nažalost, ovde imamo jednu apsurdnu situaciju. Gospodin Kragović je zaista ponudio jedno amandmansko rešenje koje u prvom delu možda preciznije objašnjava prokuru nego što je to dato u Predlogu zakona. Međutim, razlog zašto je u celini amandman odbijen je taj što je deo koji se odnosi na stav 4. nedorečen. On je tako nešto objasnio – ovo treba izostaviti, ne rekavši šta je bolje rešenje itd, tako da je to bio razlog i amandman nije bio celovit. Inače, u prva dva stava zaista bi možda moglo da se prihvati pojašnjenje u smislu u kome je poslanik Kragović nastupao. (Dragoljub Stamenković, sa mesta: Zašto Ministarstvo nije reagovalo?) Zato što je vrlo kratko vreme.
Reč ima Ljubomir Kragović.
Samo radi pojašnjenja, ja prihvatam da gospodin ministar prihvati izmene u stavu 1. i 3, a stav 4, pošto smatra da nije prihvatljiv, neka izostavi; ove izmene u 1. i 3. stavu treba prihvatiti, jer bi upotpunile ovaj predlog zakona.
Mislim da ako želimo da izađemo iz ovoga jedino može narodni poslanik Ljubomir Kragović da napravi ispravku amandmana i da odustane od stava 3. (Dragoljub Stamenković, sa mesta: Može ministar.) Ne može ministar, samo može narodni poslanik Ljubomir Kragović da napravi ispravku amandmana. Inače drugačije ne može. Izvolite, narodni poslanik Zoran Krasić.
Ne znam u kojoj ćete formi i kako ćete ovo da rešite, ali vaš koncept prokure je strahovito preširok i on može da bude potpuno legalan put gde će mimo akcionara, mimo članova društva sa ograničenom odgovornošću da se rastura imovina, a da akcionari i članovi naknadno saznaju da se to desilo. Kada je 1996. usvajan Zakon o preduzećima išlo se na ograničeno viđenje prokure, da je to jedno relativno trajno ovlašćenje koje se daje nekom licu iz društva ili van društva, da bi u poslovima iz delatnosti društva, a to su pre svega komercijalni poslovi, to mogli da budu trgovački putnici i oni koji rade u nekim distanciranim delovima privrednog društva, da mogu brzo i efikasno da zaključuju ugovore. Prokura je u funkciji ubrzanja poslova robnog prometa, a ne u funkciji sputavanja poslova pravnog prometa. I ona, ako mogu da upotrebim tu laičku terminologiju, malo više ide ka komercijalnim poslovima, nego ka poslovima raspolaganja imovinom i sredstvima. Verovatno prihvatate da treba da se izbaci ovo "sudskih i vansudskih poslova", jer je to preširoka formulacija, ali ovo što stoji u stavu 4. početak rečenice je dobar – ograničenja ovlašćenja prokuriste nemaju dejstvo prema trećem licu. Vi štitite treće lice. Treće lice ne mora da ulazi u to koliko je ovlašćenje prokuriste. Sve što prokurista uradi obavezuje onoga ko mu je dao prokuru. Ukoliko je on zloupotrebio prokuru, vi ovde sada u nastavku kažete - osim ako privredno društvo ne dokaže (a svako društvo ima interes da dokaže) da treće lice zna za ova ograničenja ili je za njih moglo (opet ono -mogao) da zna. To bi otprilike sada značilo, kao, prokurista i poslovni partner dogovore se da učine nešto, neki kriminal, zloupotrebi ovaj prokuru, iznad ovlašćenja zaključi pravni posao, ovo treće lice znalo za to, ali to je materija krivičnog prava. Zašto vi isključujete odgovornost privrednog društva? Privredno društvo je odgovorno zato što nije vodilo računa koga je odredilo za prokuristu. Ne pričam vam ovo zbog ovih konkretnih lica, prokurista i ovoga koji je sa njim saučestvovao, ja vam pričam ovo zbog trećeg savesnika i ovog akcionara koji u jednom trenutku mogu da shvate, nema, kapital ne postoji, raspolagao prokurista, ko je on, daleko je od firme, niko ga ne kontroliše, niko ne zna o čemu se radi. Znači, ne ovo lice, nego neko drugo, treće, četvrto, peto, šesto lice je izigrano. Prokurista se lepo uhvati, napusti inostranstvo, završi posao. Molim vas, to su te osnovne primedbe, gde nema zaštite savesnih poverilaca, gde nema zaštite akcionara. Ako za svaki posao mora svaki poslovni čovek da zove privredni registar, da vidi šta je upisano, kako je upisano, onda ja moram da vam kažem - i neka on u granicama ovlašćenja uradi neki posao, on može da unakazi firmu. Prokurista - direktor društvene firme. Kome oni odgovaraju? Pojedini? Ima i savesnih ljudi. Šta rade direktori društvenih firmi? Koriste društvenu firmu za svoje lično bogaćenje. Ne razlikuju se od prokuriste uopšte. Ko kontroliše njihova ovlašćenja? Prokurista tu još gore može da bude.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj institut je preuzet iz rimskog prava i u rimskoj državi to je bio prokurator, prokurator neke provincije, a u kapitalističkim državama Evrope to je bio punomoćnik u parnici ili zastupnik nekog monaškog reda kod Pape. Ovaj amandman koji je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović upravo se oslanja čak i na odredbe rimskog prava, kao što su i zemlje Evropske unije preuzele ovaj tekst. To je naročito ovlašćenje kojim vlasnik, principal jednog privrednog preduzeća ovlašćuje nekoga da u njegovo ime i za njegov račun može da zaključuje pravne poslove. Slično ovlašćenje za određene poslove i prava potpisa imaju u pojedinim državama i visoki činovnici banaka i osiguravajućih društava. Želeo sam da vas podsetim da je ovo odredba i sadržaj iz italijanskog tj. iz rimskog prava i još jednom da kažem da su to preuzele zapravo mnoge zemlje Evropske unije. Amandman narodnog poslanika Ljubomira Kragovića je, dame i gospodo narodni poslanici, upravo u skladu sa odredbama i propisima koji su preuzeti iz rimskog prava. Ima osnova i treba ga prihvatiti i zato predlažem ministru da prihvati ovaj amandman, jer će biti delotvoran u praksi.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Momir Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, zbog vaše informacije, a i više zbog informacije srpske javnosti, poslanici SRS se i u klubu i pojedinačno za svaki predlog zakona, za svaki zakonski koncept koji se donese pred Narodnu skupštinu vrlo ozbiljno spremaju i rezultat je ovoliko amandmana za svaki predlog zakona. Što je predlog zakona lošiji, to je broj amandmana veći, jer tako pokušavamo da upodobimo taj predlog zakona i da ga, pre svega, dovedemo do te mere da bude bar prihvatljiv i primenjiv u praksi. Pre ovog predloga zakona imali smo predlog zakona koji će, i pored onoliko amandmana, biti ukras za vitrinu ministra koji ga je predložio. Za razliku od onog predloga, ovaj predlog zakona je manje loš i zato je manji broj amandmana iz poslaničkog kluba SRS stigao. U zavisnosti od sujete ministra, određeni broj amandmana se prihvati ili ne prihvati. Mogu da kažem da je veliki broj amandmana SRS prihvaćen i to će umnogome poboljšati ovaj predlog zakona. Podneo sam amandman na član 32. zakona. U tekstu zakona član 32. glasi: "Lica iz člana 31. stav 1. ovog zakona dužna su da u tom svojstvu izvršavaju svoje poslove savesno, sa pažnjom dobrog privrednika, u razumnom uverenju da deluju u najboljem interesu privrednog društva." Tražio sam svojim amandmanom da se stavovi 2. i 3. iz ovog člana brišu, jer nije jasno zašto bi u zakonu trebalo da piše kako će neko lice i na osnovu čega da donosi zaključke. Stav 2. kaže: "Lica iz stava 1. ovog člana dužna su da svoju procenu zasnivaju na informacijama i mišljenjima lica stručnih za odgovarajuću oblast za koja veruju da su u tom pogledu savesna i kompetentna". Koga će konsultovati neko ko rukovodi firmom, a ovde se radi o privatnoj firmi, nego nekog kome veruje i ko je savestan i kompetentan. Stav 3. ovog člana glasi: "Lice koje postupa u skladu sa stavovima 1. i 2. ovog člana nije odgovorno za štetu koja iz takve procene nastane za privredno društvo". Apsolutno su nepotrebna ova dva stava za ovaj zakon da bi bio primenjiv, i da je ministar imao malo više vremena da pročita ove amandmane, sigurno bi prihvatio i ovaj amandman. Ja mu sada predlažem da amandman prihvati.
Reč ima narodna poslanica Leila Ruždić-Trifunović.
