Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 133 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je prisutno 140 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju, a to je prijavio poslanik Balša Božović. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika zbog potrebe da se što pre razmotre predlozi akata iz predloženog dnevnog reda. Dostavljena su vam zapisnici sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, Prve sednice Drugog redovnog zasedanja i Trinaeste posebne sednice. Molim vas, da pristupimo glasanju. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 20, 21, 25, 26. i 27. septembra ove godine. Zaključujem glasanje: za – 137 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Drugog redovnog Narodne skupštine, održane 3, 4, 5, 6, 9, 12. i 17. oktobra ove godine. Zaključujem glasanje: za – 137, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 25 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Stavljam na glasanje zapisnik Trinaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 30. oktobra ove godine. Zaključujem glasanje: za – 137 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 27 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik Trinaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Uz saziv ove sednice dobili ste predloženi dnevni red pre glasanja za dnevni red, prelazimo na razmatranje akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovne neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritoriji bivših republika SFRJ. Zaključujem glasanje: za – 139 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 32 poslanika. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, programu unapređenja, efikasnosti i održivosti, infrastrukturi između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 138 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nisu glasala 35 poslanika. Konstatujem da je predlog usvojen. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 140 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 140 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan narodni poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog odluke o izboru predsednika i članova Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o potvrđivanju radnog aranžmana između MUP Republike Srbije i Agencije EU za obuku organa za sprovođenje Zakona CEPOL. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan republičkog fonda za PIO za 2018. godinu; Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan republičkog Fonda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu; Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2018. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2018. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju stranaca. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 140, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 143, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 143, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema . Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -142, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 143, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 143, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 140, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog zakona o graničnoj kontroli. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog zakona o zaposlenima u javnim službama Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 141, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 141, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o strancima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Branka Stamenković predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih -nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju (Službeni glasnik Republike Srbije broj 106/15 i 106/16 – autentično tumačenje). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – jedan, uzdržanih -nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih -nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan regulatornog tela za elektronske medije za 2017. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – pet, uzdržanih - nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Čedomir Jovanović, Enis Imamović, Nenad Čanak, Nataša Mićić, Olena Papuga, Nada Lazić, Žarko Korać, Nenad Milić i Bajro Gegić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog deklaracije o javnoj osudi pokušaja rehabilitacije ratnih zločina i zločinaca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je Narodnoj skupštini podnela poslanička grupa Dosta je bilo. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“, Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“, Beograd. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Već godinama javna preduzeća u Srbiji prave velike gubitke. Među njima je i „Elektroprivreda Srbije“. Kad pogledamo njihove bilanse, vidimo da iz poslovanja prave dobit, ali da nakon toga, što se tiče naplate potraživanja, što se tiče naplate struje koju su isporučili, stoje jako loše i beleže gubitke koji se mere stotinama miliona evra. Pošto o tome niko ne govori, odnosno nema nikakve analize o tome šta se dešava sa tim dugovanjima EPS-a, vidimo da imamo probleme iz godine u godinu. Imali smo probleme u prvom kvartalu ove godine, gde su, između ostalog i zbog poslovanja „Elektroprivrede Srbije“, zabeležen pad, odnosno mnogo manji rast BDP, nego što je to bilo planirano i očekivano. Potrebno je, po našem mišljenju, da se oformi anketni odbor da bi se proverilo poslovanje „Elektroprivrede Srbije“, jer sam menadžment nam ne daje nikakve odgovore na dešavanja u tom preduzeću. Rađena su restrukturiranja, rađene su mnoge stvari, međutim na kraju nismo dobili nikakve promene u samom poslovanju, što se jasno vidi iz finansijskih izveštaja. Znači, ovi gubici značajno opterećuju privredu Republike Srbije. Prvo, nema dobiti koja bi se uplaćivala u budžet i time stvorio prostor za projekte, recimo za smanjenje poreza, za to neko bazično uvođenje reda i omogućavanje disanja domaće privrede. S druge strane, potrebno je da vidimo ko su te neplatiše struje, da uđemo u analizu tih uglavnom pravnih lica, pošto izgleda da je većina onih koji ne plaćaju struju već godinama neki veliki gubitaši, čak i privatna preduzeća, kojima niko ne naplaćuje struju. Znači, da bi se smanjili ovi veliki gubici, da bi rasteretili budžet Republike Srbije jedini način da u stvari utvrdimo šta se dešava u „Elektroprivredi“ je da se oformi anketni odbor. Vidimo u budžetu iz godine u godinu kako rastu troškovi aktiviranja garancija koje je država dala za kredite koja uzimaju javna preduzeća, koje uglavnom vodi nesposobni menadžment koji je partijski postavljen i upravo anketni odbor bi trebao da proveri sve ove stavke i da vidi zašto se dešavaju ovakvi gubici i zašto se aktiviraju garancije koje onda moraju da snose svi građani Srbije i zbog toga onda nema novca za projekte koji mislimo da su važni za sve građane, počev od unapređenja u zdravstvu do besplatnih udžbenika i ostalih projekata. Svrha anketnog odbora je da se utvrdi stanje zašto postoje veliki gubici u „Elektroprivredi“.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Pošto je narodni poslanik Balša Božović rekao da neće danas prisustvovati, da pređemo na njegove tačke. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Stavljam na glasanje predlog. (Narodni poslanici pričaju u glas.) Obmanuo je Skupštinu. Šta da radimo? Neko ga je potpisao. Možemo da utvrdimo u pisarnici da li je njegov potpis ili nekog drugog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Pošto ste došli idemo po redu. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni… Ne, napisao je Balša Božović i neko ga je potpisao da danas… (Balša Božović: Povreda Poslovnika. ) Sada ćemo to da raspravimo. Znači, poslanik Balša Božović je danas, i to sam pročitala, obavestio Narodnu skupštinu Republike Srbije, po Poslovniku, da neće prisustvovati zasedanju. Da li je on to potpisao ili neko drugi neka raščisti u svojoj poslaničkoj grupi i u pisarnici. (Balša Božović: Povreda Poslovnika. ) Nemate pravo na repliku. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite. Sada ću vaš dopis pokazati građanima Srbije, samo da mi donesu iz pisarnice.
Hvala. Najvažniji resurs koji metropole u svetu imaju je građevinsko zemljište. Tim građevinskim zemljištem, odnosno njegovom prodajom, stavljanjem u funkciju, svetske metropole grade metroe. Znači, metroi se ne grade iz kredita, pošto to nije isplativo, ali se grade sa građevinskim zemljištem. U Beogradu građevinsko zemljište je izuzetno vredno. Cela pljačkaška privatizacija je u stvari sprovedena zarad građevinskog zemljišta. „Beograd na vodi“, odnosno „Savski amfiteatar“, u njemu je oslobođeno nekih 100 ha građevinskog zemljišta, na kojem je navrat-nanos urbanističkim planovima predviđena gradnja neka dva miliona kvadratnih metara poslovnog i stambenog prostora. Jedno zemljište, komad zemljišta je vredan onoliko koliko je na njemu moguće graditi. Ako uzmemo ove parametre, ispada da je zemljište na kome treba da nikne taj „Beograd na vodi“ vredno oko milijardu evra. To zemljište je praktično poklonjeno arapskom investitoru. Sumnja se da se u stvari ne radi o arapskom investitoru, nego o nekim našim parama koje kruže preko tih investicionih fondova. To je ogroman resurs, koji je trebalo, znači, prvo napraviti urbanistički plan, tako da taj „Savski amfiteatar“ bude uređen onako kako je to potrebno Beograđanima, ne po željama investitora, nego onako kako Beograđani žele da se razvija taj deo grada, a zatim da se to zemljište isparceliše i na tenderima ponudi investitorima kako bi i grad i cela država mogli ova ogromna sredstva da prihoduju u budžetu. Umesto svega toga, umesto toga da dobijemo u „Savskom amfiteatru“ projekat koji je dostojan Beograđana, koji će zaista uraditi ono što je u interesu svih građana, umesto da budžet prihoduje ogromna sredstva, znači, oko milijardu evra, pristupilo se ovakvom jednom, po nama koruptivnom zakonu, koji je omogućio da se kroz nazovi stratešku saradnju taj ogroman resurs pokloni investitorima koji praktično bez ikakve investicije grade stanove tamo tako što ih prodaju unapred, uzimaju novac od kupaca, a onda na osnovu toga to ulažu dalje u gradnju. Ogroman profit je prebačen na taj deo priče. Sve te ugovore sa tim arapskim investitorima, kako se zovu, je u stvari pregovarao Mlađan Dinkić i to za vreme dok sam bio ministar privrede. Ja sam te ugovore tada sprečio. Međutim, nakon moje ostavke, oni su se vratili nazad i na kraju su, nažalost, usvojeni u ovoj Skupštini od strane vladajuće većine. Znači, predlog poslaničke grupe DJB je da se ovaj zakon povuče, da se nakon toga urbanistički uredi „Savski amfiteatar“ i da se omogući prihodovanje budžeta, kako Beograda, tako i Republike Srbije od milijardu evra. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red današnje sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Izvolite.
Prilikom izbora zabeležene su mnoge nepravilnosti kako na lokalnom nivou, tako i na republičkim izborima, na predsedničkim izborima. Ova izmena zakona je usmerena ka tome da popravi transparentnost celog procesa, da se vrlo ažurno i na vreme objavljuju rezultati izbora po svim biračkim mestima, da se obaveže opštinska izborna komisija da na izborima odmah nakon zaključenja izbora sve zapisnike sa biračkih mesta okači odmah javno na svojoj internet stranici, da omogući da građani, a i svi učesnici u izbornom procesu, mogu odmah nakon zaključenja zapisnika na određenim biračkim mestima, da mogu da vide koji su rezultati potpisani od strane biračkih odbora. Problem koji smo uočili od parlamentarnih izbora 2016. godine, pa na dalje, predsedničkih 2017. godine, takođe i lokalnih izbora 2016. godine je da su ti zapisnici bili uglavnom neuredni, da nisu potpisani od svih onih članova biračkih odbora koji su morali da ih potpišu, da nisu bili preuzeti od ovlašćenih predstavnika izbornih lista koji su nastupali na tim izborima, da su potpisi bili falsifikovani, da su zapisnici bili prepravljani, nekada samo prekriženi brojevi, upisani novi, nekada i prepravljani sa belilom i da su to neke stvari koje, ako uspostavimo ovaj proces i usvojimo ove izmene zakona, će postati dostupni javnosti onog trenutka kada se ti zapisnici budu završili na samim biračkim mestima. Inače, pravilnik RIK koji se odnosi i na lokalne izbore govori da ti zapisnici moraju da budu čitko popunjeni, da se jasno vidi, da sva polja budu popunjena, da bi se time sprečilo naknadno menjanje tih zapisnika. Upravo ove promene zakona idu ka tome da se popravi taj proces, da se svi zapisnici odmah istaknu na internet stranicama opštinskih izbornih komisija i, takođe, da se omogući svim građanima, kao što danas mogu, da vide da li su upisani u birački spisak jednostavnim odlaskom na stranicu opštinske izborne komisije, unošenjem matičnog broja mogu da vide da li se nalaze u biračkom spisku, takođe, da se omogući odmah nakon izbora da provere da li je zabeleženo da su glasali. Ovim bi se sprečile sve priče o tome kako glasaju mrtvi, kako glasaju ljudi koji su inostranstvu, a u stvari za njih je neko drugi glasao. Kada bi se uveo ovaj sistem, koji je jednostavan dodatak sistema koji već postoji, gde svaki građanin može preko sajta da proveri da li je zabeleženo da je glasao, tako da i oni koji nisu glasali mogu da vide da je to tako zabeleženo u biračkom spisku, mislim da bi vrlo značajno doprinelo unapređenju izbornog procesa.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednici dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Ovo je sličan predlog zakona, kao i prethodni o lokalnim izborima, za narodne poslanike. Znači, imamo velike probleme sa samim biračkim spiskom. U biračkom spisku imamo 6,8 miliona birača, punoletnih građana je oko 5,8 miliona. Čak ni taj broj od 5,8 nisu prisutni u Srbiji, veliki broj je na privremenom radu u inostranstvu. Tako da, imamo birački spisak koji ne odražava jasno stanje. Čak i broj izdatih ličnih karata, mi smo tražili podatak od MUP, očekujemo ga svaki dan, je daleko manji od broja ljudi koji se nalaze u tom biračkom spisku. Tako da, ova izmena zakona podrazumeva da svaki građanin nakon izbora može da proveri da li je zabeleženo da je glasao, tako da oni koji su glasali mogu da vide da jesu, oni koji nisu, mogu da provere da nije zabeleženo da su oni glasali. Imali smo dovoljno i dokaza i priča o tome da su, recimo, mrtvi zabeleženi da su glasali. Mi smo pronašli primere toga, kada smo proveravali birački spisak nakon izbora, na parlamentarnim izborima i 2016. godine i 2017. godine, o tome obavestili RIK. Međutim, naši prigovori su odbijeni kao neblagovremeni, zbog toga što je sam zakon tako predvideo da je rok za podnošenje prigovora jako kratak, a mi ne možemo da utvrdimo da li, recimo, imamo slučajeve da je neko ko je preminuo, zabeležen da je glasao, dok ne izvršimo uvid u birački materijal, a imamo 24 časa da to uradimo. Pošto nam to nije omogućeno, nismo mogli ni da blagovremeno podnosimo prigovore. Znači, ova izmena zakona bi omogućila svakom građaninu da preko sajta RIK proveri, jednostavnim unosom svog matičnog broja, ne samo da li je upisan u birački spisak, nego da li je glasao na određenim izborima, predsedničkim, parlamentarnim ili lokalnim, takođe i na osnovu toga bi sprečili ovu zloupotrebu da neko drugi glasa umesto vas, kao što smo imali prilike da vidimo u Sjenici 2017. godine ili na parlamentarnim izborima 2016. godine. Takođe, zakonska izmena predviđa da se rokovi za isticanje biračkog materijala, znači, zapisnika, skrate, da odmah nakon zatvaranja biračkih mesta dobijemo zapisnike okačene na internet stranici RIK, da bi moglo da se vidi da li su zapisnici prepravljani, da li su ispravno popunjeni, da li su potpisani od svih ovlašćenih lica. Veliki problem prilikom izbora je bio upravo u tome. Ovim se omogućava da se skine bilo kakva sumnja sa manipulacija sa zapisnicima. Mi smo, recimo, proverili sve zapisnike 2016. godine, dobili smo kopije, nekoliko meseci nakon izbora, pošto je toliko trajalo da dođemo do tog materijala, i utvrdili da je ogroman broj zapisnika prepravljan, negde belilom, negde je prekriženo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, Poslanički klub Demokratske stranke je zajedno sa kolegom Markom Đurišićem iz Socijaldemokratske stranke podneo predlog da se utvrde sve činjenice koje su dovele do rušenja u centru Beograda nečije privatne imovine i nečijeg krova nad glavom. U toj noći policija nije htela da reaguje. Uskoro ćemo izaći i sa konkretnim dokazima i činjenicama koje govore o tome da su predstavnici gradske vlasti bili čak prisutni, pojedini od njih, bili prisutni na mestu tog zločina. Oni danas predstavljaju vrh beogradske vlasti i dolaze iz Srpske napredne stranke. Koordinisana je akcija sa policijom, sa komunalnom policijom, sa gradskim službama i sa delom podzemlja u Srbiji. To je ono što pričamo sve ovo vreme, da je Srpska napredna stranka u veoma bliskim vezama sa podzemljem u Srbiji, koje je obezbedilo da se građani vezuju, da ne mogu da zovu policiju i koji naređuju policiji da ne izađe na mesto zločina i događaja. I to je ono što je veoma važno i što mora da se ispita. Možete da okrećete glavu i vi, kao i tužilaštvo, kao i policija, kao i predsednik Republike Srbije, kao i predsednica Vlade Republike Srbije, kao i gradonačelnik Beograda, ali, kad-tad će se ispitati ovaj slučaj i mnogi koji su bili u vezi će odgovarati pred zakonima Srbije. Ne možemo da dozvolimo da vi, kao i pojedini političari u Srbiji, govorite da se radi o svega nekoliko starih magacina i prostora koji više nisu bili u upotrebi. Tamo je bila nečija kuća, tamo je bio nečiji posao, tamo je bila nečija firma, a to su stvari koje su, po Ustavu Srbije, nedodirljive. I vi ne možete da dođete na ideju da nekome nešto srušite, da bi nekome drugom nešto predali u svojinu. To nije po zakonu. Nažalost, jedan svedok je preminuo nakon tog događaja, od stresa, od straha, od svega što je spopalo njega u toj noći, ali, sasvim je sigurno da će Srpska napredna stranka, zajedno sa svojim funkcionerima, odgovarati za ovaj slučaj. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 25 poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Izvolite.
Zakon o tom sporazumu između Vlade Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata je, po nama, protivustavan. Poslanička grupa Dosta je bilo je uputila Ustavnom sudu inicijativu za ocenu ustavnosti ovog zakona. Ovim zakonom se investitori iz Ujedinjenih Arapskih Emirata stavljaju iznad domaćih investitora, stavljaju negde mimo zakona, odnosno, određeno je da neki zakoni za njih ne vrede. Prema tome, mislimo da je ovo jedan izuzetno štetan zakon. Prvo, štetan po pravni poredak, a posle toga i ekonomski štetan. Naime, sve investicije o kojima smo pričali, u vezi sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, se nisu ostvarile. Obećano je za „Beograd na vodi“ da će se raditi o milijardama evra, a vidimo da su investicije izuzetno male, u stvari, da građani Srbije sami finansiraju izgradnju, za sada, samo dve kule. Zatim, prodaja silne zemlje u Vojvodini, odnosno davanje u zakup, od Bačke i Sivca, u Karađorđevu, davanje u zakup zemlje, daleko je ispod tržišnih cena, tako da domaći paori ne mogu da dođu do te zemlje, jer se daje ovim velikim investitorima, koji praktično ništa tamo i ne rade. Kao da je neko tamo samo stavio šapu na imovinu. Zemlja je izuzetno važan resurs i preko toga je, uz pomoć ovog sporazuma, i došlo do ove nazovi investicije. Svi građani Republike Srbije koji žive tamo, u okolini Sivca, u celom Severno-bačkom okrugu, pa i šire, na vrhovima Južno-bačkog, znaju da se tamo zaista ništa ne dešava što se investicija tiče. Sve ove investicije o kojima smo pričali se ne dešavaju, a sam zakon u stvari daje podlogu da to tako stoji i da se resursi ne koriste u interesu građana Republike Srbije. Mi se zalažemo za to da domaći investitori imaju iste pogodnosti kao i svi drugi investitori, da se ne prave zakoni koji pogoduju strane investitore u odnosu na domaće investitore, posebno da poljoprivredni razvoj treba da bude baziran na domaćim poljoprivrednim gazdinstvima, da ponovo uspostavimo sistem zadruga. Ovo su sve stvari koje bi trebalo raditi, umesto potpisivanja ovakvih ugovora koji bi praktično pretvarali naše paore, recimo, što se tiče ovog dela ugovora, u jeftinu radnu snagu, odnosno u najamnu radnu snagu. Takođe, pod ovaj sporazum je podvedena i prodaja JAT-a, odnosno Er Srbije, koja beleži ogromne gubitke, o čemu ću govoriti u jednom od narednih predloga, tako da sve skupa ovaj sporazum koji smo napravili sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima je protivustavan i treba ga povući. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Er Srbija, obaveza koje Vlada Republike Srbije i Etihad imaju prema Er Srbiji, ukupnog poslovnog gubitka Er Srbije u periodu od 2013. do dana, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Er Srbiji u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa Etihadom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Izvolite.
Hvala. Er Srbija od kako je preuzeo Etihad beleži ogromne gubitke. Podsetiću građane da je ugovor potpisan 2013. godine, da je menadžment Etihada, u stvari naši ljudi su postavljeni od strane Etihada, preuzeo JAT negde u julu mesecu 2013. godine, da je u prvih pola godine 2013. menadžment JAT-a, stari menadžment, imao gubitke u poslovanju od nekih 10 miliona evra, da su gubici u drugoj polovini te godine narasli na gotovo 40 miliona evra, da su gubici u 2015. godini bili preko 70 miliona evra, da su gubici 2015, 2016. godine nastavili u ovom trendu. Iako je došlo do značajnog pada cene nafte koji je pogodovao Er Srbiji i dalje su gubici bili na nivou nekih 40 do 50 miliona evra. Građani verovatno ne znaju, ali svake godine svi građani Srbije i penzioneri, i lekari, i svi zaposleni u javnom sektoru koji su kroz smanjenje plata i penzija podneli, kako to Vlada kaže, veliki teret reformi, svake godine subvencionišu Er Srbiju sa iznosima od 50, 70 itd. miliona evra. Kada se uzme ukupan iznos subvencija, on prelazi 200 miliona evra u ovom periodu do danas. Gubici se nastavljaju i dalje. Uvode se neke linije koje nemaju ekonomsko opravdanje. S druge strane, svi građani Srbije takođe plaćaju taj monopol koji im je dat na beogradskom aerodromu kroz visoke cene karata i povlačenja nekih stranih avioprevoznika. Menadžment „JAT-a“ je praktično zamenjen, postavljeni su novi ljudi od kojih se očekivalo uvođenje reda. Međutim, nažalost ništa od toga se nije desilo nego je nastavljeno sa velikim gubicima. Pored toga, „Er Srbija“ ima potpisane ugovore sa „Etihad-om“, menadžerske ugovore po kojima se izvlače desetine miliona evra svake godine iz „Er Srbije“. Takođe „Etihad“ nabavlja avione koji se posle toga iznajmljuju „Er Srbiji“. Čitav angažman je izuzetno štetan. Pošto menadžment ne odgovara na ova važna pitanja unutar svojih finansijskih izveštaja, unutar napomena, pošto se u javnosti o ovome ne govori onoliko koliko je potrebno da se govori, pošto u budžetu, predlogu budžeta Republike Srbije za 2018. je predviđeno da poreski obveznici plaćaju aktivirane garancije i kamate, između ostalog ne samo za „Srbijagas“, nego i za „Er Srbiju“, potrebno je da se oformi anketni odbor da bi utvrdili šta se tamo zapravo dešava. Znači, radi se o ogromnim troškovima za poreske obveznika. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Izvolite.
Hvala. Ovaj predlog je podnesen još krajem prošle godine, pa onda obnovljen početkom ove godine i evo diskutujemo o njemu. Bilo nam je obećano da će biti zakazana sednica Skupštine na kojoj ćemo raspravljati o ovom predlogu, kao i predlogu smene predsednici Skupštine Maje Gojković. To je bilo obećano pred kamerama svim građanima Srbije u roku od mesec dana od podnošenja predloga. Nažalost do danas se to nije desilo. Znači, za probleme unutar rada Skupštine Republike Srbije su isključivo odgovorni predsedavajući, koji ne poštuju Poslovnik, selektivno ga primenjuju, dozvoljavaju uvrede u sali Narodne skupštine. Dozvoljavaju da se govori potpuno mimo tačaka dnevnog reda gde na svaki koji ima opozicija, u našem slučaju naša poslanika grupa, odgovara sa uvredama, sa pričama o ličnom životu, što je strogo zabranjeno Poslovnikom. Na primer, kada se vodi rasprava o osnovnom obrazovanju gde se mi zalažemo za besplatne udžbenike, sa druge strane čujemo uvrede i stvari koje zaista nemaju nikakve veze ni sa tačkom dnevnog reda, ni sa onim što poslanička grupa Dosta je bilo govori. Ovo urušavanje Narodne skupštine je izuzetno ozbiljna stvar. Građani treba da znaju da je Skupština vrhovno zakonodavno telo, da se u Skupštini mogu sve stvari u društvu promeniti promenom zakona, da se obesmišljavanjem rasprave, svođenjem rasprave na prepucavanje poslanika, priča o ličnim životima, izmišljanja stvari koje nisu istinite u stvari sprečava Narodna skupština da radi stvari koje su u interesu građana. Potpredsednik Veroljub Arsić ovo konstantno radi iz sednice Skupštine u sednicu Skupštine, gde se opozicionim poslanicima ne dozvoljavaju replike na uvrede, gde se dozvoljava poslanicima vladajuće većine da vređaju i time omalovažavaju Narodnu skupštinu i njeno dostojanstvo i na kraju i sve građane. Nije problem sa nama kao narodnim poslanicima, mi smo ovde izabrani od strane određenog broja građana da ih zastupamo, tako da uvrede koje su upućene nama dok govorimo o tačkama dnevnog reda ustvari su uvrede svim tim građanima koji su glasali za nas. Oni očekuju konstruktivnu raspravu u sali Skupštine. Oni očekuju da postoji dijalog, da se replike poštuju, da se poštuje Poslovnik i sva pravila koja postoje u tom Poslovniku. Nažalost, imamo njihovo sistematsko kršenje. Na kraju cenu plaćaju građani jer prolaze zakoni bez ikakve diskusije koji su na kraju štetni po sve građane. Zbog toga što ne poštuje Poslovnik i zbog toga što je pokazao da nije u stanju da vodi računa o redu u Narodnoj skupštini, poslanička grupa Dosta je bilo predlaže razrešenje Veroljuba Arsića sa mesta potpredsednika. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Izvolite.
Hvala. Slično kao prethodno obrazloženje samo sa mnogo većom težinom. Mi mislimo da je glavni krivac za ovo što se dešava u Skupštini, za konstantno kršenje Poslovnika, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković i zbog toga predlažemo njenu smenu. Urušavanje dostojanstva Narodne skupštine ide kroz konstantna kršenja pravila koja postoje čime se pokazuje građanima da pravila izgleda ne važe za sve, nego da je moguća njihova selektivna primena. Podsetiću sve građane da je poslanička grupa Dosta je bilo predsednici Narodne skupštine gotovo trideset puta uputila pitanja, poslanička pitanja, na koja ona ima obavezu da odgovori u roku od 15 dana i to pismeno da odgovori, a ne usmeno nakon postavljanja pitanja. Nijedan jedini odgovor nismo dobili. Znači, nakon što postavimo pitanje, ono se otkuca od strane stručnih službi, uputi predsednici Narodne skupštine, odgovori ne stižu. Umesto odgovora, nakon izlaganja poslanika imamo predsednicu Skupštine koja komentariše pitanja, umesto da u skladu sa Poslovnikom odgovori na njih u pismenom obliku. Zatim, kao što smo i danas mogli da vidimo, u Skupštini vladajuća većina glasa na zvonce. Po nama to je jedno veliko ponižavanje ovog doma. Znači, ako obratite pažnju od početka zasedanja Narodne skupštine svaki put kada vladajuća većina treba da glasa za za neki predlog predsednica Skupštine pritisne zvonce i time im da signal da treba da glasaju za. Svaki put kada treba da glasaju protiv, odnosno da ne glasaju zvonce se ne čuje. To mogu svi da provere. Mogu i mediji da provere. Vrlo je jednostavno. Vidi se na svim snimcima iz Narodne skupštine. Imamo veliki problem vređanja unutar Narodne skupštine od strane poslanika vladajuće većine gde nakon diskusije o amandmanima, gde govorimo o tački dnevnog reda, predlažemo stvari koje možda recimo i nisu dobre po mišljenju poslanika vladajuće većine, međutim, to ne bi trebalo da izazove vređanje, priču o ličnom životu, pokušaj omalovažavanja zato što to sa sobom povlači da omalovažavaju sve građane koji su glasali za narodne poslanike koji se nalaze u ovom domu. Narodna skupština je vrhovno zakonodavno telo, najvažniji nezavisni organ koji bi trebalo da kontroliše rad izvršne vlasti. To se u ovoj Skupštini ne dešava. Nijedan predlog opozicije ne prolazi. Nijedan anketni odbor. Ne možemo nijedan predlog da podnesemo ni na samim odborima pošto to vladajuća većina odbija. Nijedan parlament u uređenom svetu se ne ponaša na ovakav način. Znači, opozicija je potrebna svakoj parlamentarnoj demokratiji da iznosi argumente protiv i da daje predloge za poboljšanje zakonskih predloga. Predlog je da se Maja Gojković smeni, odnosno razreši sa mesta predsednika Narodne skupštine.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama. Izvolite.
Hvala. U ovoj Skupštini je nedavno donesen Zakon o izmenama Zakona o sudijama koji je uveo nekoliko promena koje su izuzetno loše i partijski motivisane. Zakon je donesen po hitnom postupku bez javne rasprave i praktično ono što je dozvoljeno tim zakonom je da se mandat predsednika sudova produži, da im se omogući drugi mandat i da se predsedniku suda koji navrši radni vek na funkciji predsednika suda se produži rad na tom mestu do isteka mandata predsednika suda. Mi smo i tada ukazivali da su ove izmene štetne, da praktično, se postiže urušavanje nezavisnosti pravosuđa, da se politički kontrolišu te sudije i da je potrebno ove izmene izbaciti. Ovo je takođe, bio i rezultat i javne diskusije koju sa za vreme usvajanja tog zakona po hitnom postupku vodila i sudijska udruženja i stručna javnost. Tako da, ono što predlažemo sa ovim zakonom je da se ove odredbe ukinu, da kao i svim sudijama i predsednicima sudova koji praktično obavljaju samo administrativnu funkciju vođenja suda, da važe ista pravila i za njih, kao i za sve ostale sudije, da im mandat kada napune radni vek time i prestaje mandat predsednika suda i da se onemogući da se biraju više puta na tu funkciju, onako kako je to zakon predvideo. Mislimo da je kroz ovakve odredbe i ovakvu promenu zakona u stvari se pojačava nezavisnost pravosuđa i sklanjaju instrumenti pomoću kojih vladajuća većina može da kontroliše sudije. Kada imate taj drugi mandat onda za vreme tog prvog mandata sudije koje su politički podobne će voditi računa o tome da se dodvore vladajućoj većini kako bi mogle da dođu do drugog mandata. Ovo nije samo pitanje za ovu vladajuću većinu, nego i za bilo koju drugu vladajuću većinu, jer kada dođe do promene vladajuće većine imaćemo vrlo sličan problem, da kada dođe do reizbora predsednika predsednika sudova ponovo će vladajuća većina imati instrument kojim će moći onda da utiču na rad predsednika sudova, da praktično, ih uvedu da slušaju diktat političkih stranaka. Znači, mislimo da ovim zakonskim predlogom ukidanjem ovih odredbi, u stvar, značajno pojačavamo nezavisnost sudstva. Hvala lepo.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Hvala. Penzioneri jako dobro znaju da je u novembru 2014. godine donesen zakon kojim su, po našem mišljenju, protivustavno otete penzije, odnosno smanjene penzije sve koje su veće od 25 hiljada dinara i to za 22% za taj iznos preko 25 hiljada i za sve penzije koje su preko 40 hiljada dinara za 25%. Time se godišnje od penzionera uzimalo nekih 20 milijardi dinara, tako da, ako uzmemo ta dva meseca 2014. godine, celu 2015, 2016. i gotovo do kraja 2017. godinu, negde 60 milijardi dinara je uzeto od penzionera, po nama protivustavno. Nažalost, Ustavni sud je odbio da razmatra da li je ovaj zakon protivustavan, tako da je na kraju cela stvar završila u Strazburu, gde su pojedinci penzioneri se žalili na ovakve odredbe zakona i očekujemo da taj Evropski sud za ljudska prava, u stvari razreši ovo pitanje. Ovo otimanje penzija, pored toga što je protivustavno, penzije nisu socijalna davanja, penzije su imovina, penzioneri su tokom svog radnog veka od svoje bruto zarade izdvajali novac u penzioni fond, svakog meseca realan novac, kojim je onda država dalje upravljala. Ovo smanjenje penzija bi vam ekvivalentno tome da celog života u banku stavljate neki novac, na neko oročenje, a da onda nakon toga banka samoinicijativno smanji ono što treba da dobijate od toga što ste uštedeli i da vam, praktično, zato što ima potrebe za novcem, uskrati ono što jeste vaša imovina, odnosno jesu vaše pare. Kada malo pogledamo budžete Republike Srbije, u međuvremenu, pošto jedan od argumenata je bio da novca nema u budžetu i da je zbog toga potrebno da se penzioneri odreknu ovog dela svojih primanja, mislim da samo letimičan pogled na budžet jasno govori da to nije tačno. Recimo, u ovom budžetu za 2018. godinu, na ime aktiviranih garancija nesposobnih javnih preduzeća koja nisu u stanju da vraćaju kredite koje su uzeli, država treba da odvoji nekih 30 milijardi dinara. Taj iznos u prethodnoj godini je bio 40 milijardi dinara. Vrlo slično je i godinu pre toga. Ovo jasno govori da novca ima u budžetu, samo se ne uvodi red. Troši se na nesposobne partijske kadrove koji ne umeju da upravljaju javnim preduzećima, a onda se uzima od penzionera, lekara, nastavnika, drugih prosvetnih radnika itd. Znači, ovde je potrebno ispraviti tu nepravdu, ukinuti ovaj štetan zakon, ne čekati sud u Strazburu nego ga odmah ukinuti i vratiti penzije nazad. Umesto fiktivnih povećanja, vratiti ono što je oteto. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za - 27, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o predsedniku republike. Izvolite.
Hvala. Ovo je još jedan zakon koji bi značajno unapredio transparentnost izbornog procesa i mogao bi značajno sa spreči bilo kakve izborne krađe na samim biračkim mestima i manipulacije sa biračkim spiskovima. U prvom delu se odnosi na to da se nakon okončanja brojanja glasova na svakom biračkom mestu, nakon što se potpiše zapisnik, taj zapisnik odmah okači na internet stranicu RIK-a, kako bi svi građani mogli da vide kako je završeno glasanje na tom biračkom mestu, dok traje prebrojavanje glasova od strane samog RIK-a, koji sabira te zapisnike i utvrđuje konačan zbir na nivou svih opština i na nivou cele Republike Srbije. Ono što smo uočili na parlamentarnim izborima 2016. godine je jedno masovno prepravljanje zapisnika, bilo belilom, bilo time da su križane stavke i dopisivani drugi brojevi. Zatim, smo na tim parlamentarnim izborima 2016. godine uočili da nisu svi članovi biračkih odbora i to u velikom broju, nekih 30% zapisnika bili potpisani od onih koji su trebali da potpišu te zapisnike. Tako da, ovakva jedna odredba koja obavezuje RIK da objavi sve zapisnike koje bi onda mogli da vide svi građani Srbije bi značajno išlo u pravcu skladanja svih sumnji da dolazi do bilo kakvih izbornih krađa. Ovo nije samo za ovu vladajuću većinu, nego i za prethodne vladajuće većine i za buduće vladajuće većine, da znamo da smo konačno jednom raskrstili sa ovim i ovakvim pričama. Druga stvar, na tim izborima 2016. godine smo utvrdili značajan broj građana koji su bili upisani da su glasali, a u stvari su preminuli, odnosno imali smo podatke da su preminuli. Prigovore na te zapisnike nismo mogli u to vreme da podnesemo u roku, zato što je rok 24 sata, od zatvaranja biračkih mesta, odnosno objavljivanja tih rezultat, a u tom vremenu nije moguće fizički izvršiti kontrolu biračkog materijala, da bi utvrdili da li je glasao neko ko je preminuo ili da li su glasali ljudi koji su u tom trenutku bili u inostranstvu. Ono što može da reši ovaj problem je da kao što danas svaki građanin može da ode na sajt RIK-a i da pomoću svog matičnog broja proveri da je upisan u birački spisak, da se tome doda i podatak o tome da li je glasao na određenim izborima, recimo predsedničkim izborima 2017. godine ili 2016. godine. Unos toga bi bio iz samih materijala, tako da ne bi bio potreban fizički uvid u papirnu verziju i svaki građanin bi mogao da proveri da li je njegov glas zabeležen, ako je glasao ili ako nije glasao, da birački spisak jasno pokazuje, odnosno da se vidi da nije glasao i da može da proveri za svoje preminule. Ovo bi značajno unapredilo izborni proces.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog Poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vućiča sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije „ALTI/VIN-VIN“, „Prointer“, „Energosoft“. Reč ima Saša Radulović.
Hvala. Očigledno pošto policija i tužilaštvo ne žele da rade svoj posao, mislim da ovo treba prebaciti sada na Narodnu skupštinu. Dovoljno smo čekali da se ovi navodi ispitaju i da tužilaštvo reaguje. Međutim, to se nije desilo. Time bi hteli da otklonimo sve moguće sumnje da postoje veze između kriminalnih delova navijačkih grupa, ne navijača, da napravimo jednu veliku razliku između te dve stvari i vrha države, predsednika Republike, pošto je utvrđeno da postoje veze između njih i da anketni odbor utvrdi o prirodi tih odnosa među njima i da konačno to raspravimo u Skupštini Republike Srbije. Ovo bi trebao biti posao za policiju i tužilaštvo. Pošto se to ne dešava, Narodna skupština ima nadzornu ulogu nad svim institucijama u Republici Srbiji, tako da ima nadzornu ulogu i nad policijom i tužilaštvom. Nažalost, vladajuća većina ne dozvoljava da Narodna skupština iskoristi tu svoju nadzornu ulogu, da se ispitaju sve okolnosti u vezi sa ubistvom ovog čoveka, da se utvrdi da li su prilikom pretresa njegovog stana i automobila pronađene službene legitimacije MUP-a Republike Srbije, da li je pronađeno službeno oružje i odakle uopšte to oružje u posedu ovakvog jednog čoveka. Mislim da je za državu Srbiju, uopšte svih građana, potrebno da jasno pokažemo da li ili ne postoji veza između vrha države i nekih kriminalnih organizacija unutar države i kontrola tih kriminalnih delova navijačkih grupa, koji onda svojim delovanjem praktično blate sve navijače koji iskreno i srcem bodre klubove koje zastupaju. Da ponovim još jednom, zato što tužilaštvo i policija ne rade svoj posao, odbijaju da izvrše analizu ovih stvari, da pokrenu odgovarajuće postupke, gde bi se utvrdilo jedno ili drugo, jedina institucija kojoj je ostalo da se pozabavi ovim poslom jeste Skupština Republike Srbije, koja ima nadležnost da kontroliše izvršnu vlast. Hvala.
Pre glasanja sam dužna da kažem da po članu 68. stav 5. anketni odbor, odnosno komisija ne može da vrši istražne i druge sudske radnje. Staviću ovo na glasanje, ali vaše obrazloženje ne odgovara poslovničkim odredbama. Izvolite, ko želi da glasa za ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Saša Radulović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje „Železara“ Smederevo od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena „Železari“ Smederevo u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada Republike Srbije zaključila u vezi sa poslovanjem „Železare“. Izvolite.
Hvala. U kontekstu velikih, ne samo gubitaka koje ostvaruju preduzeća koja su delom ili celosti u državnom vlasništvu ili društvena preduzeća, na konto nesposobnog menadžmenta, koji nije u stanju da upravlja tim firmama, koji nije u stanju da uradi osnovnu analizu poslovanja, da utvrdi osnov toga da se utvrdi kako da se razvije to preduzeće, u kom pravcu su potrebne investicije, imali smo i velikih gubitaka koje onda građani Republike Srbije snose zbog njih. Mislim da je potrebno da se oformi anketni odbor da bi se utvrdilo koliki gubici su nastupili u „Železari“ Smederevo, od 2014. do 2016. godine, pa se nastavljaju i dalje. Da konačno i građani saznaju da kineski investitor nije kupio firmu „Železare“ Smederevo, nego je kupio imovinu „Železare“, oformio potpuno novo pravno lice, preuzeo zaposlene, a „Železara“ je nastavila da postoji. U ovoj Skupštini su izglasani zakoni kojim se pokrivaju ogromni gubici koje je „Železara“ napravila, u periodu 2014-2015. godine, gubici su bili 270 miliona evra. Građani se sigurno sećaju ovog češkog menadžmenta koji je najavljivan kao spasilac „Železare“, koji je napravio te ogromne gubitke, bez ikakvih posledica nakon toga i to se sve pokrilo i niko o njima više i ne govori. Radi se o ogromnom novcu, da podsetim, samo penzionerima jedne godine se otme 180 miliona evra, gubitak „Železare“ Smederevo je 270 za ove dve godine. Znači, ovo nam i govori o tome da se štedi na mestima gde ne bi trebalo da se štedi, a to su penzije, a ne radi se osnovna stvar koja bi trebala da se radi, a to je uvođenje reda. „Železara“ Smederevo je bila jedna od onih koje nisu odredile lične karte koje sam tražio kao ministar privrede, da se popiše imovina, proceni imovina, uradi analiza tržišta, napravi neki poslovni plan i onda na osnovu toga traže investitori, nego su umesto toga, nakon moje ostavke 2014. i 2015. godine, ušli u avanturu sa ovim češkim menadžmentom, koji je potpisivao ugovore preko svojih povezanih firmi i bili su, u stvari, glavni dobavljači i prodavci železa, da su na kraju postignuti toliki gubici koje su morali da pokrivaju građani Republike Srbije. Normalno bi bilo da se sve ove okolnosti iznose u finansijskim izveštajima. Normalno bi bilo da se napomene uz finansijske izveštaje pišu tako da sadrže informacije tačno o tome šta se desilo. Međutim, ništa od toga nemamo. Jedina preostala instanca je da anketni odbor Narodne skupštine utvrdi šta se tamo zaista dešavalo, i kao i za ovaj prethodni predlog, Narodna skupština ima nadležnost da radi ovaj posao. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi, koje su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje, Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija - Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj - Srpska radikalna stranka. Izvolite.
Hvala. Jedini način da konačno raskrstimo sa pričama o izbornim krađama i ako ih je bilo, da utvrdimo da ih je bilo, a ako nije, da utvrdimo da nije. Mi tvrdimo da jeste, ali to bi bilo pitanje za anketni odbor, je da se izvrši uvid u kompletan birački materijal. Da se utvrdi sadržaj svih zapisnika. Da komisija, anketni odbor Skupštine, utvrdi kako izgledaju ti zapisnici da bi videli koliko je zapisnika prepravljano. Da se izvrši uvid u same biračke spiskove, da vidimo da li tamo ima ljudi koji su glasali, a koji su umrli. Da vidimo način da li je prebrojan birački materijal onako kako to piše u konačnim rezultatima. Da se utvrdi ta razlika između rezultata na lokalnim izborima i parlamentarnim izborima 2016. godine, da bi se konačno otklonile sumnje da postoje krađe u izbornom procesu. Da ponovim još jednom, poslanička grupa Dosta je bilo, tvrdi da je na tim izborima 2016. godine bilo krađe na biračkim mestima. Međutim, tu tvrdnju valja proveriti. Ako se oformi anketni odbor i utvrdimo da to nije istina, odnosno da uvidom u birački materijal utvrdimo da je sve bilo u skladu sa zakonom, onda ćemo se mi izviniti za to što smo kazali i reći da nismo bili u pravu. Ovako, stalno stoji oblak sumnje nad izborima koji se održavaju zbog neažurnosti biračkih spiskova, zbog različitih manipulacija o kojima javnost jako dobro zna, od toga da se označavaju birački listići, tako da bi se formirali tzv. „bugarski vozovi“, do toga da glasaju umrla lica, da glasaju ljudi koji u tom trenutku nisu u zemlji nego su negde u inostranstvu. Jedini način da konačno razbijemo te sumnje, da građani imaju punu sigurnost da kada daju svoj glas, da je taj glas ispravno prebrojan i da su rezultati izbora, tačnije da se kroz anketni odbor utvrde sve relevantne činjenice. Republička izborna komisija odbija to da radi, odbija nam i da izvršimo kao poslanička grupa uvid u izborni materijal. Prema tome, jedini način da ovo uradimo i pravo mesto da se izvrši nadzor nad ovim i jeste Narodna skupština Republike Srbije. Vrhunski interes bi trebao da bude da nakon svakih izbora svi građani imaju potpunu sigurnost da su njihovi glasovi prebrojani, prebrojani ispravno i da su svi delovi tog izbornog procesa ispravno izvedeni i u skladu sa zakonom. Regularnost izbora je vrhunski društveni interes. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 23, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi uvida u celokupni izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanja da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoji. Izvolite.
Hvala. Vrlo slično kao i prethodni predlog koji se ticao parlamentarnih izbora 2016. godine, a ovo je za predsedničke izbore 2017. godine. Dakle, da se izvrši kompletna analiza izbornog materijala da bi jasno i nedvosmisleno mogli da kažemo da li je došlo do manipulacija, da li je došlo do krađe na tim predsedničkim 2017. godine. Znači, mi znamo, i podneli smo krivične prijave što se toga tiče, da je bilo manipulacija u tri opštine, u Sjenici, Tutinu i Novom Pazaru. Napisali smo i u čemu se sastojala manipulacija. Bilo je glasanja mrtvih ljudi, bilo je glasanja ljudi koji u tom trenutku nisu bili u zemlji. Predložili smo i policiji i Tužilaštvu da utvrdi ove okolnosti. Nikakav odgovor nismo dobili. To smo utvrdili naknadnim uvidom u izborni materijal, gde smo za ljude za koje smo znali da nisu bili u zemlji i za ljude za koje smo znali da su umrli pronašli potpis pored njihovih imena u izbornom materijalu. Takođe, da se provere svi zapisnici, da se vidi da li su popunjeni ispravno i u skladu sa zakonom, kako bi i Narodna skupština mogla da nauči nešto iz tog procesa i da onda predloži zakonske izmene koje bi unapredile izborni proces. Sigurnost je izuzetno važna za građane, da znaju kada glasaju da je njihov glas ispravno prebrojan i da nije došlo do manipulacije sa tim glasom. Takođe, da znaju da ono što imamo u biračkom spisku veliki broj glasova više nego punoletnih građana, da ponovim 6,8 miliona je unešenih ljudi u birački spisak, samo 5,8 miliona građana Republike Srbije, Ministarstvo tvrdi da je razlika u ljudima koji su se odselili iz Srbije, preminulim, znači da nije ažuriran birački spisak. Ovo je, takođe, potrebno proveriti i to proveriti na konkretnom primeru, u ovom slučaju predsedničkih izbora 2017. godine. Nakon toga bi mogli jasno i nedvosmisleno da utvrdimo gde su problemi u izbornom procesu, gde su problemi u prebrojavanju glasova i da otklonimo te probleme, ne bi li u potpunosti otklonili sve sumnje u regularnost izbornog procesa. Najbolji način da ovo odradimo je potpuno transparentno uvidom u birački materijal. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem koji se sprovodi nad Rudarsko-topioničarskim basenom Bor, razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Bor i štetnosti plana reorganizacije RTB Bor, koji je podneo Narodnoj skupštini. Izvolite.
