Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, moje pitanje je upućeno Ministarstvu poljoprivrede. Odnosi se na proizvodnju krompira u našoj zemlji. Tokom vikenda posetio sam poljoprivredna gazdinstva na teritoriji opština Prijepolja, Sjenice i Nove Varoši gde su me podsetili po ko zna koji put na tešku situaciju u kojoj se nalaze. Pitanje glasi – šta će Ministarstvo preduzeti da se pomogne domaćim proizvođačima krompira i drugim povrtarima? Kako umanjiti štetu koju su pretrpeli i kakav je plan da se to više ne ponovi? Situacija je jako teška. Naši poljoprivrednici se sada nalaze u poljima, uveliko se obrađuju njive. Međutim, plašim se ukoliko sa pozicije Ministarstva poljoprivrede, ukoliko sa pozicije i ovog parlamenta ne pošaljemo jasnu poruku našim poljoprivrednicima, bojim se da će mnoge njive ostati ne poorane i da će mnoga poljoprivredna gazdinstva biti ugašena. Ako jednom seljak, ratar, farmer napusti svoje poljoprivredno gazdinstvo on se više nikada na to gazdinstvo neće vratiti. Zato je jako važno da naša poruka koju će poslati, prvenstveno Ministarstvo, bude poruka sigurnosti. Znači, čovek koji se bavi poljoprivredom, razgovarao sam, živim sa tim ljudima video sam i svakodnevno gledam svu njihovu muku. Taj čovek uloži sve svoje vreme, svo svoje bogatstvo, dosta njih su ušli u poljoprivredne i druge kredite, uložili su u mehanizaciju, za poljoprivredno đubrivo, za gorivo, uložili su u razne prehrane i agrotehničke mere. Međutim, cena koju su oni očekivali nisu je dobili. Cena koju su uložili je oko 13 dinara, najmanje, a do 10 dinara i niže se kretao kilogram krompira, do te mere da su čak neki poljoprivredni proizvođači me obavestili da su poklanjali svoje zalihe samo da bi oslobodili skladišta. To je nešto što ne smemo više da dozvolimo da se desi i ono što poljoprivredni proizvođači od nas očekuju jeste jednu garanciju. Ne mogu oni da idu u sezonu a da nemaju garanciju da će svoj proizvod moći da prodaju. Zašto? Pa, taj čovek se samo bavi poljoprivredom. Ako mu jedna samo sezona propadne, pa nije to veliki neki kombinat ili državno neko preduzeće iza koga stoji sistem. Iza tog gazdinstva stoji on sam. Jednu lošu godinu naš poljoprivredni proizvođač ne može da preživi. Gde su troškovi proizvodnje, gde su troškovi života, gde su troškovi porodice? Tako da, ovo je zaista krajnji rok ako hoćemo da spasimo ovu poljoprivrednu sezonu, da pošaljemo poruku našim poljoprivrednim proizvođačima. Dosta štete je svakako prouzrokovala i pandemija korona virusa i želim, moje drugo pitanje, šta će Ministarstvo preduzeti da pomogne našim stočarima, pogotovo onima koji se bave ovčarstvom? Na prostoru Pešterske visoravni, pogotovo na prostoru opština Sjenice i Tutin imamo preko 50.000 jagnjadi, ovaca, koje naši stočari nisu uspeli da prodaju. Zašto? Zato što je rad hotelijera, rad restorana zaustavljen. To nisu količine sa kojima mi možemo izaći na svetsko tržište gde možemo izvoziti, ali oni su svojim radom svakodnevno snabdevali restorane u unutrašnjosti, u Beogradu, na primorju, u Crnoj Gori. Pandemija je potpuno bacila na kolena tu vrstu delatnosti i hotelijere i restorane i sad imamo taj problem koji je polako došao i do naših stočara. Znači, od Ministarstva poljoprivrede očekujemo jasnu reakciju, da li će to biti neki garantni fond, da li će to biti neke subvencije. Svakako treba pozdraviti sve one subvencije koje imamo u stočarstvu, ali to nije dovoljno. Takođe, ovde važan i ukrajinski scenario, gde je država subvencionisala pravljenje skladišta kada je u pitanju proizvodnja krompira i na taj način su rešili da se postigne jedne optimalna cena i da se taj skladišteni krompir prodaje onog trenutka kada cena bude zadovoljavajuća za poljoprivrednog proizvođača. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, u emisiji „Hit tvit“ emitovanoj 25. aprila u nedelju na TV „Pink“, predsednik JS Dragan Marković Palma je javno pokazao službenu belešku u kojoj se vidi da je Dragan Đilas fizički nasrtao na svoju tadašnju suprugu i tasta. Na osnovu ove službene beleške nadležne službe nisu reagovale, dok sa druge strane se pravi politički rijaliti sa Draganom Markovićem Palmom, gde nema ni svedoka ni dokaza, tako da smo od maloletnica stigli do animir dama, od igranja oko šipke do plesačica i toga da je neko nekome rekao pre 11 godina nešto, a na pitanje zašto su ćutali, odgovor je – ne znamo. Ja mislim da znaju, jer polako kreće politička kampanja za predstojeće izbore i ja u potpunosti razumem da se politički ne slažemo, da svaka stranka ima svoj cilj i program, način da dođe do birača, ali korišćenje ne treba da podrazumeva zloupotrebu žena, mogu slobodno reći u dnevno-političke svrhe. Videli smo juče pokušaj održavanja jednog političkog mitinga u Jagodini i zato kao društvo ne smemo da dozvolimo takvu političku zloupotrebu žena. Postavljam i sebi pitanje, a i vama drage kolege - da li smo postali društvo u kojem se nevinost dokazuje, a krivica podrazumeva? Zato još jednom ponavljam da ne sme biti povlašćenih, da cela hajka na Dragana Markovića Palmu treba da dobije svoj epilog, ne sme da ostane u vazduhu, jer je to u interesu i pravde i građana. Mi znamo da je istina na našoj strani. Da se vratim na službenu belešku koju je pokazao Dragan Marković Palma, a koji je potpisala Đilasova bivša supruga. Stoji da je tukao nju, njenog oca, da je pretio da će joj odrubiti glavu pred decom. Tako da je posebno tužno što baš on staje u odbranu žena, a vidimo kako prolaze žene koje se nalaze u njegovom društvu. Zato moje pitanje danas upućujem svim nadležnim institucijama - da li su reagovale kada je napravljena službena beleška i ako nisu zbog čega nisu? Inače su juče čelnici stranke Slobode i pravde se okupili u Jagodini gde je bilo bukvalno osam Jagodinaca. To je mislim njihov najveći skup u Jagodini. To je bio pravi odgovor na pitanje koliko Jagodinaca veruje lažima Marinike Tepić. Marinika sve ovo koristi, mogli smo videti, kako bi se politički uzdigla i prikupila jeftine političke poene, jer da je obrnuto ona ne bi sazvala konferenciju za štampu na Fejsbuku, nego bi sa dokazima otišla u tužilaštvo, u policiju, u sve nadležne institucije. Vreme će pokazati ko je ispravan. Na vlast se ne dolazi lažima. Mi ćemo svakako zapamtiti svaku dobru reč. Ne ljutimo se na one koji se potajno raduju i nadaju da će Jedinstvena Srbija nestati sa političke scene zato što smo sigurni da pravda i istina pobeđuju. Zahvaljujem.
Hvala. Narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem poštovani predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, danas bih uputio pitanje ministru prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, gospodinu Branku Ružiću. Naime, već više od godinu dana suočavamo se i uspešno borimo sa nezapamćenom krizom svetskih razmera uzrokovanom pandemijom korona virusa. Pored naših zdravstvenih radnika koji od početka podnose najveći teret, nesebično se daju i pomažu svim građanima, ne treba zanemariti naš obrazovni sistem i ne treba zanemariti naše prosvetne radnike koji na drugačiji način podjednako se uspešno bore i nose sa ovim izazovima. Od početka je način pohađanja nastave trebalo promeniti i prilagoditi novonastalim okolnostima, što nije bilo nimalo jednostavno, što nije bilo nimalo lako, ni za nastavno osoblje, ni za decu, ali ni za roditelje. Naša država je u trenutku samog početka krize odlično reagovala, brzo našla nove modele i načine da se prilagodi novonastalim okolnostima. Najvažnije je bilo da deca ne budu uskraćena u pogledu obrazovanja i mogućnosti da budu ocenjena, polažu ispite i malu maturu. Ovih dana aktuelno je posebno pitanje održavanja male mature, tj. završnog ispita za osnovce. Kako je i sam ministar Ružić reagujući na apele da ove godine treba ukinuti polaganje ispita zbog korona virusa, izjavio da ne postoje opravdani razlozi, naprotiv, polaganje je zakonom propisano, obaveza za osmake i nema razloga da se ukida završni test. Epidemiološka situacija se svakodnevno prati, a škole ulažu velike napore i striktno se drže preporuka Kriznog štaba od izbijanja krize do danas. Škole nikada nisu bile mesto gde se virus širio, zahvaljujući velikoj odgovornosti nastavnog osoblja, roditelja i naravno dece. Osmaci imaju sasvim dovoljno vremena da se pripreme za završni ispit i polože ga i u skladu sa ostvarenim rezultatima upišu željenu srednju školu. U vezi sa malom maturom i zarad javnost, pre svega, želeo bih da postavim pitanje ministru prosvete. Imajući u vidu da je mala matura obavezna po zakonu i mora se realizovati bez obzira na okolnosti izazvane Kovidom 19, kakav je stav Ministarstva u vezi sa obimom i sadržajem gradiva koji će biti obuhvaćeno završnim ispitom za osnovce? Zahvaljujem.
Hvala Đorđe. Narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije…
Samo da podsetim, pet minuta.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, najvažnije za građane Republike Srbije je nešto što se dogodilo u prethodna dva dana, a to je već gotovo postala tradicija, a to je da kad god predsednik Aleksandar Vučić ode u posetu nekoj stranoj zemlji i ima sastanke u inostranstvu, to rezultira time da Srbija ima od toga veliku korist i da građani Republike imaju veliku korist, tako da i ovaj čitav niz sastanaka od nedelje do ponedeljka uveče u Briselu sa najvišim zvaničnicima EU, Evropskog saveta i Evropske komisije rezultirao je time da će se u Srbiji graditi pruga Beograd-Niš-Skoplje, brza pruga. Ulaganje od 700 miliona evra. I to je nešto što će definitivno uz završetak pruge Beograd-Novi Sad-Budimpešta izmeniti sliku Srbije i Srbija će izgledati onako kako smo se mi uvek divili do samo pre nekoliko godina kineski gradovima, gradovima u Japanu, gradovima u SAD, pametnim gradovima, gradovima koji su povezani izuzetno dobrom infrastrukturom, autoputevima, brzom železnicom, brzim vozovima. Dakle, Srbija definitivno ide putem da postane jedna od najdinamičnijih ekonomija Evrope i ekonomski najsnažnijih država ne samo ovog regiona, već i Centralnoistočne Evrope. Naravno, u Briselu je dogovorena mogućnost nastavka pregovora Beograda i Prištine. To je jedan veliki izazov i to će trebati veoma velika umešnost, mudrost, sve ono što je predsednik Vučić pokazivao prethodnih nekoliko godina kada je u pitanju odbrana nacionalnih interesa i suvereniteta naše zemlje. Zato smatram da nam je potrebna isto tako još snažnija podrška većine u parlamentu, svih relevantnih društvenih činilaca, svim onim naporima koje je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić imao i čini u odbrani naše zemlje i ispunjavanju vizije i tog cilja da Srbija postane jedna ekonomski, vojno i politički i geopolitički snažna zemlja u ovom regionu i u celoj Evropi. Taj dijalog će biti jako težak, dijalog sa ljudima koji su sve suprotno od predsednika Vučića, dijalog sa Aljbinom Kurtijem, Vljosom Osmani biti težak zato što oni ne razumeju ono što jeste politika SNS, politika modernih država 21. veka, slobodnog protoka roba, ljudi i kapitala, politika osnaživanja trgovinske razmene, osnaživanja ekonomije, privrednog rasta i naravno blagostanja svih građana. Nije ovo što će se graditi brza pruga u Srbiji dobro samo za Srbiju. Dobro je za ceo region, dobro je za ceo Zapadni Balkan, dobro je za celu Centralnu i Istočnu Evropu i dobro je za celu celokupnu EU. Međutim, u svemu tome jako je važno da sačuvamo unutrašnji mir, da sačuvamo unutrašnju stabilnost. Moje pitanje konkretno je upućeno Ministarstvu pravde, pravosudnim organima, s obzirom na nove informacije koje smo dobili preko medija od MUP-a, a tiču se pronalaska jednog ogromnog arsenala oružja narko klana čiji su prvaci zatvoreni pre dva meseca u jednoj opsežnoj velikoj akciji i to zbog pokušaja eliminacije predsednika Republike Aleksandra Vučića i čitave njegove porodice. Naravno, ono što je jako bitno je da saznamo o tome kako napreduje ta istraga, kada će istraga biti proširena i naravno da ona bude, ohrabrujemo ih da ona bude što efikasnija, što bolja, što snažnija jer ta odgovor je odgovor i ono što će se uraditi po tom pitanju imaće jasne implikacije na budućnost cele naše zemlje i na budućnost naših građana i tu nikako ne smemo da posustanemo. I mi iz SNS ćemo stalno postavljati to pitanje, jer svi ovi uspesi na međunarodnom planu, na spoljno-političkom planu, na privrednom planu moraju biti praćeni jednom žestokom i odlučnom borbom protiv organizovanog kriminala i naravno korupcije u našoj zemlji. Takođe, želim da isto tako i pitam pravosudne organe u našoj zemlji povodom određenih slučajeva koji se tiču nelegalnih objekata i koji se tiču nelegalno izgrađenih objekata u Savamali čiji pod znacima navoda vlasnici tuže, usudili su se da tuže Republiku Srbiju, a prethodnih nekoliko decenija su ogroman novac uzimali, nisu plaćali nikome poreze, nikome ništa nisu plaćali, usuđuju se da tuže ovu državu. Naravno to jeste njihovo pravo, ali nije njihovo pravo da im bliski rođaci i žene budu zaposleni, budu čak sudije u određenim sudovima u Beogradu gde se vodi takva vrsta sporova. Ohrabrujem i pitam naravno i Privredni sud ovde u Beogradu da ispita te slučajeve i najmanje što može da uradi da promeni lokaciju te vrste suđenja. Mi ćemo kao većina i kao SNS, zajedno sa svojim koalicionom partnerima da podržavamo vladavinu prava, vladavinu zakona i sve ono što je definisao predsednik Aleksandar Vučić u cilju modernizacije i dinamičnog i snažnog razvoja Republike Srbije. Hvala.
Hvala Vlado. Pošto nema više prijavljenih povodom postavljanja pitanja, idemo dalje. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Vladan Zagrađanin. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 7. do 10. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, Vanja Udovičić ministar omladine i sporta, Slavica Savičić i Saša Stevanović državni sekretari u Ministarstvu finansija, Ninoslav Kekić, pomoćnik direktora Republičkog sekretarijata za javne politike, Sonja Talijan i Ognjen Popović vršioci dužnosti pomoćnika ministra finansija, Bojana Tošić, direktor Republičkog sekretarijata za javne politike, Marko Gvero, vršilac dužnosti direktor Uprave za Trezor u Ministarstvu finansija, Vladimir Pejčić i Dejan Hadžić, rukovodioci grupe u Ministarstvu finansija, Branka Đorđević viši savetnik u Ministarstvu finansija, Rade Tojagić samostalni savetnik u Ministarstvu finansija i Jovan Dragumilo, samostalni savetnik u Republičkom sekretarijatu za javne politike. Molim poslaničke grupe ukoliko to već nisu učinile da podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika otvaram zajednički načelni pretres o tačkama od 7. do 10, ali pošto nije dugo da pročitam: Predlogu zakona o elektronskom fakturisanju, Predlogu zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, Predlogu zakona o izmeni i dopunama Zakona o osiguranju i Predlogu zakona o registru administrativnih postupaka koji je podnela Vlada. Pozdravljam ministra Sinišu Malog koji je predlagač. Pre nego što, samo, izvinjavam se ministre samo sekundu da vas obavestim samo o dinamici našeg rada. Mi ćemo danas kao što sam i rekao obaviti zajednički načelni pretres o ovim tačkama dnevnog reda. Sutra ćemo imati načelni pretres o međunarodnim sporazumima koji su na dnevnom redu, a kasnije o ova dva zakona u pojedinostima gde su nam ostali amandmani i sutra će biti glasanje u popodnevnom delu sednice, odnosno kada se završi rasprava. Kao što znate, ja sam zakazao već za četvrtak sledeću sednicu i na toj sednici će biti otvorena, odnosno obavljena načelna rasprava o ova četiri zakona u četiri zakona u četvrtak, a od 16.00 časova do 19.00 časova kao što Poslovnik nalaže postavljanje poslaničkih pitanja Vladi gde očekujemo gde će doći premijerka Brnabić sa članovima Vlade i to će trajati do 19.00 časova, onda su vaskršnji praznici i nastavljamo 5. maja i 5. i 6. maja ćemo završiti tu sednicu. A u toku dana ću već zakazati sledeću sednicu za 11. maj, tako da imate agendu, da tačno znate kada ćemo šta da radimo. Takođe, samo da podsetim da sam za sutra zakazao sastanak sa političkim strankama koje žele da razgovaraju o političkim pitanjima, o izbornim uslovima, bez prisustva stranaca. Pored tih stranaka pozvao sam i naše stranke koje se nalaze u Narodnoj skupštini Republike Srbije i koje čine i parlamentarnu većinu. Taj sastanak će biti održan sutra u 17.00 sati u Maloj sali. Jelena Žarić koja je tu, je zakazala početak tih naših javnih rasprava kojih će biti nekoliko, o ustavnim promenama i to će takođe biti u četvrtak, mislim u 10.00 sati. Idemo sada dalje. Ministre Mali, izvolite.
Hvala puno. Uvaženi gospodine Dačiću, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, želim vam dobar dan. Danas su pred nama par zakonskih rešenja koja su izuzetno važna i koja treba da doprinesu poboljšanju poslovnog ambijenta u Republici Srbiji i lakšem poslovanju naših privrednih subjekata. Prevashodno, ovde mislim na novi zakon o elektronskom fakturisanju koji je danas pred vama. Radi se o sistemskom zakonu, dakle o nečemu što potpuno menja način funkcionisanja naše privrede po ugledu na digitalizaciju i digitalne fakture koje se kao praksa već sprovode u EU i koji treba da doprinesu transparentnosti i pravnoj sigurnosti kada je poslovanje u našoj zemlji u pitanju. Jednim prostim jezikom da kažem, ovaj zakon podrazumeva da će postepeno da se uvodi obaveza rada izdavanja i primanja elektronskih faktura za sve one privredne subjekte koji su u sistemu PDV-a od 1. januara 2022. godine do 1. januara 2023. godine, kada će to biti i obaveza za sve privredne subjekte i u javnom i u privatnom sektoru koji su kažem u sistemu PDV-a. Ovaj sistem, dakle, korišćenje sistema e-faktura biće potpuno besplatan. To mi je veoma važno da naglasim, obzirom na par nekih pogrešnih komentara koje sam imao priliku da čujem u proteklom periodu. Dakle, ovaj sistem će biti potpuno besplatan, a za one privredne subjekte koji žele da koriste informacione posrednike, oni će to moći da urade, ali će njihov odnos biti regulisan međusobnim ugovorom, a ne zakonom, što je veoma važno da naglasim. Što se rokova tiče, kao što sam malopre i rekao, ovaj sistem će da se uvodi fazno, dakle, od 1. januara 2022. godine svi subjekti javnog sektora, dakle, krećemo sa javnim sektorom, biće u obavezi da primaju, čuvaju i izdaju e-fakture između sebe. Takođe, oni koji su u privatnom sektoru imaće mogućnost da to urade, odnosno da izdaju elektronske fakture javnom sektoru, ukoliko žele da rade sa javnim sektorom. Od 1. jula 2022. godine subjekti privatnog sektora biće osposobljeni, odnosno moraju da budu osposobljeni da primaju i čuvaju e-fakture i od javnog i od privatnog sektora, a od 1. januara 2023. godine ceo privatni sektor će biti u obavezi da prima i šalje e-fakture. Dakle, krećemo sa javnim sektorom između sebe i oni subjekti koji posluju u javnom sektoru moraće da izdaju i da primaju elektronske fakture od 1. januara 2022. godine, svi oni koji su u sistemu PDV-u, a postepeno uključujemo privatni sektor. Od 2023. godine, 1. januara 2023. godine, svi subjekti u privatnom sektoru koji su obveznici PDV-a takođe moraće da budu osposobljeni da primaju i izdaju elektronske fakture. Ovo je ogroman korak napred za sve nas, za celu našu privredu. Zamislite privredu u kojoj više nemate te papirne fakture, dakle koje su se izgubile, lupate pečate koji već i ne postoje, ne možete posle da ih pronađete. Dakle, štedite vreme na pripremu faktura, štedite vreme na čuvanje faktura, štedite vreme na pronalaženje tih faktura kada vam budu trebale iz nekog prethodnog perioda. Dakle, to su ogromne stvari, ali u smeru digitalizacije i javne uprave, u smeru digitalizacije poslovanja naše privrede zajedno sa Zakonom o fiskalizaciji koji ste, uvaženi narodni poslanici, već usvojili, koji kreće u primenu od 1. januara 2022. godine, to su dva sistemska zakona koja potpuno menjaju način poslovanja naše privrede, olakšavaju, transparentniji ambijent, veća je pravna sigurnost i naravno idemo u korak sa procesom digitalizacije. Ono što radi ceo svet radimo i mi. Dakle, ogromne su koristi od svega toga, a ono na šta privrednici naravno treba da računaju, s obzirom da se radi o subjektima koji su u sistemu PDV-a, ukoliko se ulazna i izvozna faktura poklope u tom sistemu sam proces povraćaja PDV-a je istog trenutka, dakle u danu. Tako da, sa te strane više neće biti zamerki koje trenutno imamo priliku da čujemo od privrede, da treba neko vreme da se taj PDV obračuna i iskontroliše od strane poreske uprave i vrati u privredu. Danas je to mnogo bolje i brže nego što je nekada bilo, ali ovim sistemom taj problem potpuno nestaje. Inače, u ovom trenutku, da ne zaboravim, u našem Centralnom registru faktura godišnje već imate oko četiri miliona faktura. Dakle, ne krećemo od nule, ovo je proces koji već neki privredni subjekti koji rade sa državom i koriste. Za vašu informaciju, dakle, samo na svetskom tržištu godišnje se izda ili primi 550 milijardi elektronskih faktura. Dakle, ovo je proces koji ne smemo da propustimo, ovo je nešto što moramo da uradimo i u našoj zemlji. Kažem, doprineće i transparentnosti i pravnoj sigurnosti, olakšaće poslovanje naših privrednih subjekata. Na kraju, kažem, idemo u korak sa svetom i to je nešto što je stvarno sistemska promena u načinu funkcionisanja naše privrede. Pred vama je takođe i Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Shodno prethodnom Zakonu o elektronskim fakturama menjaju se rokovi. Umesto 1. jula 2021. godine, kako je trenutno pripisano, propisuje se 1. januar 2022. godine kao datum početka obaveze evidentiranja e-faktura u Centralnom registru faktura. Kao što sam malopre i rekao, dakle, postepeno, kako se pojedini privredni subjekti, kako javni, nakon toga i u privatnom sektoru budu opremali za ovu vrstu poslovanja tako će se u Centralnom registru faktura ove fakture postepeno i evidentirati. Pred vama je, takođe, danas i veoma važan zakon, odnosno izmene i dopune Zakona o osiguranju. Interesantna je stvar, s obzirom na to da ovaj zakon rešava nešto što smo možda odavno i trebali da rešimo, a radi se o pitanju društvenog kapitala u društvima za osiguranje. Verovali ili ne, i dalje u pojedinim društvima kapitala koja se bave poslovima osiguranja postoji društveni kapital. Prevashodno ovde mislim na „Dunav osiguranje“, na „Dunav RE“ i na „Triglav osiguranje“. Ovim zakonom rešavamo to pitanje gde se društveni kapital pretvara u akcijski na sledeći način: dakle 70% tog kapitala u korist Republike Srbije, do 25% zaposlenima i bivšim zaposlenima kroz besplatne akcije i 5% preostalih ide Akcionarskom fondu, osim kod „Triglav osiguranja, obzirom da je udeo društvenog kapitala 0,12%. Nema smisla, ne bi bilo ni efikasno i moguće tako mali deo kapitala raspodeliti na ovaj način. Ono što je važno jeste da Ustav ne prepoznaje društvenu svojinu. Na ovaj način ćemo konačno završiti i zaokružiti pravnu sigurnost svih onih koji posluju sa „Dunav osiguranjem“, njihovu ćemo vlasničku strukturu na pravi način definisati, njima omogućiti da bolje posluju. Sa druge strane, ove akcije koje se budu podelile zaposlenima i bivšim zaposlenima doprineće i malo većoj aktivnosti na beogradskoj berzi, a naravno očekujem mnogo transparentnije i bolje poslovanje upravo ovih društava osiguranja. Konačno, pred vama je i Predlog zakona o Registru administrativnih postupaka. Jedan veoma važan zakona, ogroman iskorak napred. Ovim se registrom obezbeđuju uslovi za uspostavljanje, upravljanje i vođenje registra. Dakle, ovim zakonom se defakto obezbeđuju uslovi za uspostavljanje, upravljanje i vođenje ovog registra. Ovo je registar koji predstavlja jedan jedinstveni portal sa svim informacijama koje su potrebne korisnicima javnih usluga, a koje se odnose na administrativne postupke koji su trenutno u toku. Dakle, sa jedne strane proces koji je potpuno u skladu sa digitalizacijom naše javne uprave, a sa druge strane proces koji doprinosi još većoj transparentnosti i javnosti svega onoga što se u javnoj upravi dešava. Naravno, očekujemo da će ovaj zakon i poboljšati poziciju naše zemlje na raznim listama koje su vezane i koje mere dostupnost usluga javne uprave, eliminišemo prostor za korupciju, podižemo ugled naše zemlje, smanjujemo troškove postupanja. Ovaj registar će umnogome promeniti sliku naše zemlje u smislu transparentnosti, kažem, i javnost i dostupnosti podataka sa kojima raspolažemo. Ovo su četiri zakona koja su danas pred vama. Posebno bih zahvalio unapred na tome da pažnju obratimo na Zakon o elektronskom fakturisanju. Sistemski zakon, ogromna promena za našu privredu. Na osnovu dugih razgovora sa našim privrednicima, raznim udruženjima, gledajući praksu drugih zemalja došli smo do predloga ovog zakona i očekujem veliki broj pitanja. Tu sam da odgovorim na svako od njih u želji da sa donošenjem ovih zakona stvarno napravimo jedan veliki korak napred kada je u pitanju olakšanje poslovanja u našoj privredi i još veća pravna sigurnost i transparentnost. Hvala puno.
Hvala ministre. Izvestioci, Aleksandra Tomić. Imate pet minuta.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi predsedavajući, poštovani gospodine ministre, kolege poslanici, želim samo da se zahvalim Ministarstvu finansija što je učestvovalo na javnom slušanju koje je odbor organizovao po pitanju donošenja novog Zakona o elektronskom fakturisanju. Na javnom slušanju imali smo prilike da pitamo saradnike iz ove oblasti u Ministarstvu finansija, gospodina ministra Siniše Malog, o svim detaljima koji se odnose uopšte na e-fakture. To je potpuno jedan novi digitalni iskorak kada je u pitanju uopšte ova oblasti. Pored toga što će javni sektor raditi preko tog Centralnog registra faktura, odnosno Uprave za trezor i koje će jednostavno voditi evidenciju o svim plaćanjima, mi ćemo na jedan potpuno otvoren i transparentan način imati uvid u tome, ali ne samo mi, nego i svi građani Srbije na način kako se troše javna sredstva. To je jedan deo. Drugi deo je praktično uvođenje digitalizacije kada je u pitanju kompletna privreda, odnosno privatni sektor. Sada, dolazimo do onog dela gde treba obezbediti sve tehničke uslove da bi sve ovo funkcionisalo. Zato što smo mi imali, ako se sećate, zakon i sporazum koji se odnosi na projekte uvođenja interneta u ruralnim oblastima. Znači, moramo da stvorimo osnov za to da bi ljudi koji ne žive u velikim gradovima gde se potpuno daje otvorena mogućnost za korišćenje onlajn, bilo kakvog rada na internetu, to omogućimo i ljudima koji žive u ruralnim sredinama, jer jednostavno privrednici će moći i preko telefona ovakvu vrstu usluga da vrše što je od velikog značaja da jednostavno ne budemo isključivo vezani za ovaj proces digitalizacije. Ovim zakonom se ništa ne menja kada je u pitanju PDV, sve ostaje isto. Pojačava se ta kontrola kad je u pitanju finansijska disciplina i na jedan način ulazimo potpuno u jednu novu eru funkcionisanja kad je u pitanju privreda i kada su u pitanju finansije. Godina 2022. će biti godina u kojoj će ovaj zakon početi da se primenjuje postepeno, prvo između državnih institucija, odnosno subjekata, a onda privatnih i državnih i na kraju privatnih i privatnih. Ovo je pokazatelj u stvari kojim pravcem Srbija ide, ide u jednu kompletnu modernizaciju i sve ono što je nekada funkcionisalo na određeni način praktično se menja. To se vidi ne samo po ovim zakonima, nego i na način na koji svet funkcioniše. Srbija očito ide u korak sa svim tim promenama i načinima novih vidova poslovanja. Tako da, u danu za glasanje mislim da će članovi Odbora za finansije dati svoj doprinos ovoj raspravi po pitanju pogotovo ovih zakona, koji su na jedan potpuno nov, moderan način ovde u Skupštini danas na dnevnom redu. Hvala.
Hvala. Reč ima Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, pred nama je danas još jedan set zakona kojim će se dosta ubrzati privreda u našoj državi, kojima ćemo dati jedan veliki puls samom privrednom razvoju. Ovo što danas imamo na dnevnom redu, Zakon o elektronskim fakturama, svakako ubrzava samu naplatu PDV-a. To prevedeno na jezik običnog čoveka znači više autoputeva, više škola, više bolnica, više vrtića, bolje plate, sigurnije penzije. Dakle, sigurniji život za sve građane Srbije. Ministre, rekli ste da zakon sistematski uređuje oblast slanja, prijema, obrade faktura. Automatski to znači niže troškove za samu privredu. Papir polako ide u istoriju i to je ono što danas Srbiju karakteriše kao državu koja je digitalizovala svoju javnu upravu i što će i dalje unapređivati privredni ambijentu našoj državi. Ono što je posebno važno, što ste vi rekli, jeste činjenica da će se sve ove promene dešavati po našu privredu bez ikakvih troškova i opterećenja za privredu. Dakle, država će na sebe preuzeti sve troškove koji se budu javili u tom postupku. Takođe, kada govorimo o tome, Zakon o registru administrativnih postupaka smo toliko dugo čekali. Na jednom mestu, na svega tri klika, građani će moći da se informišu tačno o onom broju dokumenata, o samom vremenu koji će biti potrebno da vode određeni administrativni postupak. To je danas jedna velika novina. Svi mi znamo da kada odemo na neki šalter uvek nekako fali taj jedan papir. E, pa, danas imate priliku da na jednom mestu sa nekoliko klikova uvidom u registar vidite tačno koliko vam papira treba, da vam se ne bi dešavalo da vam fali jedan papir. Država, dakle, izlazi u susret i privredi, ali i svim onim građanima koji vode administrativne postupke. To će svakako unaprediti, kažem još jednom, celo poslovanje danas u našoj državi. Svi znamo koliko je bilo do sada primedbi na rad naše birokratije, naših administrativnih radnika. Nama iz Evrope kad god su ovde dolazili, pa i DFS kada je došao, ono što je glavna zamerka bila jeste upravo ta spora i troma administracija. Mi danas rešavamo ovim registrom ogroman broj problema, jer će na jednom mestu svaki građanin moći da uvidi šta mu sve tačno treba i to će svakako unaprediti privredni ambijent u našoj državi. Na Odboru za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu gospodinu Kekiću smo izneli određene dileme, članovi Odbora su polemisali po toj temi i ono što nam se danas čini da je glavni problem u Srbiji, jeste što nekako država kao da vodi slabu kampanju da objasni građanima koliki su benefiti od prelaska na elektronsko poslovanje. Generalno, vi znate da smo još pre nekoliko godina kada smo usvojili onaj zakon da više ne morate da idete kod matičara po venčani list, ne morate da idete kod matičara po krštenicu, a i dan danas, idite u svaku opštinu i videćete ogromne redove kod matičara, ljudi još nisu usvojili ta rešenja koja smo mi danas doneli. Imamo ih ovde, postoje, ali generalno ljudi i dalje ne znaju. Evo, primer katastar svaki u Srbiji, pogledajte redove koji se nalaze ispred svakog katastra. Zašto to danas ljudi rade kada na dva klika imate mogućnost da izvučete list nepokretnosti? Opet kažem, tu država mora da povede malo bolju kampanju, da građanima približi generalno sva ova zakonska rešenja koja smo usvojili da bi njima olakšali život. Naravno da i građani kada dolaze narodnim poslanicima da se žale na određene probleme to iznose kao glavni problem. Vidite i subvencije kada danas dajemo, koliko danas narodni poslanici koji primaju građane imaju prilike da čuju da ljudi prosto ne znaju koje subvencije sve daje država, gde sve možete da se informišete. To se ovim registrom delimično rešava, ali opet država mora još više da povede, čini mi se, bolju kampanju da bi građani još više imali prilike da vide gde sve mogu da apliciraju za određene projekte koje daje država, kako bi još više mogli da olakšamo život danas naših građana u Srbiji. Još jednom, naš Odbor će dati pozitivan izveštaj za sve današnje zakonske predloge i glasaćemo u danu za glasanje i nadam se da će svi narodni poslanici dati veliku podršku ovim zakonima. Hvala.
Hvala. Reč ima Elvira Kovač. Izvolite.