Ja sam, u stvari, izašla da podržim ovaj amandman iz jednog vrlo jednostavnog razloga. Iznad člana 32. postoji naslov – Dužnost pažnje i pravilo poslovne procene. Stav 1. tog člana kaže da su lica iz člana 31. stav 1. ovog zakona dužna da u tom svojstvu izvršavaju svoje poslove savesno, sa pažnjom dobrog privrednika, u razumnom uverenju da deluju u najboljem interesu privrednog društva. Ovo "razumnom uverenju da deluju u najboljem interesu privrednog društva" već je dovoljno puštanja da čovek sam razmišlja o tome šta će, i sledeća dva stava su apsolutno nepotrebna. Nepotrebna su iz prostog razloga što vi terate lica da sama formiraju svoja mišljenja. Posle razrađujete potpuno nepotrebno, da ne upotrebim neki izraz koji bi bio adekvatniji. Naročito stav 3, koji onda anulira sve ovo što ste pokušali da im dozvolite – "nije odgovorno za štetu koja iz takve procene nastane za privredno društvo". Zašto je onda bio potreban stav 2. ako ga posle anulirate? Kada bi se ova dva stava izbrisala, prvi stav je sasvim dovoljan da objasni ono što se nalazi u članu 32.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Milajić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Igor Mirović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Aligrudić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Sreto Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, podneo sam amandman na član 41. Predloga zakona o privrednim društvima i to na stav 1. gde se kaže: "Komanditor komanditnog društva, član društva sa ograničenom odgovornošću ili akcionar akcionarskog društva imaju pravo da podnesu tužbu u svoje ime a za račun društva protiv bilo kog lica iz člana 31. ..." Predložio sam da se ovo "protiv bilo kog lica" briše i da ostane "protiv lica iz člana 31", što je sasvim razumljivo i ekonomično. Predložio sam da se u članu 41. stav 5. briše potpuno, a stav 5. glasi: "Postupak po derivativnoj tužbi ne može biti okončan vansudskim putem". Najmanje su dva razloga zbog kojih ovaj stav člana 41. treba brisati. Ovaj stav 5. je potpuno besmislen. Postupak po derivativnoj tužbi vode vlasnici akcija ili udela u svoje ime, a za račun privrednog društva. Taj postupak može da se okonča i vansudskim poravnanjem, jer ne dira u ovlašćenja drugih koji imaju akcije ili udele i ne dira čak u prava organa privrednog društva. Drugi razlog zbog kojeg treba brisati ovaj stav jeste što derivativna tužba znači da se postupak pokreće pred ovlašćenim sudom i ukoliko privredno društvo dobije zadovoljenje od lica iz člana 31. ovog zakona, odnosno ta lica su obavezna da ispune određenu obavezu i ukoliko ona bude ispunjena, smatra se da će doći da vansudskog poravnanja, odnosno nije potrebno ni pokretati postupak, a ukoliko je pokrenut treba ga prekinuti. Nadam se da će u danu za glasanje ovaj amandman biti prihvaćen.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Radić.Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? Narodni poslanik Ivan Radić.
Dame i gospodo narodni poslanici, zakon o privrednim društvima je svakako jedan od veoma značajnih zakona. Činjenica je da je on neophodan Republici Srbiji. Međutim, moja generalna primedba se odnosi na brzinu kojom je predlagač sa ovim predlogom zakona izašao pred Narodnu skupštinu. To se vidi i po velikom broju amandmana koje su podnele sve poslaničke grupe, pa čak i poslaničke grupe stranaka koje čine vladajuću koaliciju. Bilo je dosta tehničkih ispravki zakona. S obzirom na obimnost ovog zakona, moglo je malo više vremena da se da poslanicima, ali šta je tu je, moramo da radimo po dnevnom redu. S druge strane, raduje činjenica da su resorni odbori i ministar, kao ovlašćeni predstavnik predlagača, prihvatili veliki broj amandmana SRS, koji idu u pravcu poboljšanja ovog zakona i ka njegovoj boljoj primenjivosti. Što se amandmana tiče, podneo sam amandman na član 48. On se odnosi na deo zakona koji reguliše osnovna pitanja statusa preduzetnika, od pojma, preko registracije osnivačkog akta, odgovornosti itd. On konkretno glasi: U članu 48. stav 1. menja se i glasi: "Preduzetnik je, u smislu ovog zakona, fizičko lice koje je radi sticanja dobiti registrovalo...", ovo je ključna reč mog amandmana - registrovalo,"... da će u vidu zanimanja obavljati zakonom dozvoljene delatnosti, uključujući umetničke i stare zanate i poslove domaće radinosti." Šta je suština ovog amandmana? Znate, fizičko lice nije objekat koji je podložan registraciji. Fizičko lice, kao fizičko lice, ne može da se registruje. Da bi fizičko lice dobilo privredni status preduzetnika potrebno je da registruje svoju delatnost. Suština mog amandmana je upravo u tome da mora da registruje delatnost. Šta, po ovom predlogu, može da se desi? Fizičko lice može biti registrovano u MUP-u kao kriminalac, ali to mu ne daje pravni status preduzetnika. Registrovanje fizičkog lica je samo po sebi besmisleno i apsurdno. Znači, da bi fizičko lice steklo privredni status preduzetnika, mora da registruje svoju delatnost. Mislim da bi se prihvatanjem ovog amandmana potpuno precizirao ovaj član i apelujem na ministra, kao ovlašćenog predstavnika predlagača, da ovaj amandman prihvati.
Da li se još neko javlja za reč? Narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, podržavam amandman koji je podneo naš narodni poslanik, o kojem je govorio, ali bih samo skrenuo pažnju predlagaču na član 45. Dame i gospodo, prema odredbi člana 45. Predloga zakona, imate jednu normu koja je apsolutno nedefinisana, neodređena, sveobuhvatna, nerazumljiva i neće biti u praksi moguće da bude prihvaćena, niti da bude primenjena. Ako dođe do spornog odnosa pred nadležnim sudom, ukazujem predlagaču da obrati pažnju, a i vi, dame i gospodo narodni poslanici, verujem da to vidite: "Lica koja su osuđena za određena krivična dela iz oblasti privrede i službene dužnosti...". Dvadeset šest krivičnih dela je u glavi koja reguliše materiju krivičnopravne odgovornosti iz oblasti krivičnih dela, predviđena u glavi protiv privrede. Imate tamo oko 14 krivičnih dela koja su onoj glavi protiv službene dužnosti. Dakle, veliki broj krivičnih dela je u pitanju. Nije određeno koja će krivična dela, ako ih neko učini, biti smetnja da on obavlja poslove i zbog kojih će mu zakonodavac zabraniti rad u privredi. Na to sam samo želeo da ukažem. Veliki je ovo problem i ovo u praksi neće moći da bude primenjeno. Bilo ko da se obrati sudu, vezano za ovaj član i za ove odredbe, da se pozove, sud će da ga pita - izvolite, uredite ili krivičnu prijavu ili ćete optužni akt, uredite, ali navedite za koje krivično delo odgovara, da ne bi bio podoban da obavlja ovu dužnost. Ovo će biti ozbiljan problem u praksi i neće moći lako da se primeni. Zbog toga smatram da predlagač treba da razmisli o ovoj predloženoj normi, iz ovih razloga, jer je neodređena norma.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo ovog zakona. Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? Narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo, prilikom obrazlaganja amandmana poslanika SRS uglavnom volim da polemišem sa ministrom. Zato želim da upozorim predsedavajućeg da me ne opominje, jer je to danas činio nekim narodnim poslanicima, s obzirom da u Poslovniku o radu Narodne skupštine, u članu 137. nigde ne postoji nikakvo ograničenje narodnom poslaniku šta treba da govori prilikom obrazlaganja amandmana. Narodni poslanik obrazlaže amandman sa ciljem da ubedi ministra da, kao predstavnik Vlade, taj amandman prihvati ili da ubedi skupštinsku većinu da prihvati taj amandman. Prema tome, mojih pet minuta koji su mi dozvoljeni prema članu 137, svih pet minuta mogu da govorim, danas je subota, jer meni može da se učini da će to biti dovoljno ministru ili skupštinskoj većini da prihvati ovaj amandman. Prema tome, gospodine Anđelkoviću, nisam intervenisala po Poslovniku kada ste gospodina Ostoju opomenuli i pokušali da skrenete njegovu diskusiju i zato vas molim da to ubuduće ne činite. Amandman kolege Milovana Radovanovića je zaista, po mom mišljenju i prema mišljenju svih poslanika poslaničke grupe SRS, veoma smislen i veoma pravno utemeljen. Mislim da nema nijednog razloga da se ovaj amandman ne usvoji. O čemu se radi u članu 53? U stavu 1. Predloga zakona, na koji je amandmanski intervenisano, stoji da ortačko društvo, u smislu ovog zakona, jeste privredno društvo koje osnivaju dva ili više fizičkih i/ili pravnih lica u svojstvu ortaka društva radi obavljanja određene delatnosti. Mi mislimo da ovo "i/ili" treba da se briše, jer čini mi se da nije poznato postojanje ortačkog društva pravnih lica. Ortačko društvo je društvo fizičkih lica. U stavu 3. ovog člana stoji da su ortaci ortačkog društva odgovorni solidarno za sve obaveze društva, i to svojom celokupnom imovinom, ako sa poveriocem nije drugačije ugovoreno. Mi smatramo da ovo "ako sa poveriocem nije drugačije ugovoreno" treba da se briše, jer u skladu sa stavom SRS, o