Hvala. Rudarsko-topioničarski basen Bor je godinama pravio ogromne gubitke i to praktično zato što RTB Bor upravljaju partijski kadrovi već godinama, nestručni ljudi, a jedini razlog zašto su na tom mestu je zato što imaju partijsku povezanost. Ti ogromni gubici su akumulirani bili na preko milijardu evra i onda je urađen jedan tzv. UPPR kojim su pokušali da pobrišu sve te dugove i da postave RTB Bor, kako je tada rečeno, na zdrave noge. Nažalost, to se nije desilo, a to vidimo i u ovom Predlogu budžeta za 2018. godinu, gde je predviđeno da uprkos postojanja UPPR, odnosno tog unapred pripremljenog plana reorganizacije, država Srbija treba da snosi velike troškove. Kad kažem država Srbija, mislim na poreske obveznike, mislim na penzionere, mislim na lekare, mislim i na privatni sektor koji kroz svoje poreze podržavaju budžet, da podržavaju RTB Bor koji očigledno nastavlja da pravi ogromne gubitke. Kao što je poslanik „Dosta je bilo“, Branislav Mihajlović, on je doktor nauka i inženjer u RTB Bor, govorio o tome i na Odboru za privredu i u svakoj prilici koju ima, taj nestručni menadžment je napravio jedan katastrofalno loš projekat topionice u Boru, koji nastavlja da pravi ogromne gubitke. Izgleda da se uvoze koncentrati bakra sa izuzetno štetnim materijama, koje onda i zagađuju dodatno okolinu, i to da se obrada toga vrši ispod tržišnih cena i da se onda profit od toga sliva u privatne džepove. Ovo su sve stvari koje bi trebalo ispitati unutar jednog anketnog odbora. Skupština Republike Srbije ima nadležnost za to. Kada već Vlada to ne radi, kad sam menadžment ne izbacuje te informacije u svojim finansijskim izveštajima, jedina instanca koja to može da uradi jeste Narodna skupština Republike Srbije, koja može da proverava to poslovanje. Ovi ogromni gubici koji se prave u javnim preduzećima na kraju se prelivaju na građane, na privredu, i to je u stvari jedan od glavnih razloga zašto imamo jako nizak privredni rast, koji je praktično ispod svih u regionu. Ne u Evropi, nego u regionu. Jedino je izgleda Makedonija ispod nas, zbog problema koji su imali na političkom planu. Znači, potreban je anketni odbor. Radi se o ogromnom novcu, stotinama miliona evra, a negde prelazi i milijardu evra. Tako da, s jedne strane pričamo o tome kako je potrebna štednja, kako se uzimaju penzije i plate, a s druge strane milijarde odlaze na ovakav način. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje JP „Srbijagas“, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena JP „Srbijagas“, počev od osnivanja preduzeća 2005. godine pa do danas. Izvolite.
Hvala. „Srbijagas“ je, to već svi građani Srbije znaju, ogroman gubitaš koji pravi gubitke iz godine u godinu. S vremena na vreme bude po jedna godina gde ne naprave gubitak, ali to je čisto knjigovodstvene prirode, kako nam je to i objašnjavao direktor „Srbijagasa“. U tom preduzeću očigledno ne postoji red, nije utvrđeno stanje, nemamo ni popisa imovine, ni jasan plan poslovanja, ni jasnu sliku kako da izađemo iz situacije u kojoj se danas nalazimo. U predloženom budžetu Republike Srbije za 2018. godinu, predviđeno je da svi građani Srbije nose teret aktiviranih garancija za kredite, koje je između ostalog uzeo i „Srbijagas“, ali i Er Srbija i neki drugi o kojima sam danas govorio, u iznosu od 30 milijardi dinara. Vrlo sličnu stavku smo imali prethodne godine, kada je taj iznos bio negde oko 40 milijardi dinara zajedno sa otplatom kamata po tim aktiviranim garancijama, i godinu pre toga još oko 40 milijardi. Ovo vam je ukupno preko milijardu evra koje je otišlo zbog nesposobnog menadžmenta koji nije u stanju da uvede red u to javno preduzeće. Normalno, ovo bi bio posao Vlade, nadležnog ministarstva, Ministarstva energetike i Ministarstva privrede, koji taj posao ne rade jer jednostavno pokušavaju da prikriju da se to u stvari i dešava. Ta javna preduzeća su, umesto izvora profita i izvora servisa, značajnog servisa koji se pruža građanima Srbije, u stvari pretvorena u velike crne rupe u kojima nestaju stotine miliona evra građana Republike Srbije. Ovakvo ponašanje onda i dovodi do toga da vladajuća većina tvrdi da novca nema, da je potrebno smanjiti penzije, da odbijaju predloge „Dosta je bilo“ da se uvedu besplatni udžbenici za svu decu u osnovnim i srednjim školama, iako je to minoran trošak u odnosu na ove ogromne troškove o kojima govorim danas. Znači, pošto Vlada ne radi svoj posao, pošto je menadžment nesposoban da uvede red u „Srbijagas“, potrebno je da Narodna skupština oformi anketni odbor koji će ispitati poslovanje ovog preduzeća. Građani bi trebalo da znaju da se u uređenom svetu, u uređenim demokratijama anketni odbori stalno formiraju, da se formiraju na predloge opozicije, da je to jedan važan deo parlamentarne demokratije gde se pokazuje i u stvari na konkretnim primerima vodi dijalog između pozicije i opozicije. Nažalost, u Srbiji nijedan od ovih predloga koji su u interesu građana da se utvrdi stvarno stanje stvari vladajuća većina u Srbiji ne prihvata. Ovo će „Dosta je bilo“ promeniti sa ovom politikom. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja i okolnosti koje su dovele do toga i obeležile sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine na teritoriji opštine Sjenica.
Mi smo u vreme kontrole izbora za predsednika Republike izvršili uvid u birački materijal u nekoliko opština, za toliko smo imali vremena, između ostalog i u Sjenici. Utvrdili smo iz biračkog spiska da je upisano da su glasali ljudi koji u to vreme nisu bili u Sjenici, koje znamo po imenu i prezimenu, da je neko drugi izgleda za njih potpisao da su glasali i da se taj birački materijal nalazio u kutijama. Takođe, za građane za koje znamo da nisu glasali u biračkom materijalu je upisano kao da jesu glasali i neki potpis stoji iza njih. Izgleda da je tu, po ovome što smo videli, došlo do ozbiljnih izbornih manipulacija. Imali smo i video snimke koji su pokazivali ubacivanje biračkih listića u kutije, jer očigledno je bio napravljen neki dogovor koji lokalne stranke nisu bile u stanju da ispoštuju, pošto birači u opštini Sjenica nisu hteli da izađu na izbore i podrže predsedničku kandidaturu predsednika SNS, da su onda morali i na ovakav način da podignu te kvote i ispune one kvote koje su izgleda unapred dogovorili. Mi smo povodom ovoga podneli krivičnu prijavu u kojoj smo imenom i prezimenom naveli za koje građane pouzdano znamo da nisu bili u Republici Srbiji u trenutku glasanja. Tražili smo od policije i tužilaštva da proveri ove navode, da proveri granične prelaze i da proveri kroz razgovore sa ovim ljudima da li je to tačno i da nakon toga utvrdi ko je falsifikovao njihove potpise i zbog čega se nalazi u biračkom materijalu kao da su glasali na tim izborima. Pošto vlast, odnosno pošto policija i tužilaštvo nisu radili svoj posao nakon ovog proteka vremena, naš predlog je da se oformi anketni odbor koji bi sproveo proveru svega što se dešavalo u ovom procesu. Naravno, mi ne predlažemo da anketni odbor sprovodi bilo kakve istražne radnje, ali da obavi razgovore sa svim nadležnim u policiji i tužilaštvu i vide zbog čega ovaj proces provere traje ovoliko dugo, šta je utvrđeno u samom procesu provere navoda iz krivične prijave, da bi o tome mogli da obavestimo javnost. Podsećam još jednom, ispravnost i regularnost izbora je temelj demokratije. Građani zahtevaju da znaju i da dobiju sigurnost da kada glasaju će njihov glas biti prebrojan i da neće biti lažnih glasova i bilo kakvih manipulacija sa izbornim rezultatima. Ovaj anketni odbor bi pomogao da konačno dođemo da takve situacije da smo sigurni da su izbori regularni. Hvala.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Saša Radulović i Dušan Pavlović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Saša Radulović. Izvolite. Da li želite reč? Ne. Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite, reč ima Dušan Pavlović.
Zahvaljujem. Predložio sam izmene izbornog zakona koje se odnose na nekoliko stvari. Jedna stvar koja mislim da je među najvažnijima jeste da omogućimo našim građanima koji žive i rade u inostranstvu da takođe mogu da glasaju i učestvuju na izborima. Ovo pravo oni, naravno, imaju sada, ali pod veoma restriktivnim uslovima. Naime, da bi neko ko živi i radi u inostranstvu mogao da glasa u našem konzulatu ili u ambasadi ili na nekom drugom izbornom mestu u toj zemlji u kojoj živi i radi, mora da se prijavi najmanje sto birača koji tu žive. To je dosta restriktivan uslov, pošto se često dešava da se ne prijavi dovoljan broj birača i onda birači koji žele da glasaju ne mogu da glasaju. Dakle, naši građani koji žive u inostranstvu stavljeni su u neravnopravnu poziciju u odnosu na birače koji žive u Srbiji. Ne samo da imaju manje mogućnosti da glasaju tako što imaju manji broj glasačkih mesta, nego su ona veoma često daleko od mesta u kojima žive, obično je samo jedno biračko mesto za celu državu u kojoj građani žive i to ih stavlja u neravnopravan položaj. Dakle, to je prvo. U ovom predlogu sam predložio da se ukine taj uslov i da se izbori organizuju bez obzira na to koliko se birača prijavi. Druga najvažnija promena jeste uvođenje izbornog cenzusa za koalicije. Dakle, kao što znate, sada imamo jedan izborni cenzus od 5% koji se primenjuje kako na stranke koje samostalno izlaze na izbore, tako i na koalicije od po dva, tri, četiri, pet ili 10 ili 15 članova. Ja sam predložio da se uvede progresivan rast izbornog cenzusa za sve veći i veći broj stranaka koji čini koaliciju, tako da, recimo, koalicija od 10 stranaka bi morala da preskoči cenzus od 63%, što znači da, recimo, ova koalicija koja sedi tamo sa one strane skupštinske sale ne bi nikad mogla da uđe u Skupštinu da je pod ovim zakonom išla na izbore. Mislim da bi bilo dobro da se ovo usvoji zbog toga što se veoma često uz velike koalicije šlepaju male stranke koje nikada ne bi mogle da imaju niti promilski procenat glasova i tako ulaze u Skupštinu na teret nekog drugog. Hvala lepo.
Samo bez vređanja poslanika, molim vas, kada predlažete neku tačku dnevnog reda. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Izvinjavam se ako sam nekoga uvredio. Dobro je da ste reagovali. Trebalo bi uvek da reagujete kada se neko vređa u ovoj Skupštini. U ovom predlogu zakona sam predložio nekoliko stvari, ali jedna je važna. Da bi se sprečilo nasilje u porodici i da bi se ono predupredilo, da bi se pomoglo žrtvama više nego što trenutni zakon to omogućava, predložio sam da se žrtvama nasilja u porodici obezbedi novčana pomoć ukoliko su one istovremeno nezaposlene. Naime, imao sam prilike da vidim nekoliko istraživanja u drugim zemljama, doduše, ne kod nas, gde je pokazano da žrtve nasilja, kada znaju da ostaju bez ikakvih novčanih prihoda ukoliko prijave nasilnika, veoma često odustaju od toga da se uopšte obrate policiji, sudu, tužilaštvu, bilo kome ko može da ih zaštiti od nasilništva. Dakle, u ovom slučaju, istraživanja su pokazala da se najčešće radi o ženama koje su nezaposlene, gde supružnik, tj. druga strana, predstavlja jedini izvor prihoda, i da onda veoma često druga strana to koristi da maltretira žrtvu očekujući da ga ona neće prijaviti, zbog toga što njegovim udaljavanjem gubi i izvor prihoda. Kao što znate, ovaj trenutni zakon podrazumeva, prvi put, što je dobro rešenje, da se nasilnik udaljava iz porodice, ali nije dobro da se onda žrtva ostavlja bez ikakvih novčanih predloga. Moj predlog je da ukoliko je žrtva nezaposlena i gubi bilo koju novčanu pomoć da joj se omogući novčana pomoć u protivvrednosti od 150 evra mesečno, a onda se ta pomoć uvećava sa brojem dece koja bi ostala sa njom. Dakle, još više ukoliko ima jedno dete, dvoje dece, itd. Mislim da bi ovo bilo dobro da se usvoji, ovo nije, da kažemo stranačko pitanje, ovo je pitanje koje se tiče svih nas. Ako ste usvojili u ovoj Skupštini Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, bilo bi dobro da se usvoji i ova dopuna pošto ona suštinski potpomaže i ohrabruje žrtve da prijavljuju nasilnike. Hvala lepo.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – jedan, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Dušan Pavlović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o privrednim komorama. Izvolite.
Zahvaljujem. Predložio sam Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o privrednim komorama. Zašto je taj zakon problematičan i šta treba da se dopuni? Zato što Privrednoj komori daje jednu privilegovanu monopolsku poziciju u našem privrednom sistemu po kome obavezuje sve privredne subjekte da moraju da plaćaju obaveznu članarinu Privrednoj komori. Molio bih i da li neko može da mi objasni, koja je to logika? Koja je to logika koja obavezuje sve privredne subjekte da moraju da plaćaju u nekoj Privrednoj komori obaveznu članarinu, bez obzira da li imali ili nemali neku korist od toga? Pročitaću vam kratko taj član koji sam predložio da se promeni, koji glasi ovako – članovi Privredne komore Srbije u skladu sa ovim zakonom mogu biti svi privredni subjekti koji obavljaju registrovanu poslovnu delatnost na teritoriji Republike Srbije, a koji su prethodno pismenim putem dobrovoljno, da podvučem ovde još jednom dobrovoljno, izrazili volju da budu članovi Komore. Dakle, samo onaj koji dobrovoljno odluči da bude član Komore ili bilo koje druge asocijacije udruženja organizacije, bilo koje druge ekonomske organizacije može zaista i biti član te Komore. Inače, da vas podsetim postoji član Ustava Srbije, član 55. u kome veoma jasno piše – predsednice vi ste dobar poznavalac Ustava Srbije u kome veoma jasno piše - jamči se sloboda političkog, sindikalnog i svakog drugog udruživanja i pravo da se ostane van svakog udruženja. Čini mi se da to ne važi za članove Privredne komore, za mnoga preduzeća, za mnoge korporacije, za mnoge privrednike, preduzetnike, radnje koji izgleda ne mogu ovo da izbegne. Molim vas, ovaj zakon bi verovatno trebalo, ovaj Zakon o Privrednim komorama bi trebalo ukinuti kao protivustavan, da ne bismo to radili, ja vas molim da usvojimo ovaj moj predlog gde se menja samo jedan član, gde se članstvo u Privrednim komorama ostavlja na slobodno izjašnjavanje svim privrednim subjektima. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Više sam stručna za građansko pravo, naknada nematerijalne štete, to mi je struka. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržan – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke obrazovanja Anketnog odbora radi utvrđivanje činjenica okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada, poznat kao „Savamala“, 25. aprila 2016. godine. Izvolite.
Hvala predsednice. Kao što je i moj kolega Balša Božović govorio o tome, o potrebi da Skupština formira anketni odbor kako bi došli do odgovora šta se dešavalo u nići 24. na 25. april 2016. godine, SDS, NS, kao i DS, prepoznala je tu potrebu, s obzirom da 17. i 18. meseci, evo već od tih događaja javnost Srbije nije dobila odgovor, iako ste vi govorili da anketni odbori ne mogu da zamene sudove i tužilaštva i ne mogu da se bave istražnim radnjama, oni to i ne trebaju, ali treba da bude mesto gde će se govoriti o svemu onome što smo čuli za ovih 18 meseci, a što očigledno nije bilo dovoljno da se završi od strane tužilaštva i policije istraga i da se procesiraju i odgovorni za to što se desilo. A šta se desilo te noći? Srušeni su privatni objekti od strane nepoznatih lica, sa fantomskim maskama na glavama koji su da bi to uradili doveli tešku mehanizaciju u centar Beograda i tri sata rušili nečije privatno vlasništvo. LJudi koji su se zatekli u tom trenutku na tom mestu bili su lišeni slobode od nepoznatih lica sa fantomkama na glavama, a oni koji su uspeli da pobegnu i pozovu policiju, jedinog nadležnog u normalnoj demokratskoj državi koji može da koristi fizičku silu da dođe i da vidi o čemu se radi, od policije nisu dobili nikakav odgovor. Zato ono što javnost mora da zna ko je organizovao i naredio rušenje? Ko je organizovao nepoznate ljude sa fantomkama na glavama i ko je bio taj koji je policiji, koji su dobili poziv građana naredio da ne vrši svoju dužnost? Kada postavite samo ta pitanja dobijete odgovor koji je predsednik Republike davao u naznakama, da su odgovorni kompletni idioti iz vrha gradske vlasti, da su oni bili ti koji su organizovali i naredili rušenje, a da je ministar policije direktno odgovoran za nepostupanje policije u toj noći. To je ono što anketni odbor treba da potvrdi.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 23, protiv – niko, uzdržan – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Dušan Pavlović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je jedan, moglo bi se reći mirne duše reći, revolucionaran zakon za ovo telo. Molim vas da poslušate, a radi se o Zakonu o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama koji reguliše kada neko sme da koristi takve supstance i iz kog razloga. Predložio sam izmenu jednog člana koji se odnosi na, pardon, više članova, koji se odnose na uzgajanje, prodaju i posedovanje kanabisa, ulja od kanabisa, isključivo za zdravstvene svrhe. Dakle, predlažem da svi oni ljudi u ovoj zemlji koji imaju zdravstvene probleme, ozbiljne zdravstvene probleme, a koji mogu da dobiju pomoć i da olakšaju svoje muke, svoje patnje, upotrebom ulja od kanabisa, da konačno se ta upotreba reguliše na način koji će njima omogućiti da koriste slobodno, neometano i da za to ne snose nikakve krivične sankcije. Kao što znate ima još jedan zakon koji reguliše ovo pitanje Krivični zakon. Zajedno ova dva zakona su prohibitivna, oni sprečavaju ljude da slobodno koriste kanabisovo ulje za zdravstvene potrebe. LJudi koji imaju zdravstvene probleme, ne samo da pate zbog tih problema, zbog bolova recimo, nego još kada kupuju kanabisovo ulje na crnom tržištu, pošto ono postoji, to je realnost. Postoji veliko crno tržište kanabisovog ulja koje je nastalo upravo zbog ovakvih zakona. Dakle, kada kupuju to ulje onda to moraju da rade sa grižom savesti zbog toga što krše zakon. Daću vam jedan primer koji se desio u Leskovcu, pre otprilike godinu dana. Suprug je na crno kupovao kanabisovo ulje za suprugu koja boluje od multiple skleroze. Gospodine Rističeviću, ne dobacujte više, zato što je ovo tema koja se tiče, koja je potpuno nestranačka. Dakle, suprug je kupovao kanabisovo ulje na crno za suprugu koja boluje od multipla skleroze. Imaju troje male dece. Bio je uhvaćen i uhapšen, stavljen u zatvor na nekoliko meseci zato što je napravio krivično delo. Supruga koja boluje od multipla skleroze ostala je sama sa troje maloletne dece. Ja ne znam da li ima nešto besmislenije od ovoga. Molim da usvojite, ili barem da pokrenemo diskusiju o ovim pitanjima. Ovo su važna nadstranačka pitanja koja ne idu u korist ni jednoj pojedinačnoj stranci. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska i Branka Stamenković predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Da li Tatjana Macura želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura. Izvolite.
Hvala predsednice. Kada smo u novembru prošle godine usvajali Zakon o sprečavanju nasilja u porodici dogodilo se ono što će se dogoditi, nažalost i na sednici za koju dnevni red treba tek da usvojimo. Naime, imali smo objedinjenu raspravu i najgora posledica toga što se u ovoj Skupštini najčešće razgovara o svim zakonskim predlozima u objedinjenoj raspravi je to da kao posledicu imamo loše ili nedovoljno dobro usvojene zakone. Jedan od takvih zakona je i Zakon o sprečavanju nasilja u porodici. Mi smo mnogo toga mogli, još tokom skupštinske rasprave u načelu ili u pojedinostima, da unapredimo ovaj Predlog zakona, međutim, uskraćivanjem vremena kako predstavnicima vladajuće koalicije, ali ono što je najgore, predstavnicima opozicije usrkraćivanjem vremena i po nekom nepisanom obrascu, odbijanje svih mogućih konstruktivnih predloga, dolazimo do toga da smo dobili zakon koji se primenjuje od juna ove godine, a za koji smo već tada znali da neće biti dobar u primeni. Ono što predlogom dopuna ovog zakona predlažem je da svaka područna policijska uprava ima obavezu da ima najmanje jednog obučenog policijskog službenika koji će da bude dovoljno edukovan o sprečavanju nasilja u porodici. Praksa je takva da kažu da većina policijskih uprava to sada ima, ali mi želimo da policijske uprave sve u Srbiji imaju obavezu, da imaju najmanje jednog obučenog policijskog službenika po ovom pitanju. Druga stvar koju predlažem predlogom dopune ovog zakona je da ako je učinilac nasilja pod dejstvom alkohola ili psihoaktivnih supstanci, do mera zadržavanja krene tek onda kada dejstvo alkohola ili psihoaktivnih supstanci prestane. Zatim, predlažem i da se žrtva obavesti o hitnim merama koje su izrečene učiniocu porodičnog nasilja, iz prostog razloga, jer ako ih ona ne zna, ne znam kako će da prijavi da je prekršena neka od hitnih mera. Jedna od važnih stvari koju takođe predlažemo u dopuni ovog zakona je da sastancima u grupi za koordinaciju može da prisustvuje i lice koje će da imenuje žrtva porodičnog nasilja kako ne bi ponovo prolazila kroz proces kroz koji je već prošla. Dakle, ponavljam, objedinjene rasprave ruše kvalitet samih zakona koje ova Skupština usvaja. Ja vas molim da prihvatite moj predlog za dopunu dnevnog reda, kako bismo predlog koji je već sada na snazi, odnosno zakon koji je već sada na snazi unapredili. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Da li želite reč? (Ne) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokane samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv, niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Ovo je set zdravstvenih zakona, koji obuhvata brigu za zdravlje nacije koja treba da se sprovede tako što će se prvo stvoriti dobri uslovi za zdravlje odgovornih tela organa i pojedinaca u ovoj državi. U Zakonu o Vladi predlažem da se iznad člana i član 11. menjaju i glase – Zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa. Pa, da član 11. glasi – Pre izbora Vlade svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji u držanom organu, itd. Poenta je u ovom prvom stavu. Znači, dobro je da, to sam već govorio nekoliko puta, nekoliko desetina puta, da nosioci najviših funkcija u našoj državi imaju jedan jasan, čist i častan dokaz da su sposobni za vršenje svoje funkcije. Ako to sa pravom tražimo od svih u državnoj upravi, od činovnika prvog ranga do najnižeg ranga, od postavljenih lica, od svih onih koji treba da zasnuju radni odnos u državnim organima, mislim da je potpuno prirodno da te uslove ispunjavaju i funkcioneri, koji takođe zasnivaju radni odnos u državnim organima. Ima tu puno uslova koji treba da se ispune. Recimo da čovek može da razlikuje crno i belo, da reaguje na druge nadražaje, da razume u kom vremenu živi, da je svestan situacije oko sebe, tako da vam se ne desi, recimo, da imate člana Vlade za koga mislim da je bio jedno vreme i predsednik Vlade, da vam pre tri godine predloži stan od 300, 380 evra po metru kvadratnom, pa se svi pitaju da li je čovek normalan. Onda, kada promeni funkciju i počne da se predstavlja kao predsednik države, kaže da ti isti stanovi treba da budu 550 evra. Neko tu nije normalan. Obično su to ljudi koji se javljaju ili dobacuju kada neko priča sa punim pravom predlaganja dopune dnevnog reda. Ima takvih puno. Ali, doći ćete i vi na red i takvi će doći na red. Vama ne govorim ništa direktno. Imam izmenu Zakona o izboru narodnih poslanika, pa ću i taj deo da vam posvetim. Znači, na pregled. Ko hoće da bude ministar, prvo pregled.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Vesna Marjanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačnom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Zakon o radu je takođe jedan važan zakon iz oblasti zdravlja, ali mnogo važniji nego čak, budite uvereni, mnogo važniji nego pitanje zdravlja predsednika, člana Vlade ili narodnog poslanika, a to je da se u Predlogu zakona o radu član 181. stav 1. menja i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti na rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. Neću da pričamo o tome da li je to stranačko pitanje ili je to državno pitanje ili je to civilizacijsko pitanje. To bi trebalo članovi, ljudi koji ovde sede kao predstavnici naroda u ovom najvišem domu demokratije, potencijalno, u Srbiji da znaju sami po sebi. To što neki obore glavu i imaju jedan napad srama zbog toga što će glasati protiv ovog predloga samo zato što neće čuti zvonce, to je, nažalost, tužna sudbina ove države i ovog naroda. Znači, pozivam vas da glasate za to da ako se neko iz bilo kog razloga, da li je to Božija volja, da li je to genetsko nasleđe, da li je to, kako god ko hoće to da… da li je to posledica bombardovanja 1999. godine, razboli i mora da bude na lečenju, to znači na bolovanju duže od 30 dana, da postoji zakonska smetnja, odnosno prepreka poslodavcu da ga otpusti u tom periodu. To nema veze ni sa tim da li je neko iz Preševa, Subotice, Bujanovca ili Dorćola, nema veze da li je mlad ili star, nema veze da li je oženjen ili neoženjen, udata ili neudata, nema veze sa tim da li veruje u čuda, da li misli da treba da se kićenje grada počne na Mitrovdan, a završi na Đurđevdan za Novu godinu, nema veze sa tim. Ovo je pitanje zaštite zdravlja ljudi. Očekujem bar od lekara, kojih ovde ima dovoljno, da pokažu da su više lekari nego stranački aparačici i da podrže ovaj predlog zakona. Znači, da vam ponovim, ako niste shvatili: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Još jedan iz seta zdravstvenih zakona. Znači, u Zakonu o izboru predsednika Republike, Službeni glasnik Republike Srbije broj 111 iz 2007. godine i 104 iz 2009. godine u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka 2a koja glasi: „Lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. To je jako važna stvar. Znači, to je osam ili devet uslova koje kandidat treba da ispuni kad se kandiduje za mesto predsednika - da da pismenu izjavu da prihvata kandidaturu, da da uverenje o državljanstvu, da da svoje uverenje o izbornom pravu, potvrdu o prebivalištu, potpise birača, pismeno ovlašćenje lica za predlog kandidata, koalicioni ugovor, ako ga ima, sporazum o osnivanju grupe građana, ako ga ima, ali i lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima, jer, u suprotnom, može da nam se desi da dobijemo predsednika kome se priviđaju kanali Dunav-Egejsko more, koji naravno grade Srbija i Kina. Nema veze što to se malo kači i neka Makedonija i neka Grčka. Nema veze, mi ćemo to da završimo. I to što su to dva sliva, jedan crnomorski, drugi egejski, i to nema veze, samo nije rekao taj predsednik koji nije prošao lekarski pregled na koju stranu ide voda, da li ide prema Crnom moru ili ide prema Egejskom moru. Možda ja cepidlačim, možda su to nevažni detalji, ali mislim da je važno ljudima da vide na koju stranu ide kanal, pa da uzmu to u razmatranje kada se bave velikim investicijama u razvoj naše države. Ili, imamo slučaj predsednika koji pre tri godine gradi stanove koji, naravno, nikad nisu izgrađeni, niti će biti izgrađeni, niti je postojala šansa da budu izgrađeni, niti bilo kome trebaju takvi stanovi od 380 evra. Da je prošao lekarski pregled ne bi danas rekao da to košta 550 evra. Zamislite da ga izaberemo sutra za predsednika mesne zajednice neke, pa onda da kaže da to treba da bude 800 evra? Zato je važno da ljudi imaju lekarsko uverenje. Možda ja grešim, možda sve ovo može, ali mora da mi dokaže taj koji to predlaže da je zdravstveno normalan.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje. (Zoran Živković: Molim vas, javio sam se za reč.) Ja vidim da ste ugodno ćaskali sa Ješićem. Mislila sam da ne želite. Završeno glasanje. Niko nije glasao. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala na visoko ukazanoj časti da ispunim svoje pravo i da mogu da govorim u vremenu koje se tiče dopune dnevnog reda i hvala predsednici što mi je to omogućila, za razliku od pre par minuta, pošto sam tada bio u poziciji telesnoj koju je ona procenila kao nedostojnu da mi da reč, koliko sam ja shvatio. Znači, Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju da se uvede opasna soroševska, a možda i još gora neka formulacija koja se zove akademska čestitost. Osećam visok nivo straha i panike među skupštinskom većinom svih boja i mirisa, ali to je nešto što je neophodno i to znači da se prestane sa štancovanjem diploma, da imamo predsednika države koji nije štancovao diplomu i diplomirao u nedelju kad mu vreme nije, da imamo ministra unutrašnjih poslova koji nije doktorirao tamo negde na nečemu što se navodno zove univerzitet, da imamo Malog, ovog gradonačelnika, koji je isto doktorirao negde, neće na jednom, ne daju mu na drugom, pa je našao uzbrdo neki fakultet da tamo doktorira. To mora da se spreči. To nisu jedini. Ima ih i među opozicijom ili bar među onima koji se predstavljaju opozicijom. To su stvari koje su nedopustive. Čitao sam neki dan u novinama da se 2000 doktoranata ili diplomiranih nečega plaše zato što je pokrenuta ta akcija. Ako je ta akcija, koju valjda vodi Ministarstvo prosvete, posledica inicijative koju ja predlažem već dve godine o sprečavanju kriminala štancovanja lažnih diploma, onda je to dobar napredak, ali ne i dovoljan. Ne može to da bude samo predizborno cimanje javnosti. Ne može to da bude spin koji će da traje do sutra, prekosutra. To mora da bude utemeljeno u zakonu. Zato predlažem da se u Zakonu o visokom obrazovanju, Službeni glasnici mnogi, u članu 4. posle tačke 1. doda tačka 1a, koja glasi – akademska čestitost. Posle člana 5. dodaje se naziv i član 5a, koji glase, da se objasni, akademska čestitost se zasniva na samostalnoj, zamislite, izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Ja znam da je to prevelik zalogaj. Znam da je to teško shvatiti za mnoge, ali verujte, može i ne boli. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu 1915. do 1922. godine. Izvolite.
Imajući u vidu da se 24. aprila ove godine navršilo 102 godine od početka genocida nad Jermenima, a izvršenog od strane Osmanskog carstva u periodu od 1915. do 1922. godine i da je preko 20 država, uključujući i Rusku Federaciju, Grčku, Belgiju, Francusku, Kanadu, Kipar, Italiju, Švajcarsku, Argentinu, Urugvaj, Švedsku, Liban i druge, priznalo i osudilo genocid nad Jermenima, koji je izvršen u navedenom periodu od strane Osmanskog carstva, potrebno je da Narodna skupština donese rezoluciju o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu. Ovom rezolucijom bi se Srbija solidarisala sa jermenskim narodom. A, ako neko treba da se solidariše sa nekima koji su preživeli i nad kojima je vršen genocid, to smo mi Srbi, a bogami i drugi građani koji žive u Srbiji, druge nacionalnosti. Da ne govorim samo o onim primerima u poslednjih 200 i nešto godina moderne srpske državnosti, imali smo mi genocid i autogenocid, koji je lokalna vlast, vlast u Srbiji vršila nad sopstvenim narodom u periodu od 1990. do 1999. godine. U nekim trenucima je bila potpomognuta raznim nenormalnim silama. U nekom trenutku je bila u savezništvu sa NATO paktom u vršenju genocida nad sopstvenim narodom. Zato je obaveza svakog građanina Srbije da razume stradanje drugih, da, naravno, ne učestvuje nikada u stradanju drugih, da ne veliča nikoga ko je u ime svoje ili u ime navodno cele države i naroda srpskog i građana Srbije učestvovao u vršenju zlodela, bilo da su to obični, pod navodnicima, ratni zločini, bilo da je to genocid. To ne samo što je zabranjeno zakonom, domaćim zakonima i međunarodnim pravom, to je nešto što je nespojivo sa ponašanjem na početku 21. veka i to, naravno, ne samo za Srbiju, nego za bilo koga, ali ovo je srpski parlament ili parlament Republike Srbije i zato mi moramo ovde da čuvamo svoj obraz, da osudimo sve što je bilo u prošlosti, činili ga Turci, Osmanlije, Pera, Mika ili ga činili neki srpski državnici, pod navodnicima, ili neki oko nas, to mora da bude osuđeno. Buduće generacije, deca koja se rađaju u Srbiji, bilo koje da su nacije, ne smeju da budu opterećena takvom prošlošću.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Saša Radulović i Aleksandar Stevanović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Da li Saša Radulović želi reč? (Ne.) Ovlašćen je Saša Radulović. (Dušan Pavlović: On nije u sali. Onda je drugi ovlašćeni.) Tako ste ovlastili. Gde piše u Poslovniku? Smešno jeste, ali nekako moramo da počnemo da se držimo Poslovnika, bez obzira što ste vi iz DJB. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nova pravila ne mogu da se uvode ad hok. Narodni poslanici Saša Radulović i Aleksandar Stevanović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje predlog: Zaključujem glasanje i saopštavam: za – protiv, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Pošto sam dao svoj doprinos pokušaju da ozdravimo ili da bar imamo primarne uslove za zdravlje u parlamentu, hajde malo da se bavimo i novcem koji je, naravno, deo bolesti jednog nezdravog društva, a to se zove korupcija, to se zove nenamensko, neetičko, protivprirodno i kriminalno trošenje narodnih para. Da bi to bilo sprečeno, ja predlažem da se Zakon o izboru narodnih poslanika izmeni u članu 49, odnosno da se iza člana 49. doda član 49a, koji glasi – Zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Šta je poenta? Poenta je da zaštitimo građane Srbije na dva načina. Prvi način je da sprečimo trošenje nekoliko desetina miliona, kažu dobro obavešteni izvori, to dođe i do 100 miliona evra, bacanja para za reklame, a taj novac nije novac političkih stranaka, nisu taj novac kupili predsednici stranaka ili aktivisti stranaka, makar da su to i plaćali sa 40.000 dinara i 50.000, a nemaju plate ni 35.000, nego je to budžetski novac, a novac iz budžeta je, naravno, novac građana Srbije, svih onih koji su platili kao poreski obveznici da se napuni budžet. Da vam ne govorim ponovo ili da vas ipak podsetim, pošto ste možda i to zaboravili, da sa nekoliko desetina, znači, sa jedno 30, 35% para koje se troše na elektronske reklame, odnosno reklame u elektronskim medijima, možemo da osiguramo dovoljan budžet za lečenje sve dece čije lečenje je neophodno u inostranstvu, i to da više ne bude pitanje dobre volje SMS poruka ove ili one dobronamerne ili nedobronamerne humanitarne organizacije ili akcije, nego da to bude siguran novac. Naravno da može da se izgradi dovoljno obdaništa sa ostalih tridesetak miliona za svu decu koja su sada bez obezbeđenog smeštaja u obdaništima po Srbiji, a ostatak novca može da bude upotrebljen i za neke nosioce visokih funkcija koji su kao posledica loše vakcinacije ostali nenormalni za ceo život. Ja vas molim da glasate. Ovo je dobar predlog.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Izvolite.
Hvala lepo. Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“, ako ga izglasamo, a ideja je da se izbriše član 23. stav 3. koji omogućava da se troši novac za reklamiranje političkih stranaka, kandidata, predstavnika izbornih lista i da se time ponovo troši onaj novac o kome sam pričao malo pre, a koji može da bude ozbiljno iskorišćen. Na primer, za obezbeđivanje dovoljno para za lečenje dece kojima je neophodna lekarska pomoć u inostranstvu, da je dovoljan za izgradnju dovoljnog broja mesta u svim obdaništima u Srbiji, da nema ni jednog mesta u Srbiji gde bi dete ostalo van obdaništa, a i, ako je to nužno, a vidim da ima puno primera, da ako je neko pelcovan vodom negde oko Niša, a nije dobio vakcinu za nešto normalno, protiv velikih boginja ili tako nečega, ili malih boginja, da se pomogne šta se može, pa da možda može da prođe sledeći put onaj lekarski pregled kad se kandiduje za člana parlamenta. Ovo ne bi smanjilo mogućnost građana Srbije da budu informisani. Ne moraju samo da gledaju glupe reklame gde se kroz foto-šop i neke druge novije tehnologije od, da ne kažem koga, pravi nešto što bi trebalo da liči na homosapijensa, pa da se onda za to glasa. Ne, nego postoje stare, proverene metode. Recimo, okrugli stolovi. Recimo, sučeljavanje kandidata. I to svaki političar u Srbiji, osim ako nije najveća kukavica u istoriji srpske politike, osim ako nije najveća pobegulja sa bilo kog megdana, da li su to ratovi 90-ih, da li je to bombardovanje, da li je to bilo šta. Znači, samo najgori, oni koji imaju probleme iz svog detinjstva i koje rešavaju sada time što kinje celu naciju, znači, samo najgori ljudi, nešto što bi narod nazvao „fukarom“, mogu da beže od besplatnih političkih TV duela sa svojim političkim neistomišljenicima. Ja tačno znam da ste vi prepoznali da sam govorio o predsedniku jedne stranke koja se zove progresivna ili tako nešto. I dobro ste prepoznali. Da vam kažem nešto – zabranjeno je reklamiranje na televiziji, i u Velikoj Britaniji, Holandiji, Švedskoj, Norveškoj, Francuskoj, Nemačkoj, Irskoj i Španiji, a Španija nije priznala Kosovo. Prema tome, ja vas pozivam da glasate za ovaj moj Predlog zakona.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
Hvala lepo. Ovo je, što bi Srbi rekli, apdejtovana verzija zakona koji je usvojen 2003. godine i trebalo je tada da bude nepremostiva prepreka svakom onom ko želi da radi divlju gradnju, a, naravno, ako je to divlja gradnja, onda su to divljaci, a takvima nije mesto ni u Srbiji, ni u Evropi. Prema tome, to je bila prilika da se uvede red u oblast izgradnje. Naravno, nije se desilo, ponoviću još jednom, zato što je sledeća vlast već posle par meseci zgazila taj zakon, prvo sa mesta ministra koji je bio nadležan za sprovođenje tog zakona, a onda sa svih drugih. Posledica toga je da nam rastu pored Save, na savskom nasipu, razne vikendice raznih ljudi koji se dosta razumeju u vodoprivredu, tipa kanal Šangaj-Beograd-Solun-Atina, ali grade protiv zakona. I nisu jedini. Kažu beogradske vlasti da danas u Beogradu ima 1.200 gradilišta, što je, naravno, laž, pošto je sve što kažu laž. Ali, recimo, neka ih ima 1.100. Ja vam garantujem, i pozivam da gradska vlast pozove mene nevernoga koji sumnja u njihove informacije, da idemo zajedno od gradilišta do gradilišta i da vidimo koji graditelj, koji neimar ima sve potrebne dozvole, a ko se krije iza svog debelog saradnika u nekoj opštini, koji samo svojom debljinom i prazninom može da mu stane u zaštitu. Ima takvih primera koliko god hoćete. Nije samo Vračar u pitanju. Recimo, slučaj Nemanjine 8a, na Vračaru. Već sam govorio, skoro godinu dana postoji rešenje o uklanjanju objekta, sa definicijom kako treba da se ukloni, šta se ruši, gde se ruši. Čovek kaže – ne možete mi ništa, juče sam pio kafu sa direktorom policije, mislim da se zove Rebić, a iza mene stoje i najviši u ministarstvima nadležnim za tu oblast i baš me briga, ja sam jedan od onih SNS-ovaca kojima je sve dozvoljeno i koji mogu da grade šta hoće i gde hoće. Ko mi ne veruje, neka ode odmah na tu adresu i da vidi da li postoje dokumenti o rušenju i da li se gradi i dan danas? To je samo jedan od primera. Imate na Zvezdari, imate gde god hoćete. Pa je verovatno i ova halucinacija ovoga što se predstavlja kao predsednik države, a u stvari je Aleksandar Vučić, predsednik Srpske napredne stranke…
Poslaniče!
… o tim stanovima koji će biti izgrađeni za 500 i nešto evra, a to će biti bespravna gradnja nivoa bespravne gradnje „Beograda na vodi“.
Poslaniče, vreme. Stavljam na glasanje. Ujedno vam skrećem pažnju na član 107. stav 2. Poslovnika, red bi bio da ga proučite. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslednji vaš predlog je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Izvolite.
Prvo da vam se zahvalim na upozorenju da poštujem dostojanstvo Skupštine. Verujte, bez obzira što ponekad kažem neku grubu reč, neku reč koja je neobična, ali vrlo precizna, to nije posledica mog nevaspitanja ili želje da unizim ovaj visoki dom.
Nema potrebe. Stav 2. je u pitanju. Molim vas objasnite ovo oko „Takovo osiguranja“.
To je posledica dela koji neki čine, pa ja samo to objašnjavam. U odluci o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac je jedno divljanje. Kažu ljudi, kojima sam ja poverovao i koji su me motivisali da dam ovaj predlog odluke, da su najviši bankarski, finansijski, državni organi doveli do toga da se jedna, ne privatizacija, nego jedna transformacija vlasništva, tj. prodaja ovog osiguranja, koje je inače bilo privatno, stranom kupcu koji spada u red, prvi red, najvećih kuća za osiguranje u Evropi i svetu, a da se time i poboljšaju odnosi za tu oblast u Srbiji. To znači da građani Srbije dobiju po povoljnijim uslovima mogućnost da osiguraju sebe, svoje zdravlje, svoju imovinu ili nešto oko toga. Da je to sprečeno da bi se zadržao monopol nekih „domaćih“, „uspešnih“ osiguravajućih društava, koja taj monopol koriste kao i svaki drugi monopol na način da … …kolege, ja se izvinjavam. Kolege, da li mogu da nastavim? Hvala vam. … se time spreči da plaćamo najskuplje i najgore osiguranje na ovom delu kugle zemaljske. To je sprečeno aktivnostima Narodne banke Srbije, nadležnih tamo i u tekstu koji ste dobili, koji ima nekih sedam tačaka, je objašnjeno zašto treba da se formira taj anketni odbor. Ja vas pozivam da date svoj doprinos tome da dođemo do činjenica, do istine oko toga šta se desilo sa takvim osiguranjem. Tamo je radilo četristo i nešto ljudi, sada ne radi. Tamo je naknadna inspekcija utvrdila da nije bilo onih razloga na koje se pozivala komisija Narodne banke da se zatvori to osiguranje, nego da je to osiguranje bilo u dobrom stanju, a da je uništeno iz sitno sopstvenih razloga onih koji su ga uništili.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Božidar Delić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzija. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, kolege narodni poslanici moj motiv za podnošenje ovog predloga je bio da se spreči nepopravljiva šteta za Republiku Srbiju koja će nastati u 2018. godini. Još prošle godine pojedini poslanici su podnosili ovakav ili sličan predlog. Jedan smo čuli i danas. Međutim, ako se setite, pred kraj novembra kada je premijerka odgovarala na pitanja narodnih poslanika u ovoj Narodnoj skupštini, jedno od pitanja se upravo odnosilo na prestanak važenja ovoga zakona. Odgovor koji je dala narodnom poslaniku je dodatno iziritirao penzionere. Premijerka je rekla da oni nikada nisu ni zasluživali toliko visoke penzije, da su one njima nezakonito date. Vi, znate, gospodo, da penzioneri ne odlučuju o tome kolike će im biti penzije. O tome odlučuje Vlada. Nekada neki zakon ovde prođe i kroz ovu Skupštinu. Međutim, ono što je juče upozorio Fiskalni savet, penzioneri su odlučili da na jedini mogući način ostvare svoja prava. Nemojte očekivati da će penzioneri izaći na ulicu. Kad su u pitanju vojni penzioneri, ovo je već četvrti put da se njima nezakonito umanjuju penzije i oni su uvek svoja prava ostvarili preko suda. Tako će to uraditi i ovaj put i svi ostali penzioneri, a to je oko 400.000 ljudi. To će biti 400.000 tužbi. U predlogu budžeta za sledeću godinu nisam našao da je predviđeno da se ovaj zakon ukine i da se penzije vrate, odnosno njihova isplata na staro, što znači da ona neka obećanja da će to biti rešeno u 2018. godini nikako ne piju vodu i ostaje samo to - tužbe i preko suda ostvarivanje prava penzionera. Gospodo, nešto što je bilo oko 600 miliona evra i što je bio poklon penzionera državi Srbije i budžetu pretvoriće se, gospodo, u najskuplji kredit koji je država Srbija podigla, jer preko suda kada se plate sudski troškovi… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Što kažu u onoj seriji – hoće sistem da pogreši jednom, ali neće sto puta. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je izuzetno važan zakon i ovo je izuzetno važan zakon kao što je i sistem odbrane izuzetno važan sistem kako za nas tako i za čitavu zemlju. I odmah da kažem u ime DS…
Molim samo poslanika da stane pošto Marinika Tepić kao poslanica pokušava da me ometa u vođenju sednice. Dobacuje mi. Vređa me i ja ne mogu da vodim sednicu. (Marinika Tepić: Vi meni dobacujete.) Pa bih vas molila, ja ću vam vratiti vreme. Da Marinika Tepić prestane to da radi kao poslanica, i ja ću vas ponovo vratiti, jer nema pravo po Poslovniku da iz klupe vređa predsednika parlamenta. Šta imate, raspravite sa predsednikom vaše poslaničke grupe, koji je tražio iz određenih razloga, koji je tražio… (Marinika Tepić dobacuje.) … neće vam proći ta podmetanja, koji je tražio iz određenih razloga da vaša poslanička grupa ima prioritet. I ja sam mu danas ispunila to, a vi izvolite pa raspravite sa njim. (Marinika Tepić: Vi podmećete.) Izvolite. Izvinjavam se poslanicima DS što su morali da ovo istrpe.