Zahvaljuje, uvaženi predsedniče. Predsedništvo, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, donošenje Zakona o elektronskom fakturisanju je neophodno radi harmonizacije propisa Republike Srbije sa pravnim tekovinama EU, što predstavlja i našu obavezu iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Uvođenje elektronskih faktura je nadalje najavljeno i izuzetno značajnim planom rada Vlade Republike Srbije za 2021. godini, a samo elektronsko fakturisanje se spominje i u više dokumenata nacionalnih javnih politika. Cilj uvođenja elektronskih faktura, kao što smo to čuli, u pravni sistem naše države je da se smanje troškovi prilikom obrade i čuvanja faktura, poveća naplata poreza na dodatu vrednost, obezbedi efikasnija kontrola, poreska kontrola, ubrzaju poslovni procesi i automatizuje obrada podataka. Neograničeno postavljena obaveza elektronskog fakturisanja između svih subjekata privatnog sektora bi bilo previše ili bi predstavljalo preveliko, preširoko utajavanje od transponovanja Direktive broj 55 EU iz 2014. godine. Stoga se u ovom Predlogu zakona veoma dobro zapravo predlaže jedno jednostavnije, odmerenije rešenje, prema kojem se ova obaveza ograničava isključivo na obveznike poreza na dodatu vrednost, dok se, kada pričamo o drugim privatnim subjektima, njima jednostavno ostavlja, pruža mogućnost da se dobrovoljno opredele za izdavanje elektronskih faktura, što je svakako dobro i što Odbor za evropske integracije podržava jer je usklađeno sa spomenutom direktivom. Rešenje Predloga zakona kojim se predviđa da se elektronska faktura izdaje u strukturiranom elektronskom formatu koji omogućava njenu automatsku obradu, kao i da elektronski potpis ne predstavlja nužan deo, svakako će doprineti uštedi vremena, što je logično i stoga posredno je ostvarivanju drugih ciljeva i ciljeva druge direktive iz 2011. godine, Direktive 7 o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u komercijalnim transakcijama. Pomenuta direktiva predstavlja osnov za uređenje oblasti elektronskog fakturisanja u javnim nabavkama, što prevashodno predviđa pravne i tehničke zahteve koje elektronske fakture treba da ispunjavaju da bi se obezbedila neophodna interoperabilnost standarda u prekograničnim nabavkama i trgovini, jer upravo do sada nedostajuća pomenuta interoperabilnost negativno se odražavala na pravnu sigurnost i nametnula je dodatne operativne troškove privrednim subjektima koje koriste elektronske fakture o prekograničnim transakcijama i dovodilo je do prekomerne složenosti postupka elektronskog fakturisanja. Da se još jednom vratim na Direktivu 55 iz 2014. godine, ona navodi kao značajne pogodnosti elektronskog fakturisanja to što se njime omogućava kako državama članicama, tako i javnim naručiocima i privrednim subjektima da ostvare uštede, kao i pozitivan uticaj na životnu sredinu. Ova direktiva se, naravno, podvodi pod poglavlje pet javne nabavke. Pored toga, na potrebu njenog prenošenja u nacionalno zakonodavstvo Republike Srbije ukazuje i nacionalni dokument javne politike pod nazivom „Program razvoja elektronske uprave u Republici Srbiji za period od 2020. do 2022. godine“ sa konkretnim akcionim planom za njegovo sprovođenje. Uz uvođenje evropskog standarda elektronskog fakturisanja, kako u državama članicama EU, znači one koje su već u EU tako i u kandidatima, kao što je Srbija, znači, u državama koje su transponovale pravne tekovine EU, dolazi do pozitivnih uticaja na konkurenciju kroz povećanje broja učesnika u javnim nabavkama, standardizovanih uslova učešća i većom transparentnošću. Uz upotrebu ove standardizovane forme elektronskih faktura omogućiće se veće učestvovanje privrednih društava i naših u javnim nabavkama i time posredno bolji pristup stranim tržištima privrednih društava, znači naših, iz Republike Srbije, uz olakšane procedure i manje troškove. Bitno je napomenuti da kroz transponovanje pravnih tekovina EU iz oblasti elektronskog fakturisanja elektronskih faktura Republika Srbija i njena privreda postaju članica kluba koje primenjuju standardizovane elemente elektronske fakture i time lakše mogu da postanu učesnici u javnim nabavkama na nivou same EU. Potpuna usklađenost propisa sa pravnim tekovinama EU će se završiti, planira se, u skladu sa predviđenim rokovima u procesu pristupanja. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Pošto više nema izvestilaca, prelazimo na predsednike, odnosno predstavnike poslaničkih grupa. Reč ima Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, tema uređenja državne administracije je jedna od jako važnih tema za nas članove Narodne skupštine Republike Srbije. Iako se ona jako često pojavljuje pred nama ovde, ona zaslužuje dodatnu pažnju sa naše strane kroz naše diskusije i opservacije. Naime, kvalitet i efikasnost administracije je od neposrednog značaja za kvalitet same države, jer ukoliko želite znati kako izgleda jedna država u pogledu njene efikasnosti, pogledajte njenu administraciju. Onako kako izgleda ta administracija, odnosno onoliko koliko je ta administracija efikasna ili neefikasna, zapravo je to slika ili najautentičniji aspekt slike jedne države. S druge strane, one države koje nemaju kapaciteta da održe korak sa izazovom vremena, prostora, a posebno potrebama građana na tom prostoru i u tom vremenu, najčešće, najčešća pojava ili prva bitka koju država u tim procesima, neuspešna država, gubi jeste pitanje reorganizacije reforme same administracije. Ono što mi je opažanje, jeste da ovim setom zakona koje danas imamo pred nama i koje ćemo, nadam se u predloženoj formi, eventualno u određenim dopunama, u usvojiti, zapravo je jako važna poruka i potvrda da mi u ovoj zemlji imamo kapaciteta da u odnosu sa administracijom, odnosno da u nastojanjima unapređenja kvaliteta administracije i njene efikasnosti zapravo držimo korak sa svim izazovima kada su u pitanju sve potrebe građana, a pre svega na polju same efikasnosti. Dakle, sva četiri zakona imaju veze sa ovom temom, posebno, kao što smo čuli i u obrazloženju, pitanje elektronskog fakturisanja, odnosno zakona kojim se bazično uređuje ova materija, koji spada u red sistemskih zakona i gde se pravi izuzetno ozbiljan zaokret. Zapravo, time potvrđujemo da imamo kapaciteta kretanja u pravcu punog ozdravljenja administracije i da nećemo dopustiti da se desi ono što se dešava u zemljama koje se ne mogu smatrati razvijenim, a to je da administracija postane cilj sama sebi, da ona najpre sebi služi, a da upravo gubi ulogu koju ima, a to je da bude servis na usluzi građanima. Ovim zakonima potvrđujemo osećaj i odgovornost da se krećemo tim pravcem. Konkretno, po pitanju zakona o elektronskom fakturisanju, kako rekoh i kako smo čuli u obrazloženju, pravi se izuzetno važan iskorak u pogledu pojednostavljenja, u pogledu olakšanja građanima, pre svega na polju poslovanja, ali i na svim drugim poljima i potrebama samih građana, gde zapravo elektronsko fakturisanje predstavlja još jedan značajan iskorak u pogledu digitalizacije uređenja same države i funkcionisanja same države. Svakako da me to raduje i sa aspekta Odbora za obrazovanje koji, između ostalog, pokriva i polje informatičkog društva koji veoma aktivno deluje na ovom polju kroz svoj pododbor, o čemu sam govorio i ranije. Zapravo, i ovim zakonom pokazuje se da ono što činimo, zajedno sa Vladom i u ovoj Narodnoj skupštini i kroz nadležni odbor, zapravo nije samo floskula i nije samo neko naše titularno ili naslovno opredeljenje, već da mi imamo dobar korak u pravcu digitalizacije, onako kako je to najavljeno i u samom ekspozeu još onoga dana kada smo birali Vladu. Dakle, idemo u tom pravcu veoma ozbiljno, čvrstim korakom i ono što sigurno jeste na radost svih onih, pogotovo mladih generacija, ovih mladih preduzetnika koji su već formirani i mentalno u duhu digitalizacije i informatičkom kulturom ojačani, zapravo time možemo sigurno imati puno zadovoljstvo da ovim zakonom pravimo jedan važan iskorak u tome smeru. Kada je u pitanju Zakon o osiguranju, kao što smo čuli, jeste poenta u, konačno da kažem, podvlačenju crte u odnosu na tzv. pojam društvene svojine ili društvene imovine. Ja sam čak mislio da smo time još davno završili taj proces transformacije, ali vidimo da to tek sada činimo u završnom činu kada su u pitanju osiguravajuća društva koja su imala status društvenih, odnosno državnih. Tako da i ovim pravimo određeni iskorak u pogledu efikasnosti ovih društava. Svakako da je pitanje osiguranja tema koja nije samo značajna u aspektu imovine tih društava. To je tema kojom i sada, ali i ubuduće ćemo morati ozbiljnije da se pozabavimo, osiguranje je veoma važno polje za građane i nisam siguran da smo do kraja učinili efikasnim osiguravajuća društva, pogotovo kada su u pitanju ova velika društva, tu je ogroman potencijal, ali mislim da tu još, pored ovih aspekata koje danas uređujemo i koji su jako važni, treba da se pozabavimo temeljitije, kako bi zaista građani sa aspekta osiguranja bili profesionalno zaštićeni. Pitanje izmene i dopune Zakona o komercijalnim transakcijama je takođe od izuzetne važnosti. Ono se tiče rokova pre svega, dakle, uređenja rokovima određenih obaveza u tim komercijalnim transakcijama, gde za sada jesmo imali opravdane žalbe i određena nezadovoljstva, s obzirom na to da nismo imali zakonski uređeno pitanje rokova komercijalnih transakcija, tako da smo imali na neki način prostor samovolje u određenim službama, poreskim upravama, gde su zapravo određeni rukovodioci i činovnici mogli da upražnjavaju svoju samovolju selektivno primenjujući mogućnost transakcija gde su neki čekali jako dugo, a nekima se veoma brzo i efikasno isplaćivala određena potraživanja. Tako da sada mi ostvarujemo određenu pretpostavku okvira gde će biti smanjena ta mogućnost. Dame i gospodo to polje, pitanje komercijalnih transakcija je i dalje jedno veoma osetljivo polje, polje gde još nismo do kraja uspeli da se obračunamo sa ozbiljnim pojavama korupcije, jer zapravo tu leži ogroman potencijal za korupciju, ogromni interes su u pitanju i pitanje kriminala vezanog za utaju poreza, za odnos prema porezima je drevno pitanje i pitanje je sa kojima se i dan danas ozbiljno nose, tzv. razvijene zemlje. Tako da koliko god da uredimo ovo polje nisam siguran da ćemo time podvući crtu i reći gotovo je, sada više nema kriminala, nema korupcije na tom polju. Nažalost, ima ga i mi koji dolazimo sa terena, iz raznih delova ove zemlje, takođe nosimo iskustva koja su naravno bazirana i na informacijama koje nam daju sami građani, u ovom slučaju ljudi iz sektora privrede, koji imaju permanentnu komunikaciju sa poreskim upravama, kada je u pitanju PDV, kada je u pitanju refrakcija poreza, odnosno povraćaj PDV-a. Dakle, tu i dalje imamo jako ozbiljne probleme i nije potrebno biti neki finansijski ekspert da utvrdite da negde curi, to ne da curi, nego ozbiljno otiču određena sredstva koja su zapravo sredstva građana. U koliko uzmemo recimo primer Novoga Pazara, koji treba biti između ostalog tema našega bavljenja, vi ćete vrlo jasno zaključiti da još nismo uredili ovo pitanje na način da imamo ozbiljan raskorak. Recimo, u koliko uzmemo parametar broja stanovnika, gradu od 120 hiljada stanovnika, sa jedne strane. Sa druge strane uzmemo parametar broja registrovanih pravnih, odnosno privrednih subjekata i sa treće strane uzmemo parametar iznosa u pogledu vraćanja PDV-a. Dakle, sa ta tri parametara, kao laik će te vrlo brzo da utvrdite da postoje ozbiljni propusti, a još ako malo dublje uđete i zagrebete, pa potražite spisak koji su to privredni subjekti, ili još tačnije pojedinci, vlasnici tih privrednih subjekata koji permanentno uspevaju vrlo efikasno, mnogo pre rokova, u enormno visokim iznosima da povrate PDV, onda vi zapravo možete, ne morate biti ni tužilac, ni istražni sudija, da bar načelno zaključite da tu imamo ogroman problem. Novi Pazar je u ogromnom zaostatku kada je u pitanju realizacija PDV-a, s obzirom na ove parametre koje sam pomenuo, broj stanovnika, broj privrednih subjekata, koji ne samo da su registrovani, nego su i aktivni, a potom oni privredni subjekti i njihovi vlasnici koji su permanentni korisnici povraćaja PDV-a. Naravno, ako budete imali malo više inventivnosti, pogotovo koliko se inspekcijske službe za ovo zainteresuju, pa onda i dođete do toga, šta je osnov povraćaja PDV-a, dakle najčešće su to fiktivni osnovi koji, u stvari nisu javni, bilo da je u pitanju fiktivni izvoz ili neki drugi, mogu kazati falsifikovani osnovi, onda ćete vrlo jasno da dođete do toga da je u pitanju ozbiljan kriminal i da je u pitanju ozbiljna sistemska korupcija. Ja ne mogu da budem miran, ne samo zato što mi se određeni privrednici žale da su na taj način oštećeni, već i kao narodni poslanik, ne mogu da ćutim na ovim pojavama, iz razloga što su u pitanju ogromna sredstva koja su zapravo ukradena od građana, na taj način, jer ta sredstva su trebala da se vrate za izgradnju škola, za izgradnju puteva, za rešavanje problema vodovoda, problema kanalizacije, za uređenje zelenih površina, jednom rečju da se vrate gradu, tj. građanima. Mi se ozbiljno moramo pozabaviti i ovo je moj poziv i Ministarstvu finansija, da se pozabave radom poreske uprave u Novome Pazaru, da ovo pitanje jeste geografski na periferiji, ali ne bi smelo biti tematski na periferiji, jer u koliko bi smo mi sredili stanje, zaštitili poresku upravu u Novome Pazaru od kriminala i korupcije, carinsku upravu od kriminala i korupcije, o čemu sam nešto malo govorio i u prethodnim izlaganjima. Novi Pazar bi dobio novu snagu, novu finansijsku snagu, novi potencijal i mogao ta sredstva uložiti u svoje potrebe, a potrebe su mu ogromne, jer on raste i demografski, raste geografski, raste građevinski, ali nažalost nemamo efikasnost praćenja tog razvoja koji i dalje stihijski. Uglavnom se Novi Pazar razvija sredstvima iz dijaspore, sredstvima koja dolaze od pojedinaca, vrednih pojedinaca koji zarađuju u zemlji ili inostranstvu. Radi se o ozbiljnim sredstvima, ali ono što treba da bude servis države, preko gradske uprave, a opet od sredstva koja su zakonom predviđena i namenjena zapravo za te svrhe, a koja dolaze od ubiranja svih poreza, u ovom slučaju i PDV-a, dakle mi imamo tu ogromne propuste. Ponavljam, ne treba posebna kriminalistička obrada, ne treba neka preterana stručnost, prosto ukrstite, prosto stavite pred sebe ove parametre, broj stanovnika, iznosi poreza, odnosno PDV-a koji se sakuplja i videćete, uzmite spisak ljudi koji su permanentni korisnici povraćaja PDV-a i videćete da su to u pitanju kriminalne grupe, kriminalni pojedinci sa dosijeima, bliski kriminalu i koji su svakako u dobroj dobroj sprezi. Ili neposredno sa činovnicima, odnosno odgovornim u poreskim upravama, u ovom slučaju u ovoj poreskoj upravi ili sa drugim gradskim strukturama vlasti, bilo politički, odnosno administrativne, bilo policijske, sudske ili tužilačke, o čemu je bilo više puta reči. Ovo jeste dobar povod da o ovome govorimo. Rokovi za transakcije će time zaštiti one koji nisu bili umreženi u ove kriminalno-korupcijske šeme i sisteme, ali to neće biti dovoljno. Dakle, to je dobro da bismo one poštene privrednike i korisnike, zapravo ovih usluga zaštitili, ali ćemo morati poći dalje i moraćemo sve one aktivnosti koje država na nivou Vlade i ostalih institucija vodi u borbi protiv organizovanog kriminala, ovde na nivou Beograda, na nivou republičkih institucija. Ponavljam, i neću prestati ponavljati, mora će se nastaviti do svakog i poslednjeg kapilara, sistemskog kapilara ove zemlje, ma gde to bilo, bilo to na 300, 400 ili 500 kilometara od glavnog grada. To je ono što je ne samo naš zahtev, kao politički predstavnika, odnosno narodnih poslanika, već nešto što je zaista neminovno, jer kako reče ona narodna poslovica, mali požar i mala bolest se ne smeju potceniti, jer oni su danas mali, a kada se potcene mogu vrlo brzo postati veliki, a kasnije ili se teže guše ili su i te posledice veoma velike. Pitanje, takođe registra administrativne postupaka je još jedan zakon kojim zapravo uređujemo državnu administraciju, činimo je efikasnom i dva pojma u obrazloženju koja smo čuli su mi skrenula pažnju i oni predstavljaju suštinu svih ovih naših zakonodavnih aktivnosti u donošenju novih zakona, ali isto tako i u izmenama i dopunama koje su pred nama. To je pitanje transparentnosti i pitanje pravne sigurnosti. Sa sva četiri ova zakona mi postižemo to i zapravo u meri u kojoj isforsiramo, u kojoj uspemo da budemo transparentni mi ćemo uspeti i da zapravo imamo zdravu administraciju. Pitanje transparentnosti i ne transparentnosti je kao i pitanje odnosa svetla i mraka. Znate, da lopovi najbolje operišu u mraku. Kada je mrak, njihovi prsti su jako efikasni, tuđi džepovi stradaju i niko ne vidi, nema svedoka. Onog trenutka kada upalite svetlo, prsti lopova se sklanjaju iz tuđih džepova. Dakle, transparentnost na svim poljima posebno u administraciji, zapravo znači uključenje ili narodski rečeno, paljenje svetla u svim delovima državne administracije gde se eliminiše mogućnost zloupotrebe, manipulacije i svih onih devijacija koje smo imali, koje su na neki način omogućavale pojedincima, da zapravo budu u administraciji neka vrsta zaštićenih medveda, zaštićenih vrsta koji su bili nedodirljivi, od čije su efikasnosti, od čije samovolje zavisilo mnogo šta kod ljudi. Ja se sećam i kao dečak, i kao mladić kada bih nekada otišao u državnu administraciju Tutina ili Novog Pazara, vi ste imali već uobičajene odgovore pred velikom gužvom gde se spušta šalter i jedno vreme je to bio divan izgovor na koga nismo imali odgovor, a to je pao sistem. Pao sistem, nema administracije, nema činovnika, nema službenika. S druge strane, doručak, doručak koji traje tri sata, i tako dalje, i tako dalje. Dakle, to su sve bile devijacije kojima će se ovim aktivnostima i ovim zakonskim rešenjima, zapravo doskočiti, jer ćemo elektronskom komunikacijom, elektronskim fakturisanjem, uređenim Registrom, administrativnih postupaka i svim ovim zakonskim rešenjima imati ono što želimo i zaobići mogućnosti problema, odnosno nedostataka u efikasnosti administracije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe Jedinstvena Srbija, narodni poslanik Života Starčević. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, uvaženi ministre Siniša Mali sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, danas govorimo o zakonima o elektronskom fakturisanju, o Predlogu zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, o Predlogu zakona o izmenama Zakona o osiguranju, kao i o Zakonu o registru administrativnih postupaka. Svi ovi zakoni dodatno unapređuju državu Srbiju. Ovi zakoni dodatno unapređuju našu ekonomiju, unapređuju dodatno poslovni ambijent i način poslovanja u našoj državi. Država Srbija je u zadnjih osam godina vidno i evidentno napredovala i o tome, i to su priznali i Evropa i svet. O tome smo mogli svedočiti i tokom jučerašnje posete Briselu i sve su to razlozi zbog kojih će poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržati ove zakone. Da država Srbija značajno napreduje u svakom segmentu i u svakom pogledu, govori i činjenica da se Srbija danas nalazi na 19. mestu u svetu po rodnoj ravnopravnosti i da smo napravili napredak od čak 20 mesta. O tome je govorila potpredsednica Vlade, ministarka i predsednica koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović, prekjuče i taj napredak jeste rezultat ove vlasti, jeste rezultat aktuelne politike, politike koju podržava i Jedinstvena Srbija. Da se mi zalažemo za rodnu ravnopravnost govori i činjenica da smo na najvišu političku funkciju koju ima Jedinstvena Srbija postavili upravo ženu, potpredsednicu Narodne skupštine, gospođu Mariju Jevđić. Znači, ovo je rezultat i napredak aktuelne vlasti, aktuelne politike. I svakako nije nasleđe politike, ako je uopšte ima i ako je ikada imao Dragana Đilasa. Naprotiv, rezultat je ove vlasti. Naravno da Draganu Đilasa ne odgovara napredak Srbije, ne odgovara mu stabilnost, ni politička, ni ekonomska, njemu jedino što odgovara jeste da Srbija bude dobar ambijent za poslovanje njegove lične kompanije. Zato je Dragan Đilas sa svojom svitom, sa svojom gospođom laži, osmislio aferu Draganu Markoviću Palmi pod plaštom borbe za prava žena. A, ko je taj koji vodi tu borbu za prava žena? Ko je Dragan Đilas? Ovde u rukama imam službenu belešku koja je napravljena 7. decembra 2014. godine u Policijskoj stanici Vračar, gde je izjavu dala i potpisala bivša supruga Dragana Đilasa, Iva Đilas. Ja neću, jer nisam ni Dragan Đilas, ni Marinika Tepić, čitati sve detalje ove službene beleške, ali ono što je jako bitno i što moram da pročitam, jer govori o tom borcu za prava žena i za rodnu ravnopravnost, kaže – da su 6. decembra 2014. godine, negde oko 21 čas, Dragan Đilas je napao svoju suprugu, bivšu suprugu, svoju bivšu taštu i kada je došao bivši tast da ih razdvoji on je oborio i pesnicom udario svog bivšeg tasta, nekadašnjeg tasta i kako stoji u službenoj belešci, s leđa ga je udario, oborio na pod, zadao mu zatvorenom šakom, pesnicom udarac u predelu glave i to sve pred našom ćerkom. Neću reći ime. Nastavili su da se rvu po podu. Ja i majka smo pokušali da ih razdvojimo, a onda sam istrčala na hodnik zgrade i pozvonila kod komšija kako bi nam pomogli, ali niko nije otvorio vrata. Jedan vrlo važan detalj ove izjave – Dragan je tada izašao iz stana i dok je silazio ka vratima zgrade čula sam ga kako nekome kaže, pozovite policiju. Postavljam pitanje Đilasu, zašto je zvao policiju, kako bi sprečio reakciju policijske stanice, nadležne policijske stanice i nadležne policijske uprave. Da li je i tu koristio svoj uticaj političku i ekonomsku moć, kao što je koristio dok je bio na vlasti, i stekao ogromno bogatstvo? Druga stvar jako važna u ovoj izjavi koja je inače za mene jako potresna i koja govori o jednom strašnom šikaniranju i fizičkom i psihičkom maltretiranju žena, jeste da je rečenica u izjavi i to jedna od poslednjih rečenica u izjavi, kaže – pre mesec dana, znači mesec dana pre tog događaja, mi je pretio tako što mi je rekao - odrubiću ti glavu. Ja sve ovo nisam prijavljivala, ali sada sam nakon svega veoma zabrinuta za svoju bezbednost, bezbednost roditelja i dece. Nije mi poznato na kojoj adresi živi Dragan Đilas i broj koji koristi. To je jako važno, jer taj čovek time što nije dao svoju adresu i mesto stanovanja, bivšoj supruzi, između ostalog i to govori o nekom svom odnosu prema ženama. Jel vidite, taj kao što vidimo, dokazani nasilnik, pokušava sebe da stavi na čelo kolone borbe za prava žena. Kao što vidimo iz ove službene beleške, on svoj uticaj ne koristi samo za sticanje bogatstva, već i zataškavanje ovakvih afera, i maločas smo postavili pitanje, da li je policijska uprava nadležna i ostali organi, tužilaštvo itd. reagovali na ovu službenu belešku i ako nije, zašto nije reagovalo? Dragan Đilas i njegov pinokio ili gospođa Laž, juče su iskoristili poziv koji je policijskoj upravi u Jagodini uputila gospođi Laž, kako bi napravili politički rijaliti, odnosno kako bi napravili politički skup i miting u Jagodini. Na tom skupu dovezli su negde oko 150 ljudi, od tih 150 ljudi, bilo je samo 8 iz Jagodine, 8 od 80 hiljada stanovnika Jagodine. I to pre svega govori kome Jagodinci veruju i govori o tome gde se nalazi istina u celoj ovoj izmišljenoj aferi, jer ko bolje zna istinu od stanovnika Jagodine? Od tih 8 gle čuda, jedan je bio čovek, čiji je brat trenutno u zatvoru upravo zato što je optužen za pedofiliju. To vam sve govori. Dovezli su na desetine automobila i minibus iz Beograda, pre svega, ali znamo da je bilo i iz Bora, Smederevske Palanke, Paraćina, Ćuprije, bilo je 150 ljudi, to je maksimum koji su oni mogli da okupe, naravno, dovozeći sa strane i još jednom kažem, osam Jagodinaca od 80.000. Naravno, na tom skupu koji se održao i koji su organizovali u vreme korone, a samo da vas podsetim da pre 15 dana su isti ti optuživali Dragana Markovića Palmu, što je sa maskom pevao u avionu, a politički skup može, naravno i nije nikakav problem. Gospođa laž je otišla u Policijsku upravu, dala je iskaz i po onome što smo mogli čuti po njenom izlasku ono što je ona izjavila, ona u tom iskazu nije rekla ništa novo. Iste stare poznate laži, izmišljotine na račun Dragana Markovića Palme, na račun zaposlenih u javnom sektoru i u javnim preduzećima, na račun grada Jagodine. Zašto Dragana Markovića Plamu? Zato što je domaćin, tradicionalista koji drži do tradicionalnih vrednosti i tradicionalne kulture, zato što mu je porodica svetinja, zato što je sve ono što nije Dragan Đilas. Marinika Tepić je po izlasku iz Policijske uprave u Jagodini izjavila da ona ima neke svedoke, ali da se neće pojaviti, jer želi da ih zaštiti, jer želi da zaštiti njihovu privatnost, jer sumnja u državne organe Republike Srbije. Pogledajte tu apsurda. Ta ista Marinika Tepić je pre nekoliko dana rekla - neću da Tužilaštvo u Jagodini bude nadležno, jer će biti pod pritiskom Dragana Markovića Palme, a onda kada je Apelaciono tužilaštvo u Kragujevcu prebacilo taj predmet u Kraljevo, e onda joj ne valja ni Kraljevo, ne valja joj verovatno ni Beograd, jedino što joj valja možda jeste Cirih, Zanzibar, Mauricijus ili ne znam gde su sva ta egzotična mesta. Naravno, svedoka nema, jer da ih ima Marinika Tepić bi dala krivičnu prijavu protiv Dragana Markovića Palme. Evo, ja pitam - zašto Marinika Tepić nije dala krivičnu prijavu protiv Dragana Markovića Palme? Hoćete da vam kažem zašto? Zato što nema svedoka, zato što nema žrtava, zato što nema nikakav dokaz, zato što su sve ovo prazne priče. Ako bi dala krivičnu prijavu, ta gospođa laž bi kasnije bila optužena za lažno prijavljivanje. Ona ima, naravno, dobre advokate. Dragan Đilas može da plati najbolje advokate i oni su je savetovali da ne da krivičnu prijavu. Ali, ja posle opet postavljam pitanje kako ta ista gospođa laž misli da tužilaštvo pokrene postupak ako nema svedoka, ako nema žrtava, ako nema ničega? Kako tužila onda može da pokrene postupak? Ona traži posebnu zaštitu za svedoke, nije sporno, ali kako ako ona ne kaže ko su svedoci? Kome će tužilaštvo dati posebnu zaštitu, onog koga nema, onog koga ne poznaje, NN licu? To u našem pravosuđu ne postoji, dame i gospodo? A ko su svedoci Marinike Tepić? Ja sam prošlog puta ovde govorio o Branislavu Radosavljeviću, pokazivao sam slike, fotografije, da se radi o aktivisti stranke Dragana Đilasa, koji je, kako se vreme odvija bio vrlo aktivan u tim političkim aktivnostima zadnjih godina, sada znamo da je vrlo aktivan na Voždovcu, da se borio protiv nekih stvari u podavalskom kraju itd, ali osim što je politički aktivista mi smo kasnije saznali. Gospodin Branislav Radosavljević je šest puta hapšen, pet puta 2008. i jednom 2009. godine, najviše na teritoriji Policijske stanice Zvezdara, ali i na teritoriji Policijske stanice Vračar, po osnovu dela 221, najčešće krađa automobila. Taj čovek se 2010. godine iselio iz Beograda, pobegao iz Beograda, pa je živeo jedno vreme prvo u Jagodini, pa je iz Jagodine otišao u Suboticu, pa se vratio ponovo u Jagodinu da bi na kraju 2019. godine, dobio zaštitu prvo Vuka Jeremića, čiji je član stranke bio, a kasnije i Dragana Đilasa. Znači, radi se o čoveku koji ima kriminalni dosije. To je taj Marinikin svedok, dame i gospodo. Sanda Rašković Ivić, pre četiri dana kaže – lično sam videla kako devojke igraju uz šipku. Preksinoć demantuje to sve i po onom dobrom maniru, našeg dobrog poznatog pesnika, Matije Bećkovića kaže – reče mi jedan čovek. Znači, nije ni prisustvovala, nije ni videla, nego priča o nečemu što se desilo pre deset, jedanaest godina, navodno se desilo, a što je čula od nekog čoveka. Dobila je vrlo pametno pitanje u toj emisiji u kojoj je gostovala od jednog gledaoca, koji, svakako nije naklonjen ni Jedinstvenoj Srbiji, ni našoj politici. Pitao je – zašto, gospođo Sanda Rašković Ivić ste ćutali deset, jedanaest godina. Naravno, odgovor je bio nikakav. Ćutala je. Sve je ovo jedna vrsta političke harange i političkog rijalitija koji pravi čovek koji je doveo rijaliti u Srbiju, znači Dragan Đilas i sve je ovo, rekao bih, početak jedne političke kampanje pred predstojaće lokalne izbore za grad Beograd, republičke i predsedničke izbore, kako se najavljivalo. Ovo je, mogu slobodno reći, najprljavija politička kampanja Dragana Đilasa i njegove bratije. Svi su se juče skupili u Jagodini, i Dragan Đilas, i gospođa laž, Borko Stefanović, Veselinović, i svi ti veliki političari su se skupili juče u Jagodini, veliki opozicionari, uspeli su da dovedu jedva 140 ljudi iz čitave Srbije i da nađu osmoro ljudi, ali slovima i brojem osmoro ljudi iz Jagodine. Naravno, taj rijaliti koji oni prave, jer to nije bilo davanje izjave, već je to bio politički miting i politički skup, jeste manir političkog delovanja onoga ko nema politiku, ko nema program, ko nema ideju, već mu je samo haos, nered i ulica jedini izlaz na kraju njihovog tunela, da bi mogli da se dočepaju onoga što im je krajnji cilj, a to je da se dočepaju vlasti. Kao što sam prošli put rekao to kažem i danas. Poručujem Draganu Đilasu – provaljen si, neće te narod i možeš da radiš šta god hoćeš, narod te, jednostavno neće. Gospođa laž juče kaže – tražimo da svedoci svedoče onlajn, da svedoče zamaskirani kao što je bio zamaskiran i skremblovan onaj njihov lažni svedok, a vidimo, stranački aktivista Branislav Radosavljević. Zašto? Postoje drugi metodi zaštite. Zašto onlajn? To je politička igra gospođe laž i njenog poslodavca Dragana Đilasa, a sve u cilju da se čitav taj pravni, da tako kažem, postupak uopšte i ne počne. Nije njihov cilj da zaštite žrtve, jer žrtava nema, već je njihov cilj da na kraju pošto nema žrtava, nema svedoka, nema dela, tužilaštvo kaže – odbacujemo i zatvaramo predmet, nema od toga ništa. Pa, da onda oni upru prst u isto to tužilaštvo, a samim tim upru prst i u državu Srbiju i kažu – evo, pravosuđe štiti Dragana Markovića Palmu. Pravosuđe štiti ljude na vlasti. To je jedina njihova izlazna strategija iz cele ove priče i celog ovog lonca i ovih pomija koji su oni zamešali sami. E pa neće biti tako. Mi ćemo insistirati do samog kraja. Do samog kraja ćemo insistirati da se ove činjenice rasvetle. Nećemo se pozivati na zastarelost postupka, jer nama je u cilju da se dokaže istina, jer istina je na strani Dragana Marovića Palme, a na strni Dragana Đilasa, Marinike Tepić, odnosno gospođe laž i cele te bratije je laž i godinama unazad oni samo ređaju laž za lažom. Formiraju i prave neke lažne afere. Tužakaju se pred međunarodnom zajednicom i žale i optužuju državu Srbiju kako bi samo naudili Srbiji, jer njima prosperitetna Srbija, kakva je danas, nikako ne odgovara. Još jednom, sve je ovo politički rijaliti tvorca rijalitija u Srbiji Dragana Đilasa i, još jednom kažem, teško ženama koje Dragan Đilas brani. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Starčeviću. Reč ima narodna poslanica Sanja Jefić Branković. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, pred nama je danas set predloga zakona koji se odnose na elektronsko fakturisanje, zatim rokovi izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, tzv. RINO, kao i Zakona o registru administrativnih postupaka. U samom obrazloženju Zakona o elektronskom fakturisanju kao primarni razlog za njegovo uvođenje navedena je povećana vidljivost onih transakcija koje se obavljaju između subjekata i javnog sektora, zatim subjekata javnog i privatnog sektora i, na kraju, subjekata privatnog sektora koji se nalaze u sistemu PDV-a u našoj državi. Pod elektronskim fakturama, kao što znamo, podrazumevaju se oni računi koji se izdaju i primaju elektronskim putem i na način koji je naveden u Predlogu zakona nesumnjivo je da će samo uvođenje postupka elektronskog fakturisanja ubrzati sam način funkcionisanja, odnosno razmenu faktura. Zatim, sam postupak plaćanja je mnogo brži i efikasniji, jeftiniji, a mogućnosti za pravljenje grešaka prilikom sačinjavanja samih faktura su minimalizovane. Ja ću pokušati da kroz analizu pogodnosti, odnosno prednosti koje ovaj zakon ima, izdvojim određene celine na osnovu kojih bih možda malog bolje objasnila zašto je ovaj zakon dobar, odnosno zašto bi trebalo da ga podržimo u danu za glasanje. Za početak to je ušteda novca, zatim ušteda vremena i manje grešaka u radu. Kada kažem ušteda novca, tu mislim na uštedu koja se ostvaruje u smislu korišćenja poštanskih usluga. Kod većine kompanija, odnosno velikog broja kompanija koje izdaju veliki broj faktura, pre sveta uzmimo za primer one koji se bave veleprodajom, zaista je reč o velikom broju faktura koje se šalju na mesečnom nivou, a samim tim i sredstva koja se izdvajaju za poštanske usluge. Kod slanja fakture kompanija ne plaća samo poštarinu, veći i kovertiranje i štampanje. Negde sam pronašla podatak da elektronske fakture u ovom smislu donose uštede kompanija do čak 60% kada je reč o ovom pitanju. Poštanski troškovi mogu biti veći ukoliko se kupcima šalju fakture preporučenom poštom uz povratnicu i nije teško izračunati koliki je to iznos na mesečnom nivou, a koji jedna kompanija koja, recimo, pripada nekom nivou srednjih preduzeća, može, odnosno mora na mesečnom nivou izdvajati za potrebe slanja fakture. Ukoliko uzmemo za primer da je slanje jedne fakture 75 dinara, a ona, recimo, mesečno pošalje između 2.000 i 2.500 faktura, to bi onda značilo da je trošak na mesečnom nivou samo za poštanske usluge oko 150 hiljada dinara i složićete se sa mnom da jedna ovakva ušteda u pogledu sprečavanja, odnosno odsustva slanja poštom tih istih faktura mogla da dovede do značajnih ušteda na godišnjem nivou, posebno kada je reč o onim privrednim subjektima koji spadaju u privatni sektor, jer za njih zaista vreme u bukvalnom smislu znači i novac. Sledeća tema, odnosno celina koju bih pomenula u kontekstu prednosti ovog zakona jeste ušteda vremena i ona možda najdirektnije utiče na sam ishod i način poslovanja svih preduzeća, počev od malih, srednjih i do velikih kompanija. Vreme se troši ne samo na unošenje podataka, već i na arhiviranje, plaćanje računa. Zatim, kada je reč o nekim malim preduzećima koja ne koriste elektronsko bankarstvo, to podrazumeva odlazak u banku, što dodatno iziskuje i trud i vreme svakog od njih i zaista, ukoliko posmatramo na jedan sveobuhvatan način, uvođenje elektronskih faktura dovodi do uštede vremena u svakom mogućem pogledu. Na kraju, ali ne i najmanje važno jeste sam poslovni softver, odnosno poseban program u koji će obrađivati i čuvati sve one podatke koji se odnose na jednu fakturu u digitalnom formatu i on u svakom mogućem pogledu mogućnost za greške prilikom unosa samih podataka koji se digitalno čuvaju svodi na minimum. Možda je upravo jedna od ključnih odluka eFaktura, odnosno ona koja ih razlikuje od klasičnih papirnih, upravo ta, a to je njihov potencijal za automatsku obradu, što u nizu svih onih koji učestvuju u postupku izdavanja i slanja, pa i plaćanja faktura, tu mislim i na državu i na poresku upravu i carinu i kupce i prodavce, zaista podrazumeva jednu sveobuhvatnu uštedu, odnosno ima brojne benefite. Mi smo pre nekoliko dana protekle nedelje u stvari govorili o značaju zaštite podataka o ličnosti i poštovanju svih onih odredaba koje se nalaze u drugim zakonima, a koje se tiču materije zaštite podataka o ličnosti i mislim da je i Zakonom o elektronskom fakturisanju, kao jednom zakonu koji generiše i automatski obrađuje podatke o svim privrednim subjektima koji bi ušli u sam sistem elektronskog fakturisanja, da bi to praktično značilo da on mora da sadrži jedan dobar sistem zaštite svih tih podataka, odnosno da učini dostupnim samo one podatke koji su u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti, jer ćemo samo na taj način moći da stvorimo jedno stabilno poslovno okruženje i da sačuvamo njihovu privatnost. Takođe, u poslednjih godinu dana priča oko zaštite životne sredine i sama politika zaštite životne sredine u Srbiji nekako je intenzivirana. Složićete se sa mnom da i javnost o tome dosta više govori, ali i opredeljenost Vlade da izdvoji značajna sredstva zaista dolazi do izražaja i prosto se realizuje u svakom od koraka koje preduzima kada je reč o zaštiti životne sredine. E jedan od njih može biti i elektronsko fakturisanje. Tu mislim na jedan niz događaja koji sveobuhvatno može uticati na zaštitu životne sredine. Počeću od potrošnje papira, a samim tim i seče stabala. To nužno utiče na smanjenje troškova transporta, odnosno energije za transport. Zatim, to dovodi do smanjenja emisije štetnih gasova, što za kraj ima posledicu smanjenja ugljen-dioksida. Znači, radi se o jednom potpuno racionalnom i razumnom zahtevu da se prelaskom na elektronske fakture zaštiti u krajnjoj liniji životna sredina, što, priznaćete, jesmo stavili kao neki svoj prioritetni cilj u nekom narednom periodu. Zakon koji uređuje ovu oblast jeste novina u Srbiji. On nije u potpunosti prihvaćen ni kao pojam, a da ne govorim o načinu na koji će se on sprovesti. Međutim, to nije slučaj samo sa Srbijom. Naprotiv, takva situacija jeste i u drugim zemljama, mnogo razvijenijim nego što smo to mi. Konkretno, sam stepen usvajanja elektronskih faktura se u svetu kreće samo oko 8% u odnosu na ukupan broj faktura koji se izdaju. Na nivou EU taj prosek iznosi od 8% do 41%, u zavisnosti od razvijenosti same države i to jeste mali broj, ukoliko uzmemo u obzir da godišnje se na nivou EU izda preko 35 milijardi faktura. To jeste veliki broj. Ohrabruje činjenica da se upotreba, odnosno prihvatanje i usvajanje samih elektronskih faktura jeste u porastu i to jeste tendencija, odnosno namera naše države i očekujem da će, nakon usvajanja ovog zakona, svi ovi benefiti elektronske fakture biti prihvaćeni na način na koji sada pokušavamo da ga obrazložimo. Ne samo prednosti, nego jedna od bitnih stvari koju možda treba pomenuti, a koje može predstavljati eventualni rizik za potpunu primenu ovog zakona tiče se malih preduzeća i odnosi se na ono što za njih može predstavljati prepreku prilikom njegove primene. Tu mislim na poslovni softver koji i mala i srednja preduzeća moraju koristiti kako bi se uključili u sam sistem elektronskog fakturisanja. Uzmimo za primer da jedno malo preduzeće ne može da izvede računicu po kojoj bi joj štednja bila veća uvođenjem ovog softvera nego što bi se ostvarila ušteda o kojoj sam malopre govorila i u vremenu, i u svemu drugom, i u tom smislu možda treba razmisliti o tome kako ih podstaći da se priključe sistemu elektronskog fakturisanja, odnosno možda kroz sufinansiranje tih programa koje oni moraju imati. Upravo u tom smeru i ide predlog ovog zakona, imajući u vidu da im je obaveza za korišćenje elektronskih faktura pomerena za 1. januar 2023. godine, dakle, ona im je ostavila sasvim dovoljno prostora da razmisle o svojim poslovnim poduhvatima, da izvedu svoju matematiku, odnosno računicu koliko se to njima isplati i u kom konkretno poslovnom trenutku, kako bi se na vreme prilagodili elektronskom fakturisanju u svemu na način predviđen Zakonom o elektronskom fakturisanju. Ako posmatramo sa aspekta države, mislim da je jasan cilj uvođenja, odnosno donošenja ovog Zakona o fakturisanju, a to je jaz koji postoji između PDV-a, zatim borba protiv neprijavljenog PDV-a i nenaplaćenih poreza. Ako pođemo od toga da porez predstavlja osnovnu obavezu svakom građaninu u ovoj zemlji, onda je njegova opravdanost utoliko veća. Što se tiče izmena Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, ja se na njemu neću zadržavati, obzirom na to da se radi samo o usklađivanju datuma. Tim zakonom je predviđen početak primene, odnosno uvođenja elektronskih faktura od 1. jula 2021, pošto istovremeno razgovaramo o Zakonu o elektronskom fakturisanju, koji taj rok pomera za 1. januar 2022. godine, ova izmena se odnosi isključivo na to usklađivanje. Ukratko bih se osvrnula i na Zakon o registru administrativnih postupaka, kao jednom zakonu koji se odnosi na metodologiju administrativnog postupka, odnosno administrativnih postupaka i sam njihov sadržaj koji postoji na portalu E-uprave i pokušaću da iznesem argumente sa moje strane, odnosno sa strane poslaničke grupe Socijaldemokratske partije Srbije, zašto je ovaj zakon važan i šta će on nama, odnosno svim građanima ove zemlje suštinski i doneti. Složićete se sa mnom da privredni subjekti i građani vrlo često prilikom ostvarivanja nekih svojih prava ili pokretanja nekih postupaka koji su i po zakonu obavezni, ali koji, prosto, žele i sami da ostvare, jednostavno ne znaju na koji šalter treba da odu, ne znaju koje obrasce treba da popune, ne znaju koliki je iznos taksi i koliki je iznos naknada koje moraju da plate. Ispred svake od uprava vi imate oglasnu tablu na kojoj se nalaze popisani postupci, pa ljudi pokušavaju da na taj način prebrode ovaj problem i upravo iz tog razloga to zahteva ogroman trud i vreme svakog od nas. Dalje, administrativni postupci, sigurna sam da se svako od nas sa time suočio, traju veoma dugo i oni dugoročno posmatrano mogu predstavljati jedan nesigurni poslovni ambijent za sve one koji se usude da se bave nekim poslom u Srbiji, a uvođenjem, odnosno donošenjem jednog ovakvog zakona, koji bi na sveobuhvatan način sistematizovao i postupke i način njihovog donošenja i obrasce koji bi bili jednoobrazni i iznos taksi, zaista stvara jedno dobro poslovno okruženje, koje stvara sigurnost za svakog privrednog subjekta koji želi da u Srbiji radi bilo šta. U tom smislu, pokrenut je i višegodišnji projekat „E-papir“, čija je posledica donošenje ovog zakona i njegov cilj jeste bio da se svi administrativni postupci obavljaju elektronskim putem, da kažem, iz fotelje. Po onome što sam pronašla u materijalu, očekivani rezultati ovog projekta do 2021. godine su delimično realizovani. Trebalo je da do ove godine bude uspostavljen registar svih administrativnih postupaka, da se optimizuje 500 najučestalijih i najskupljih postupaka, zatim, da se izvrši digitalizacija 100 postupaka za izdavanje dozvola i saglasnosti i da se smanje troškovi administracije u privredi za oko 15% u odnosu na ono koliko se sada izdvaja. Pokušaću da sumiram šta je od svega toga urađeno. Uključilo se 84 institucije javne uprave na republičkom nivou, kao i Privredna komora Srbije, popisano je oko 2.500 administrativnih postupaka. U svakoj instituciji određen je koordinator koji se bavi ovim pitanjem i to zaista jeste pohvalno, jer imate službenika koji se bavi samo tim pitanjem, a da je u isto vreme rasterećen nekih drugih poslova koji ga mogu ometati u realizaciji primarnog cilja. I na kraju popisani su na jednoobrazan način svi postupci i kao takvi uneti u elektronsku bazu. Moram da kažem da bi ovim zakonom svi administrativni postupci i ostali uslovi bili i transparentni i dostupni, a samim tim sprečili bi mogućnost za zloupotrebu, zatim, protekciju i korupciju, jer bi se u tom kontekstu umesto odlazaka sa jednog na drugi šalter, pri čemu rizikujete da dobijete potpuno pogrešne i oprečne podatke o tome kako određeni postupak treba voditi od strane različitih službenika, zaista na jedan ovakav način, preko jednostavne pretrage, odnosno registra svih postupaka, građani mogu olakšati sebi poslovanje i kreirati svoje poslovne zadatke. Iz tog razloga, imajući u vidu da svi ovi zakoni o kojima danas razgovaramo zaista jesu u interesu građana, omogućavaju im da svoje poslove završe što pre, zatim, utiču na odsustvo korupcije i na smanjenje mogućnosti malverzacije, ja lično mislim da su ovi zakoni odlični. Zato će SDPS u danu za glasanje podržati sve ove predloge zakona. Hvala lepo.
Zahvaljujem se ovlašćenoj predstavnici SDPS. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SVM narodna poslanica Rozalija Ekres.
Hvala lepo. Poštovana potpredsednice Kovač, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SVM, kao njen ovlašćeni predstavnik, izražavam veliko zadovoljstvo setom predloženih zakona koji su danas na dnevnom redu. Kao što smo čuli u uvodnom izlaganju gospodina ministra, reč je o četiri predloga, od kojih su dva potpuno nova, veoma značajna, a to su Predlog zakona o elektronskom fakturisanju i Predlog zakona o registru administrativnih postupaka. Veoma bitnim smatramo i dva predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izvršenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, kao i izmene i dopune Zakona o osiguranju. Svoje izlaganje ću započeti sa Predlogom zakona o elektronskom fakturisanju. U Nacionalnom programu za suzbijanje sive ekonomije govori se o potencijalnom doprinosu elektronskih faktura, na suzbijanju sive ekonomije, isticanjem da prelazak na elektronske fakture otvara mogućnosti za efikasnije poslovanje poreskih obveznika, kao i efikasniji nadzor nad plaćanjem poreza na dodatu vrednost. Kao osnovne pogodnosti uvođenja elektronskih računa ističe se da bi se njima značajno smanjilo administrativno opterećenje i omogućila celovitija informatička rešenja u poslovanju i doprinelo očuvanju životne sredine. Program razvoja elektronske uprave u Republici Srbiji za period od 2020. do 2022. godine, sa akcionim planom za njegovo sprovođenje, takođe govori u prilog potrebe za donošenjem posebnog zakona koji bi regulisao oblast elektronskog fakturisanja. Primenom ovog zakona će se uspostaviti vidljivost u pogledu širokog kruga transakcija između subjekata javnog sektora, subjekata javnog i privatnog sektora i subjekata privatnog sektora u sistemu elektronskih faktura. Kroz obaveze elektronskog evidentiranja u sistemu elektronskih faktura, koji se fazno uvodi od 1. januara 2022. godine, postaće vidljiva svaka obaveza obračunavanja poreza na dodatu vrednost, što omogućava kontrolu i uvid i na taj način značajno će se povećati uspešnost naplate poreza, samim tim, olakšaće se rad poreske uprave. Zakon će javnom sektoru, a posebno privredi olakšati rad, uštedeti vreme i smanjiti troškove poslovanja. Sa uvođenjem ovakvog zakonskog rešenja pravimo važan korak napred u procesu inovacija i digitalizacije. Srbija postaje moderna država koja ide u korak sa najnovijim poslovnim trendovima u svetu, što SVM svakako podržava. Sve ove činjenicu su dovoljan razlog da Predlog zakona o elektronskom fakturisanju ima našu punu podršku. Sledeći pravni akt koji je danas na dnevnom redu je Zakon o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Menja se samo u jednom članu. Navedena izmena je potrebna u cilju usaglašavanja sa Predlogom zakona o elektronskom fakturisanju kojim je propisana obaveza subjekta javnog sektora da primi i čuva elektronsku fakturu izdatu u skladu sa ovim zakonom, kao i obaveza izdavanja elektronske fakture drugom subjektu javnog sektora, počev od 1. januara 2022. godine. Treći pravni akt koji je danas na dnevnom redu plenumske rasprave je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju. Sektor osiguranja, kao jedna od najvažnijih finansijskih delatnosti u svakoj razvijenoj privredi, u Republici Srbiji poslednjih godina ima konstantan rast, ali ipak nedovoljan, imajući u vidu potencijal sa kojim raspolaže. Još uvek je osigurano veoma malo građana i njihove imovine, kao i imovine pravnih lica tako da postoji veliki prostor za razvijanje zdravog i efikasnog tržišta osiguranja koji bi doprineo i razvoju same države. Ukupna premija osiguranja u Srbiji iznosi oko 2% BDP i u poređenju sa EU gde iznosi 8%, naše tržište je i dalje nerazvijeno. Prema poslednjim zvaničnim podacima u Srbiji posluje 20 osiguravajućih društava sa preko 11.000 zaposlenih. Poslovima osiguranja bavi se 16 društava, dok se poslovima reosiguranja bave četiri društva. Kao jedan od faktora koji ima negativan uticaj na razvoj tržišta osiguranja je i postojanje društvenog kapitala u određenim društvima za osiguranje. Ustav Republike Srbije ne prepoznaje društvenu svojinu kao oblik svojine što stavlja u neravnopravan položaj društva osiguranja koja u okviru osnovnog kapitala i dalje imaju društveni kapital. Reč je o tri o kompanije, a to su „Dunav osiguranje“, Dunav re“ i „Triglav osiguranje“. Trenutno važeći pravni okvir koji se tiče društvenog kapitala u društvima za osiguranje nije dovoljno jasan i precizan, niti je primenjiv u određenim slučajevima. Stoga rešenje predloženo ovim zakonom donosi mnoge pozitivne stvari na finansijsko tržište Republike Srbije. Naime, ovim zakonom se najzad rešava pitanje društvenog kapitala u društvima za osiguranje na jedan sistemski i efikasan način. Time se omogućava otklanjanje nejednakosti na tržištu koju je društveni kapital donosio predmetnim društvima za osiguranje koja se sada kroz olakšavanje poslovanja i vođenja poslovnih knjiga izjednačavaju sa ostalim učesnicima na tržištu. Takođe, celokupan kapital u ovim društvima napokon dobija titulara čime se povećava transparentnost i odgovornost u poslovanju. Kao što smo čuli promena vlasničkih prava na društvenom kapitalu u navedena tri društva za osiguranje će se izvršiti na taj način što se 70% društvenog kapitala prenosi na Republiku Srbiju, do 25% kapitala prenosi se zaposlenima i bivšim zaposlenima kroz besplatne akcije, a preostalih 5% društvenog kapitala prenosi se akcionarskom fondu. S obzirom na tendenciju da se u ukupnoj privredi Republike Srbije očekuje značajan rast, realna su očekivanja da će ukupna premija osiguranja u narednom periodu i dalje pokazivati rast. Kao što je poznato, sektor osiguranja direktno zavisi od ukupnog razvoja ekonomije. Osiguranjem se omogućava mudro upravljanje rizikom, postizanje stabilnosti i razvoja. Međutim, pored ekonomskog razvoja potrebno je raditi i na promociji i podizanju nivoa svesti, odnosno edukaciji građana o važnosti osiguranja i načina na koji funkcioniše. Imajući u vidu važne ekonomske i društvene aspekte osiguranja, Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o osiguranju zaslužuje podršku. Sledeći novi zakon u okviru današnjeg zajedničkog načelnog pretresa je Predlog zakona o registru administrativnih postupaka. Ovaj zakon ima za cilj uspostavljanje registra administrativnih postupaka. Navedeno znači da će na jednom mestu biti pobrojani administrativni postupci koje sprovodi uprava, a u kojem privredni subjekti i građani mogu ostvariti svoja pojedina prava. Kada privredni subjekti i građani žele da ostvare neko svoje pravo ili ispune obavezu često ne znaju kome da se obrate, šta im je od dokumentacije potrebno, u kojem se roku rešava njihovo pravo, da li je potrebno da se nešto plati, a ako jeste koliki je iznos koji treba platiti, koja je procedura rešavanja itd. Najčešće ne znaju ni koga bi to pitali. Svedoci smo da se u praksi često dešavalo da se na raznim šalterima od službenika dobijaju različite informacije u vezi sa istim zahtevom, što je izazivalo dodatnu konfuziju kod građana. Neretko su odustajali od svojih mogućih benefita ili nisu ispunjavali svoje obaveze. Uspostavljanjem registra postiglo bi se da javno budu dostupne sve informacije o svim administrativnim postupcima koji su propisani republičkim, pokrajinskim i lokalnim propisima. Takođe, uspostavljanjem ovog registra doći će do uštede, kako na strani privrednih subjekata i građana, tako i na strani samih državnih organa, jer će biti propisani jednostavniji i jasniji obrasci zahteva, veća preciznost i jednoobraznost i elektronsko vođenje postupaka, a za građane i privredne subjekte će biti obezbeđena znatno veća sigurnost jer će imati jasnije postupke i javno dostupne informacije o njima. Istovremeno, moći će se izbeći stvaranje gužvi, što je pogotovo u ovom periodu širenja zarazne bolesti veoma značajno, jer će se lakše dolaziti do obrazaca i spiska dokumentacije koja je potrebna, te će stranke sve neophodno moći pribaviti i bez odlaska kod nadležnog organa, biće dovoljan sam uvid u registar. Usvajanjem zakona pozitivno će se uticati i na unapređenje poslovnog funkcionisanja pravnih lica. Na jednom mestu će biti pobrojani svi administrativni postupci koja pravna lica mogu da vode, kao i način kako mogu da ostvare svoja prava, što će za posledicu imati brže ostvarivanje njihovih prava, ali i obaveza koje pravni subjekti imaju prema državnih organima. Zbog svega navedenog, možemo zaključiti da će posle usvajanja ovog zakona postignuća biti višestruka, a to su sigurno i transparentno poslovno okruženje, bitno smanjeni troškovi poslovanja privrednih subjekata i građana kao i pojednostavljenje, ostvarivanje prava i obaveza privrednih subjekata i građana. Iz našeg ugla gledanja na organizaciju i sprovođenje administrativnih postupaka, u Danu za glasanje poslanička grupa SVM će sa velikim zadovoljstvom podržati Predlog zakona o registru administrativnih postupaka, kao i sve ostale predloge zakona koji se nalaze na dnevnom redu današnje sednice o kojima sam govorila. Hvala lepo.
(Potpredsednica se obraća na maternjem jeziku.) Zahvaljujem. Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe SPS, narodna poslanica Snežana Paunović.
Zahvaljujem potpredsednice. Uvaženi ministre, poštovani predsednici Ministarstva finansija, drage kolege i najpre uvažene građanke i građani Srbije, najpre da kažem da će poslanici SPS svakako podržati predloženi set zakona, ali da to ne bi bilo blanko podrška probaću da objasnim zbog čega. Današnja parlamentarna rasprava obuhvata četiri predloga zakona značajna kako za unapređenje pravnog okvira u nekoliko značajnih oblasti, tako i za dalje usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama, pre svega EU. Na dnevnom redu Predlog zakona o elektronskom fakturisanju, Predlog zakona o registru administrativnih postupaka, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju i Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Ja ću se svakako kao ovlašćeni predstavnik osvrnuti na ceo set zakona, ali će moje kolege iz poslaničke grupe podrobnije govoriti i baviti se sa pojedinim zakonima iz ovog sveta, zato što svaki od ovih zakona zaista zaslužuje posebnu pažnju i jedno vreme koje treba posvetiti. Ja sam limitirana, zato ću probati da se sažmem što je više moguće. Pred nama je potpuno novi propis, to je Predlog zakona o elektronskom fakturisanju. Govorile su kolege, uvodi se sistem elektronskog fakturisanja komercijalnih transakcija. Dakle, klasične fakture u papirnoj formi zamenjuju se elektronskim fakturama i ovaj zakon na taj način stvara još jedan važan pravni osnov daljeg razvoja pre svega informatičkog društva i to u sektoru najvažnijeg, rekla bih, finansijskog poslovanja. Napredak Srbije u digitalizaciji je prepoznatljiv, skoro da nema toga ko ne zna šta se sve u proteklom periodu uradilo na temu. Nesporan je rezultat čije pozitivne efekte već osećaju svi građani i ključni među njima je uvođenje Elektronske uprave, a na nekoliko prethodnih sednica govorili smo i o različitim projektima infrastrukturnog opremanja u oblasti informaciono komunikacionih tehnologija, odnosno uvođenje interneta od škola do ruralnih sredina. Uvođenje elektronske fakture kao obaveznog načina fakturisanja svih transakcija će maksimalno pojednostaviti, ubrzati i doprineti pre svega optimizaciji i procedura koje postupak fakturisanja u klasičnom smislu reči podrazumeva. Elektronsko fakturisanje postaje obaveza za sve transakcije koje se odvijaju između subjekata javnog sektora, između subjekata javnog i privatnog sektora i subjekata privatnog sektora, osim privatnika koji su obveznici poreza na dohodak od samostalne delatnosti i obveznika poreza na dobit pravnih lica koji su svrstani u kategoriju dobrovoljnih korisnika elektronskog fakturisanja. Uvođenjem sistema elektronskog fakturisanja unapređuje se transparentnost, pre svega, obavljanja svih javnih poslova, obezbeđuje se vidljivost i proverljivost širokog kruga transakcija, načina njihovog fakturisanja, a time i njihove naplativosti, što je apsolutno od opšteg interesa. Elektronsko fakturisanje će doprineti jačanju pravne sigurnosti, a ne treba zanemariti ni efekat jednostavnije kontrole obračunavanja PDV. Kroz propisivanje obaveza elektronskog evidentiranja u sistemu elektronskih faktura postaće vidljiva svaka obaveza obračunavanja poreza na dodatnu vrednost, što u krajnjoj liniji treba da doprinese povećanju uspešnosti, pre svega naplate poreza. Kao što sam rekla i uvodnom delu, u ovom Predlogu zakona će govoriti i moje kolege obuhvatnije iz poslaničke grupe, ja ću se prebaciti na Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama koji se menja zbog potrebe da se rok od kojeg počinje zakonska obaveza elektronskog fakturisanja iz ovog zakona uskladi sa rokom propisanim novim predlogom Zakona o elektronskom fakturisanju i to je negde, čini mi se, neko pre mene i rekao, ovaj zakon zapravo, ova dva zakona prate jedan drugi. Treći zakon iz ovog paketa kome bih ja posvetila najviše pažnje jeste Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju. U svakom razvijenom društvu i razvijenoj privredi, sektoru osiguranja predstavlja jednu od najvažnijih finansijskih delatnosti i njemu se poklanja velika pažnja. Da podsetimo kratko šta je istorijat osiguranja kao delatnosti kod nas. Osiguranje na značaju dobija sa razvojem kapitalizma i potrebom da se najpre zaštiti, odnosno osigura imovina. Kasnije su to i različiti modeli životnog osiguranja. Istovremeno se delatnost osiguranja prepoznaje kao profitabilna i perspektivna finansijska delatnost, a osiguravajuća društva postaju vlasnici značajnog kapitala koji je često bio i dobar investicioni potencijal. Srbija ima bogatu tradiciju u osiguranju. Prvi pisani dokument u kome se pominje osiguranje bio je još Dušanov zakonik iz 1349. godine u kome se predviđaju mere osiguravanja imovine od povećanog rizika kao što su požar, pljačka, namerne paljevine, tako da slobodno možemo da kažemo da smo još u 14. veku imali neki vid Zakona o osiguranju, a to je, složićete se svi, mnogo pre drugih, danas razvijenijih zemalja od nas. U novije vreme u Srbiji je prva domaća osiguravajuća ustanova osnovana 1897. godine pod nazivom „Beogradska zadruga“. Posle Drugog svetskog rata osiguranje je prešlo u državnu svojinu, a kontinuitet nekoliko osiguravajućih društava koje su doživele brojne transformacije od 1945. godine do danas, oličene su u jednoj od najvećih osiguravajućih kompanija u regionu, a to je kompanija „Dunav osiguranje“. U Srbiji delatnost osiguranja danas predstavlja perspektivan deo finansijskog sektora, a njegovo funkcionisanje i dalji razvoj zavisi, pre svega, od ukupnog razvoja privrede, jer osiguranje zavisi od raspoloživosti, pre svega, sredstava na tržištu za ove namene. Danas sve intenzivniji privredni razvoj Srbije omogućava veći prostor za razvoj sektora osiguranja, što nameće potrebu da se postojeće stanje u ovom sektoru što pre uskladi sa pravnim sistemom, ali i sa potrebama tržišta osiguranja. Upravo iz tih razloga mi danas razgovaramo o potrebi izmene Zakona o osiguranju u delu koji se odnosi na transformaciju svojine u našim osiguravajućim kompanijama, a to su „Dunav osiguranje“ a.d.o, „Dunav Re“ i „Triglav osiguranje“ a.d.o, akcionarsko društvo osiguranja. Nažalost, u sva tri društva za osiguranje koja su veliki finansijski resurs Srbije, pre svega „Dunav osiguranje“, još uvek nije do kraja završen proces transformacije društvenog kapitala u druge oblike, koji su danas po našem Ustavu prepoznati. Dakle, u kompaniji „Dunav osiguranje“ prema raspoloživim podacima većinski paket još uvek čini društveni kapital i to skoro 52%. U „Dunav Re“ društveni kapital čini 4,58% i u „Triglavu“ 0,12. U svim ovim kompanijama nije okončan proces kojim bi se uspostavila adekvatna svojinska forma koja je u skladu sa Ustavom, a kapital postao, pre svega funkcionalan i obezbedio nesmetan razvoj ovih kompanija. Jedan od faktora koji ima negativan uticaj na razvoj tržišta osiguranja jeste upravo postojanje društvenog kapitala, pre svega kod „Dunav osiguranja“, našeg najvećeg osiguravača na tržištu i od početka primene prvog Zakona o transformaciji društvenog kapitala u druge oblike, preko Zakona o privatizaciji i drugih propisa koji se u ovoj oblasti primenjuju, bilo je više pokušaja da se pitanja svojine kapitala ove tri kompanije reši, ali nedovoljno uspešno do sada. Predlog zakona koji je pred nama nudi jedan optimalan zakonski model kojim se na sistemski i efikasan način trajno rešava otvoreno pitanje društvenog kapitala u društvima za osiguranje. Time se omogućava otklanjanje nejednakosti na tržištu koji je društveni kapital donosio ovim društvima za osiguranje. Ono što je najvažnije sada, celokupan kapital u ovim društvima napokon dobija titulara, čime se povećava transparentnost i pre svega i odgovornost u poslovanju. Zakonom se predlaže da se društveni kapital u osiguravajućim društvima rasporedi na sledeći način: 70% društvenog kapitala prenosi se na Republiku Srbiju, do 25% društvenog kapitala prenosi se zaposlenima bez naknade, to su tzv. besplatne akcije koje glase na ime, i 5% društvenog kapitala prenosi se akcionarskom fondu. Ovo smatramo ekonomski racionalnim, ali i socijalno pravednim modelom transformacije društvenog kapitala u „Dunav osiguranju“ i u ostala dva društva. Naročito smatram da je podela besplatnih akcija zaposlenima i penzionerima jedno dobro rešenje. Podsetilo me je na onaj prvobitni model privatizacije iz devedesetih godina, a to je bio model radničkog akcionarstva po kome su svi radnici imali pravo na besplatne akcije u svojim preduzećima. Kako sreće da smo to sproveli do kraja, onda nam posle 5. oktobra ne bi DOS rasprodavao preduzeća za po tri evra. To je bio dobar način da predupredimo ono što se desilo. Nažalost, nismo uspeli. Četvrti i ne najmanje važan zakon iz ovog seta jeste Predlog zakona o Registru administrativnih postupaka kojim se uređuje uspostavljanje, upravljanje, vođenje, sadržina, način korišćenja registra i druga značajna pitanja za njegovo funkcionisanje. Ovaj elektronski vođen registar možemo smatrati još jednim primerom pre svega te digitalne tranzicije o kojoj sam govorila i doprinosom reformi javne uprave čija modernizacija i digitalizacija jesu neophodan uslov za efikasno i racionalno, pre svega, ostvarivanje prava građana i privrede pred organima javne vlasti. Tu smo nekad imali najveće probleme. Registar jeste jedinstvena centralizovana elektronski vođena evidencija o svim administrativnim postupcima koji se sprovode u Republici Srbiji i on treba i mora da doprinese standardizaciji postupaka, metodološkom ujednačavanju prakse i transparentnosti pre svega u vođenju administrativnih postupaka, što je najvažnije olakšaće njihovu kontrolu. Konačan rezultat treba da bude zadovoljan građanin koji je za nekada veoma komplikovane procedure mnogo vremena provodio na šalterima. Mislim da se sada svi osećaju daleko relaksiranije. To znači da će svaka zainteresovana stranka u javno dostupnom registru moći da prati kretanje svog predmeta i administrativne postupke koji se primenjuju u postupku rešavanja njegovog predmeta. On mora da sadrži tačne i ažurne podatke o postupcima kako bi se obezbedile precizne i javno dostupne informacije o postupcima koje organi sprovode. Ovo je veoma važno, jer je u ostvarivanju prava, obaveza i pravnih interesa privrednih subjekata i građana. Na kraju, rešićemo onaj čuveni problem. Kada se uspostavi Registar administrativnih postupaka, ona narodna krilatica – fali još jedan papir će napokon, ja verujem, postati prošlost. Dakle, kao što sam i na početku rekla, jako važan set zakona pred nama. Interesovanje mojih kolega je veliko, ja to vidim po broju prijavljeni govornika, uprkos činjenici da iza nas jeste veliki posao, jer smo imali i rebalans budžeta o kome smo razgovarali, pa smo malo svi na izmaku snage. Naglasiću još jednom da će Poslanička grupa SPS svakako podržati ovaj set zakona, pre svega zato što se zaista predlaganjem ovakvih zakona vodilo računa i u centru interesovanja je bio građanin Srbije kao neko kome treba i olakšati i unaprediti kvalitet života. To je uvek razlog da pružimo podršku za kvalitetna zakonska rešenja i gotovo sam sigurna da će biti još kvalitetnijih rešenja ovog tipa pred nama i da ćemo u ovom mandatu završiti makar ovaj proces digitalizacije koji ne traje kratko i ne može da traje kratko jer je kompleksan. Dakle, još jednom, glasaćemo za predložene zakone. Zahvaljujem se na pažnji i ministru i saradnicima.