čemu su govorile i moje kolege i ja vezano za ovaj zakon, a i za zakone koje Vlada predlaže, mislimo da ne treba u zakonu ostavljati mogućnost, prilikom primene zakona, njegove zloupotrebe. Ovde ta mogućnost svakako postoji, jer ako ortačko društvo odgovara svojom celokupnom imovinom, a to je u redu, onda znači da i ortaci solidarno odgovaraju za obaveze ortačkog društva takođe svojom celokupnom imovinom i to je u redu, jer to ste predvideli, ali onda sa određenim poveriocem može da se zaključi ugovor, kako ste vi rekli, ako nije drugačije ugovoreno, znači, može biti i drugačije ugovoreno sa poveriocem. Onda se dovode u neravnopravan položaj različiti poverioci, ako ih ima više, a uglavnom ih ima više, pa onda može neko od članova tog ortačkog društva da jednog poverioca protežira iz nekih njemu poznatih razloga i da dovede u neravnopravan položaj nekog drugog poverioca koji može da ostane bez svoje imovine. Znate, u praksi smo imali dosta takvih slučajeva i ne bi trebalo da... bez obzira što je ministar ovde rekao, pokušao da ispravi ono što sam rekla, kada je u pitanju privatizacija; on je dao nekakvu drugačiju izjavu, a ne onako kako su novine prenele, pa je onda i danas ovde gospodin ministar ponovio da mu je privatizacija prioritet, što takođe prihvatamo. Rekao je i ponovio više puta da mu je prioritet brza i efikasna privatizacija, što takođe prihvatamo, ali svaki put, gospodine ministre, ne znam da li slučajno ili namerno izostavite ono - i poštena privatizacija. Znači, privatizacija – brza, efikasna, ali i poštena. Možda – na zakonu zasnovana, a onda to znači i poštena. Znate vi dobro da može biti i na zakonu zasnovana, jer kada imamo ovakve zakone koji mogu da se tumače i ovako i onako i imaju određene rupe, popularno nazvane, u zakonu, onda primena zakona ne mora uvek da znači i poštenu privatizaciju. Zato sam htela da vam skrenem pažnju i samo da vas pitam da li vam je to slučajno propušteno ili svesno, ja se nadam slučajno. Hvala.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku Vjerici Radeti, prekoračili ste 50 sekundi vremena predviđenog po Poslovniku. (Vjerica Radeta, sa mesta: Da li to znači da ste vi prekršili Poslovnik?) Ne, nisam hteo da vas upozorim, zato što sam vam računao ono vreme, odbio sam vam vreme kada ste me upozorili na poštovanje Poslovnika, a u članu 59. vrlo precizno piše da govornik mora da se pridržava dnevnog reda i da je predsedavajući obavezan da ga upozori kada prekrši taj dnevni red. Vi ste potrošili mnogo više vremena govoreći uopšte o životu. Narodni poslanik Petar Jojić o amandmanu koji je na dnevnom redu.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman koji je podneo gospodin Milovan Radovanović u svakom slučaju je delotvoran i treba ga prihvatiti. Napomenuo bih da je u definiciji ovog člana i predlogu ove norme trebalo dodati i ovo: "ili koje se pojavljuje", dakle, to društvo, pa – koje se pojavljuje u poslovnom prometu i u pravnom saobraćaju. Ova odrednica je upravo u zemljama EU prihvaćena, dakle društvo koje se pojavljuje u poslovnom prometu i koje se pojavljuje u pravnom saobraćaju. Toliko samo kao napomena, ali mi je bio cilj da podržim ovaj amandman i da predložim ministru da amandman razmotri i da ga prihvati.
Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć.
Dame i gospodo narodni poslanici, na član 55. stav 1. tačka 1) podneo sam amandman koji se oslanja na amandman na član 53. U prvom stavu člana 55. piše – puno ime i prebivalište svih fizičkih lica ortaka i poslovno ime i sedište pravnog lica svakog ortaka. Dakle, amandmanom je predviđeno da se ovo "i poslovno ime i sedište pravnog lica svakog ortaka" briše (radi se o osnivačkom aktu), a zašto? Zato što SRS zaista smatra da ortačko društvo treba da čine isključivo fizička lica. Mi ovakvim amandmanima nismo intervenisali ni na član 92. gde se uređuje osnivački akt komanditnog društva, niti na neke druge članove gde se opisuju osnivački akti društva sa ograničenom odgovornošću ili akcionarskog društva, isključivo smo to uradili u ovom članu koji se tiče ortačkog društva. Iako je ovaj amandman razmatran juče na Odboru za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom, obrazloženje predstavnika Vlade je bilo da u svetu postoji ovakav način povezivanja pravnih lica u ortačko društvo. Pitao sam da li imaju jedan primer za to. Predstavnici Vlade nisu imali, imao je kolega narodni poslanik, ali ne radi se o tome. Mi i dalje mislimo da to što oni imaju, kada je u pitanju povezivanje pravnih lica, nisu ortačka društva. Klasična ortačka društva su ipak samo povezivanje fizičkih lica. Pravna lica u ovom smislu, koja se bave privrednim aktivnostima, već su svojim aktom određena kao jedan od ovih oblika društva. Samim tim, ako su već osnivačkim aktom određeni kao jedan od oblika privrednih društava, oni su na taj način lice i svako drugo međusobno povezivanje je regulisano u petom delu, a tiče se povezivanja privrednih društava i lica. Ako je već jedno privredno društvo svojim aktom o osnivanju definisano kao privredno društvo, pre svega ima interes da se poveže sa nekim drugim licima, a nikakva druga pravna lica nemaju nikakav interes da se povežu sa drugim fizičkim licima da bi stvorili ortačko društvo. Sva ta druga pravna lica koja se ne bave privrednim aktivnostima imaće interes da pojedinac sa nekim drugim fizičkim licem napravi ortačko društvo koje će predstavljati privredno društvo. Nismo intervenisali ni u jednom daljem obliku privrednih društava po ovom pitanju, jer smatramo da sva druga društva, i društva sa ograničenom odgovornošću, i komanditno društvo i akcionarsko društvo, mogu da imaju ovakav oblik u osnivačkom aktu. Ali, zaista bi bilo dobro da Ministarstvo prihvati ovo i da ortačka društva ostanu ono što su bila i do sada, da budu lica povezana osnivačkim aktom i da se osnivaju fizička lica njime, jer je to jedino po čemu će se razlikovati. Ako je ova odredba prisutna kod ortačkih društava, društava sa ograničenom odgovornošću, komanditnih i akcionarskih društava, u čemu je onda razlika između svih tih društava? Razlika je u nijansama i ona nije dovoljna, može se, znači, smatrati da je to nepotrebno. Evo, toliko, želeo bih da prihvatite ovaj amandman, a oslonjen je na amandman na član 53. Hvala.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Izvolite, ministar Bubalo.
Evo, želim da kažem nešto vezano i za prethodni amandman i za ovaj, i za amandmane koji su iz ovog poglavlja. Amandmani se ne prihvataju iz razloga što predloženo rešenje u odredbama ovog zakona, koje se odnosi na ortačko i komanditno društvo, predstavlja prenošenje uporedne prakse drugih zakonodavstava, kao i usklađivanje sa direktivama Evropske unije. Pravna nauka i praksa u razvijenom svetu je otišla korak dalje. Istina je da smo mi u Zakonu o preduzećima imali upravo ovu vrstu podele društava na društva lica, društva kapitala, ali savremena pravna nauka je otišla korak dalje, briše tu granicu i poznaje četiri oblika privrednih društava. To su - ortačko, komanditno društvo, društvo sa ograničenom odgovornošću i akcionarsko društvo. Mislim da se ovim nije ništa veliko izgubilo, jer razlika između onoga što smo mi poznavali kao društvo lica... i dalje se odgovara potpunom imovinom. Kod društava kapitala znamo kakva je odgovornost. Moramo pratiti ono što se dešava ako smo već rekli da je jedan od principa na kojima se zasniva ovaj zakon načelo kompatibilnosti pravnih normi, i evo već sada imamo u savremenom svetu poznate primere fuzije, odnosno stvaranje ortakluka između pravnih lica i velikih multinacionalnih kompanija. Hvala.
Hvala vama. Da li još neko želi reč o amandmanu na član 55? Izvinite, ponavljam pitanje, kada je reč o amandmanu na član 55, da li još neko želi reč? (Ne.) Pa vi ste govorili o tom članu. A, izvolite, replika, izvinite nisam shvatio. Mislio sam da hoćete povodom amandmana.
Gospodine ministre, vidite o čemu se radi. Vi ste rekli da neke multinacionalne kompanije osnivaju ortačka društva. Ja sam govorio o tome da su te kompanije već svojim osnivačkim aktom, znači, jedan oblik privrednih društava i njihovo međusobno povezivanje je rešeno ovim našim zakonom u petom delu, gde se radi o povezivanju privrednih društava, jer nijedna od tih multinacionalnih kompanija nije neko pravno lice koje se ne bavi već privrednim aktivnostima i koje u suštini nije privredno društvo. I, ako se takva privredna društva povezuju međusobno, regulisano je da li se povezuju putem društava povezanih kapitalom ili povezanih ugovorom, ili mešovito povezanih i ugovorom i kapitalom; zavisno od toga, oni će oformiti nešto od ovoga, da li će biti koncern, holding ili grupa. Prema tome, navedite primer nekog pravnog lica koje već nije registrovano kao privredno društvo u jednom od ova četiri oblika, a koje se povezalo sa nekim drugim i napravilo ortačko društvo. Takvih primera nema. Drugo je ovo povezivanje ostalih.