Da li ponovo da se prijavim?
Ponovo se prijavite. Potrošili ste samo 15 sekundi i nastavićete. Izvolite.
Hvala. Primećujem da kad god se javi neko iz DS da govori da ili sistem ne radi ili vladajuća većina ima problem. Dobro, to nije do nas. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, pre svega pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, kao što sam i rekao malopre, ne znam da li sam bio u prenosu, ovo je izuzetno važan zakon i ovo je izuzetno važan zakon kao što je sistem odbrane izuzetno važan sistem kako za nas, tako i za čitavu zemlju. Odmah da kažem da nemam neka očekivanja, niti ja, niti DS, da će SNS imati razumevanja i da će prihvatiti ove izuzetno važne izmene i dopune Zakona o odbrani. Ne možemo da imamo razumevanja da će SNS glasati za predložene izmene i dopune Zakona o odbrani kada su nam za ministra odbrane predložili Aleksandra Vulina, a za direktora BIA Bratislava Gašića. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbama člana 97. stav 1. i u tačkama 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije, kojima je upravo predviđeno da Srbija uređuje i obezbeđuje bezbednost svih njenih građana bez obzira na njihovu versku, nacionalnu i političku pripadnost. Zakon o odbrani je pre svega nedovoljno obuhvatan zakon i ne pruža odgovore na suštinski važna pitanja. Jedan od razloga je pre svega i zastarelost strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih procena kako u regionu, tako na globalnom nivou, tako i u zemlji u kojoj mi živimo. Nužno je pre svega uspostavljanje sklada Zakona o odbrani sa Zakonom o vanrednim situacijama. Šest godina je na vlasti SNS i nije prihvatljivo i nije dobro za građane Srbije, ni za koga u ovoj zemlji da nemamo kompaktibilnost potpunu između Zakona o odbrani sa Zakonom o vanrednim situacijama. Podneli smo predloge izmena i dopuna osam tačaka Zakona o odbrani i ne znam zaista šta je bilo sporno da se u usvoji član 1. koji kaže da su osnovni strategijski dokumenti Strategija nacionalne bezbednosti Republike Srbije, Strategija odbrane Republike Srbije i Doktrina Vojske Republike Srbije i dokumenti u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. Molim vas da stručni ljudi iz SNS, kojih ima u oblasti bezbednosti pogledaju ovaj zakon. Zahvaljujem se ljudima iz DS koji su radili na ovim izmenama i dopunama Zakona o odbrani.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Radoslav Milojičić: Nisam stigao za sebe da glasam.) To vam neće pomoći. Poslanik Božidar Delić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, Srbija je jedina zemlja od svih država koje su nastale od SFRJ koja nema zakon o borcima. Na ovaj zakon, gospodo, čeka se 27 godina. Zakon koji je sada važeći pod nazivom Zakon o osnovnim pravima boraca, vojnih invalida i porodica poginulih, samo u svom nazivu pominje borce, a dalje u tekstu nijednim slovom. Tako da, kada su u pitanju borci, može se slobodno reći da za svih ovih 27 godina, to je kategorija naših građana koja čeka da ih se njihova država i njihov parlament i Vlada sete i da konačno donesu zakon koji će regulisati neka od njihovih prava. Ovaj zakon gospodo, koji sam ja pisao, u stvari mogu vam reći da su ga diktirali borci. Kao što sam malopre rekao da penzioneri neće izaći na ulice na proleće ako ne bude donet zakon o borcima, borci će, njih 400 hiljada, izaći na ulice. Ne kažem da je ovaj zakon dobar i da je najbolji, ali ja vas samo upozoravam da je vreme da donesete zakon o borcima i da ljudi koji traže nekad da imaju samo jedan papir A4 formata na kome će se pisati da su se borili za svoju državu da im se to omogući. Ovaj zakon, ako ste gledali na kraju državu bi koštao godišnje oko 6,5 milijardi dinara, uz uslov da svih 400 hiljada boraca obezbede adekvatnu dokumentaciju koju će predstaviti opštinskim organima da bi im bio priznat status borca. Pošto to neće biti moguće uraditi, u zakonu ste videli da je rok za ostvarivanje ovog prava 10 godina. Ako mi gospodo, imamo da svake godine za garancije koje su aktivirane, a koje smo mi dali ovde u Skupštini, pojedinim državnim preduzećima isplaćuje se po 30 milijardi dinara, onda smatram da tih 6,5 milijardi za 400 hiljada boraca nije nešto što država Srbija sebi ne može da priušti.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem, nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala. Ovo je pravi zakon i dolazi verovatno u pravom trenutku, izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi koje sam u ime poslaničkog kluba DS i u svoje lično ime predložio, upravo garantuje svim lokalnim samoupravama da neće doživeti sudbinu Pećinaca, Mionice, Negotina i Kostolca. Bio bih vrlo zadovoljan u ime tih građana, koje sam više puta i svi poslanici DS u razgovoru sa njima čuli njihov vapaj, da im kažete u kojoj tačno opštini u ove četiri opštine će Aleksandar Vučić biti gradonačelnik? Pošto je on kandidat za gradonačelnika u sve četiri opštine, pa čak ni on, verujemo, ne može da bude predsednik opštine ili gradonačelnik u četiri opštine istovremeno, pa građane interesuje gde će on biti predsednik opštine, pošto mislimo da čak ni tu funkciju ne može da obavlja, a kamo li ovu na kojoj se nalazi. Dame i gospodo, ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržane u odredbi člana 97. tačka 3. Ustava Republike Srbije, DS predlaže upravo izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi, zato što nam je život svih građana podjednako važan, bez obzira da li oni žive u Surdulici ili u Subotici, ili u Kraljevu. Zato DS predlaže da se svim lokalnim samouprava vrati ono što im je SNS oduzela samo u toku 2016. godine, da se lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara, koliko im je oduzela SNS. Evropska povelja koju je Srbija ratifikovala 2007. godine, a protiv koje ste vi tada bili, kada ste bili u dresu radikala, jasno nam je sada i zbog čega ste bili protiv te evropske povelje, garantuje svim lokalnim samoupravama političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Skoro ni jedna lokalna samouprava u Srbiji, u kojoj nažalost po tebe građane, rukovodi SNS nema niti političku, niti finansijsku nezavisnost. Danas lokalnim samoupravama komanduje neki bahati Malović, neki koordinatori iz SNS koji nisu iz tih opština, nisu ih građani birali za te funkcije. Polovina budžetskih prihoda ide opštinama, dok u Srbiji i gradovima i opštinama i AP Vojvodine ide samo 10,6% ukupnih budžetskih prihoda. Vi želite od poslušnika SNS da napravite još veće poslušnike, da moraju da dođu u centralu SNS, da im vi govorite šta će svojim građanima da dozvole, kakav budžet će da kreiraju i šta će da planiraju za sledeću godinu.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo, narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, ovo je izuzetno važan zakon. Molim vas da sa posebnom pažnjom saslušate ove predložene izmene i dopune Zakona o javnom informisanju. Nažalost, SNS želi da ugasi svako kritičko mišljenje, svaku kritičku emisiju i želi da sputa svakog čoveka koji slobodno misli, slobodno govori, da nema ni jednog jedinog sekunda u medija. Srpska napredna stranka beleži nezabeleženi teror ka medijima koji po njihovim ocenama ne žele da izveštavaju onako kako SNS naruči. Uspeli ste da ugasite „Utisak nedelje“, uspeli ste da ugasite „Vranjske novine“, uspevate da skratite svaku emisiju koja pohvalno ne govori o vašim lažnim rezultatima, o vašim lažnim uspesima, dok je u Srbiji sve gore i gore. Čega se plašite? Ako se ničega ne plašite, zašto ne usvojite ovaj zakon? Zašto ne dozvolite svim političkim partijama iz vlasti i opozicije podjednak tretman na svim medijima u Srbiji? Zašto ne izađete u jednu televizijsku emisiju gde neće biti tri pripadnika SNS, a jedan pripadnik opozicije, da argumentovano, na jedan demokratski i civilizovan način razmenimo mišljenja o trenutnoj situaciji u Srbiji koja je sve teža i teža i sve lošija i lošija po građane Srbije koji izuzetno teško žive? Tokom 2013. godine, kada ste vi iz SNS imali apsolutnu vlast sa vašim kolegama iz SPS, zabeležena su 23 napada na novinare. Gledajte čuda, tokom 2017. godine, brže, jače, bolje SNS, zabeleženo je 54 napada na novinare i novinska udruženja. To je sloboda medija o kojoj govori, za kakvu se zalaže SNS i to je nedopustivo u 2017. godini. Ako se ne plašite ničega zašto nam ne kažete ko su vaši batinaši? Batinaši SNS koji su na inauguraciji Aleksandra Vučića…
Poslaniče, molim vas, da obrazlažete Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima.
Da, tačno. Govorim upravo o slobodi medija kada slobodni novinari dođu da izveštavaju o inauguraciji, a batinaši SNS ih na toj istoj inauguraciji maltretiraju.
Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima, po materiji ne odgovara vašem obrazloženju.
Molim vas da usvojite ove izmene i dopune Zakona, da nam se, ne daj Bože, u Srbiji ne bi pojavio još neki novi Lav Pajkić.
Stavljam na glasanje predlog. Molim vas, član 157. stav 2. važi za sve. Nemojte, molim vas, da ovde stavljamo pred parlament imena novinara, svideli vam se ili ne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, Demokratska stranka predlaže 50 izmena i dopuna Zakona i 27 anketnih odbora i to je sve u interesu građana Srbije, ali biću slobodan da kažem da je ovo jedan od najvažnijih izmena i dopuna Zakona o socijalnoj zaštiti. Demokratska stranka predlaže tri konkretne mere, a to su da se svim učenicima, čiji roditelji ne rade, obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole, da se svim učenicima, čiji roditelji ne rade, obezbede besplatni udžbenici i da se svim učenicima, čiji roditelji ne rade, obezbedi besplatna užina. Oko 50.000 dece koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem u ovom trenutku u Srbiji je gladno. Pedeset hiljada dece gladuje, dok se vi iz SNS na to smejete i smejete se zato što vi sedite u vašim udobnim foteljama, u vašim kabinetima i blindiranim automobilima, dok nam deca danas gladuju. To nije Srbija kakvu želi DS i za kakvu se borila DS. Nažalost, imamo primer dečaka iz Mola, koji je, pre svega, napustio 3. razred srednje škole u Bečeju, zato što nije imao novac za kartu, za prevoz od kuće do škole. Potom je, nažalost, taj dečak izvršio samoubistvo. To su činjenice sa kojima se danas suočavamo u Srbiji. U 2015. godini je nažalost udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije samo 17,4%, što nas čini jednom od najstarijih nacija u Evropi. Zato DS predlaže još jednu konkretnu meru, a to je da se svim roditeljima koji ne mogu da ostvare pravo da postanu roditelji obezbedi besplatna vantelesna oplodnja o trošku države. Ako kažete da nema za to novca, ima novca za to, smanjite samo korupcionaške i mafijaške ugovore sa vašim partijskim prijateljima iz SNS i imaće dovoljno novca i za decu i za roditelje. Srbija jeste lider u regionu, kako vi kažete iz SNS, ali je nažalost Srbija lider u regionu po stopi rizika od siromaštva. Tu je Srbija prva u Evropi. Možete graditi mostove, možete graditi puteve, ali ne smemo svi zajedno da dozvolimo da nam deca budu gladna. Pedeset hiljada dece svakog dana, koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem u Srbiji je gladno, i to je poražavajuća politika i pogubna politika SNS. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Nemojte da kažete da niste glasali za svoj predlog, jer se svađate. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Aleksandra Jerkov, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu, u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodina i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Naime, vama je možda predsednice poznato da ste bili gradonačelnica Novog Sada. Isto tako, možda vam je poznato da ste u to vreme sklopili ugovor za koji je kasnije Vrhovni kasacioni sud ustanovio da je bio štetan. Da ste u vreme sklapanja ugovora znali da činite nedozvoljenu stvar i da ste svesno i znajući šta činite naneli štetu Novom Sadu, za sada u vrednosti od 4 miliona evra, koliko je već skinuto sa računa Grada Novog Sada, a u perspektivi i mnogo više zbog toga što je ovo samo jedna od tužbi koja je protiv Grada Novog Sada podneta zbog ove vaše štetne i kako Vrhovni kasacioni sud u svojoj presudi iz 2013. godine kaže, svesne radnje. Vi se pitate zbog čega Grad Novi Sad u periodu kada vi niste bili gradonačelnica, nije preduzeo neke mere da tu štetu spreči. Nije preduzeo zato što bi priznavanje da je ugovor štetan, automatski značilo i priznanje toga da je Novi Sad svesno sklopio ugovor sa privrednikom Ilijom Devićem. Nažalost, vi ste to uradili kao gradonačelnica Novog Sada, a ne kao privatno lice, Maja Gojković, jer kažem, nažalost, verovatno ste sklopili kao privatno lice, 4 miliona evra je moglo biti skinuto sa vašeg privatnog računa, a ovako pošto niste to sklopili privatno, nego ste taj štetan ugovor sklopili kao gradonačelnica Novog Sada, te pare se skidaju sa računa građana Novog Sada, koji sami finansiraju taj budžet od svojih prihoda, od svojih primanja, od poreza koje plaćaju, a finansiraju gospođo Gojković, šta? Finansiraju to što ste vi u vreme dok ste bili gradonačenlica, sa gospodinom Devićem, sklopili ugovor da se celokupan međumesni saobraćaj u Novom Sadu izmesti na njegovu privatnu autobusku stanicu, koju je on za tu priliku napravio, čime ste hteli, ne samo da nanesete štetu budžetu Grada Novog Sada, nego i da gradsko saobraćajno preduzeće potpuno onemogućite da obavlja tu ulogu u budućnosti, da to prebacite na svog tadašnjeg poslovnog partnera. Ovo što mi pričamo nije o nekakvim naslovnim stranama tabloida, ovo je presuda Vrhovnog kasacionog suda. Smatramo da Skupština treba da se o tome izjasni, jer vi, gospođo Gojković, sramotite Narodnu skupštinu budući da ste svesno i namerno naneli štetu budžetu Grada Novog Sada.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Mogao bi Dušan Elezović da bude na čelu te komisije, evo ja ću vam pomoći. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Evo, ja sam pomogla svojim glasom. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o policiji. Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o policiji zato što nam je život svih građana, bez obzira na delatnost kojom se bave, podjednako važan. Stanje u policiji je izuzetno loše. Stanje u policiji je toliko loše da je SNS pripadnike policije prvo častila smanjenjem plata od 10%, pa je pripadnike policije častila smanjenjem od po 10 hiljada dinara, kao bonus koliko je svaki pripadnik policije imao do 2012. godine zbog težine posla koji obavlja, a onda je SNS pripadnicima policije i MUP-u oduzela i dnevnice koje su danas 150 dinara. Za dnevnicu od 150 dinara pripadnik policije može da kupi kiflu i jogurt. Sramota je na šta je SNS svela pripadnike policije u 2017. godini. Onda se žalite zato što štrajkuje vojska, zato što štrajkuje policija, zato što štrajkuju radnici „Pošte“. Dve su ključne izmene i dopune Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo mora da odredi potrebe sistema policije i da u skladu sa tim školuje kadrove na Policijskoj akademiji. Ne smemo da dozvolimo da mladi, školovani, obrazovani, stručni ljudi, koji završe Policijsku akademiju, ne budu primljeni na stalno zaposlenje u Ministarstvo unutrašnjih poslova, već ih angažuju neki tipovi sumnjivog morala, koji se bave sumnjivim biznisom, zato što ta deca nemaju gde da se zaposle, a država ulaže u njihovo školovanje. To verovatno radite da biste kao stručan kadar mogli da primite Dijanu Hrkalović, koja vedri i oblači po policijskoj stanici, po policijskim stanicama, po Ministarstvu unutrašnjih poslova. To je sramota u 2017. godini. Druga tačka ključna izmene i dopune Zakona o policiji je da Zakon o policiji, član 172. tačka 2. Zakona o policiji se ruši prezukcija nevinosti. To znači da svaki pošteni policajac koji uhvati u krađi i lopovluku nekog pripadnika SNS dobije krivičnu prijavu protiv sebe i automatski biva udaljen sa posla i automatski biva udaljen od tog zadatka. (Vladimir Orlić: I kiflu dobije.) Zaista ne znam zbog čega dobacujete, ali to govori o vašoj ozbiljnosti i o tome kako brinete o pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova koji imaju najgore plate u istoriji, koji rade izuzetno težak posao i koji ne mogu da prehrane svoju porodicu zbog toga što ste im vi oduzeli primanja.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za - 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, nadam se da možete da vidite ovo ismevanje od strane SNS i pripadnicima policije i pripadnicima vojske. Predložio sam u ime DS Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Predložene izmene i dopune imaju 18 tačaka. Zahvaljujem se i generalu Malinoviću i generalu Radojičiću i ostalim ljudima koji su predložili ove izmene i dopune Zakona o Vojsci Srbije. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 4. Ustava Republike Srbije i, pre svega, je neophodno usaglasiti Zakon o Vojsci sa Zakonom o odbrani. Šest godina je SNS, nažalost, na vlasti i nemamo kompletno usaglašen Zakon o Vojsci sa Zakonom o odbrani. Šta je sporno u ovim izmenama i dopunama ovih 18 tačaka koje DS predlaže da se izmene? Ja znam da je u SNS Vulin kadar koji je najstručniji za sektor bezbednosti, pogotovo za vojsku, ali vas molim da nađete nekog malo stručnijeg od njega da pogleda ovih predloženih 18 izmena i dopuna tačaka. Vojska je nekada bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, a kako je danas stanje u vojsci? Srpska napredna stranka je za šest godina promenila pet ministara Vojske. Ono što je simptomatično, jeste da je svaki novi ministar iz SNS duplo lošiji od prethodnog ministra iz SNS. Dok se vi iz SNS smejete iz vaših blindiranih automobila, sa po tri ili četiri plata koliko imate, danas je 80% pripadnika Vojske Srbije sa manjom zaradom nego što je prosečna zarada u Srbiji. Sedamdeset dva posto pripadnika Vojske Srbije koje je napustilo Vojsku Srbije je to uradilo na lični zahtev. Osamsto profesionalnih vojnika je u prošloj godini pobeglo iz vojske glavom bez obzira, napustili su vojsku na lični zahtev. Sedamdeset posto civila koji rade u vojsci imaju prosečnu zaradu 22.000 dinara. Sa stalnim primanjem ti ljudi su na ivici siromaštva i na ivici egzistencije. Da li možete da nam kažete šta ste uradili posle smanjenja plata i smanjenja dnevnica vojnicima? Uveli ste im platne razrede koji će im dodatno smanjiti platu koju vi želite da povećate, kako kažete samo deklarativno, što znači da će vojnici imati još manje plate. Dana 31. jula 2016. godine ste obećali dva nova ruska helikoptera. Evo, posle godinu i po dana opet idete po ta dva ista helikoptera.
Hvala puno. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojnobezbednosne agencije, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere, sindikate i pojedine sudije. Izvolite.
Hvala, uvažena predsednice, ali pošto mi iz DS držimo do reda i do zakona, ja vas molim da pre svega utvrdite kvorum, pošto kvoruma nema po našim saznanjima, i da izvuku kartice poslanici koji se ne nalaze u sali. Hvala.
To ne mogu ja da uradim, to može služba nadležna. Izvolite, da utvrdimo kvorum, koliko ima prisutnih u sali. Molim vas da pogledate samo Poslovnik, ko može da traži utvrđivanje kvoruma. Evo, učiniću vam da ne kukate stalno, ali to može samo šef poslaničke grupe ili ovlašćeni, a u ovom trenutku šef poslaničke grupe. Tako da, mladi kolega Milojičiću, molim vas da više to ne tražite. Prisutno je 137 poslanika. Možemo da nastavimo dalje. Molim vas, zloupotreba Poslovnika je na delu bila, nemate prava na to. Valjda znate, sedi pored vas tvorac tog Poslovnika. Hoćete da govorite ili nećete da govorite? Nemojte da zadržavate poslanike koji žele da rade.
Predsednice, ja vas zaista molim da kažete službi da poslanici koji se ne nalaze u sali izvade kartice. Ima desetine kartica, a poslanici nisu tu. Ja ne znam, da li može da se glasa iz daljine? Niste utvrdili kvorum. Možete li da utvrdite kvorum ili ne želite to da uradite, da ja govorim o zakonu, o anketnom odboru? Nažalost, vidimo da ovde ne vlada zakon i vidimo da predsednica parlamenta ne želi da utvrdi kvorum. Vidimo kartice poslanika koji se ne nalaze u sali. No, dobro, verovatno vam smetaju anketni odbori i predložene izmene i dopune zakona koje predlaže DS. Ja, zbog poštovanja prava i pravde, zbog toga što kršite Poslovnik o radu, neću obrazlagati ovaj zakon, da vam pokažem svoje neslaganje sa načinom na koji vodite sednicu i ne vodite je na legitiman i dostojan način jednog parlamenta.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja u Fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke.
Hvala. Demokratska stranka jeste najžešća i najljuća opozicija SNS, ali Demokratska stranka nikada nije niti će biti opozicija građanima Srbije i onim dobrim stvarima koji su u interesu građana Srbije. Zato mi je žao, moram da kažem, što sam bio u pravu pre mesec dana kada sam ovde postavljao pitanja o Fabrici šinskih vozila „Goša“ u Smederevskoj Palanci, kada sam molio sve iz vladajuće većine i čitave opozicije, i hvala im na tome što su podržali i mene lično i građane Smederevske Palanke i radnike „Goše“, ali nažalost vi iz SNS to niste učinili. Meni je zaista žao što sam bio u pravu kada sam rekao da će premijerka sa svojim bratom, sa vlastima iz SNS upropastiti „Gošu“, koju niko nije uspeo da upropasti za sto godina. Nažalost, desilo se ono što smo predviđali. Informacije koje smo imali, nažalost po građane Smederevske Palanke i po 400 zaposlenih ljudi, 400 porodica koje ste vi iz SNS ostavili bez posla, nažalost, mi smo bili u pravu. Da li je moguće da ne želite da prihvatite anketni odbor? Da li je moguće da ste dozvolili da vlasnici firme prodaju firmu nekoj fantomskoj firmi sa Kipra, da ta fantomska firma u svega mesec dana sama sebe proda, svoj deo, firmi „Kapital konsalting“ iz Zemuna? Da li je moguće da u ovakvom pravosudnom sistemu, koji uništava SNS svakog dana, za svega 12 dana dobijemo i suđenje i datum suđenja i dobijemo na prvoj sednici, na prvom sudskom zasedanju epilog i „Goša“ se pošalje u stečaj? Kome smeta 400 radnika? Kome je smetalo, sem vama iz SNS, to što su ti radnici imali posla za naredne dve godine? Kome je smetao ugovor koji je trebalo da radnici potpišu sa iranskom firmom i obezbede sebi posao za narednih pet godina? To je posao za proizvodnju hiljadu novih vagona. Upropastili ste FAP, upropastili ste „Gošu“, obećavali ste nam pre pet godina da će se proizvoditi „mercedes“ u Srbiji. U vaše laži i vaše bajke SNS više građani Srbije ne veruju. Ovom prilikom vam obećavam, u ime svih obespravljenih građana, u ime svih obespravljenih radnika, u ime obespravljenih radnika „Goše“, da ćete vi iz SNS da odgovarate, ne preda mnom, već pred zakonom, kada se zakon bude poštovao u ovoj zemlji, a to će biti onog trenutka kada vas pošaljemo na političko smetlište istorije.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine. Izvolite.
Zahvaljujem. Razlog zbog kog predlažem ovaj zakon već nekoliko sednica za redom biće danas ponovo ili sutra kada počnemo raspravu o budžetu očigledan svim poslanicima. Naime, kao što je poznato, Ustav Republike Srbije propisuje da budžetu AP Vojvodine pripada 7% budžeta Republike Srbije i mi imamo svake godine dva puta prilikom usvajanja budžeta i rebalansa, kada ga ima, ima krizu oko toga šta zapravo spada u tih 7%. Iako ni prethodne vlade nisu ovu odredbu nikada poštovale, zbog čega Republika Srbija duguje AP Vojvodini više stotina miliona evra, SNS je otišla i korak dalje. Zakonom o budžetskom sistemu, koji je bio jedan od prvih zakona koji je tada Vlada Ivice Dačića, a faktički i Aleksandra Vučića usvojila, definisano je da AP Vojvodini ne pripada ni 7% prihoda, ni 7% rashoda, što su bila ranija tumačenja, nego 7% poreskih prihoda Republike Srbije. To nije 7% i svakome ko je završio makar nekoliko razreda osnovne škole jasno je da 7% poreskih prihoda ne mogu iznositi 7% budžeta Republike Srbije i da Vojvodina ne dobija ona sredstva koja joj po Ustavu pripadaju. Naravno, tu se uvek nađe neko od državotvornih političara, prošli put je to bio predsednik Republike Aleksandar Vučić, još tada u ulozi premijera, koji je slavodobitno govorio o tome kako Vojvodina dobija nekakve pare od Srbije i treba da budemo zadovoljni zato što smo dobili više nego prošli put. Pa, znate šta, ne traži Vojvodina ništa ni od koga da dobije, tražimo samo da prestanete da nam uzimate, da nam uzimate besomučno, da nam uzimate mimo zakona i da ne vraćate ono što vam Ustav propisuje da vratite. To nisu nikakve pare za Vladu Vojvodine, za političare u Vojvodini, za stranke u Vojvodini, to su pare koje je AP Vojvodina koristila za poljoprivrednike, za žene, za nezaposlene, za izbeglice, za socijalno ugrožene, za porodilje, za pomoć mladima da započnu sopstveni posao. Vi to, zbog toga što besomučno uzimate pare od AP Vojvodine, ne želite da se nastavi. Zakon o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine je jedan od načina da Vojvodina dobije makar deo onoga što joj pripada, a što vi bespravno oduzimate.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Izvinjavam se, predsednice, nisam vas dobro razumeo koji je predlog na dnevnom redu. Hteo sam da vas pitam šta se tačno pročitali, pošto vas nisam čuo. Krivični zakonik. Zahvaljujem. Ovo je zakon koji smo predložili, kao poslanici DS, obrazlažem ga lično, a u prošlom sazivu ga je predložio predsednik DS Dragan Šutanovac. Zakon se odnosi na oduzimanje registrovanim nasilnicima u porodici oružje koje su legalno stekli, jer se pre nekoliko dana dogodilo da je čovek koji je bio registrovan kao nasilnik bio priveden, pušten je iz policijske stanice i usmrtio svoju suprugu i sebe. Dakle, mogli smo da sprečimo jedno krivično delo samo ukoliko bi vi bili voljni da stavite ovaj predlog na dnevni red. Mi smo vam rekli da smo mogli da sačuvamo desetine i desetine života od trenutka kada ga je predložio Dragan Šutanovac do danas, jer ovaj zakon nema nikakve veze sa politikom, a vi ga ne stavljate na dnevni red samo zato što ga je predložio predsednik DS. U pitanju je sprečavanje nasilja i smrtnih ishoda koji su u Srbiji sve češći i češći. Dakle, neko ko je legalno stekao oružje mi predlažemo da mu se oduzme, ukoliko se registruje kao nasilnik, odnosno ukoliko je registrovani nasilnik u porodici. Ovde zaista nema ničega drugog osim brige o tome kako i na koji način možemo sutra već da zaštitimo nečiji život. Rekli smo da ovaj predlog nećemo obrazlagati, da ćemo samo pustiti da se usvoji i da nećemo od ovoga praviti apsolutno nikakvu političku kampanju. Šezdeset četiri života smo mogli da sačuvamo od trenutka kada je ovaj zakon predložen do danas kada vi uporno odbijate da ga stavite na dnevni red. Ne znam kako sutra možete nekoj porodici da izađete na oči koja je tragično, čiji je pripadnik tragično izgubio život preko nasilnika u toj porodici sa legalno stečenim oružjem koje mu policija prilikom privođenja nije oduzela. E, to je ono što je pitanje i za vas koji predstavljate vladajuću većinu i koji na kraju odlučujete da se ovakve životne stvari unesu u dnevni red. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem. Vlada Republike Srbije je napravila Sporazum sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima kako bi pojedini tajkuni iz Ujedinjenih Arapskih Emirata pljačkali građane Srbije, a pretpostavljam da bi taj plen delili sa onima koji su iz vladajuće većine omogućili njima da do tog plena i dođu. Dakle, ako imamo nekoliko tajkuna, jedan od njih se zove Alabar, koji je iskoristio međudržavni sporazum, došao u Beograd, zajedno sa predsednikom tadašnje Vlade, Aleksandrom Vučićem, obećao građanima Beograda milion i 800 hiljada kvadrata stambenog poslovnog prostora, ali da u svojinu dobije Savski amfiteatar, odnosno zemljište u vrednosti od milijardu evra. Dobio je zemljište u vrednosti od milijardu evra, a za četiri godine nije završio ni jednu jedinu stambenu zgradu. Ona neće biti useljiva čak ni u martu sledeće godine, kada su beogradski izbori, a u međuvremenu je počela i da tone. Građani kojima su smanjene penzije, kojima su smanjene plate su 200 miliona evra do sada dali Alabaru da se sa njihovim novcem apsolutno neodgovorno ponaša, da ulaže u tzv. projekat „Beograd na vodi“ što sve plaćaju građani, a ukoliko ste zaista nešto i završi korist će imati isključivo investitor, odnosno tajkun iz Ujedinjenih Arapskih Emirata. Mi sada predlažemo da se taj međudržavni sporazum potpuno ukine, kako građani Srbije koji su osiromašeni za ovih pet godina vaše vlasti, ne bi još plaćali vašim tajkunima njihove propale projekte. Mi mislimo da je to fer, da svako snosi odgovornost, finansijsku pre svega za svoju glupost. Ne mogu građani da plaćaju tuđe gluposti. Dosta su plaćali tuđe gluposti 90-ih godina, sada je važno da u 21. veku pomognemo i izađemo u susret onim građanima koji su osiromašeni 90-ih, koji su osiromašeni u poslednjih pet godina, da više ne plaćaju tuđe gluposti i propale projekte svojim osiromašenim novčanicima. I to je naš predlog, iz prostog razloga vas molimo da jednom nešto uradite za građane Srbije, a ne samo za one koji vam negde daju neki procenat u nekim sumnjivim poslovima. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je popularnije nazvan zakon o zapošljavanju mladih ljudi koji ne vide apsolutno nikakvu budućnost u Srbiji, koji odlaze iz ove zemlje. Kao što imate prilike da vidite prosečnu starost građana stanovnika Srbije, mi smo sve starije i starije društvo. Ne, samo iz razloga što je sve manje novorođenih beba iz godine u godinu, već i zbog toga što nam mladi masovno i masovno odlaze iz Srbije. Dobijaju priliku u drugim državama i društvima da upotrebe i svoje znanje i svoju energiju. Odvajaju se od svojih porodica, odvajaju se od svojih prijatelja, od svojih momaka i devojaka. Druge firme im daju mnogo povoljnije uslove, druge kompanije koriste njihovo znanje, a na kraju im i te strane države dodeljuju državljanstvo. Srbija tako ostaje bez najvrednijeg resursa, a to su ljudi, to su ljudi sa znanjem i sa energijom, a to su pre svega mladi ljudi u Srbiji. Mnoge generacije koje su potpuno nestale, koje su upropašćene 90-ih godina, ratnih godina, kada su mnogi prisutni ovde iz vladajuće većine tada zagovarali rat, neki su se vrlo ponosili zločinima. Sada su opet došli na vlast i pokušavaju da mladost Srbije opet unesreće nekim novim nevoljama, a to je ne briga o onima koji žele da se školuju u Srbiji, o onima koji žele da zasnivaju svoje porodice u Srbiji, o onima koji traže posao, a do posla ne mogu da dođu ako nisu članovi SNS. To je nešto što je pogubno za budućnost ove zemlje. Znam da je mnogo bitnije da je neko u fotelji i da više vodi računa o svojim privilegijama, o platama koje prima, o upravnim odborima, ali kad-tad će to doći na naplatu upravo vama koji o tome ne vodite računa. Zato SNS će naravno biti sa svojom politikom najodgovornija što su mladi danas u najvećoj meri opredeljeni da napuste ovu zemlju zato što ne vide apsolutno budućnost u Srbiji, u gradovima i opštinama koji postaju pusti gde samo kriminalci imaju privilegije, gde zakon samo za njih ne važi, dok mladi ljudi su apsolutno stavljeni na marginu i o njima apsolutno niko ne vodi računa. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Izvolite.
Ovo je drugi deo zakona o zapošljavanju mladih zato što smo želeli da svakom mladom čoveku pružimo jednaku šansu da dobije posao. Psovke koje dolaze sa druge strane govore samo o tome koliko mladi ljudi danas mnoge nerviraju, ali ja vas uveravam da mladi ljudi kao što vi mislite nisu trošak. To je ulaganje u našu zemlju, to je ulaganje u Srbiju. Srbija da bi bila moćna i jaka mora da ima mlade ljude koji su zadovoljni koji mogu da dođu do posla, u suprotnom Srbija će biti slaba. Neće imati ni policajce, ni vojnike. Neće imati državu koju će voditi ljudi koji su sposobni, koji imaju znanje i energiju. Iz tog razloga, ja vas uveravam da ukoliko bi država dala svega 50 miliona evra u zapošljavanje mladih da bi mnogi mladi ljudi sasvim sigurno odlučili da ostanu u ovoj zemlji. Ne bi grabili za tuđim stipendijama drugih država, stranih država koje će im sutra ponuditi ne samo posao nego i državljanstvo. Mnogi ljudi koji su otišli iz Srbije već imaju boravak. Za ovih pet godina je otišlo desetine i desetine, ako ne i stotine hiljada ljudi. Osamdeset hiljada ljudi će otići u 2017. godini, a na kraju godine ćete dobiti još jedan moritoring koji govori o tome koliko je porazna politika ekonomska, kulturna, društvena, socijalna, svaka od strane SNS koja je napravila najveći egzodus upravo ka našim građanima. To su građani koji su odlučili da pobegnu iz ove zemlje zato što apsolutno nemaju nikakvu mogućnost da pošteno dođu do posla. Ne možete da dođete danas u Srbiji do posla ako niste član neke partije ili ukoliko niste rođak, prijatelj, kum ili brat nekog predsednika bilo čega danas u Srbiji. E, to je sramota za naše društvo i to će nas koštati i to ćemo plaćati ne samo našim začeljem u Evropi, nego ćemo to plaćati stotinama i stotinama miliona evra koje nemamo i opet ćemo morati da se zadužujemo i opet ćemo morati da povećavamo dug i da prodajemo i zemlju i imovinu Srbije i resurse budzašto, zato što nećemo biti u stanju da odužimo i isplatimo sve ono u šta ste uvalili ovu zemlju, ovaj narod i pre svega mlade ljude u Srbiji. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Ovo je zakon koji govori o dostojanstvu onih koji su pošteno stekli svoju penziju. One penzije koje su zarađene tokom nečijeg životnog veka, one su smanjene zato što ti ljudi očigledno nisu po meri onih koji su danas na vlasti, pre svega predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je lično odgovoran za otimanje nečije imovine. Sedamsto hiljada penzionera ima smanjenu penziju. Rekli ste da je to zato da bi se otvorilo neko novo radno mesto. Nijedno novo radno mesto se nije otvorilo. Ničiji unuk ili unuka nisu dobili posao. Penzioneri danas nemaju da se leče. Oni ne mogu da voze kola zato što nemaju novca da održavaju kola, nemaju novca za gorivo, nemaju novca da plaćaju dažbine. Nemaju novca da plaćaju struju. Nemaju novca da plaćaju infostan. Nemaju novca da plaćaju hranu i oni se danas ne hrane zdravo i kvalitetno i smrtnost je povećana od kada ste smanjili penzije penzionerima u Srbiji. Nudite im popuste u slučaju smrti. Želite da ih sahranite sa popustom, one koji su obrazovani, one koji su gradili ovu zemlju, oni koji su bili u nekom ranijem vremenu neka srednja klasa ili začetak srednje klase u Srbiji, Jugoslaviji, koji su predstavljali stub ovog društva. Vraćeno im je tako da oni ne mogu ni da se žale na smanjenje penzije. Niste čak našli za shodno ni da im date rešenja. PIO Fond im ne da rešenja, zato što SNS im ne dozvoljava ni da se žale na smanjenje penzija. Sram vas bilo gospodo iz SNS.
Poslaniče, prekoračili ste svaku moguću meru vašeg obraćanja parlamentu. Poslaniče Božoviću, vi uvek pravite problema. Povremeno se uzdržavate i onda počnete da vređate. Ne možete tako da govorite. Drugo, direktno obraćanje bilo kome je apsolutno zabranjeno u parlamentu. Istolerisala sam uvrede i na moj račun i meni neko da se obraća. Rekoh, hajde, reći će da ne mogu da slušam uvrede na svoj račun, ali nemojte to da radite. Stavljam na glasanje predlog. (Balša Božović: Glasajte za moj predlog.) Nemojte da utičete na poslanike. Neka glasaju po svojoj savesti. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
„Beograd na vodi“ je najveća sramota ove vlasti i ove Vlade. Ono što je nekada predlagala Mirjana Marković devedesetih godina, to je danas predložila SNS i Aleksandar Vučić. Ono što je nekada predlagao JUL, to danas predlaže SNS, a to su imaginarni projekti, to su laži, to je vređanje građana da će tamo da se napravi neki novi centar Beograda, novi identitet grada. Ne treba Beogradu, koji je star nekoliko hiljada godina svoje istorije, različiti gradovi su bili na ovom podneblju, novi identitet grada da pravi neko ko se smatra najuspešnijim studentom na nekom fakultetu. Grad Beograd ima svoje simbole. Ne treba neki Alabar iz Dubaija da pravi nove simbole u gradu Beogradu. Grad Beograd ima svoje muzeje. Grad Beograd ima svoje ulice. Grad Beograd ima svoju istoriju. Grad Beograd ima svoju tradiciju. Grad Beograd ima ponosnu istoriju, ima urbaniste koji su svetski priznati, ima arhitekte koje su svetski priznate, ima umetnike, ima svoju kulturu. E, to ne možete da promenite zato što vam je palo na pamet da pravite Dubai od Beograda. Meni je zaista žao što u vladajućoj većini nema ljudi koji su uspeli da vide nešto u svetu, pa kad ih je pozvao neki šejk, kao najuspešnije studente da su onda pogledali nekoliko zgrada, pa su rekli – jaoj, što bi bilo divno da ovo i Beograd. Ne bi bilo divno. Stvar etike da li ćete da gazite po svojoj kulturnoj baštini i svom kulturnom nasleđu. To je stvar etike. Zašto se u Senti ne gradi oblakoder? Zašto se u Subotici ne gradi soliter od 100 spratova? Da li bi građani Subotice i Sente bili ponosni na to? Nekada kada ste bili na vlasti, u sred Zrenjanina ste napravili jednu zgradu koja je danas prazna, zato što ste hteli da obeležite i to vreme. To je stvar etike. Možete da se smejete koliko god hoćete. Radikali ste bili i u prošlom režimu i u ovom režimu. Uvek ste radikali, zato što nikako da svest dođe do vas. Vi ako odete tamo, ta kultura ne može da se primi kod vas zato što se ljudi koji ne poznajete etiku i to je vaša najveća kazna. (Narodni poslanici negoduju)
Poslaniče, smirite se. Nismo na mitingu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavije i izgradnje muzičke fontane. Da li želite to da obrazlažete? (Da)
Zahvaljujem. Osnovno je pitanje zbog čega je neko došao na ideju da uzme projekat gradske vlasti u kojima je vladala demokratska stranka, kada je bilo predviđeno da, naravno zajedno sa socijalistima u gradu, kada je bilo predviđeno da napravimo podzemne prolaze ispod Slavije, kako bi bila mnogo veća bezbednost za građane i pešake, s jedne strane, i brži protok saobraćaja sa druge strane? Da li će tamo biti fontana, da li će biti neka instalacija, da li će biti spomenik, da li će biti samo jedno parče zelene površine, to je bilo potpuno sekundarno pitanje. Primarna stvar je bezbednost ljudi, podzemni prolazi i brži protok saobraćaja, što danas ne postoji na Slaviji . Pitali smo kako je moguće da nije raspisan tender. Kako je moguće da nije raspisan konkurs za idejno rešenje? Ne može Grad Beograd sa svojom tradicijom da dobije fontanu sa nekog sajta, tipsku fontanu koju je neko video u Dubajiu. Zatim, veoma je važno kako i na koji način se učestvuje kao jedan ozbiljan grad, svetska metropola, kako se pozivaju umetnici da daju originalno rešenje, bilo da je fontana, bilo da je neka instalacija, bilo da je nečiji spomenik u pitanju. Sve u svemu, napravljena je fontana. Čuli smo da svira i peva, a onda smo videli i zvučnike koji su zakačeni na neku banderu pored nje. Ta fontana košta dva miliona evra. Pitali smo zbog čega košta dva miliona evra. Da li Goran Vesić može da obrazloži zbog čega je plaćena fontana dva miliona evra? Da li to može da nam kaže Siniša Mali? Da li bilo ko može u ovoj sali da objasni kako može ista fontana, koja na sajtu košta 500.000 evra, da košta kod vas dva miliona evra? Vi svuda sve naplatite četiri ili pet puta skuplje. Kako je to moguće da u svakom poslu, u svakom asfaltiranju, u svakoj žardinjeri vi morate da se ugradite, vi morate da pljačkate i da otimate i zato anketni odbor, da vidimo zbog čega je direktor muzičkog programa fontane plaćen mesečno 150.000 dinara. Ta fontana ima i direktora.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Ovo je veoma važno pitanje koje se odnosi na Vojsku Republike Srbije, na vojsku koja je unižena i osramoćena i na vojsku koja apsolutno se vodi definitivnom nestajanju, koja nema osnovna sredstva za rad, koja nema uniforme, koja nema čizme, koja nema zimsku opremu, posebno za onaj deo vojske koji je svakodnevno na granici, koji čuva Srbiju, koji čuva granicu Republike Srbije i to je velika sramota, gospodo narodni poslanici. Dragoljub Jovanović, poslanik u AVNOJ-evskoj skupštini, na predlog budžeta je rekao vladajućoj većini tada – kako vas nije sramota da vam vojska, koja je oslobodila zemlju, bude gola i bosa, a da se, s druge strane, funkcioneri kupaju u bogatstvu i privilegijama? Zbog toga je osuđen na višedecenijsku kaznu zatvora, a vi me osudite ako mislite da to treba, ali ja ću vam postaviti isto pitanje – da li vas je sramota što se kupate u privilegijama … [[Isključen mikrofon.]]