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, sa setom ovih zakona Republika Srbija, njena privreda, javna uprava, pa čak i određena društva kapitala nastavljaju onaj reformski proces koji je započet još 2014. godine za vreme prvog mandata predsednika Vlade Republike Srbije, a sada predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Ako se malo zamislimo i pokušamo da se setimo komentara koji su bili pre samo tri ili četiri godine na to da Srbija treba da krene putem digitalizacije korišćenjem savremenih tehnologija pre svega u domenu javne uprave, a kasnije i privrede, i u tom ekspozeu koji je gospođa Ana Brnabić dala u Narodnoj skupštini bivši režim se na najgrublji, najnepristojniji način podsmevao tome šta je strategija Republike Srbije. Šta god da je tada urađeno, šta god da je tada predloženo, šta god da je stavljeno pred Vladu Republike Srbije, pred ministre u Vladi Republike Srbije od strane bivšeg režima izvrgavano je ruglu i podsmehu, a čini mi se da baš to elektronsko poslovanje i način elektronske uprave koji sprovodi naša javna uprava čini mi se da su bili najveći predmet podsmeha valjda zato što ili nisu znali ili zato što nisu umeli ili zato što nisu hteli za vreme njihove vlasti to da urade. Danas, 2021. godine ne samo da smo zbog tog početka digitalizacije naše privrede i javne uprave imali one konkretne administrativno-birokratske pogodnosti koje su ranije predstavljale za naše građane veliki problem, već se videlo i sada prilikom imunizacije koliko je Republika Srbija bila spremna da brzo započne i efikasno vodi postupak imunizacije naših građana. Dobrim delom ta brzina i efikasnost ogleda se baš u tome što su te određene reforme koje su sprovođene unazad nekoliko godina postigle izvestan stepen, mogu da kažem, i da budemo primer jednom velikom delu međunarodne zajednice kako možete biti uspešni u jednoj oblasti gde su se pogotovo zapadne tehnologije i zapadne zemlje smatrale dominantnim. Kao što reče moj uvaženi kolege Dabić, jeste da će sa ovim Predlogom zakona i primenom Zakona o elektronskom fakturisanju svakako da će država da obezbediti bolju naplatu poreza, samim tim mnogo više sredstava za izgradnju puteva, predškolskih ustanova, školskih ustanova, zdravstvenih centara. To jeste važno, ali svakako bih istekao još jednu jako važnu činjenicu. Po našem Ustavu svi naši građani su potpuno ravnopravni. Imaju ista prava, iste obaveze, tj. jedna od njihovih obaveza jeste da oni koji obavljaju određenu delatnost i iz te delatnosti ostvaruju određene prihode plaćaju porez. Sadašnji oblik načina poslovanja iziskivao je velike napore raznih inspekcijskih službi da se suzbije sivo tržište jer čini mi se da u nekom načinu shvatanja da je prevariti državu nešto što je bilo lepo, privlačno. Čak šta više, bivši režim je svojim postupcima i ponašanjem preko svojih istaknutih privrednika i davao taj podsticaj da običan građanin ne mari za državu i da jednostavno država bude ta koja treba da se čerupa, da se pljačka, da se uništava, kao da ta ista država tim istim našim građanima i nije potrebna. Tako da svakako da jeste ovo jedan od zakona koji će i na tom polju da donese određene pogodnosti. Mogu da kažem da je Srbija na kraju 20. veka u mnogim tim informacionim tehnologijama, valjda zbog svog načina poslovanja i specifičnog državnog uređenja bila po mnogo čemu ispred mnogih zapadnih zemalja, pogotovo kada je u pitanju platni promet. Međutim, bivši režim je valjda, u želji da ne ostane bilo kakvog traga, ili ozbiljnog traga za njihove finansijske i svake druge transakcije, kojima su pljačkali građane i privredu, uništio taj platni promet, mada smo uz velike napore uspeli da ga obnovimo i stavimo u potpunu funkciju. Ali, dokle je išlo čak to uništavanje, mogu da kažem da su namerno za vreme svetske ekonomske krize koja je izbila 2008. godine, usporavali finansijske transakcije, pod izgovorom da utiču na devizno tržište i da se smanje dnevno oscilacije naše nacionalne valute u odnosu na evro. Kad to pročitate, ili saznate, vi kažete, u redu, nešto rade da nas zaštite. Nije tačno. To su radili da bi njihovi privrednici, njihovi tajkuni koji su bili jako bliski njima, ne bi imali onu konkurenciju sitnog sektora, koji su uništavali svojim poslovanjem. O tome ćemo malo kasnije kada dođemo i na jedan od ovih zakona gde se sad samo usklađuju izmene početka primene zakona. Svakako da je Zakon o elektronskom fakturisanju jedna novina u funkcionisanju srpske privrede, naših javnih preduzeća i pokazuje da onaj proces koji smo započeli prilikom digitalizacije naše države, daje prve rezultate i da samo sada treba da nastavimo jedan korak napred po tom pitanju. Drugi zakon, jedan od zakona o kojima danas raspravljamo jeste i zakon o izmeni i dopuni Zakona o osiguranju. Kaže se u predlogu zakona, može da se pročita, da je jedan od razloga zašto se donosi ovaj zakon to što je dosadašnje naše osiguravajuće kompanije, odnosno jedan deo, pripada društvenom kapitalu. Ustavom iz 2007. godine, društveni kapital je prestao da postoji. Sad se postavlja pitanje, još kad smo ušli u primenu novog Ustava, zašto i ovaj oblik svojine nije bio rešen. Znate zašto, zato što društvena svojina može da bude u restrukturiranju ili u procesu privatizacije. Bivši režim je hteo da proda sve naše osiguravajuće kompanije, zato nije ni izvršena, da kažem, konverzija, iz društvenog u državni kapital. Neko će da kaže, pa, dobro, to su samo poslovi osiguranja, nije baš samo poslovi osiguranja. Znate, prvo, svaka kompanija koja dobije saglasnost naših državnih organa, pa i Narodne banke Republike Srbije, koja vrši nadzor nad radom osiguravajućih kompanija vrše određena javna ovlašćenja. Poslovi osiguranja jesu jako značajni za poslove privrede, osiguranje imovine i života građana Republike Srbije. Ali, sad tu ima još jedan drugi problem, a to je šta sa sredstvima i novcem koji privreda, građani, pa, i država uplaćuju osiguravajućim kompanijama. Tu su propisi prilično unapređeni u odnosu na vreme perioda vlasti bivšeg režima, a načini na koji se ta sredstva obezbeđuju jeste da jedan deo sredstava ide za pokrivanje rezerve radi isplate premije osiguranja, a drugi deo mora da bude plasiran, ili kod poslovnih banka određenog boniteta, ili u državne hartije od vrednosti. Sada, za vreme bivšeg režima prihodi svih naših državnih osiguravajućih kompanija, bili su plasirani kao obezbeđenje kod određenih poslovnih banaka, pa, čak su plaćali i kamate na čuvanje tih sredstava, a ta ista sredstva su korišćena da se kupuju državne hartije od vrednosti, na koje su poslovne banke obračunavale kamate. Znači, država je plaćala poslovnim bankama kamate na sredstva koja su prikupljena od državnog ili društvenog kapitala, nazovite kako god hoćete. Tu ne mogu da krivim poslovne banke, jer poslovne banke rade ono što im vi dozvolite zakonom, ili podzakonskim aktima, nego, postavljam sad pitanje - čiji i koliki je bio finansijski motiv, da to dozvoli osiguravajućim kompanijama? Koji su razlozi bili za takvo ponašanje? Znate, malo suludo izgleda da vi imate sredstva, da ta sredstva uplatite kod banaka, a onda kada radi penzije emitujete državne hartije od vrednosti sa kamatama 22, 24, 26% na godišnjem nivou, ta ista vaša sredstva vama banka da sa tom kamatom od 24, 25, 26% na godišnjem nivou. Zato nisu vršili konverziju kapitala. Samo su čekali pogodan trenutka da privatizuju sve osiguravajuće kompanije u Republici Srbiji. Malo su naišli na otpor kada su pokušali da prodaju „Telekom“, pa su se nadali da će u izborima posle 2012. godine taj posao da završe. Jedino ih je u tome sprečio Aleksandar Vučić i SNS. Inače mi više ne bismo imala naše osiguravajuće kompanije, a one koje bi radile ovde na tržištu, plasirale bi sredstva u skladu sa svojim interesom, a ne sa interesima Republike Srbije. Sada tu dolazimo do jednog, mnogi kažu tehničkog detalja, tehničkog Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Jeste, menja se samo datum, usklađuje se zakon sa Zakonom o elektronskim fakturama, ali pogledate zakon osnovni je donet 2012. godine. To je bio jedan od prvih zakona koji je donet za vreme vlasti SNS, a razlog jeste što se kod nekoliko privrednih subjekata na teritoriji Republike Srbije nagomilao kapital najvećeg broja naših privrednih društava, preduzeća. Mogli ste bez obzira šta god da napišete na fakturi, bez obzira kakav god ugovor da imate, prinudnu naplatu nije bilo moguće sprovesti. Menice vam nisu davali. Ako bi ste ih tužili sudu, čekali bi ste po dve, tri godine da bude zakazano prvo ročište. Da bi privrednici koji su poslovali sa tajkunskim preduzećima, a reći ću i koja su, došli nazad do svog novca, morali su stalno da se odriču dela zarade, na kraju da se odriču i dela supstance da bi povratili svoj novac i platili svoje obaveze koje su stvarali u poslovanju sa tajkunskim preduzećima. Jedan čovek kome su prostirali crveni tepih za vreme bivšeg režima koji se hvalio da je najuspešniji privrednik u Republici Srbiji, da je njegova firma svetska kompanija je gospodin Mišković i „Delta“ kompanija. On je upravo to radio. Miškovićeva „Delta“ je bila gospodar privrednih tokova u Srbiji i njen razvoj nije bio zbog umešnosti njenog vlasnika i poslodavca i tolike profite nisu zarađivali zato što su znali da pronađu posao, nego su zarađivali zato što su bili bliski sa bivšim režimom koji sada predvodi Dragan Đilas. Forma je bila jako jednostavna. Zahvaljujući jako lošoj zakonskoj regulativi, uspostavio je monopol na tržištu. Hteli ili ne, svaki proizvođač robe široke potrošnje u Srbiji morao je da posluje sa „Deltom“. Svaki uvoznik robe široke potrošnje morao je da posluje sa „Deltom“. Mogao je da napiše da roba koja mu je data dospeva, a rok plaćanja za 30 dana, 60 dana, 120 dana, 180 dana, dobiće novac za tri godine. A dotle će Mišković da se hvali kako je on uspešan privrednik tako što će da isisava supstancu naše privrede, prevaljuje na svoju kompaniju. Dok se privreda koja je poslovala sa njim zaduživala kod poslovnih banaka sa deviznom klauzulom, on je te iste kredite plasirao preko tih poslovnih banaka svojim poslovnim partnerima i sa parama svojih poslovnih partnera. I onda kažete da ste uspešni. Ne, ja to zovem lopužom, prevarantom, hohštaplerom. Tu nema uspeha. Tu zloupotrebljavate poluge vlasti i bliskost sa tadašnjim režimom i Draganom Đilasom da postanete najbogatiji čovek u Srbiji, da vam sudovi ne mogu ništa, da vam sredstva prinudne naplate ne mogu ništa. To ne može bez bliskosti sa tadašnjim režimom. A tako je i bilo. I kad isisate sav kapital, ne samo što postajete bogatiji, nego sva ona preduzeća gurate u propast sa kojima ste poslovali, valjda u nadi da će neko drugi da dođe pa ćete njih ponovo da pljačkate, da ćete ponovo da im otimate. Valjda je mislio da će to uvek tako da traje. Verovatno se nadao da će Aleksandar Vučić da pristane na ono što su pristajali Boris Tadić, Dragan Đilas i ostala kompanija. Ovaj zakon, osnovni zakon koji je donet 2012. godine, donet je zbog kompanija koje su poslovale kao „Delta kompanija“ i kao što je poslovao Mišković. I to je bio prvi znak da država neće više da dozvoli to što se radilo do 2012. godine. Tada Mišković ponovo pokrene čitavu mašineriju, svojim novcem, da ruši Aleksandra Vučić i kasnije mu se pridružuje Dragan Đilas. Jer, znate, ovde nisu u pitanju desetine miliona evra, nisu u pitanju ni stotine miliona evra, ovde su u pitanju milijarde evra. Milijarde koje su otimane od građana Srbije, od privrede Srbije, od države Srbije i završavale u egzotičnim zonama, poreskim rajevima i sve ostalo. Pogledajte samo oko privatizacije „Maksija“. Gde god pročitate, videćete da Mišković obećava, osim što su slagali da je to najveća investicija u Srbiji, to nije nikakva investicija, prodajete imovinu, kakva je to investicija, nije to nova imovina, investicija je valjda nova imovina, svuda se obećava da je transakcija izvršena sa imovinom koja je u Srbiji i da će biti plaćeni porezi Republici Srbiji. E, sada pitam – a koliko je plaćeno? Nije ništa. Sav novac je iznet iz Republike Srbije zato što navodno vlasnici te imovine nije bio Mišković nego neke kompanije iz tih poreskih rajeva, Kipar i ostalo. Zbog takvih je i donet ovaj zakon, kojim se određivalo da ne može više „Delta“ ni bilo ko drugi nezakonito, ne trpeći nikakve posledice, da zadržava nečiji novac a da na to ne plati ni kamatu, a dešavalo se u tim godinama pre 2012. godine da nisu plaćali ništa, pa, zamislite samo, ako je dužničko-poverilački odnos nastao 2008. godine, kurs evra je bio tada 75 dinara, ako je plaćeno 2010. godine, kurs evra je tada bio već 105-110 dinara, izračunajte sad tu razliku koju je Mišković sebi strpao u džep, i onda kaže – mi smo uspešni, mi smo motor Srbije, kakav motor Srbije, vi ste pljačkali Srbiju, i što je najgore, bivši režim je u tome učestvovao, bivši režim je donosio zakone u ovoj Skupštini, da ta gospoda dođu po što je god mogući udar zakona za sve ono nečasno što su pravili, ne samo prema državi, na prvom mestu prema građanima Srbije. Sa setom ovih zakona koje donosimo više nikome neće biti moguće da prvo krije svoje obaveze prema svojim poveriocima, da država o tome nema pojma, da ne uživa zaštitu države i da taj podatak, ako treba, zbog drugih, bude dostupan i da onaj ko čini takve prekršaje, zloupotrebe i odgovara, ne samo krivično, nego i finansijski, što se nije dešavalo za vreme režima Dragana Đilasa.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Pošto ste ista poslanička grupa, ne možete replicirati svom kolegi. Dobićete dva minuta po povredi Poslovnika.
Rekao sam, samo jedna mala dopuna, pa da se sve ovo što je moj kolega izlagao štampa i da to uče ovi koji dolaze posle nas. Da bi se svi ovi problemi o kojima je gospodin Arsić govorio razrešili, u našem sistemu posle ovih zakona nedostaje jedan zakon, a to je zakon o privatnoj svojini. Imamo Zakon o javnoj svojini. Kroz Zakon o javnoj svojini definisana je državna svojina kada je subjekat republika. Ali, postoje posle ona pokrajinska, opštinska, itd. Sve ove relacije, sve ove pometnje, sve ovo što je bilo, ne bi bilo kada bi jasno definisali i doneli zakon o privatnoj svojini. Ja predlažem da se o tome razmisli i mislim da će taj dobro donet zakon razrešiti i obezbediti sve ove, da se ne ponove sve ovo o čemu je govorio gospodin Arsić izvrsno. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se niko više od ovlašćenih predstavnika ili predsednika poslaničkih grupa ne javlja, prelazimo na listu govornika. Prvi sa liste reč ima narodni poslanik prof. dr Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Više puta smo danas čuli o važnosti donošenja ovakvih zakona, o tome da ćemo preduprediti da poslovanje privrednih subjekata bude efikasnije, a isto tako preciznije, u konačnici da ćemo sprečiti mnoge manipulativne radnje i koruptivne, potencijalne koruptivne radnje, koje su do sada ostavljale prostor nesavesnim privrednicima i drugim koji su zloupotrebljavali sistem i na taj način činili veliki zločin prema državi i prema građanima. Ono što je meni ovde bilo posebno interesantno to je bilo oko ovog Zakona o osiguranjima. Dakle, jedna dobra stvar, tj. oko ove podele državnog kapitala, gde stoji da će 25% dobiti sadašnji i bivši radnici tih privrednih subjekata. Podsetilo me je na ono vreme kada smo imali one užasne privatizacije o kojima je bilo reči pre, kada je u suštini najveća nepravda učinjena radnicima, onima koji su stvarali te privredne subjekte i koji nisu imali mogućnost da uživaju u plodovima onoga što su decenijama i generacijama stvarali. Tadašnje vlasti su zapravo upropastile celokupan privredni sektor države, gigante, unizili državni aparat, ali su mnogo više upropastili i unizili stotine hiljada radnika koji su svoje životne i živote svojih porodica podredili izgradnji tih privrednih giganata. Da je bilo pravednijeg odnosa, preraspodele tog kapitala, mnogi od tih radnika bi uspeli da regenerišu vlastite živote i da nastave dalje da žive u pozitivnom smislu, odnosno privređivanja i prebacivanja na neke druge poslove. Ovako, baš zbog tih mnogih koruptivnih, loših privatizacionih odluka, i dana danas imamo radnike određenih velikih giganata koji nisu uspeli rešiti svoj status baš zbog nedostatka tadašnjih zakonskih rešenja, koji su ostavljali vakume da njihovi statusi ne budu rešeni, da im se jednostavno ne isplati veliki deo njihovih zarađenih mesečnih zarada, da im se ne isplate otpremnine, da im se ne povežu radni statusi i da u stvari oni budu odbačeni i svedeni na marginu socijalnog življenja. Možda je ovo bio dobar primer i put da još jednom podsetimo na dobre radnike bivših giganata koji su i dalje u ovakvom problemu, odnosno čiji su i naslednici žrtve takve jedne loše privatizacije, koja je u potpunosti razorila društvo i dovela do nesagledivih posledica. Ovom prilikom još jednom apelujem na državne organe da iznađu načine da pomognu onim radnicima bivših giganata koji iznova ili i dalje imaju tih poteškoća, kao što su giganti „Teka“, „Raška“, „Pik“, „Pešter“, koji nisu uspeli da do kraja uvežu svoje godine rada, koji nemaju rešene socijalne statuse, koji čak ne mogu i povezati taj svoj radni staž kako bi uspeli da dođu do mirovine, iako su u tim gigantima proveli decenije i decenije svakodnevnog rada. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Danijela Veljović. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Uvaženi ministre sa saradnicama, koleginice i kolege narodni poslanici, jedno od duboko ukorenjenih mišljenja o radu javne uprave je tromost, lenjost, netransparentnost, a čuvena administrativna izreka „još jedan papir fali“ govori tome u prilog. Građani se uglavnom žale na nemogućnost da se upoznaju sa njihovim zakonom utvrđenim obavezama i pravima, a brojni privrednici izražavaju negodovanje zbog vremena koje moraju da utroše na birokratsku proceduru. Stranke nisu upoznate ni sa propisima kao pravnom bazom za vođenje administrativnog postupka. Konsekvence su previše izgubljenog vremena i novca na prikupljanje silne papirologije, zatim overa dokumenata bez jasne slike čemu sve to služi, a to dovodi do stvaranja i pogodne klime za zloupotrebu položaja i nejasnu proceduru i komplikuje rad samih službenika. Zato je najvažnija uloga uspostavljanja centralnog registra administrativnih postupaka, pravna sigurnost i dostupnost. Registar je direktan odgovor na brojne primedbe od strane privrednika, a u vezi sa nedostatkom informacija na koji način, u kom roku i po kojoj proceduri mogu da ostvare neko pravo. Ovaj elektronski servis će omogućiti privrednicima i građanima da brže i jednostavnije dođu do informacije o pribavljanju dozvola, odobrenja, saglasnosti i rešenja. Registar predstavlja jedinstvenu elektronski vođenu evidenciju o postupcima i administrativnim zahtevima za poslovanje u Republici Srbiji. Javnost, dostupnost, tačnost i ažurnost, koordinacija, odgovornost, jednostavnost su osnovna načela na kojima se zasniva upravljanje registrom. Ovim zakonom se predlažu dve ključne promene. Prva se odnosi na formiranje samog registra i način njegovog funkcionisanja, a to su sve neophodne informacije u vezi sa administrativnim postupcima od značaja za privredne subjekte i građane. Druga ključna promena odnosi se na kontrolu postupaka i primenu utvrđenih metodoloških postupaka, što će dovesti do veće delotvornosti, ekonomičnosti, vođenje postupka bez odugovlačenja i samim tim efikasnije primene Zakona o opštem upravnom postupku. Razvoj elektronskog poslovanja je neophodan korak na evropskom putu Republike Srbije, jer značajno doprinosi unapređenju poslovnog okruženja i smanjenju nepotrebnih troškova i otklanjanju tromosti sistema. Na jednom mestu sva zainteresovana lica moći će na jednostavan i jasan način da se upoznaju sa postupcima i propisanim zakonima Republike Srbije, a radi dobijanja neophodnih informacija kako da posluju u Srbiji. Sve navedeno je i opšti cilj donošenja zakona, sigurnije, transparentnije poslovno okruženje, smanjenje troškova i smanjenje gubitka dragocenog vremena. Registar koji će sadržati sve bitne podatke o administrativnim postupcima povećaće opštu informisanost, što će pozitivno uticati na jednoobraznost u postupanju i ujednačenost, ali i na povećanje odgovornosti nadležnih organa usled kontrole njihovog rada, što će i dovesti do smanjenja mogućnosti koruptivnog delovanja. Zakon ne sadrži restriktivne mere za privredne subjekte i građane, kako je i istaknuto u Predlogu zakona, već nameće obavezu isključivo državnim organima. Stalna, kontinuirana optimizacija administrativnih postupaka predstavlja podsticajnu meru za privrednike i građane zbog olakšavajućeg procesa dolaska do relevantnih podataka i važnih zakonskih akata. Samo uspostavljanje i funkcionisanje registra prikazano je kao prioritet Vlade kroz akcioni plan za sprovođenje programa Vlade. Kao centralna jedinstvena baza podataka, i to važnih podatka, i te kako mora biti strogo čuvana, sigurna, zaštićena i bezbedna. Naglašeno je da će samim tim služba Vlade obavljati stručne poslove koji se odnose na sprovođenje mera zaštite i obezbeđivanje bezbednosti podataka u registru. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju, najvažnija izmena odnosi se na gubitak društvene svojine u društvima za osiguranje. Šta je zapravo društvena svojina i koje je njeno pravno značenje? Društvena svojina je oblik nesvojinskog držanja svojine, bez pravog titulara, jer je formalno titular čitavo društvo. Iako je još Ustav iz 2006. godine ukinuo pojam društvene svojine, ona se pojavljuje još uvek u oblasti osiguranja i ti kod tri društva: Dunav a.d.o, Dunav RE a.d.o i Triglav osiguranje, čime su stavljenu u neravnopravni položaj sa ostalim društvima. Sektor osiguranja je sigurno jedan od najvažnijih finansijskih činilaca u svakoj razvijenog privredi, tako da ovim izmenama zakona se konačno rešava pitanje društvenog kapitala na sistemski način, pri čemu će se društveni kapital transformisati u akcijski. Time će se jedan komunistički pristup ekonomiji, koji pripada prošlosti, zameniti modernim, korporativnim poslovanjem, koje je prepoznato svuda u svetu. Predloženo rešenje imaće pozitivan uticaj i na zaposlene, kao i na sve one koji su svoj radni vek proveli u ovim društvima, jer će postati vlasnici besplatnih akcija, bez prethodne privatizacije društva, a sa njima će moći slobodno da raspolažu kao svojom imovinom. Sve navedeno će svakako imati pozitivan uticaj i na tržište kapitala i na rad berze, na interesovanje investitora, a samim tim i na rast cena akcije. Zbog svih navedenih karakteristika predloženih zakona koji će doprineti stvaranju bolje poslovne atmosfere, modernizacije ekonomije, tržište rada i transparentnosti rada, Poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije će u danu za glasanje podržati predložene zakone. Hvala.
Zahvaljujem se narodnoj poslanici Danijeli Veljović. Reč ima potpredsednica Skupštine, narodna poslanica Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana potpredsednice, poštovani ministre, nećete mi zameriti, pre nego što pređem na današnji dnevni red, želim da se osvrnem na izlaganje kolege Starčevića koji je u svom izlaganju rekao da gospođa Marinika Tepić neće da kaže imena svedoka, traži garancije tužilaštva da oni svedoče putem skajpa ili video-linka, ali gledajte, i tada moraju da se saznaju imena svedoka, da li je to neki Pera, Simo ili bilo ko drugi. Znate, suština je druga, a to je zamajavanje javnosti, odlaganje da istina izađe na videlo, a sve u cilju provlačenja i dalje kroz blato Dragana Markovića Palme, ali ne u svrhu zaštite žena, već u svrhu lične promocije ili mogu reći možda i lične ambicije. Možda gospođa vidi sebe kao budućeg kandidata za predsednika Srbije. Ali da ne ulazim više u njene ambicije i želje, ona je sama to sve rekla jučerašnjom izjavom i jučerašnjim skupom u Jagodini, ja ću se sada vratiti na dnevni red, pošto tu imamo nekoliko važnih zakona kojim se uređuje prostor za što bolje i lakše poslovanje i privrednog sektora, ali i građana. Prvo bih se osvrnula na Predlog zakona o registrovanju administrativnih postupaka, jer se njima još više upotpunjuje elektronska uprava. Zaposleni u državnoj upravi će zahvaljujući registru imati uvid u sve postupke i ostale uslove poslovanja privrede, čime će se olakšati i rad državne uprave, obezbediti povezivanje, komunikacija i digitalizacija različitih institucija. Praktično, to znači da na jednom mestu možemo doći do svih informacija o administrativnim postupcima važnim za poslovanje, kako na republičkom, tako i na pokrajinskom nivou. Ušteda vremena je svakako najznačajnija, a pogotovo za privredne subjekte koji žele da pređu sa jedne na drugu delatnost. Ovde se najviše mislilo na mikro, mala i srednja preduzeća koja nemaju mogućnost da imaju pravnu službu i moram da iskoristim priliku da se na mala i srednja preduzeća mislilo i kroz niz uredbi u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije, Agencijom za zapošljavanje. Planirano je da se u 2021. godini organizuju brojni finansijski programi, ali i usluge obuke, a sve u cilju što bolje podrške ovakvim preduzećima. Procena je da će vrednost investicija u mala i srednja preduzeća u 2021. godini iznositi i do 9,2 milijarde dinara i meni je posebno drago što se program podrške odnosi i na razvojne projekte za žene preduzetnice, mlade ljude i mi smo jedna od retkih zemalja koja se može pohvaliti uvođenjem rodno odgovornog budžetiranja. Kao što sam rekla, pored svih olakšica koje se ogledaju u lakšim administrativnim postupcima, za pohvalu je i to što je država od početka kovid krize pokazala razumevanje za stanje u kome se nalaze preduzeća. Najavljena je kroz rebalans budžeta i pomoć ugostiteljima i autoprevoznicima i čini mi se da su oni najveći teret krize i podneli. Mere koje se preduzimaju finansijski gledano sasvim su u okviru onoga što su realne mogućnosti države. Svakako za preduzeća znači infrastruktura i kao poslanica koja dolazi iz Raške oblasti, dobro je što je predsednik Srbije pre nekoliko najavio da će Moravski koridor biti završen za tri godine, jer na potezu od Pojate do Preljine ima mnogo malih i srednjih preduzeća, po nekoj proceni i nekoliko hiljada, a i gravitira veliki broj ljudi. Tako da, Republika Srbija se trudi da u skladu sa situacijom koja je zadesila ne samo Srbiju, već i ceo svet, i sa realnim mogućnostima pomogne privredni sektor. Što se tiče Registra administrativnih postupaka, krajnji cilj je da administrativni postupci budu optimizovani i da se obavljaju elektronskim putem, što bi se reklo – iz fotelje, transparentnost i dostupnost svih administrativnih postupaka, ušteda vremena i da stara poštapalica: „Fali ti jedan papir“ i šetnja od šaltera do šaltera konačno ode u zaborav. Srbija je proteklih nekoliko godina puno uradila u reformi javne uprave i to je jedan od dva ključna uslova za pristupanje Evropskoj uniji. Kroz to pokazujemo spremnost da se stvaraju novi dobri poslovni ambijenti, olakšan je rad javne uprave i institucija i svakako veća transparentnost službi koje su osnov za funkcionisanje jedne države. Jedna od tačaka na današnjem dnevnom redu je i elektronsko fakturisanje jer će kroz elektronsku fakturu biti brže plaćanje, ali i suzbijanje sive ekonomije, jer ona pomaže u kontroli naplate poreza. Uvođenje elektronskih faktura je neophodno jer sa rastom globalne ekonomije pokreću se i nove usluge na tržištu, pa se procenjuje da globalni iznos faktura u svetu iznosi oko 550 milijardi godišnje, od čega digitalne fakture čine čak 10%. Mnoge zemlje centralne Evrope, nordijske zemlje su poslednjih godina sve više pokrenule razvoj usluga, standardizuju i jačaju pravnu podršku za elektronsko izdavanje faktura. Kada govorimo o predloženom zakonu, čuli smo da tokom pripreme ovog zakona su se javljala razna pitanja da li će elektronske fakture dovesti do većih troškova, ali je ministar na početku svog današnjeg izlaganja naglasio da je korišćenje sistema elektronskih faktura besplatno i samim tim se neće stvoriti troškovi za njene korisnike. Ovo je jedna sistemska promena i u razgovoru sa privrednicima i tokom javnog slušanja došli smo do ovakvog usaglašenog predloga izmene zakona. Primenom elektronskih faktura štedi se u vremenu koje smo trošili na čuvanje i primenu faktura u papirnom obliku, ali svakako će biti mnogo lakše pretražiti elektronske fakture nego preturati po papirima i tražiti papirne. Svi smo sigurno bili u situaciji da hitno treba da nađemo neki račun ili neku fakturu i da u lomu papira prosto izludimo, sada će to sve biti mnogo lakše i bukvalno jednim klikom naći ćemo sve što nam je potrebno. Da više ne dužim, svakako namera da se olakša poslovanje i unapredi administracija će imati podršku Jedinstvene Srbije. U danu za glasanje podržaćemo sve predložene zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Preostalo vreme za kolegu je oko tri minuta. Reč ima Nandor Kiš.