Hvala na razjašnjenju. Dozvolite mi, mimo Poslovnika, da se zajednički konsultujemo. Molim vas, nadam se da mi dozvoljavate da iskoristim pravo po Poslovniku i da taj sat pauze ne dajem sada, jer među preostalim amandmanima postoji još 20 amandmana koji nisu prihvaćeni. Svi ostali su prihvaćeni, da vas ne brine ovaj broj amandmana, pa bi bilo međusobno korektno, nadam se, da nastavimo i da završavamo rad govoreći pojedinačno o amandmanima. Hvala vam na razumevanju. Da li još neko želi reč o amandmanu na član 55? (Ne.) Na član 75. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Nikolić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 76. amandman je podnela narodni poslanik Milica Gavrilović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 90. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Dragoljub Stamenković.
Dame i gospodo, u ime SRS podneo sam amandman na član 90. u kome tražim da se stav 1. menja i da glasi: "Komanditno društvo je privredno društvo koje se osniva ugovorom dva ili više lica radi obavljanja delatnosti pod zajedničkim poslovnim imenom, od kojih najmanje jedno lice odgovara neograničeno solidarno za obaveze društva (u daljem tekstu: komplementar), a rizik najmanje jednog lica ograničen je na iznos ugovorenog uloga (u daljem tekstu: komanditor)". Posle stava 1. dodaje se novi stav 2. koji glasi: "Komplementar može biti samo fizičko lice, a komanditor - fizičko i pravno lice". Dosadašnji stavovi 2. i 3. postaju novi stavovi 3. i 4. Razlog za podnošenje ovog amandmana je što smatramo da se ovim menja pojam komanditnog društva zato što Predlog zakona sadrži pogrešnu definiciju.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Stevanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Branislav Stevanović.
Dame i gospodo, u ime SRS podneo sam amandman na član 92. Predloga zakona o privrednim društvima, gde se u stavu 1. tačka 1) posle reči "fizičkog lica" dodaju reči "komplementara i komanditora", a reči "komplementari i" brišu se. Mada ovde više deluje kao gramatička greška, smatram da se dodavanjem ovih reči i te kako reguliše situacija kada je u pitanju sam odnos između komplementara i komanditora, jer poslove vode komplementari a nadzor vrše komanditori. Međutim, više puta se ovde govorilo o privatizaciji. Član sam Odbora i želim ovom prilikom da skrenem pažnju gospodinu Bubalu da sam nekoliko puta podneo zahtev, mi smo zvanično uputili apel našem RTS-u i lokalnim televizijama Republike Srbije da se vrši edukacija stanovništva po ovom pitanju. Znači, svakako da je sam ovaj zakon veoma dobar i stigao je u pravo vreme, mada će ipak Zakon o privatizaciji morati da dođe u proceduru da se izmeni i dopuni, posebno u postprivatizacionom procesu. Želim ovom prilikom da iskoristim situaciju, javljanje povodom ovog amandmana, da vi uputite apel našoj Radio-televiziji Srbije i lokalnim televizijama da uzmu u obzir edukaciju stanovništva, jer mnogi radnici u našim preduzećima su ojađeni i nalaze se na ulici, bez posla, prevareni od mnogih bivših tajkuna, u prethodnom sistemu i ovom sadašnjem, pa bih vas molio da ovom prilikom, znači, veoma ozbiljno krenemo u ovaj proces. Znači, mi poslanici smo dobro proučili ovaj zakon i jasno je da je ova praznina sada, u ovom delu zakona, popunjena. Smatram da je ovde ovim zakonom, da ga ne hvalim puno, dosta stvari regulisano, znači, oko osnivanja samih društava, samo postupak i same sankcije, kazne oko svega ovoga itd. Potrebno je da se naše stanovništvo u tom smislu edukuje, da se upozna, da sami ljudi, radnici znaju na koji način da se udruže; jednostavno, ako postoji čak mogućnost i da se putem štampe dođe do građanstva, da bi ljudi jednostavnije i mnogo sigurnije ušli u samu privatizaciju, a znamo i sami da veliki broj preduzeća još postoji, posebno kada pomenem "Knjaz" i mnoge jake firme koje su još u procesu privatizacije, tako da bi sami radnici imali precizne smernice u ovom pravcu. Toliko, hvala.
Zahvaljujem se. Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Na član 98. amandman je podnela narodni poslanik Milica Gavrilović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 104. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Branislav Rankić. Izvolite.
Vrlo kratko. Dame i gospodo, moj amandman odnosi se na četvrti stav u članu 104, gde se kaže da društvo sa ograničenom odgovornošću može imati najviše 50 članova. Amandmanom je predloženo da može imati najviše 30 članova. To je zbog privrednih aktivnosti kakve jesu u našem društvu, primerenije je ovom vremenu i ovom trenutku. Ne znamo šta će biti u budućnosti, ali će se verovatno ovaj zakon i neke odredbe menjati. Više je ovo zbog stava 5, u kome se kaže da ako se ovaj broj poveća iznad 50, i ako se taj broj održi u periodu dužem od godinu dana, takvo društvo će preći u formu zatvorenog akcionarskog društva. Mi mislimo da bi već kad pređe preko 30 članova trebalo da pređe u neku formu privrednog društva, zatvorenog akcionarskog društva. Hvala vam.
Hvala vama. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 112. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Milan Stevović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, smatram da je predstavnik Vlade u dosadašnjem radu pokazao da su amandmani SRS bili sasvim na mestu i logični. Izražavam zahvalnost što su u ovolikom broju prihvaćeni. Ovo o čemu bih sada govorio tiče se minimalnog osnivačkog kapitala i odnosi se na društva sa ograničenom odgovornošću. Kada je u pitanju stav 1, mislim da su se svi usaglasili da osnivački ulog treba da bude 500 evra, jedan mnogo manji iznos u odnosu na prethodne zakonske regulative. Naime, prilikom izmena ovih zakona uvek se dolazi do nekih novih cifara. Smatram da smo ovde postigli jedan konsenzus da radi otvaranja privrednih društava, odnosno radi otvaranja društava sa ograničenom odgovornošću ovaj iznos treba da bude ovoliki koliki je u stavu 1. Međutim, u stavu 2. predviđeni su izuzeci od ovog, a to je da se posebnim zakonom za osnivanje finansijskih i osiguravajućih organizacija i privrednih društava koja obavljaju zakonom određene delatnosti kao društva sa ograničenom odgovornošću može odrediti veći minimalni osnivački kapital. Smatram i ovu odredbu dosta solidnom, pod uslovom da se izbriše "finansijskih i osiguravajućih organizacija". Evo iz kojih razloga. Ako izdvojimo društva sa ograničenom odgovornošću, sasvim je jasno da prema klasifikaciji delatnosti ova odredba ima opravdanje, jer s obzirom na delatnosti koje može društvo sa ograničenom odgovornošću obavljati, opravdano je da osnivački kapital bude veći. Međutim, ne možemo reći da u svemu ovome treba da učestvuju finansijske i osiguravajuće organizacije. Tu pre svega mislim na banke, štedionice i druge osiguravajuće kuće. Kada vidimo strukturu njihovih poslova, strukturu njihovih delatnosti, znamo, i u praksi je to potvrđeno, da su oni obično akcionarska društva. Prema tome, ove subjekte treba izvući iz celog ovog konteksta, a ono što ostaje, dakle, društva sa ograničenom odgovornošću sa posebnim delatnostima imaju opravdanje da imaju nešto veći minimalni kapital. Eto, iz tih razloga predlažem da se ovaj amandman SRS-a usvoji. Hvala.
Hvala vama. Još neko povodom istog amandmana? (Ne.) Na član 113. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 115. amandman je podneo narodni poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 117. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, izvolite.