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija Srpske napredne stranke, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 m2 u vrednosti od 244.620 evra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem Ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije KiM, tzv. „Žuta kuća“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke Fabrike IMK „14. oktobar“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mei ta“ u Bariču. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora za projekat „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Ugovorom Republike Srbije i firme „Al Rawafed International Investment“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu u Republici Srbiji 2013. godine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Ervejz“ u vezi sa osnivanjem Preduzeća za avio-saobraćaj „Er Srbija“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru „Železare Smederevo“ 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodne banke Srbije gospođa Jorgovanka Tabaković stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratnih, za koje je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranja“. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, nadam se da se po ovom pitanju nećemo deliti. Verujte, nema nikakvog razloga da do toga dođe, da tenzije budu ovakve kakve su bile do sada, jer jednostavno, ne vidim razlog i smetnju da imamo anketni odbor po ovom pitanju. Ne postoji nikakva politika, politikanstvo, podmetanje, zla namera. Postoji potreba da se ova stvar razreši, da se utvrde činjenice i ovaj veo tajne sa ove priče skine. Priča je „Takovo osiguranja“ bila aktuelna, vidite da je još aktuelna i biće aktuelna. Tako će biti sve do trenutka dok se stvari ne razreše. A, priča je, zaista, to svi u ovoj zemlji vide, i tužna i ružna. Tužna je za sve nas, za vas, za nas. Ja sam siguran da je tužna i za vas. Tužna je zbog toga što je više od 400 ljudi izgubilo posao, na pravdi boga, a ružna je i zbog toga što se to desilo, a i zbog nekih stvari koje su vrlo jasne, potpuno sada jasne. Dakle, ili je u pitanju zla namera, ili je u pitanju greška koja je toliko gruba da je to neshvatljivo. Ako je gruba greška, kako je moguće da NBS dozvoli sebi da napravi tako glupu grešku? Ako je namera, dakle, zla namera, čija je to zla namera? Ili je ona posledica zahteva fondacije bivšeg predsednika države, kako pišu mediji, zbog toga tražim da se ovo razreši, da se više stotina hiljada evra uplati fondaciji, pa je ovo odmazda, ili je možda zla namera zbog toga što jedna izuzetna kuća, možda najbolja na ovim prostorima, treba da preuzme „Takovo“ samo za nekoliko dana, ili je to možda neka treća, peta ili šesta zla namera? Zaista je potreba da ovaj anketni odbor utvrdi ove činjenice. Ono što je možda osnovno i treba ga reći je trenutak kada se to desilo. Dakle, oduzeta je dozvola „Takovo osiguranju“ u trenutku kada to nije smelo da se desi. Navodno, nisu popunjene tehničke rezerve. Da vas podsetim, to može da se desi ukoliko niste spremni, sposobni i jaki da u trenutku ako prestanete da radite, pokrijete obaveze koje imate iz imovine ili iz nekih drugih uslova, prihoda itd. U tom trenutku, po onome što se pojavilo kao podatak, „Takovo osiguranje“ je bilo pokriveno sa tehničkim rezervama 92%, mnogo više nego drugi. Kasnije su utvrđene sasvim druge stvari, da je više od četiri miliona evra imovina „Takova“ bila vrednija od obaveza, a još kasnije je to povećano kao cifra. Dakle, ja vas molim, zaista vas molim, ovo je zajedničko pitanje, da ovaj anketni odbor oformimo.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Kada je usvajan Zakon o poljoprivrednom zemljištu u ovoj Skupštini, do duše u prethodnom sazivu, ali u istom sastavu vladajuće koalicije i manje više od strane istih poslanika koji danas ovde sede, mi iz DS smo upozoravali na to da će ovaj zakon proizvesti negativne posledice po poljoprivrednike i da će hiljade porodica, koje isključivo žive od uzimanja u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta, dovesti u situaciju da nemaju više od čega da žive. Mi smo to govorili, vi ste govorili da to tako neće biti. Govorili smo, pošto u zakonu tako i piše, da procedure neće biti transparentne, da paori neće moći da licitiraju za to zemljište, da se neće znati ko dobija zemlju, zašto dobija zemlju, koliko zemlje dobija, koju zemlju dobija. Sve ono što smo tada govorili pokazalo se da smo bili u pravu. Prva podela ove zemlje izazvala je veoma negativne reakcije paora, potpuno opravdane negativne reakcije paora, budući da je najbolje poljoprivredno zemljište u Zrenjaninu i u zrenjaninskom ataru dobila kompanija „Tenis“, bez ikakve mogućnosti da se i domaći paori nadmeću za to zemljište i pokušaju možda da ga oni uzmu u zakup. Drugi deo zemljišta dobio je, nikada nećete pogoditi, odbornik koji pripada koaliciji SNS Aleksandar Vučić, koji je firmu koja je dobila zemljište osnovao svega 15 dana pre nego što je dobio hiljade hektara najboljeg poljoprivrednog zemljišta u Zrenjaninu, verovatno u Vojvodini i sasvim sigurno u Srbiji. Ta zemlja, koja se besomučno deli poslovnim partnerima i odbornicima SNS, nije zemlja koja pripada SNS. To je zemlja koju su generacije vojvođanskih paora otimale od močvare da bi je pretvorile u ono što to zemljište i jeste danas, a to je najplodnije zemljište u Evropi. Molili smo vas tada, a sada vas upozoravamo, nemojte svojim poslovnim partnerima i svojim tajkunima deliti poljoprivredno zemljište koje nije vaše. Kad tad će ta zemlja biti vraćena paorima kojima pripada i kad tad ćete vi za ovu krađu odgovarati.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolege, juče je Savet Evrope ponovo opomenuo Srbiju zbog toga što ne usvaja zakon o nestalim bebama. Ponovo smo došli u situaciju da se sramotimo što od 2013. godine nismo u stanju da ispunimo obavezu koju imamo kao članica Saveta Evrope i što od 2013. godine nismo u stanju da postupimo u skladu sa presudom Evropskog suda za ljudska prava koji je presudio da Srbija mora da usvoji zakon o nestalim bebama. Nemojte da se sramotimo, da moraju da nas opominju za nešto što bismo i sami morali da uradimo, ukoliko znamo zbog čega smo se kandidovali za narodne poslanike. Nemojte da dolazimo u situaciju da nas opominju zato što ne radimo, ne samo stvar koja je naša obaveza kao članice Saveta Evrope, nego što ne radimo stvar koja je naša obaveza kao ljudskih bića koji imaju saosećanja, koji imaju samilosti, koji imaju osnovni osećaj za pravdu, poštenje i istinu. Izmenama Krivičnog zakonika koje predlažem već treću ili četvrtu godinu zaredom, zaista me je sramota da brojim koliko sam vas puta molila da usvojimo ovaj zakon, predlažem da se u Krivični zakonik unese samo jedna jedina izmena, a to je da krivično delo krađe beba ne zastareva. Svako od vas, ako se iko video sa roditeljima koji nam, ja verujem i vama, pošto oni zaista ne prave razliku među nama po političkim strankama, neprekidno pišu, ko se video sa njima može svojim kolegama da ispriča koliko su potresni ti susreti sa njima, može da ispriča svojim kolegama koliko je strašno kada vas oni gledaju u oči i kada vas pitaju – dobro, zbog čega vi nećete to da usvojite, koliko je strašno kada vam pričaju kroz kakve oni sve birokratske zavrzlame, peripetije, zamke i ne znam kakve komplikacije prolaze u jednom jedinom pokušaju da otkriju šta se desilo sa njihovom decom za koju im je rečeno da su umrla. Nemojte da im mi nanosimo još veću nepravdu, ne zbog Saveta Evrope, ne zbog Evropskog suda za ljudska prava, nego zbog svih tih ljudi koji ne mogu da saznaju istinu, a između ostalog, u prethodne četiri godine ne mogu da je saznaju jer vi to ne dozvoljavate. Molim vas da glasate za ovaj predlog zakona. Sramota je ako to ne učiniti.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima. Izvolite.
Zahvaljujem. Zakon o udžbenicima je jedan od zakona koji je obećan od strane ministra Šarčevića. On je najavio usvajanje potpuno novog zakona. To je bio razlog zbog kog ne prihvata da se raspravlja o izmenama i dopunama zakona. Ukoliko će Zakon o udžbenicima izgledati kao i ostali zakoni koje je do sada ministar Šarčević usvojio, zapravo predložio, a ova Skupština usvojila iz oblasti obrazovanja, mi već sada o tom zakonu znamo sledeće. Prvo, verovatno će protiv zakona biti apsolutno svi u ovoj zemlji koji se bave obrazovanjem. Protiv njega će biti nastavnici, roditelji, učenici, Nacionalni prosvetni savet, akademija i svi drugi koji se bave obrazovanjem, razmišljaju o obrazovanju, pišu o obrazovanju, učestvuju u procesu obrazovanja. Jedina osoba koja će biti za taj zakon verovatno je ministar Šarčević i pretpostavljam premijerka koju po običaju neće interesovati ili će joj biti svejedno šta u tom zakonu piše, jer to je postao njen univerzalni odgovor na sve što ministar Šarčević radi. Druga stvar koju već unapred znamo o tom zakonu ukoliko bude imalo ličio na zakone koji su do sada usvojeni iz oblasti obrazovanja, jeste da će u njemu verovatno pisati da ministar Šarčević lično piše sve udžbenike, jer sebi je dao takve nadležnosti u ostalim zakonima da je ostalo zaista samo u Zakonu o udžbenicima da napiše da će on lično pisati sve udžbenike, pošto ih po ostalim zakonima koji se bave ovom materijom i kontroliše, i odobrava i usvaja njihov plan itd. Treća stvar koju unapred znamo o Zakonu o udžbenicima koji je u pripremi, ukoliko bude ličio na ostale zakone usvojene iz oblasti obrazovanja, to je da će biti prepun elemenata koji otvaraju prostor za korupciju, te će ministar odlučivati ovome, te će određeni izdavači biti u boljem položaju u odnosu na druge, te će, naravno, krivica za korupciju biti uvek na nekom drugom, a ne na ministru i ministarstvu. Poslednja stvar, pošto nemam više vremena, koju znamo o Zakonu o udžbenicima ukoliko bude ličio na ostale zakone usvojene do sada, jeste da će krivica za sve što ne valj u tom zakonu biti svaljena na nastavnike. Možda su to do sada mogli biti direktoru škola, međutim za to će sada biti ljudi po slobodnom izboru ministra Šarčevića, verovatno će krivica pasti na nastavnike koji su do sada u svim govorima, zakonima, izlaganjima i stavovima ministra Šarčevića bili jedini krivci. Mi predlažemo drugačiji model. Volela bih da o tome razgovaramo, ali pošto ne razgovaramo ni o čemu, verovatno nećemo ni o tome.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem, nije prihvaćen predlog. Poštovani poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da ćemo danas raditi i posle 18.00 časova. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Zahvaljujem. Možda su kolege imale priliku da vide, a oni koji su članovi Odbora za obrazovanje su, ja se nadam, imali prilike da vide, iako je naš predsednik vešto izbegao da nam dopis prosledi, da su SANU, Konus, rektori univerziteta, dekani univerziteta, akademici, profesori, istraživači, naučni radnici, saradnici u nastavi, svi zajedno potpisali jednu peticiju i uputili je, između ostalog, i našem Odboru, uz poseban dopis koji je uputila SANU i Nacionalni savet za visoko obrazovanje u kom zahtevaju da novousvojeni Zakon o visokom obrazovanju bude pod hitno izmenjen i to u onim delovima koji se odnose na akreditaciju univerziteta, u onim delovima koji se odnose na autonomiju univerziteta i u onim delovima koji se odnose na novoustanovljenu nadležnost ministra da kontroliše apsolutno sve što se dešava u visokom obrazovanju, apsolutno sve što se dešava u Nacionalnom savetu visokog obrazovanja, da kontroliše direktno akreditaciju univerziteta i to sve time što je lično sebi dao za pravo da imenuje članove Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje. Kada je zakon usvajan mi smo vam govorili da vidimo i to je bilo očigledno da se zakon usvaja zbog ona tri podmetnuta amandmana od strane Odbora za obrazovanje, kojima je jednom od naših kolega omogućeno da posle 10 godina akredituje univerzitet koji nikako nije mogao da akredituje. Mi predlažemo potpuno drugačiji način organizacije visokog obrazovanja. To bio sistem u kom se ceni znanje, u kom se ceni rad, u kom se napreduje po zasluzi, u kom ministar nema nadležnost da samovoljno odlučuje o tome šta će biti akreditovano, ko će napredovati, ko će biti nagrađen a ko kažnjen. Očigledno je da vama takav sistem ne odgovara. Vama više odgovara sistem u kom se diplome kupuju, doktorati plagiraju, a magistarski i master radovi pišu preko noći. Demokratska stranka nikada neće prihvatiti takav način funkcionisanja visokog obrazovanja jer smatramo da to poništava i to negira rad svih onih studenata, svih onih roditelja koji svojoj deci govore da u životu vredi raditi, vredi učiti, vredi se truditi i te sve diplome će biti poništene. U to budite sigurni.
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Izvolite.
Zahvaljujem. Ono što predlažemo izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja jeste vraćanje tog zakona u neke okvire koji su saglasni dešavanjima u modernom svetu kada je u pitanju obrazovanje, koji su saglasni Ustavu, koji su saglasni onim načelima kojima bi trebalo da se vodimo kada je u pitanju obrazovanje i koji će na neki način definisati pravac kojim naše osnovno obrazovanje treba u budućnosti da ide. Vi ste mnogo puta govorili o tome da je problem našeg obrazovnog sistema u tome što ne stvara gotove radnike. To je govorila premijerka ovde kada je davala ekspoze. To je nebrojeno mnogo puta rekao ministar Šarčević. Uostalom, to svaki put i govori predsednik Vučić kada naše građane optuži da nemaju posla zato što su lenji, nesposobni, neobučeni, nezainteresovani i zbog toga što čekaju da im nešto padne sa neba. Ta teza bi bila tačna ukoliko bi u Srbiji postojale nekakve desetine i stotine hiljada radnih mesta na koja naši građani ne mogu da se zaposle zato što nisu dovoljno obrazovani. Niko od tih svih funkcionera koji nam o tome govore nikada nije rekao – kojih to stotine hiljada poslova, koliko poslova, gde poslova i kakvih poslova čeka naše građane a oni ne mogu da se zaposle zato što nisu dovoljno obrazovani? Sve i da je to tačno, nije problem našeg obrazovanja što ne stvara gotove radnike. Problem našeg obrazovanja je što ne stvara gotove ljude i to je osnovni problem o kom mi treba da razgovaramo. Zato je važno da ministar ne postavlja direktore škola. Zato je važno da ministar ne imenuje članove Nacionalnog prosvetnog saveta. Zato je važno da definišemo, da nam je između ostalog cilj obrazovanja da naučimo decu da misle a ne da štrebaju napamet i da dobijaju ocene samo za ono što nauče da reprodukuju u odnosu na ono što im je rečeno na prethodnom času. Zato je važno da napravimo sistem obrazovanja u kom će se nagrađivati rad i znanje, a ne snalažljivost i štrebanje. Čini mi se da su naše koncepcije u prioritetima šta treba da budu prioriteti kada je u pitanju razvoj obrazovanja nepremostive. Nažalost, izgleda da vi nemate želje da se o ovome razgovara. Mi ćemo nastaviti na tome da insistiramo i molim vas i sada da glasate, a pošto predsednica kaže da ne treba uticati na poslanike….
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Izvolite.
Hvala. Mi danas slušamo priče već pet godina kako nikada nismo bili u boljoj ekonomskoj situaciji, nego što se danas Republika Srbija nalazi. Slušamo priče kako smo napravili tigra na Balkanu, kako na BDP je nikad veći, a sa druge strane imamo neke ljude koji očigledno neće da poštuju te poruke sadašnjeg predsednika Republike, bivšeg predsednika Vlade i prvog potpredsednika Vlade i da te finansijske efekte koje je on napravio pretoče u prave realizovane projekte, odnosno te pare vrate onima kojima su te pare neophodne. Mi danas imamo zemlju u kojoj se PDV ne vraća osam meseci. Mi danas imamo zemlju gde se 30% povećao porez na paušalce, na frizerke, mesare, automehaničare. Mi danas imamo zemlju u kojoj je prva odluka bila izmena i dopuna Zakona o podsticaju, gde su ukinuta davanja paorima, koja ni tada, za vreme DS nisu bila dovoljno velika i bila su dramatično manja nego kolega u okruženju i zemalja u okruženju, koji su njima konkurencija. Onda je došao boljitak, pa je taj stepen davanja smanjen za 10 puta. Mi danas nemamo direktna davanja. Mi danas imamo problem da u ovom trenutku Ministarstvo poljoprivrede nije isplatilo ni jednu premiju od 40%, koliko mora da vrati povraćaj za obavezno osiguranje, a svaki dan smo ovde ministar i svi ostali iz ministarstva, nagovarali i terali poljoprivrednike da počnu da osiguravaju svoju imovinu i da, ako dođe do štete, ta imovina ne treba da bude problem politike i države, nego postoji institucija koja se zove osiguravajuće društvo i postoje 40% podsticaji da se ta šteta nadoknadi, da to urade. Kada su to ljudi uradili, godinu dana nikome u ovoj zemlji od poljoprivrednih proizvođača nije vraćena premija koja je obavezna bila da se vrati u vrednosti od 40% obaveznog osiguranja. Ovaj zakon predviđa iole normalne raspodele. Ako nam već tako dobro ide, ako nikad više nismo imali para u javnim finansijama, ako nikad više država nije štedela, ovaj zakon se tiče poljoprivrednika, malo bi se mogao ticati i svih ovih zakona koje DS predložila, a to je zakona o povraćaju penzija na prethodni nivo, vraćanju plata u javnom sektoru, o poštovanju zakona i vraćanju PDV na vreme. Vi dovodite potpuno srpsku privredu u nelikvidnost, zato što ste vi nelikvidni i ne znate da upravljate parama, da se smanje opterećenja za mala i srednja preduzeća i da se na kraju razmišlja o onome što donosi…
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Izvolite.
Hvala. Da završim rečenicu iz prošlog zakona. Prosto, ako imamo viška para, vratimo ih onima kojima te pare pripadaju, od kojih smo ih uzeli. Zemljište, ne samo državno, koga se tiče ovaj zakon, nego i gradsko građevinsko, o kome su pričali neki drugi zakoni, su bili tema međudržavnog sporazuma. Prvog dana kada je SNS preuzeo odgovornost da vodi ovu državu i kada je sadašnji predsednik bio potpredsednik ili prvi potpredsednik. Tada, prvo za čega smo zapeli, jeste vojvođansko poljoprivredno zemljište i plodno poljoprivredno zemljište u centralnoj Srbiji, sa željom da ga damo nekim nepoznatim firmama koje ne postoje i koje su fiktivne, a ovo između ostalog, da vam pomognem, zove se „Al ravafed“ sa kojom je potpisan ugovor sa Ministarstvom privrede i poljoprivrede i sa Ministarstvom Vojske, na koji je ministarstvo i pravna služba Vojske dala negativno mišljenje. Onda smo uzeli najbolju bačku zemlju, oteli je paorima i Vojsci u Karađorđevu, Jadran, Gajdobra, Bačka, Sivac, skupili 11.000 hektara i dali nepoznatoj firmi, koja je osnivač, ne znamo ko je vlasnik, ne znamo ni adresu. Pritom, to nije bilo dovoljno nego smo dali iz Fonda za razvoj 10 miliona evra, da bi se skinule obaveze tog preduzeća, da se očisti od radnika i 10.000 najbolje i najkvalitetnije zemlje u ovom delu Evrope dali nepoznatim firmama. To smo nastavili i dalje. Slušali smo ubeđivanja prošle ministarke, koja pripada SPS, i svih drugih da će novi zakon da spreči zloupotrebu davanja zemljišta, a danas imate narodne poslanike, imate takvu zloupotrebu koji uzimaju direktno bez javnih nabavki, bez obaveza po Zakonu o nabavkama, državnog poljoprivrednog zemljišta i obrađuju ga danas po Sremu, po Vojvodini, bilo gde. Koji su finansijski efekti ovog zakona, sem što je pala prosečna cena zakupa? Obuhvat zemljišta je pao, a onda ste izmislili „Tenis“, bože moj, šef nemačke klanice je odveo predsednika republike na fudbalsku utakmicu, pa mu čovek obećao 10.000 hektara zemlje, odnosno 30.000. Pa saznamo da će to biti najkapitalnija investicija u poljoprivredi, u prerađivačkoj industriji, a onda danas, posle nekoliko godina shvatimo da smo dali banatsku zemlju, da smo je oduzeli paorima, a da danas ne postoji ni jedna opipljiva investicija te nemačke kompanije. Šta radite sa zemljom? To vam je „Beograd na vodi“, to vam je „Jadran“ Gajdobra, „Bačka“ Sivac, Karađorđevo, to vam je „Tenis“. To su vaši tajkuni koji danas uzimaju zemlju. Molim Ministarstvo poljoprivrede, kada sledeći put dođu ovde, da nam kažu analize efekata promene zakona. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Pre godinu dana, Vlada je donela zakon kojim je smanjila procenat koji iz poreza na zarade ostaje lokalnim samoupravama. Procenat je smanjen sa 70% u gradovima, odnosno sa 80% u opštinama na 70% i Grad Beograd sa 70% na 66%. Ono što je kao posledicu tih pet milijardi manje u budžetima lokalnih samouprava u 2017. godini imalo, je to da su budžeti lokalnih samouprava u katastrofalnom stanju i da oni danas ne mogu da ispune osnovne obaveze. Ono što posebno zabrinjava je najava budžeta za 2018. godinu, gde će na dva načina dodatno biti opterećeni budžeti lokalnih samouprava. Prvo, smanjenjem, odnosno povećanjem neoporezivog dela zarade na 15% dinara, kako je to predložila Vlada, lokalne samouprave će izgubiti dodatnih pet milijardi u svojim budžetima i to ne ravnopravno. Posebno će biti pogođene opštine koje imaju veći broj zaposlenih sa minimalnim zaradama, što je uglavnom slučaj u manjim opštinama. One će dodatno snositi teret smanjenja svojih budžetskih prihoda. Drugo opterećenje za budžete lokalnih samouprava je da će biti povećanje zarade lokalnoj administraciji za 5% i zaposlenima u predškolskoj ustanovi za 10%. To je po nekoj računici, dodatnih pet milijardi u 2018. godini. Znači, 10 milijardi manje na već pet milijardi, koliko je smanjen ukupan budžet lokalnim samoupravama u 2017. godini. Smatramo da je to apsolutno neodrživo, da će to definitivno dovesti do kolapsa budžeta lokalnih samouprava, da Vlada više neće biti u mogućnosti sve i da hoće, direktnim davanjima i prebacivanjem sredstava, kao što j to činila u 2017. godini, Gradu Kragujevcu, Gradu Nišu i drugim lokalnim samoupravama u kojima su po pravilu, na vlasti predsednici SNS. Neće biti u mogućnosti da održe stabilne lokalne finansije. Zato predlažemo izmene zakona koji će vratiti stopu učešća poreza na dohodak građana u lokalnim samoupravama, opštinama i gradovima na 80% i Gradu Beogradu na 70%. Smatramo da je to minimalno što treba uraditi u ovoj situaciji kada će lokalne samouprave, ponavljam, biti dodatno opterećene predviđenim merama budžeta za 2018. godinu.
Zahvaljujem gospodine Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama zakona o porezu na dohodak građana, koji su narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Zdravko Stanković, 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? Izvolite.
Stopa poreza na dohodak građana godinama u Srbiji iznosi 10%. Samo ove godine, listajući izveštaj štampe, predsednik Republike Aleksandar Vučić prvo je u martu pred izbore najavio konačno smanjenje ove stope rasterećenja privrede, a zatim je u maju 2017. godine rekao da će sigurno do kraja godine stopa poreza na dohodak građana biti smanjena 1, 2, 3 ili 4%, kako je rekao videćemo, posle dogovora sa MMF. U decembru mesecu 2017. godine na ovoj sednici, sazvanoj na vrat na nos, na kojoj se nalazi preko 30 tačaka dnevnog reda, od kojih je najveći deo vezan za ekonomsku politiku za 2018. godinu, od budžeta do drugih zakona koji se menjaju, pa i Zakon o porezu na dohodak građana, ove promene nema. Ove promene nema, i sada se postavlja pitanje da li je to možda prvi put u istoriji, nikada ne zabeleženo, gospodin Aleksandar Vučić slagao, kada je rekao da će porez na dohodak građana sigurno biti smanjen u 2017. godini. Prethodno je 2016. godine govorio da će to biti urađeno već u drugoj polovini 2017. godine. Laž, do laži. Sada ja postavljam pitanje - na koji način Vlada misli da odgovori na potrebu da se smanji opterećenje na zarade koje je u Srbiji jedno od najvećih u Evropi? Podsetiću vas da neke zemlje u okruženju imaju tu stopu 20, 21, 25%, i da je to jedan od načina njihovog ubrzanog razvoja, onoga što Srbija nema, onoga u čemu Srbija zaostaje za drugim zemljama u razvoju u Evropi. To smanjenje danas iznosi između 65% i 68%, i ponavljam jedno je od najvećih. Mi predlažemo kao simboličnu meru, jer na žalost to smanjenje koje mi predlažemo sa 10% na 9% neće dramatično umanjiti opterećenje koje se isplaćuje na bruto zarade zaposlenih u Srbiji. Ali, pokazuje da Vlada ima sluha i razume potrebu za stvaranjem drugačijeg ekonomskog ambijenta u Republici Srbiji. Zato vas pozivam da glasate za predlog ovog zakona da se stavi na dnevni red.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 7. oktobra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Naš predlog izmena i dopuna Zakona sistema plata zaposlenih u javnom sektoru ima isti naziv kao i predlog koji je poslala Vlada 1. decembra ove godine, da se raspravlja, naravno po hitnom postupku, i evo danas 6. decembra je taj predlog uvršten u dnevni red. Suprotno najavi predsednice Vlade od pre mesec i po dana, koja je rekla da će se zalagati da svi zakoni prođu kroz javnu raspravu u budućnosti, a to je posebno važno za zakone kojima se menja poreski sistem i koji treba da omogući firmama koje rade u Srbiji, predvidivost uslova poslovanja kako bi se oni više odlučivali na investiranje i na razvoj svoga posla. Naravno, to je još jedna laž, u moru laži koje slušamo od predstavnika Vlade i vrha vlasti u Srbiji. Šta piše u tom zakonu koji je predložila Vlada? Da li se nalazi nešto što treba da poboljša položaj zaposlenih u javnom sektoru? Ne. Da li se nalaze, da li je taj zakon ispravljen na način da se u ovaj zakon ubace i zaposleni u javnim preduzećima i organima, kao što su agencije čiji je osnivač Republika Srbija? Ne. To se nalazi u našem predlogu zakona, koji mi predlažemo, čini mi se, više od godinu dana da dođe na dnevni red ove Skupštine, jer je to nešto što bi istinski promenilo ekonomski ambijent u Srbiji. Šta nam Vlada predlaže? Vlada nam predlaže, pazite molim vas, ponovno pomeranje rokova. Rokova koji su već jednom pomereni sa kraja 2017. godine na kraj 2018. godine, za primenu ovog zakona, sada se pomeraju na kraj 2019. godine, odnosno na početak 2019. godine, izvinjavam se. Znači, ponovo Vlada nije uspela da uradi posao koji je morala da uradi, da donese zakon koji će regulisati zarade u sektoru bezbednosti i da donese zakon koji će regulisati plate u agencijama i drugim ustanovama, institucijama koje osniva Republika ili lokalna samouprava. Mi treba da nagradimo tu neodgovornost i nerad Vlade. Pozivam vas da to ne uradimo, da usvojite da se na dnevnom redu nađe naš predlog zakona koji se tiče konkretnih rešenja u sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj Skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Mislim, s obzirom da više od dve godine pokušavamo da stavimo ovaj predlog izmene Zakona o porezu da dodatu vrednost na dnevni red Skupštine, da poslanici znaju o čemu se radi. Naime, naš predlog je da se PDV za hranu na bebe ne oporezuje opštom stopom od 20%, nego posebnom stopom od 10%. Nijedan jedini put nismo dobili vašu podršku da se ova tačka nađe na dnevnom redu, ali mi ćemo nastaviti sa ovim, kao što smo i podneli amandman na izmene Zakona o PDV, koji je predložila Vlada za ovo zasedanje, gde se naravno ne nalazi ovakva mera koja treba da omogući bolju i lakšu poziciju porodicama sa decom, malom decom pre svega, kako bi na jedan simboličan način, ali mislimo važan način, pokazala da Vlada Republike Srbije i mi kao poslanici koji donosimo zakone ovde, vodimo računa o budućnosti Srbije. Naravno, toga nema. Biće kao amandman poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke i Narodne stranke i biće zanimljivo da čujemo razloge ukoliko se Vlada ne odluči da prihvati naš amandman da se smanji stopa poreza na hranu za bebe. Svaki put kada smo to predlagali kao amandmane, dobijali smo odgovor iz Vlade da će to povećati administraciju zaposlenih u poreskoj službi, da to neće dovesti do smanjenja maloprodajnih cena, da će otvoriti prostor za zloupotrebe i neće olakšati položaj ljudi koji kupuju hranu za bebe. Mi verujemo da to ne bi bio slučaj i da ti razlozi ne stoje. Biće zanimljivo, ukoliko uopšte budemo u prilici zbog ovakvog nakaradnog dnevnog reda ove sednice gde ste spojili više od 30 zakona u jedinstvenu raspravu, ako budemo imali uopšte prilike da govorimo o tim amandmanima, da čujemo mišljenje ministra na ovaj naš predlog. To je važno zato što ćemo govoriti o zakonima o finansijskoj podršci porodica sa decom i o mnogim drugim zakonima koji bi, navodno, trebalo da se bave pitanjem podršci porodica sa decom, a u suštini, nažalost, rešenja koja ste predložili to ne nude. Zato, pozivam vas da se, umesto vladinog predloga, ovaj naš predlog nađe na dnevnom redu, koji je kratak, jasan i šalje jasnu poruku građanima Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Na pretprošloj sednici kada smo imali prilike da govorimo o predlozima za dopunu dnevnog reda, jer nam je na prošloj to bilo onemogućeno, nisam obrazlagao predlaganje ovog zakona zato što je sednica bila sazvana na takav način da se poštovao Poslovnik i Ustav, koji govori o tome na koji način zakoni u Skupštini mogu da se donose i stavljaju na dnevni red po hitnom postupku. Nažalost, nastavili smo sa tom praksom i ova sednica je sazvana tako da je od 31 tačke predloženog dnevnog reda 27 po hitnom postupku. Ne samo da su po hitnom postupku, nego su zakoni koji su došli u parlament pre četiri ili pet dana važni zakoni koji kreiraju poslovni i ekonomski ambijent u 2018. godini. Da je to nešto loše i nešto što treba da se promeni, govorila je i predsednica Vlade na jednom skupu pre mesec i po dana. Tada je javno obećala da će uraditi sve da se svi zakoni usvajaju posle javne rasprave, tako da se i građani i privreda i svi oni koji su zainteresovani za određena rešenja koja se nalaze u zakonima koje raspravlja Skupština, da oni budu raspravljani pre nego što dođu ovde u proceduru. Gde je sada to obećanje? Gde je to obećanje predsednice Vlade? Da li je to, ponavljam, bila samo još jedna laž u moru laži koje svakodnevno slušamo i koje ćemo nastaviti da slušamo dokle god je ova vlast u Srbiji? Predlog zakona o predlaganju zakona treba da ispravi lošu praksu koja je dovela do toga da u ovom sazivu preko 85% zakona se usvaja po hitnom postupku, da se usvajaju zakoni za koje se vrlo brzo pokaže da nisu na najbolji mogući način formulisani, pa se ponovo stavljaju na dnevni red Skupštine i ponovo po hitnom postupku ispravljaju da bi Vlada prikrila svoje brljotine. Donošenje ovakvog jednog zakona bi uvelo red, onemogućilo Vladu da zloupotrebljava ono što stoji u Ustavu i Zakonu o Skupštini i Poslovniku, koji govori o mogućnosti za predlaganje zakona po hitnom postupku, ali samo kada razlozi za taj hitan postupak stvarno i postoje.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Ovaj zakon, kao što je rekao predsedavajući, od 2016. godine septembra meseca pokušavamo da stavimo na dnevni red i, kao neko ko je insistirao toliko dugo ispred poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke, Narodne stranke da se ovaj zakon nađe na dnevnom redu, trebao bi da budem srećan što se konačno nalazi predlog Vlade, ako se već ne nalazi ovaj naš predlog. Međutim, čitajući predlog koji je došao od Vlade, po hitnom postupku, naravno, poslat Skupštini 30. novembra na razmatranje, mogu da zaključim da je bolje da nije došao. Mere koje Vlada predlaže dovešće pre svega do smanjenja onih prinadležnosti koje po ovom osnovu dobijaju građani i građanke Srbije, a pre svega tu mislim na iznos porodiljskog dodatka, koji će sada zbog drugačijeg načina obračuna biti umanjen za nekih 20%. Razočaran sam što umesto povećanja dečijeg dodatka mi ne možemo iz zakona da vidimo da li će tog povećanja biti i koliko će biti, jer, umesto da se zakonom definiše iznos dečijeg dodatka, mi možemo da vidimo da će to biti ostavljeno ministru na odlučivanje. Ceo koncept zakona nije takav da suštinski nešto promeni u politici podrške porodicama sa decom, nego da odgovori na jednu rečenicu koja se nalazi u analizi MMF-a, a to je da treba razmotriti visoka davanja za socijalna davanja u ovoj oblasti i smanjiti ih. Ova Vlada govori da je proširena baza korisnika porodiljskog dodatka, ali ne govori o tome da je iznos iz budžeta planiran za ova davanja istim. To znači samo jedno – smanjenje prinadležnosti zaposlenih majki. I brojna druga rešenja u ovom zakonu su loša, lošija nego što su bila do sada. Ima i nekoliko onih koja su dobra, ali postavlja se pitanje, s obzirom da je ova tačka dnevnog reda 21, da li ćemo uopšte o njoj moći da razgovaramo? To je najveća šteta vezano za ovaj zakon. Predlažem, bolje da usvojite ovaj naš predlog zakona od onog koji je predložila Vlada. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Da.) Izvolite.
Naravno da želim. Posebno je važno da u ovih tri minuta, pored onoga što piše u zakonu koji smo predložili, kažem i nekoliko reči o stanju u kulturi u Srbiji. Znači, naš predlog zakona ima dve izmene. Jedna je da se umetnička fotografija definiše kao kulturna delatnost u smislu zakona. Druga je da se umetnicima koji dobiju najveće svetske i evropske nagrade za zasluge u svom poslu omogući da dobiju pravo na nacionalnu penziju. Ne odlukom ministra, ukoliko je ministar za to raspoložen ili ako kaže da ima ili nema para, nego da to bude zakonska obaveza, da se ona utvrdi na način sličan na koji je to urađeno za najzaslužnije sportiste. Jer, šta ova odredba zakona, koju želimo da promenimo, u praksi znači? Ako ministar, taj koji odlučuje da li će dodeliti nekome nacionalnu penziju, to bude radio u odnosu na planirana sredstva iz budžeta, ako vidimo kako je planiran budžet, to znači da niko neće dobiti tu penziju. Budžet za kulturu je umanjen u 2018. godini. Samo ustanovama kulture predviđeno je 10% manje para nego što je to bilo u 2017. godini. Da li možemo očekivati u toj situaciji da ministar nekome ko je, recimo, u ovoj godini dobio značajnu kulturnu nagradu odredi pravo na nacionalnu penziju? Ne, jer je princip ove Vlade ne da sprovodi politiku, o tome ćemo razgovarati u raspravi o budžetu, da utvrdimo neke ciljeve na osnovu budžeta, programa i politike i da ih ostvarujemo i da merimo onda ostvarenje tih politika, a ne da merimo stanje u budžetu, u ovim tabelama koje govore koliki su plusevi, koliki su minusi. Šta građani Srbije dobijaju od para koje izdvajaju na razne načine koje se slivaju u budžet Republike Srbije? Mislimo da je to važno pitanje i da ono što nam Vlada nudi kroz ovaj predlog budžeta ne obećava da će bilo ko moći da dobije i ostvari pravo na nacionalnu penziju za zasluge u oblasti kulture i zato smatramo da je potrebno promeniti zakon, usvojiti naše rešenje da to ne zavisi od odluke ministra, nego da to bude zakonska obaveza, kao što je to slučaj u sportu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 22. novembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Ova izmena Zakona o akcizama se tiče uvođenja posebne akcize na veštački zaslađena pića i sokove. To je jedna od mera koju Svetska zdravstvena organizacija predlaže državama u borbi protiv epidemije gojaznosti. Ta epidemija gojaznosti postoji i u Srbiji. Duplirana je gojaznost kod dece u Srbiji, 21% dece je gojazno, a 35% predgojazno. I pored svega toga, pre nekoliko nedelja, kada se obeležavao dan bolesnih od dijabetesa i konstatovano da preko 700 hiljada ljudi u Srbiji boluje od ove bolesti, Vlada nema nikakav predlog politike kojim će se boriti protiv te bolesti. Druge zemlje su krenule putem koji je predložila Svetska zdravstvena organizacija, a neke, bogami, idu i korak dalje. Mađarska je uvela ovaj porez pre šest godina i danas je potrošnja veštački zaslađenih pića za 20% manja. U Meksiku od 2013. godine 10% je smanjena konzumacija tih pića. Ja sam ovde našao vest da gradonačelnik Londona planira da protera kioske brze hrane u krugu od 400 metara od škola, kako bi sprečio decu da konzumiraju nezdravu hranu i koriste ova pića. Za sve to vreme Republika Srbija ne radi ništa. Konstatuje ministar, povodom dana dijabetesa, da je dijabetes peti uzrok smrti, a da može vrlo brzo da postane i prvi. Ono što mi predlažemo je uvođenje akcize, stvaranje posebnog fonda koji bi otprilike, po nekim proračunima, samo od ove mere, znači, akcize na veštački zaslađena pića, a postoje i druge mere vezano za nezdravu hranu, skupio u fond nekih pet milijardi dinara godišnje. Od tih para bi moglo da se obezbedi u svim školama jedan zdrav obrok, da rešimo dva problema. Problem one dece koja nemaju nikakav obrok u školi, kao i problem dece koja imaju nezdrav obrok za vreme školske nastave. Pozivam vas da usvojite ovaj predlog, jer Vlada očigledno nema nikakvu ideju za borbu protiv ove pošasti.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 7. oktobra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Prošlo je više od tri godine kako je Narodna skupština usvojila ovaj zakon. Ta reč „privremeno“ je u samom tekstu zakona bila definisana tako da je određivala da će od penzije za decembar 2014. godine ovo umanjenje stupiti na snagu. Prošlo je više od tri godine, a zakon očigledno i dalje ostaje na snazi, iako su po svim izjavama predsednika, bivšeg predsednika Vlade, ministara, ostvareni ciljevi zbog kojih je bilo potrebno uvesti ovu meru. Međutim, zakon ostaje na snazi i 400 hiljada ljudi kojima je nezakonito i protivustavno oduzeta imovina, ta imovina će i dalje biti oduzimana. Ono na šta je pre neki dan ovde u Skupštini predsednik Fiskalnog saveta skrenuo pažnju, da je nelogično da ako su ostvareni ciljevi i dalje važi ovaj privremeni zakon, dobio je maltene izbacivanje naglavačke iz Skupštine od strane predsednika Odbora za budžet i finansije kao odgovor. Ovaj dug koji je napravljen u ovih nekoliko godina prema ljudima kojima su oduzete penzije, koji verovatno za ove tri godine iznosi preko 500 miliona evra nažalost će doći na naplatu, nažalost ne tih ljudi, nego nažalost budžeta Republike Srbije. Kao što je 2000. godine, posle promena, vlast nasledila dug od 18 penzija prema građanima Srbije, tog ružnog DOS-a, i uspela u godinu dana da nadoknadi taj dug, tako će i ovaj dug sačekati pad ove vlasti. Ne mogu da kažem u kom roku će biti moguće namiriti taj dug. Kada smo prvi put predložili ovaj zakon, smatrali smo da će rok od godinu dana, kroz izdavanje obveznica, biti dovoljan da se namiri dug, ali taj dug u tom trenutku iznosio je 150 miliona evra. Ukoliko se nastavi sa produženjem ovog privremenog smanjenja, taj dug će rasti i sasvim sigurno vlada koja dođe posle ove štetočinske vlasti neće moći brzo da namiri ono što je ova vlast oduzela penzionerima.
Zahvaljujem, gospodine Đurišiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Jedno od obećanja vlasti SNS-a do 2012. godine bilo je da će ukinuti taksu na električno brojilo kojom se, po tadašnjem zakonu, finansirao Javni medijski servis. Vlasti je trebalo skoro dve i po godine da ispuni to svoje obećanje, kada je stepen naplate već pao ispod 40%, a onda je promenom zakona uvedena RTV taksa. Kada je zakon bio usvajan bilo je rečeno da će biti naplaćivana na drugi način, na način koji će odrediti upravni odbor. Međutim upravni odbor godinu dana nije mogao da smisli ni jedno drugačije rešenje nego da RTV taksu ponovo, samo pod drugim imenom, naplaćuje od građana Srbije kroz račun na isporučenu električnu energiju. Međutim, ovaj put građanima nije ostavljena mogućnost da ne plate tu taksu. Pored toga, s obzirom da su ostala rešenja koja su predviđala drugačiji način naplate nisu mogli ni da se oslobode pred zakon o plaćanju ove takse. I šta danas imamo? Danas imamo da se za svako električno brojilo u domaćinstvu plaća ova taksa. I u domaćinstvima, pre svega u seoskim sredinama, gde imamo nekoliko električnih brojila na pomoćne objekte, na garaže, na štale, na svako od tih električnih brojila ova taksa mora da se plati. Naš predlog izmene je vrlo jednostavan. To je da obveznik plaćanja takse samo ono fizičko lice koje korisnik merila električne energije u stambenoj jedinici gde ima prijavljeno prebivalište. I ova Vlada odbija to da reši, kao što odbija da reši i stanje u medijima u Srbiji. Zadržava status kvo, budžet predviđa isti nivo subvencija iz budžeta, taksa će iznositi isto 150 dinara u 2018. godini, Skupština će za prenose takođe javnom medijskom servisu obezbediti preko 80.000.000 dinara godišnje, a naravno ostaje isto izveštavanje o političkom životu u Srbiji, gde predstavnici opozicije ne mogu da dobiju ni jednu jedinu sekundu u informativnim emisijama i vrlo malo vremena u drugim emisijama da obrazlože svoje politike. To mora da se promeni i ja verujem da će ta promena doći sa izborima sledeće godine. Molim vas predsedavajući da utvrdimo kvorum pre glasanja.
Zahvaljujem gospodine Đurišiću. Dame i gospodo narodni poslanici, pre izjašnjavanja o ovom predlogu, molim vas da utvrdimo kvorum. Poštovani narodni poslanici određujem pauzu od pet minuta. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da još jednom utvrdimo kvorum. Konstatujem da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika. Molim vas da se najpre izjasnimo o Predlogu zakona o izmenama Zakona o javnim medijskim servisima, narodnog poslanika Marka Đurišića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, Zakon o javnom informisanju i medijima na snazi je više od tri godine. Setite se svi kada je donošen negde u avgustu mesecu 2014. godine da je tretiran kao jedan od velikih reformskih pomaka što se tiče medija i informisanja. Nažalost, posle donošenja tih zakona imamo čak i mnogo goru situaciju i iz tog razloga, vodeći se tim činjenicama i analizirajući Zakon o medijima i informisanju, podneo sam predlog za promenu člana 39. stav 1. tačka 8) tako da se predviđa da se u registar medija upišu svi vlasnici direktni i indirektni, bez obzira na visinu udela, osnivačkom kapitalu izdvajanja, za razliku od dosadašnjeg rešenja koje je predviđalo da se upisuju samo podaci o vlasnicima čiji udeo prelazi 5% vlasništva. U praksi postoje, poštovani narodni poslanici, i akcionari koji poseduju manje od 5% udela u vlasničkoj strukturi izdavača i vrše efektivnu kontrolu nad uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija istovremeno. Mislim da je to opšte poznato i da tu u stvari postoji ključni razlog kada je donošen zakon 2014. godine, zbog čega nisu svi oni koji imaju manje od 5% udela u medijima, nisu obuhvaćeni ovim zakonom. Smatram da postojeće rešenje, koje predviđa upis svih direktnih i indirektnih vlasnika medija, treba uraditi i iz tog razloga, poštovani narodni poslanici, vas pozivam da glasate da se ovaj zakon stavi na dnevni red da bi koliko-toliko uredili ne samo medijsku scenu nego da bi uspeli da obezbedimo transparentnost vlasničke strukture izdavača, odnosno medija, što će doprineti povećanju poverenja kod građana u medije i smanjiće se mogućnost eventualnih zloupotreba i nedozvoljenih uticaja na medije i preko medija. Inače, ustavni okvir ili osnov za donošenja ovog zakona sadržan je u članu 97. Ustava Republike Srbije, a prema kome se Republika Srbija, pored ostalog, uređuje i obezbeđuje ostvarivanje i zaštitu slobode i prava građana, što pravo na informisanje svakako jeste, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti i raspolaganja sredstvima pravnih lica.