Hvala lepo, poštovana predsedavajuća. Poštovani saradnici Vlade, poštovani dame i gospodo narodni poslanici, u svom izlaganju želim da se osvrnem više na Zakon o elektronskom fakturisanju. Ovim zakonom se uređuje izdavanje, slanje, prijem, obrada, čuvanje, sadržina i elementi elektronskih faktura, u transakcijama između javnog sektora, između subjekata javnog i privatnog sektora, odnosno između subjekata privatnog sektora. Mislim da je vrlo bitno ono što ću sada reći, a to su i neki rokovi da bi se nešto učinilo i sprovodljivim i transparentnim, smatrali smo da moramo uvesti faznost, odnosno da u ovom zakonu moramo predvideti određene korake koji će javnom sektoru i privredi omogućiti da postepeno ulaze u ovaj sistem, da to ne bude stresno ni za javni sektor, ni za privatni sektor, da pokušamo da imamo jedan stabilan sistem, operativni sistem koji će korak po korak biti sve funkcionalniji i funkcionalniji. Tri datuma su značajna, 1. januar 2022. godine – uspostavlja se obaveza javnog sektora da prima i čuva, kao i obaveza da izda elektronsku fakturu drugom subjektu javnog sektora, kao i obaveza privatnog sektora da izda elektronsku fakturu subjektu javnog sektora; 1. jul 2022. godine – obaveza privatnog sektora da prima i čuva fakturu izdatu od javnog sektora, kao i elektronske fakture izdate od strane subjekta privatnog sektora i 1. januar 2023. godine – obaveza izdavanja i čuvanja elektronske fakture o transakcijama između subjekata privatnog sektora. Znači, imamo neki period koji će omogućiti svim ovim učesnicima da polako ulaze u sistem, da pratimo razvoj sistema i da pokušamo, kao što sam rekao, da ga činimo efikasnijim i boljim. Sve ovo je rezultat, u stvari, šta je cilj svega ovoga, pored onoga što su i predsednik Skupštine i predsednica Odbora naveli jeste da pre svega naša privreda bude operativnija, da poslovanje bude lakše, da ima što manje troškova, da se implementiraju tekovine evropskih direktiva i pokušamo da pratimo sve te neke trendove koji se javljaju u okruženju, jer ako ne budemo u okviru toga i mi spremni i ne budemo operativni, bojim se da će doći do dodatnih problema. Sve ovo u okruženju govori u prilog tome da ovi sistemi moraju da se uvode i da je to jedan od načina da se ubrzaju poslovni tokovi. Ono što sam smatrao vrlo bitnim je smanjenje troškova u celom tom procesu, jer suštinski polako ćemo izbaciti sve ono što se odnosi na papir. To su ogromni troškovi za privredu, usporen je sistem, imamo gubitak u vremenu, u efikasnosti i potrebno je da čuvamo životnu sredinu. Ovako, uz malu nadogradnju postojećih sistema i uz malo bolje praćenje svih ovih rokova mislimo da ćemo od 2023. godine imati jedan stabilan i dobar sistem. Ono što je bila intencija Ministarstva finansija i kod fiskalizacije i kod ove fakture jeste da se uokvire osnovni principi, osnovni element dešavaju u zakonu, a da se određenim podzakonskim aktima definiše ono što je tehnika i ono što nam treba za sprovođenje. Ovde imamo rok od šest meseci da donesemo odgovarajuće podzakonske akte. To je da će korišćenje sistem elektronskih faktura biti besplatno. Ono što je sistem države i ono što je resurs i državi, ono što je Ministarstvo finansija i što će se nalaziti u Državnom data centru, apsolutno je besplatno, znači, nema nikakvih troškova. Država sve svoje resurse će staviti na usluzi i privredi i svim subjektima koji će biti u sistemu. Postavlja se pitanje angažovanjem informacionih posrednika, to je stvar koju ćete videti, koje će vam kolege kasnije objasniti, oni se uvode, ali to nije obaveza. Apsolutno nije da subjekat nema obavezu da ih angažuje, niti time da stvara dodatne troškove za sebe. To je stvar izbora svakog subjekta, da li on želi ili ima potrebu da angažuje nekog, kao i u svakom drugom poslovanju, da mu pomogne da ovaj sistem isprati do kraja. Može ga angažovati za dodatne neke aktivnosti, ali to nije stvar koju zakon i koji ćemo mi nametnuti privrednim subjektima, ali ostavljamo mogućnost da oni sami procene da li je njihov posao neophodan, koliko im je neophodan. Oni će međusobno regulisati svoje obaveze ugovorom, država tu ne nameće bilo kakvu obavezu, ne mora da bude trošak privrede, tj. stvar njihovog izbora. Subjekti javnog sektora, znači, imaju transakcije međusobne i transakcije sa subjektima privatnog sektora, one su obuhvaćene ovim zakonom i isto tako i sa dobrovoljnim korisnicima sistem elektronskih faktura, koje su zapravo u potpuno istom položaju, kao i subjekti privatnog sektora, samo što oni dobrovoljno pristupaju ovom sistemu, ali kada jednom dobrovoljno pristupe ovom sistemu oni su u potpuno istom položaju, kao i subjekti privatnog sektora. Kada govorimo o subjektima javnog sektora, to su nam svi subjekti koji pripadaju tzv. opšti nivo u države i javna preduzeća. Subjekti privatnog sektora su svi obveznici PDV, naravno, koji nisu subjekti javnog sektora, a kada govorimo o dobrovoljnim korisnicima sistema elektronskih faktura, to su obveznici poreza na prihode od samostalne delatnosti, odnosno preduzetnici i obveznici poreza na dobit pravnih lica, a koji nisu obveznici poreza na dodatu vrednost. Ovi dobrovoljni korisnici sistema elektronskih faktura, oni praktično optiraju da koriste sistem elektronskih faktura, tako što zakonom predviđene po zakonskim aktima, jasan definisan način, se pristupi sistemu elektronskih faktura. Znači, čim oni pristupe u sistem elektronskih faktura, jednom puste fakturu, oni praktično dobijaju status, odnosno tretiraju se isto, kao i subjekti i privatnog sektora. Jednom kada se optiraju da koriste sistem elektronskih faktura, ta opcija traje za čitavu tu tekuću godinu u koju su optirali i narednu kalendarsku godinu. Ovo će naravno biti pogotovo važno za one privredne subjekte, znači, preduzetnike obveznika poreza na dobit koji nisu obveznici PDV, koji imaju poslovne odnose sa javnim sektorom, a sa njima ne mogu komunicirati na drugi način, nego da im izdaju elektronske fakture. Ove fakture se izdaju i šalju u strukturiranom formatu koji omogućava njihovu potpunu elektronsku obradu preko sistema elektronskih faktura. Kada govorimo o licima koji imaju obaveze prema Zakonu u elektronskom fakturisanju, u osnovi možemo to podeliti na dve najznačajnije grupe, mada tu imamo i druge obaveze. To je, pre svega, obaveza izdavanja faktura, tu obavezu imaju subjekti javnog sektora za svoje međusobne transakcije, transakcije sa privatnim sektorom i privatni sektor za međusobne transakcije sa javnim sektorom i naravno, na dobrovoljne korisnike, kako sam već rekao, gde se u potpunosti primenjuje pravila koje se odnose na subjekte privatnog sektora. Osim ove obaveze koja se odnosi na izdavanje elektronskih faktura, mi imamo jednu obavezu koja je predviđena u članu 4. zakona, za koju mislim da je jako bitna da imamo u vidu, a to je obaveza elektronskog evidentiranja obračuna PDV. Mislim da je jako bitno da se dobro shvati na šta se ova obaveza odnosi. Ona se odnosi na one slučajeve kada se određeno lice pojavljuje kao posrednik dužnika u sistemu PDV. To znači slučaj kada mogu nastaviti određene PDV obaveze, a data PDV obaveze ne nastaju po osnovu transakcija, na osnovu koje se izdaje elektronska faktura. Primera radi, takva transakcija može da nastane ukoliko neki naši obaveznik PDV ili lice koje nije obveznik PDV, primera radi primi uslugu iz inostranstva od stranog primaoca. U tom slučaju će ono biti po tzv. sistemu obrnute naplate, biti u obvezi da obračuna PDV na fakturi, koju je primio i da tu iskaže PDV. Ovakvi slučajevi kada se određeno lice javlja kao poreski dužnik. Obaveza koja za njih nastaje ne evidentira se kroz samu fakturu koja se izdaje u skladu sa ovim zakonom, već će se evidentirati u sistem elektronskih faktura i to za svaku transakciju pojedinačno u rokovima koji su predviđeni za podnošenje PDV prijava. Kada govorimo o elektronskoj fakturi, ona se izdaje kroz sistem elektronskih faktura, što će praktično između dva korisnika tog sistema, što će omogućiti trenutnu dostavu elektronske fakture drugom korisniku i predviđeno je da se u primljenoj fakturu primalac fakture izjašnjava u roku od 15 dana. U tom roku primalac može tu fakturu da prihvati ili da odbije, a u slučaju ako se u primljenoj fakturi primalac koji je subjekt javnog sektora ne izjasni u predviđenom roku, takva faktura će se smatrati prihvaćenom. Ovo pravilo je uvedeno zato što smo smatrali da je neophodno da se u javnom sektoru uvede visoka finansijska disciplina i zbog toga što javni sektor već zbog svoje prirode uvek može da obezbedi da ima raspoloživo lice koje će se baviti prijemom faktura i ne bi bilo nikako opravdano da daju bilo kakve olakšice za javni sektor. Što se tiče privatnog sektora, ukoliko se u roku od 15 dana primalac ne izjasni o primljenoj fakturi, takva faktura će biti ponovo njemu dostavljena sa dodatnim rokom od pet dana da se izjasni o prijemu fakture, s tim da ukoliko se i u tom dodatnom roku primalac fakture ne izjasni o tome, o osnovanosti primljene fakture, takva faktura će se smatrati odbijenom i u tom smislu, naravno, posle toga, izdavalac fakture će imati sva raspoloživa sredstva da za naplatu svog potraživanja kao što bih imao i po postojećem sistemu na osnovu faktura koje nisu prihvaćene ili nisu ispunjene obaveze po osnovu tih izdati faktura. Ovde bih napomenuo još jedno pitanje, mislim da je bitno, a to je odnos ovog zakona i Zakona o PDV, jer tu je bilo dosta pitanja tokom javne rasprave šta se dešava sa PDV-om, da li se na neki način menjaju ovim zakonom pravila koja se tiču PDV. Odgovor je odričano. Ovim zakonom se ni na koji način ne diraju pravila koja se odnose na obračun PDV, priznavanje ulaznog PDV, bilo šta što se tiče PDV se ne menja usvajanjem ovog zakona. Pravila zakona o PDV ostaju potpuno netaknuta samim donošenjem ovog zakona, s tim što će se naravno uvođenjem jednog ovakvog sistema obezbediti mnogo bolja evidencija i mogućnost kontrole ispunjavanja obaveza PDV-a i svakako će se stvoriti jedno moćno sredstvo kod kojeg će se lakše analizirati mogućnosti nastupanja rizika poreske evazije kod pojedinih poreskih obveznika, olakšati kontrola, skratiti postupci kontrole, što je svakako u interesu uspostavljanja finansijske discipline. S druge strane, je u interesu samih poreskih obveznika zbog toga što će sve poreske kontrole biti mnogo bolje pripremljene nego sad i mnogo će kraće trajati, tako da će obveznici mnogo manje gubiti vremena tim postupcima. Na kraju bih voleo da kažem da u danu za glasanje poslanička grupa SVM će podržati ovaj Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto ne želim da vas prekidam tokom govora zamolila bih vas da pratite vreme koliko god je moguće, ali Nandoru ćemo sve oprostiti. Dozvolićete mi toliko privatnih stvari da Nandoru čestitam rođenje ćerkice, od pre par dana. Nastavljamo, reč ima predsednik poslaničke grupe SPS narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovani predstavnici ministarstva, naravno pridružujemo se čestitkama dragom kolegi, dozvolite mi pre nego što pređem na ono što jesu danas tačke dnevnog reda, izuzetno važan set zakonskih predloga, da na samom početku napravim jednu digresiju, jednu paralelu i jedno poređenje. Vidite, dok u Briselu predsednik države vodi jednu veoma važnu i najznačajniju bitku za budućnost Srbije, za budućnost svakog građanina Srbije, dok mi u parlamentu intenzivno i dinamično razgovaramo o veoma važnim i značajnim zakonskim predlozima koji treba da pomognu privredu, koji treba da pomognu životni standard građana, zakonskim predlozima koji treba da pomognu da konačno prevaziđemo ovaj period pandemije izazvan korona virusom i da zauzmemo dobru startnu poziciju prvog dana nakon toga, imate onaj deo, nazovite političke elite, koji sebe naziva političkom elitom i koji ne bira načine, ne bira sredstva da bude po svaku cenu prisutan u medijima i da pokuša da prigrabi nekakve političke poene. Političarenje i politička predstava samozvanih lidera opozicije je nastavljena tokom jučerašnjeg dana u Jagodini, i to sa sve sakupljenim stranačkim aktivistima iz različitih gradova Srbije i po nama to govori u prilog samo tome da se želi izvršiti pritisak na nadležne organe i na nadležne institucije. Ovde se postavlja pitanje da li je to ona savremena demokratije, nezavisno pravosuđe i sudstvo za koje se ova družina zalaže, odakle potreba da se na ovakav način prikupljaju politički poeni ako stvarno, navodno prikazuju brigu za žrtve. Da se brinu o žrtvama najpre bi sa svedocima otišli kod tužioca, ponudili dokaze, a ne započeli jednu prljavu kampanju protiv Dragana Markovića Palme i to baš tokom jučerašnjeg dana kada iz Brisela stižu sjajne vesti za građane Srbije. Očigledno, uznemireni pre svega, uspesima Srbije, posebno nakon diplomatskih aktivnosti predsednika Republike i oni više ne biraju način na koji pokušavaju da bace senku na jasne i vidljive rezultate evropskog puta Srbije, pri tome ne birajući sredstva, ponavljam da po svaku cenu budu prisutni u javnosti. To što rade nije za politikanstvo, već za nadležne organe od kojih Dragan Marković Palma, nikada nije bežao, niti se skrivao. Naprotiv, Dragan Marković Palma je prvi otišao u Tužilaštvo, pokazao dokumentaciju koja vrlo jasno govori da o nasilju nad ženama govore oni koji imaju najmanje moralno pravo na to. Očigledno da pojedini kvazi političari definitivno ne shvataju da su građani odavno prepoznali i na pravi način ocenili onu politiku koja počiva na tezi – što gore po Srbiju, to bolje po nas. Što se tiče današnje rasprave ne umanjujući značaj i važnost preostalih zakonskih predloga, ali ostavljajući prostor da i ostale kolege iz poslaničke grupe govore poštujući vreme poslaničke grupe, ja ću se osvrnuti na jedan zakon, a to je Zakon o elektronskom fakturisanju koji posebno treba da olakša privredi svakodnevni rad, da uštedi vreme, da smanji troškove poslovanja. Dakle, donošenjem ovog zakona o elektronskom fakturisanju, mi činimo još jedan korak napred u pravcu inovacija, u pravcu digitalizacije, idemo u korak sa najnovijim rekao bih poslovnim trendovima u svetu. Dakle, zakon o elektronskom fakturisanju utire put savremenom poslovanju koje u celosti usklađen upravo sa evropskom praksom. Uvođenjem ovakvih zakonskih rešenja, Srbija postaje ono što smo mi odavno govorili da jeste, a to je, unapređuje ono što smo govorili da jeste, a to je moderna država. Politika Vlade, definisana ekspozeom, nama potvrđuje da su modernizacija i promene, nezaustavljiv proces u Srbiji. Podsetio bih da je digitalizacija bila određena kao prioritet Vlade 2017. godine, i digitalizacija će svakako biti prioritet Vlade i u narednom vremenskom periodu. Srbija je prepoznata kao jedna od retkih zemalja u Evropi i svetu, koja je uvidela da je digitalizacija trend koji će u potpunosti, rekao bih, promeniti ekonomiju. Kada govorimo o ciljevima veoma je važno da uvek podižemo lestvicu, znate. To je važno za budućnost Srbije, jer mi danas govorimo o budućnosti. Na zadatke uvek postaviti nove zadatke, kako bi ubrzali Srbiju, a vi to gospodine ministre, kao sportista, jako dobro znate i jedva čekam da razgovaramo o narednoj temi, a to je doping, jer do rezultata se ne dolazi velikim rečima, već velikim naporom, radom, trudom, i zalaganjem, kao što to čini i predsednik države i Vlada Republike Srbije. Usvajanjem novog zakona o računovodstvu, u oktobru 2019. godine, kao i o izmenama zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza o komercijalnim transakcijama, i donošenjem pravilnika o načinu i postupku registrovanja , evidentiranja i dostavljanja elektronskih faktura, formata elektronskih faktura, kao i o načinu prihvatanja i odbijanju elektronskih faktura, dakle, javila se potreba za donošenjem i novog zakona koji će regulisati upravo oblast elektronskog fakturisanja. Podsetio bih da smo prošle godine usvojili Zakon o digitalnoj imovini, kao i Zakon o fiskalizaciji, a danas sa usvajanjem ovog zakona, mi potpuno menjamo način funkcionisanja naše privrede. Pored toga što se uvođenjem zakona o elektronskom fakturisanju stvara pravni okvir za harmonizaciju sa propisima EU, što predstavlja obavezu Republike Srbije, prema SSP, njegovo uvođenje je bitno i za budućnost zbog funkcionisanja sa firmama koje se nalaze na teritoriji zemalja članica EU. Zakon o elektronskom fakturisanju, sistemski će urediti ovu oblast slanja, prijema i čuvanja elektronske fakture. Njima se teži manjem administrativnom opterećenju što je veoma važno, kao i unapređenju transparentnosti, i pravne sigurnosti uspostavlja se vidljivost u pogledu širokog kruga transakcije između subjekata i javnog sektora, subjekata privatnog i javnog sektora, kao i subjekata privatnog sektora u sistemu elektronskih faktura. Korišćenjem sistema elektronskih faktura, će biti besplatno i o tome je ministar govorio u uvodnom izlaganju, i time se neće stvoriti dodatni troškovi za njegove korisnike, naprotiv, benefiti primene ovog zakona su višestruki, uvođenje elektronskih faktura doprinosi borbi protiv sive ekonomije i smanjenju poreskog jaza i olakšava se kontrola poreske uprave, a pored toga, njime će se omogućiti i automatski povraćaj PDV. Ovaj zakon će omogućiti i uštedu u vremenu, potrebnu za rad sa fakturama, jer nestaje potreba za izdavanjem i primanjem i čuvanjem faktura u papirnom obliku, to doprinosi i ubrzanju poslovnih procesa i operativnosti korisnika, jer pretraga elektronskih faktura zahteva manje vremena od pretraživanja papirnih arhiva, svakako. Smanjenje korišćenja papirnih faktura omogućava redukciju prostora potrebnog za skladištenje dokumentacije, i što je najvažnije, unapređuje se zaštita životne sredine. Da je životna sredina, jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije, dokazuje i podatak da je nedavno usvojenim rebalansom budžeta za 2021. godinu, za ekologiju izdvojeno čak 4 milijarde dinara. Vlada će nastaviti da sprovodi sve aktivnosti koje imaju za cilj da unaprede stanje životne sredine. Praksa nekih zemalja Evropske unije pokazala je da su uvođenjem elektronskih faktura smanjeni operativni troškovi, greške, povećana je transparentnost i pozitivan uticaj na zaštitu životne sredine. Na primer, Hrvatska je ostvarila uštedu i iznosu od 350 miliona evra, dok sa druge strane, Grčka zbog ilegalnih faktura godišnje izgubi četiri milijarde evra, to su neki podaci do kojih smo došli. Kao što sam već rekao, uvođenje e-fakture biće potpuno besplatno i to uvođenje biće fazno. Najpre će od 1. januara 2022. godine, subjekti javnog sektora biti u obavezi da primaju, izdaju e-fakture između sebe, takođe i privatni sektor koji želi da radi sa javnim fakturama imaće mogućnost da bude osposobljen, da izdaje e-fakture u javnom sektoru. Zatim, od polovine naredne godine privredni subjekti će biti osposobljeni da primaju fakture od javnog i privatnog sektora, a od januara 2023. godine ceo privatni sektor biće u obavezi da bude osposobljen za primanje i slanje faktura. Elektronske fakture će biti u jednom jedinstvenom informacionom sistemu. Dodatno, propisani su i obavezni elementi koje elektronske fakture uobičajeno sadrže, kao i činjenica da su elektronska faktura izdata posredstvom sistema elektronskih faktura smatra izvršnom ispravom. Ovo je još jedan, dakle, kao što je ministar rekao u uvodnom izlaganju, sistemski zakon koji nam daje mogućnost da se borimo protiv sive ekonomije, s druge strane daje podršku našim privrednicima da povećaju svoju likvidnost. Usvajanjem ovog zakona regulišemo tržište, sprečavamo kriminal u ovoj oblasti, borimo se protiv pranja novca. Sam ministar je najavio, uskoro se očekuje i donošenje nove strategije za borbu protiv sive ekonomije. Svaki procenat sive ekonomije koji pređe u legalni tok znači i veći priliv od poreza u budžetu, više para za bolnice, više para za puteve, više para za infrastrukturu, više novca za životni standard građana. Dakle, mi danas govorimo o budućnosti Srbije. Srbija je pokazala da ide u korak sa inovacijama i mislim da će građani Srbije imati veliku korist kada je u pitanju ovo zakonsko rešenje. Naravno da će poslanička grupa Socijalističke partije Srbije u danu za glasanje podržati ovaj zakonski predlog. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, ovih dana raspravljamo o setu ekonomskih zakona i sasvim je normalno da javnost, da parlament raspravlja i pre svega, obraća pažnju na akon o rebalansu budžeta Republike Srbije jer je normalno, rebalans, odnosno budžet Republike Srbije je najznačajniji pravni i fiskalni zakon koji može da bude donesen u jednoj fiskalnoj godini. Danas raspravljamo o setu, nastavku ekonomskih zakona i danas suštinski govorimo o elektronskoj fakturu. Relativno malom zakonu, 25 članova. Kada sklonite uvodne i završne članove, 15 članova. Reklo bi se potpuno mali, formalan proceduralan zakon, ali nije tako. Ovo vreme u svetu zapamtićemo po velikoj bolesti i početku ekonomske krize. U Srbiji ćemo ga pamtiti po Aleksandru Vučiću, Vladi Republike Srbije koja se uspešno borila sa nedaćama i u zdravstvu i ekonomiji. Mi lično, svako od nas pamtiće onog doktora koji mu je spašavao život njemu lično ili članovima njegove porodice, a privrednici u Srbiji pamtiće ovo vreme po zakonu o elektronskoj fakturi zato što će je primenjivati. Ovaj saziv parlamenta i Ministarstvo finansija može da bude upamćeno upravo po ovom zakonu, jer ovo je granični zakon, ovo je granica. Kada se posle ovog zakona primenjuje potpuno drugačiji mehanizam funkcionisanja u oblasti kojoj se primenjuje, praktično ništa neće biti isto posle kao što je bilo pre. Godine 2017. krenuli smo sa Zakonom o elektronskom dokumentu i drugim elektronskim zakonima koji su u stvari stvorili osnovu da danas možemo da raspravljamo o zakonu o elektronskoj fakturi. Ljudska civilizacija se menjala i potreba za ovim zakonom suštinski potiče iz tehnoloških promena koje su neminovne. Menjala se civilizacija, napredovala, ekonomski rasla i razvijala se. Sa tim ekonomskim promenama menjali su se i principi, pravila i procedure. Stare su sklanjane, nove su prihvatane. Kada sve to pogledate onda shvatite da imate posebnu istoriju, poslovne i fiskalne evidencije danas u svetu. Kroz vreme imali ste papirne pergamente, imali ste pergamente, svako od nas ko se malo duže bavi ekonomijom i malo duže ima godina pamti brda papira koji su postojali u nekim računovodstvima i koja su godinama čuvana. Novi zakon jeste posledica pre svega tehnoloških promena i on je potreban, ali istovremeno on je neophodan, jer nema alternative, ne možete da napravite moderniju i efikasniju privredu, efikasniju ekonomiju ako ne usvojite ovaj zakon. Kada pogledate ovaj zakon, on se u stvari sastoji iz dva procesa. Iz jednog procesa koji se ništa ne pomera i drugog procesa u kome su sve promene jasne i vidljive. Dakle, imaćete, krenućete, prodavaćete svoje proizvode, činićete usluge i izdavaćete fakturu. Sa druge strane, vi ćete kupovati proizvode i usluge i primaćete fakturu. Tu fakturu ćete morati da čuvate, ali ne više u papiru, već elektronski i imaćete trajni zapis. Naravno da je potpuno jasno da ćete imati efekte u visini troškova, da ćete imati efekte u ekologije, da ćete te efekte imati u malim, najmanjim, mikro preduzećima, srednjim preduzećima, velikim preduzećima i državi. Mnogo je lepo za narodnog poslanika, za nekoga ko obavlja vlast i vrši funkcionisanje i vođenje države Srbije kada kaže da država Srbija na sebe preuzima sve troškove ovih promena. Praktično, od Zakona o fiskalnim promenama Srbija zauzima jedan drugačiji stav, poštuje svoje preduzetnike, svoje poslovne ljude, svoj ekonomski ambijent i kaže – da, mi preuzimamo sve troškove reformi i promena na sebe. To nije bilo tako, ali to treba da bude tako. Poštovanje privrednika je suština Ministarstva finansija i Narodne skupštine Republike Srbije. Lideri i lideri u promenama, to je suština Ministarstva finansija, praćenje savremenih tehnoloških rešenja, naravno, korektan odnos prema fiskalnim rezidentima, takođe, jasnost u funkcionisanju i transparentnost. Danas, u ovoj raspravi, u raspravi u načelu, u javnim raspravama, uglavnom smo slušali kako ćemo imati niz prednosti koje se tiču ekonomičnosti, efikasnosti, ušteda ovih zakona. Naravno da o tome treba govoriti. Nesporno je da će to tako biti, ali suštinska stvar, gospodine ministre, koju ja hoću da kažem, ovo su ključni fiskalni mehanizmi, odnosno ključno fiskalno oružje koje će omogućiti građanima Srbije da ostvaruje čistije, poštenije i pravednije ekonomske prihode. Istovremeno, ovo je ključni mehanizam koji će omogućiti potpunu kontrolu upotrebe javnih sredstava na nivou opšte države u svim oblicima. Kada ovo kažem onda mislim na stotine hiljade, milione računa koji svakog trenutka stižu na budžet Republike Srbije u opštem nivou. Hiljade računa od malih preduzeća, velikih preduzeća, preko javnih nabavki, preko drugih nabavki. Sve ćemo to imati složeno i sistematizovano u jednom trenutku na dohvat u vrlo brzo kratkom vremenskom periodu. Kako to izgleda, prosto da pojasnim. Država Srbija, verovatno u toku dana kupi 100.0000 čašica jogurta od vrtića u nekom malom mestu, studenskog doma, velike bolnice, velike klinike. I mi danas imamo sistem kontrole i može se desiti da te cene budu različiti i to ne govori o korupciji, to govori da u stvari imamo negde problem, zato što ne bi smelo da se desi da nam cene koje država plaća na različitim nivoima budu različite, zato što imamo jasnu, definisanu proceduru nabavke i jasna zakonska rešenja. Ovo će biti mehanizam koji će jasno ukazati da imamo problem ili da ga nemamo u poslovanju, možda ne u korupciji. Ovaj zakon je savršeni sistem za javnost. Naravno da treba da sklonimo na stranu sve one fakture koje potiču iz privatnog poslovnog sektora, njihova tajnost mora da bude zagarantovana zato što su to značajne poslovne odluke, ali svaki papri, svaka informacija koja se tiče javnog sektora i saradnje privatnog i javnog sektora mora da bude potpuno transparenta u nivou svake fakture koja se izdaje. Možda ne danas, možda sutra, možda prekosutra, možda ne svima danas, ali u nekom narednom vremenskom periodu niko od građana Srbije ne treba da bude uskraćen za pravo da vrlo lako dođe do informacije i pogleda koliko košta potrošeni svaki dinar iz javnih sredstava zato što mi, građani Srbije plaćamo ta sredstva. Sa zakonom o fiskalnim promenama, i to možda 99% javnosti ne vidi, sa zakonom o fiskalnim promenama i fiskalizaciji ovaj Zakon o elektronskoj fakturi stvara nepremostivu prepreku za svaku poresku evaziju u ovom trenutku. Kada povežete ova dva zakona, u stvari, dobijate bedem. Verovatno će u nekim narednim vremenskim periodima, u godinama biti pronađen neki drugi mehanizam, ali u ovom trenutku ne izgleda da postoji mehanizam kako možete da učinite poresku evaziju. Kada ova dva zakona spojite, dobijete ono što mi hoćemo, drugačiji sistem funkcionisanja. Kratak i jasan zakon, brz i moderan, fiskalno potpuno prihvatljiv, transparentno dosanjan san koji smo sanjali, zakon koji ima sistemski karakter i zakon koji je jeftin. Dame i gospodo, poštovani ministre, neki od nas veruju da su prave i najbolje stvari u ekonomiji kada su jednostavne. Ovo je strašno jednostavan, ali strašno jak ekonomski zakon, koji možda više nego budžet Republike Srbije za 2021. godinu menja funkcionisanje privrede i ekonomije Srbije. Poštovani ministre, pravo je zadovoljstvo kada donosimo ovakav reformski zakon i kada nam pružite šansu da za njega možemo da glasamo. A, da vas podsetim da se i danas nalazimo u vremenu ekonomske krize i krize pandemije. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku Goranu Kovačeviću. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se, potpredsednice Skupštine. Uvažene kolege poslanici, uvaženi ministre, građani Srbije, ja sam Milija Miletić, dolazim iz Svrljiga. To je najlepša opština u Srbiji, koja se nalazi pored grada Niša. To je najlepši grad u Srbiji. Inače, ovde u Skupštini predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku, a izabran sam sa liste SNS Aleksandar Vučić – za našu decu. Ja ću, kao i do sada, u početku reći o svim onim stvarima, jer sam uvek do sada podržavao sve predloge zakona koji se tiču razvoja i napretka naše zemlje Srbije, sa posebnim akcentom na područja sa otežanim uslovima života, na nerazvijena područja, na područja jugoistočne Srbije, gde ima dosta problema, ali mi te probleme polako rešavamo na način kako to može i kako dozvoljava situacija. Što se tiče sada ovog zakona konkretno, elektronske fakture, to je jedna od odličnih stvari o kojima sada govorimo, o kojima ćemo raditi, jer na ovaj način imamo mogućnost da obezbedimo lakše funkcionisanje svih privrednih subjekata, da to bude na bolji i brži način, a da to manje košta. Sada ću nekoliko stvari reći konkretno, pošto ću glasati za predlog ovog zakona, ali staviću akcenat na nešto što se tiče naših malih proizvođača, poljoprivrednih proizvođača, koji će imati obavezu da kroz ovaj program elektronske fakture, da i oni moraju imati tu mogućnost da na taj način funkcionišu, kako smo čuli, od 1. januara 2023. godine to će stupiti i biti obavezno za sve. Inače, veliki problem naših malih lokalnih samouprava na jugoistoku Srbije, a i u drugim delovima, gde nema pokrivenosti internetom, gde sutra ti naši poljoprivredni proizvođači em nisu edukovani, neće znati. Na tome moramo zajedno da radimo, da se njima da mogućnost da se edukuju i da se u svakom mestu obezbedi pokrivenost internetom, da ti ljudi sutra ne budu oštećeni zato što ne mogu možda na taj način da obezbede mogućnost elektronskog fakturisanja i oni sutra da snose određene sankcije. Recimo, primer, opština Svrljig, veliki je broj sela koja nemaju pokrivenost internetom. Tu su sa nama predstavnici iz Crne Trave. Da li Crna Trava ima svuda pokrivenost internetom i da li sutra ljudi iz Crne Trave, tu je profesor Ljubiša Stojimirović, koji možda zna da li ljudi koji su poljoprivredni proizvođači u Crnoj Travi nemaju pokrivenost internetom, sutra da to mogu da pošalju i da na taj način sutra obezbede sebi mogućnost da to rade kao i ostali ljudi i privredni subjekti koji to mogu da rade, imaju pokrivenost internetom, mladi su, znaju. To znači za privredne subjekte. Ja to podržavam, glasaću za ovaj zakon, ali stavljam akcenat na poljoprivredne proizvođače gde nemaju mogućnost pokrivenosti internetom. Takva područja su brdsko-planinska područja. Normalno, ti ljudi, pojedini, nisu edukovani, ne znaju da to urade na taj način. Prema tome, pozvao bih nadležno Ministarstvo finansija da se u okviru ovoga iznađe mogućnost da se tim ljudima koji nemaju pokrivenost internetom, da se tu dovede internet, da mogu da rade i, normalno, edukacija i da ta naša poljoprivredna gazdinstva koja će imati potrebe i da na taj način fakturišu elektronski, da to ukoliko ne mogu, da ne budu sankcionisani, da ne budu kažnjeni, zato što oni za to nisu krivi, a velika potreba jeste ono što sam govorio. Ja ću kao poslanik podržati predloge svih ovih zakona. Mislim da treba da gledamo u budućnost. Budućnost je tu sada kod nas, na tome radimo. Još jednom bih pozvao sve građane Srbije da se vakcinišu. Nije tačka, ali pozivam sve da se vakcinišu, da bismo što pre izašli iz ovih problema, ove pandemije, jer je, još jednom napominjem, Srbija uvek u prvom planu i među najboljima. Evo, današnjeg dana i naš predsednik Vučić je u Pukovcu, to je taj deo naše Srbije gde se radi revakcinacija i on želi svojim primerom da pokaže kako to treba da rade i ostali ljudi. Još jednom hvala. Pozivam sve ljude koji se nisu vakcinisali, da se vakcinišu. A, normalno da ću glasati za Predlog zakona. Još jednom pitam profesora Ljubišu Stojmirovića da li i u Crnoj Travi imaju problema sa internetom i da li ti ljudi u Crnoj Travi, poljoprivredni proizvođači, mogu da na ovaj način sutra, za godinu, godinu i po dana da plaćaju te elektronske fakture? Hvala još jednom.
Zahvaljujem, Milija. Samo da znate, bez obzira što kažete da sam oštra, dala sam vam još dodatnih dva, tri minuta. Vidim da je prijavljen narodni poslanik Ljubiša Stojmirović, verovatno replika, iako je u afirmativnom kontekstu. U redu, dva minuta. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, veoma je lako odgovoriti kolegi Miliji na pitanje koje je postavio. Normalno da internet nije nešto što je dostupno velikom prostranstvu Crne Trave, ali to je, po meni, najmanji problem. Zakoni koji su danas na dnevnom redu su neminovnost. To je nešto što moramo da uradimo kako bi išli u korak sa Evropom i sa ostalim svetom. Ali, ima nešto što bih sad iskoristio priliku da kažem šta bi trebala država da uradi za Crnu Travu i za slična mesta koja su u tim pograničnim oblastima i koja su nerazvijena. Nije tu problem samo internet. Tamo nema ni života. Narod odlazi, napušta ta mesta. Treba napraviti takav ambijent da se ljudi tamo vraćaju. Treba obezbediti puteve, treba obezbediti mogućnost da imaju da rade i da mogu da zarade. Ja se nadam, osim ovih zakona koje ćemo danas usvojiti, da će Vlada veoma brzo da stvori ambijent da se ljudi vraćaju u ta mesta i da svojim radom doprinose razvoju Srbije u celini. Neću da napominjem koliko je dala Crna Trava za Srbiju, koliko vrsnih i sportista i umetnika i naučnika. I red je da ne zaboravimo ta mala mesta. Ministre, moj predlog, pokušajte ponovo da obnovite sportske centre na Vlasinskom jezeru, gde su svi naši reprezentativci ranije odlazili na pripreme, jer su uslovi tamo fenomenalni za pripreme. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da imam ograničeno vreme, osvrnuo bih se samo na Zakon o elektronskom fakturisanju. Odmah bih i krenuo šta on donosi, koje prednosti daje novi način fakturisanja, tj. elektronsko fakturisanje. Prvo, jedan od najvažnijih pozitivnih efekata uvođenjem elektronskog fakturisanja jeste visok nivo automatizacije. Naime, učešće ljudskog faktora se svodi na minimum, pa bi se mogućnost grešaka takođe svela na minimum. Dakle, imamo potpuno uklanjanje potrebe za pojedinim fizičkim licima tokom čitavog procesa priprema, obrade i arhiviranja elektronskih faktura. Drugo, ušteda vremena i novca. Što se tiče novca, uštede su evidentne, jer ako pogledamo tradicionalne fakture, koje su bile na papiru, onda je ušteda u, prvo, pre svega, ceni papira, drugo, troškova štampanja, pa troškova poštarina, a kada znamo da imamo ručno pakovanje prilikom slanja ili prijema i pregled i odobravanja faktura rade određena fizička lica, kao i unos podataka u ERP sisteme, vidimo da sve to košta i da je to evidentna ušteda. Dodatna finansijska ušteda se ostvaruje tako što prilikom izdavanja, slanja i arhiviranja elektronskih faktura ne postoje troškovi transporta, jer ovom prilikom transport je elektronski. Što se tiče uštede vremena, ono je neupitno, kada god govorimo o digitalizaciji. U ovom slučaju, u procesu slanja i dostavljanja elektronskih faktura vidimo da je vremenski period gotovo trenutan, te je ušteda vremena potpuno evidentna. A, ako treba ispravljati greške, koje su neminovnost, ili pretraživati i pronalaziti određene arhivirane fakture, ušteda u vremenu je eksponencijalna. Prilikom pretrage takvih arhiviranih dokumenata postoji velika verovatnoća da se mnogi izgube, zature ili na drugi način u toj masi papira ne pronađu. Elektronska faktura doprinosi bezbednosti celokupnog procesa fakturisanja, jer smanjuje rizik od gubitka dokumenta. Do sada je sav taj materijal u papirnom obliku trebao negde da bude skladišten, prostor je dakle iz godine u godinu bivao sve veći zato, a kada je elektronska faktura u pitanju taj problem ne postoji. Kada govorimo o papiru i njegovom anuliranju, odnosno prelasku na elektronsku formu, naravno da postoje i dodatni pozitivni elementi koji su u vezi sa zaštitom životne sredine. Naime, kako se papir dobija od drveta, na ovaj način smanjujemo seču određenog broja stabala koja nije ni malo mala. Procenjuje se da je potrebno 12 miliona stabala poseći za 30 milijardi faktura, koliko na primer godišnje koriste u Evropi. Pored smanjenja seče stabala smanjuje se i emitovanje ugljen-dioksida zbog smanjenog transporta i zbog proizvodnje samog papira. Takođe se smanjuju količina stvorenog čvrstog otpada. Dakle, pored smanjenja troškova i vremena i drugih pozitivnih elemenata o kojima sam danas govorio, ovim zakonom ćemo dobiti i povećanu naplativost PDV, efikasniju poresku kontrolu, smanjenje administrativnog tereta usled obrade faktura, ubrzanje poslovnih procesa, automatizaciju obrade faktura i svega gore navedenog poslanička grupa JS će u danu za glasanje podržati ove zakone. Na kraju bih da se, takođe, pridružim diskusijama mojih kolega iz poslaničke grupe JS i SPS o trenutno aktuelnoj situaciji tj. napadu na predsednika JS Dragana Markovića Palme, a naročito podržavam sve ono što je rekao u prethodnih nekoliko dana sam predsednik Dragan Marković Palma odgovarajući na te optužbe. Hvala.