Dame i gospodo, član 117. je u sklopu ove glave III koja govori o društvima sa ograničenom odgovornošću. Amandman kolege Vitomira Plužarevića, u ime poslaničke grupe SRS, zaista je amandman koji bi trebalo da se prihvati, jer je smislen, pravno utemeljen i pravno-tehnički doteruje ovaj član 117, odnosno treći stav ovog člana. U trećem stavu ponuđenog predloga od strane Vlade kao predlagača stoji da "društvo sa ograničenom odgovornošću izdaje svakom članu društva potvrdu kao dokaz članstva i njegovog udela, ako osnivačkim aktom ili ugovorom članova društva nije drukčije određeno". Mislimo da umesto ovog "i njegovog udela" treba da stoji: "Društvo sa ograničenom odgovornošću izdaje svakom članu društva potvrdu kao dokaz članstva srazmernog učešća njegovog udela u osnovnom kapitalu". Na ovaj način se kompletira sadržaj potvrde, i mislimo da je to zaista kompletnije, sveobuhvatnije rešenje. Prosto mi nije jasno zašto predstavnik predlagača gospodin Bubalo nije prihvatio i ovaj amandman, s obzirom da je, moram da priznam, pokazao dobru volju i razumevanje, što nije baš uobičajeno kada su u pitanju amandmani Srpske radikalne stranke. Rekla bih, gospodine Bubalo, vama se obraćam... Gospodine Palaliću, pustite ministra da me čuje, videćete da će da prihvati ovaj amandman. Dakle, gospodine Bubalo, mislim da ovaj amandman niste prihvatili samo zato što i vi kao i narodni poslanici niste imali dovoljno vremena. I vi ste očekivali da će ovaj zakon biti na dnevnom redu mnogo kasnije nego što jeste. Razumem da ste dobili amandmane tek juče i da je bilo jako malo vremena, ali evo sada vam predlažem, pogledajte amandman, pogledajte ovaj predloženi član i videćete da je ovo amandmansko rešenje sveobuhvatnije, konkretnije, ne diramo u suštinu ni zakona, ni člana 117. ni cele ove glave. Jednostavno mislimo da je amandmansko rešenje primerenije i da treba da se usvoji i nadam se, ako to ne učinite vi, da će to učiniti kolege narodni poslanici u danu za glasanje.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Sada se i ja pridružujem apelu koji je više puta izrečen. Gospođo Radeta, dozvolite sada vi da ja kažem nešto ministru. Dakle, molim da se detaljno pregledaju još jednom amandmani i ako postoji potreba da se neki od amandmana usaglase i prihvate da se o tome razgovara u ponedeljak pre podne sa poslanicima, jer očito postoji zabuna. Naime, šefovima poslaničkih grupa svih stranaka sam pravovremeno, tri dana pre nego što je došao ovaj zakon na dnevni red, rekao da će zbog ubrzavanja rada sednice i onoga što smo dogovarali svi zajedno pre 20 dana ovaj zakon svakako stići ranije, što ne znači da nije trebalo još više vremena za međusobno usaglašavanje u okviru poslaničkih grupa. Zahvaljujem. Na član 118. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 123. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Milan Stevović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću vrlo kratko da obrazložim zašto sam podneo ovaj amandman u ime SRS. Član 123. odnosi se na kredit društva za sticanje njegovih udela. Smatram da u ovom članu dolazi do jednog talasanja između stavova 1, 2. i 3, pa sam predložio da se stavovi 2. i 3. brišu kao bespotrebni, jer ovaj prvi stav govori sve. On glasi: "Društvo sa ograničenom odgovornošću ne može, direktno ili indirektno, pružati finansijsku podršku bilo koje vrste za kupovinu svojih udela". To je potpuno razumljivo i potpuno tačno, međutim u stavu 2. dolazi do kolebanja, pa se onda kaže: "Odredba stava 1. ovog člana ne odnosi se na tekuće pravne poslove finansijskih organizacija, kao ni na davanje avansa ili kredita ili pružanja obezbeđenja od strane društva sa ograničenom odgovornošću za sticanje udela društva od strane zaposlenih u društvu ili u povezanim društvima." Ukoliko bi ovo postojalo, zasigurno bi došlo do određenih malverzacija. Zato dolazi do predviđanja u stavu 3. koji kaže: "Raspolaganja iz stava 2. ovog člana mogu se vršiti samo u okviru ograničenja plaćanja propisanih ovim zakonom." Ova formulacija je zbunjujuća. Dakle, predložio bih da se usvoji samo stav 1, a da se stavovi 2. i 3. brišu iz praktičnih razloga.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 125. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 126. amandman je podnela narodni poslanik Milica Gavrilović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 128. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Milan Škrbić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ja ću veoma kratko o ovom amandmanu. Jednostavno, kada sam podnosio ovaj amandman na Predlog zakona o privrednim društvima, ispred poslaničke grupe SRS, trudio sam se da ovim amandmanom nešto probam uprostiti i skratiti. Znači, ovim amandmanom sam hteo da uprostim i skratim objašnjenje, kada govorimo o uslovima i posledicama prenosa u članu 128, da ne bude preširoko; mišljenja sam da treba da bude kratko i jednostavno, da to objašnjenje u stvari skratimo. Predložio sam da se u stavu 1. člana 128, koji se odnosi na uslove i posledice prenosa, druga rečenica briše. Ta rečenica glasi: "Za prenos udela nije potrebna izmena osnivačkog akta društva sa ograničenom odgovornošću, osim ako je tim aktom drugačije određeno". Mislim da tu drugu rečenicu treba izbrisati i da ostane prva koja definiše i jasno govori da se udeo prenosi ugovorom u pisanoj formi sa overenim potpisima prenosioca i sticaoca. To je definisano. Stav 2. definiše neke stvari i govori: "Prenosilac udela i sticalac udela obavezni su da bez odlaganja prijave društvu sa ograničenom odgovornošću prenos udela, promenu člana i vreme promene, radi upisa u knjigu udela." Stavio sam primedbu da se stav 3. menja i da glasi: "Sticalac udela postaje član društva sa ograničenom odgovornošću", i ništa više. Bespotrebno je da ta jedna rečenica definiše to; možda je tehničke prirode, a stav 4. ostaje –prenos udela na naslednike ima pravno dejstvo u skladu sa aktom o nasleđivanju. Mišljenja sam da je i ovaj zakon trebalo usvojiti pre nego Zakon o radu i Zakon o privatizaciji. Mislim da je to sve povezano. Zašto to nije urađeno? Mi smo to kao poslanička grupa predložili krajem januara, Zakon o privatizaciji, a zašto nije na dnevnom redu mogu i da pretpostavim - zbog silnih problema. Nije bilo ministra, ali možda se nekima ranije nije ni žurilo da to rade, jer puno problema oko privatizacije ima. Toga smo svesni. Zašto govorim o Zakonu o radu, koji je povezan i sa zakonom o mirnom rešavanju radnih sporova. Navešću vam jedan primer, pošto nisam imao prilike da obrazlažem. Recimo, u Brodogradilištu u Apatinu firma je dovedena u situaciju da bude privatizovana.Novi vlasnik, gazda koji potiče iz centra moći, to tvrdim, jednostavno je preuzeo obaveze koje nije ispunio ni u jednoj tački ugovora. Svi zaposleni u Brodogradilištu (nekada je bilo zaposleno blizu 800 ljudi) tužili su novog gazdu, poslodavca, zbog neispunjenja ugovornih obaveza koje se odnose na neisplaćene lične dohotke i izmirenje po osnovu raznih doprinosa itd. Da bih skratio ovu diskusiju ja ću vam reći da od toga ništa nema. Čak je i Agencija za privatizaciju dolazila na reviziju; od toga ništa nema, pa neće nikada ni biti. Zbog čega? Zato što je taj gazda gospodin Vojin Lazarević.
Na član 135. amandman je podneo narodni poslanik Zlatko Radić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 135. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Milica Gavrilović, i povukla je amandman. Narodni poslanik Veroljub Arsić podneo je amandman na Odeljak 8. i članove 136 - 152. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na članove 136 - 152, koji je više u svrhu pravno-tehničke redakcije ovog zakona. Znači, ovde se spominje da je jedan od organa preduzeća ili društva skupština članova društva, tako da me u najmanju ruku čudi što je predlagač nastojao da se ovaj deo teksta ne menja, jer sam tražio da to bude skupština društva, a ne skupština članova društva. Da sam u pravu vidi se iz samog člana 136. tačka 3), gde se kaže: "Član društva sa ograničenom odgovornošću iz stava 2. ovog člana po donošenju odluka iz nadležnosti skupštine društva sa ograničenom odgovornošću sastavlja i potpisuje zapisnik i donete odluke upisuje u knjigu odluka." Znači, u ovom članu 136. već postoje, prihvaćene su od samog predlagača ove odredbe, da bi u članu 138. tačka 1) bilo: "Sednica skupštine članova društva sa ograničenom odgovornošću...", i tako se sve provlači do člana 152. Suludo je da se ovo naziva skupština članova društva, kao što to i piše u obrazloženju za ovaj amandman, zato što bi se Narodna skupština Republike Srbije zvala narodna skupština narodnih poslanika Republike Srbije, ukoliko ovaj amandman ne prihvatite.
Na član 136. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć.
Dame i gospodo narodni poslanici, ipak mislim da ministar nije imao dovoljno vremena da detaljno pogleda sve amandmane SRS, iako gospodin predsednik kaže da smo mi narodni poslanici, a pretpostavljam i ministar, imali cela tri dana saznanja da će ovaj zakon o privrednim društvima, sa skoro 500 članova, biti na dnevnom redu danas, odnosno juče. Za ta tri dana mi smo uspeli da vidimo neke nelogičnosti. I pored toga što je gospodin ministar u ime Vlade prihvatio jedan broj amandmana SRS, čini mi se da je i ovaj amandman koji je podneo gospodin Igor Bečić zaista smislen i ima pravnu podlogu i treba da bude usvojen. Radi javnosti, da se ne stekne utisak da mi govorimo samo da bismo govorili, pročitaću predloženo rešenje i amandmansko rešenje. Stav 2. člana 136. kaže: "U društvu sa ograničenom odgovornošću sa jednim članom ovlašćenja skupštine članova vrši taj član ili ovlašćeno lice". Znači, radi se o društvu sa jednim članom. U stavu 4, čije brisanje predlažemo, kaže se: "Sporazumi između člana iz stava 2. ovog člana i društva moraju biti u pisanoj formi ili uneti u knjigu odluka, osim ako se radi o tekućim poslovima zaključenim pod uobičajenim uslovima". Zaista je potpuno nejasno i zato je podnet amandman, jer nije bilo moguće utvrditi na šta se odnosi odredba ovog stava 4. kada je u pitanju jednočlano društvo, društvo sa jednim članom. Sa kim će to društvo sa jednim članom da zaključi sporazum? Sa jednim delom sebe. To jednostavno nije dovoljno jasno i pokušavam da ubedim ministra da prihvati ovaj amandman, a dozvoljavam i da on ubedi poslanike SRS-a da predloženo rešenje ima smisla.