Zahvaljujem, kolega Bogdanoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, evo već gotovo godinu i više predlažem ovaj zakon da se uvrsti u dnevni red, međutim, koliko sam imao vremena i koliko smo imali mogućnosti, vidim da je sada ovaj zakon uvršten po hitnom postupku na današnju sednicu Narodne skupštine, međutim, bez obzira na sve to, ono što sam ja tražio u izmeni ovog zakona na žalost nije prihvaćeno i nije stavljeno u izmene i dopune Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Iz tog razloga po ko zna koji put želim da vam predstavim i obrazložim razloge za stavljanje na dnevni red sednice Narodne skupštine Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Kao što ste videli, poštovani narodni poslanici, ovaj zakon suštinski sadrži samo jednu izmenu, jedan član, ali sa dalekosežnim i dugoročno pozitivnim efektima na ekonomiju Republike Srbije. Iz tog razloga, poštovani narodni poslanici, i predlog moj za izmenu ovog jednog člana koji obuhvata da će stopa poreza na dobit pravnih lica, koja iznosi po sadašnjem zakonu 15%, smanji na 10%. Ja ću vas samo podsetiti da mnoge tranzicione zemlje su imale i relativno niske stope poreza na dobit i to se pokazalo kao važan viskalni instrument u funkciji razvoja ekonomije i povećanja zaposlenosti i obezbeđivanja visoke stope rasta u budućnosti, pre svega kroz povećanje izvoza. Sa ovim poreskim rasterećenjem počećemo da stvaramo za investitore i sve one koji sada posluju u jedan atraktivniji poreski sistem u službi privrede i postepeni rast BDP i na kraju Zakon o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica stvoriće i uslove da se kroz smanjenje poreske stope poreza na dobit pravnih lica 10% fiskalno rastereti pre svega realni sektor, privredno društvo, preduzeća, zadruge i druge učesnike na tržištu i dodatno će motivisati strane investitore za ulaganje u našu privredu. Da ne bude samo motivacija stranih investitora subvencije kao što na žalost ova Vlada u poslednjih pet godina izdvaja enormna sredstva da bi dovela strane investitore da ulažu u državu Srbiju mislim da je mnogo efikasnije i mnogo zdravije i mnogo bolje i zbog građana Srbije da se pre svega smanje poreske stope ne samo u ovom Zakonu o dobiti pravnih lica nego i mnoge druge stope koje je ova Vlada obećala kada je dolazila na vlast. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Bogdanoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, analizirajući ovaj zakon uočili smo određene nepravilnosti ili bolje reći manjkavosti ovog zakona i upravo na ovaj način, koristeći privilegiju poslanika, pokušavamo da izmenimo neke članove ovog zakona. Razlog za izmenu ovog člana koji sam predložio da se briše je, pre svega, događaji koji su se desili unazad nekoliko meseci ili, bolje reći, unazad godinu dana, kada je komunalna policija prevazilazila okvire svoje nadležnosti i zloupotrebljavala svoje nadležnosti, pri čemu su ljudska prava bila ozbiljno ugrožena i prekršena, a u pojedinim slučajevima i sa tragičnim ishodima. Poštovani narodni poslanici, podsetiću vas da je to bilo možda pre više od devet meseci. Prekršaj vređanja službenog lica u vršenju službene dužnosti i odredba Zakona o javnom redu i miru je pre svega neprecizno definisana i stvara mogućnost širokog tumačenja, što je apsolutno neprihvatljivo. Poštovani narodni poslanici, podsetiću vas, pošto i sam imam određena iskustva u toj oblasti, jer sam više godina radio kao republički inspektor i znam koliko postoji mogućnost da se zloupotrebi, pre svega neka ovlašćenja koja imaju ovlašćena lica. To se, nažalost, dešavalo. Bio sam svedok u više slučajeva. I upravo iz tog razloga, želim da se ovaj član, da se član 22 – vređanje službenog lica u vršenju službene dužnosti, briše. Kada ovo kažem, ja mislim da ne treba pogrešno shvatiti, jer drugim odredbama, drugim zakonima je upravo regulisano i mnogo bolje, preciznije definisano na koji način službena lica postupaju po dužnosti i na koji način mogu da budu zaštićena, pre svega od eventualnih napada, vređanja, maltretiranja, od fizičkih lica. Iz tog razloga, poštovani narodni poslanici, pozivam vas da glasate da stavimo ovo na dnevni red, jer mislim da pojedine odredbe ovog zakona i nekih drugih zakona, koje ćemo u narednom vremenskom periodu takođe predložiti kao promenu, će više koristiti građanima Republike Srbije, više će poštovati ljudska prava i više će davati i obaveza, a i odgovornosti, pre svega službenih lica, u ovom slučaju komunalne policije i policije.
Zahvaljujem, gospodine Bogdanoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, ovaj i naredni zakon koji sam predložio je u cilju prevencije vršnjačkog nasilja. Ideja je da se uvede prvi čas svakog meseca kao jedan preventivni čas sa razrednim starešinom ili učiteljem, gde bi deca radila sa svojim učiteljem ili razrednim starešinom i pričala o problemu vršnjačkog nasilja, upoznavali se sa time da postoje različita deca koja ne čuju, koja slabije vide, koja imaju šećernu bolest, koja imaju neki stepen invaliditeta i da to nije razlog da neko dete bude meta svojih vršnjaka i svojih drugara. Svedoci smo da zahvaljujući društvenim mrežama, zahvaljujući internet komunikacijama brže saznajemo neke vesti koje, pretpostavljam da u nekim godinama ranije nismo imali prilike da saznamo da su deca sve češće u osnovnim i srednjim školama žrtve vršnjačkog nasilja. To je jedna od tema koja praktično zahteva jedan sistemski odgovor države, Resornog ministarstva prosvete, ali i svih nas u društvu. Mislim da kao lekar mogu da vam kažem da smo malo kopirajući neke zapadne modele, u želji nacionalnih tv kuća da pridobiju neku zaradu prisvoje neke modele i u toj komunikaciji kojoj nisu dobri. Mislim da na nacionalnim frekfencama prikazivanje u nekim udarnim terminima nekih rijaliti programa gde postoji nasilje koje se, praktično javno prikazuje, gde se vređanje učesnika tih rijaliti programa odobrava zarad opstanka ili ostanka u tom rijaliti programu, deca to sve gledaju i to je nešto po meni jako loše. Javno hoću da kažem da nemam ništa protiv reda, ni jednih medija, ali da takvi programi po kvalitetu ne zaslužuju da budu u udarnim terminima i trebalo bi da budu u nekim kasnim večernjim terminima ko želi to da gleda, ali svakako da ne gledaju deca. Deca su, kao što sam i rekao, podložna upijanju nekih vrednosti koje za mene, za nas nisu prihvatljive i nisu u vrednosti koje bi trebale da budu u udarnim terminima. Hoću da kažem da psiholozi i pedagozi koji se bave proučavanjem ljudskog ponašanja i karaktera vaspitanjem i učenjem, smatraju da se protiv vršnjačkog nasilja najbolje bori neprestanom pričom o njemu. Zato ja predlažem u ovom predlogu zakona izmene zakona da uvedemo jedan preventivni i edukativni čas, svakog meseca sa učiteljem i sa razrednim starešinom kako bismo u jednoj prevenciji radili sa našom decom.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključuje glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 133. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačko – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević.
Poštovani predsedavajući, nastavljam sa ovom problematikom vršnjačkog nasilja. Cilj je jedan preventivni način rada sa našom decom u osnovnim i srednjim školama, a to je svakako razgovor sa njihovim učiteljem i razrednim starešinom o neophodnosti da podelimo sve probleme naših drugara u odeljenju, a ne da ih targetiramo i da ih vređamo. Postoje različite vrste nasilja. Od verbalnog nasilja do fizičkog nasilja je kratak put. Ono što moramo kao država da nametnemo kao obavezu našim prosvetnim radnicima je da kada primete da dete ima problem u razredu, da razgovaraju sa tim detetom i da pokrenu jednu proceduru koja je i od strane UNICEF-a predložena i koju je naša država i resorno ministarstvo usvojila, a to je taj jedan mehanizam zaštite naših mališana u osnovnim i srednjim školama, kako ne bi došli u situaciju da sve više to nasilje buja. To je nešto što je uzelo maha i nešto što sve nas obavezuje kao političare, ali i kao roditelje, da o ovom problemu pričamo. Želim da kažem da je problem to što se to nasilje, po podacima UNICEF-a, sve češće javlja, da nasilnici češće dolaze iz disfunkcionalnih porodica. Nema veze da li su roditelji doktori nauka ili profesori ili sa osnovnom školom, presudan je i važan je jako i materijalni status. Jako je važnija pažnja koja se posvećuje prema detetu. Upravo predlogom ovog zakona tražim da kroz jednu preventivu, kroz jedan razgovor sa decom, ali i kroz razgovor i sa roditeljima na roditeljskim sastancima, pričamo o tom problemu. Ja bih voleo da se vratimo u neke godine kada sam ja bio đak osnovne i srednje škole, gde sam imao u razredu i decu romske nacionalnosti, gde sam imao u razredu neke drugare koji su imali problema sa učenjem i koji su bili siromašniji, mi smo sa njima delili i užinu, i dogovarali smo se, zajedno smo izlazili u grad, i nikada nismo imali problem u razredu. Ovo je sada upravo jedan momenat gde kao država moramo da kažemo da se nešto mora preduzeti. Opet se vraćam na neke norme koje se usvajaju od same dece, a to su neke norme i neke vrednosti koje su za mene lažne i gde ne bi trebalo da neke vrednosti zauzimaju mesto u udarnim terminima nacionalnih televizija. Prednost bih uvek dao mladoj, pametnoj deci koju Srbija ima, koja donose nagrade sa takmičenja iz fizike, iz hemije, iz srpskog jezika, iz matematike. Srbija je bogata sa pameću, ima dobre, pametne mališane. Ja bih voleo da mi njima dajemo prednost, da dajemo prednost nekim dobrim lekarima, nekim dobrim inženjerima, koji imaju rezultate u svom radu, a ne da dajemo prvenstvo rijaliti programima, nekim starletama i nekim ljudima koji ne zaslužuju te vrednosti. Hvala puno.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 137 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Izmena jednog člana Krivičnog zakonika Republike Srbije ima za cilj, to je član 250. Ja treći mandat kao narodni poslanik tražim podršku kolega i tražim podršku Ministarstva pravde da regulišemo ovaj član. Ovaj član praktično diskriminiše osobe obolele od HIV-a. Prvog decembra su svi političari Vlade, sve stranke, podržali obolele od side na Međunarodni dan borbe protiv AIDS-a. Prvog decembra smo svi bili jedinstveni oko toga. Ali, evo, imamo jedan problem koji se potkrao, pre 30-ak godina, ne znam tačno, kada je nastala izmena Krivičnog zakonika, u članu 250, gde su oboleli od HIV-a posebno izuzeti iz grupe zaraznih bolesti koja tretira član 249. i svrstani u poseban član, kao da je to oboljenje jako opasno oboljenje sa kojim, ukoliko se izvrši zaraza drugog lica, da je to krivično delo koje odgovara članu 250. Znači, apel obolelih od side, nacionalnog udruženja, je da se ovaj član briše i da se AIDS stavi i svrsta u grupu oboljenja gde su sve zarazne bolesti, gde je hepatitis-b, gde je hepatitis-c, koje kao lekar vam kažem da su sada mnogo opasnije, imaju veću stopu smrtnosti nego što je to sama sida koja se praktično razvojem lekova i farmakoindustrije dovela u jedno hronično stanje gde može da se održava. Nažalost, u Srbiji postoje barijere prema mnogim pacijentima, posebno obolelima od side. Ta stigma postoji prema ovim ljudima i oni apeluju prema državi da ih dodatno država kroz jedan član zakona, da se ne vrši diskriminacija. Ja evo u tri navrata, skupštinska saziva, molim. U pređašnjem sazivu gospodin Selaković kao ministar pravde je razumeo i ušli smo u neki dogovor da se taj član zakona promeni. Došli su vanredni parlamentarni izbori. Evo, i po tome se vidi kako se neke dobre stvari prekinu i zaborave. Šaljem apel novoj ministarki pravde da razmotri ovaj predlog koji dolazi ne od Dušana Milisavljevića, ja sam zvanično potpisnik, dolazi od obolelih od side, koji traže da ne budu diskriminisani za razliku od ostalih zaraznih bolesti i od pacijenata koji boluju od ostalih zaraznih bolesti. Znači, želja je da se član 250. ukine i da se AIDS, sida, svrsta u grupu zaraznih bolesti gde spadaju i hepatitis-b i hepatitis-c, a to je član 249. Molim vas i nadam se da će ovaj apel dopreti do Ministarstva pravde i da jedan apel koji dolazi od pacijenata obolelih od side, da će biti prihvaćen. Hvala puno.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 137 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, ovaj predlog ima za cilj da uvede zakonsku obavezu da se novorođenim bebama u Srbiji sluh meri u porodilištima od trećeg do petog dana. Svedoci ste da su prošle i ove godine sva porodilišta u Srbiji opremljena novim aparatima za detektovanje oštećenja sluha kod naših beba. Sva porodilišta u Srbiji su dobila taj aparat zahvaljujući jednoj velikoj akciji koju je povela kompanija Ringier Axel Springer, gde se priključilo Ministarstvo zdravlja, gde je humanost Srbije ustala i gde smo svi zajedno sakupili novac da sva porodilišta imaju te aparate. Šta se sada dešava? Dobijam podatke iz brojnih gradova Srbije, Novog Sada, nekih manjih gradova u zapadnoj Srbiji, gde mi roditelji kažu da im nije proveren sluh kod novorođenih beba. Ideja je da se upravo sluh meri bebama od trećeg do petog dana od rođenja, kako bismo detektovali na vreme da li dete ima oštećenje sluha ili nema i kako bi na vreme ORL službe počele sa adekvatnom terapijom, tj. rehabilitacijom sluha. Kao ORL profesor vam kažem da kada na vreme ne detektujete oštećenje sluha kod deteta, kod bebe, dete raste i dete kasni sa kasnijoj mogućnošću da razvije i govor. Kada nemate sluh, nemate ni mogućnosti razvoja govora. Ovo je jako ozbiljna tema i ja mislim da kada već imamo aparate koji su u svim porodilištima, da nije dobro da neke kolege ne rade te skrining programe. Upravo zato, kao lekar koji je u zakonodavnom telu, koristim priliku zakonodavca, tj. skupštinskog poslaničkog mandata i pozicije da skrenem pažnju na ovu temu, da je ovo jedno opšte, civilizacijsko dobro za naše mališane, za naše novorođene bebe, da se na vreme otkrije da li neko dete čuje ili ne čuje. Ovom prilikom koristim mogućnost da pošaljem poruku i građanima Srbije koji možda gledaju ovu Skupštinu. Ako imate tu sreću da se vaša ćerka porodila, obavezno insistirajte da se proveri sluh. Sva porodilišta imaju te aparate. Moramo da nateramo i te lekare i te medicinske sestre u porodilištima da rade ono što im je dato na korištenje. Dodatno, ovim predlogom zakona to bi bila zakonska obaveza i onda ne bi moglo da se izbegava, onda bi to bila obaveza da nakon porođaja žena, majka kada izađe iz porodilišta sa bebom da na otpusnoj listi stoji da li dete čuje ili ne čuje. To je moja želja, kao ORL profesora, da iskoristim politiku da jednu stručnu i strukovnu stvar izguram do kraja. Nadam se da će u Ministarstvu zdravlja imati razumevanja i da ćemo uskoro i ovaj problem zajedno rešiti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala puno. Poštovani predsedavajući, ovo je jedna promena, dopuna Krivičnog zakonika koja traži da krivično delo nelegalno stečene imovine ne može zastariti. Pričali smo o nekim temama gde krivično delo krađe beba ne može zastariti. Ovo je još jedna želja da u vremenu tranzicije Republike Srbije, gde građani Srbije vide da su brojne privatizacije propale, da su se određeni ljudi obogatili, a da su oni ostali bez svojih fabrika, ostali bez posla, ostali bez egzistencije… Upravo je ovo jedan po meni dobar predlog. Ja jesam lekar, ja nisam u ovoj materiji. Mene je najviše isprovocirao prof. Čedomir Čupić, koji je na jednoj tribini u Nišu pričao o ovom problemu i njegovoj želji da ovo čak bude i u Ustav Republike Srbije ugrađeno. Kao narodni poslanik sam iskoristio tu priliku da kažem o ovome nešto, te sam ovaj predlog izmene Krivičnog zakonika stavio u skupštinsku proceduru. Jedna rečenica koja bi bila preventivna za mnoge ljude koji se u određenom trenutku nađu u izvršnoj vlasti da nije dobro se krade i da krivično delo nelegalno stečene imovine ne može zastariti. To bi, mislim, bilo preventivno i dobro za mnoge naredne generacije političara, jer možda trenutno imate podršku ovoga ili onoga, možda trenutno sud neće raditi, ali kada imate regulisanu jednu rečenicu u Krivičnom zakoniku da to krivično delo ne može zastariti, onda bi se mnogi zapitali da li bi ušli u neki prekršaj kada bi taj zakon bio takav da bi možda kroz 10, 15 ili 20 godina, mogao da bude procesuiran. Znam, da najteža krivična dela ne mogu zastariti, kao što su ratni zločini, i svakako ne ulazim i ne uzimam prerogative advokatima, pravnicima i sudijama i ne pravim se pametan, ali ovo je jedan, možda, i apel običnih ljudi, kojima je muka od mnogih političara koji kažu – pa, čekaj, jedno pričamo, oni drugo rade, mi ostajemo bez posla, mi loše živimo. Upravo jedna rečenica bi možda pokazala spremnost političara da pokažu građanima da ovo krivično delo ne može zastariti. Sa ovim bih završio i pozvao bih vas da podržite ovaj predlog zakona.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da.) Izvolite.
Ovaj predlog zakona dolazi iz jednog problema radnika Republike Srbije. Naime, u dva navrata sam već objašnjavao i obrazlagao da je problem Violete Petrović iz Niša, koja je bila radnica JURE i koja je dobila otkaz u momentu kada se lečila od karcinoma dojke, nakon operacije karcinoma dojke primala citostatsku terapiju i ostala bez posla. Ovo je nešto što kao zakonodavci moramo da rešimo i da ispravimo. Ovo nema veze sa bilo kakvim političarenjem ili bilo kakvim nadmetanjem sa bilo kim u parlamentu. Ovo je nadmetanje i poruka ljudima koji su vlasnici određenih firmi. Ovim predlogom bi zabranili vlasnicima firmi da otpuste radnika koji boluje od karcinoma i koji je u procesu lečenja ili u procesu rehabilitacije. Svedoci smo da smo ušli u jedan period jakog surovog kapitalizma gde je poslodavcima na prvom mestu sticanje profita i njihova lična korist. Ja kao lekar ne želim to da prihvatim. Celog života se ovim bavim, imam 50 godina, i život sam posvetio da pomažem ljudima i da lečim ljude. Ne mogu da stanem i da podržim ljude kojima je kapital na prvom mestu i koji nemaju dušu da radnika koji ima maligni tumor, koji ima rak koje je najozbiljnije oboljenje… Za razliku od svih ostalih bolesti, rak je najozbiljnije oboljenje. Nažalost, u Srbiji je u ekspanziji, imamo veliki porast i morbiditeta i mortaliteta, a to znači stopu incidence da veliki broj naših građana dobija maligni tumor tj. rak i da ima veliki procenat smrtnosti od ovih malignih oboljenja. Upravo je zato moja želja, kao lekara, da pošaljemo poruku ljudima koji imaju fabrike, koji su u prilici da pomognu, da nemaju više prava, niti mogućnosti da otpuste radnika koji se bori za život. To je meni toliko jasna i toliko čista priča da već dva, tri puta pričam o tome. Nema razloga da se ovo shvata na neki pogrešan način. Molim vas, o jednoj temi koja bi trebala da bude jedinstvena za sve nas, a to je zaštita naših radnika koji boluju od raka, da bude prihvaćena. Ako je problem što sam ja potpisnik, neka je uzme bilo ko iz Ministarstva rada i da ovaj predlog formulišemo u jedan zakonski okvir i da onemogućimo ljude kojima je kapital na prvom mestu da više nemaju prava, niti mogućnosti da otpuste našeg radnika koji ima rak. Hvala puno.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da.) Izvolite.
Ovaj predlog je vezan za radnike koji se u jednom trenutku bore sa teškom bolešću, koja se zove rak. Kao profesor vam govorim da je u Srbiji, nažalost, u porastu procenat od malignih tumora i da kao država mi sprovodimo različite mere i prevencije i lečenja i da zdravstvena struka radi maksimalno na tome da pomogne građanima koji imaju maligna oboljenja. Ovaj predlog zakona bi bio da se radnicima koji boluju od tumora da mogućnost da imaju 100% mesečnu nadoknadu tj. bolovanje, a ne kao do sada 65% Moje kolege pravnici su mi rekle da je to diskriminacija prema ostalim pacijentima. Kao lekar vam kažem da preuzimam odgovornost da kažem – da, jesam za tu jednu pozitivnu diskriminaciju, jer ovim ljudima treba najviše pomoći, jer se oni bore da ostanu žive, jer se oni bore za svoj život, jer maligni tumor, rak ne prašta i upravo je zato jedna podrška, kroz jedan zakonski okvir, da radnik ne može da bude pacijent, dokle god se bori sa tumorom ne može da bude otpušten i plus da ima 100% nadoknadu za bolovanje za svoje odsustvo sa posla. Zdravstvo u Srbiji je besplatno i što se tiče samog procesa lečenja, Srbija ima dobre rezultate u procesu lečenja tumorskih procesa. Znate da je dodatno sve jako skupo. Ti pacijenti imaju potrebe da uzimaju neke lekove i da imaju potrebe za jednom kvalitetnijom hranom koja bi im pomogla u jačanju imuniteta. Upravo je zato ideja ovog predloga zakona da im se omogući 100% podrška, tj. 100% bolovanje. Ovaj predlog se uklapa i u Nacionalnu strategiju Republike Srbije za borbu protiv malignih oboljenja i ne vidim razloga da ne prihvatimo ovakvu jednu inicijativu. Ja se neću više javljati. Imam još nekoliko predloga zakona, ali sa ovim predlogom bih želeo da pošaljem poruku Ministarstvu rada da moramo da zaštitimo naše radnike da nam se više ne desi slučaj Violete Petrović iz Niša, koju sam ja skoro posetio i koja je gledala prenos Skupštine pre 15-ak dana i gde je videla da smo pričali upravo spominjući nju o ovoj temi i da se više ni jedan radnik u Srbiji, koji boluje od raka ne oseti nesigurno i nezaštićeno, a da taj neki, ja ću reći, drznik koji poseduje neku fabriku ili neki objekat da mu je kapital na prvom mestu, a ne ljudski život. Mi smo ovde da bi štitili građane Srbije i naša uloga je da onemogućimo takve ljude koji stavljaju kapital na prvo mesto, a ne ljudski život da to ne mogu više da rade.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. februara 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Da.) Izvolite.
Potpredsedniče, samo ako sam vas dobro čula, prvi o budžetskom sistemu, je li tako? Dakle, danas ćemo nakon usvajanja dnevnog reda razgovarati o Predlogu zakona o budžetu, Predlogu zakona o budžetskom sistemu i 30 drugih tačaka i tačno je godinu dana od kada sam ja tada ministru Vujoviću, moleći da usvoji amandman kojim se ukida tzv. privremena zabrana zapošljavanja, za koju smo svedoci godina da se ne radi ni o kakvoj privremenoj zabrani zapošljavanja, zato što je fiskalna konsolidacija postala nekakva ideologija koja je za ovu Vladu najvažnija, mera pogubna, pogrešna, diskriminatorska, mera koja se ne primenjuje na svakoga. Kada imate lošu meru, ako nešto još može da bude gore u odnosu na to je da se ne primenjuje na svakoga i nešto se iz godine u godinu produžava i ne radi se ni o kakvoj privremenoj zabrani zapošljavanja. Radi se o stalnoj zabrani zapošljavanja za mladu naučnicu, za mladu lekarku, za mladu ženu koja radi u kulturi, a radi se o tome da je dozvoljeno zapošljavanje za stranačke aktiviste SNS, koji se iz godine uz godinu zapošljavaju i svakog dana smo svedoci u velikom broju lokalnih samouprava, u opštinama, u gradovima, u javnim preduzećima u kojima niste ni započeli proces reforme, a važi za sve one ljude koji su se opredelili da pošteno uče, da steknu diplomu i da rade u onim oblastima koje su prirodno usmerene na državu, da rade u sudstvu, u tužilaštvu, u oblasti kulture, u zdravstvu, u svemu onome što je moj kolega Dušan malopre govori. Dakle, važi za njih privremena zabrana zapošljavanja a ne važi za sve one članove SNS. Znate, kada Fiskalni savet vas u veoma detaljnom i kvalitetnom izveštaju, koji su svi narodni poslanici, nadam se, pročitali, opominje da je poguban način na koji produžavate i ove godine tzv. privremenu zabranu zapošljavanja. Ona je ostavila haos u sistemima. Mi nemamo dovoljan broj lekara. U tužilaštvu nemamo dovoljan broj daktilografa i upisničara, posledična prava građana i pravda građana zbog toga trpi. Ostavlja se pustoš u sistemima. Ova mera je diskriminatorska. Nije opravdana apsolutno ni sa čim, izuzev samovoljom stranke i samovoljom SNS koja će odlučivati diskreciono da li da ova mera ne važi u određenom slučaju ili ne. Pozivam vas da pre nego što krenemo da razgovaramo o budžetu i o pratećim zakonima svojim glasom omogućite da stavimo ovo da dnevni red i da omogućite priliku da suočimo argumente i da vas suočimo sa pogubnošću ove mere. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Izmene Zakona o elektronskim medijima koje sam zajedno sa koleginicom Vesnom Marjanović podnela pre određenog vremena, zapravo govore o nekoliko suštinskih stvari i koleginica Vesna Marjanović i ja smo se potrudile da izmenama desetina članova, koji se prevashodno odnose na nekoliko ključnih stvari, koje su mnogo više od samog Zakona o elektronskim medijima i ono što zovemo REM, to je Regulatorno telo za elektronske medije, za koji sam uverena da građani izražavaju osnovanu sumnju da li zapravo tako nešto postoji. To je nešto što čuju, da postoji nekakav REM koji ne radi ništa, da postoji nekakav REM koji bi trebalo da kaže posle svake izborne kampanje koji kandidat je koliko vremena bio zastupljen u medijima, da postoji nekakav REM koji bi trebalo da reaguje kada na televizijama sa nacionalnom frekvencijom, koje su, ponavljam još jednom, javno dobro, koje su pod određenim vrlo jasnim uslovima dati određenim ljudima da ih koriste kao javno dobro i nije istina da ako neko ima privatnu televiziju za njega zakon ne važi. To ne da nije istina, nego gruba i brutalna zloupotreba koju čujemo svakoga dana od predstavnika SNS. Dakle, građani osnovano sumnjaju da REM ne postoji, a koleginica Vesna Marjanović i ja smo precizirajući određene članove Zakona o elektronskim medijima pokušale da se onemogući prostor za zloupotrebu, za koji smo videli da je ova većina više nego sposobna da zloupotrebi apsolutno i proces izbor članova REM-a, za koji smo svi svedoci kako prolazi već godinama nažalost, činjenicu da bi REM trebalo kontinuirano da prati da li televizija koja je dobila dozvolu da emituje program i dobila nacionalnu frekvenciju kontinuirano poštuje na isti način pod kojim je tu frekvenciju dobila. Neophodno je pojačati zakonsku obavezu i neophodno je instituciju koja danas ne postoji i ne radi svoj posao ojačati, kontrolisati, pritiskati, tražeći da ovde podnosi narodnim poslanicima, odnosno građankama i građanima izveštaj jer, znate šta, kada nemate instituciju i kada REM ne radi svoj posao, onda imamo predsednika, u ovom trenutku, Aleksandra Vučića koji broji sekunde i izražava svoje nezadovoljstvo zato što on u nekakvom prilogu po njegovoj oceni nije bio zastupljen na zadovoljavajući način. Kada nemate instituciju i kada nemate REM onda predsednik Srbije može da dozvoli da on javnom servisu spočitava zašto nije bio u drugom, a ne u četvrtom prilogu i način na koji. Kada nemate instituciju, onda stranke preuzimaju vlast. To je suprotno Ustavu. To je opasno za demokratiju i mislim da smo mi kao narodni poslanici obavezni i odgovorni da o tome razgovaramo. Zbog toga vas molim da stavite na dnevni red izmene ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Maja Videnović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Podnela sam predlog da Skupština izglasa i da se formira anketni odbor i potpuno sam uverena da će ovaj predlog imati podršku svih narodnih poslanika. Podnela sam predlog da se formira anketni odbor čiji bi zadatak bio da se otkriju sve relevantne činjenice koje ne neophodno utvrditi kako bi se došlo do istine i odgovora – ko su lica koja su fizički napadala novinarke, novinare i foto-reportere koji su radili svoj posao na ceremoniji polaganja zakletve Aleksandra Vučića pre gotovo čest meseci. Potpuno uverena da će svi poslanici, jer je u interesu zemlje, stabilnosti, demokratije, istine, institucija, glasati za ovo, ja kao dodatni argument, kolege narodni poslanici, vama želim da kažem da ste svi svedoci da je prvo Osnovno tužilaštvo u Beogradu odbacilo krivične prijave novinarki, novinara, foto-reportera koji su radili svoj posao u danu inauguracije, odnosno polaganja zakletve predsednika Srbije, koji su tada brutalno napadnuti od određenih, još uvek nepoznatih lica. Imali smo neverovatno obrazloženje zbog čega se te krivične prijave odbacuju, da Tužilaštvo nije utvrdilo da je prilikom spornog događaja došlo do nasilničkog ponašanja ili ugrožavanja sigurnosti i da su novinare izveli iz mase nekakvi redari, odnosno nepoznata lica. To je ono što ću vam reći, šta tražim da je zadatak ovog anketnog odbora, zato što su bili isprovocirani njihovim jasnim iskazivanjem političkih stavova. Time je i Tužilaštvo potvrdilo nešto, nažalost, što smo imali prilike da čujemo i od predsednika i od ministara i narodnih poslanika iz SNS, a to je da su nasilnici za koje ne znamo da li su članovi SNS, da li je to privatno obezbeđenje koje je angažovala SNS . Da li je to privatno obezbeđenje koje je angažovala SNS imalo naloge i od koga da fizički napadne i da fizički skloni novinarke, novinare i foto-reportere koji su radili svoj posao u danu polaganja zakletve Aleksandra Vučića? Da li je to privatno obezbeđenje, ili ne, ili stranačka paralelna vojska imala naloge da tako nešto čini, takođe pitanje i za Ministarstvo unutrašnjih poslova? Po čijem nalogu prisutni pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u civilu nisu reagovali na očigledno nasilje koje je ceo svet imao priliku da vidi? Po čijem nalogu oni nisu reagovali na nasilje i po čijem nalogu nisu učinili ništa da se nasilje spreči i da do njega ne dođe? Potpuno uverena da je interes svih narodnih poslanika da se istina u ovom događaju sazna, a zbog činjenice da je prošlo šest meseci od ovog događaja kada je pred očima čitavog sveta, i manje više sveta, kada je pred očima svih građana i građanka poslata nedopustiva poruka da je nasilje dopušteno i da su novinarke i novinari koji rade svoj posao legitimna meta ove vlasti. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 12, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordana Čomić želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem. Dana 13. marta 2015. godine svedočili smo tragediji helikoptera koji je poslat u spasilačku misiju i svedočili smo smrti sedam ljudi, majora Omera Mehića, kapetana Milovana Đukarića, zastavnika Nebojše Drajića i Ivana Miladinovića, lekara DŽevada LJaića, anestetičara Miroslava Veselinovića i petodnevne bebe iz porodice Ademović. Generalštab Vojske Srbije je sproveo istragu i na našu zajedničku žalost i štetu, ovo je jedan od dramatičnih i tragičnih slučajeva ruganja i vladavini prava i institucijama u koje su nas ljudi poslali da o njihovoj brizi vodimo računa, da se držimo vladavine prava i da poštujemo i život i smrt. Istraga koju je Generalštab sproveo ostala je bez odgovora na dva ključna pitanja. Od koga je tadašnji ministar odbrane, Bratislav Gašić, dobio informaciju da je potrebno narediti spasilačku misiju? Izveštaj samo kaže da je on postupio potpuno suprotno običaju, odnosno pravilima kako se u vojsci naređuje takva misija, da je promašio subordinaciju, da je dao generalu Bandiću usmeni nalog za spasilačku misiju. To na njegovu savest i to na njegovu dušu, ali, ono što ostaje bez odgovora jeste ko je njemu dao informaciju da je potrebna spasilačka misija? Drugo pitanje koje ostaje bez odgovora je ko je menjao plan leta helikoptera pri povratku, kada je umesto na heliodrom VMA, helikopter krenuo ka Aerodromu „Nikola Tesla“? Ako i smetnemo sa uma elektronske medije, pisane medije, novine i televizije koje su objavile vest da je helikopter sretno sleteo, da je beba spasena, ako zanemarimo bezčašće kojim je oklevetan major Omer Mehić, ako zanemarimo celu kampanju koju su nosili predstavnici tadašnje Vlade Republike Srbije, bezčašće koje se odnosilo na ljude koji su u tom helikopteru poginuli, jednu stvar ne možemo da zanemarimo, a to je da je naša obaveza, naša dužnost i da je naše ljudsko pravo da nikada ne prestanemo da tražimo anketni odbor koji bi utvrdio sve činjenice, koji bi utvrdio ko je odgovoran za smrt sedam ljudi, koji bi utvrdio ko je odgovoran za oduzimanje prava javnosti da zna od koga je ministar Gašić dobio informaciju, ko je menjao plan leta? I, na kraju, možda ne najvažnije, ali dobro za zdravlje javne scene u Srbiji, ko je poslao medijima vest da je misija srećno završena?
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na ne prijavljeni prihod građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 13. septembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SDS predložila je zakon o utvrđivanju poreza na ne prijavljeni prihod građana. Ovaj zakon bi mogao drugačije da se nazove i zakon o poreklu imovine. To je ono što je SNS obećavala 2012. godine. Došli su na vlast 2012. godine i pet godina posle, iz nedelje u nedelju, iz meseca u mesec odbijaju da stave na dnevni red ovaj zakon. Mi smo uradili taj posao, napravili smo zakon, predložili ga, SNS odbija da o ovom zakonu razgovara. Ovaj zakon bi mogao da se nazove i „tetkin zakon“, jer je poznata afera ministra Vulina koji nije uspeo Agenciji za borbu protiv korupcije da da adekvatno objašnjenje na koji način je stekao 200.000 evra, kako je te pare zaradio. Upravo zbog toga predlažemo ovaj zakon, da svaki funkcioner u ovoj zemlji od 2000. godine do danas i ubuduće, kao i svi građani u ovoj zemlji moraju da kažu odakle su stekli imovinu. Ukoliko se procenom utvrdi da su oni legalno platili porez na prihod i na imovinu koju su stekli, nemaju nikakav problem sa zakonom. Ukoliko nisu, ovaj zakon na brz i efikasan način omogućava da svi oni koji nisu platili porez na prihode koje su stekli, to sada plate, u zavisnosti od visine, 20%, 40% ili 60%. Ovo je efikasan način za borbu protiv korupcije. Podaci kažu da 30% BDP u ovoj zemlji je iz korupcije. Dakle, 10 milijardi evra prljavih para se nalazi u ovoj zemlji. Iz tih para se generiše korupcija. Iz tih para se podmićuju državni službenici u ovoj zemlji, a sve više je korumpiranih u zemlji. Iz godine u godinu je sve više. Ovo što vi nećete da stavite na dnevni red ovaj zakon govori o tome da SNS u stvari ne želi borbu protiv korupcije, da je sve što ste pričali bila laž. Nijedan krivični postupak koji ste pokrenuli nije doveden do kraja. Šta je bilo sa Miškovićem? Ništa. A nećete da donesete jedan zakon koji to može da spreči, da se sve uvede u legalne tokove. Ukoliko hoćemo da imamo ekonomiju u ovoj zemlji, ukoliko hoćemo da privreda radi, moramo da se oslobodimo korupcije, a jedini način za to je da se donese zakon o poreklu imovine. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o agenciji za borbu protiv korupcije, koji je podne Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem se, potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, evo još jednog predloga zakona koji treba da deluje preventivno na smanjenje korupcije u ovoj zemlji. Dakle, mi smo predložili da se uvedu planovi integriteta u političke stranke. Planovi integriteta kažu da ta organizacija koja ih uvede sama sagleda koja su to sporna mesta, koja su krizna žarišta zbog kojih dolazi do korupcije u jednom sistemu. Zašto SNS ne dozvoljava da se uvedu planovi integriteta u političke stranke? Pa, zato što zna da u okviru SNS postoji korupcija. Kako je moguće da ljudi koji vode državu, koji se formiraju u političkim strankama, ako se formiraju na takav način da su skloni korupciji, kako je moguće da oni vode državu bez korupcije? Nikako. Dakle, način da se spreči korupcija u državi je i taj da svi nauče u političkim strankama da ne sme niko da se bavi korupcijom. Zašto ne dozvoljavate, kada građani Srbije smatraju da je najveća korupcija u političkim strankama, da raspravljamo o jednom zakonu koji će onemogućiti korupciju u političkim strankama? Dakle, mi predlažemo da svaka stranka mora da sagleda koja su to mesta za korupciju u svojim redovima i da to spreče. Srpska napredna stranka bi mogla da razmisli o tome da svojim članovima objasni koliki je limit za finansiranje političke kampanje i da ne sme po zakonu jedno lice da da više para i da donira više para nego što je to dozvoljeno zakonom, jer to je kršenje zakona i izigravanje zakona. Ovakvu stvar bi mogli da sprečimo ukoliko bi to sagledali u okviru planova integriteta. Dakle, ukoliko se vi, gospodo, stvarno zalažete za sprečavanje korupcije u ovoj zemlji, hajte prvo da krenemo od sebe, da krenemo od političkih stranaka i da sprečimo korupciju u političkim strankama, koja predstavlja izvor korupcije za sve dalje. Nema hrabrosti u SNS-u, samo se priča o borbi protiv korupcije, ali nijedan konkretan potez ne smete da preduzmete.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem se, potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, tri godine Socijaldemokratska stranka pokušava da ubedi vladajuću većinu da raspravljamo o Zakonu o porezu na imovinu. Godine 2013. SNS čim je došla na vlast prvo je podigla porez na imovinu. Podigli ste u jednom danu porez na imovinu 200 do 300%, kako kome. Najviše ste podigli porez na imovinu u Beogradu. Svake godine stiže čestitka od Poreske uprave svakom građaninu u ovoj zemlji u vidu povećanog poreza. Niko ne zna koliki će porez na imovinu tek da bude. Dakle, 300% ste podigli porez na imovinu! Da li razumete da to građani Beograda ne mogu da plate? Da li razumete da zbog toga što ne mogu da plate porez na imovinu oni su prinuđeni da prodaju svoje stanove? Kome da prodaju stanove? Ko će da kupi te stanove u Beogradu? Verovatno oni koji su poslednjih pet godina enormno bogatstvo stekli. To su vaši članovi. Dakle, ovi treba da se isele i da odu jer ne mogu da plate porez na imovinu, a vi ćete jeftino da kupite njihove stanove. Je li to ideja? Zašto ne omogućite građanima da mogu da žive u svojim stanovima i svojim kućama? To je ustavno pravo svakoga od nas. Nije luksuz ako četvoročlana porodica živi u stanu od 80 kvadrata. To nije luksuz, to je pravo. Mi smo zato predložili ovim zakonom da se porez na imovinu ne plaća do 25 kvadrata po članu porodičnog domaćinstva, baš zato što to nije luksuz. Ako neko ima više stanova, u redu je da plaća porez i ekstra porez, a ne da ljudi koji žive nekoliko generacija u stanu, i baba, i deda, i otac, i majka, i deca, unuci, koliko generacija živi u jednom stanu, ne mogu da plate porez. Ne mogu da plate jer nemaju ni posao. U isto vreme kada ste doneli povećanje poreza na imovinu, vi ste uveli akcizu na struju, vi ste smanjili penzije za 25%, a nekom za 22%, i smanjili ste plate za 10%. Sve to u isto vreme. Pa, da li mislite da ljudi mogu to da izdrže? Okrenite se malo oko sebe, nemojte samo da se krećete u Skupštini, izađite napolje i pogledajte kako ljudi žive. Vi nećete da raspravljamo ni o jednoj temi koja boli građane Srbije. Zašto? Ugledali ste se na Nemačku i doneli Zakon o dualnom obrazovanju. Zašto se ne ugledate na Nemačku, pa ne ukinete porez na imovinu? Tamo nema poreza na imovinu. U pola zemalja EU nema poreza na imovinu. U Hrvatskoj nema poreza na imovinu. Zašto to radite? Zato što privreda ne radi i ne možete na drugi način da finansirate budžet.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o opštem upravnom postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem se, potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici i građani Srbije, kao što ste čuli, izmenu Zakona o izboru narodnih poslanika sam predložio u septembru 2016. godine. Više od godinu dana SNS neće da raspravlja o Zakonu o izboru narodnih poslanika. Zašto vi niste spremni na unutrašnji dijalog? U čemu je problem da razgovaramo o najvažnijim temama u Skupštini Srbije? Ako razgovaramo o izmeni Ustava, pa prva stvar koja u tom Ustavu mora da se menja, to je izborni sistem, to je način izbora poslanika. Zašto nećete da razgovaramo u Skupštini kako da se promeni sve ono što ne valja u našem izbornom zakonu? Svi znamo šta ne valja. Svi znamo da je bilo krađe na izborima, i parlamentarnim i predsedničkim. Građani su imali prilike 2016. godine da gledaju u direktnom televizijskom prenosu kako se po nalogu Republičke izborne komisije, u kojoj većinu ima SNS, otvaraju džakovi oni koji odgovaraju SNS. Oni džakovi koji ne odgovaraju da se otvore SNS, njih niste otvarali. Prebrojavali ste šta ste hteli i štimovali rezultate kako ste hteli. Otvoren je džak gde smo saznali da na biračkom mestu gde glasa narodni poslanik Goran Bogdanović i njegova porodica SDS nije dobila nijedan glas, kako piše u zapisniku, a u džaku smo našli 60 glasova za SDS. Pa, ko je ukrao tih 60 glasova? Oni u čijoj su se koverti ti glasovi pronašli.
Kolega Konstantinoviću, hoćete li da pričate o izmenama i dopunama zakona?
O izmenama i dopunama zakona. Kako to može da se spreči? Tako što se usvoje ove izmene i dopune. Moraju da se utvrđuju rezultati na biračkom mestu, a ne da se utvrđuju rezultati u RIK-u. Na biračkom mestu sve partije koje učestvuju moraju da imaju člana biračkog odbora. Vi ste onemogućili to i vrlo dobro znate da ste to onemogućili. Vi radite, vi ste protiv izmene zakona, samo zato da bi mogli da kradete na izborima. Da imate većinu među građanima, mirne duše bi prihvatili da raspravljamo o tom zakonu i da promenimo ono što ne valja. Šta fali da se zapisnik skenira odmah na biračkom mestu kada se završi prebrojavanje, da svi građani znaju koji su rezultati? Zašto da dozvoljavamo menjanje rezultata kroz zapisnike? Kome to odgovara? Zašto terate građane da traže pravdu na ulici i uvodite nas ponovo u izborni haos?
Privodite kraju.
Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 29. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, posle predsedničkih izbora, kada smo utvrdili nove nepravilnosti u izbornom postupku, predložili smo novu izmenu i dopunu zakona iz kojih bi uklonili sve nepravilnosti koje su se desile i na predsedničkim izborima. Podsetiću vas da smo mi članica OEBS-a i da mi uvažavamo OEBS i da je naša država predsedavala OEBS-om. Posle predsedničkih izbora dobili smo jedan izveštaj OEBS-a i mi smo sve njihove preporuke inkorporirali u predlog izmena i dopuna zakona. OEBS je predložio da se koriguju nedostaci nejasnih odredbi obezbeđivanja ovlašćenja institucijama koje će im omogućiti potrebnu kontrolu i nadzor nad sprovođenjem izbornog procesa. To je sadržano u ovom zakonu. Dakle, moraju da se obezbede jednake mogućnosti u takmičenju i moraju da se odvoje državničke od stranačkih aktivnosti u kampanjama. Dakle, gospodo, doveli ste do apsurda kampanju. Jedan kandidat je imao na prošlim izborima 92% učešća u medijima, a svi drugi zajedno 8%. O kakvim mi fer izborima pričamo, ako je jedan kandidat zastupljen u medijima 92%, a svi drugi 8%? Pa, tu je izborna krađa. Izborna krađa je već u kampanji, neravnopravni i nefer uslovi. Nemaju šta da traže ministri u tehničkom mandatu kada se raspišu izbori. Kada se raspišu izbori, ko se kandidovao može da vodi kampanju, a ne ministri u crnim limuzinama da vode kampanju po Srbiji. Državna tela ne bi trebalo da se mešaju u aktivnosti medija i novinara. Pa, da li ima zemlje u kojoj se više državna tela mešaju u ono što rade mediji i novinari? Mora da se obezbedi efikasan mehanizam pravnih lekova na izbornu proceduru. Nema pravnog leka protiv uputstva koje vi donesete da na jednom delu teritorije Republike Srbije ne važi Zakon o izboru narodnih poslanika. Vi ste suspendovali zakon na jednom delu teritorije i omogućili da na velikom broju biračkih mesta svi učesnici nemaju članove biračkih odbora. Vi ste odlučili da se ne broji na biračkom mestu, nego da se voze džakovi u neko drugo mesto, pa se tamo broje. Odakle vam pravo to da radite? Evo vam preporuka OEBS-a da to mora da se ispravi. Dakle, sve to smo predložili u ovom zakonu. Vi to ne dozvoljavate zato što nas uvodite u novu izbornu krađu, a izbore imamo za svega tri meseca.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. oktobra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović.