Hvala, gospodine Filipoviću. Pridružujem se čestitkama porodici Kiš. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Stević. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, uvaženi ministre sa saradnicom, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, u ovom sazivu Narodna skupština veoma dinamično radi i za svega osam meseci od konstituisanja usvojeno je preko 170 akata od čega je čak 82 zakona, što je potvrda odgovornog odnosa zakonodavne grane vlasti prema našim građanima čiji smo mi predstavnici. U tom smislu želim da zahvalim i predsedniku Narodne skupštine koji je dao novu dinamiku parlamentu i kolegama poslanicima. I danas imamo paket od četiri zakona kojima se takođe unapređuje zakonodavni prostor naše države. Ja bih govorio o dva zakona, koji predstavljaju nastavak digitalizacije koja je godinama unazad jedan od prioriteta i strateških ciljeva Vlade Republike Srbije i implementira se u svim sektorima društva. Pomenuo bih, kao i moje kolege, da je jedan od najvidljivijih rezultata digitalizacije elektronska uprava, a ovaj projekat je započeo i u velikoj meri realizovao prethodni ministar državne uprave i lokalne samouprave, gospodin Branko Ružić. Zakonski predlozi koji su danas na dnevnom redu, posebno Zakon o elektronskom fakturisanju, u velikoj meri su prilagođeni procesu digitalizacije. Uvodi se obaveza elektronskog fakturisanja svih komercijalnih transakcija, odnosno izvršnog prometa roba, usluga ili drugih dobara. Elektronska faktura prenosi se sa izdavaoca na primaoca bez fizičkog oblika fakture i dokument je od suštinske važnosti za trgovinske partnere, računovodstvo i poreske organe. Prednosti elektronskog fakturisanja su, pre svega, transparentnost, brže plaćanje, veća efikasnost i pravna sigurnost, kao i suzbijanje sive ekonomije. Na taj način omogućavaju efikasnu kontrolu naplate poreza. Obaveza elektronskog fakturisanja odnosiće se na sve obveznike koji su u sistemu poreza na dodatu vrednost, a to su subjekti javnog i privatnog sektora. U skladu sa navedenim, elektronsko fakturisanje možemo posmatrati kao deo elektronskog poslovanja. Jedan od savremenih modela poslovanja brojnih kompanija danas je i koncept društvene odgovornosti, što je dovelo do razvoja svesti o potrebi zaštite životne sredine. Ovde mislim, pre svega, na potrošnju papira za čiju proizvodnju moramo da sečemo drveće. Dakle, možemo reći da će elektronsko fakturisanje čuvati naše šume. Očekuje se da će ovakav način poslovanja doneti brojne koristi i olakšice u samoj proceduri, jer će se elektronskim fakturisanjem mogućnost ljudske greške svesti na minimum i omogućiće se bolja kontrola knjiženja u računovodstvu. Kao socijalista ne mogu da ne primetim još jednu prednost ovog zakona, a to je smanjenje troškova i mnogo brže i lakše poslovanje, što bi velikom broju privrednih društava, ali i javnom sektoru koje je čestim finansijskim transakcijama omogućilo značajne uštede. Drugi zakon koji je u neposrednoj vezi sa digitalizacijom jeste Predlog zakona o registru administrativnih postupaka. To je nastavak modernizacije javne uprave, a do sada smo, kao što sam već napomenuo, ostvarili dobre rezultate, uspostavili i pokrenuli brojne usluge. U ovom kontekstu veoma je važan Zakon o elektronskoj upravi iz 2018. godine koji je osnovni pravni okvir za realizaciju daljih normativnih, ali i praktičnih koraka u sektoru digitalizacije. Pokazalo se već da se primenom novih tehnologija olakšava komunikacija između građana i uprave, menja se način pružanja javnih usluga, a građani mogu brže, efikasnije, jeftinije da završe svoje poslove. Uspostavljanje registra administrativnih postupaka upravo ima taj cilj, da omogući građanima da brže, jednostavnije ostvaruju svoja prava pred organima javne vlasti, organima lokalne samouprave, javnim preduzećima i drugim organima i organizacijama koje imaju javna ovlašćenja. Govorili smo mnogo puta da je administracija ogledalo svake države. Registar administrativnih postupaka vodiće se u elektronskom obliku i sadržaće inventar svih mogućih administrativnih postupaka koji se vode u Republici Srbiji. Registar će obezbediti transparentnost svakog postupka i uvid u tok predmeta kod nadležnih organa za vođenje administrativnog postupka, sve do činjenice koji je službenik personalno zadužen za određeni predmet. Registar je javno dostupan svim zainteresovanim građanima koji mogu pratiti tok svojih podnesaka, a da ne moraju ići na razne šaltere i dobijati različite informacije o svom predmetu. Upravo će jedna od velikih prednosti ovog registra biti sistematizacija postupaka i metodološko ujednačavanje prakse, kako za ostvarivanje jednog istog prava organi javne vlasti ne bi postupali različito u različitim sredinama ili organima. Elektronski vođen registar smanjiće upravo te razlike koje često proističu iz različitih tumačenja određenog zahteva građana ili privrede ili nedovoljne stručnosti. Registar dobija na značaju zbog velikog broja administrativnih postupaka, velikog broja građana i privrednih subjekata koji pred organima javne vlastima vode različite administrativne postupke. Te broje su, pored ostalog, do uvođenja elektronske uprave, bile jedan od razloga spore administracije koja je bila pretrpana zahtevima u papirnatoj formi. Sada se ta slika postupno menja i administracija postaje efikasna, a građani zadovoljniji što na jednom šalteru ili preko elektronskog portala, a sada i preko novog registra administrativnih postupaka mogu da ostvaruju svoja prava. Kako bi građani imali informaciju o kojim se administrativnim postupcima radi, naveo bih neke od onih koji će biti objedinjeni u elektronskom registru administrativnih postupaka i koji će se stalno ažurirati. To su postupci za dobijanje različitih dokumenata, isprava, službenih i ličnih, kao što su: rešenja, uverenja, potvrde, licence, dozvole, odobrenja, mišljenja, obaveštenja, svedočanstva, uslove, deklaraciju, zapisnike, izvode iz službenih evidencija i brojna druga dokumenta. Uspostavljanje registra doprineće većoj pravnoj sigurnosti, a time i jačanju pravne države, imajući u vidu da će informacije o administrativnim postupcima u svakom trenutku biti u skladu sa važećim propisima. Takođe, na ovaj način obezbeđuje se jednoobraznost u postupanju, a građani i privreda će u svakom trenutku imati uvid u dokumentaciju, obrasce, iznose taksi i naknade. Smatramo da ovi zakoni doprinose jačanju pravne i efikasne države i smanjenju troškova, kada je u pitanju elektronsko fakturisanje i kada je u pitanju registar administrativnih postupaka, tako da ćemo u danu za glasanje podržati sve predloge zakone iz ovog pretresa. Hvala.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, određujem redovnu pauzu i nastavljamo sa radom u 15.05 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Reč ima narodni poslanik Velibor Milojičić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Uvaženi gospodine ministre sa saradnicama, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, Predlog zakona o elektronskom fakturisanju je poseban zakon kojim se definiše elektronska faktura sledeći najbolju praksu koju primenjuju države EU. Njime se definiše obaveza faznog procesa prelaska na elektronsko fakturisanja u transakcijama između subjekata javnog sektora, između subjekata privatnog sektora, odnosno između subjekata javnog i privatnog sektora. Uvođenje elektronskih faktura je najavljeno planom rada Vlade za 2021. godinu, a spominje se više dokumenata javnih politika. Uvođenje elektronskih faktura ima višestruki značaj kako za javni sektor, odnosno za državu, tako i za privatni sektor. S jedne strane uvođenje elektronskih faktura neophodno je radi harmonizacije propisa Republike Srbije sa pravnim tekovinama EU, što predstavlja obavezu Republike Srbije prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Ono što je još važnije, uvođenjem elektronskih faktura doprinosi se daljoj borbi protiv sive ekonomije, smanjuje se mogućnost korupcije, olakšava se rad poreske uprave, omogućava se veća pravna sigurnost i bolje izvršenje ugovora što će na kraju, kada zakon bude u punoj primeni, rezultirati povećanom naplatom poreza na dodatu vrednost. Posebno treba istaći da se unapređuje i zaštita životne sredine kroz smanjenje troškova za izdavanje papirnih faktura. S druge strane, značaj uvođenja elektronske fakture za privatni sektor ogleda se pre svega kroz uštede troškova i vremena tokom obrade elektronskih faktura, povećanje efikasnosti kroz visok nivo automatizacije i povećanje konkurentnosti kao izvesnosti u poslovanju. Predlogom zakona obaveza elektronskog fakturisanja predviđena je isključivo za obveznike poreza na dodatu vrednost, dok se drugim subjektima privatnog sektora pruža mogućnost da se dobrovoljno opredele za izdavanje elektronskih faktura. Po završetku javne rasprave o Nacrtu zakona, Ministarstvo je razmotrilo i prihvatilo primedbe, pre svega privatnog sektora, koje su se ticale relativno kratkih rokova za početak primene, tako da će se primena zakona odvijati u tri faze. Od 1. januara 2022. godine obavezu primanja i čuvanja elektronskih faktura, kao i obavezu elektronskog evidentiranja poreza na dodatu vrednost imaju subjekti javnog sektora, dok subjekti privatnog sektora imaju obavezu izdavanja elektronskih faktura prema javnom sektoru. U drugoj fazi od 2. jula 2022. godine na snagu stupa obaveza subjekata privatnog sektora da primi i čuva elektronske fakture subjekta javnog sektora, kao i elektronske fakture privatnog sektora. Na kraju, od 1. januara 2023. godine primenjuju se odredbe koje se odnose na obavezu izdavanja i čuvanja faktura između subjekata privatnog sektora. Kakve uštede će se ostvariti elektronskim fakturama najbolje se vidi kroz smanjenje troškova za papir, štampanje, poštarinu, ručno pakovanje, pregled i odobravanje faktura, arhiviranje, rukovanje i skladištenje koje po jednoj fakturi iznose oko 145 dinara. Na prvu bi svi rekli – nije neka ušteda, ali ako znamo da je u 2020. godini u Centralnom registru faktura evidentirano preko četiri miliona faktura dolazimo do cifre od oko pet miliona evra godišnje direktne uštede za privredne subjekte. Važno je istaći da će korišćenje sistema elektronskih faktura biti potpuno besplatno da bi se izbeglo stvaranje dodatnih troškova za korisnike. Jedini trošak korisnici mogu imati ukoliko se sami odluče za angažovanje informacionog posrednika. U tom slučaju njihov odnos biće regulisan posebnim ugovorom. Predlogom zakona predviđen je i prestanak važenja određenih članova Zakona o računovodstvu i Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani, i danas želim da vas podsetim na stanje u kom se Srbija nalazila kada je odgovornost za njeno vođenje preuzela SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Država je bila pred bankrotom. Isplata penzija, plata zaposlenih u javnom sektoru i drugih davanja države bila su dovedena u pitanje. Nezaposlenost je bila na istorijskom maksimumu, što je bilo i za očekivati, jer prethodna vlast oličena u Draganu Đilasu, Vuku Jeremiću, Bojanu Pajtiću imala je druge prioritete. Njima je bilo bitno da novac građana Srbije prepakuju u svoje i džepove svojih bliskih rođaka i saradnika i da ga sklone na razne egzotične destinacije. Mere štednje finansijske konsolidacije i uvođenje reda u finansijske transakcije bile su neophodne kako bi naša deca imala bilo kakvu šansu za normalan život i bolju budućnost. Sve blagodeti njihove vlasti osetili su na svojoj koži građani opštine Kula iz koje dolazim. U oktobru 2012. godine kada smo preuzeli odgovornost za funkcionisanje naše opštine, stanje je bilo katastrofalno. Ukupan dug koji smo zatekli prevazilazio je 350 miliona dinara, što je činilo preko 40% opštinskog budžeta. Fioke su bile pune neevidentiranih i neplaćenih faktura. Više godina kasnilo se sa isplatama prava prosvetnim radnicima. Zatekli smo industrijsku zonu od 24 hektara sa 100 metara puta koji ne vodi nigde i kravama koje pasu na njoj. Na tržištu rada na kraju 2012. godine evidentirano je skoro šest hiljada nezaposlenih. U periodu od 2012. godine do 2016. godine kada je na čelo Vlade AP Vojvodine bio Bojan Pajtić, a jedna od vedeta u toj Vladi gospođa Marinika Tepić, opština Kula je za njih bila na crnoj listi. Jednostavno, sva vrata su nam bila zatvorena. Nije postojao ni jedan projekat koji su podržali. Srećom, uz bezrezervnu podršku predsednika Vlade, a kasnije predsednika Republike, gospodina Aleksandra Vučića, Vlade gospođe Ane Brnabić, a od 2016. godine i Vlade AP Vojvodina na čelu sa gospodinom Igorom Mirovićem, uspeli smo da kompletno opremimo industrijsku zonu. U novembru mesecu 2018. godine, posle 20 godina propadanja i zatvaranja fabrika u opštini Kula, u prisustvu predsednika Republike, otvoren je pogon kompanije „Fiorano“. Danas u industrijskoj zoni u Kuli posluju tri ozbiljne kompanije sa preko 800 zaposlenih, koje imaju u planu proširenje svojih kapaciteta i nova zapošljavanja. Kao rezultat zajedničkog rada sa republičkim i pokrajinskim vlastima, za osam godina broj nezaposlenih u opštini Kula se prepolovio i na kraju 2020. godine iznosio je 2.847 lica. Usvajanje ovog zakona doprineće daljem jačanju javnih finansija, povećanju pravne sigurnosti i omogućiće dalji rast srpske privrede, čime se stvaraju uslovi za realizaciju svih planiranih projekata predviđenih Programom „Srbija 2025“. Nas u opštini Kula, Zapadnobačkom upravnom okrugu u celoj Bačkoj i Banatu, posebno raduje činjenica da pripreme za izgradnju brzog puta Bački Breg-Nakovo, u ukupnoj dužini od 185 kilometara, teku po planu. Građani su tom putu zbog trase kojom se pruža, već dali popularno naziv, „Osmeh Vojvodine“. Građani Srbije veruju SNS i Aleksandru Vučiću i to je činjenica koju dežurni kritičari ne mogu da podnesu. Đilasu, Jeremiću, Obradoviću, Pajtiću, Mariniki i kompaniji neće pomoći što lažima pokušavaju da ospore činjenicu da Srbija nezaustavljivo napreduje, da smo od zemlje beznađa postali primer kako u ekonomskom napretku i poboljšanju standarda građana, tako i po rezultatima u borbi protiv korona virusa. Džaba im neograničena količina novca kojim raspolažu, a koji su pokrali od građana Republike Srbije, džaba im i sam medijski prostor koji su zauzeli. Oni jednostavno imaju samo jedan problem, građani Srbije im ništa ne veruju, jer su i do sada bezbroj puta prevarili. Vama, gospodine ministre, želim da čestitam na uspešnom vođenju srpskih finansija u ovim teškim vremenima, i naravno da ću u danu za glasanje zajedno sa koleginicama i kolegama iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržati ovaj predlog zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Narodna poslanica Dijana Radović. Izvolite.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, nakon što je Vlada usvojila Predlog zakona o elektronskom fakturisanju i dostavila ga Narodnoj skupštini imali smo priliku i u ovom visokom domu da prisustvujemo javnom slušanju na temu ovog Predloga zakona. Istakla bih ono što i predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić, tom prilikom izjavio da su javna slušanja na temu različitih zakonskih predloga izuzetno važna i značajna, da se i mi narodni poslanici bolje upoznamo i kompetentnije odlučujemo o predlozima koji dolaze pred nas. Predlog ovog zakonskog rešenja jeste nastavak sveukupne digitalizacije koja se u našoj državi sprovodi i na jedan novi jedinstveni način uređuje sistem elektronskih faktura. Ova promena jeste nešto novo, korisno i što je najvažnije besplatno za sve naše privrednike, a takođe realno ostvarivo u našem pravnom i finansijskom poretku. Značajan korak kada je u pitanju proces digitalizacije i inovacija i ono što posebno moram da naglasim jeste da je ovo i u skladu sa poslovnim trendovima u čitavom svetu, posebno ukoliko uzmemo u obzir da svaki korak koji napravimo danas predstavlja i pomera granicu i lestvicu za naše sutrašnje delovanje. S tim u vezi, Srbija ovakvim zakonskim rešenjima potvrđuje da je moderna država, čiji je cilj operativnija privreda, a samim tim i da želimo da našu zakonsku regulativu da prilagodimo i uskladimo sa tekovinama, odnosno standardima i direktivama EU. Uvođenje sistema za elektronsko fakturisanje svakako da ima velike prednosti i višestruke prednosti za sve privredne subjekte, kako privredne subjekte javnog sektora, tako i subjekte privatnog sektora. Ono što bih posebno naglasila jeste da upravo ova zakonska regulativa štedi i vreme i novac, državi kroz bolju kontrolu poreske uprave, sprečavanju poreske evazije, a privredi kroz slanje elektronske fakture u momentu bez troškova, čime izbegavamo troškove za štampanje papirnih dokumenata, zatim kovertiranje, slanje, poštarinu i sve druge troškove administracije. Samim tim, imamo iste efekte, čak i bolje, pa će biti brža i bolja mogućnost naplate. Jednostavnije rečeno, ovaj zakon ubrzaće postojeće radne procese, poboljšati i modernizovati sve procese poslovanja cele naše privrede. Fazno uvođenje subjekata u ovaj sistem je nešto što je takođe važno, odnosno da se postepeno prelazi na ovaj sistem. Posebno je ustanovljen datum kada prelaze subjekti javnog sektora, kada prelaze subjekti privatnog sektora i tu bih posebno istakla da je Ministarstvo finansija, odnosno Vlada Republike Srbije kao predlagač posebno uvažila sve one sugestije gde su subjekti privatnog sektora iskazali želju za pomeranjem početka primene Zakona o elektronskom fakturisanju. Na ovaj način pokazao se izuzetno visok stepen i saradnje i razumevanja sa privredom, a samim tim otvorena je i mogućnost da se ovaj period, period koji je između primene, odnosno početka primene Zakona o elektronskom fakturisanju, zapravo period koji ćemo iskoristiti za edukaciju, odnosno u komunikaciji sa privredom bolje i detaljnije objasniti sve kako ovaj novi sistem funkcioniše, što je posebno neophodno kada su u pitanju prelazak sa jednog ustaljenog i starog sistema na novi sistem. Ono što bih istakla jeste i da je segment Predloga zakona kojim se razdvaja prihvatanje i odbijanje elektronske fakture za subjekte javnog i subjekte privatnog sektora smatram da će se ubrzati privredni tokovi, a subjekti javnog sektora moraće više da obrate pažnju na rokove izmirenja novčanih obaveza. Takođe, prilikom analiziranja ovog Predloga zakona ukoliko pogledamo uporednu praksu videćemo da se predlagač Zakona o elektronskom fakturisanju odlučio za jedan decentralizovan sistem informacionog posrednika, odnosno pružaoca usluga, što se i drugim državama pokazalo kao izuzetno dobra i ispravna odluka. Posebno je značajno za buduće korisnike, što smo imali priliku da čujemo i na javnom slušanju, da će postojati takozvana izlazna strategija, odnosno za svakog informacionog posrednika u slučaju nemogućnosti obavljanja delatnosti da će u tom slučaju centralni informacioni posrednik preuzeti sve podatke predmetnog informacionog posrednika. Ovo naročito ističem i napominjem zato što je važno jer omogućuje poslovni kontinuitet celog sistema funkcionisanja elektronske uprave. Na kraju bih samo rekla da imajući u vidu da ovaj Predlog zakona ima 25 članova, da nam je na javnom slušanju rečeno da će se preciznije urediti tehničke stvari podzakonskim aktima koji će biti doneti u predviđenom roku od šest meseci, ne dovodim u sumnju da će to biti kvalitetni pravni akti koji će na jedan dobar način urediti te tehničke stvari, ali samim tim kreirati jedan pravno siguran i transparentan sistem. Naravno, ne mogu a da ne pomenem da uporedo sa ovakvim naprednim zakonskim rešenjima moramo da vodimo računa i da svako naše selo bude što pre pokriveno telekomunikacionom mrežom kako bi naši građani koji žive u ruralnim sredinama, a bave se preduzetništvom mogli takođe da koristi prednosti, pogodnosti ovog sistema, ali i sve druge prednosti i pogodnosti 21. veka. Imajući u vidu sve to ovaj zakon, odnosno Predlog zakona ne predstavlja samo normativni okvir, predstavlja strateško opredeljenje naše države. To je jasan i nedvosmislen put za brže i lakše funkcionisanje i javne uprave, ali i našeg privatnog sektora. Samim tim, cilj kojem težimo jeste da kroz ovu zakonsku regulativnu nam je bliže ostvariv. Socijalistička partija Srbije i naša poslanička grupa će u danu za glasanje podržati ovaj Predlog zakona zato što verujemo u njegovu uspešnu implementaciju. Verujemo u značajne benefite koje će privreda imati od implementacije ovog zakona i takođe je ovo važno kako bismo držali korak sa digitalnim svetom, sa razvijenim zemljama, ali i sa novim tehnologijama, a 2023. godine, kako je rekao ministar, imali potpun, dobar i stabilan sistem elektronskih faktura. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Ana Beloica.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predstavnici Vlade, poštovani građani Srbije, mnogo puta smo u ovom visokom domu imali prilike da razmatramo brojne zakone, brojne sporazume, predloge koji su od fundamentalnog značaja za dalji napredak i razvoj naše zemlje. Danas je na dnevnom redu set zakona, između ostalog i Zakon o elektronskom fakturisanju, koji direktno dovodi do osavremenjivanja i do modernizacije naše ekonomije i zbog toga je od izuzetno velike važnosti. Zakon o elektronskom fakturisanju se odnosi pre svega na izdavanje, obradu, prijem, slanje, sadržinu i elemente određenih elektronskih faktura koje se razmenjuju među subjektima javnog sektora, subjektima privatnog sektora, kao i između subjekata javnog i privatnog sektora. Jedan od glavnih razloga za donošenje Zakona o elektronskim fakturama svakako je povećanje vidljivosti, povećanje transparentnosti, kada govorimo o transakcijama između javnog i privatnog sektora, a drugi razlog svakako je povećanje pravne sigurnosti i unapređenje konzistentnosti nacionalnog pravnog okvira. Ostvarivanje transparentnosti realizuje se kroz fazno uvođenje obaveze izdavanja elektronskih faktura, a svakako da to tzv. obavezno evidentiranje obračuna PDV-a u sistemu elektronskih faktura dovodi do bolje kontrole, boljeg uvida, dovodi do bolje naplate poreza i do sprečavanja poreske evazije. Cenjene kolege, ne treba da vas preterano podsećam na to šta za jednu državu zapravo znači da efikasno naplaćuje svoje poreske prihode. Iz tih poreskih prihoda se finansiraju i nove škole i nove bolnice i putevi, a finansiraju se i tekući rashodi, što je u ovom momentu od izuzetno velikog značaja, jer se na taj način obezbeđuje i adekvatna zdravstvena zaštita i nega za sve naše građane. Na ovaj način, uvođenjem elektronskih faktura, ostvaruju se i brojne uštede, i to ne samo kada govorimo o novcu, već se ostvaruju i uštede u vremenu, jer se na taj način skraćuje vreme koje je potrebno da manipulisanje određenih faktura, na taj način se skraćuje vreme koje je potrebno da se pronađe određena faktura, sada nas samo „klik“ deli od toga, uvođenjem elektronskih faktura se takođe poboljšavaju poslovni procesi, na taj način se poboljšava položaj kada govorimo o tržišnoj utakmici, a u krajnjoj instanci dovodi do povećanja efikasnosti javnog i privatnog sektora, što je, naravno, krajnji cilj kojem i težimo. Na osnovu izlaganja cenjenih kolega mogli smo da vidimo da su efekti ovog zakona izuzetno pozitivni, tako da ću u danu za glasanje, zajedno sa svojom poslaničkom grupom, prihvatiti ovaj set zakona o kome danas raspravljamo. Set zakona koji su danas na dnevnom redu pokazuje da nastavljamo da vodimo jednu odgovornu politiku, nastavljamo da se borimo za bolji kvalitet života za sve naše građane, za bolji životni standard, nastavljamo da se borimo za nove kapitalne projekte koji će potpuno promeniti izgled i sliku Republike Srbije. Za razliku od prethodnog režima, koji je godinama ne samo uništavao srpsku ekonomiju, već uništavao svakog prosečnog građanina na teritoriji Republike Srbije, mi danas vodimo računa o svakom čoveku, o svakom radniku, vodimo računa o svakom preduzetniku, svakom detetu na teritoriji Republike Srbije. Ja ću vas podsetiti, poštovani građani, da je 2011. godine Republika Srbija uzela jedan od najnepovoljnijih mogućih zajmova. Dakle, zadužili smo se pod najnepovoljnijim mogućim uslovima, tako što smo izdali obveznicu sa kamatnom stopom od neverovatnih 7,25%. I te dugove, poštovane građanke i građani Republike Srbije, danas vraćamo svi mi. Vraćam ih i ja, vraćate ih i svi vi, cenjene kolege i koleginice narodni poslanici, vraćate ih i vi, poštovani građani i građanke Republike Srbije, a vraćaće ih i u budućnosti sva naša deca. I to ne bi bio verovatno ni toliko veliki problem, da posle jednog takvog zajma za građane Republike Srbije nije ostalo jedno veliko ništa. Taj novac nije upotrebljen za nove škole, gde će deca da stiču nova znanja, nije upotrebljen za nove auto-puteve zahvaljujući kojima će zapravo da dolazi do privlačenja novih investitora, zahvaljujući kojima će da se otvaraju nova radna mesta, nije upotrebljen za nove bolnice, jer svi mi vrlo dobro znamo da za vreme bivšeg režima nije obnovljena ni jedna jedina bolnica, a kamoli da je izgrađena nova. Taj novac je, poštovani građani, završio u tuđim džepovima i to baš u onom momentu kada su džepovi prosečnog građanina Republike Srbije bili potpuno prazni. Ja ću vas podsetiti da je to bio period kada je pola miliona ljudi, pola miliona naših očeva i majki ostalo bez posla, bez mogućnosti da prehrane svoju decu. Za razliku od tog perioda, SNS nastavlja da se bori za bolji kvalitet života, za bolji životni standard, za svakog prosečnog građanina u Republici Srbiji. I ne mogu a da ne pomenem ono što je cenjeni ministar rekao na sednici kada smo raspravljali o rebalansu budžeta, a to je da će do septembra meseca 2021. godine Republika Srbija imati treću novu kovid bolnicu u Novom Sadu. To će biti jedna savremeno opremljena bolnica, kapaciteta do 600 ležajeva, zahvaljujući kojoj ćemo moći da obezbeđujemo našim građanima adekvatnu zdravstvenu zaštitu i adekvatnu zdravstvenu negu, koja je pri tom potpuno besplatna. Na taj način ćemo postati jedina zemlja u Evropi koja je za samo nekoliko meseci tokom ove najveće svetske krize uspela da izgradi tri potpuno nove bolnice. Moram da podsetim građane Republike Srbije da smo zahvaljujući našim prijateljima iz UAE, prijateljima iz Kine uspeli da dogovorimo izgradnju jedne potpuno nove fabrike. To je fabrika „Sinofarm“ gde će se proizvoditi kineska vakcina i to je druga po redu vakcina posle ruske koja će se proizvoditi u Republici Srbiji. Ne treba da vas posebno podsećam na to šta to zapravo znači za našu zemlju, ne samo u ekonomskom, već i u zdravstvenom smislu, šta to znači za čitav region i za čitavu Evropu, mogu slobodno tako da kažem. I pored toga što se Srbija danas nalazi u najvećem investicionom ciklusu u poslednjih nekoliko decenija, bez obzira na to što se nalazimo u najvećoj svetskoj ne samo ekonomskoj, već i zdravstvenoj krizi, mi smo poštovane kolege, uspeli da sačuvamo stabilnost naše ekonomije. Sačuvali smo vrednost dinara koji se nije menjao unazad nekoliko godina, očuvali smo nivo inflacije, uspeli smo da opsežnim merama očuvamo privrednu aktivnosti i ne samo da sačuvamo taj nivo zaposlenosti, već i da smanjimo stopu nezaposlenosti na rekordno nizak nivo, a ono što je takođe izuzetno značajno jeste da smo uspeli da ostvarimo najveću stopu ekonomskog rasta u čitavoj Evropi. Mogućnost za predah i za odmor nema, jer naša deca više nemaju vremena da čekaju neku bolju i lepšu budućnost. Zato nastavljamo da se borimo za njih, da radimo, da gradimo, da se trudimo i bijemo bitku za svaki novi uspeh naše zemlje, jer je svaki novi uspeh Republike Srbije korak ka lepšoj, svetlijoj, modernijoj budućnosti za svu našu decu. Živela Srbija. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nenad Krstić. Izvolite.
Hvala predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da je danas jedan od veoma važnih zakona na dnevnom redu, elektronska faktura, a to je način za izbegavanje, u ovo vreme epidemije, kontakata između privrednih subjekata kako javnog sektora, tako i same privrede. Ovakav zakon, pored uštede novca je i zdravstvenog karaktera, s obzirom da će u mnogome da se izbegnu fizički kontakti mnogih poslodavaca i u time smanjiti mogućnost zaražavanja i voditi ka tome da se normalizuje celokupan život u Srbiji. S obzirom da znamo da naš predsednik vodi kampanju i omogućuje svakom građaninu da dobije vakcinu kako bi mogao da spase i svoj život, a i da se smanji zaražavanje u regionu, kako bi mogla i naša ekonomija da nastava da radi. Pored elektronskog potpisa, koji smo imali, elektronska faktura je samo način za brži protok komunikacije i informacije, što znači da će svi privredni subjekti počev od javnog sektora, što je i dobro da prvo javni sektor krene sa elektronskom fakturom, da se na privredi ne učimo, odnosno da privreda ne mora prva da snosi finansijske troškove i način fakturisanja. Prvo će to uraditi javni sektor, što je za pohvalu, a da u međuvremenu se polako privredni subjekti uključuju u sam ciklus elektronske fakture, kako bi mogli da nastave da rade. Hoću da naglasim još jednu mnogo bitnu činjenicu, s obzirom da elektronska faktura, značiće u mnogome za mala preduzeća gde će automatski da se vrši obračun i vraćanje PDV-a, gde neće da čekaju svoj ciklus od dva, tri meseca, s obzirom ko je kakvo rešenje imao od poreskog organa, gde će veoma brzo novac koji im je neophodan, kao obrtna sredstva ili već za šta, da može da koristi i dalje napreduje i raste svoju proizvodnju. Takođe, dolazim sa juga Srbije, znam koliko znači „mali Šengen“, koji je ponavljam naš predsednik Aleksandar Vučić uspeo i izdejstvovao, koji je na snazi i znam koliko je pored brzog protoka smanjeni redovi na granicama, tako i sa ovim zakonom ćemo veoma brzo naći načina za fakturisanje, smanjiti gužve, smanjiti lične kontakte, a uštedeti i novac i vreme, jer će naša privreda veoma brzo da raste, kao što imamo i projekciju 2020-2025. Očekujemo i zaradu od 950 evra, kao što je rekao naš predsednik Aleksandar Vučić. Vidi se da svi parametri i pokazatelji vode ka tome i ovakvi zakoni samo mogu da poboljšaju i unaprede ambijent u kome se nalazimo. Hvala.