Da li još neko želi reč? Pre nego što pređemo na sledeći amandman, reč ima ministar.
Mislim da smo pokazali spremnost da se prihvati sve ono što je bilo zaista racionalno i što je doprinosilo poboljšanju kvaliteta ovog zakona. Razlog zašto ovaj amandman ne može da se prihvati leži, pre svega, u tome što je predloženo rešenje u skladu sa 12. direktivom Evropske unije o jednočlanom društvu sa ograničenom odgovornošću. Ovaj stav 4. se odnosi i na takvu mogućnost, odnosno na sve oblike privrednih društava koja u jednom trenutku mogu postati jednočlana društva sa ograničenom odgovornošću.
Na član 139. amandman je podnela narodni poslanik Milica Gavrilović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 140. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 144. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Gajić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 146. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Radiša Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS na Predlog zakona o privrednim društvima podnosim amandman na član 146. stav 1, gde se reči "iz člana 144. st. 1. i 3" zamenjuju rečima "iz člana 144. stav 1". Stav 3. se briše. Da bih pojasnio ovaj stav 3. iz člana 144. citiraću ga u celosti, da bi se video razlog za njegovo brisanje iz člana 146: "Kvorum za odlučivanje na ponovljenoj skupštini čini jedna trećina od ukupnog broja glasova članova društva sa ograničenom odgovornošću, ako osnivačkim aktom ili ugovorom članova društva nije određen veći broj glasova". Iz ovog proističe da je u stavu 1. iz člana 146. u kome se navodi sporni stav 3. iz člana 144. potrebno isti izbrisati i ostaviti samo stav 1, iz razloga što se na taj način izbegava kvalifikovano mala većina ako bi kvorum bila jedna trećina. Ako znamo da društvo sa ograničenom odgovornošću ima do 50 članova, po članu 104. stav 4, a izuzetno do 100, ali koje posle godinu dana menja pravnu formu i prelazi u zatvoreno akcionarsko društvo, može se lako sagledati da sa ovako kvalifikovanom malom većinom lako može doći do zloupotreba, pogotovo prema članovima društva koji ne poznaju dobro svoja prava u pomenutom društvu. Ovako će ispasti da će jedna trećina članova društva sa ograničenom odgovornošću koje, recimo, ima 50 članova prisustvovati na ponovljenoj skupštini i od toga će biti dovoljno da devet članova predstavljaju većinu. Eto moguće zloupotrebe. To je, u stvari, u suprotnosti sa statusnom ravnopravnošću svih članova društva. U članu 146. u odeljku "Odlučivanje" potrebno je izbrisati stav 3. člana 144. koji se ovde navodi, jer se tako odlučivanje dovodi u sumnju ako bi kvorum bila jedna trećina. Isto kao kada bi neko u Narodnoj skupštini proglasio legitimnim odluke koje usvoji većina od 84 poslanika. Takođe, jedan od argumenata da prihvatite ovaj amandman je i činjenica da je Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom, kao i predstavnik vašeg ministarstva, prihvatio prethodni amandman na član 144, i to baš na stav 3. gde se termin "odlučivanje" zamenjuje rečima "održavanje ponovljene skupštine". Pošto se članom 146. reguliše način odlučivanja, izlišno je navoditi stav 3. po članu 144, jer se njime reguliše održavanje skupštine društva sa ograničenom odgovornošću, a ne odlučivanje.
Reč ima narodni poslanik Vojkan Tomić.
Javnosti radi, mislim da nije primereno poređenje u ovom amandmanu sa Narodnom skupštinom, jer Narodna skupština svoje odluke donosi na osnovu Ustava i na osnovu svih onih propisa koji su propisani u Poslovniku. Poređenje sa onim koliko je potrebno za kvorum za rad Skupštine nije primereno sa ovim što se navodi u ovom amandmanu, jer u osnivačkom aktu može biti propisano drugačije. To apsolutno nije u skladu sa onim što Narodna skupština radi.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanici Milan Nikolić, Zoran Anđelković i Bojan Kekić podneli su zajedno pet amandmana i amandman sa ispravkom i povukli su svih pet amandmana. Na član 155. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 157. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 157. amandman je podneo narodni poslanik Stevica Deđanski. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 163. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 170. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 174. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 176. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 179. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Stevanović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? Narodni poslanik Branislav Stevanović.
Dame i gospodo, na Predlog zakona o privrednim društvima podneo sam amandman, ispred SRS, na član 179. stav 2. tačka 4), koja se briše, a radi se o isključivanju članova iz društva sa ograničenom odgovornošću. Tačka 4) kaže: "svojim ponašanjem sprečava ili otežava poslovanje društva". Tačka 4) govori da nije dovoljno precizno objašnjen način delovanja člana i uopšte nije tačno precizirano zbog čega i kako bi on bio isključen. Hoću ovom prilikom da kažem, kao što sam rekao, da je ovaj zakon u direktnoj sprezi sa privatizacijom u Srbiji i uopšte sa Zakonom o privatizaciji. Skrenuo bih pažnju gospodinu ministru da je govorio da ne želi da vrši reviziju privatizacije. Smatram da je to velika nepravda za državu, jer mnoge nepravilnosti su se dogodile, naravno, zbog samog Zakona o privatizaciji, koji smo mi članovi Odbora dobili, gde imamo levu stranu zakona na engleskom, a desnu stranu zakona na srpskom jeziku. Prema tome, taj Zakon o privatizaciji je DS veoma precizno prepisala, jednostavno, bez ikakvog razmišljanja, nametnut zakon, koji stvarno treba da u najbližem roku uđe u skupštinsku proceduru. Zakon o privatizaciji, rekao sam već, najviše pravi probleme u postprivatizacionom procesu, gde ima mnogo nepravilnosti i mnogo nedorečenosti, tako da sami radnici ni na sudu ne mogu da rešavaju svoje nagomilane probleme. Ovom prilikom bih hteo da skrenem pažnju predsedniku Skupštine i zamolio bih ga da svojim delovanjem u javnosti, u štampi, malo veći doprinos da ovom uvaženom domu i nama - poslanicima, da veću pažnju posveti nama, nego svojoj ličnoj reputaciji sa izjavama koje daje u štampi.
Nisam razumeo. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 185. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 186. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? Narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 186. stav 2. i predložio da se taj stav briše. Predlažem da se ovaj amandman usvoji. S obzirom da nisam učestvovao u načelnoj raspravi, samo bih u dve-tri rečenice ukazao da je ovaj zakon u određenim odredbama u suprotnosti sa Zakonom o obligacionim odnosima, pogotovo kada je u pitanju zastarelost. Pre svega, u Zakonu o obligacionim odnosima, koji je sistemski zakon i veoma dobarzakon, prema odredbama člana 360. sve do 393, regulisani su rokovi, vreme, način zastarelosti. Rokovi koji se predviđaju u predloženom zakonu apsolutno su u suprotnosti sa odredbama Zakona o obligacionim odnosima i zbog toga predlažem predlagaču da razmotri još jednom, ima vremena do usvajanja zakona, da se usklade, ako ništa, sa Zakonom o obligacionim odnosima. U suprotnom, ovaj zakon neće moći da bude primenjen u praksi.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 190. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 194. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč? Narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam namerno izlazila da repliciram gospodinu ministru kada je odgovarao na moje obrazloženje amandmana na član 136. U načelnoj raspravi moje kolege iz SRS i ja govorili smo upravo u tom smislu da smo svesni, kada je u pitanju ovaj zakon, kao i mnogi zakoni koji treba da budu doneti u ovoj Narodnoj skupštini, da treba da bude izvršena harmonizacija naših propisa sa propisima Evropske unije, ali takođe da bi predlagač, kao i skupštinska većina, prilikom usvajanja ovih zakona morali da vode računa da ti propisi ne mogu bukvalno da se prepisuju. Mi imamo svoje specifičnosti, kao što ih svaka zemlja ima, i to usklađivanje treba da bude takvo da uvažava specifičnosti Srbije, srpske privrede, srpske privatizacije, veoma lošeg stanja u našoj privredi, veoma lošeg stanja zbog kriminalnih privatizacija, veoma lošeg stanja zbog milion nezaposlenih u Srbiji. Zato mi se nije dopalo takvo obrazloženje ministra koji je rekao da taj amandman nije mogao da bude usvojen samo zato što se radi o nekoj direktivi Evropske unije. Gospodine ministre i dame i gospodo, i predsednik Srbije je prihvatio nekakvu direktivu kada je pozvao Srbe sa Kosova da izađu na izbore, pa je napravio strašan nacionalni problem i verovatno zbog toga zaboravio na svoje izborno obećanje o novim radnim mestima, o većim platama, o većim penzijama. Nemojte i vi, gospodo iz Vlade, da se hvatate u istu klopku. Evropska unije često nije dobronamerna kada je u pitanju država Srbija i srpski nacionalni interes. Kada je reč o članu 194. i amandmanu koji je kolega Nemanja Šarović predložio, radi se o tome da je predloženo vladino rešenje (tema je zatvoreno društvo) da zatvoreno akcionarsko društvo može imati najviše 100 akcionara. Mi u SRS mislimo da broj 100 treba da se zameni brojem 50, zato što bi akcionarska društva zatvorenog tipa, po pravilu, trebalo da imaju manji broj članova. Nadam se da ćete i ovaj amandman da usvojite, zato što je sigurno smislen, zato što je prilagođen akcionarskom društvu, prilagođen našem pravnom sistemu. Naravno, ako nemate neku drugu direktivu, ali to je ono što vi morate da slušate, a mi iz opozicije naravno ne moramo.