Zahvaljujem se, potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, idu nam beogradski izbori, dakle, lokalni izbori i mi smo predložili izmene i dopune Zakona o lokalnim izborima. Ono što svi možemo da pretpostavimo, to je da, kao i na prošlim predsedničkim, kao i na parlamentarnim izborima, neće biti omogućena javna debata ni za gradske izbore. Osnovno pravo je da svi učesnici u izborima mogu da dođu u javnu debatu i da sa svojim političkim protivnicima sučelje stavove i mišljenja. Predsednički kandidat SNS se nije pojavio ni u jednom duelu. Da li to znači da ni kandidat za gradonačelnika neće smeti da se pojavi ni u jednom duelu? Zato predlažemo da televizije sa nacionalnom frekvencijom budu obavezane da organizuju okrugle stolove, da organizuju javne debate i sučeljavanje kandidata. Takođe, predlažemo da se više ne troše desetine miliona evra na medijske kampanje, već da se taj medijski prostor koji će zauzeti političke stranke, jednako sve, plati iz budžeta direktno televizijama. Na taj način se štede pare i na taj način se omogućava svima da mogu da učestvuju podjednako u kampanji. Kako da imamo fer izbore, ako jedna stranka, SNS, potroši skoro 20 miliona evra u kampanji, a druge političke stranke parlamentarne ili pokreti u nastajanju nemaju 100 hiljada evra da potroše za kampanju, nemaju od koga da dobiju tih 100 hiljada evra, zato što su svi tokovi novca zatvoreni, zato što se svako u ovoj zemlji plaši da da novac opozicionoj političkoj stranci, jer se plaše da će sutra ući poreska policija i zatvoriti im firmu ili naplatiti kaznu? Dakle, zašto ne možemo da se dogovorimo o podjednakom učešću svih u medijima i da to bude plaćeno svima iz državnog budžeta na isti način? Vlada Republike Srbije, doduše, je odgovorila na ovaj predlog zakona o lokalnim izborima, iako nije odgovorila ni na jedan drugi, mislim na Predlog izmena Zakona o izboru narodnih poslanika. Bolje da nisu odgovarali ništa, jer ovaj odgovor je sramota. Kaže se – nije moguće uneti u tekst zakona bez utvrđivanja posebnih pravila postupka, kao i bez odobravanja sredstava iz budžeta i namene naš predlog da se skeniraju zapisnici na biračkim mestima. Vlada kaže – nema para za skenere, nema para za kompjutere, pa zato ne može da učini, da uđe u zakon.
Zahvaljujem, kolega Konstantinoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, dame i gospodo, poštovani građani Republike Srbije, evo, ja ispred poslaničke grupe SDS – Narodna stranka, već bezmalo dve godine pokušavam da kroz dopunu dnevnog reda predložim ovaj zakon dnevnog reda, međutim, vi to ne želite konstantno da uvrstite u dnevni red, ali zato na sednici koja počinje danas vezano za budžet ste 27 dopuna, odnosno zakona predložili po hitnom postupku koji je predložila Vlada Republike Srbije. Inače, sam predlagao da ovaj zakon, s obzirom da se radi o studentima i mladim talentima, predloži neko iz vladajuće stranke ili Vlada Republike Srbije, čak mi je ministar prosvete obećao, kada je odgovarao na pitanje da će on uvrstiti to u zakonske predloge, međutim toga i dalje nema. Dakle, ja tražim da se omogući normalno stipendiranje učenika i studenata koji stipendiraju lokalne samouprave i da se uskladi Zakon o studentskom standardu za Zakonom o lokalnoj samoupravi. Vi ne želite to da prihvatite i naravno tim gestom govorite o tome koliko je vama u stvari stalo do znanja u Srbiji, koliko vam je stalo do intelektualnog potencijala. Sve zemlje u svetu intelektualni potencijal smatraju kao jedan od najvećih potencijala pored zlata, pored nafte i drugih stvari. Mi nažalost, ne smatramo, odnosno, vi, kao Vlada da je to bitno. Danas smo svedoci da mladi ljudi odlaze iz Srbije zato što ne mogu ni da se zaposle posle svog studiranja i zato što su njihova mesta zauzeli razni Miše Vasići i razni konobari koji rešavaju sudbine najvećih privrednih sistema u Srbiji, vozači, šoferi, a oni koji su najtalentovaniji odlaze kao intelektualni potencijal u druge zemlje. Danas govorimo i o tome da se Srbija prazni, da se manje ljudi svake godine rađa u Srbiji. Prošle godine se rodilo najmanje ljudi u Srbiji posle Prvog svetskog rata. Dakle, vi ne želite ni u budžetu, o kome ćemo raspravljati narednih dana, da predvidite sredstva za to, jer kažete, odnosno ministar Đorđević, da bi taj novac za treće dete srušio finansijsku stabilnost zemlje. Ali, zato imate pare za kancelariju bivšeg predsednika Tome Nikolića 50 miliona evra da predvidite u budžetu čisto da bi on imao šta da radi i imate sredstva da predvidite za gondolu u Beogradu, 360 miliona dinara i imate 15 milijardi dinara da predvidite po osnovu prekršaja sudova, odnosno po kaznama…
Hoćete li o Predlogu zakona?
Gospodine Arsiću, ja stalno pričam o zakonu…
Ja znam, postoji Zakon o finansiranju lokalne samouprave, a vi pričate o Zakonu o lokalnoj samoupravi.
Tako je.
Hoćete da obrazložite zašto želite da se nađe na dnevnom redu?
Ja očigledno imam neki problem sa vama ili vi sa mnom, jer kada god ja govorim vi mene prekidate, to što vi mene ne razumete, pa vas molim da to ne radite, tužiću vas za mobing.
Nemate vi problem sa mnom, nego izgleda da vi ne znate šta predlažete. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Izvolite kolega Aleksiću.
Poslednjih pet godina vlasti SNS može da se oslika u stalnim i permanentim lažima, kako će se pomoći preduzetnicima Republike Srbije, a čak ste 2016. godinu proglasili za godinu preduzetništva, rekli da ćete promeniti preko 40 raznih zakonskih predloga koji će olakšati poslovanja domaćih privrednih subjekata. Nažalost, od svega toga se nije dogodilo ništa. Zato ja predlažem po ko zna koji put zakon o tome da se svakom poreskom obvezniku koji u tekućoj godini zaposli radnike na neodređeno vreme da se oslobodi plaćanja poreza, osnovice poreza na dobit za iznos plaćenih poreza i doprinosa po svakom zaposlenom radniku, kao i da oni koji osnivaju svoje firme u nedovoljno razvijenim privrednim područjima Srbije budu oslobođeni na period od tri godine plaćanja poreza na dobit. Drago mi je što ste kroz ovaj set zakona koji ulazi u raspravu tokom ovih narednih dana uvrstili jedan deo ovoga, ali to nije dovoljno. Mislim da je bolje bilo da ste prihvatili ovaj moj zakonski predlog, jer on na bolji i adekvatan način odgovara na potrebe male privrede u Srbiji. Da je stanje u privredi i među domaćim privrednim subjektima u Srbiji katastrofalno pokazuje i to da danas u Republici Srbiji imate 36.962 blokirana preduzeća, što je 30% više u odnosu na 2016. godinu, u iznosu blokade 2,5 milijarde evra. Jedan od razloga je i to što država duguje 33 milijardi dinara, novca za povraćaj PDV našim privrednicima. Samo u Kraljevu se za tri firme duguje preko 90 miliona dinara i te firme su prinuđene da otpuštaju radnike, da prekidaju poslovanje, da zatvaraju svoje firme i to je način na koji vi želite da pomognete domaćim privrednicima. Sa druge strane i u budžetu za narednu godinu, predvideli ste 12 milijardi podsticaja za strane kompanije koje dolaze ovde u Srbiju, a naših kompanija u tom budžetu nema, zbog toga što vi bazirate privredu na stranim kompanijama i ne treba da nas čudi i to što u Srbiji danas radnici primaju najniže minimalne zarade u regionu, ispod svih zemalja, i Crne Gore, Makedonije, BiH, Hrvatske i svih ostalih. Danas je čak i prosečna plata u Republici Srbiji, koja je takođe najniža u regionu može porediti, odnosno manja je nego zarade koje primaju radnici u Angoli, Libiji, Zambiji, Kongu, Svazilendu, DŽibutiju, Obali Slonovače i Tanzanije. To je rezultat vašeg privrednog finansijskog oporavka Srbije. Vlada Aleksandra Vučića po svim ekonomskim finansijskim merilima od 2014. godine do 2017. godine je ubedljivo najgora od 2000. godine. Svi premijeri su imali veći rast BDP i bolje makroekonomske pokazatelje od te Vlade. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se na dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 17. maja 2017. godine. Reč ima Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Dakle, 17. maja sam podneo zahtev za formiranje anketnog odbora za ispitivanje stanja u medijima posle procesa privatizacije. Taj anketni odbor koga vi ne želite da podržite i na taj način zapravo pokazujete da niste spremni da otvoreno razgovarate danas o stanju u medijima, treba da da odgovore ko je privatizovao medije u Srbiji, kojim partijama su ti ljudi bliski, čijim novcem su privatizovali, kakvo je stanje danas u medijima, u kakvim uslovima rade danas medijski radnici u Srbiji, ali nažalost vi to ne želite da stavite na dnevni red. Dakle, ne želite zato što imate apsolutnu kontrolu medija danas, zato što ste pored medija koje kontrolišete, nacionalnih medija na nivou Srbije stavili šapu i apsolutnu kontrolu na sve lokalne medije po Srbiji, a koje ste kupili sredstvima i parama građana Srbije iz lokalnih budžeta i koje finansirate, kroz kobajagi projektno finansiranje, takođe iz budžeta gradova i opština po Srbiji, kao da su to privatni budžeti onih predstavnika SNS koji danas njima upravljaju. Danas ste mogli videti i saopštenje medijskih udruženja koji su takođe rekli da projektno finansiranje kojim ste vi predvideli finansiranje medija predstavlja koruptivni mehanizam za finansiranje medija bliskih vlastima. Vi ste ovim setom zakona samo zamenili vlasničku kontrolu nad medijima finansijskom kontrolom. Danas kontrolišete sve one medije u Srbiji, koji su bliski vama. Vi im pravite naslovne strane, vi im govorite šta treba da objavljuju i opozicija nema apsolutno nikakav tretman da pred svoje građane izađe i da kaže ono što misli o stanju u državi Srbiji. Milion građana Srbije je glasalo za stranke opozicije na poslednjim predsedničkim izborima. Oni zaslužuju istinu. Zaslužuju istinu koju vi ne dozvoljavate da kažete, a pri tome uzurpirate, finansijski podržavate i koruptivnim radnjama finansirate medije koji vama odgovaraju. Tako imate primer Grada Beograda koji je, na primer, izdvojio 80.000.000 dinara za finansiranje medija. Među tih 80.000.000 dinara našli su se sa po 5.000.000 „Alo“, „Informer“, „Srpski telegraf“, našli su se čak i neka udruženja rok muzičara Srbije, neke firme koje su neposredno pred sam konkurs za sufinansiranje medija osnovani, ali se nisu našli recimo „Beta“, „Medija centar“, list „Blic“, list „Danas“ i mnogi drugi mediji koji samo profesionalno i objektivno obavljaju svoj posao. Vi danas gazite pravo. Gazite Ustav Republike Srbije, a time i sve građane Republike Srbije koji imaju pravo da budu istinito i blagovremeno informisani o svemu što se dešava u njihovoj državi. Prema tome, ne može se očekivati ništa drugo od vas nego da i dalje nastavite da gazite institucije i urušavate sve što ste zatekli u Republici Srbiji.
Zahvaljujem kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedmoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Ovaj zakon kojim predlažem da se deo poreza na imovinu koji se ubira na teritorijama gradova i opština u Srbiji, u iznosu od 80% direktno prebacuje na račune mesnih zajednica, kako bi oni kroz taj vid finansijske decentralizacije sami odlučivali o prioritetima i projektima koji treba da se realizuju na njihovim teritorijama. Međutim, vi se, već godinama unazad, evo ulazimo u šestu godinu koliko je na vlasti SNS, samo deklarativno zalažete za decentralizaciju, da ne govorim o finansijskoj decentralizaciji. Dakle, za ovih pet godina iz godine u godinu mi srljamo u sve veću i veću centralizaciju, u sve veću i veću kontrolu svih nivoa vlasti, pa čak i do nivoa mesnih zajednica. Svake godine, permanentno, povećavate nadležnosti lokalnih samouprava, a uzimate im sredstva. U ovom budžetu, koji će biti u narednim danima pred nama, 10.000.000.000 ćete smanjiti prihode po dva osnova gradovima i opštinama u Srbiji. Zakonom o finansiranju lokalnih samouprava, koji ste usvojili prošle godine, odnosno ove godine, izvinjavam, ste takođe smanjili 9.000.000.000 dinara gradovima i opštinama. Vi permanentno te mehanizme i poluge centralizacije koristite i zloupotrebljavate u kampanju SNS. Zloupotrebljavate to tokom izbornih kampanja. Koristite institucije u izbornim kampanjama, jer ne želite nikakvu decentralizaciju. Niste spremni ni da razgovarate o promeni izbornog zakona, pa da danas ne bude Aleksandar Vučić na plakatima u Mionici, Negotinu ili bilo kom drugom gradu, kao da će on da bude njihov gradonačelnik. Izađite sa našim predstavnicima, izađite sa tim kvalitetnim ljudima koje imate na lokalu. Neka oni budu ti koji će se boriti za svoja mesta. Oni će upravljati njihovim gradovima, neće Aleksandar Vučić, niti bilo koji drugi lider neke partije. Ali, vi ne smete to da uradite, zato što se bojite. Zato što koristite medije za manipulacije, za permanentnu propagandu, za 95% vremena koje ima Aleksandar Vučić i SNS u medijima, da možete da lažete i obmanjujete građane Srbije o nekakvim rezultatima u zadnjih pet godina. Od svega toga će rezultati koji su zvanični biti sve gori i gori o stanju u Srbiji, i o demokratiji i o slobodi medija i finansijsko-ekonomski pokazatelji. Zato što ne želite da decentralizujete Srbiju, zato se danas i gase sela po Srbiji, zato nam polako odumiru i gradovi i zato ljudi odlaze iz Srbije. Pa, ne treba ni da nas čudi što nam 58.000 svake godine, odnosno prošle godine samo je otišlo iz Srbije. U ovoj godini se pretpostavlja da će taj iznos, taj broj ljudi, zapravo, biti još veći. To pokazuje da vi želite da brinete samo o vama, a ne o građanima Srbije. Vama koji danas upravljate Srbijom i proteklih pet godina je sigurno mnogo bolje nego ranije, ali se zapitajte malo i prođite kroz Srbiju kako je danas građanima Srbije.
Zahvaljujem kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom m- Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Izvolite, kolega Aleksiću.
Zahvaljujem predsedavajući. U ime poslaničke grupe SDS-NS pokušavam da ovaj zakon stavim na dnevni red skoro dve godine unazad, a tiče se podsticaja u poljoprivrednoj proizvodnji i to sa razlogom zato što danas u 630.000 poljoprivrednih gazdinstava u Srbiji radi i od tog rada živi preko milio i po ljudi. Nažalost vi od dolaska na vlast samo ste smanjivali podsticaje za poljoprivrednike u Srbiji i zato predlažem da se povećaju podsticaji ovim zakonom i na biljnu proizvodnju i na premije za mleko i na regrese na dizel gorivo kao i za seme i druge repromaterijal. Nažalost, vi osim praznim priča i laži koje govorite poljoprivrednicima u zadnjih pet godina na delu nema ništa od toga. Podsetiću vas da ste u vašoj beloj knjizi koju ste objavili još pre 2012. godine rekli da ćete svake godine povećavati iznos u budžetu koji se izdvaja za poljoprivrednike za po jedan procenta. Tada je iznos budžet bio 5%, a danas je 4%. Vi dakle, ne da niste izdvajali jedan procenat više nego ste ga čak i smanjili. U predlogu novog budžeta takođe imamo smanjenje za izdvajanje za poljoprivredu ispod pet procenata koliko je zakonom i definisano. Paralelno sa time niste štedeli sredstva, niste štedeli ni naše paore i zemljoradnike kada ste davali zemlju raznoraznim belosvetskim kompanijama poput neke fantomske kompanije Al Rawed koja gazduje danas sa deset hiljada hektara obradivim oranica u Vojvodini, od toga tri i po hiljade hektara u vojnoj ustanovi Morović u Karađorđevu. Oni su trebali kako je govorio tadašnji premijer Vučić da nas nauče poljoprivredi, kako se postižu viši prinosi i tako dalje, a koliko čujem danas oni to uče od naših paora koji tri puta imaju veće prinose nego što imaju oni. Takođe, postavlja se ozbiljno pitanje ko danas gazduje tim zemljištem pošto se pominje da i nema odgovora države kakvi su naši benefiti za davanje deset hiljada hektar toj kompaniji Al Rawed izuzev što se brat premijera Andrej Vučić uči poljoprivrednoj proizvodnji tamo obrađujući te oranice. Dakle, to je nešto što treba da odgovorite poljoprivrednicima i građanima Republike Srbije. Poljoprivrednici nisu dobili nikakvu podršku ni posle ovih suša, niti su dobili posle poplava. Jednostavno, oni za vas predstavljaju samo siguran glas onda kada dođu izbori i kada treba da idete da im ponovo obećavate kako ćete povećavati agrarni budžet pred neke nove izbore, a evo novi su očigledno za nekoliko meseci. Dakle, taj resurs koji imamo u poljoprivredi se ne koristi i taj resurs nažalost, ne samo da ugrožava egzistenciju poljoprivrednika u Srbiji već pravi štetu i generalno BDP-u Republike Srbije, jer za vas poljoprivreda ne predstavlja ništa već pet godina. Zahvaljujem.
: Zahvaljujem kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Demokratska stranka je podnela četiri izmene zakona. Ja ću vam ih predstaviti sa jednim visokim ciljem za sve nas, siguran sam u to. To je, pre svega, pravednija socijalna raspodela i pravednija regionalna raspodela. Polazeći od činjenice, a siguran sam da ćemo se tu složiti, da je u Srbiji jedan od najvećih problema, ako ne i najveći u ovom trenutku, porast siromaštva i podaci koji su objektivni od kojih mora da pođemo kada analiziramo ove predloge su ti da je prosečna plata na nivou od oko 47.000, da je nova potrošačka korpa 70.000 dinara, a minimalna potrošačka korpa 36.000 dinara. Da je granica linije siromaštva četvoročlane porodice 31.500 dinara, što znači da toj porodici nedostaje 4.500 dinara za minimalnu potrošačku korpu. Vidim da nema mnogo interesovanja niti udubljivanja u ove teme jer sam siguran da smo i umorni, ali u startu ne prihvatamo ni jedan predlog opozicije. Mislim da je i te kako važno inicirati ove razgovore na temu siromaštva u Srbiji, jer je tu pogođeno ispod linije siromaštva ukupno oko 7,3% stanovništva 560.000, a među njima 100.000 dece. Zbog toga je DS i više puta predlagala zakone i amandmane na budžete o uvođenju besplatne užine, i makar mogućnosti da tih 100.000 dece dobiju makar jedan besplatni obrok, jer je očigledno da ove statistike pokazuju da žive ispod linije siromaštva. Predlog ovog Zakona o porezu na dobit pravnih lica je učinjen da bi se stopa poreza na dobit pravnih lica učinila varijabilnom u odnosu na visinu plata koju isplaćuju poslodavci. Ovde je cilj da svi oni poslodavci koji isplaćuju 80 do 150% od proseka plate u statističkom regionu u kome preduzeće posluje zadrže sadašnju stopu poreza, a to je 15%, da de stimulišemo one koji na uštrb niskih plata radnika podižu svoju dobit, a time i de motivišu i dovede u veliki socijalni izazov svoje zaposlene, i one koji isplaćuju platu ispod 80% da stopa poreza iznosi 30% do sledećeg poreskog obračuna, a da za sve one koji isplaćuju veće plate od 150% ta stopa bude stimulativna i iznosi 10%. Mislimo da na takav način možemo da stimulišemo poslodavce da isplate veće zarade svojim radnicima, i time umanjimo socijalne razlike.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li gospodin Ćirić želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Još jednom, cilj izmena i predloga ovih zakona je pre svega uspostavljanje pravednije socijalne raspodele u Republici Srbije, ali i pravednije regionalne raspodele uzimajući u obzir porast siromaštva u Srbiji. Ovaj Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana podrazumeva pre svega uključivanje prihoda od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Dakle, namera je da se ublaži socijalna nejednakost kod građana, i da se fiskalni obuhvat izvrši uz težnju za vertikalnom i horizontalnom pravednošću u oporezivanju. Dakle, jednostavno i ponoviću. Ovde se podrazumeva da dividende uđu u ukupni dohodak građana i da budu oporezovane, dakle na njih se plaća jednokratni porez od 15% u ovom trenutku, a sa ovim predlogom koji smo dali u prethodnoj izmeni zakona bila bi uvedena skala od 10, 15 ili 30% sa ponovo stimulacijom da dobri poslodavci nagrađuju svoje radnike većim platama. Mislimo da bismo time uspeli da napravimo pravedniju preraspodelu i da onaj izazov koji imamo u ovom trenutku, a ja ću vam ponoviti još jednom. Četvoročlana porodica koja ima dvoje dece mlađe od 14 godina živi ispod linije siromaštva sa prihodima od 31.500 dinara. Ako je minimalna potrošačka korpa 36.000 dinara, znači da njima fali 4.500 dinara za minimalnu potrošačku korpu. Sedam i po procenata stanovništva u Srbiji je pogođeno ovakvim statusom. Dakle, još otprilike 7,5% je ugroženo i na samoj granici, što znači da je to negde oko milion građana Srbije na granici siromaštva, a to obuhvata oko 200.000 dece. Ja znam da sve ovo neće doprineti potpunom rešenju socijalnih izazova u Srbiji, ali se nadam da će ovi naši predlozi izmena i dopuna zakona inicirati i učiniti spremnijom ovu Skupštinu i vas narodne poslanike, sve nas narodne poslanike da o ovim temama razgovaramo i prihvatimo kao realnu temu koja muči građane Srbije, i na takav način nalazimo rešenje. Pozivam vas da podržite ovaj predlog i da o tome razgovaramo.
Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šestoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Kolega Ćiriću, da li želite reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Još jednom ću reći, cilj ovih predloga zakona je pravednija socijalna raspodela. Ovaj Predlog izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji podrazumeva, pre svega, izmenu člana 58. u kome se dodaje stav 2. koji glasi – „Podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u Poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima, koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima MUP, Katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartije od vrednosti, APR- om, Upravom za trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca vrši obradu podnetih prijava kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu“. Dakle, ovde je, pre svega, osnovna ideja da se izvrši efikasnije upoređivanje fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Ovaj Predlog zakona treba da ide u susret, ja se nadam, ubrzo usvojenom zakonu o poreklu imovine. Mislim da sve stranke u Srbiji iskazuju deklarativnu spremnost da usvojimo Zakon o poreklu imovine. Prošli put kada sam ja predlagao ovaj zakon, o ukrštanju informacija o plaćenim porezima i imovine građana, navodio primere, pre svega, najodgovornijih ljudi u Republici Srbiji. Mislim da treba krenuti, upravo, od najodgovornijih ljudi, od predsednika države, od predsednice Vlade, od predsednice Parlamenta, guvernerke Narodne banke Srbije, od nas poslanika i mnogih drugih ljudi koji treba da dokažu izvore svojih prihoda i dokažu svoju imovinu. Ovo je predlog koji treba da uzme u obzir i ja ću dati jedan primer. Recimo 1992. godine, poslanik koji je ušao u Republičku skupštinu, imao je platu na nivou od oko 10 evra, 10 maraka tadašnjih u proseku, 1993. godine u vreme hiperinflacije oko pet evra, kasnije je rasla ta plata od 2000 posebno i neka bude obračun za nekoga ko je 20 godina sedeo u poslaničkim klupama od 1992. godine do 2012. godine, zbog toga što bi se lako računalo tih 20 godina, neka je prosečna plata bila 500 evra. Za 20 godina, za 240 meseci on bi primio sa uredno plaćenim porezima i doprinosima 120 hiljada evra. Da li je moguće od tih 120 hiljada evra, kada treba imati osnovne troškove za stanarinu, za hranu, za školovanje, da li je moguće napraviti veliku imovinu i treba dokazati tu imovinu.
Zahvaljujem, kolega Ćiriću. Molim kolege poslanike da se izjasne glasanjem o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – petoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Kolega Ćiriću, želite reč? (Da) Izvolite.
Bilo je više predloga izmena i dopuna Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Pred nama je usvajanje budžeta, a videli smo da se kroz proteklih par godina stalno uzimalo nešto od prihoda lokalnih samouprava, pa će tako i ove godine biti smanjeni prihodi, dok će u jednom delu biti povećani rashodi, što ste mogli da vidite kroz izveštaj i analizu Fiskalnog saveta, tako da su lokalne samouprave u Srbiji u sve većim izazovima i sve većim problemima, što se finansija tiče. Videli smo i upozorenje Fiskalnog saveta da posebno finansijsko stanje najvećih gradova, Kragujevca, Niša, Beograda, Novog Sada, može da dovede u velike finansijske izazove i čitavu Republiku Srbiju. Možete da vidite ovde jednu mapu Srbije, gde vidimo prosečne zarade, gde je samo četiri oblasti iznad prosečne zarade u Republici Srbiji – Beogradska oblast, Južnobanatska, Južnobačka i Borska oblast. Sve ostale su ispod nivoa prosečnih plata, i to daleko. U najlošijem stanju su Pčinjska, Jablanička, Toplička, Rasinska, Zlatiborska, Zapadnobačka, Severnobanatska itd. Predlog zakona o finansiranju lokalne samouprave podrazumeva sledeću stvar. Mi znamo da 74% od poreza na zarade se plaća prema prebivalištu zaposlenog, a ovde je naš predlog da se uključuju i drugi poreski prihodi koji se ubiraju, pre svega, u javnim preduzećima i javnom sektoru, koji se tiče svih građana Srbije. Tako se uključuju i prihodi vojske, policije, javnih preduzeća, jer, sve te institucije daju proizvode svim građanima Srbije, a to su bezbednost, energetika, itd. Dakle, ovde je ideja da tu privilegiju koju imaju najveći centri, i gde su uglavnom locirane najveće institucije u kojima su najveći prihodi zahvaljujući državnim izvorima finansiranja, podele na pravedan način, proporcionalno broju stanovnika, svakom od gradova, svakoj od lokalnih samouprava. Naša je procena da bi to obuhvatilo oko 300 miliona evra na godišnjem nivou i da bi u toj ravnomernijoj i fer raspodeli svaka lokalna samouprava uživala u godišnjem poreskom transferu od oko 43 evra po glavi stanovnika. Za mesta od 10 hiljada stanovnika to bi značilo 430 hiljada evra, uređenje škola, uređenje domova zdravlja, uređenje vrtića… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, kolega Ćiriću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – šestoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Kolega Ćiriću, želite reč? (Da) Izvolite.
Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije je vrlo jednostavan – obrisati član 86b. Ja ću pročitati taj član, protiv koga smo bili i kada je usvajan Zakon o Narodnoj banci Srbije, a on glasi: „Guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova Narodne banke Srbije, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj meri“. Po nama je ovo neprihvatljiv član, u kojem se od svake vrste odgovornosti aboliraju i guvernerka i njeni najbliži saradnici u vođenju Narodne banke Srbije. Kada znamo koji je značaj poslova Narodne banke Srbije, vođenje monetarne, devizne politike, upravljanje deviznim rezervama, kontrola rada poslovnih banaka, kada znamo da je tu i nadzor nad osiguravajućim društvima i mnoge druge nadležnosti, onda se pitamo kako je moguće da narodni poslanici, da Skupština Republike Srbije, kojoj jedino odgovara ova nezavisna institucija, Narodna banka Srbije, budu spremni da ih unapred aboliraju od bilo kakve odgovornosti? Malo pre smo govorili o ljudima ispod linije siromaštva u Srbiji, u tom pokušaju da izmenimo neke zakone, u borbi za dodatnih 4,5 hiljade dinara, da bi dostigli nivo minimalne potrošačke korpe i prehranili svoju decu, a da sa druge strane, na jedan lak način dajemo apsolutno poverenje i sadašnjoj guvernerki i sadašnjim njenim prvim saradnicima, ali i svim budućim guvernerima, guvernerkama. Mislim da to zaista nije logično. Pročitaću još jednom, a vi zaključite sami, da li je logično da ovakav član u Zakonu o Narodnoj banci Srbije može da ostane. Dakle: „Guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova Narodne banke Srbije, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj meri.“ Ko će dokazivati dobru meru u, recimo, odlukama o uzimanju licence? Evo, danas smo slušali o uzimanju licence osiguravajuće kuće „Takovo“ iz Kragujevca, o gubitku više od 400 radnih mesta i na koji način objasniti tim uposlenima koji su ostali bez tih radnih mesta da nema apsolutno nikakve odgovornosti za onog koji je doneo takvu odluku? Ili, na koji način odustati od bilo kakve odgovornosti za sve one koji mogu da odlučuju o upravljanju desetine milijardi, koliko iznose devizne rezerve Republike Srbije?
Zahvaljujem, kolega Ćiriću. Molim kolege poslanike da se izjasne glasanjem o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 32 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Hvala. Dana, 13. aprila 2017. godine u ime 32 narodne poslanice i poslanika dajem ovaj predlog i taj predlog je iniciran u vreme predizborne kampanje na predsedničkim izborima početkom prošle godine. Dakle, razlog da smo podneli predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine u tom trenutku je bila suspenzija rada Narodne skupštine u vreme predizbornih radnji, jer smo sigurni da je to protivustavna odluka, a njeno objašnjenje je bilo skandalozno, a to je da suspenduje rad Narodne skupštine u vreme predizborne kampanje zbog toga što je Narodna skupština izvor nestabilnosti u društvu. Ja ne mislim da Skupština Republike Srbije treba i mora da bude izvor nestabilnosti. Na način na koji se vodi svakako ona podstiče nestabilnost u društvu, ali zakazivanje ove sednice na neki način pokazuje odnos od prvog dana konstituisanja ove republičke Skupštine. Sećamo se da je tada najstariji poslanik Dragoljub Mićunović, predsedavajući konstitutivnom sednicom, doživeo veliko nasilje i napade zbog toga što je u jednom trenutku u 19.00 časova dao obaveštenje da će se nastavak Skupštine i konstituisanje nastaviti sledećeg dana, da je u tom trenutku doživeo nasilje u optužbama da je pokušao državni udar u Republici Srbiji. Posle toga, 50 dana se ne zakazuje republička Skupština i niko za to nije bio odgovoran. Zakazivanje ove najvažnije sednice u godini, kada se usvaja Zakon o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu, je nešto što, pre svega, pokazuje odnos predsednice prema, pre svega, poslanicima opozicije. Da li mislite da je logično i normalno da predstavnici opozicije ne znaju kada će se raspravljati o budžetu, da nema kolegijuma u kojem ćemo razgovarati o načinu na koji će se voditi ova sednica, o tome da danas imamo ovu atmosferu, u kojoj ste i vi u jednoj neprijatnoj situaciji da sedite i održavate kvorum, da slušate predloge naših zakona, a sve je moglo da bude efikasnije da se u ovih godinu i po dana prihvatilo makar 10-ak predloga zakona opozicije, da bismo smanjivali i ove predloge, da bismo imali i efikasniji rad, manje nervoze i sa jedne i sa druge strane? Zar je bilo teško prihvatiti zakon o predlogu da ne zastareva krivično delo krađe beba ili predlogu zabrane otpuštanja najtežih bolesti?
Zahvaljujem, kolega. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2017. godine. Izvolite, koleginice Čabraja.
Zahvaljujem, predsedavajući. Evo, ja sam još u maju mesecu podnela predlog za promenu Zakona o kulturnim dobrima. Prosto, moram ovo da pomenem svaki put da mislim da je možda ovaj predlog zakona jedino kada uopšte govorimo o kulturi u ovoj Skupštini. Ja sve čekam da primetim da se to promenilo, ali nažalost, već mesecima, da ne kažem godinu i po dana, zaista se ne sećam nijedne tačke dnevnog reda koja je bila posvećena kulturi u užem smislu, a pogotovo kulturnim dobrima, za koja svi znamo u kakvom su stanju u Srbiji. U kakvom su stanju ova kulturna dobra govori i to što se ovaj zakon, donesen još 1994. godine, gotovo uopšte nije promenio do danas. Tako da, vi imate, recimo, slučajeve kada se za oštećenje ili nesavesno postupanje sa kulturnim dobrima može dobiti kazna od, recimo, 700 ili 800 dinara. Ja vas zaista molim da se zapitate, a da ne govorim o tome da se ni ovaj zakon, ovakav kakav je, uopšte ne primenjuje i da ja ne znam da je ikada primenjen i da je ikada iko odgovarao zbog toga što je naneo neku štetu kulturnim dobrima, ja vas molim da se zapitate da li mislite da ovakva kazna može da odvrati, ne samo da odvrati bilo koga od nesavesnog postupanja i oštećenja kulturnih dobara, nego da li uopšte može da navede bilo koga da razmisli kako će postupati sa kulturnim dobrima Srbije? Ja vas molim da razumete da ovo niukoliko nije nikakav politički zahtev. Ja sam sigurna da i među vama ima, ako ne svi, verujem da ima mnogo ljudi kojima je stalo da se kulturna dobra Srbije očuvaju, jer sigurno znamo da svaka zemlja, svaka civilizovana zemlja na svetu se prepoznaje upravo po tome. Kultura je identitet, čini identitet jednog naroda. Ono što ja sada tražim jeste samo da se ovo stavi na dnevni red, da raspravljamo o tome ima li smisla izmeniti Zakon o kulturnim dobrima. Ono što me zaista poražava jeste činjenica da ne samo što nikada nismo govorili o kulturi, nego sam potpuno sigurna da nikome ova rasprava ne bi mogla da škodi, a mogla bi da zaštiti i da spreči propadanje mnogih kulturnih dobara u Srbiji o kojima definitivno niko ovde ne vodi računa, čak ni oni koji bi to morali da čine. Podsetimo se još jednom da je to nešto što se ne može nadoknaditi. Sve se može nadoknaditi, može se razviti i privreda, može se nadoknaditi sve što propadne, ali su ovo stvari koje se nikada ne mogu nadoknaditi.
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Izvolite, koleginice Čabraja.
Zahvaljujem. Nedavno smo u ovoj Skupštini raspravljali o zakonima u vezi sa obrazovanjem i tom prilikom smo podneli amandman koji smo predložili da srednja škola u Srbiji postane obavezna. Verujem da se dobro sećate ove rasprave, jer je ona bila veoma nedavno. Tom prilikom kada smo pomenuli ovakav predlog, verovatno se sećate da ne samo što je čitava opozicija, koliko ja mogu da se setim, podržala ovakav predlog, već su i mnogi poslanici iz pozicije, između ostalog i sam ministar, između ostalog i predsedavajuća Skupštine i mnogi drugi rekli da je ovaj predlog dobar. Ne samo to, nego se uveliko govorilo, govori se i dalje o tome da bi ovako nešto moglo da bude uvedeno u svakom slučaju u Srbiji. To svakako treba učiniti, jer mnoge razvijene zemlje to imaju, mnoge zemlje u okruženju to imaju. To bi Srbija bila dužna da učini po preporukama. Smatram da apsolutno ne postoji niko u ovoj zemlji kome bi to moglo da škodi. Šta više, ovo ne bi proizvelo čak ni neke velike troškove, jer se zna da negde oko 90% učenika u svakom slučaju posle osnovne škole upisuje srednju školu. Da ne govorim koliki je to značaj, napredak za obrazovanje, za kulturu, za jedan opšti napredak države da srednja škola postane obavezna. Ono što moram da ponovim, što sam rekla i malopre, ono što me razočarava jeste to što nikako ne želite da shvatite, drage kolege, a ja verujem da ima među vama onih koji smatraju da je ovo dobar predlog, da ga treba usvojiti, jeste to što nikako ne želite da prihvatite čak ni da stavimo na dnevni red jedan ovakav predlog koji mislim da niko ne može da kaže da je ispolitizovan, mislim da niko ne može da kaže da predstavlja provokaciju, mislim da nikome ne može da škodi. Moram da zaključim da je jedini razlog što ne želite čak ni da raspravljamo o ovome, što sami kažete da ćete učiniti u neko dogledno vreme, jeste to što je ovo predlog koji dolazi iz redova opozicije. Ja vas molim da se zapitate da li baš morate da odbijete sve što se predlaže i da li bi možda bilo čak i u vašem interesu da prihvatite makar jedan od ovih predloga koji iznosimo ovde svakodnevno u ovoj Skupštini i da time dokažete da ste zaista spremni, ako ništa drugo, onda za jednu demokratsku raspravu, za jedan demokratski dijalog i da prihvatite makar, evo, ja vas pozivam, ne mora to čak biti ni moj predlog. Prihvatite bilo koji dobar predlog koji dolazi od opozicije. To će vama najviše koristiti. Hvala.
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović.
Hvala, gospodine predsedavajući. Pošto već dugo trajemo, vidim da je malo i pao tenacitet i pažnja. Počeću i malo neozbiljno, a onda ću u stvari priču da maksimalno uozbiljim. Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Svojedobno kada su pričali o tome šta je srpski narod dao svetskoj istoriji, rečeno je, između ostalog, da smo im dali struju, da ne sede u mraku, da smo izmislili šljivovicu, da mogu da se razvesele, ali sigurno možda najveće dostignuće je srpski jezik. Verovatno jezik, jedini na svetu, gde svako slovo ima svoj znak, gde govorimo onako kao što pišemo i kao što je napisano to i pročitamo. Tačna je priča da Ustav Republike Srbije i Zakon o službenoj upotrebi jezika i pisma štite taj naš srpski jezik, to naše veliko nacionalno blago, ali ideja Srpskog pokreta Dveri jeste da jednom deklaracijom Narodna skupština, kao najveći zakonodavni organ ove države, da jedan novi podsticaj da uradimo neke stvari i da ih ostavimo našem pokoljenju na još bolji način. U nekih zadnjih desetinu, 15 godina, mi smo svedoci da, pogotovo u okolnim zemljama, postoji stalno prisutna tendencija da ono što je izvorno srpsko nam se iznegira i da nam se ukrade. Pričao sam i prošli put, opet ću ponoviti, da u susednoj Republici Hrvatskoj stotine hiljada ljudi se dižu da slome jednu tablu sa ćiriličnim natpisom. Činjenica da srpski književni jezika ima dva izgovora - ekavski i ijekavski, postaje predmet uzimanja ovog drugog izgovora i pravljenja, nazovi, jezika koji su apsolutno u osnovi jedinstveni srpskom jeziku u okolnim zemljama. Činjenica da npr. u Crnoj Gori prekrajaju srpski jezik i sve što je srpsko izbacuju iz velikih dela znamenitih srpskih pisaca iz proteklog perioda i jeste veliki razlog zbog čega Narodna skupština treba da donese ovakvu deklaraciju, da na taj način osiguramo ono što je naše i ono što naše treba da ostane. Potpuno mi je nejasna činjenica da nekome ovakva deklaracija smeta samo zato što potiče kao predlog Srpskog pokreta Dveri. Javno sa ove govornice koristim priliku da kažem vladajućoj većini da ona može da ovu deklaraciju uzme i predloži kao svoju, a Srpski pokret Dveri će svakako za nju glasati. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 14. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Vesoviću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Uvek ću posle odbijanja onakve deklaracije da izražavam svoje nezadovoljstvo i ne znam kako to da protumačim, ali ako. Plašim se samo da jednog dana kada budemo shvatili da to treba da radimo da nam ne bude kasno. Ovaj drugi predlog, odnosno druga dopuna dnevnog reda jeste Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Pošto sam video da nema sluha da se čuje ona priča, apsolutno sam siguran da nije bilo ni razuma da se uopšte pročita o čemu ovde piše. Dakle, izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je objavljen u „Službenom glasniku RS“ br. 75. od 2014. godine, došlo je do smanjenja članova Upravnog odbora Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja gde je tadašnji broj sa 21 člana smanjen na sedam članova. Tada kada je to urađeno, od tih sedam članova došlo se dotle da četiri člana imenuje Vlada, jedan član se imenuje iz reda osiguranika na predlog reprezentativnog sindikata, jedan član je iz reda poslodavaca, a na predlog reprezentativnog Udruženja poslodavaca, a jedan član je iz reda korisnika prava na predlog Udruženja penzionera. Smatramo da Upravni odbor Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja ne treba u ovolikoj meri da bude podržavljen. Dakle, od sedam članova samo je jedan autentičan član penzionera. Zato je Srpski pokret Dveri predložio da ono što je smanjeno sa 21 na sedam članova bude povećano na 15 članova, s tim što bi sada pet članova, po toj našoj ideji, bilo iz redova penzionera, pet članova iz reda osiguranika na predlog reprezentativnog sindikata, dva člana iz reda predstavnika poslodavaca, i to jedan predstavnik iz Unije poslodavaca, te jedan član iz ministarstva nadležnog za poslove koji su vezani za penzijsko i invalidsko osiguranje. Naravno, na taj način bi se omogućio veći upliv lica koji su zaista korisnici penzija i veće je njihovo odlučivanje u odboru, ali nažalost, verovatno, bi se isprečile one pogubne mere koje su učinjene sa onim zakonom o tzv. privremenom smanjenju penzija, što nekome u tom momentu nije odgovaralo, pa su inače i ova dva zakona tada išla u paketu. Hvala.
Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređenju načina isplata penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Izvolite, kolega Vesoviću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dakle, Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina penzija, videli ste danas i svedoci ste da su različite poslaničke opozicione grupe nešto slično predlagale sa željom da nešto što je u primeni od 28. oktobra 2014. godine, dakle, više od tri pune godine, a naziva se privremenim, jednom za svagda bude promenjeno. Članom 20. Ustava Republike Srbije propisano je da se postignut nivo ljudskih prava ne može menjati. Postignut nivo ljudskih prava jeste nivo visine penzije koji je na način ovog tzv. privremenog zakona promenjen, ali šta je najveći problem ovde? Najveći problem u ovom zakonu je što se nigde ne kaže koliko će to privremeno trajati. Učinjena je i jedna svojevrsna diskriminacije, jer tada kada su smanjivane penzije, pod znacima navoda, privremeno, u većem iznosu su smanjene penzije onim osobama koje su imale veći nivo penzija, a to su po pravilu ljudi koji su imali veće stručno obrazovanje, radili na odgovornijim radnim mestima u toku svog radnog veka i shodno tome uplaćivali više u penzioni fond i shodno tome zaslužili da njihove penzije budu više. Dakle, klasičan vid diskriminacije koji je prema njima učinjen. Zašto je to tako urađeno? Može, kako kaže članom 58. Ustava, da se izvrši privremeno smanjenje penzija, ali uz obavezu vraćanja uzetih novčanih sredstava u onom momentu kada razlog za to privremeno smanjenje prestane da postoji. Ovim zakonom ni ta varijanta nije predviđena. Dakle, novac je uzet bespovratno. Ono što je interesantno jeste da mi sada imamo situaciju, pogotovo u zadnjih godinu dana, da pričamo da nam je nikad stabilnija finansijska situacija, da je budžet nikad puniji i, umesto da se dejstvo ovako pogubnog zakona na najosetljiviju i najranjiviju populaciju Republike Srbije prekine, mi imamo u dva slučaju, u zadnje tri godine, davanje svojevrsne milostinje u visini od po pet hiljada dinara, da se ne bi narod dosetio da je ono što je uzeto na neki način vraćeno. Dakle, ovaj predlog koji je Srpski pokret Dveri podneo nije predlog koji je išao samo od nas, nego je urađen u saradnji sa Udruženjem sindikata penzionera Srbije, Udruženjem sindikata penzionisanih vojnih lica. Hvala.
Zahvaljujem kolega Vesoviću. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 20. aprila 2017. godine. Da li kolega Vesović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Predlog za obrazovanje ovog anketnog odbora i predlog za obrazovanje sledećeg anketnog odbora, su vrlo slični. Naime, razlozi za obrazovanje ova dva anketna odbora je nešto što se u Srbiji, koju možemo komotno da nazovemo u zadnjih desetinu godina zemljom u kojoj se stalno trči izborna trka i stalno se sprovode neki izbori, apsolutno imaju razloga. Dakle, pravni osnov je čl. 68, 150. 192. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, gde svaki narodni poslanik ima pravo da predloži formiranje anketnog odbora. Svedoci smo da jedan od osnovnih razloga zbog kojih treba formirati anketni odbor jeste prvenstveno ono što smo danas nekoliko puta čuli, apsolutna neažurnost biračkog spiska. Ja nisam u grupi onih narodnih poslanika koji ću da negiram da je na predsedničkim izborima 2017. godine, tadašnji premijer, a sadašnji predsednik dobio više glasova nego ostali. Ja nemam problem to da kažem, ali jesam u grupi onih građana Republike Srbije koji kažu da je u tom izbornom procesu bila velika učestalost raznih nepravilnosti od same činjenice da i tada i par godina pre i sada mi nemamo jedinstven birački spisak koji je ažuriran, da na njemu imamo ogroman broj ljudi koji su se upokojili a koji dobijaju redovno pozive za glasanje, da imamo veliki broj omladine koja je stekla biračko pravo i mogućnost da glasa a nije glasala, govore nam da su to dobri razlozi da se jednom za svagda skine jedna magla sa ovakvih izbornih procesa i ono što smo mi predložili jeste da taj anketni odbor ima i jasne poslove koje će raditi u svakom od sledećih izbornih procesa, za koje kažem da su u zemlji Srbiji vrlo česti. Dakle, on bi pratio predizborne aktivnosti i ukazao na eventualne nepravilnosti u predizbornim aktivnostima, kontrolisao bi postupanje sredstva javnog informisanja i regulisao podjednaku zastupljenost svih kandidata u izbornim procesima u sredstvima javnog informisanja, predlagao mere za poštovanje jednakosti kandidata u izlaganju njihovih programa, obraćao se javnosti radi zaštite moralnog integriteta ličnosti svakog kandidata u izbornom procesu. Dakle, radio bi sve ono što u izbornim procesima, za koje smo svedoci u proteklih par godina, nije postojalo. Zato smatram da je ovo pitanje pravde, pitanje poštenja i sveukupnog interesa naše zemlje.