Hvala gospodine Krstiću. Reč ima Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Poštovani ministre, poštovani građani, uvažene kolege narodni poslanici, kao, što smo imali priliku da čujemo u uvodnom izlaganju od strane ministra, ali i tokom današnje rasprave od strane kolega narodnih poslanika, tema današnje rasprave jeste set koji se sastoji od četiri predloga zakona iz oblasti finansija. U pitanju su dva potpuno nova zakona, i to Predlog zakona o elektronskom fakturisanju i Predlog zakona o registru administrativnih postupaka, i imamo dva predloga zakona, gde imamo izmene i dopune postojećih zakonskih rešenja u cilju njihovog unapređivanja, a to je Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju. Mogu slobodno da kažem da su sva četiri predloga zakona jako dobra. Primena zakona u praksi omogući će unapređenje poslovanja, kako u privatnom, tako i u javnom sektoru. U toku svog izlaganja osvrnuću se na Predlog zakona o elektronskom fakturisanju. Pre svega, podsetiću vas da je u decembru mesecu, predsednica Vlade, gospođa Ana Brnabić najavila zakona o elektronskom fakturisanju, kao deo plana Vlade Republike Srbije za 2021. godinu. Svi mi jako dobro znamo kada predsednica Vlade, gospođa Ana Brnabić ili predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić nešto obećaju, oni to i ispune u najkraćem mogućem roku. Samo nakon četiri meseca od najave Zakona o elektronskom fakturisanju, mi smo praktično na korak od njegovog usvajanja. Zašto je zapravo ovaj zakon važan za građane i za privredu? Svi mi za vreme trajanja epidemije postali smo i te kako svesni koliko je značajna digitalizacija i elektronska uprava. U uslovima kada nam je bilo ograničeno kretanje i to sa jednim jedinim ciljem, kako bi sačuvali sopstvene živote i živote ljudi oko nas, sve smo praktično mogli da obavljamo od kuće zahvaljujući upravo digitalizaciji i zahvaljujući upravo elektronskoj upravi. Ovde prvenstveno mislim na e-recept, gde građani nemaju obavezu plaćanja participacije prilikom izdavanja recepta, nemaju obavezu da odlaze u nadležne domove zdravlja po recept za redovnu terapiju, već se danas sve obavlja automatski. Takođe, mislim i na e-vrtić, gde roditelji za prijavu svoje dece, upis u vrtiće ne moraju da odlaze u ustanovu, već sve obavljaju onlajn, dakle od kuće. Takođe, mislim i na servis e-beba, gde roditeljima bukvalno potrebno 15 minuta od rođenja deteta kako bi upisali svoje dete u matičnu knjigu rođenih, prijavili za socijalno i zdravstveno osiguranje, pri čemu rešenje o roditeljskom dodatku i zdravstvena knjižica praktično stižu na kućnu adresu. Takođe, tokom trajanja epidemije građani su mogli da zakažu termin za PCR testiranje, mogu to i sada zato što još uvek traje epidemija, je li tako, mogu da zakažu termin za PCR testiranje preko portala e-uprave, da se opredele za željenu vakcinu. Takođe, preko portala e-uprave građani se prijavljuju za isplatu jednokratne novčane pomoći, 100 evra prošle godine, dodatnih 60 evra ove godine, građani će moći preko portala e-uprave da se prijave za dodatnih 60 evra, počev od 28. aprila, pa sve do 15. maja. Mislim da nama je svima jasno šta zapravo znači digitalizacija i šta zapravo znači elektronska uprava. Štedi nam vreme i novac, čuva nam zdravlje i životnu sredinu. Procene su da od dolaska SNS na vlast, odnosno od sprovođenja mera digitalizacije u Srbiji je ušteđeno preko 180 miliona listova papira. Zamislite koliko je to stabala drveća. Upravo Predlog zakona o elektronskom fakturisanju doprineće uštede u vremenu, u novcu, ali i omogućiće smanjenje emisije štetnih gasova, prvenstveno mislim na ugljen-dioksid. Da bi građani imali predstavu o obimu uštede, izneću jedan primer. Pretpostavlja se da se u Evropi godišnje izda preko 13 milijardi faktura. To je preko 12 miliona stabala drveća. Zamislite o kakvim uštedama se radi. Osim što smo rebalansom budžeta za 2021. godinu opredelili tri puta više novca za rešavanje ekoloških problema, dakle, za realizaciju infrastrukturnih projekata u oblasti zaštite životne sredine, Vlada i kroz druga zakonska rešenja brine o očuvanju životne sredine, a to je jedini i pravi put ka održivom razvoju. Dok je prethodna vlast gasila najbolje organizovane institucije u državi i to sa jednim jedinim razlogom, kako niko ne bi mogao da kontroliše krađe, ovde mislim na Službu društvenog knjigovodstva koja je na svirep način ugašena 2001. godine, i od tada u Srbiji kreću da se sprovode pljačkaške privatizacije, a novac građana Srbije, prvenstveno mislim na doprinose, na zarade i na porez, umesto da je završavao na račune Fonda PIO ili Fonda za zdravstveno osiguranje, taj novac je završio na privatne račune u Švajcarskoj, Luksemburgu, Mauricijusu ili ko zna gde već. Međutim, dolaskom SNS na vlast i dolaskom Aleksandra Vučića na mesto predsednika Vlade uspostavljena je kontrola nad obračunom i naplatom poreza i doprinosa na zarade, i to uspostavljanjem sistema objedinjene naplate, tako da su radnici u potpunosti zaštićeni, a Poreska uprava, Fond PIO, Fond za zdravstveno osiguranje beleže ogroman porast prihoda po osnovu poreza i doprinosa. I nije samo to uzrok i rezultat porasta prihoda na račune fonda PIO i Fonda za zdravstveno osiguranje, već ogroman broj fabrika koje je upravo Aleksandar Vučić otvorio. Samo Aleksandar Vučić je otvorio preko 230 fabrika, a u Srbiji je od 2015. godine pa do danas otvoreno preko 400.000 novih radnih mesta. Dakle, Srbija nije više neuređena i lopovska država kakva je bila do 2012. godine. Ono što ću reći kada je reč o Predlogu zakona o elektronskom fakturisanju je da ne postoji bolji način za suzbijanje sive ekonomije od digitalizacije, ne postoji bolji način za kontrolu naplate poreza od digitalizacije, takođe ne postoji bolji način za privlačenje kako domaćih, tako i stranih investitora od pravne sigurnosti. Upravo sve ovo o čemu sam govorila sadržano je u Predlogu zakona o elektronskom fakturisanju. Takođe, Predlog Zakona o elektronskom fakturisanju deo je Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije i primena zakona u praksi omogućiće bolju naplatu poreskih prihoda, kao i smanjenje rizika od poreske evazije. Koliko smo u korak sa najboljima u Evropi najbolje pokazuje podatak da je samo 12 zemalja članica Evropske unije, od ukupno 28, usvojila potpuno novi zakon o elektronskom fakturisanju. Srbija će štaviše sutra imati potpuno novi zakon iz ove oblasti. Dok smo za vreme Tadića, Đilasa, Jeremića bili među poslednjima u Evropi, bili smo najgori i u Evropi i u svetu, danas smo po svim ekonomskim parametrima među prvima i u Evropi i u svetu. Iz razloga što svaki zakon koji predlaže Vlada Republike Srbije omogućava bolji i kvalitetniji život svih građana naše zemlje, poslanička grupa „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ podržaće sve predloge zakona na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Čarapić. Reč ima Zoran Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Uvaženi ministre sa saradnicama, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije, pred nama je set zakonskih rešenja koji će svakako svojom implementacijom pomoći i daljem razvoju naše države, razvoju poslovnog ambijenta i privlačenju novih investicija. Imali smo prilike od mojih uvaženih koleginica i kolega da čujemo značajne argumente u korist ovih zakonskih rešenja. Potrudiću se da se ne ponavljam, ali svakako je nešto čime treba da se pohvalimo. Kada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju, kao što je uvaženi ministar rekao, rešiće se jedan veliki problem koji smo nažalost imali u prošlom periodu, a to je ta društvena svojina koja je bila propisana, koja se sada rešava time što će se novim zakonom ta društvena svojina koja postoji u osiguravajućim kućama raspodeliti i definisati šta je konkretno vlasništvo države, da će do 25% tih akcija biti raspodeljeno na zaposlene i bivše zaposlene unutar tih osiguravajućih kuća, a da će ostalo pripasti akcionarskom fondu. Ono što je jako bitno da kažemo je da ćemo na ovaj način uliti dodatno poverenje svim potencijalnim i sadašnjim saradnicima i ljudima koji posluju sa ovim osiguravajućim kućama da to svoje poslovanje dalje nastave i intenziviraju, jer će iza tih kuća u kojima se nalazi državni kapital jasan signal se poslati da zapravo njihovo ulaganje i saradnja su apsolutno sigurne. Kada govorimo o tržištu osiguranja u Srbiji, to je jedan veliki i neiskorišćen potencijal koji svakako sa periodom koji prolazi i u periodu od kada je SNS na vlasti apsolutno se radi na njenom daljem razvoju, jer je bitan segment i razvoja finansijskog tržišta, koji će omogućiti prikupljanje slobodnih finansijskih sredstava, koja će kasnije moći da uđu u sistem kroz određene investicije, a i ono što je uvaženi gospodin ministar rekao, važno je da ćemo na ovaj način imati ljude, odnosno građane koji će biti zainteresovani da postanu učesnici na Beogradskoj berzi, koja je takođe veliki potencijal i za razvoj investicija, ali takođe i jedan od načina kako se može investirati. Kada govorimo o Zakonu o e-fakturisanju, apsolutno je jedan od značajnijih zakonskih rešenja koji je pred nama, koji prvenstveno omogućava da i dalje radimo na usklađivanju sa direktivama Evropske unije, što je jasan pokazatelj da smo kao država odlučni na tom putu, a i mogli smo da vidimo na osnovu signala koje smo dobili iz Brisela nakon sastanka koje je imao naš predsednik Aleksandar Vučić i investicija koje će Evropska unija podržati u Srbiji, a to je pre svega železnička infrastruktura od Beograda do Niša, preko granice sa Severnom Makedonijom, jasan signal koji nam govori da ćemo kao država dobiti apsolutnu podršku svim naporima koje ulažemo i na putu reformi, a i daljim usklađivanjem, kako bismo postali ravnopravni partner i deo Evropske unije. Sam ovaj zakon je jako bitan jer će pre svega stvoriti još bolji i povoljniji ambijent privrednim subjektima u njihovom poslovanju, kao što znamo i što su moje uvažene kolege do sada rekle, do sada smo morali da izdajemo papirne fakture koje su zahtevale određenu proceduru, koje su sa sobom nosile i određene dodatne troškove, kroz nabavku, štampanje, arhiviranje i njihovo čuvanje, kako bi privredni subjekti mogli da ispoštuju i zakonske propise. Sama e-faktura omogućiće da taj proces bude znatno ubrzan, komunikacija između privrednih subjekata znatno efikasnije, pa kada govorimo i o onom procesu prihvatanja fakture ili, ukoliko postoje određene greške, njihovih korekcija koje će se vrlo brzo korigovati. Ono što je jako bitno da napomenem, što možda moje kolege nisu rekle, a to je da iako imamo do sada taj sistem koji evidentira sve te fakture koje su rađene sa privrednim subjektima, da će se u okviru ovih e-faktura one raditi u Državnom data centru koji se nalazi u Kragujevcu, koji je jedan od savremenih data centara, što je još jedan dokaz da na tom putu i procesu digitalizacije smo jako uspešni i da razmišljamo nekoliko koraka unapred, jer zapravo taj data centar, koji je izuzetno i siguran i obezbeđen kada su u pitanju i te neke pretnje koje postoje preko interneta, apsolutno garantuje da svi ti podaci koji se tamo nalaze će biti sačuvani i da ne mogu da se zloupotrebe. Kada govorimo o efikasnosti naplate i evidentiranja poreza, apsolutno e-faktura će omogućiti ono što je ministar rekao kada govorimo o PDV sistemu, da se on može mnogo brže i efikasnije evidentirati, sprovesti kontrola naplate i realizacija svih tih obaveza koja usleđuje kada je u pitanju obaveza poreza na dodatu vrednost i, naravno, to je nešto što će omogućiti i podizanje efikasnosti rada i naše Poreske uprave. Upravo svi ovi segmenti o kojima govorimo su nešto na šta su i privrednici ukazivali i što apsolutno govori da ova vlast, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, apsolutno radi partnerski zajedno sa narodom i privrednicima, kako bi se ambijent dalje unapredio. Ono što je jako bitno da kažemo, ministar je nagovestio, ali treba spomenuti, da je korišćenje ovih usluga, odnosno softverskih rešenja koja će biti apsolutno besplatna, da to neće ništa opterećivati same privrednike i takođe ono što je zakonom predviđeno, to jesu informacioni posrednici, odnosno posebna lica koja će dobiti licencu od strane države po ispunjavanju uslova koji će biti propisani određenim podzakonskim aktima koji će pomagati da sam proces sprovođenja e-fakturisanja i njihove realizacije bude što efikasniji i što bolji, što je apsolutno još jedna jako dobra stvar o kojoj je sama država mislila. Inače, imao sam prilike da učestvujem u javnoj raspravi kada je u pitanju ovaj zakon, da je sam zakon prošao sve bitne procedure i, kako je nama naglašeno, da je preko 150 učesnika direktno komuniciralo zajedno sa Ministarstvo kako bi se do ovakvih rešenja došlo, što zapravo govori upravo u prilog onome što sam rekao, da je ova vlast partner sa svim građanima i privrednicima i da rešenja koja dolaze pred nas narodne poslanike su nešto što je apsolutno u interesu i ekonomskih subjekata i privrednika i što će apsolutno omogućiti njihovu uspešnu implementaciju. Apsolutno i rokovi koji su dati kada je u pitanju uvođenje samog sistema e-fakturisanja su u skladu i sa mogućnostima koje naši privrednici imaju i daće dovoljno prostora i vremena da sam sistem uspešno zaživi, kao što smo imali prilike da govorimo i pre toga o Zakonu o fiskalizaciji koji je slične mere predvideo. Korekcije koje idu u okviru Zakona o rokovima izmirenja obaveza u komercijalnim transakcijama zapravo prate sve ove segmente koji su jako bitni, jer se usklađuju i sa Zakonom o e-fakturisanju koji se ovde nalazi. Na kraju, kao još jedan od dokaza uspešnosti, sprovođenja procesa digitalizacije u Srbiji, jeste zapravo i Zakon o administrativnom postupku, koji ima za cilj da omogući da sve procedure i administrativni postupci koji se sprovodu budu transparentni, da postoji prosto jedan efikasan sistem evidentiranja, da obrasci po kojima će se zapravo te procedure sprovoditi na određenim nivoima lokalne samouprave budu unificirani i da na taj način zapravo omogućimo i našim građanima pored drugih usluga, o kojima i koleginica Ana Čarapić govorila, da mogu uspešno i te segmente da prate. Tako da je ovo još jedan od značajnih uspeha koje ćemo mi kao država ostvariti, a opet na drugi način kada govorimo o načinima kako se mogu uštedeti sredstva, pa evo, ovo vam je primer, zato što ćemo na ovaj način i sprovođenje procedura značajno smanjiti troškove koji se odnose na administrativne postupke, imaćemo dodatne uštede gde ćemo ta sredstva moći da plasiramo u neke druge bitnije stvari za same građane Republike Srbije. To isto važi i za procese e-fakturisanja, više nećete imati ogromne troškove kod nabavke papira, njihovog štampanja, dopremanja, udaranja pečata itd. njihovog, naravno, čuvanja, određivanja procesa gde će se to skladištiti, već će se sve to raditi u digitalnom, odnosno elektronskom formatu i što je jako bitno na taj način stvaramo ambijent da možemo još uspešnije da poslujemo sa inostranstvom, koji je zapravo ovakav sistem već koristi dosta unazad. Poštovani građani, kao što vidite kada je u pitanju politika koja se sprovodi od strane SNS, koji predvodi naš predsednik Aleksandar Vučić, da je on apsolutno transparentna, da je ona upravo usmerena ka građanima, gde su građani ti koji apsolutno mogu da daju i te kako značajan doprinos daljem razvoju naše države, za razliku od perioda žutog tajkunskog režima koji se ništa nije ni promenio otkako je otišao u opoziciju, gde zapravo kod njih sve što rade je tajno, sve je nekako prikriveno i sve je nekako povezano sa određenim egzotičnim destinacijama, gde se upravo ta svoja finansijska sredstva i iznosili iz ove države, uzimali od građana Republike Srbije i sada odlaze polako na turističke ture kako bi proverili da li taj plen i dalje uspešno stoji na tim računima, a siguran sam da ih ima mnogo više nego što smo mi uspeli da evidentiramo, tako da će možda na osnovu te Mauricijus ture saznati još neke destinacije gde se ti računi nalaze. Kao što rekoh za razliku od njihovog perioda gde građanin grada Beograda nije smeo da priđe gradonačelniku tada Draganu Đilasu i da kritikuje njegove postupke, a da pri tom nakon snimanja televizije ne dobije određenu pretnju, uvredu, vi danas apsolutno imate mogućnost da svakom i od članova Vlade i od nas narodnih poslanika, pa i predsedniku Aleksandru Vučiću priđete, ukažete na problem i ono što opozicija zamere i govore, eto, neko završava posao, pa u stvari mi radimo ovde u interesu građana i mi želimo da njihove probleme sa kojima se oni susreću, a to nisu samo njihovi problemi, već i sigurno problemi drugih ljudi, da se oni reše, jer zapravo, kao što i naš slogan kaže, odnosno naše poslaničke grupe Za našu decu, pa upravo rešavanje tih problema je nešto što želimo da uradimo da bi naša deca mogla da imaju budućnost, jer za razliku od prethodnog režima, mi smo ti koji ćemo probleme prenositi budućim generacijama da se oni time bave, a prenošenjem problema, a to se samo postaje još teže. U danu za glasanje apsolutno kao i moje kolege poslanici iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržaću ovaj set zakona, jer je ovaj set zakona jako važan korak u realizaciji plana „Srbija 2025“, koji može samo da donese boljitak i nama i budućim generacijama. Hvala.
Hvala, gospodine Tomiću. Reč ima Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Poštovani ministre, poštovane kolege narodni poslanici, do 25. februara, ove godine je trajala javna rasprava o Nacrtu zakona o elektronskom fakturisanju. Jedna od pogodnosti elektronskih faktura jeste brže plaćanje, kao i suzbijanje sive ekonomije, jer oni pomažu u kontroli naplate poreza. E-faktura je potpuno digitalna faktura, koja se prenosi s jedne aplikacije tj. izdavaoca na drugu aplikaciju, to je primalac, bez fizičkog oblika, e-fakture biće obavezne tek od 1. januara 2022. godine. Sećate se eRecepata, eRecepti u početku su bili nepoznanica, možda je bilo i nekih grešaka, međutim, sada je to zaista odlična stvar koja besprekorno funkcioniše. Tako se nadam da će biti i sa ovim e-fakturama. Uštede u vremenu i novcu na osnovu prelaska na elektronsko fakturisanje su trajne. Sistem platforma elektronske fakture biće otvorena, odnosno otvoriće servis koji će biti dostupan svim korisnicima. Ovde uvek postoje neka određena pitanja. Međutim, način i postupak registrovanja za pristup sistemu tek treba da se bliže uredi i to da se odredi podzakonskim aktima. Elektronska faktura izdata je posredstvom novog sistema će biti smatrana za ispravnu. Sva pravna lica ili preduzetnici koji su u sistemu PDV biće u obavezi da primaju i šalju ove fakture kroz sistem elektronskih faktura, tu spada i naknadno evidentiranje onih faktura koje su poslate ili dobijene van sistema. Planirano je takođe da pristup centralnom sistemu bude jednostavna a sama usluga slanja i primanja elektronskih faktura preko tog sistema će biti besplatna. Trebalo bi da postoji i uputstvo za korišćenje te platforme, firme koje imaju mali broj faktura i one će biti u mogućnosti da direktno unesu u sistem elektronskih faktura. Iz ugla same privrede njenim korišćenjem postiže se efikasnost, transparentnost i smanjuje se naravno mogućnost grešaka u razmeni i obradi podataka, a postiže se i brže plaćanje. Faktura neće moći da bude proknjižena, odnosno naplaćena ukoliko nije dobijena na način koji je regulisan zakonom. Ukoliko neka firma ima veliki broj faktura imaće mogućnost da nadogradi svoj informacioni sistem i na taj način može da automatizuje komunikaciju sa sistemom elektronskih faktura, a firme koje imaju mali broj faktura mogu biti u mogućnosti da ih direktno unesu u sistem. Tako da se vodilo računa i o jednom i o drugom. Jedna od mogućnosti je kako da firma deo posla poveri informacionom posredniku, taj informacioni posrednik naravno mora da ima saglasnost Ministarstva finansija i oni mogu da pružaju usluge izdavanja, evidentiranja, obrade, primanja, dostavljanja, čuvanja samih tih elektronskih podataka. Svaki privrednik će na osnovu analize moći da donese odluku da li mu je model isplativiji u nadogradnju sistema. Države su videle da je najbolji način suzbijanje sive ekonomije u stvari praćenje prijavljivanja PDV, obaveze u realnom vremenu posredstvom sistema elektronskog fakturisanja. Ovo je vrlo važno, kada je jedan subjekt u sistemu PDV, a drugi to nije, onda će postojati obaveza onoga ko to jeste da izdatu fakturu u sistemu naknadno evidentira u centralni sistem elektronskih faktura. Znači, on ima tu obavezu prema ovom zakonu. Primer je na primer kod dva paušalca, ne postoji obaveza primanja i slanja faktura i znamo da od 2012. godine ne postoji ni obaveza pečata. Od tada elektronska faktura se priznaje kao uredan dokument. Zakon uvodi nove stvari, a to je na primer protokol, dodatna bezbednost i formate za elektronsko fakturisanje. Moramo biti svesni da je do sada bilo pranja para i vrtenja po računima za nepostojeću robu. Tako su pare od droge i drugih kriminalnih poslova ulazile kao bele i legalne. Ovaj zakon u stvari je još jedan vid sprečavanja pranja novca i lažne firme, lažni računi, lažne fakture za lažnu robu, više neće moći da prođu. Tako da i ova borba protiv ne prijavljenog PDV i ne plaćenog poreza se svodi i na borbu protiv kriminala. Rast globalne ekonomije pokreće i nove usluge na tržištu pa se procenjuje da je globalni iznos faktura oko 550 milijardi godišnje, od čega digitalne fakture čine 10%. Jako malo. Grube procene govore o tome da se polovina od svih faktura šalje privatnim potrošačima dok druga polovina se šalje javnim preduzećima ili preduzećima i javnom sektoru. Tokom druge decenije sada 21 veka, zemlje centralne Evrope kao i zemlje latinske Amerike sve više se okreću razvoju usluga, standardizuju i jačaju pravnu podršku za elektronsko izdavanje faktura upravo da bi se podigla naplata, a sa druge strane da bi se smanjio kriminal. Ako se neki pitaju da li košta uvođenje elektronskih faktura i da li se ikada pitali koliko godišnje novca troše za fakturisanje, za samo na primer hiljadu faktura godišnje koje pošaljete potrošiti oko 80 hiljada dinara, a ako šaljete preporučeno to je 110 hiljada dinara, ako šaljete sa povratnicom. Samim tim troši se i vreme, troši se i novac i na koverte i na markice i na poštanske usluge. Uz neracionalan trošak novca ide i nepotrebno trošenje vremena i dalje niste sigurni da li je ona druga strana dobila fakturu ili ne. Model e-fakture sve više koja se radi elektronski, samim tim ubrzava naplatu sigurno od dva do četiri dana što nije zanemarljivo. Osim kroz e-fakture naši računi stižu elektronski u momentu slanja, a samim tim imamo i potvrdu da je faktura primljena kao sada što je to sa mejlovima, a brže uručenje fakture logički predstavlja brzu naplatu. Samim tim nema gubljenja računa. Vi znate koliki problem može da nastane kada se izgubi faktura, pa mora ponovo da se štampa i tako u ovom slučaju to je eliminisano. Uz fakturu takođe je moguće i dostaviti otpremnicu i garanciju ili knjižno odobrenje. Što se tiče ovog najavljenog zakona o elektronskom fakturisanju on će do sada izmeniti znatno dosadašnju praksu. Najviše se bune oni koji žele da utaje porez. Nema bogate zemlje bez toga da porez plaćaju svi građani. Završila bih sa jednom analizom koju je objavio Svetski ekonomski formu o procesu digitalizacije u Srbiji. Ovaj pametan potez, na kome insistira i predstavila je još u svom ekspozeu, premijerka Ana Brnabić, je našoj državi uštedela 180 miliona stranica papira. Zatim, ako se to prevede na drveće, struju, vodu, jer je sve to potrebno da bi se proizvelo, taj papir, to bi značilo da samo juna 2017. godine, pa do danas, smo uspeli da sačuvamo 900 tona papira, odnosno 18.000 drveća, 76 miliona litara vode i više od 6.000 mega sati električne energije. Pa, da li je to malo? Put digitalizacije kojim je krenula naša zemlja pokazuje se kao ispravan i kao što vidite već vidimo pozitivne rezultate. Možda se ovaj zakon nekome neće svideti jer sprečava finansijske mahinacije, ali poštenom i radnom poslovnom svetu će doneti veliko olakšanje u radu. Zahvaljujem se na trudu i radu vama ministre i ljudima iz ministarstva, mislimo da je jako napredan zakon koji ćemo dobrobit njega tek videti u narednom periodu. Nadam se vrlo uskoro. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicama, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, set zakona danas koji se nalazi pred nama svakako je od velikog značaja i još jednom pokazuje kontinuitet koji Vlada Srbije ima, a tiče se razvijanja i unapređenja i još boljeg i lakšeg života svih građana Srbije. Sve ono o čemu su danas moje kolege narodni poslanici govorili više nego dovoljno da mi kao poslanička grupa SNS Aleksandar Vučić – za našu decu u danu za glasanje podržimo ovaj set zakona i zaista mislim da svako ko je bio u prilici da sluša izlaganje narodnih poslanika mogao je vrlo lako i jasno da se uveri kakve su to sve beneficije koje će građani imati i mislim da je diskusija bila upotpunjena svim ostalim detaljima i različitim aspektima sa koje to neki narodni poslanik posmatrao i svakako da sam uveren da nam predstoji u ovom sazivu još mnogo dobrih zakona i još mnogo predloga i odluka koje će svakako biti u opštem interesu i od koristi građanima Srbije. Međutim, i ovaj set zakona kao i sve što radi Vlada Srbije, a sledeći politiku predsednika države gospodina Aleksandra Vučića, je predmet kritike i neosnovanih nekakvih optužbi, ali najčešće gomila laži i neistina koje dolaze iz jedne iste kuhinje, a to je kuhinja Dragana Đilasa i vidim da smo i danas imali priliku da ovaj set zakona bude kritikovan, a da ništa suštinski što nije dobro u ovim zakonima nismo ni videli ni čuli. I, kada uzmete u obzir da to dolazi od ljudi koji su više od deceniju upropašćavali našu zemlju sa pravom se zapitate šta ih to goni i tera da tako istupaju i danas i vrlo lako dođete do odgovora da je to pusta i jedina želja da se opet vrate na vlast i da nastave sa svojim silnim bogaćenjem kao što su to radili u periodu dok su pod režimom DS vedrili i oblačili u celoj našoj zemlji. Međutim, ono što je posebno zabrinjavajuće jeste retorika koja se upotrebljava i to više ne prema nama poslanicima, i najvišem državnom rukovodstvu, jer se sada to prenelo i na ljude koji obavljaju funkcije i strani su državljani, ali najbolje je to definisano u rečenici Dragana Đilasa, koji kaže – to su neki strani državnici koji sada drže na vlasti Aleksandra Vučića. Kada čujete tako nešto ne možete da se ne nasmejete iz prostog razloga što su i poslednji izbori koji su održani prošle godine, jasno pokazali da SNS ima jasnu podršku i jasan legitimitet u Srbiji i da su građani jasno opredeljeni da žele zemlju koja se razvija, unapređuje i u kojoj naša deca imaju perspektivu i budućnost. Zabrinjavajuće je samo što jedan deo te opozicije je spreman toliko daleko da ode da i kao opozicija nanosi štetu našoj zemlji. O čemu se radi. Pre nekoliko dana, Dragan Đilas je u jednom intervjuu uspeo da u nekih sat vremena iskritikuje lažno optuži više stranih državljana, a na sve to dodajte da se radi o ljudima koji su predsednici svojih republika. Za ljude koji ne znaju, Dragan Đilas je pre dva dana imao intervju, u kome je Emanuela Makrona, predsednika Turske Erdogana, pa i neke američke zvaničnike optužio da učestvuju u nekakvim korupcionaškim aferama, i to na način da Aleksandar Vučić, kao sposoban državnik je u stanju da njima obezbedi ne znam kakve beneficije i firme koje one imaju. Da ne bude da sam ja sve to izmislio, poštovani narodni poslanici, a pre svega građani Srbije, ja ću vam sada citirati o čemu je to Dragan Đilas pričao u tom intervju i zašto je sve to bitno, i zašto danas moramo da pričamo o tome kada se opet nalazi set zakona, finansijske prirode. Počeo je sa tim, dakle 300 evra plata nije koncept u koji ja verujem, jer je u mojoj firmi prosečna plata pre 15 godina bila 1000 evra. Naravno da je u tvojoj firmi plata prosečna bila 1000 evra, kada si iskoristio svoju poziciju direktora nekakve kancelarije, gradonačelnika, nekakvog izmišljenog funkcionera režima DS, da se obogatiš i da svojim firmama doneseš prihod i veći od 619 miliona evra. Lako je tebi bilo da državne pare upumpaš u svoje privatno preduzeće i da se onda bahatiš i da deliš plate kako stigneš svojim zaposlenima, pa isto tako, verujem da mnogo veću platu ima i Marinika Tepić, koja je njegov najveći glasnogovornik. Da podsetim građane Srbije, u to vreme plata građanima Srbije je bila između 15 i 20 hiljada dinara. Dakle, od građana Srbije je uzimao a svoje privatno preduzeće razvijao i delio plate, kako kaže iznad 1000 evra. Ja sam oštar čovek i tražim da se puno radi, i iz svoje firme nikoga nisam otpustio i u Gradu sam ljude smenjivao, ali nikoga nisam ostavio na ulici. Pa nisi možda u svojoj firmi bilo koga, nikoga otpustio, niko iz tvoje firme nije ostao na ulici, ali u režimu DS i tvojih saboraca Borisa Tadića, Vuka Jeremića i svih vas koji ste vedrili i oblačili u Srbiji tih godina, više od pola miliona je ostalo na ulici. A nije boga mi ni istina, da nisi ljude u Gradu Beogradu, kada si bio gradonačelnik, ostavljao na ulici jer si, Igora Miklju, koji je bio tada sekretar za sport u Gradu Beogradu, obratite pažnju sada, svog kućnog prijatelja, sa kojim je bio 15 godina u prijateljskim odnosima, pa se postavlja prvo pitanje, da li ga je samo zbog toga postavio na to mesto, smenio sms porukom. Dakle, samo mu je pustio poruku sms, koja je sadržala tekst otprilike – od danas više nisi gradski sekretar. Ja ništa ne izmišljam, nikada i naučio sam se, da sve to što i znamo da je Dragan Đilas, da nikako ne zaboravimo, a hvala Bogu, internet sve pamti. Tako se u to vreme istaknuti funkcioner Demokratske stranke, naš proslavljeni fudbaler Savo Milošević, upustio u odbranu Igora Miklje i tada ste imali situaciju da je Dragan Đilas bežao od svog stranačkog kolege Save Miloševića, kome nije hteo da odgovori zašto je Miklju smenio i to SMS porukom. Razlozi su u gradu Beogradu poznati, ja neću ulaziti kakve su prirode u pitanju ali najviše se govori o nekakvom privatnom nesporazumu i da Miklja nije hteo da radi ono što je od njega tražio Dragan Đilas. Ali, to je rezultiralo, o ovome piše jedan list koji je danas pod direktnom upravom Dragana Đilasa, jedan dnevni list, i kažu: „Sve ovo je rezultiralo javnim istupanjem predsednika Olimpijskog komiteta Vlade Divca i legendarnog srpskog fudbalera Save Miloševića i njihovim direktnim prozivkama na Đilasov račun“. Vlade Divac je tada izjavio: „Ovo radim, pre svega, zbog velikog poštovanja prema Igoru Miklji, ali nije stvar u njemu kao pojedincu, već je veliki problem celog društva. Ako se ovako postupa prema gradskom sekretaru za sport, šta treba da očekuju obični građani? Apsolutno se slažem sa tim kako je postupao Dragan Đilas prema svojim saradnicima i dojučerašnjim prijateljima. Građani ništa dobro nisu mogli ni da očekuju, pa ništa tako dobro od Dragana Đilasa nisu ni dobili“. Onda se nadovezao Savo Milošević koji je rekao: „Ovo je bila nedostojna, bezobzirna i nedemokratska odluka jednog čoveka doneta na protivpravni i nedemokratski način. Gradonačelnik se oglušio na sve naše pozive da nas primi ili da objasni razlog smene. Sam taj postupak da ga nema već dve nedelje u medijima mnogo toga govori zašto je Dragan Đilas tako postupio“. I da ovo sve ima obrise, naravno, sukoba unutar DS i svega ostalog što se dešavalo, pazite sad, Savo Milošević traži pomoć DS: „Gradonačelnik Beograda Dragan Đilas i bivši gradski sekretar Igor Miklja su više od 15 godina kućni prijatelji i pravo je pitanje da li se to drugarstvo prenelo i na poslovnu saradnju? Međutim, Milošević sada traži i pomoć stranke. On je obelodanio da je on, isto kao i Dragan Đilas, član glavnog odbora DS i da pošto mu se Dragan Đilas ne javlja na telefon i neće u medijima da obrazloži sve ovo da će pravdu potražiti na organima DS.“ E, pa sad zamislite, poštovani građani Srbije, da li se neko svađa u DS, od toga vam je zavisilo da li ćete graditi terene, sportske hale, igrališta za decu, da li ćete se baviti omladinom i sportom. Tako da, ni ovo nije istina što je Dragan Đilas pričao da nikog nije ostavio na ulici, a šta više to mu je bio prijatelj koga je zbog prijateljstva i doveo na mesto funkcionera. Sad ono na šta želim posebno da skrenem pažnju i sa time ću završiti, skratiću svoje izlaganje, jeste činjenica u kojoj je na direktan način predsednika Aleksandra Vučića ali i strane državnike optužio za korupciju: „Vučić je veliki majstor da lično završava svetskim državnicima razne stvari. Svaki taj političar ima firmu koju hoće da protežira, pa pozove da oni možda dobiju i obezbedi im neke poslove na nameštenim tenderima ili bez tendera. Pa, šta mislite, da oni nisu korumpirani?“ Poštovani građani Srbije i poštovani narodni poslanici, na ovaj način Dragan Đilas je uvredio sve strane državnike koji posećuju našu zemlju, a još gore, uvredio je sve one zemlje koje u našu zemlju investiraju i žele da rade u našoj zemlji. Očigledno ga boli to što svakog meseca možete pratiti koliko je otvoreno novih radnih mesta, koliko se povećavaju plate i penzije i ta frustracija i mržnja koja je njega okupirala sa bolesnom željom da se vrati na vlast se izliva, pa su mu sada svi živi krivi. Dakle, citiram dalje: „Imate prvo državničku korupciju. Znači, da bi dobili tapšanje od Kine, potpisujemo ugovore sa Kinom. Ne treba kritikovati samo Kinu. Evo šta radi, npr. Francuska, šta radi Emanuel Makron sa metroom. Američka firma je dobila da radi autoput. Da ne pominjem Erdogana, isto poslovi – autoputevi, turske firme“. Poštovane kolege, narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ovo je u najmanju ruku skandalozno, na ovakav način optužiti ljude koji su pre svega prijatelji naše zemlje, čije investicije omogućavaju nova radna mesta, konstantan napredak i razvoj naše zemlje. Sad je, zbog bolesne mržnje Dragana Đilasa prema Aleksandru Vučiću i verovatno zbog one percepcije kako se on ponašao dok je bio vlast, sve ove ljude optužio i bacio ljagu na njih optuživši ih za korupciju. Ja kao narodni poslanik sada pozivam Dragana Đilasa da kako nema nikakve dokaze i ovo su čiste izmišljotine, brutalne laži, izađe na jedan od svojih medija i lepo se izvini ovim ljudima koje je na ovaj način bestidno oblatio. Ali, ako pak tvrdi da je to istina neka podnese krivičnu prijavu, pa neka tako dokaže sve svoje bljuvotine koje je izrekao u ovom intervju. Za sam kraj - ja sam u politiku ušao kao bogat čovek. Moja rasprava sa Borisom Tadićem je bila najčešće oko plata ljudi na visokim funkcijama. Moja plata kao gradonačelnika je bila 800 evra, a godišnje sam potpisivao ugovore vredne više od 600 miliona evra, što je potpuno besmisleno. Dakle, njemu je besmisleno da bude gradonačelnik, samo zato što mu je plata 800 evra, a potpisuje ugovore od 600 miliona evra. Na pitanje novinarke – da li ste vi možda uzimali neki procenat od tih poslova sklopljenih, pa tako nadomestili, odgovor je zaprepašćujući – mi to nismo imali u Beogradu. Svi znamo da od nameštenih tendera, više ne znamo koji pre, da li Bulevar kralja Aleksandra, da li podzemni kontejneri, da li most na Adi, ali nije ni to najgore - iskreno da vam kažem, meni to nije ni trebalo. Da nisam imao firmu koja pravi pet miliona evra godišnje iz koje mogu da uzmem deo i živim više nego pristojno, iskreno, verujem da ne bih popustio pod tim pritiscima. Dakle, ljudi moji, čovek vam je samo u ovoj rečenici priznao da dok je bio gradonačelnik njegove firme su privatno poslovale, zarađivale u saradnji sa državnim televizijama, čovek priznao da je to bilo negde oko pet miliona evra, naravno bilo je i više, on to tako lepo uzme sa strane za sebe da živi pristojno, ali čak nije toliko ni iskren sam prema sebi. Kaže – nisam siguran da li bi popustio. Nije siguran da li bi on da nije imao ovo sa strane, da je imao samo 800 evra da li bi on možda začeprkao u budžet građana Srbije. Odgovor od 25 miliona evra samo u nekretninama koje Dragan Đilas ima jasno pokazuje da je i te kako začeprkao, da se i te kako omastio, što bi građani Srbije rekli, omastio brke o državni novac, pa je tako od čoveka sa 75.000 evra ušteđevine, ženinom kućom i polovnim automobilom „Saab“, došao do toga da je jedan od najbogatijih ljudi u ovom delu Evrope. Kada sam mislio da sve to što je ispričao nema gde dalje, za sam kraj, znam da ovo drugi put govorim, neće mi kolege zameriti, ali žao mi je, ovo moram da podelim sa građanima Srbije. Kaže – nikoga nikad nisam pozvao da nešto napiše o meni ili da negde budem. Dakle, on nije imao uticaj na medije. Kaže - evo, ako nađete negde jednog čoveka koji se bavi medijima, kojeg sam pozvao i tražio da ja nešto kažem, objavim ili da protiv nekog nešto napiše, ja se više neću baviti ovim poslom. Retroaktivno, Dragan Đilas ne bi se više bavio ovim poslom i politikom zato što je prema izveštaju pokojne Verice Barać u periodu dok je bio vlast i dok je bio gradonačelnik, sa svojim firmama direktno kontrolisao i sekunde, minute i ostali prostor za reklame i zato što su ga tada zvali apsolutnim gospodarom medija. E, samo ovaj jedan intervju, poštovani građani Srbije vam je dovoljan da shvatite i vidite o kakvom se manipulantoru, slobodno mogu reći i lažovu, radi i koliko je spreman daleko da ide u svojoj manipulaciji i u svojoj bolesnoj kampanji protiv Aleksandra Vučića sa jednim ciljem, da se vrati na vlast. Evo, samo ovo, poštovani građani Srbije, uzmite u obzir, razmislite o kakvom se čoveku radi kada na ovaj način svima nama vređa inteligenciju i na ovaj način sve nas masno laže. Ovakav nivo neistina još nije viđen, ali pitanje je šta ćemo još čuti u narednom periodu sve, ne bi li se nekako bacila u zaborav afera koja je isplivala, a to je da na više od 53 računa u različitih 17 zemalja ima preko 68 miliona evra. Mi ćemo nastavljati da postavljamo pitanja kako je to stekao i na koji način i koje su to zemlje pored Mauricijusa, Švajcarske ili od dalekog Hong Konga, i još destinacija koje je on posećivao i tamo sejao svoje milione oduzetih i otetih od građana Srbije. Vama, poštovani ministre, želim da nastavite da sledite politiku predsednika Aleksandra Vučića i da Vlada nastavi da radi u interesu građana Srbije kako bi se stvorila još lepša i još bolja budućnost za našu decu i generacije koje dolaze. Hvala vam i živela Srbija.