Zahvaljujem se. Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Reč ima ministar Predrag Bubalo.
Nažalost, pored činjenice da su određene odredbe usklađene sa direktivama Evropske unije, ovo je jedan promašaj predlagača, zato što ovo nema nikakve veze sa direktivom. Ovo je bilo osmišljeno. Naše je originalno rešenje i odmereno je, iz dva razloga. Ko može više, može i manje. Znači, ako se umesto 50 postavi granica 100, to ne znači da ne može da bude zatvoreno akcionarsko društvo ispod 50. Sa druge strane, nakon procesa privatizacije doći će do određenog broja organizacionih promena u samim akcionarskim društvima koja će postati zatvorena akcionarska društva i potrebno je da imamo jedan širi prostor, odnosno brojka 100 je na pravi način odmerena u odnosu na predložena rešenja i nije u skladu sa direktivama, jer direktive nam nisu naložile da tako uradimo.
Na član 196. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 197. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 211. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 212. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 220. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 232. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 233. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 236. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 277. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 282. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Milošević. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 298. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Pešić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 313. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 334. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Pešić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 347. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Pešić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 350. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 363. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Pešić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanik Milutin Pešić podneo je amandman na naziv dela petog. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 371. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 395. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 413. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 445. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 447. amandman je podneo poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 447. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović.
U obrazloženju Predloga zakona je rečeno da je zakon sve učinio da zaštiti male akcionare. Tačno je, ali ako je to do kraja učinjeno onda je ovakav član sa sadržinom člana 447. nepotreban u ovom zakonu i zato predlažem da se član 447. briše. Član 447. predviđa da veliki akcionar koji ima 95% vlasništva može da natera malog akcionara koji ima samo 5% vlasništva da mu proda svoje akcije. Nalazim opravdanje za to što tražim da se briše taj član. U članu 13. u stavu 10. se govori da prava privrednih društava po osnovu odgovornosti, pa se nabraja onih devet čuvenih tačaka, ostvaruje društvo ili ortak, odnosno član i akcionar koji ima ili zastupa najmanje 5% osnovnog kapitala u preduzeću. Pitam se zašto onda dajemo bilo kakva prava malom akcionaru koji ima samo 5% akcija, ako mu ih oduzimamo na taj način što ga teramo na prinudnu prodaju. Sledeći član 448. štiti malog akcionara i daje mu pravo da bude prvi ponuđač, odnosno da se prvo od njega otkupe akcije ako ima 5%. Ali je pitanje zašto dajemo velikom akcionaru, koji ima 95% vlasništva, da može da otkupi, odnosno da ovaj mora da mu proda akcije. Tu po našem osećanju nema zaštite malih akcionara od većinskog vlasnika i mislim da je neophodno da se ovaj amandman usvoji i da se mali akcionari na taj način zaštite. Hvala.
Zahvaljujem se. Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Reč ima gospodin ministar Bubalo. Izvolite.
Pošto se nalazimo pri kraju rasprave o amandmanima i Predlogu zakona, ne u cilju da bih podelio Skupštinu nego da iskoristimo još jedan momenat, pošto je amandman pravno moguć, predlažem da se o ovom amandmanu Skupština izjasni. Za mene ima razloga i za i protiv, ali predlažem da se Skupština prilikom odlučivanja izjasni o njemu.
Hvala. Na član 450. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 451. amandman je podneo narodni poslanik Željko Tomić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 456. amandman je podneo poslanik Zoran Nikolić. Predstavnik predlagača i Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom su prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Pošto smo time iscrpli dnevni red ove sednice, određujem ponedeljak, 15. novembar u 14,00 časova... [[žagor]] molim vas, imam molbu poslanika, razumite, pošto će se formirati neke skupštine, a i Odbor za bezbednost ima sednicu, onda znači u 14,00 časova kao dan za glasanje. Istovremeno vas molim da saslušate jedno važno obaveštenje - da bi poslanici pravovremeno pripremili i predali amandmane, nameravam da sednicu na kojoj će se naći Predlog zakona o budžetu za 2005. godinu zakažem najverovatnije za četvrtak 18. novembar. Hvala vam mnogo. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, zahvaljujem na strpljenju, sačekali smo da završi rad Odbora za bezbednost. Prema službenoj evidenciji prisustvuje 217 narodnih poslanika. Nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečen da prisustvuje narodni poslanik Nenad Bogdanović. Pošto je Narodna skupština obavila raspravu o svim tačkama dnevnog reda Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja u 2004. godini, prelazima na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o parničnom postupku, u načelu. Za 123, uzdržanih 21, nije glasalo 60, od 204 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Na sednici Odbora za pravosuđe i upravu narodni poslanik Slobodan Vučković, predstavnik grupe podnosilaca amandmana, povukao je amandman na član 166, koji su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić, a narodni poslanik Žarko Obradović, na sednici Odbora za pravosuđe i upravu, povukao je amandman na član 327. Predloga zakona. Takođe, podsećam vas da je u toku pretres Predloga zakona u pojedinostima, predstavnik podnosilaca amandmana, narodni poslanik Milan Marković povukao je amandman na član 84, koji su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković i Slobodan Pajović, kao i da je konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Vladimira Homana na član 134; Slobodana Vučkovića, Slobodana Pajovića, Miodraga Đidića, Milana Markovića, Leile Ruždić-Trifunović i Boška Ristića na član 145; Žarka Obradovića na član 296. i Bojana Kekića na član 296. Predloga zakona. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 62, protiv 145, uzdržan jedan, nije glasalo šest, od 214 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Išpanović Ištvan. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za četiri, protiv 176, uzdržanih 25, nije glasalo deset, od 215 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 62, protiv 146, uzdržan jedan, nije glasalo osam, od 217 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 62, protiv 130, uzdržanih 20, nije glasalo pet, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 28, protiv 121, uzdržana dva, nije glasalo 66, od 217 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 30, protiv 123, nije glasalo 68, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača na sednici Narodne skupštine prihvatio je ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 154, protiv 65, nisu glasala dva, od 221 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 29, protiv 125, nije glasalo 66, od 220 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 30, protiv 121, nije glasalo 70, od 221 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Vjerica Radeta. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 122, uzdržan jedan, nije glasalo šest, od 222 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 93, protiv 120, nije glasalo devet, od 222 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 120, nije glasalo 20, od 205 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Miodrag Đidić, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 121, nisu glasala četiri, od 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 88. amandmansu zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nije glasalo 66, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 123, nisu glasala dva, od 191 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 97. amandman je podneo narodni poslanik Išpanović Ištvan. Predstavnik predlagača nije prihvatio ovaj amandman,Odbor za pravosuđe i upravu je prihvatio ovajamandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za dva, protiv 121, nije glasalo 68, od 191 narodnog poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Predstavnik predlagača na sednici Narodne skupštine prihvatio je ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 189, nisu glasala tri, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 104. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 125, nije glasao jedan, od 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 106. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Božidar Koprivica. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 125, nisu glasala dva, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 107. amandman je podneo narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 124, nisu glasala dva, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 107. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Milajić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 125, nisu glasala dva, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 108. amandman sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Miljko Četrović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 125, nije glasao jedan, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 110. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nije glasalo 69, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 120. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 123, nisu glasala četiri, od 192 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 128. amandman su zajedno podneli narodni poslanik Slobodan Vučković, Slobodan Pavlović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 63, protiv 124, nije glasalo pet, od 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 148. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasao 71, ukupno 192 narodna poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Branislav Rankić i zajedno narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić podneli su amandmane, u istovetnom tekstu, kojima predlažu brisanje glave 14. i članova od 176. do 180. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 66, protiv 125, nije glasao jedan, ukupno 192 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 184. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača na sednici Narodne skupštine prihvatio je ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 125, uzdržan jedan, nije glasalo 66, od 192 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 214. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, uzdržan jedan, nije glasalo 67, od 192 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 219. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Leila Ruždić-Trifunović, Boško Ristić, Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić i Milan Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, uzdržan jedan, nije glasalo 64, od 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 247. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 63, protiv 124, nisu glasa tri, ukupno 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 254. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 122, nije glasalo 68, ukupno 190 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 274. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 63, protiv 125, nisu glasala dva, ukupno 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 275. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 65, protiv 123, nisu glasala dva, ukupno 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 276. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 64, protiv 124, nisu glasala dva, ukupno 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 277. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 64, protiv 124, nisu glasala dva, ukupno 190 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 278. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 63, protiv 124, nisu glasala dva, ukupno 189 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 279. amandman je podneo narodni poslanik Darko Glišić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 62, protiv 124, nisu glasala dva, ukupno 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 284. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nije glasalo 65, ukupno 188 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 285. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 64, protiv 122, nisu glasala tri, ukupno 189 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 285. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 183, nije glasalo šest, od 189 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 286. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača na sednici Narodne skupštine prihvatio je ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 119, protiv 65, uzdržana dva, nisu glasalo tri, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 317. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 68, od 189 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 320. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Homan. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za dva, protiv 117, nije glasalo 70, od 189 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 320. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić, Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 66, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 336. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Leila Ruždić-Trifunović, Boško Ristić, Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić i Milan Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 120, nije glasalo 67, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 337. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Leila Ruždić-Trifunović, Boško Ristić, Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić i Milan Marković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 116, nije glasao 71, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 338. amandman je podneo poslanik Zlatan Jovanović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 61, protiv 121, nisu glasala četiri, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 342. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 65, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 360. amandman je podneo poslanik Zoran Antić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 61, protiv 122, nije glasalo pet, od 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 361. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Homan. Predstavnik predlagača na sednici Narodne skupštine prihvatio je ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 125, nije glasalo 62, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 366. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović, Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, nisu glasala 62, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 366. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 118, nije glasalo devet, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 369. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 120, nije glasalo 65, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 372. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 125, nije glasao61, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 378. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 124, nisu glasala tri, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Stevica Deđanski podneo je amandman kojim predlaže da se u glavi 28 naslov 1. "Žalba sa alternativnim predlogom za revizijsko odlučivanje" (direktna revizija) i članovi 389, 390, 391, 392. i 393. brišu. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 123, nisu glasalatri, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 394. amandman je podneo narodni poslanik Stefan Zankov. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 61, protiv 122, nisu glasala četiri, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 394. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 122, nije glasalo65, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 394. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Marković, Leila Ruždić-Trifunović i Boško Ristić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nisu glasala63, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 395. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Đorđević. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 124, nisu glasala četiri, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 398. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Nedeljković. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 61, protiv 124, nisu glasala dva, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 401. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 124, nisu glasala tri, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 417. amandman je podneo narodni poslanik Igor Mirović. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 122, nije glasalo sedam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 418. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Radić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 123, nisu glasala četiri, od 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 424. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković, Slobodan Pajović i Miodrag Đidić. Predstavnik predlagača i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 124, nisu glasala62, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o parničnom postupku u celini. Za 125, protiv jedan, nije glasao 61, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o parničnom postupku. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o parničnom postupku u celini, konstatujem da će se prilikom pripreme zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" u tekst zakona uneti pravno-tehnička redakcija koju je izvršio Zakonodavni odbor. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZVRŠNOM POSTUPKU Pošto je Narodna skupština izvršila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izvršnom postupku u načelu. Za 126, uzdržan jedan, nije glasalo 60, od 187 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika Miljka Četrovića na član 188, Milana Stevovića na član 219, Petra Jojića na član 231, Petra Cvetkovića, Jovana Palalića i Gorana Rakovca na članove 255, 258. i 259. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić.Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 121, nije glasalo šest, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandman. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 181, uzdržan jedan, nije glasalo pet, od 187 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nisu glasala 64, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 122, nije glasalo osam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Boško Ristić i Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandmane. Predstavnik predlagača je prihvatio amandmane. Zakonodavni odbor smatra da su ovi amandmani pravno mogući. Stavljam na glasanje ove amandmane. Za 178, protiv tri, nije glasalo pet, od 186 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ove amandmane. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 123, nisu glasala 63, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 121, nije glasalo sedam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 121, nije glasalo osam, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 120, nije glasalo osam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Miljko Četrović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 118, nije glasalo 11, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 121, nije glasalo šest, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 61, protiv 119, nije glasalo sedam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 120, nije glasalo osam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 121, nije glasalo osam, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za, protiv 116, nije glasalo 69, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 120, nije glasalo 6, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 66, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman, sa ispravkom,podneo je narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, sa ispravkom, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 123, nije glasalo pet, od 187 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 119, nije glasalo osam, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 65, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 121, nije glasalo sedam, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 181, nije glasalo pet, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 65, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 119, nije glasalo devet, od 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 120, nije glasalo devet, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Nedeljković. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 62, protiv 120, nije glasalo sedam, od 189 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Igor Mirović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 60, protiv 122, nije glasalo šest, od 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 122, nije glasalo 66, od ukupno 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 119, nije glasalo 67, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Mileta Poskurica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 120, nije glasalo osam, od 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 121, nije glasalo osam, od 184poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 120, nije glasalo 13, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 115, nije glasalo 17, od185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za jedan, protiv 118, nije glasalo 66, od 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandman. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 178, nije glasalo osam, od186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 121, nije glasalo 12, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 122, nije glasalo devet, od 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podneo narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 121, nije glasalo 12, od 188 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 122, nije glasalo devet, od 188 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 119, nije glasalo 68, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 118, nije glasalo 11, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Boško Ristić i Vojislav Milajić. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio amandmane. Predstavnik predlagača je prihvatio amandmane. Zakonodavni odbor smatra da su ovi amandmani pravno mogući. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 147, protiv jedan, nije glasalo 39, od 187 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Boško Ristić i Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 121, nije glasalo 11, od 186narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 121, nije glasalo 65, ukupno 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 121, nije glasalo 7, ukupno 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ristić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Protiv 119, nije glasalo 67, ukupno 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 120, nije glasalo 10, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 95. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 120, nije glasalo 8, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 96. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 118, nije glasalo 125, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 178, uzdržan jedan, nije glasalo 8, od 187 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 122, nije glasalo 8, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 120, nije glasalo 11, ukupno 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 155. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 117, nije glasalo 15, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 192. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 116, uzdržan jedan, nije glasalo 13, ukupno 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 201. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 116, nije glasalo 13, ukupno 187 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 206. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 117, nije glasalo 11, ukupno 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 245. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 119, nije glasalo 9, ukupno 183 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 268. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 119, nije glasalo 12, ukupno 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 269. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 120, nije glasalo 9, ukupno 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 305. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 114, uzdržan jedan, nije glasalo 14, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Petar Jojić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 306. doda novi član 36a. Odbor za pravosuđe i upravu i predstavnik predlagača nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odborsmatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 116, nije glasalo 14, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izvršnom postupku, u celini. Za 125, nije glasalo 60, od 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izvršnom postupku. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O SANITARNOM NADZORU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sanitarnom nadzoru, u načelu. Za 125, nije glasao 61, od 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Narodni poslanik Goran Cvetanović podneo je amandman na naziv Predloga zakona, naslov iznad člana 1. i član 1. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 121, nije glasalo sedam, od 186 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Milivoje Vuković podneo je amandman na naslov iznad člana 2. i član 2. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 118, nije glasalo 10, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Nedeljković. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 118, nije glasalo 11, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Mileta Poskurica podneo je amandman na naziv glave II iznad člana 6. i član 6. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 115, nije glasalo 16, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 119, nije glasalo 11, od 185 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dragoslav Milković. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor predlaže da se amandman odbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 121, nije glasalo 11, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Milomir Dunjić. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 67, protiv 111, nije glasalo sedam, od 185 poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu predlažu da se ovaj amandman ne prihvati, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 116, nije glasalo 13, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sanitarnom nadzoru, u celini. Za 125, nije glasalo 61, od 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o sanitarnom nadzoru. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI STANOVNIŠTVA OD ZARAZNIH BOLESTI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti stanovništva od zaranih bolesti, u načelu. Za 125, nisu glasala 62, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milivoje Vuković. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, protiv 123, nije glasalo 10, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 54, protiv 119, nije glasalo 13, od 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, ukupno je prisutno 186 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milomir Dunjić. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 59, protiv 118, nije glasalo 10, od 187 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Mileta Poskurica. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 58, protiv 120, nije glasalo 10, od 188 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Vlada i Odbor za zdravlje i porodicu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor predlaže da Narodna skupština odbije ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 57, protiv 122, nije glasalo devet, od 188 narodnih poslanika. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti u celini. Za 124, nisu glasala 64, od 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti u celini, konstatujem da će se prilikom pripreme zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" u tekst zakona uneti pravno-tehnička redakcija koju je izvršio Zakonodavni odbor. Samo trenutak, sačekajte maloda pročitam ovu pravno-tehničku redakciju. Dakle, u članu 30. stav 2. reč .... izvinjavam se, ovo je zahtev za pravno-tehničku redakciju člana 30. i 37. Predloga zakona o mirnom rešavanju radnih sporova. Dakle, za sledeću tačku, a ministar Lalović kaže, predlažem da, ako se prihvati zakon o parničnom postupku, prihvaćen je, u međuvremenu smo ga izglasali, Narodna skupština Republike Srbije izvrši pravno-tehničku redakciju u članu 30. i 37. Predloga zakona o mirnom rešavanju radnih sporova i to, prvo, u članu 30. stav 2. reč "mirovanje" da se zameni rečju "prekid", a u članu 37. reči "ako postupak pred sudom miruje" zamenjuje se rečima "ako je postupak pred sudom prekinut". Da li se slažete za dve stvari da se Narodna skupština izjasni, da se Zakonodavni odbor izjasni o ovome i da nas obavesti, pa da Skupština glasa, kao prvo. Drugo, da posle toga nastavimo rad do završetka glasanja. Možemo li da glasamo o tome kao jedinstvenom predlogu? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 125, protiv 49, nije glasalo 12, od 186 narodnih poslanika. Dajem pauzu do 18,05 časova da se Zakonodavni odbor izjasni. Zakonodavni odbor, molim vas, članovi biće u maloj sali, odmah da se donese ova odluka. Hvala vam.