Zahvaljujem, kolega Vesoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanje tokom izbornog procesa 2016. godine od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 14. novembra 2016. godine. Kolega Vesoviću da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dakle, rekao sam malopre da je ovo slično onom pređašnjem. Godine 2016. su obavljeni izbori kada je nakon tih izbora konstituisan ovaj parlament u kome danas mi sedimo, a u kome sedim i ja. Od tog dana do današnjeg dana ne samo u ovom plenumu, nego na mnogim mestima gde je imala mogućnost da se vladajuća koalicija na ovaj ili onaj način oglašava baca se senka sumnje na legitimnost tih izbora i na ulazak srpskog pokreta Dveri u parlament Republike Srbije. Od najbezočnijih laži, u smislu anketovanja od strane američkih ambasadora do toga da se ušlo u ovaj ili onaj vid koalicije, do toga da mi ne sedimo na način koji je ispravan u ovom parlamentu, pa do toga da je primenjivana sila u noći izbori, što su sve notorne neistine, mi upravo iz tog razloga želimo da jednom za svagda isteramo tu stvar na čistac. Dakle, ja pozivam gospodu iz vladajuće koalicije da glasa za ovaj predlog, da se formira anketni odbor koji će, jel, pošto vi tvrdite da je ovo što ja tvrdim da nije istinito, istinito, to dokazati kao istinu. U istoriji parlamentarizma u svim zemljama nije se desilo da se u roku od 48 sati izbroji preko 95% glasova, a onda narednih četiri dana vrši štelovanje rezultata da bi se, gledajte čuda, desilo da srpskom pokretu Dveri nedostaje 0,25 glasova za ulazak u parlament. Ja kao ozbiljan čovek ne mogu da verujem da je to istina. Ja kao ozbiljan čovek sam ubeđen da to nije istina, a vas gospodi iz vlasti pozivam da formiranjem anketnog odbora koga ste uostalom u nekom periodu posle izbora i vi predlagali utvrdimo šta je prava istina, da ne bi imali situaciju da do dana današnjeg i do ko zna kog dana na ovome stoji senka sumnje. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Da li kolega Kostić želi reč? Izvolite.
Narodni poslanici, građani Srbije, da je sreće mi danas ne bismo ni razmatrali jednu deklaraciju o zaštiti ćirilice. Međutim, pošto mi od 1945. godine još nismo nacionalno formirali svoj identitet, nismo napravili strategiju po pitanju očuvanja nacionalnih vrednosti pokret Dveri je u obavezi da predlaže ovakve deklaracije, deklaracija o zaštiti ćirilice i očuvanja književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Mi smo prošli put ovde govorili o značaju ćirilice. Samo bih pomenuo koliko je ćirilica važno obeležje očuvanja našeg identiteta i da su upravo svi okupatori koji su došli na prostore Srbije i Crne Gore i 1916. godine i 1941. godine prvu meru koju su radili jeste da je bilo zabranjeno srpskoj deci da pišu na ćirilici. To je samo dokaz koliko je ćirilica važna i za nas, a koliko je važna i za naša pokolenja. Ovde ima jedna stvar koja možda stvara zabunu, pa je neophodno prezentovati građanima Srbije o čemu se radi, a to je očuvanje kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Mi smo prošli put govorili o tome šta je Austrougarska uradila sredinom 19. veka time što je stvorila latinicu gde smo mi ovde već rekli da latinica nije izvorno srpsko pismo i upravo zbog toga pokret Dveri smatra da je neophodno zaštiti sva ona dela koja su srpski pisci pisali na latinici jer u međunarodnim standardima među jezicima koji koriste latinična pisma ne navodi se srpski jezik zbog čega se sve što je do sada napisano latinicom na srpskom jeziku u svetskim bibliotečkim fondovima knjiži u hrvatsku kulturnu baštinu. Znači, sve ono što su srpski pisci sa prostora Austrougarske krajem 19. veka pisali na latinici danas se u svetskim bibliotekama formuliše kao da su to pisali hrvatski pisci i pesnici. Zato je neophodno da se sve ono što je napisano na latinici zaštiti i zato je jedna od tačaka ove deklaracije da je Narodna skupština u obavezi da od nadležnih državnih organa hitno sabere i sačuva sveukupno književno blago srpskog jezika nastalo na latinici koje treba preneti na osnovno pismo srpskog jezika – ćirilicu i tako ga sačuvati za budućnost. Znači, mi to moramo uraditi da ne bismo i danas doživljavali i to da nam se krade Nikola Tesla, da nam se kradu svi velikani naši sa prostora nekadašnje Austrougarske. Ni to da nam se krade Nikola Tesla, da nam se kradu svi velikani naši sa prostora nekadašnje Austrougarske. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Kostiću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za - četvoro, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 12. septembra 2017. godine. Da li kolega Kostić želi reč? (Da.) Izvolite.
Mi smo ovde dosta puta govorili o položaju Srba u regionu i naše dijaspore i možemo doći do zaključka da položaj nije idealan ni u regionu, a takođe ni u dijaspori. Ono što je važno reći jeste to da srpski građani treba da znaju da jedna trećina celokupnog srpskog naroda živi van granica Srbije. Po procenama Ministarstva spoljnih poslova, oko pet miliona naših sunarodnika živi van granica naše zemlje. Kakva su prava tih ljudi i kako su oni tretirani od 1945. godine do danas ne treba govoriti, osim što bi bilo, možda, važno naglasiti da su do 2000. godine pripadnici srpske dijaspore bili tretirani kao državni neprijatelji i da mi nismo ni mogli očekivati ozbiljnije uključivanje tih ljudi u političke društvene tokove Republike Srbije. Mi i dalje čekamo da vidimo kada će Deklaracija zaštite srpske nacije doći na dnevni red. Opet ponavljamo, bilo je obećanja da će to biti u novembru, međutim još se ništa nije desilo po tom pitanju. Takođe je važno reći da državna strategija po pitanju očuvanja srpskog identiteta i Srba u regionu u svome planu nije predvidela otvaranje srpskih kulturnih centara u državama regiona i žalosno je da mi sada trenutno u svetu imamo samo jedan Srpski kulturni centar i to u Parizu. Plan i strategija koju pokret Dveri predlaže jeste da u svakom velikom gradu u kome živi srpska zajednica, Ministarstvo spoljnih poslova i Republika Srbija treba da otvore srpske kulturne centre. I u Budimpešti i u Beču i u Trstu i u Podgorici i u Skadru i na taj način da ta mesta budu centri okupljanja naših sunarodnika koji, nažalost, uživaju izuzetno mala i niska ljudska i kolektivna prava u državama regiona. Ono što bih još hteo reći iz ove deklaracije, a to je član 8. koji kaže – diplomatska konzularna predstavništva Republike Srbije u svetu su dužna da rade na pomirenju i integrisanju svih srpskih organizacija, kao i na otvaranju novih dopunskih škola za učenje srpskog jezika u našim ambasadama i konzulatima. Nažalost, danas u dijaspori ne postoji jedinstvo među srpskim organizacijama. Svedoci smo da su mnoge organizacije podeljene, da između mnogih organizacija u dijaspori, čiji su osnivači srpski građani, nema jedinstva, nema kolektivnog odlučivanja. Zato je neophodno da Ministarstvo spoljnih poslova formira i organizuje u svakoj državi po jednu nacionalnu organizaciju Srba gde će svi Srbi biti dužni da se uključe i da daju zajednički doprinos. Ko ne bude hteo da bude deo te nacionalne organizacije, neće moći da učestvuje ni u jednom …
Zahvaljujem, kolega Kostiću. Molim kolege poslanike da se izjasne o predlogu. Zaključujem glasanje: za - petoro, protiv - niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 14. novembra 2016. godine. Da li Ivan Kostić želi reč? (Da.) Izvolite.
Predsedavajući, žao mi je što mi niste dali još 15 sekundi vremena i pokazali malo strpljenja, jer izuzetno je ozbiljna stvar kakav je položaj naše dijaspore i kako su nesložni u inostranstvu. Jedino sam to hteo da poručim, da Ministarstvo spoljnih poslova mora da radi na tome. Što se tiče rezolucije o genocidu nad srpskim, jevrejskim i romskim narodom u Drugom svetskom ratu, zašto srpski pokret Dveri predlaže da se ova rezolucija nađe na dnevnom redu? Zato što ni danas posle 75 godina ni naši istoričari, a pogotovo međunarodna javnost nisu došli do konkretnih stvari šta se to dešavalo u nezavisnoj državi Hrvatskoj. I dan danas imamo hrvatske istoričare koji izlaze u njihovim glasilima i tvrde da je u Jasenovcu stradalo 40.000 ljudi. Takođe imamo konstantne neistine o stratištima srpskog naroda u Drugom svetskom ratu koje do dan danas nisu istražene, koje su postojale između dva svetska rata, zatrpane su opet devedesetih godina sa dolaskom neustaške vlasti na čelu sa Franjom Tuđmanom. Danas imamo prilike da vidimo da je i međunarodni sud nepravde u Hagu ipak dao do znanja da je i vlast u Republici Hrvatskoj učestvovala u zlodelima u Herceg Bosni za vreme devedesetih godina. Tako da je neophodno da se jedna ovakva rezolucija napokon nađe na dnevnom redu Skupštine Republike Srbije, jer se o ovome nije govorilo unazad 75 godina, ni u jednom zakonodavnom telu ni SFRJ, a ni Srbije. Takođe, treba naglasiti da su u izradi ove deklaracije učestvovali izuzetno eminentni stručnjaci kao što je prof. dr Kosta Čavoški, Smilja Avramov, Vasilije Krestić i da sigurno ti ljudi sa svojim dugogodišnjim naučnim stažom imaju pravo da učestvuju u pisanju ove deklaracije i da upravo srpskoj javnosti stave do znanja koliko je ova stvar bitna za budućnost srpskog naroda. Prošli put sam rekao i opet ponavljam da je možda upravo sada politički momenat da srpska diplomatija krene u jednu ofanzivu, da u međunarodnoj javnosti, u međunarodnim krugovima predstavi ovu rezoluciju i da napokon u UN se ova rezolucija stavi kao tačka dnevnog reda. Kada dokažemo da su Hrvati, NDH u Drugom svetskom ratu činili genocidnu politiku tada ćemo napokon sprati ljagu sa srpskih državljana, sa srpske politike u proteklih 20 godina. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Kostiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 17. oktobra 2017. godine. Da li Ivan Kostić želi reč? (Da.) Izvolite.
Koliko je ovo ozbiljna tema za opstanak srpske nacije najbolje govori to da je i Vlada u budžetu za sledeću godinu namenila više sredstava za pitanje demografije i za neke mere koje se tiču popravljanja demografskog položaja srpskog naroda. Takođe, treba reći ovde pred svima da je i ministar zdravlja, Zlatibor Lončar, pozitivno ocenio deklaraciju Srpskog pokreta Dveri o zaštiti porodice i o tome poslao i zvaničan dokument. Ovo je jedna izuzetno važna stvar i smatramo da je apsolutno ispravna misao velikog ruskog pisca Aleksandra Solženjicina, koji je rekao da jedino napreduje ona država čiji se broj stanovnika povećava. To su potvrdili mnogi ljudi, to je činjenica i jedino te države napreduju i ekonomski, privredno i politički. Na žalost u Srbiji, u proteklih deset godina broj stanovnika se smanjio za 385 hiljada. Imali smo prilike da čujemo da je od Prvog svetskog rata najmanji broj beba rođen prošle godine. To su sve podaci koji govore da država Srbija mora ozbiljno da se pozabavi konkretnim merama po pitanju rešavanja demografskog problema u Srbiji. Trenutna rodnost po jednoj ženi u Srbiji je 1,45 po detetu. Da bi smo mi uspeli da očuvamo ovakav trend rasta srpske nacije, svaka žena u proseku mora da ima 2,1% po detetu. To je nemoguće uraditi sa ovakvom državnom politikom, a tek sa troje dece mi bi uspeli da izađemo iz ovog negativnog prirodnog priraštaja. Zato je potrebno sprovesti mnoge konkretne mere, koje nisu vezane samo iz sfere socijalne politike, nego moraju biti konkretno proporodične mere za koje se zalaže pokret Dveri i koje se nalaze u ovoj deklaraciji. Konkretno, porodica mora Ustavom da se zagarantuje, da je garant nacionalnog opstanka osnovna ekonomska jedinica bez koje nema održivog razvoja i napretka društva i države. Nama ono što se desilo proteklih 50 godina na Kosovu upravo je razlog da mi sada imao problem sa našom južnom teritorijom. Da je politika države tadašnje bila da se što više podstiče rađanje dece na KiM, mi danas ovde ne bismo dolazili u situaciju da postavljamo pitanje da li je KiM srpsko ili nije. Ali, za sve narodne poslanike mogu da kažem jednu pozitivnu stvar, da je trenutno najveći priraštaj među srpskom populacijom na KiM. Da svaka mlada porodica ima troje, četvoro dece i da je to perspektiva koja nam može nešto pozitivno doneti po pitanju državotvornosti na KiM. Hvala.
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike, da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović, Sanda Rašković Ivić i Slaviša Ristić 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojičić želi reč? Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Polazeći od državne tradicije srpskog naroda i njegovog istorijskog prava na AP KiM, kao sastavnom delu teritorije Republike Srbije, imajući u vidu šta KiM znači za naš narod i našu državu u istorijskom, kulturnom, duhovnom, svakom drugom pogledu, a budući da se nakon nelegalne i nelegitimne agresije NATO-a na Saveznu Republiku Jugoslaviju kao pravne prethodnice Republike Srbije i okupacije dela njene državne teritorije, najviši nacionalni državni cilj Republike Srbije predstavlja fizički povratak njenih državnih ograna i institucija na teritoriju AP KiM. Uviđajući činjenicu da bez fizičkog povratka, dakle državnih organa Republike Srbije na teritoriju KiM nije moguće sprovesti ustavnu normu o jedinstvenom pravnom poretku koji važi na celokupnoj teritoriji Republike Srbije uključujući i KiM, uvažavajući razume se i principijelan nedvosmislen stav SPC, da državna vlast Srbije ne sme nikada da da svoju saglasnost na otuđenje KiM, jer ono što se silom uzme to se i vrati. Dakle, mi predlažemo Narodnoj skupštini Republike Srbije da usvoji rezoluciju o AP KiM u kojoj ćemo konstatovati sledeće, ja ću od ovih 20 tačaka pobrojati samo neke od njih. To je da se ne priznaje i nikada neće priznati jednostrano proglašena nezavisnost KiM od strane ilegalnih organa u Prištini. Da je Kosovo i Metohija sastavni, neotuđivi deo Republike Srbije, koji se trenutno nalazi pod okupacijom o čemu bez odlaganja treba obavestiti međunarodnu javnost. Da nijedan građanin Republike Srbije, koji vrši određene funkcije, bilo koju funkciju, nema pravo da potpiše obavezujući dokument koji će pravno otuđiti AP Kosovo i Metohija, kao deo teritorije Republike Srbije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da prekine svaki vid komunikacije i pregovora u Briselu i da se pregovori izmeste u Ujedinjene nacije, Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da poništi sve pisane i usmene sporazume koji su postignuti u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa, uz posredovanje EU itd, itd. Po čemu je ova rezolucija koju mi predlažemo specifična? Ona je prvi akt koji se poziva na međunarodne ugovore o razgraničenju između pravnih prethodnica Republike Srbije sa Albanijom, što je nesumnjivo argument koji ide u prilog tvrdnji da je AP Kosovo i Metohija deo Republike Srbije, koja se graniči sa Albanijom. Takođe, ova rezolucija je akt opredeljenja Narodne skupštine Republike Srbije da se borba za očuvanje Kosova i Metohije izmesi iz formata briselske birokratije koja funkcioniše na principima uslovljavanja.
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike, da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojčić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 16. oktobra 2017. godine. Da li kolega Radojčić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Imajući u vidu da je Republika Srbija prema Ustavu, država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimajući u obzir činjenicu da su se kroz našu istoriju brojni pripadnici srpske vojske nesrpske nacionalnosti, dakle isticali po svojoj hrabrosti, požrtvovanosti u ratovima koje smo vodili, naročito se sećajući i pamteći da su u Balkanskim ratovima, Prvom svetskom ratu, Drugom svetskom radu, kao i u otadžbinskim odbrambenim ratovima od 1991. godine do 1992. godine, ratujući i žrtvujući se za Srbiju, poginuli brojni građani nesrpske nacionalnosti. Predlažemo da Narodna Skupština Republike Srbije donese deklaraciju o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. U tački jedan bi konstatovali da Narodna Skupština Republike Srbije izražava posebno poštovanje i odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti, koji su dali svoje živote boreći se u ratovima na strani države Srbije. U tački dva, Narodna skupština Republike Srbije poziva nadležne institucije Republike Srbije da odaju počasti ovim herojima, podizanjem spomenika kojim bi se obeležio njihov doprinos borbi za slobodu naše zajedničke otadžbine. Narodna skupština Republike Srbije predlaže da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti, koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima, kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. U tački četiri, Narodna skupština predlaže da se odredi poseban dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva, kao državni praznik, kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. S obzirom da su Republika Srbija i njeni građani u poslednjih 25 godina izloženi neutemeljenoj i javnoj kampanji o prisustvu ksenofobije, netolerancije, šovinizma, nacionalne netrpeljivosti prema pripadnicima nesrpskog naroda, naročito u stranim medijima, smatramo da deklaraciju treba što pre usvojiti i time između ostalog i na taj način demantovati sve to. Zahvaljujem. Molim kolege poslanike, da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Miladin Ševarlić želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Na ulazu u obdanište „Mala sirena“, u Zemunu, stoji poster na kome piše: „Ako se ne zna ko je otac, hrana u tanjiru je majka svih bolesti“. To je dobra pouka za malu decu, ali nadam se i za nas, kada treba da razmatramo deklaraciju o GMO i proizvodima od GMO. U ovoj sali sedi 240 poslanika koji žive na teritoriji centralne Srbije i Vojvodine. Od tih 240 poslanika, 223 poslanika stanuje na teritoriji 136 opština i gradova čiji su odbornici jednoglasno usvojili tekst deklaracije o GMO i proizvodima od GMO, koju sam ja predložio, a prvo je usvojila Skupština grada Čačka 30. januara 2013. godine. Zatim je zajedno sa tim tekstom i tekstom deklaracije Zelenih Srbije usvojena zaključno sa Skupštinom opštine Sjenica 20. januara 2016. godine u 136 opština i gradova u Republici Srbiji. To je 80,5% lokalnih samouprava, a na teritoriji tih lokalnih samouprava nalazi se 93% poslanika sa teritorije centralne Srbije i Vojvodine. To je razlog da pokažemo da li smo odgovorni prema onima koji su nas birali, na čijim teritorijama živimo, da li zastupamo stavove lokalnih samouprava o parlamentu ili ne. Takođe, ova deklaracija je vrlo značajna zbog toga što GMO nisu u skladu sa Halal standardom, nisu u skladu sa Košer standardima, nisu u skladu Organik standardima, nisu u skladu sa konvencionalnom poljoprivrednom proizvodnjom. Postoje čak i presude Evropskog suda u Strazburu o zagađenju meda od strane eksperimentalnog genetički modifikovanog kukuruza. Postavlja se pitanje šta Srbija tu može i treba da uradi? Ja predlažem da usvojimo ovu deklaraciju. Ako ne usvojimo ovu deklaraciju, ja pozivam građane Srbije da skupimo potpise i da raspišemo referendum. Ne vidim razloga zašto građani Srbije ne mogu da se izjašnjavaju na referendumu o tome šta će oni da jedu i šta će njihova deca da jedu. Zbog toga, ja apelujem na narodne poslanike da podrže predlog ovog teksta deklaracije i da se ugledamo na naše komšije Mađare, koji su vrlo rigorozni po tom pitanju. Da ne govorimo o nekim drugim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Ševarliću. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu glasanjem. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o nacionalnoj infrastrukturi geoprostornih podataka, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 28. jula 2017. godine. Kolega Rističeviću, da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, svedoci smo da smo celog dana sve vreme davali kvorum jednoj grupi koja nas je prozivala za sve i svašta. Ima izreka: „Iz zlih usta ne može nego zla reč izaći.“ Ima i druga izreka: „Nema ništa gore od zle pameti.“ Ima i treća izreka: „Najteže je namestiti iščašenu pamet.“ Danas smo slušali ovde mog kolegu poljoprivrednika Živkovića o bolesti, dijagnozama, pregledima. Čovek, sam svoj pacijent, ima iskustvo iz veterinarske medicine, verovatno se ubo onom iglom kada je pelcovao one kokoške, pa iz tih razloga se veoma dobro razume u medicinu i zato ja kažem da je sam svoj pacijent. Onda smo slušali čudne pojave koje su izgovarali gospodin Radulović i gospodin Pavlović. Oni su govorili o psihoaktivnim supstancama, a meni su nekako ličili na zaštitno lice kanabisa, dok su govorili o kanabisu. Valjda i ja mogu da govorim o tome. Onda je „hajnekena“ govorio o lopovluku. Zbog tog lopovluka i nema infrastrukture, o kojoj je reč ovde. Ja predlažem da gospodina „hajnekenu“ proglasimo za veštaka za sitne i krupne lopovluke. On se bavio i jednim i drugima, sitnim lopovlucima dok je bio konobar u Palanku, a ovim krupnim lopovlucima zajedno sa Srbom Sisavac iz Glibovac, šefom Centra za sport, preko koga su poslovali, gde su isisali 459 miliona, za šta ih tereti sud i Tužilaštvu u Smederevu. I, Olivera sinoć u onoj emisiji nije u pravu, postoje dva ozbiljna procesa koja se vode protiv članova DS i Olivera Jovićević nije u pravu. Takođe, ovde smo slušali kolegu Balšu, koji je govorio o lošoj ishrani. Pa, on je najzaslužniji za lošu ishranu. Što podrigiva pred gladnima? Čovek na Maldivima letuje zimi za 25.000 evra, prenoćište 1.500 evra, gricka jastoge, jede kavijare, a ovamo zabrinut tobože za siromašne koji nemaju za kiflu. Pa, oni za kiflu nemaju zato što ti letuješ za 25.000 evra u sred zime.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 21. oktobra 2016. godine. Kolega Rističeviću, da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde smo baš slušali Ješića koji je govorio o poljoprivredi i budžetu. Ovo je njegov predlog zakona. Piše lepo – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ali, molim vas, pogledajte sadržaj. U sadržaju piše – pregled odredbe Zakona o visokom obrazovanju koja se menja i dopunjuje – korišćenje poljoprivrednog zemljišta. Čovek pomešao dva zakona. Evo, možete se uveriti, ako ne verujete. Da li neko dole čita ovo i vidi da je čovek stavio dva zakona u jedan zakon? Možda je zato i studirao 12 godina Poljoprivredni fakultet, od 1993. do 2005. godine. Da 2000. godine nije došao na vlast, pitanje je da li bi i to završio. Izgleda da su profesori mrzeli dete, barem sam ja mislio. Međutim, kada pročitam ovo, vidim zašto je on studirao 12 godina. Takođe, Olivera Jovićević, kako se zove gospođa, nije u pravu kada kaže da nije bilo sudskih postupaka prema ovoj stranci bivšeg režima, žutim teletabisima, kako ih sve zovete, a ja ću reći stranka bivšeg režima - drpokratska stranka. Evo, ovde piše da se u Osnovnom sudu Stara Pazova vodi postupak protiv gospodina Ješića za stan u Beču, zato što ga nije prijavio, a ovde su svi rekli da ja lažem kada sam tvrdio da ima 150 kvadrati penthausa. I on priča o poljoprivredi, a poljoprivredne kulture je video samo kada je vršio veliku nuždu. Malu, inače, vrši iz kola. Dame i gospodo narodni poslanici, on je kriv za onog zgrčenog, prangiju, Sašu Jankovića, koga su nam nudili za predsednika Republike kao najboljeg itd, a sad svi oni od njega beže. Zašto je Ješić kriv? Zato što je bolji od Sulejmana, osvojio je suvi centar Beča, pozamašnu kvadraturu, par ari, penthaus, to košta 500.000 evra, ovog Konstantinovića nema da to ispita, ali nije pustio zgrčenog prangiju da spava u njegovom penthausu i ovaj se jadan zgrčio u onoj hotelskoj sobi i sad svi beže od njega. Ješić ga nije pustio, veliki poljoprivredni ekspert, koji je očigledno poljoprivredu opljačkao, zato što se bojao, pošto je bio u Beču, ako pusti prangiju unutra može da završi kao pokojni Gojković, jer niko neće da bude cimer Saši Jankoviću, u narodu poznatijem kao Saša prangijevski luduleski. Iz tih razloga, mi danas u poljoprivredi imamo stanje koje smo poboljšali koliko smo mogli.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima iz 2004. godine, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Naravno, samo da se ovo ovlašćeno lice kanabisa i apaurina pokrene. Dakle, dame i gospodo narodni poslanici, Međunarodna konvencija o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima. Ovi što su opljačkali državu uzduž i popreko, što su ljudima pokrali oči iz glave, koji su celokupnu našu privredu prodali za 6,7 milijardi, ovi što su se bogatili dok je narod siromašio i danas se pitaju zašto je narod siromašan. Pa, zato što su oni kapital koji ne mogu ni da stave u promet, ni da pojedine popiju, izneli van ove zemlje, jahte su registrovali na te strane zemlje, nemaju nikakvu potrošnju i moj predlog je da mi konačno tu vrstu kapitala njima oduzmemo i da vratimo u zemlju. Novac treba lepo i pravilno rasporediti u korist siromašnih, jer siromašni, koje su oni napravili, koriste taj novac kupujući robu ovde, ne kupuju jahte, od kojih nama ostane samo balast i talog, jer oni obično te jahte registruju na belosvetske zemlje. Među njima su oni koji su bili direktori stranke bivšeg režima, finansijski, koji su kupovali jedan hektar zemlje za 20 evrocenti, koji su 300.000 hektara kupili za 53 miliona evra, koji danas prigovaraju na investicionim programima. To su oni koji su izdavali zemljište za vinograde, čija je zakupnina bila 50 evra godišnje. To su oni koji su izdavali zemljište Živkoviću na 40 godina, bez ikakvih obaveza. To su oni koji su dopustili da on taj vinograd proda. To su oni koji su dopustili da moramo da platimo, pošto je zemljište predmet restitucije, još 500.000 evra. To su oni koji su dopustili da cena zakupnine bude 400 evra po hektaru niža i na takav način oštete državu još za 700.000 evra. To su oni koji su dopustili da proćerdaju 4,5 milijarde donatorske podrške, 4,7 milijardi oproštaja duga. To su oni koji su unakazili zemlju. To su oni koji su ljude sa prihodovne strane prebacili na rashodovnu stranu, koji su ih izbacili iz privrednog lanca. To su oni koji su otpustili 400.000 ljudi, 300.000 iz proizvodnje, 100.000 iz usluga, to su oni koji su u Beogradu od 230.000 proizvodnih radnika industrijskog prstena napravili 23.000. To su oni koji na Maldivima grickaju jastoge i kavijare, putuju po jahtama, dok narod siromašan pati. To su oni koji ne znaju ni koliko kifla košta, koji se i u običnu kiflu ugrade. Molim vas, gospodine, budite mirni. Ja verujem da Srba Sisavac gleda ovaj prenos. Budite malo kulturni.
Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o evidencijama i obradi podataka u oblati unutrašnjih poslova, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 12. septembra 2017. godine. Da li kolega Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova. Ovaj zakon je kao stvoren za „hajnekenu“. Recimo da bi vrlo lako mogli da dođemo do podataka na koji način je FK Jasenica, tamo neki seoski klub, dobio 72 miliona dinara, FK Vodice 21 milion, FK Glibovac 16 miliona dinara. Znači, svi ti fudbalski klubovi su dobili preko milion i po evra, u to vreme, a ja mislim da su oni igrali ili Ligu šampiona, a cela naša Super liga nema toliki budžet koliki je budžet imao Glibovac, Vodice, Jasenica itd. Mislim da je idealno da se ti podaci ispitaju. Takođe, ovaj od vuka potoka što je otišao, hajde da vidimo kako je onaj fond za unapređenje ljudskih resursa u Trsteniku potrošio 55 miliona dinara koje je dobio od Dinkića i od tasta, koji je tamo neki LJubiša Knežević, koji je takođe bio član tog udruženja, on, tast, žena i tašta su ujedno bili u „Prvoj petoletki“, koju su upropastili, pa su onda kroz fond za unapređenje ljudskih resursa, ko bajagi za negu starog lica, još nijedno nije pronađeno, za tri godine potrošili 55 miliona dinara, to je negde oko 2.500 penzija. Kada ovaj Aleksić ustane da priča o nesrećnim penzionerima, treba da kaže da je on proćerdao nekoliko hiljada njihovih penzija za tri godine, zajedno sa svojim starcem, zajedno sa svojom taštom. Takođe treba da kaže da je upropastio „Prvu petoletku“. Takođe treba da kaže da je zajedno sa ovim udruženim zločinačkim poduhvatom, tako ih ja zovem, to ti je ono, kako naš narod kaže – sa pašnjaka i Vračara zgrabinovac progovara, al će i da odgovara. Bilo je i ono – što propusti mulac zgrabinovac, to dočeka deli-kradivoje, u narodu poznatiji kao deli-stečajni, stečajni upravnik. Dakle, to je ono kada su jedni otpustili radnike, najurili ih iz fabrika, ostavili fondove prazne, a onda su stečajni upravnici uzeli ostatak. Mene apsolutno ne čudi zašto jedni druge brane i zašto jedni druge podržavaju. Jedina okolnost u šta se oni uzdaju je to što su reformom i deformom pravosuđa 2008. i 2009. godine postavili svoje sudije i na takav način dobili sudstvo od svoje stranke i na politički način pokušavaju da budu amnestirani, ali to, gospodine Sisavac iz Glibovac, sa cugom od 320 piva, neće još dugo proći.
Zahvaljujem se, gospodine Rističeviću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Kada će vaš zakon na dnevni red? To vas interesuje? Samo da proverim. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Kolega Milojičiću, ne vidim ovde da ima predloga za dopunu dnevnog reda predlogom zakona o Radoslavu Milojičiću. Mislim da nema takav predlog, ali mogu da zamolim kolegu Rističevića ili kolegu Srbu Filipovića da napišu takav zakon. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 15. novembra 2017. godine. Da li kolega Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi kao regionalni lideri mira i stabilnosti treba da negujemo dobre odnose sa svima, čak i sa onima koji nas ne vole, čak i u situaciji kada nam, recimo, jedan Bakir Izetbegović, jedan od lidera u Bosni i Hercegovini, naruši suverenitet, poigra se našim suverenitetom. Naša je obaveza da i tada držimo dobre komšijske odnose, iako ta država potiče na više entiteta, na više naroda i na više grupa. Mi moramo ceniti to iz razloga što je bolje imati dobre komšije, dobre odnose, nego imati visoku ogradu i ne daj Bože neke sukobe. Ovaj sporazum podržavam, jer prirodne katastrofe su takve da treba priteći u pomoć i uvek komšija može prvi da ti pritekne i zato sve te odnose sa susedima, bez obzira koliko nas vole ili ne vole, mi treba da negujemo i da pokažemo dobru volju. Ako nismo mogli da pomirimo mrtve pretke, da ne svađamo žive potomke. A u vezi katastrofe, mi smo imali jednu katastrofu u kojoj oni nisu mogli da nam pomognu, već su nam pomogli građani Srbije. To je Vlada stranke bivšeg režima, vlada opštenarodne propasti. To je bila takva vrsta elementarne nepogode, njima je to smešno, koja je odnela i oduvala 400.000 radnih mesta. Mi sada moramo pregaziti sve te duboke vode, duboke probleme i plitke ljude koji su napravili te probleme, te prirodne katastrofe koje se nekad dese dođu i prođu dan-dva, sedam dana, mesec dana, ali ona katastrofa, koja je bila stranka bivšeg režima, to je trajalo i trajalo 12 godina, a u Vojvodini, Boga mi, 16 godina. Posledice su nesagledive. Dok su se oni bogatili, dok su uzeli sve sebi, što je bilo nekad naše, dok su ostavili ljude bez hleba i posla da tumaraju po siromašnim predgrađima, dok su pravili otpuštene, siromašne i slabo plaćene, njihovi računi su rasli. Oni danas pričaju o rušenju tri nezakonite udžerice ili dve, oni koji su sebi sagradili palate i dvorce, koji su sebi kupili stanove u Beču, oni koji podržavaju „zgrabinovca“ koji je napravio odjednom stančugu od 320 kvadrata, oni podržavaju čoveka koji ima 300.000 evra na računu i ne zna da objasni odakle mu i onda oni govore o ispitivanju porekla imovine. Hvala.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o nacionalnom DNK registru, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 12. septembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je dobar zakon o DNK registru. Da se utvrde sve okolnosti, a Olivera Jovićević je još jednom obmanula građane, ja sam četiri puta davao izjave u policiji i u Narodnoj skupštini kao građanin, u svojstvu, recimo, svedoka o raznim nepravilnostima koja je napravila ona štetočinska vlada opštenarodne propasti koju je vodila Demokratska stranka. Bilo bi dobro, jer bi se lako utvrdilo ko je pisao zakone o izbornim propisima. Verovatno bi tu bilo Konstantinovića, koji sad kaže da mu ne odgovaraju propisi koje su oni doneli. Takođe, bi se lako utvrdilo ko je zavrtao ruke u RIK, ko je prebijao predsednicu Narodne skupštine, ko je bio mišobacač, ko je bio kamenonosac, vrlo lako bismo mi to utvrdili, ali pomoću ove DNK analize i ovog registra, treba da utvrdimo jedan najveći prekršaj koji jedna zemlja može da ima, to je ona paralelna služba bezbednosti, o kojoj stranka bivšeg režima, DS, ovi ovde što su nas vređali, žuti teletabisi, ćute kao bubice, da vidimo kako su dvojica Saša, Saša Janković i Saša Radulović, ta pojava je meni onako opisana, kao ono „Kradulović Del Boj kompani“. Dakle, da vidimo kako su oni pravili tu paralelnu službu bezbednosti i da na osnovu DNK analize utvrdimo da li je taj sastanak bio u Kabinetu u Vladi Republike Srbije i da odgovaraju. Da odgovaraju iz prostog razloga što, ako je ta paralelna služba bezbednosti postojala, Saša Janković mora da odgovara kao pripadnik te službe, onaj, kako se zove, „zgrabinovac“ kao neko ko je organizovao takvu vrstu službe. To je jedan od najvećih prekršaja koji jedna država može da doživi i da vidimo zašto Saša Radulović na dojavu 2014. godine kao državni funkcioner, zajedno sa svojim timom – Pavlovićem, Stevanovićem i onim Miroslavom Milenović, taj slučaj nije prijavio državnim organima Republike Srbije, nego su ćutali i sve vreme prisluškivali političke protivnike, uključujući i moju malenkost, moje kolege. Tu treba definitivno utvrditi kako su ovi iz izborne kampanje, ovi kamenonosci, ovi „dverići kupusići“ ispumpali 25 miliona dinara, stavili u privatne džepove, opljačkali svoju stranku. Novac koji je trebalo da bude vraćen u budžet Republike Srbije, nije vraćen nego je završio u džepovima Boška Obradovića…
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – troje, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetsko poštanskog saveza, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 16. oktobra 2017. godine. Da li kolega Rističević želi reč? (Da)
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, stigla je po pitanju pošta, stigla je čudna depeša, čudno pismo iz Nigerije. Tamo se pojavio lažni Šutanovac. Pišu oni, pojavio se lažni Šutanovac i prevario ih. Ja se nosim mišlju da im pošta odgovori, da im u paketu pošaljemo pravog Šutanovca pod uslovom da imaju neki pašnjak i livadu, pa će onda da vide da je pravi Šutanovac daleko i njegova stranka, po državu daleko opasnija od tog lažnog koji se pojavio i prevario nekoliko građanina u Nigeriji. A ovaj je prevario nekoliko miliona, pretapao tenkove, pretapao oklopne transportere, prodavao čamce za sto evra. Verovatno se od tih čamaca, pošto je to lake legure, verovatno se pravili u Keniji one za 320 piva konzerve i tako dalje. (Narodni poslanici opozicije dobacuju.)
Izvinite kolega Rističeviću. Kolege poslanici, ja vas molim da ne dobacujete. Od devet sati jutros do 17,00 popodne slušam kako su ministri u Vladi sadašnjoj od 2012. godine, znači oni prethodni, najgori ljudi na planeti i ćutali smo. Sad vas molim da se još minut i po strpite, jer kad smo mi bili strpljivi osam sati, a strpljivost jeste da slušamo svakojake stvari, vi možete da izdržite još 90 sekundi. Molim vas, nastavite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici naši poštari će se žaliti toj organizaciji jer imaju puno muke. Kada treba da im donesu pozive, toliko imaju nekretnina da ne znaju na kojoj adresi da ih traže. Od sada u poštama, a ovaj sporazum treba pozdraviti da se izdaju poštarima diplomatski pasoši, vize svih zemalja, pa recimo kada Ješića traže da mogu da skoknu do Beča, kada traže Balšu da mogu da skoknu do Maldiva, jer ne mogu da ih pronađu ovde. Ovu poslaničku grupu kao da je sudski pozivar sastavljao. Uglavnom njima, a oni su eksperti za poštu. Oni zaposle direktora pošte, tri meseca bude direktor i u Takovskoj na dva pedlja od pošte kupi stan od 200 kvadrata, vrednosti 500.000 evra. I dan danas taj sisa poštu, a na posao je dolazio u papučama, osilio se. Ali, bez obzira što je to bilo nekoliko desetina metara vozač je morao da ga vozi i on do tog crvenog tepiha u pošti mora malo da ga ponese da ovaj ne isprlja papuče. I dan danas pripadnik stranke bivšeg režima, ne znam zašto se koleginica ovako smeje, meni baš nije do smeha kada je neko opljačkao državu, ali ja tvrdim da je vaš čovek bio tri meseca direktor pošte i kupio stan, došao iz Niša, i kupio stan od 200 kvadrata i to znate. Znate da je Živković došao na Vračar, da je kupio od Koromana stan za 500.000 evra. Ja pitam odakle vam pare? To su pare opljačkanih građana. A vi gospodine Balša, možete da podrigujete pred gladnima, možete da grickate jastoge, možete da jedete kavijar, možete da letujete u zimu sa 25.000 evra, možete. Sve je to sirotinja, raja platila. Možete da se cerite i smejete. Sve će to doći jednom na naplatu gospodine Balša Božoviću, vojvodo, šerifu od Maldiva.
Molim kolege poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Martinović na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. člana 170. i čl. 192, 195, 201. i 202. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu, koji je podnela Vlada; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu, koji je podnela Vlada; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu, koji je podnela Vlada; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2017. godinu, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2018. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2018. godinu i Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2018. godinu, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini, koji je podnela Vlada ; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o ograničenju raspolaganja imovinom u cilju sprečavanja terorizma, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kancelarije UN za projektne usluge u vezi sa otvaranjem Kancelarije UN za projektne usluge u Beogradu u Republici Srbiji, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o finansijskoj podršci porodicama s decom, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju stranaca, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o zaposlenima u javnim službama, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, koji je podnela Vlada; Predlogu autentičnog tumačenja i odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2017. godinu, koju je podneo Odbor za finansije i republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Po Poslovniku narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala predsedavajući. Predlog koji ste sada stavili na izjašnjavanje po mom mišljenju je suprotan članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Poslovnik kaže – Narodna skupština može da odluči da obavi zajednički načelni pretres o više predloga zakona koji su na dnevnom redu iste sednice, a međusobno su uslovljeni ili su rešenja u njima međusobno povezana, s tim što se odlučivanje o svakom predlogu obavlja posebno. Vi ste sada pročitali predlog za objedinjavanje rasprave 31. tačke dnevnog reda. Čitali ste, trebalo vam je četiri minuta i 20 sekundi da pročitate nazive 31. tačke dnevnog reda, čije objedinjavanje predlažete. Na tom dnevnom redu se pored zakona iz oblasti finansija koji jesu u najvećem delu, nalaze prvo tri sporazuma, nalazi se predlog davanja autentičnog mišljenja, nalazi se predlog za davanje saglasnosti, za finansijski plan REM, Zakon o sudovima, zakoni koji apsolutno ne ispunjavaju odredbu iz Poslovnika koja kaže da su međusobno uslovljeni, da su zakoni međusobno uslovljeni ili su rešenja u njima međusobno povezana. Da bi mogla Skupština da glasa o ovom predlogu, mora da bude ispunjen ovaj stav Poslovnika i vi vrlo dobro znate da to nije slučaj. Pozivam vas da u skladu sa Poslovnikom koji kaže da svi predlozi koji nisu u skladu sa Poslovnikom, neće biti razmatrani, vezano je za član 92. o tome o čemu se sve Skupština izjašnjava na početku zasedanja, skinete ovaj predlog sa izjašnjavanja i pošto na žalost nema više vremena da se uputi predlog koji jeste u skladu sa Poslovnikom i koji bi mogao da ide na objedinjavanje tačaka koje su vezane za budžet i prateće zakone, onda bi mogli da se izjasnimo u skladu sa Poslovnikom.
Zahvaljujem kolega Đurišiću. Kao što i sami znate, nisam vlastan i u mogućnosti da kao predsedavajući ocenjujem da li je nešto u skladu sa Poslovnikom ili nije. Kolega Martinović je dao svoj predlog, a Narodna skupština će da se izjasni o tome da li je predlog u skladu sa Poslovnikom ili nije. Da li narodni poslanik Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – 13, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stava 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141 narodni poslanik, protiv – 13, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, utvrdila dnevni red Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Po Poslovniku, narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Hteo bih da iskoristim pravo po članu 97. stav 3. Poslovnika, da kao predsednik Poslaničke grupe, pre otvaranja pretresa, predložim da rasprava o ovih 31 tački dnevnog reda, kako ste upravo usvojili, gde je vama, ponavljam, samo za čitanje naslova ovih zakona, trebalo četiri minuta i 20 sekundi, da se produži, odnosno da se vreme duplira. Mislim da je, u najmanju ruku, to minimum koji bi vladajuća većina trebala da uradi, kako bi očuvali minimum dostojanstva rada Skupštine i rasprave o budžetu za 2018. godinu, koji je ponovo došao pred poslanike sa kašnjenjem od mesec dana, kada je ponovo prekršen rok od minimalnih 15 dana, koliko treba da prođe od podnošenja Predloga budžeta do početka rasprave u parlamentu. Mi imamo danas pred nama 31 tačku dnevnog reda, od rebalansa budžeta za 2017. do budžeta za 2018. godinu, pratećih zakona, ali, nažalost i zakona koji nemaju nikakve veze sa budžetom, kao što su Zakon o finansijskoj podršci porodica s decom, zapošljavanju stranaca, sudovima, nekoliko međunarodnih sporazuma ili davanja saglasnosti na funkcionisanje REM-a u 2018. godini. Tako da vas molim da stavite na izjašnjavanje predlog da se, u skladu sa Poslovnikom, duplira vreme koje će narodni poslanici imati da govore o ovom zakonu i time pokušate, jednim malim, malim činom, da očuvate dostojanstvo Narodne skupštine. Hvala.
E, sad, kolega Đurišiću, pošto znate da je danas 6. decembar 2017. godine, nadam se da znate šta ste uradili juče. Ili da vas podsetim? Ovde ste tražili po Poslovniku nešto, neko pravo da ostvarite. Vi ste juče u 17 ili 19.05, ne mogu tačno da pročitam, predložili da se na osnovu člana 97. stava 3. Poslovnika Narodne skupštine, duplira vreme za raspravu. Jel to tačno, kolega Đurišiću? Jeste ili nije? Ne možete dva puta da predlažete. To je klasična zloupotreba Poslovnika, a sada ću da vam kažem i zašto. Zato što o vašem predlogu Narodna odlučuje bez pretresa. Vi ste, zloupotrebljavajući institut povrede Poslovnika, govorili dva minuta. Nemam ništa protiv. Ali već ako hoćete da insistirate na sitnicama, onda se i vi njih pridržavajte. Evo, ja vam neću oduzimati vreme, znam da vama ta dva minuta puno znače, pa nema potrebe da ih oduzimamo, a o vašem predlogu će Narodna skupština da se izjasni kada o tome bude došlo vreme. Saglasno članu 90. stavu 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju i svi članovi Vlade. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz dnevnog reda, po tačkama od 1. do 31, a pre otvaranja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika, članova poslaničke grupe. Narodni poslanici Jovan Jovanović, predsednik Poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika, Boško Obradović, predsednik Poslaničke grupe Dveri i Marko Đurišić, predsednik Poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka, Narodna stranka, predložili su da se vreme pretresa za poslaničke grupe udvostruči, odnosno produži. O ovom predlogu molim narodne poslanike da se izjasne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Saglasno članu 157. stavu 2, članu 170. stavu 1. i čl. 192. i 195. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2017. godinu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu; Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2018. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2018. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2018. godinu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama; Predlogu zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o ograničavanju raspolaganja imovinom u cilju sprečavanja terorizma; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Program unapređenja efikasnosti i održivosti infrastrukture) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kancelarije UN za projektne usluge u vezi sa otvaranjem Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u Beogradu, u Republici Srbiji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju; Predlogu zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju stranaca; Predlogu zakona o zaposlenima u javnim službama; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave; Predlogu zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru; Predlogu zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova; Predlogu autentičnog tumačenja i odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju; Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2017. godinu. Da li neko želi reč od predstavnika predlagača? Reč ima ministar Dušan Vujović.
Hvala lepo. Ja bih kratko redom po svim tačkama dnevnog reda, naravno, poštujući vaše vreme i poštujući to da ste ceo dan već proveli u raspravi o dnevnom redu. Dozvolite mi samo nekoliko napomena o prve četiri tačke dnevnog reda koje se faktički odnose na realizaciju budžeta 2017. godine i predloga raspodele dela ostvarenih rezultata. Kao što znate iz naših redovnih saopštenja i iz medija, mi smo u prethodnih 11 meseci ove godine ostvarili bolje rezultate od onih koji su bili očekivani, bolje rezultate od onih koji su bili planirani. Na kraju novembra meseca zabeležen je suficit od 76,3 milijarde dinara na republičkom budžetu, a mi procenjujemo, pošto paralelno stalno govorimo i o budžetu opšte države, da je budžet opšte države u suficitu od oko 90 milijardi. Ovaj broj je bolji za oko 126 milijardi od planiranog. Znači, bilo je planirano na osnovu jednog vrlo konzervativnog plana koji smo usaglašavali sa Međunarodnim monetarnim fondom i za njega dobili punu podršku. Bilo je planirano da na kraju 11 meseci bude deficit od 50 milijardi. Znači, mi smo punih 126,8 milijardi ispred plana, što je više od milijardu evra. Tom rezultatu najviše je doprinela bolja naplata prihoda, iako nismo povećavali, sa minimalnim nekim izuzecima. Nismo uopšte povećavali poreske stope. Bolja naplata prihoda je sa 78,2 milijarde, a kod javnih i niža realizacija svih kategorija javnih rashoda je pomogla sa oko 48,7 milijardi. Poreski prihodi prebacili su plan za 60 milijardi. Ostalo su bili neporeski prihodi. Kod nižih rashoda, želim samo da naglasim nekoliko elemenata, transferi, što je u stvari efikasnost svih drugih oblika, znači transferi su uglavnom za penzijski fond i za Fond socijalnog osiguranja, su bili niži za 16,9 milijardi. Kapitalnih izdataka je plaćeno manje za 13,8 milijardi. Otplata kamata je 9,1 milijardi i to je čista ušteda za zemlju. Znači, zbog boljih rezultata u prethodnim godinama mi smo za 9,1 milijardu manje platili kamate u dosadašnjem periodu ove godine i otplate duga po garancijama za 6,1 milijardu. To je još jedan od rezultata, setite se naših mera iz 2014. i 2015. godine, kada smo zabranili davanje garancija za likvidnost, odnosno garancija za kredite koji su imali realnu šansu da se pretvore u loše kredite i da država mora da interveniše ili otplatom glavnice ili plaćanjem kamata i otplatom glavnica. Na osnovu tih rezultata ostvaren je pozitivan rezultat. Mi imamo, znači, oko 90 milijardi na nivou države i oko 76 milijardi na nivou republičkog budžeta i smatrali smo da je pametno da se taj višak iskoristi da se plate neki opravdani rashodi, uključujući preuzimanje nekih dugova, što će se dogoditi krajem ove godine, uključujući dodelu nekih bonusa za one kategorije stanovništva zaposlenih koji to svojim radom zaslužuju. Svi imaju ograničeno povećanje plata, kao što znate i ograničeno zapošljavanje od 2013. godine. Prema tome, mi smo predložili i predlažemo Skupštini da usvoji minimalne izmene Zakona o budžetu za 2017. godinu, kako bi se omogućila isplata ovih bonusa. Mi smo u predlogu , odnosno u usvojenom zakonu o budžetu za 2017. godinu u delu tri izvršenju napisali da neće biti bonusa ukoliko se drugačije ne odredi. Sad se vama obraćamo sa zahtevom da se dozvoli podela bonusa u onim oblastima gde postoji opravdana potreba da se nagrade oni koji su radili u najtežim uslovima, koji su natprosečno ulagali svoje vreme i svoju energiju da se ostvare ciljevi u njihovim sektorima. Prema tome, ovaj član 1. predloženog dnevnog reda Predlog dopuna zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu je mala izmena kojom se to omogućava. Znači, mi se vama obraćamo, poštujući zakon koji smo doneli, i tražimo vašu saglasnost da se ti bonusi isplate. U onom delu koji se odnosi na penzije, to je već urađeno, pošto plan finansiranja penzijskog fonda to takođe predviđa. To je tačka četiri dnevnog reda, a ono što se odnosi na odluku o izmenama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika, to je tačka dva dnevnog reda. Tačka tri dnevnog reda, to je saglasnost na izmenu finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje. To je taj paket od prve četiri tačke dnevnog reda kojima se ovi ostvareni rezultati prevode u minimalne izmene donetih već zakona i finansijskih planova kako bi se omogućilo nagrađivanje onih koji su najviše doprineli stabilnosti i koji su na sebe preuzeli veliki teret ostvarivanja onih funkcija koje država ima, i u domenu bezbednosti i u domenu pružanja usluga stanovnicima. To je prvi blok. Prelazim sada na drugi blok. Kratka informacija o drugom bloku zakona. To je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. U tom zakonu se menjaju, bez ulaženja u detalje, a to ste imali prilike već da vidite, to će biti predmet rasprave u pojedinostima, najvažnija promena je da se u budžetu za narednu godinu predlaže praktično preciziranje onih povećanja koja smo sebi omogućili ovakvim rezultatima u prethodnoj godini. Sada mi dozvolite nekoliko reči, da bi to imalo smisla. Potrebno je da na neki način oslikam kontekst u kome se dešava i priprema budžet za narednu godinu i u kome se predlaže ova izmena Zakona o budžetskom sistemu u tački 5) i u kojoj se predlaže novi budžet za 2018. godinu u tački 6), kao i čitav niz pratećih zakona koji se nalaze u narednim tačkama dnevnog reda. Samo sekund, pošto ima mnogo papira. Ne bih želeo da pobrkam redosled. (Marko Đurišić: Treba dva dana samo da se iščita.) Ako želite reč, tražite reč. (Radoslav Milojičić: Ne treba vi da odlučujte o tome ko treba da traži reč.) Da li mislite da je korektno da ovako razgovarate?
Ministre, nastavite sa izlaganjem. Nema razloga za direktan dijalog za poslanicima.
Ja ne želim nikakvu konfrontaciju, samo pitam da li je to način. Možemo i mi vama tako posle da govorimo. (Radoslav Milojičić: Pa ne može. Vi ste došli kod nas da obrazlažete budžet…)
Gospodine ministre, nastavite sa izlaganjem.
Čime sam ja izazvao vašu ovakvu kulturnu reakciju? (Radoslav Milojičić: Komentarom na gospodina Đurišića.) Nisam ja komentarisao gospodina Đurišića uopšte.
Nema razloga za direktnom komunikacijom. Gospodine Vujoviću, nastavite sa izlaganjem.
Znači, kao što sam pomenuo, dobrim ostvarenim rezultatima tokom 2017. godine stvorio se prostor da se u narednoj godini planiraju još ambiciozniji ciljevi kako na planu prihoda, tako i na planu rashoda i isto tako na planu deficita budžeta republičkog i deficita uopšte države, kao i na planu smanjivanja učešća javnog duga u BDP. Prema našim poslednjim projekcijama na kojima smo radili ovaj budžet, a njih smo znali tek na kraju oktobra meseca i posle 7. novembra smo imali osnovne parametre za projekciju budžeta za ovu godinu, mi smo došli do projekcije, usaglašene sa MMF i drugim finansijskim organizacijama, da u narednoj godini očekujemo realni rast od 3,5% BDP i 2,7% rast tzv. BDP deflatora. Do te procene smo došli analizirajući dinamiku rasta u ovoj godini. Rast je planiran na nivou od 3%. Projektujemo da će biti ostvareni rast od oko 2%. Mnogo smo pažnje posvetili analizi uzroka sporijeg rasta od onoga koji je bio projektovan i došli smo do jednoglasnog zaključka da taj rast ne uzrokuju elementi recesije, ne elementi na strani tražnje, nego uzrokuju elementi na strani ponude koji su bili raspoređeni između tri sektora. Jedno je sektor poljoprivrede, koji je bio pogođen neverovatno oštrim sušama. Drugo je sektor energetike koji je bio pogođen lošim vremenskim uslovima u zimskom periodu. Treće je dinamika realizacije projekata u domenu građevinarstva. Ta tri elementa imaju ciklični karakter i mi očekujemo da će u narednoj godini velikim delom biti kompenzirano ovo ciklično usporavanje u 2017. godini i prema tome očekujemo rast od 3,5% Neki projektuju i veći rast. Znači, drugim rečima, mi smo pre projektovali 3,5% i ostajemo pri toj projekciji, a neki projektuju da će ciklični elementi dovesti do toga da rast bude i iznad 3,5% u narednoj godini. Na osnovu ovakvog rasta i na osnovu ovako projektovanog deflatora koji je ekvivalent inflacije koji merimo u potrošačkim cenama, on se, deflator ima samo drugačije pondere, mi očekujemo da će nominalni BDP u narednoj godini biti 4.755 milijardi i to je osnova za sve projekcije koje se nalaze u ovom budžetu, koje stvaraju okvir za ovaj budžet i koje stvaraju okvir za sve ključne elemente koje smo projektovali u ovom budžetu. Znači, polazeći od toga, na osnovu postojećih instrumenata, sa minimalnim izmenama i čak smanjivanjima poreskog opterećenja, uz napomenu da ne menjamo i ne podižemo poreske stope, očekujemo da će prihodi budžeta biti 1.178 milijardi zaokruženo, a rashodi budžeta 1.207 milijardi, što daje predviđeni deficit od 28,4 milijarde na nivou republičkog budžeta, što je 0,6% projektovanog BDP-a. To je rekordno niska cifra. Znači, mi očekujemo da će to biti 0,6% BDP-a. Kao što znate, kriterijum Mastriht je 3% BDP-a. Znači, mi planiramo nešto što je pet puta manje od kriterijuma kojima se rukovode zemlje EU. Isto tako planiramo… Ja ne znam da li vama smeta kada govorite da neko sa svih strana priča? Ja ću zamoliti za tišinu u sali, molim vas, ako može. Dobro, ja ne moram, onda ću prestati da vršim izlaganje, ovo nije… Pa, ovo nema smisla.
Gospodine ministre, molim vas, nastavite.
Pa, ne, ali meni smeta. Izvinite, ali ja moram da kažem da meni smeta da ovde gomila ljudi razgovara o potpuno drugim temama. Zbog čega smo se ovde našli? (Zoran Živković: To nije gomila ljudi, to su poslanici.) To su ljudi. Poslanici su ljudi, gospodine. (Marko Đurišić: Kako vi nas ne šikanirate? Date nam rok od tri dana…)
Gospodine ministre, dozvolite, nema razloga za ovo. Molim vas, gospodine ministre, da nastavite sa izlaganjem. Napravićemo pauzu od pet minuta i nakon toga nastaviti sa radom. [[Posle pauze]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo dalje sa radom. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ako mogu da nastavim, ja ću da kažem ono što sam planirao da kažem. Ako vi ne želite da slušate i ne želite da obezbedite uslove da jedni druge čujemo pre nego što imamo priliku da iskažemo svoje mišljenje, svoje slaganje i neslaganje, recite, onda ćemo držati na drugi način komunikaciju, pismenim putem ili na neki drugi način. Kao što sam rekao, rezultati koji su ostvareni do sada, ove godine su nam dali za osnovu da planiramo najbolji mogući deficit koji smo imali poslednjih decenija. Deficit od svega 28,4 milijarde, uključujući najveći kapitalni budžet tj. najveći budžet za investicije od 128 milijardi, najveće povećanje plata i penzija koje smo imali ikada u jednoj godini a da je to bilo održivo oko ovakvog budžeta, to je 35 milijardi za plate i to je 25 milijardi za penzije. To je 60 milijardi i povećanje investicija do 128 milijardi na nivou republičkog budžeta i preko 175 milijardi na nivou opšte države. Ovaj budžet je zbog toga budžet koji na najbolji mogući način nagrađuje sve one koji su svojim žrtvama, svojim doprinosom, svojim strpljenjem doprineli ostvarenju programa reformi za prethodne tri godine, koji su istovremeno ostvarili rezultate kojim smo preokrenuli dinamiku rasta BDP od pada 3,7% u trećem kvartalu 2014. godine, do sada stabilnih 2% u ovoj godini, posle ovog smanjenja i do očekivanog rasta od 3,5% i više u narednoj godini. Isto tako, obezbeđujemo ovim investicijama ono što se zove pravi razvojni budžet. To je budžet koji ima prostora da se ostvari sve ono što smo godinama želeli da ostvarimo kada su finansije bile ograničenje, to je ono što nam pruža šansu da završimo infrastrukturne projekte koje smo započeli, to je ono što nam daje šansu da kompletiramo one projekte u socijalnoj infrastrukturi koji su nam presudni za kvalitet i obrazovanja i podizanja nivoa javnih usluga i poštovanje svih dostignuća ove zemlje u kulturi, u umetnosti, u sportu i svim ostalim delatnostima. Isto tako, ovaj budžet nastavlja da vodi brigu o građanima, onima kojima je potrebna ta briga, 87 milijardi je namenjeno subvencijama. U tim subvencijama se nalaze i elementi koji imaju stranu podržavanja razvoja kapitalnih investicija. Veliki deo subvencija ima takav karakter, a to su između ostalog direktna plaćanja učešća u kreditima, kojima se finansiraju infrastrukturni projekti. To su, između ostaloga, doprinosi za plaćanje subvencija…
Nastavite, gospodine ministre.
Subvencije imaju tri osnovna cilja. Jedno je podržavanje razvoja, otvaranje novih radnih mesta, podržavanje investicionih projekata. Drugo je podržavanje onih sektora i onih delova stanovništva koji zahtevaju pomoć i treće je postizanje onih vrsta strukturnih promena, kao što je npr. u delu subvencija o poljoprivredi, gde hvatamo korak sa Evropom, … subvencija koje podižu kvalitet razvoja u poljoprivredi i koji nas prevode sa jednog starog sistema subvencija na jedan novi sistem subvencija koji pruža pomoć onima na početku ili karijere, ili stvaranja novog poslovnog subjekta ili objekta, ili onima koji žele da postignu neke stvari na duži rok, kao što su inovacije, kao što je podizanje ljudskog kapitala, kao što je podizanje osnova i kvaliteta našeg razvoja na duži rok. Po 128 milijardi investicija koje su planirane u budžetu za narednu godinu i 175 milijardi koje su planirane na nivou opšte države ogroman deo se odnosi na infrastrukturne projekte koji će omogućiti Srbiji da kompletira svoju mrežu infrastrukture, primakne Srbiju tržištima, omogući kretanje ljudi i dobara, omogući onaj stepen strukture i intenziteta infrastrukturnih objekata, koji će nas povezati sa svetom i omogućiti razvoj povezivanja u regionu. Najveći deo investicija, 53,8 milijardi se nalaze u nadležnosti, odnosno pod razdelom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja, infrastrukture, kao što je za očekivati, to je 41,9% investicija. U Ministarstvu odbrane se nalazi 14,7 milijardi, u Ministarstvu unutrašnjih poslova šest milijardi, u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede pet milijardi, za Vladu Republike Srbije četiri milijarde je opredeljeno, Ministarstvo rudarstva i energetike opredeljeno je 2,6 milijardi. U Ministarstvu finansija se nalazi, naizgled, veliki iznos od 17 milijardi, ali gro tog iznosa se odnosi na eksproprijaciju zemljišta koji je sastavni deo planiranja i izgradnje ovih projekata u svim drugim sektorima. Znači, imamo objedinjena sredstva za eksproprijaciju zemljišta kako bismo efikasno i dinamički mogli da odgovorimo na sve potrebe u planiranju, izvođenju projekata. Ono što je za mene jako važno, sem te izrazito razvojne orijentacije koja predstavlja sa sobom i određeni rizik, sada je rizik na implementaciji. Znači, posle opredeljivanja ovolike količine sredstava za razvojne projekte za investicije, sada će pritisak biti da se dobro pripreme projekti i dobro realizuju projekti. Sada više nemamo izgovor da kažemo – pošto nemamo dovoljno sredstava, nećemo morati da se trudimo. Sada je pritisak na tome da se svi naši projektni zavodi, svi naši instituti koji su nekada bili konkurentni na svetskom nivou, da se late posla i što bolje i kvalitetnije pripreme projekte kako bismo u toku naredne godine i u preostalim godinama hvatali korak sa svetom. Ako pogledate član 3b i 3a ovog budžeta, videćete da je 627 milijardi opredeljeno za garancije i razvojne projekte. Naravno, veći deo toga neće biti potpisan, a najmanje će biti realizovano u narednoj godini, ali to je naš plan za budućnost. To je naš plan da obezbedimo povezivanje unutar regiona Balkana, to je naš predlog da obezbedimo povezivanje sa Evropom, to je naš predlog da obezbedimo onu infrastrukturu koja će omogućiti našim proizvođačima da u najkraćim mogućim rokovima sa najnižim troškom mogu svojim proizvodima da izađu na sva ta tržišta i da ponude ono što Srbija može da ponudi, a to je kvalitetna radna snaga koja će, nadam se, pod mnogo povoljnijim uslovima moći da doprinosi razvoju novostvorene vrednosti i kod nas i u svetu. Najvažnije za sve nas je to da završavamo trogodišnji program koji je naš program, koji je podržao MMF sa rezultatima koji su bolji od očekivanih u svakom domenu. Znači, bolji su i u tome da imamo bolje rezultate u spoljno-trgovinskom i spoljno-platnom bilansu, da imamo mnogo bolje rezultate od očekivanih u fiskalnom bilansu, imamo mnogo bolje rezultate od onoga što smo mogli da očekujemo u domenu javnog duga, odnosno učešća javnog duga u bruto domaćem proizvodu. Imali smo periode kada to nije bilo jasno, kada su pomeranja i inercija prethodnih događaja pravili utisak da se javni dug povećava. Sada je jasno, kad se završio ciklus rasta i pada dolara u odnosu na evro i dinar, da kad se očiste ti efekti mi imamo tendenciju smanjivanja javnog duga. Ne samo to, nego po prvi put koristimo višak fiskalne likvidnosti koji je ostvaren na ovaj način da jednokratno otplaćujemo dugove koji su dospeli. Znači, bez penala otplaćujemo dugove. U novembru mesecu je otplaćen dug od 750 miliona dolara za koji više nećemo morati da finansiramo. Kao što ćete videti u Predlogu budžeta, veliki deo moramo da refinansiramo, kao što većina zemalja u svetu radi. Većina zemalja ima tzv. potrebe u finansiranju koje obično predstavljaju kombinaciju finansiranja deficita budžeta, to je neto deo, i refinansiranja onih obaveza koje su dospele. Naša srednja ročnost duga je takva da otprilike četvrtina našeg duga dospeva za refinansiranje svake godine, a to su obaveznice ročnosti dve, tri, pet godina. Isto tako, dospeva redovno finansiranje, odnosno otplata glavnice onih kredita koje smo uzimali godinama. U ovom budžetu, kao i u svim prethodnim budžetima, imate vrlo detaljne podatke o tome koje je stanje zaduženja po svim kreditima, to je čak bolan nivo, bolan nivo detalja koji tu postoji, do onoga šta planiramo da radimo u domenu pružanja garancija države, do domena zaduživanja države za nove kredite, za izdavanje novih hartija od vrednosti i svih drugih instrumenata koji su presudni da koristimo ta sredstva za svoj razvoj. LJudi kažu u narodu – dug je loš drug. Ja kažem – da, ako se sredstva loše koriste. Zemlje koje su manje razvijene od Evrope, kao što smo mi, imaju aspiraciju da se priključe toj Evropi. Ako bi išle principom minimiziranja rizika i uopšte se ne bi zaduživale, onda bismo sebe lišili resursa i mogućnosti da hvatamo korak sa svetom, da hvatamo korak sa Evropom. Ako, pak, prihvatimo ovo zaduživanje, kao što mi predlažemo da se uradi, onda nismo lišeni ovih rizika. Znači, ovo zaduživanje jeste opasan i rizičan korak, kao što je ulaganje u nečije obrazovanje rizičan korak, kao što je izgradnja kuće rizičan korak. Vi to morate i da odvojite resurse od, često od usta, i od onoga što možete danas da potrošite za budućnost. Ovo je onaj deo budžeta koji se odnosi na budućnost. Ovo je onaj deo budžeta koji paralelno sa projektima u obrazovanju nama nudi bolju budućnost u, ne za pet i deset, nego za 30 i 50 godina. To je ono što je najvažnije. Mi ovde završavamo program za tri godine, završavamo program koji je trebalo da se završi pre 10,15 i 20 godina. Sad se vraćamo na taj zadatak i nadam se, konačno, da ćemo naći onaj stepen političke, ekonomske, ljudske saglasnosti gde to nije nešto što je stvar političkog izbora pojedinca ili neke partije, to je nešto što je zajedničko. Koridori 10 i 11 nisu pitanja političkih partija. To je pitanje naroda. To je pitanje povezivanja. Reći ću i više. Ne samo to, nego ti koridori će imati svog punog smisla kada se svi poprečni putevi obezbede, kada svako bude mogao iz svog sela da dođe do Evrope, do Beograda i do ostatka sveta u najkraćem mogućem roku. Švajcarska je razvijena između ostalog zato što iz najmanjeg sela možete da dođete javnim prevozom do bilo koje tačke njihove teritorije u minimalnom roku za vrlo niske troškove u odnosu na njihov dohodak. To je ono što želimo da ponudim Srbiji ovim budžetom. Još važnije, to želimo da ponudimo na održivi način. Postojale su mnoge zemlje koje su to radile na način koji nije održiv. Preveliko zaduživanje koje nije dalo rezultat nezavršenim projektima, preveliko zaduživanje koje nije dalo rezultat u podizanju osnove ekonomskog rasta i održavanju tog rasta na duži rok. Mislim da se sada po prvi put nalazimo na planu ostvarivanja toga. Još jedan aspekt ostvarivanja toga, važan aspekt ovog budžeta je da ove godine budžet planira da će rashodi na kamate, rezultat onog zaduživanja iz prošlosti biti 118 milijardi dinara. Pre samo godinu dana to je bilo 16 milijardi više. Kako smo ostvarili ovaj rezultat? Tako što smo između ostalog sproveli budžet koji smo usvojili prošle godine, što je ceo svet prepoznao, da ostavimo članke pojedinačne i mišljenja pojedinaca. Tržišta su prepoznala to i nama se margina na kamatne stope smanjila sa 550, 560 baznih poena na 130 i manje. Znači, mi sada ne dobijamo kredite samo od međunarodnih finansijskih organizacija uz 1% margine ili 0,86% margine, nego dobijamo na finansijskim tržištima. Srbija danas može da izađe i da pozajmi sredstva ispod 2%. Pre svega, četiri ili pet godina pozajmljivali sredstva po 7,5, po osam, po 10 i 10,5%. (Radoslav Milojičić dobacuje.) Imamo podatke na sajtu Uprave za javni dug, gde postoje podaci. U ovoj knjizi koja se zove Budžet 2018. godine imate detaljno napisane projekte sa konkretnim kamatnim stopama. Molim vas, imaćete raspravu u pojedinostima. Navedite kredit bilo koji i o njemu ćemo razgovarati. Apsolutno ja volim suprotstavljena mišljenja. Ali, molim vas da imamo pravo mi sada da kažemo na početku pa da posle toga suprotstavimo mišljenje. Dajte da poštujemo taj princip dijaloga. Time što smanjujemo kamate, što nam drugi priznaju da smo mi manje rizična zemlja, što nam drugi priznaju ove rezultate, to sada mi treba da iskoristimo za sebe. Znači, nama su sada kamate u proseku pale i sam trošak kamate je pao za 16 milijardi u jednoj godini. Očekujem da mi to možemo da spustimo i dalje. Drugim rečima, mi sada u starim kreditima još uvek imamo te kamatne stope koje su pre ugovorene. Ne kažem ja da je neko kriv što smo 2011. godine plaćali visoke kamatne stope. Takvo je bilo tržište. Ono nam je davalo te stope. Nije to neko pogrešio. Sada imamo drugu povoljnu okolnost da nam tržište sada to daje i sada je princip da mi možemo jeftinije, bolje, kvalitetnije, dugoročnije pozajmimo sredstva kojima ćemo finansirati svoj razvoj i budućnost naše dece. Ne samo to, nego privatni sektor takođe oseća poboljšanje toga. Naša javna preduzeća i ceo privatni sektor danas ima za 5,6 ili manje procenata, procentnih poena, ne relativno, što je otprilike njihove kamatne stope su se spustile na polovinu. To se toliko spustilo da je nekadašnji mehanizam da pomognemo ljudima subvencionisanim kreditima počeo da gubi smisao. Setite se Nacionalna agencija za osiguranje stambenih kredita je glavno svoje mesto na tržištu nalazila u tome što je mladim ljudima koji su uzimali kredite nudila preko osiguranja smanjenje kamatnih stopa od dva, 3%. Danas su kamatne stope toliko pale da više ne postoji ta margina i sada oni moraju da pronalaze druge načine kako mogu da pomognu ljudima koji pokušavaju da kupe prvi stan, da izgrade prvu kuću ili obezbede sebi neki drugi način poboljšanja uslova života. To je rezultat kada vi toliko promenite parametre da neki stari konvencionalni metodi više nemaju smisla. Znači, moramo sada da gledamo na druge metode. Isto tako pogledajte šta se dešava sa kamatnim stopama, to svi dobro znate. Kamatne stope padaju. Banke nude keš kredite. Keš krediti su sa jedne strane rizični, a sa druge strane su jedna kolektivni pogled na izvesnost i na budućnost. Ako ljudi uzimaju keš kredite, to je najbolji način da pokažu da veruju u ono što radimo i da pokažu da veruju da ćemo imati veći dohodak u budućnosti. Tu milioni ljudi glasaju, a ne jedan pojedinac, ni ministar finansija, ni bilo koji poslanik, ni bilo koji drugi ministar. Nije poenta u tome šta mi lično govorimo, nego šta nam tržišta daju. Kažem da je ovo najbolji način da to uradimo. Konačno, još jedan aspekt budžeta koji mislim da je jako važan, on nam omogućava da u najboljem smislu te reči, po sadržini se primaknemo procesima evrointegracija. Znači, mi želimo da projektima koje ovde imamo gradimo ne samo klasičnu infrastrukturu, puteve, pruge i ostalo, nego, pogledajte delove projekata koje imate u ovom spisku. To su projekti za poboljšanje kvaliteta životne sredine, to su projekti prečišćavanja otpadnih voda, to su projekti poboljšavanja toplovod ili toplo-dalekovod Obrenovac-Beograd. Treba da podigne temperaturu vode koja ulazi u sistem toplana u Beogradu i time smanji potrošnju fosilnih goriva i time smanji zagađenje Beograda, i time smanji naš takozvani karbon, odnosno taj naš uticaj na zagađenje atmosfere, na one supstance koje nam na dugi rok kvare kvalitet života. Mislim da je to dobra orjentacija naših projekata da uključujemo i putni saobraćaj i železnički saobraćaj i projekte koji su jako važni sa stanovišta ekologije. Obratite pažnju, tamo postoje projekti odsumporavanja, postoje projekti prečišćavanja otpadnih voda, postoje projekti poboljšanja rekonstrukcije vodosnadbevanja u velikom broju gradova u Srbiji. Znači to je kvalitet razvoja koji smo imali, a sada imamo još više, 470 miliona dolara je planirano samo za ova dva projekta za grad Beograd koji je najveći grad u Srbiji, najveći broj stanovnika ima. To su projekti od kojih očekujemo, ne samo razvojni potencijal, nego kvalitet rasta u budućnosti i bolje okruženje za nas i za našu decu. Sa stanovišta raspodele investicija, već sam rekao, sa stanovišta raspodele ovog dugo očekivanog povećanja i zarađenog povećanja plata i penzija, Zakon o budžetskom sistemu, a to je znači tačka 5. Zakon o budžetskom sistemu precizira, kao što to kod nas po zakonu treba, precizira kako će se to povećanje penzija od 25 milijardi, povećanje plata od 35 milijardi, u tzv. bruto dva iznosu raspodeliti na pojedine sektore i korisnike. To je nešto što se nalazi u ovom predlogu zakona. Pored toga, taj predlog zakona nudi još neke ključne elemente o tome kako da poboljšamo kvalitet našeg budžetskog procesa i odlučivanja. Mi smo tu dodali formiranje nekoliko radnih grupa i komisija koje bi trebalo da uvedu novi računovodstveni kontni plan i njegovo konzistentno provođenje, kao i formiranje komisije koja će pratiti poboljšavati tzv. programsko budžetiranje. Mi o tome već više puta govorimo i više puta smo davali obećanja u našim raspravama ovde, gde su bila opravdana pitanja poslanika, kada će to biti urađeno? Evo, sada formiramo jednu grupu koja bi trebalo sistematski da nam pomogne da pređemo u narednu fazu programskog budžetiranja. Drugim rečima, da sa druge ili treće faze uđemo u onu fazu u kojoj ćemo da hvatamo sve efekte i u kojima ćemo predviđati kako da merimo te efekte. Znači da projekte ocenjujemo i odobravamo sredstva prema očekivanim efektima, da dobre efekte nagrđujemo, a loše efekte na odgovarajući način kažnjavamo. Mislim da je to značajni deo. Ove tačke 7, 8. i 9. su standardni zakoni koji prate donošenje budžeta. Znači mi moramo da odrazimo one stvari koje se menjaju u budžetu u praktičnim zakonima. Nekoliko mera koje bih želeo da apostrofiram su izmene u Zakonu o porezu na dodatu vrednost, u kome se menja način razreza ovog poreza i u kome se dozvoljava jednaki tretman svima, povraćaj poreza tamo gde je to dozvoljeno i podjednaki tretman svih. Kod dobiti pravnih lica i kod dohotka građana, želimo da omogućimo mogućnost ravnopravnog tretmana i posebno želimo da omogućimo mogućnost da se efekat povećanja cenzusa sa 11690, na 15000 na pravilan način kanališe kroz sistem. Mi smo posle odluke o povećanju minimalnih plata koja je doneta, čini mi se u septembru mesecu zvanično, a stupa na snagu 1. januara, želeli da ponudimo izmenu koristeći dobru situaciju na strani prihoda, želeli smo da ponudimo izmenu koja će privrednicima, preduzetnicima ponuditi neutralne fiskalne efekte. Drugim rečima, podizanje njegovog cenzusa da se manje plaća poreza i da samim tim povećanje minimalnih plata ne utiče na ta opterećenja, ukupna opterećenja rada. To će nadam se, imati pozitivne efekte, da će ljudi nositi više novca u kovertama ili će dobijati na bankovni račun, što bih želeo da bude slučaj, a neće imati efekat na povećanje bruto troška rada. Od obimnijih zakona, ovih preostalih ovde, imate obimniji Zakon o republičkim administrativnim taksama. To deluje kao da mi namećemo veliki broj taksi. To je ustvari zakon koji samo sve ono što je doneto u toku godine, prevodi u jedan zakon i na jedno mesto publikuje po stopama, odnosno iznosima koji su ažurirani i usaglašeni sa svim osnovnim zakonima. Predlog izmena Zakona o javnoj svojini takođe ima ograničeno dejstvo i samo dozvoljava da se realizuju neki važni projekti. Koncesije i ostali projekti. Porez na dodatu vrednost isto tako je jako važan, jednak u ravnopravnom tretiranju koncesionara. Drugim rečima, da se ne opterećuju porezom na novostvorenu vrednost, odnosno dodatu vrednost, koncesionari samo zato što pripadaju jednoj kategoriji vlasnika ili drugoj. Posebno bih naglasio značaj Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Mi smo godinama imali tzv. rino sistem kojim smo se trudili da sprovedemo finansijsku disciplinu, pre svega između javnog sektora i obaveza prema privatnom sektoru i tim zakonom smo de fakto ograničavali javna preduzeća i budžetske organizacije da sebi isplaćuju plate i ostale beneficije, pre nego što su regulisale obaveze prema privatnom sektoru. Znači, mi smo vezivali finansijsku disciplinu za nešto što je njima bilo bitno. Taj zakon je imao svoje dobre rezultate, ali nije uspevao u mnogim stvarima, posebno nije uspevao da reguliše ponašanje u kome je motivacija pojedinih korisnika budžetskih sredstava bila takva da su oni izbegavali da plate obaveze. Da budem jasan šta to znači. To znači da je moglo da se vrši manipulisanje tzv. fakturama, da je neko mogao da plati fakturu kada mu to odgovara. Mogao je dogovorno da fakturu stavi u fioku i kada dođe budžetska inspekcija, da njegove knjige ili njegovo stanje u budžetu izgleda kao da je jako dobro, a u stvari ima jako mnogo neplaćenih faktura. Mi smo želeli ovim, pošto smo to videli u praksi, da daje dosta loše rezultate, stvara sakrivene deficite i stvara finansijsku nedisciplinu u celom sistemu, želeli smo da uvedemo jedan, ne možemo ga nazvati sistemski zakon, ali jedan sistemski pristup rešenju ovog problema, da sve fakture u momentu izdavanja budu registrovane u jednom sistemu, tako da će budžetska inspekcija i svi ostali u momentu kada dođu ili u neku firmu ili u neku jedinicu lokalne samouprave, ili u neko javno preduzeće, znati tačno koje fakture je to preduzeće izdalo, a koje fakture su njemu isporučene. Čak nam kolege predlažu da možda vidimo da li može amandmanima da se uzme da tzv. papirni deo toga, da faktura mora da bude poštom nekom uručena, da pređemo u moderniju eru, da tri dana posle evidentiranja fakture u tom objedinjenom elektronskom sistemu se to smatra danom kada je faktura i uručena. Šta to znači? To znači da ćemo znati tačno gde se nalazimo. To znači da ćemo sprečiti neke vrste monopolskog ponašanja velikih prema malima, koje imaju pravo da mimo zakona i mimo nekih rokova koji su potpuno neuobičajeni u svetu, 90 dana, 180 dana se ne plaća, da to svedemo u zakonske okvire i da možemo da sankcionišemo i da znamo gde se nalazimo. Ovaj zakon uvodi red u toj sferi. Znam da će oni kojima je lagodno da ne plaćaju, koriste svoju snagu, političku, ali pre svega ekonomsku snagu da ne plate, biti protiv ovoga, ali apelujem na sve da je red u ovoj sferi kao i u svim sferama koje uređujemo ovde, zbog nas. To ne radimo ni zbog Fonda, ni zbog međunarodnih računovodstvenih organizacija, ni zbog ne znam koga, nego radimo zato da bismo znali gde smo, da bi smo znali šta se dešava i gde se nalaze sredstva, gde se nalaze dugovi. Posle toga imamo dva zakona koji podižu naš stepen odgovornosti u odnosu na međunarodne standarde koji se tiču tzv. sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma. Jedno je zakon o tome, a drugo je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ograničavanju, raspolaganju imovinom u cilju sprečavanja terorizma. Drugim rečima, donosimo jedan zakon koji je potpuno usaglašen sa međunarodnim standardima koji su prihvaćeni i koji se sprovode u svim zemljama koje to žele da rade. Jako je važno da ovakve zakone donesemo, da bismo u svakom pogledu uređivanja svog sistema bili usaglašeni sa međunarodnim standardima, bez toga niko vam neće verovati da sprovodite. Mi imamo dobro postavljene, posle ovoga ćemo imati i kompletno zakone koji su usaglašeni, imamo dobro postavljenu strukturu institucija koje se time bave, ali bismo morali da ovo sprovedemo do kraja u delo da bismo na neki način sprečili dejstva koja se dešavaju ispod radara i koje narušavaju percepciju o tome koliko je Srbija finansijski uređena, transparentna i odgovorna zemlja. Mislim da je ovo nešto što će biti korisno za sve nas, i za naše potomke, ako budemo rekli da smo ove godine inovirane zakone koji su u potpunosti usaglašeni sa tim. Vi vidite povremeno po novinama kod nas i u svetu skandale koji izbijaju oko toga o tajnim tokovima novca, finansiranju, pranju novca, finansiranju terorizma i ostalo, mislim da bi bilo jako važno da zakone i sprovođenje tih zakona usaglasimo sa svetom. Dopuna zakona pod tačkom 15, govori o tome da kada se ovim zakonom konstatuju neki prekršaji, da će onda organi koji su za to nadležni imati pravo da imobilišu imovinu koja je sa tim povezana. Drugim rečima, kao što i carina standardno ima pravo da zaustavi automobil u kom su nađene švercovane droge, novac ili nešto drugo, tako će i ovde organi koji su za to nadležni, imati pravo da spreče raspolaganje imovinom koja je povezana ili stečena kršenjem Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. Tačka broj 16, Zakona o regulisanju javnog duga, reč je o tome da se proširi onaj zakon koji je nekada bio kako bi se omogućio jednaki tretman svim građanima bivše SFRJ koji su bili i na teritoriji Srbije i na teritoriji drugih republika. Vi znate da se tu pojavila razlika u tretmanu kod pojedinih bivših republika i da su neki građani u tom, da kažem, procepu izgubili pravo da traže obeštećenje za svoje devizne štedne uloge. Mi smo posle presude suda u Strazburu, pre svega Slovenija i Srbija su donele odluku i mi smo te već odluke donosili, da obezbedimo jednaki tretman svim tim. To je bila praktično suštinska presuda ovog suda, da svi dobiju jednaki tretman. Mi na taj način dozvoljavamo svima onima koji mogu na pravno ustanovljen način da dokažu da su imali deviznu štednju na koju imaju prava za obeštećenja, da se prijave i da to ostvare. Ovaj zakon ovde, defakto, dozvoljava nama da instrumentima duga sa dospećima koji su napisani u tom zakonu to i sprovedemo u delo. Znači, bez tih instrumenata duga taj zakon bi bio prazno slovo na papiru i ne bismo mogli da to ostvarimo. Na ovaj način mi smo dozvolili prijavljivanje, obezbedili smo rokove da se ljudi prijave i svoje legitimno pravo ostvare, a ovim obezbeđujemo instrumente da se to i realizuje. Konačno, imamo dva sporazuma o zajmu. Jedan je zajam koji je donet, odnosno koji je bio na savetu direktora Svetske banke davno, a zaveden je još avgusta meseca ove godine. To je zakon u oblasti upravljanja rizicima elementarnih nepogoda sa opcijom tzv. odložšenog plaćanja sredstava. O čemu se radi? To je defakto zajam koji vi uzmete, ta sredstva stoje na raspolaganju i vi ih povlačite u situaciju, znači, povoljno finansiranje, sada ponovo benčmark, kamatna stopa uz 0,86% ili manje premije. Vi ta sredstva plaćate 0,25% samo tzv. kamate, na rezervisana, neupotrebljena sredstva i za slučaj, ne daj Bože da se dogodi neka ponovo prirodna nepogoda koja zahteva proglašavanje vanredne situacije na teritoriji Republike Srbije, mi možemo bez čekanja da posegnemo za tim sredstvima i da ih upotrebimo za inervenisanje, za spasavanje ljudskih života, sprečavanje širenja negativnih posledica takvih nepogoda. To je novi instrument i to se zove DDO - deferred radeon option koji vi u stvari imate kao da imate osiguranje, samo što je premija ovde data na nivou cele zemlje i mi imamo pravo da to koristimo po standardnim uslovima. To defakto znači da ono što je recimo bilo kod poplava 2014. godine oko obeštećenja ljudi koji su izgubili plodove na njivama, oko neposrednog obeštećenja ljudi koji su izgubili kuće, objekte, energetske objekte i ostalo, da možete odmah da intervenišete i da vrlo brzo vratite situaciju u normalno stanje. To je ono što mnoge zemlje imaju kod sebe kada se pojave poplave. Između slika o poplavama na televiziji i intervencije, prođe minimalno vreme, pošto imaju sredstva i ljudstvo i način da to urade jako brzo. Mislim da je ovo dobar instrument i da je Srbija jedna od prvih zemalja u svetu, a to je takođe poverenje Svetske banke koje je ponuđeno da koristi to, inače subvencionisan instrument. Svetska banka ima ograničena sredstva koja može na ovo da usmeri i nama su dali prednost da to možemo da koristimo. Konačno imamo još jedan projekat koji je jako značajan, a to se zove – Program unapređenja efikasnosti održivosti infrastrukture. Tehnički ako pročitate opis ovde, neće vam skoro ništa biti jasno. Znači, radi se o projektu koji dozvoljava retroaktivno finansiranje jako velikog broja kapitalnog održavanja i malih projekata u infrastrukturi. Kako je do toga došlo? Mi smo godinama imali relativno male projekte koji su ili zbog toga što smo namerno imali da bismo smanjili troškove ili ubrzali realizaciju, nismo planirali pojedine delove projekata. Recimo, nismo planirali neke složene saobraćajnice, nismo planirali raskrsnice, nismo planirali neke ipsilon krakove, nismo planirali neke stvari koje su nam bile skupe ili se dogodilo, recimo, kao u situaciji nekih donatora da se kod njih u zemlji dogodi da kažemo situacija koju niko nije očekivao pa oni ne mogu da završe projekat do kraja, pa ostanu delovi puta deset, dvadeset kilometara koji nisu završeni koji nikada niko neće uzeti u razmatranje kao poseban projekat. Posebno ono što je kvalitetnije, objedinjeno, efikasno održavanje, kapitalno održavanje i podizanje kvaliteta puteva. Ovde smo dogovorili da u domenu infrastrukture i energetske efikasnosti možemo da koristimo ova sredstva da vratimo ono što smo već iz budžeta tokom protekle godine finansirali. Znači, mi ćemo ovim de fakto da vratimo sredstva, pa ćemo ta sredstva moći da recikliramo sledeće godine i da sve ostale projekte, koji se rade striktno po standardima sredstava za održavanje u koridorima Srbije i putevima Srbije, železnicama i na drugim mestima, finansiramo. Mislim da je ovo jako dobar instrument, pošto nam po najkvalitetnijim uslovima nudi nešto što obično ljudi moraju da finansiraju. Koristim termin „ljudi“, nemojte da mi uzmete to za zlo. Dakle, mogu da finansiraju samo iz tekućih svojih prihoda, odnosno tekućih troškova. Ovde nam nude kvalitetno kapitalno finansiranje na 20 godina, da finansiramo nešto što je inače, čini mi se, sledeća najslabija tačka, a to je kvalitet održavanja naših puteva, železnice i svega ostalog. To je nešto gde ćemo godinama imati priliku da ovo recikliramo i koristimo. Tih 100 miliona su zavisni od vremena. Videćete uslove, napisani su tamo uslovi kredita u Predlogu zakona o ratifikaciji. Suština je da mi moramo ovo da ratifikujemo i obezbedimo pre kraja godine, da bismo prvi ciklus mogli da refundiramo. Znači, rokovi su kratki i jako je važno da ovo izglasamo na vreme. Neće se ništa dogoditi ako ne uradimo to, moraćemo ponovo da podnosimo spisak projekata koji će biti kandidati za refinansiranje, ali bi bilo dobro da iz prvog poteza to uradimo ove godine, kad već imamo spisak projekata koji su uređeni u 2017. godini. To je ono što sam ja hteo da kažem za početak. Puno vam hvala. Imaćemo prilike da razgovaramo i u opštoj raspravi i u pojedinostima o svim detaljima.
Zahvaljujem, ministre. Po Poslovniku, reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Prekršili ste član 103, zato što niste dali da se govori po Poslovniku nakon incidenta koji je napravio ministar Vujović u sali. Naravno, tada je predsedavao drugi kolega, koji je takođe prekršio Poslovnik. Morate jednom da naučite ministre da se moraju ponašati u skladu sa ovim Poslovnikom i vi da vodite računa o članu 116. To što ministar ima slabe živce, pa ne može da sluša narodne poslanike, to je zaista njegov problem. I on je nama bio jako dosadan, pa smo ga slušali. Ništa nije rekao što bi moglo da objasni ono što je na dnevnom redu. Nije nam ni napomenuo zbog čega nemamo završni račun već godina. Dakle, ministru Vujoviću nije prvi put da pravi incident. Svojevremeno je napuštao sednicu zato što nije mogao da prihvati da on, gospodin, može o amandmanu da govori samo dva minuta kao i narodni poslanici. Dakle, onaj ko nije u stanju da se u ovoj sali ponaša u skladu sa Poslovnikom i ko nema koncentraciju da govori, ne treba ni da dolazi. Nije nama morao doći ministar Vujović. To što ste vi skočili da ga zaustavite da ne napusti sednicu, ne znam zbog čega. Evo, tu su ministri koji su bili, verovatno, pretpostavljam, spremni, svako od njih, da govore o ovim predlozima, što ste nakarikali kojekakvih predloga zakona. Svako od njih ima bar po jedan zakon iz svoje oblasti, a i ako nema, valjda je bar o budžetu svaki ministar u stanju da govori. Nikada nam se nije desilo da ostali ministri reaguju na to što narodni poslanici ponešto progovore, dobace itd. To je potpuno, ministre Vujoviću, normalno stanje u Narodnoj skupštini. Ako ne možete to da podnesete, sutra, umesto ovde, idite u čitaonicu univerzitetsku, tamo vam je tišina i pričajte sami sebi o ovim predlozima koje ste nam ovde predložili.
Koleginica Radeta, možda je moj kolega koji je vodio pre mene trebao da primenjuje odredbu člana 109, koji kaže da se opomena izriče narodnom poslaniku, alineja 4, ako prekida govornika u izlaganju ili dobacuje, odnosno ometa govornika ili na drugi način ugrožava slobodu govora. Zato što svaki od nas kolega ovde poslanik očekuje kad debatuje da ga kolege poslanici, ako neće da ga slušaju, bar da ga uvažavaju u smislu da mu dozvole da iznese svoje stavove. Isto to pravo ima i ministar bilo koji, pa i kolega Vujović. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni o tome? (Vjerica Radeta: Naravno.) Izjasniće se Narodna skupština u danu za glasanje o tome. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika predlagača ili drugih ovlašćenih predstavnika želi reč? (Ne) Ukoliko niko ne želi, sa ovim bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10.00 sati. [[Sednica je prekinuta u 19.00 sati.]]