Zahvaljujem, gospodine Mirkoviću. Reč ima Ivana Popović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicama, drage kolege narodni poslanici, pred nama je danas važan niz zakona, posebno za našu privredu, ali naravno i za fizička lica. Ono na šta sam ja posebno ponosna jeste da naša država danas sprovodi jednu odgovornu ekonomsku politiku pod vođstvom predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije, ali, naravno, i Ministarstva finansija, na čelu sa ministrom Sinišom Malim, koji te naše planove za bolju budućnost sprovode u delo kroz konkretne finansijske strateške planove. Ovih dana imamo dosta zakona koji nam dolaze iz Ministarstva finansija i svi oni negde imaju jednu zajedničku crtu, a to je upravo da se naša zemlja danas nalazi u takvoj poziciji da smo ekonomski dovoljno snažni da možemo da na plećima države podnesemo najveći teret, da stanemo iza svakog našeg građanina i da mu pomognemo u ovim teškim trenucima izazvanim pandemijom virusa Kovid 19. Mi danas imamo te stabilne i zdrave javne finansije i u mogućnosti smo bili i u prethodnoj godini da pomognemo privatnom sektoru sa dva paketa mera pomoći i usled nastavka, da kažemo, negativnog uticaja zbog pandemije virusa Kovid 19, bilo je negde neophodno i bilo je i predloženo da se nastavi i sa trećim paketom mera. Sva ta pomoć koja je pružena u 2020. godini i sada sa novim trećim paketom mera predstaviće zapravo injekciju od osam milijardi evra koja će biti ubrizgane našim građanima. To predstavlja jedan izvanredan vid pomoći našem privatnom sektoru. Putem tih mera, koje je sprovela Vlada Republike Srbije, mi smo u mogućnosti da kažemo da smo u ovom trenutku očuvali našu privredu, da smo očuvali nisku stopu nezaposlenosti, da smo očuvali sve naše proizvodne kapacitete i da smo zadržali to sveobuhvatno zdravlje naših javnih finansija. Koliko je to važno i koliko je to velika pomoć našim građanima govori i činjenica da se za paket mera iz ovog trećeg dela prijavilo 251.000 firmi naših i to za isplatu tri puta po 50% minimalne zarade, sa kojom se krenulo već početkom aprila meseca. Imamo i situaciju da će danas biti isplaćena jedna 1,22 milijarde dinara, upravo onom sektoru koji je možda jedan od najugroženijih u ovom trenutku, a to su gradski hotelijeri. Zateći vrlo loše stanje državne kase, kakvo je zatekla SNS u trenutku preuzimanja vlasti, sigurno da nije bilo jednostavno. Naša država je u tom trenutku bila na kolenima i mi smo jedino uz sprovođenje veoma važnih finansijskih reformi, koje je predvodio predsednik Aleksandar Vučić u poslednjih sedam, osam godina, u mogućnosti da se danas nalazimo u takvoj poziciji da imamo te stabilne javne finansije, da imamo jednu izvanredno povoljnu klimu i za strane direktne investicije i za domaće investitore i da sprovodimo, moglo bi se to možda okarakterisati i kao jedan agresivni trend javnih kapitalnih investicija, što čuva naše finansije. Odgovorna politika se, takođe, ogleda i u tome što su svi ti planirani koraci i sve te strategije koje se sprovode kroz godine, zapravo, sinhrono organizovane. Mi smo nedavno imali u plenumu i raspravu na temu – Razvoja širokopojasne telekomunikacione mreže u našoj zemlji. To je vrlo važna stavka za pokrivanje internet mreže na teritoriji čitave naše zemlje, kako bismo bili u mogućnosti da uz taj dobar protok interneta dostupan svim našim građanima, mi budemo u mogućnosti da nastavimo sa digitalizacijom, da nastavimo sa razvojem tih elektronskih usluga koje pruža naša država, kao što je E-uprava, kao što je E-papir, kao što je elektronsko zdravstvo. Time dolazimo i do, po meni, ključne tačke današnje rasprave, a to je upravo Zakon o elektronskom fakturisanju. On predstavlja jedan veoma važan faktor za olakšavanje i pomoć našem privatnom sektoru. Mi smo do sada imali priliku da ukoliko sarađujemo sa javnim sektorom, kao privatna lica, budemo u obligaciji da te fakture upućene javnom sektoru podnesemo Centralnom registru faktura. Ovaj sistem elektronskog fakturisanja predstavlja prošireno i još jedan korak dalje ka boljem i transparentnijem poslovanju, ne samo kada se sarađuje sa javnim sektorom, već vremenom i tzv. BTB poslovi, odnosno business to business. Ono što je veoma važno, a što imamo u okviru ovog zakona, jeste da će njegova implementacija biti sprovedena kroz etape. Zašto je to važno? Zato da bi svi akteri i svi učesnici, svi budući korisnici tog sistema elektronskog fakturisanja mogli na pravi način da se prilagode kroz vreme i da pristupe i da zaključno sa tom 2023. godinom svi budemo u mogućnosti da na pravi način budemo deo tog sistema elektronskog fakturisanja, kako za one koji su po zakonu u obligaciji da koriste ovaj sistem, ali tako i za one koji se dobrovoljno prijavljuju na ovaj sistem. Pored te transparentnosti koju će pružiti, takođe, ovaj sistem će kroz režim elektronskog evidentiranja obračuna PDV-a smanjiti tu poresku evaziju, povećati uspešnost naplate poreza, ali i smanjiti tu sivu ekonomiju u našoj državi. Mi smo svi svedoci i imali smo prilike da vidimo koliko je poslednjih decenija, koliko su predstavnici čak i neke tzv. političke elite, zgrnuli ogromne novce upravo tim finansijskim malverzacijama, upravo utajama poreza. Ovakav zakon i mnogi drugi koje sprovodi Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije staće se na put takvima, a ona preduzeća koja pošteno posluju, imaće isključivo benefite od ovakvog vida zakona. Kao država na evropskom putu, takođe je važno i da naglasimo da je ovaj zakon usklađen sa pravnim tekovinama EU, takođe i da će on imati višestruku uštedu kada je u pitanju i novčana i vremenska. Naravno, imali smo prilike od mojih kolega da čujemo, manjak korišćenja papira, takođe, uticaće i na zaštitu životne sredine. Da država brine o svojim građanima i da država želi da olakša poslovanje građanima, svakako se ogleda i u sledećoj tački našeg današnjeg dnevnog reda, a to je Zakon o registru administrativnih postupaka. To predstavlja zaista jednu izvanrednu platformu u kojoj ćemo moći da imamo sabrane sve administrativne postupke koji se nalaze u ovom trenutku u našoj zemlji. To je nešto što će na izvanredan način i transparentno dati našim građanima mogućnost da u svakom trenutku imaju pravovremene tačne informacije, znaju apsolutno sve korake neophodne za realizaciju određenih administrativnih procesa, dakle, koja su dokumenta potrebne, koji su formulari potrebni i koje su to takse. To ne samo što će pomoći, da kažem, fizičkim licima, našim građanima, to će u mnogome pomoći i privatnom sektoru, samim tim što posebno male firme koje nemaju dovoljno sredstava da poseduju svoja pravna odeljenja, moći će kroz ovaj sistem da budu pravovremeno i tačno informisani vezano za sve administrativne procese koji su neophodni u njihovom poslovanju. Ono što je takođe jako važno jeste da popisom svih tih administrativnih postupaka i procesa, uvidelo se, takođe, da oni poseduju i neke nedostatke, da su možda određeni koraci nepotrebni, suvisli. Ono što je meni posebno drago jeste da je odlučeno da se ide sa uspostavljanjem registra uz sprovođenje kontinuiranog pojednostavljenja, odnosno optimizacije tih administrativnih postupaka. Trenutno se u našoj zemlji vodi dosta reformskih procesa. Naravno, tim reformskim procesima je uključena i digitalizacija administracije i razne druge te elektronske usluge koje pruža naša država građanima i privatnom sektoru. To je, svakako, proces koji se sprovodi radi postizanja bolje poslovne klime, radi postizanja boljeg životnog standarda našim građanima. Svakako da ću u danu za glasanje podržati ovaj set zakona, jer upravo time podržavamo i kontinuitet jedne odgovorne ekonomske politike u našoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, koliko vidim, danas završavamo sa društvenom svojinom. Pitanje privatizacije i grabizacije je bilo dominantno do 2012. godine. Dame i gospodo, komunizam i društvena svojina je otišla, trebali smo samo da utvrdimo u čije džepove. To bi bilo korektno i verovatno bi našli mnoge majstore tranzicije, odnosno koji su u toj privatizaciji, grabizaciji sve što je bilo zajedničko, sve što je bilo društveno uzeli sebi. Tako grabljiva predatorska privatizacija, mislim, nije zamišljena, nije se desila nigde u svetu i teško je zamisliti uopšte da se takva grabizacija i privatizacija može ponoviti. Sem što su se domogli ogromne imovine, otpustili su 400 hiljada ljudi, lišili su ih plata, lišili su ih dostojanstva, niko od njih nije mogao da donese čestit lični dohodak svojim bližnjima, svojim ukućanima i time su na određeni način devalvirali i moral u našem društvu, jer je teško deci dati primer kad ostanete bez posla, kad ostanete bez plata, teško je deci dati primer i reći kako je dobro biti pošten, kako je dobro biti vredan, kako je dobro biti zaposlen, kako se, ne znam, dve ili tri decenije ostanete bez posla i ostanete na određen način i bez prava na penziju. Sem što ste lišeni ličnih dohodaka i dostojanstva, vi ste u državi sa prihodovne strane otišli sa rashodovnu. Dakle, sem što niste dobijali plate, praznili su se fondovi za zdravstvo, praznili su se fondovi PIO, praznile su se kase lokalnih samouprava, kase gradova, kasa Republike. Dakle, zahvaljujući otpuštanju tih ljudi država je ostala bez privrede i privredne aktivnosti. Ostati bez privrede to vam je kao automobil koji nema motor i menjač. Takav automobil može da ima upravljač i nebitno je ko njime upravlja, uglavnom taj automobil može da ide samo nizbrdo. Ukoliko ste pri tome ostali bez investicija, a investicije su gorivo koje se sipa u takav automobil koji treba da pokrene privrednu aktivnost ukoliko ona postoji… Ova vlast je to uspela. Znači, zaposlila je 320 hiljada ljudi. Da to prevedem na brojke, svakog meseca zahvaljujući tome i zahvaljujući rastu ličnih dohodaka preko 160 miliona evra primi 320 hiljada ljudi ili na godišnjem nivou građani koje je ova vlast uposlila prime oko dve milijarde u neto ličnim dohocima, a preko milijardu ode u penzijski i invalidski fond, u zdravstveni fond i kroz poreze na plate ode prema lokalnoj samoupravi. Kada ti građani, zahvaljujući tome što ne iznose taj novac na belosvetska ostrva, kada ti građani taj novac potroše ovde, onda država ponovo kroz PDV, od te dve milijarde dobije 400 miliona u svoju kasu i tako se uzajamno pomažu građani, država koji su na zadovoljstvo svih nas našli svoju radnu aktivnost u preduzećima kroz investicije koje je ova vlast dovela. Dame i gospodo narodni poslanici, po pitanju faktura, ja bih voleo da vidim fakture SBB-a, odnosno da vidimo koliko novca na lažnim prekograničnim televizijama se ispumpa iz ove države zato što su SBB, Total i EON uvek u gubitku, odnosno Junajted medija, Junajted grupa u Srbiji, iako kroz reklame, kroz pretplatu zgrću, po mojim informacijama, oko 500 miliona evra. Većina tog novca se ispumpava za lažne usluge, navodnog reemitovanja, odnosno plaća se usluga reemitovanja u Luksemburgu gde se ne emituje program. Znači, u suštini, ministre, plaća se usluga koja ne postoji. To je isto kao kada bi vi otvorili firmu i platili neku uslugu u inostranstvu koju niste koristili. To bi bilo ispumpavanje novca, to bi bilo pranje para, to bi bio poreski prekršaj. Znači, ukoliko neko pare iz dobiti izbaci negde u inostranstvo, u takvoj situaciji on je učinio poreski prekršaj i trebao bi da se goni. Uz pomoć REM-a i nezavisnog regulatornog tela njihovi lažni prekogranični kanali emituju na desetine hiljada sekundi u toku dana na jednom kanalu i ako uzmemo da je samo pet evra taj sekundu, na RTS je 100, jedan njihov kanal svakodnevno ispumpa 50.000 evra u reklamama koje izbace napolje, a pri tome oni tvrde da su prekogranična televizija. Po Zakonu o oglašavanju oni nemaju pravo da emituju srpske reklame. Mogu da emituju reklame samo one koji su sastavni deo izbornog programa. Nemoj neko da mi kaže da reklama Jelen piva ili da reklama Zaječarskog piva, reklama Dijamanta itd. se emituje u Luksemburgu, odnosno u poslednje vreme su počeli da prepravljaju i prekogranične televizije Diskaveri, Histori, Foksovi kanali, Sinestar kanali itd, i to radi Cas medija koja je sastavni deo Junajted medija, odnosno Šolakovog biznisa i Đilasovog preduzeća. Oni prave medijski pejzaž i nije problem da oni, iako učestvuju u kreiranju predizbornog programa, a strane su televizije, što nigde ni u jednoj zemlji nije dopušteno, a pri tome se žale na slobodu medija… Njihov većinski vlasnik je američki VS partners i Amerikanci koji su veoma osetljivi na mešanje stranih država i stranih medija u njihov izborni proces dopustili su da, kao vlasnici luksemburških medija, utiču emitovanjem reklama i predizbornog programa u Republici Srbiji na mogući ishod izbora. Mislim da uopšte ne žele da na izborima pobedi neka politička stranka ili Đilasovo preduzeće, već da pripremaju medijski pejzaž za pobunu, nemire, a svedoci smo bili u julu kako izgleda to navođenje demonstracija na Narodnu skupštinu Republike Srbije, šta se sve izdešavalo, kako su policajci gađani sa kamenjem koje je teško preko pet kilograma, kako su pokušali na nasilan način da se domognu vlasti. Mislim da od tog načina dovođenja na vlast oni nisu odustali i da na ovakav način ubiraju novac kojim će finansirati nemire u Srbiji, a pri tome medijski pratiti, ne samo sa elektronskih medija, već i štampanih čiji su vlasnici postali u međuvremenu. Zato bih voleo da vidim te fakture iz SBB-a i kada pitate, recimo, poresku upravu da li N1 televizija ima PIB, oni odgovore da N1 nema PIB, ali da koristi PIB druge firme koja se zove Adria njuz d.o.o. Beograd. Za mene je neprihvatljivo da jedna strana firma koristi PIB domaće firme, jer čak da je Adria njuz d.o.o. osnivač N1 televizije, jedna firma kada osnuje drugu firmu, mora i ta druga firma da ima svoj matični broj i svoj PIB. To se u N1 televiziji ne događa. Više krivičnih dela su izvršili i povikom o slobodi medija koja je navodno ugrožena, oni u stvari brane Đilasovo preduzeće i Šolakov biznis. Dame i gospodo, mi moramo svakog dana da budemo posvećeni. Za razliku od njih, vreme treba da provodimo u radu mi koji se bavimo poljoprivredom i prerađivačka industrija treba, ono što seljaci proizvedu, da preradi i da na takav način proizvedemo više novca kroz privredu i da od tih stvorenih i prirodnih dobara korist imaju naši građani, odnosno da imaju pravo na pošten posao, pristojnu zaradu i čestit dom. Hvala.
Hvala. Reč ima Adrijana Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici i, na prvom mestu, cenjeni građani, pred nama je izuzetno važan Predlog zakona o elektronskom fakturisanju koji će pre svega građanima, a posebno privredi olakšati svakodnevni rad, uštedeti vreme i smanjiti troškove poslovanja. Ovim zakonom se uređuje izdavanje, slanje, prijem, obrada, čuvanje, sadržina i elementi elektronskog fakturisanja u transakcijama između javnog sektora, između subjekata javnog i privatnog sektora, kao i između subjekata u privatnom sektoru. Glavni razlog donošenja zakona o elektronskom fakturisanju jeste uspostavljanje vidljivosti u pogledu širokog kruga transakcija, kao i unapređenje pravnog okvira. Za sprovođenje ovog zakona uvešće se faznost. To jeste period prilagođavanja sa ciljem da se izbegne stresnost kako za subjekte javnog, tako i za subjekte privatnog sektora. U tom pogledu značajna su tri datuma: 1. januara 2022. godine – uspostavlja se obaveza za izdavanje elektronskih faktura subjekata javnog sektora; 1. jul 2022. godine – obaveza subjekata transakcija privatnog i javnog sektora; 1. januar 2023. godine – obaveza transakcija između subjekata privatnog sektora. Moram, zbog naših građana, napomenuti i to da će korišćenje sistema elektronskog fakturisanja biti besplatno, neće biti obaveze angažovanja informacionog posrednika. Postojaće kontakt centar za podršku korisnicima i neće se nametati dodatni troškovi poslovanja. Veliki broj konstruktivnih predloga i sugestija je implementiran u Predlog zakona o elektronskom fakturisanju. Ono što sam u neposrednom kontaktu primetila, to je da moje kolege koje su završile Ekonomski fakultet, ali i ostali zaposleni kako u finansijskim, tako i u računovodstvenim službama i njih interesuje šta će biti sa Centralnim registrom faktura. Drage kolege, primenom ovog zakona neće doći do gašenja Centralnog registra faktura, ali će fakturisanje biti pojednostavljeno. U Centralni registar faktura, kao što znamo, unose se osnovni elementi, ne stavke fakture. Znači, samo osnovni elementi fakture. Nakon toga, u obavezi smo da pravimo nove fakture koje se šalju poštom. Zahvaljujući novom, elektronskom fakturisanju kada pošaljete fakturu automatski će se sliti podaci u Centralni registar faktura, tako da će CRF biti u bek ofisu, znači iza sistema e-faktura, što znači da se sve radi u jednom sistemu i ne morate da šaljete fakture poštom, tako da ćete imati značajne uštede i u dosadašnjem papirnom fakturisanju faktura. Predmet onoga što će se iskazati na elektronskim fakturama su transakcije koje se odnose na isporuku dobara i usluga i na prijem avansnih uplata. Uvođenjem ovakvog sistema obezbediće se bolje evidencije i mogućnosti kontrole ispunjavanja obaveza poreza na dodatu vrednost, što je za našu državu od velike važnosti. Ovako kvalitetnim Predlogom zakona upravo su resorna ministarstva pokazala sinergiju, ministar Siniša Mali i njegovo Ministarstvo finansija kao stožer pripreme Nacrta ovog zakona, Ministarstvo privrede, Ministarstvo trgovine, telekomunikacija i turizma, ali i puna podrška poreske uprave i Privredne komore Srbije. Saradnja ministarstva ogleda se i kroz realizaciju projekta Ministarstva trgovine, telekomunikacija i turizma. Izgradnja širokopojasne infrastrukture to jeste, izgradnja širokopojasne internet mreže, o čemu sam u nekom od prethodnih izlaganja takođe, znači u plenumu u našoj Skupštini, govorila, a sve u cilju pomoći poljoprivrednim gazdinstvima i ruralnim područjima, ne samo u Borskom upravnom okrugu iz koga dolazim, već i u ostalim delovima Republike Srbije, gde će zahvaljujući proširenom internetu i vlasnici seoskih, tj. poljoprivrednih gazdinstava nesmetano primenjivati zakon o elektronskom fakturisanju. Cilj zakona je da se unapredi transparentnost, pravna sigurnost i konzistentnost nacionalnog pravnog okvira koji reguliše oblast elektronskog fakturisanja. Ovo je jedan od propisa sa kojim idemo, baš kao što to čini naš predsednik Aleksandar Vučić, u korak sa najnovijim poslovnim trendovima u svetu, posebno kada je reč o evropskim integracijama. Srbija postaje moderna država uvođenjem ovakvih novih, inovativnih zakonskih rešenja. Zato ću u danu za glasanje sa svojim kolegama iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić, za ono što je nama najsvetije – Za našu decu, podržati današnji Predlog zakona. Hvala svima.
Hvala, gospođo Pupovac. Reč ima Uglješa Mrdić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Orliću, poštovani gospodine ministre, poštovane kolege narodni poslanici i građani Srbije, moje kolege iz poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – za našu decu“ su odlično govorile o predloženim zakonima. Naravno da ću u Danu za glasanje sve to da podržim. Imali smo izlaganje odlično i ministra Siniše Malog. Posebno se zahvaljujem i mojim kolegama, gospodinu Mirkoviću i Rističeviću, što su detaljno govorili o malverzacijama Dragana Đilasa i bivšeg režima, koji su jedni od uništitelja Srbije u novijem dobu, ali ono što bih želeo da istaknem povodom predloženih zakona, posebno me raduju Predlog zakona o elektronskom fakturisanju i Predlog zakona o registru administrativnih postupaka jer smatram da će predloženi zakoni pored toga što će uštedeti i građanima i državi dosta novca, imaćemo i brže plaćanje i nećemo više imati situaciju da nedostaje jedan papir. Samim tim imamo i situaciju da će biti manje korupcije. Samo da podsetim da kada se bivši režim pitao za digitalizaciju koju malte ne nismo ni imali do 2012. godine, tada smo imali period da nije samo nedostajao jedan papir. Nedostajala je gomila papira i u najčešćem broju slučajeva nedostajao je i novac da se podmite oni iz bivšeg režima koji su se nalazili na određenim funkcijama, od lokalne samouprave, pa do republičkih državnih institucija, ne bi li dobili taj papir i ne bi li dobili ono što im sleduje u skladu sa zakonom. Morali su da daju u zavisnosti od institucije 100 evra, hiljadu evra, deset hiljada evra. Sve zavisi koju uslugu su želeli pripadnici bivšeg režima, Đilasovog režima, da naplate građanima Srbije. Naravno, tu izuzimam sve one čestite službenike koji su tada radili i sada rade po državnim institucijama, institucijama lokalne samouprave. Znate kako? Iz svakodnevnog kontakta sa građanima, građanin kada uđe u opštinu, građanin kada uđe u policijsku stanicu ili dom zdravlja, građanin tu vidi državu. Većina građana, nažalost, upravo zbog grešaka bivšeg režima i nedostatka edukacije građana i što digitalizacija nije ranije zavladala u Srbiji, građanin kada uđe u opštinu on tu misli da može sve da reši i što se tiče katastra i što se tiče urbanizma i što se tiče poreske uprave, pa čak i što se tiče školstva. Upravo i ovi predloženi zakoni ceo taj proces digitalizacije koji je u stvari krenuo tek kako treba u Vladi Aleksandra Vučića od 2014. godine, a kasnije nastavljen i 2016. i 2020. godine, dosta će biti olakšan život građanima Srbije. Život građanima Srbije se olakšava svakodnevno i zahvaljujući lepim vestima, jer da bi imali budžet dovoljno popunjen moraju da se jačaju sve grane, privredne grane u Srbiji, pa tako i grana turizma. Ove vesti koje ste vi saopštili danas ministre, a koje se tiču turizma, ako se ne varam, danas je krenula isplata od države za gradske hotele za 294 gradska hotela u Srbiji 350 evra po ležaju i 150 evra po sobi. Ja ne znam da li postoji ovakav podatak u Evropi ili bilo gde u svetu da ovako država pomaže 294 gradska hotela ne bi li ne samo isplatili plate ljudima, tu su u pitanju hiljade i hiljade ljudi koji rade, nego i da ne bi propala grana turizma u uslovima korona virusa. Svakako je lepa vest i ono što nam je saopštio predsednik Aleksandar Vučić u toku jučerašnjeg dana, a to je izgradnja brze pruge od Beograda do Niša i Severne Makedonije. Ne samo da ćemo imati izgrađenu brzu prugu, nego tu se pokazuje jedna odlična saradnja Republike Srbije i EU. Da podsetim građane, EU učestvuje 35% procenata u izgradnji ove brze pruge, 700 miliona evra nam EU maltene poklanja. Zašto? Zato što imamo jednu odgovornu vlast predvođenu Aleksandrom Vučićem, gde i EU zna da se ovde vodi računa o svakom dinaru. Ovde nema više malverzacija kao što je bilo do 2012. godine, da ne ponavljam sada, što su danas sjajno govorile moje kolege. Dakle, imamo jednu odgovornu vlast. Imamo vlast koja vodi računa, ne samo o svim privrednim granama, ne samo o budžetu, ne samo o zakonima. Vodi se računa i o borbi protiv korona virusa i u borbi protiv mafije. Naravno da me ne raduju neki podaci koji se saopšte javnosti iz oblasti borbe protiv mafije, ali su oni realnost. U borbi protiv mafije država ne krije ništa i ove slike i vesti koje smo imali prilike da vidimo prethodnih dana o pronalaženju novog naoružanja kod organizovanog kriminalnog klana koji vodi Velja Belivuk, sa njegovim saradnicima, odnosno koji je vodio, dovoljno govore ko je protiv države. Protiv ovakve države koja sjajno radi, o čemu govore svi ovi pokazatelji, mogu samo da budu organizovani kriminalni klanovi, tj. mafija i može samo da bude bivši režim, predvođen Draganom Đilasom, Šolakom, Marinikom Tepić, da ih sada nabrajam. Nema ih mnogo, ali ih ima toliko da su uspeli svi oni zajedno da pokradu stotine i stotine miliona evra. Na kraju, želim da poručim građanima Srbije da se uvek da podrška svim ovim dobrim predloženim zakonima u Srbiji, ovoj borbi protiv mafije koju vodi država, ovoj borbi za vakcinaciju koju odlično vodi država i nadam se da ćemo dostići Izrael. Nadam da ćemo u ovoj godini pobediti koronu virus, da građani shvate da država pomaže sve i penzionere i mlade bračne parove i zaposlene i u elektroprivredi i u turizmu, i u drugim institucijama, jer sada je Srbija zemlja vladavine reda i zakona, koja vodi računa i koja sigurnim putem predvođena našim predsednikom Aleksandrom Vučićem ide u bolju budućnost, u bolju budućnost za našu decu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Mrdiću. Reč ima Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospodine Orliću, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, pred nama se danas nalazi set vrlo važnih zakona. Ono što najpre moram da kažem, to je da Republika Srbija zahvaljujući odgovornoj politici Vlade Republike Srbije, ali i odgovornom, marljivom i predanom radu predsednika Republike Aleksandra Vučića napreduje u svakom moguće pogledu, pre svega napreduje u svim oblastima društvenog života. I pored pandemije koja je na globalnom nivou izazvala svetsku ekonomsku krizu, Srbija ima najbolje pokazatelje i kada je u pitanju ekonomija i kada je u pitanju čuvanje zdravlja naših građana, odnosno kada je u pitanju zdravstveni sistem. Srbija je znači i pored vrlo teške pandemije i posledica koje može da ostavi pokazala se kao šampion i u ekonomsko i u zdravstvenom smislu. Predlozi zakona koji su pred nama pre svega su usmereni na smanjenje korupcije i na smanjenje sive ekonomije. Moram da istaknem da je jedan od ciljeva SNS, još od 2012. godine kada smo preuzeli vršenje vlasti, upravo bila borba protiv korupcije, njeno istrebljenje, odnosno znamo da korupcija se širi kao najgora bolest, da ona metastazira, ali vrlo važno je da korupciju svedemo na najmanji mogući nivo, a takođe i sivu ekonomiju koja pogoduje korupciji. Upravo Zakon o elektronskom fakturisanju je jedan moderan zakon, zakon usaglašen sa standardima i pravnim tekovinama EU, ali zakon koji će doprineti još transparentnije javne finansije. Moram da istaknem da je Srbija danas zahvaljujući odgovornoj politici tada premijera Aleksandra Vučića, danas predsednika i zahvaljujući onim teškim i bolnim, ali neophodnim merama postala zemlja koja ima jake i stabilne finansije. Zahvaljujući upravo jakim i stabilnim finansijama Srbija danas kao zemlja može da se pohvali podrškom i merama koje pruža i prema građanima i prema privredi u našoj zemlji. Na redu je treći paket mera podrške i građanima i privredi, ali ono što moram da istaknem to je da je Međunarodna organizacija rada u svom izveštaju tokom 2020. godine istakla da upravo Republika Srbija ima najsveobuhatniji, najadekvatniji i najblagovremeniji odgovori prema građanima i prema privredi, što se ogleda u očuvanju radnih mesta, u smanjenju siromaštva i tu tome da nezaposlenost nije povećan, naprotiv, ona je tokom pandemije Kovid 19 smanjena, što znači da je zaposlen veći broj građana. Sam Aleksandar Vučić je u Srbiji otvorio preko 230 fabrika, u njima je zaposleno oko 400 hiljada radnika. Srbija ima stabilno poslovno okruženje. Nijedan strani investitor ni tokom 2020. godine, a ni danas nije otišao iz Srbije. Naprotiv, oni dolaze, a među tim investitorima pored kineskih, moram da istaknem da je najveći japanski investitor koji će proizvoditi gume u Inđiji upravo je došao prošle godine u Srbiju, a pre neki dan u Smederevskoj Palanci došla je južnokorejska firma koja će zaposliti oko 700 radnika, koja donosi modernu tehnologiju i Smederevska Palanka sigurno može da se pohvali sa tim da će biti jedna od najuspešnijih opština u podunavskoj regiji. Naravno ona je nekada pod vlašću žutog tajkunskog preduzeća bila pred bankrotstvom. To je bila opština u kojoj nije bilo vode, nije bilo ulične rasvete, ali građani su prepoznali da žuto tajkunsko preduzeće vodi u propast i građana i njihove opštine pa su poverenje dali SNS, odnosno Aleksandru Vučiću. Kada je u pitanju zakon koji se odnosi na Registar administrativnih postupaka moram da istaknem da je poboljšanje kvaliteta života svakog građanina Republike Srbije i insistiranje na tome da državni organi i javne ustanove moraju da budu servis građanima, a ne građani kuriri i poštari Republike Srbije, to je zacrtano u politici SNS i ovim zakonom upravo se to postiže. Umesto gomile dana i odsustvovanja sa posla radi na primer prijave deteta, odnosno rođenja deteta, umesto tone papira koji su bili neophodni danas se elektronskim putem to prijavljuje odmah iz porodilišta, a na kućnu adresu građanima dolazi sva ona neophodna dokumentacija koja je potrebna i koju građani treba da imaju na primer za rođenje deteta. Takođe, i uvođenje elektronskog recepta i te kako je olakšalo nabavku lekova građanima. Ne moraju da nose papire. Automatski, odlaskom u apoteku dobijaju ono što im je neophodno. Digitalizacija jeste zamajac ekonomskog napretka svakog društva. Digitalizacija jeste nešto što je Republika Srbija zacrtala kao jedan od svojih planova i moram da istaknem da je ponovo prošle godine, krajem prošle godine u jeku pandemije Kovida 19 u Kragujevcu otvoren Državni data centar koji čuva baze podataka građana i registre i građana i privrede, ali naravno čuva i podatke stranih kompanija po komercijalnim uslovima. Moram da istaknem da je Vlada Republike Srbije u Državni data centar u Kragujevcu uložila 30 miliona evra i da je ovo jedan od najsavremenijih i najmodernijih ovakvih centara ne samo kod nas, nego u čitavoj Jugoistočnoj Evropi. Takođe ističem da se u Državno data centru u Kragujevcu nalazi prva državna platforma za veštačku inteligenciju koja će i te kako služiti i univerzitetima i državi i naučnicima za dalji rast i razvoj jer težimo Srbiji znanja, Srbiji novih tehnologija, Srbiji u kojoj će radnici imati mnogo veće plate i Srbiji u kojoj će sva naša deca živeti u sigurnoj, izvesnoj, modernoj i bogatoj Srbiji. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Milan Ilić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi gospodine ministre Mali, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, dragi građani Srbije, danas raspravljamo o zakonima koji su jako bitni za našu državu, za našu privredu i za naše građane. Pred nama se nalazi Predlog zakona o elektronskom fakturisanju kojim se unapređuje transparentnost, pravna sigurnost i konzistentnost nacionalnog pravnog okvira kojima se reguliše sistem elektronskih faktura. Jedna od pogodnosti elektronskih faktura jeste brže plaćanje, ali i efikasnija kontrola naplate poreza od strane poreske uprave. Elektronska faktura je zapravo digitalni oblik onih klasičnih običnih faktura i sadrži sve ono što faktura obično i ima. Sa aspekta same privrede, korišćenjem sistema elektronskih faktura postiže se efikasnost, transparentnost, smanjuje se mogućnost za nastajanje grešaka prilikom obrade i razmene podataka, ali se postiže i brže plaćanje. Sva pravna lica koja su u sistemu PDV-a imaće obavezu da izdaju i primaju fakture koje su poslate preko sistema elektronskih faktura, ali i onu obavezu da evidentiraju i šalju sve fakture koje su poslate van sistema elektronskih faktura, odnosno u transakcijama sa obaveznicima koji nisu u sistemu PDV-a. Bitna činjenica jeste da će korišćenje ovog sistema elektronskih faktura biti potpuno besplatno, što znači da neće stvoriti dodatne troškove na strani samih korisnika, ali će korisnici imati tu opciju i mogućnost da odaberu informacije, one posrednike i da koriste njihove usluge, ali će taj njihov međusobni odnos biti regulisan ugovorom a ne zakonom. Dakle, usvajanjem ovog Predloga zakona o elektronskom fakturisanju postiže se višestruki efekat, kako za državu, tako i za privredu, ušteda u vremenu potrebnom za rad sa elektronskim fakturama u odnosu na klasični oblik papirnih faktura, ušteda u novcu potrebnom za izdavanje, slanje i čuvanje papirnog oblika faktura, brže plaćanje, ali i efikasnija kontrola i smanjenje poreskog jaza, a samim tim, u krajnjoj instanci, i smanjenje stepena sive ekonomije. Kada govorim o sivoj ekonomiji, moram da pohvalim i Ministarstvo finansija i projekat koji se realizuje poslednjih nekoliko godina, a radi se o nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“ i koristim ovu priliku da čestitam mojim Vranjancima koji su pobednici ove nagradne igre za 2020. godinu. Naime, grad Vranje je apsolutni pobednik u kategoriji velikih lokalnih samouprava i ja sam jako ponosan na sve građane Srbije, a naročito na moje Vranjance što su prepoznali ovu meru borbe protiv sive ekonomije koju sprovodi naša država i Ministarstvo finansija i što su svojim delovanjem učestvovali u smanjenju stepena sive ekonomije. Dragi moji građani, smanjenje stepena sive ekonomije znači da ćemo imati više para u državnoj kasi a to dalje znači da ćemo imati više mogućnosti da investiramo u nove kapitalne projekte, u izgradnju novih puteva, bolnica, škola, ali i mogućnost povećanja plata i penzija. Mi smo prošle nedelje usvojili rebalans budžeta, usvojili smo drugu garantnu šemu kao dodatnu meru podrške našoj privredi za prevazilaženje negativnih posledica izazvanih pandemijom virusa Kovid – 19, ali i novi finansijski paket pomoći našim građanima. Sve su to dobre stvari koje mi kao jedna odgovorna država radimo, ali, kao što to kod nas obično i biva, uvek se nađe neki pametnjaković koji ima dovoljno smelosti ili pak nedovoljno pameti da kritikuje ono što je očigledno dobro. Jedan od tih pametnjakovića, samoproklamovanih stručnjaka, inače član trusta mozgova okupljenih oko Dragana Đilasa i njegove lopovske bratije, rekao mi je da je isplata novčane pomoći građanima Srbije od 60 evra smešna i uvredljiva za svakog normalnog čoveka i da bi svako onaj ko se u Srbiji oseća normalnim trebao da tu pomoć odbije. Dakle, dragi moji građani, oni koji su vas opljačkali bi da vas danas dele na normalne i na nenormalne, u zavisnosti od toga da li vam je iznos od 60 evra smešan ili nije. Mene zaista više ne može da iznenadi količina gluposti i budalaština koje oni izgovaraju, jer šta da očekujete od ljudi koji podržavaju Dragana Đilasa koji je pokrao 619 miliona od ove države i od ovog naroda i koji na 53 računa u 17 zemalja ima ogroman novac. Pa, toliko ste para pokrali da me zaista ne iznenađuje to što vam je 60 evra smešno i uvredljivo. Ali, nama to nije nimalo smešno, a i građanima Srbije nije nimalo smešno, jer su oni najbolje na svojoj koži osetili vaš lopovluk. Na moje pitanje njemu – a što niste dok ste bili na vlasti građanima isplaćivali neke pare koje po vašim merilima nisu smešne, dobio sam odgovor – pa, nije bilo potrebe. Zamislite, drage koleginice i kolege narodni poslanici, nije bilo potrebe. Nije bilo potrebe u trenucima kada je stopa nezaposlenosti bila 26%! Nije bilo potrebe u trenucima kada je prosečna zarada bila negde oko 300 evra a minimalna zarada 16-17 hiljada? Nije bilo potrebe u trenucima kada ste svakog meseca zatvarali na stotine fabrika u kojima su ljudi radili i ostavljali ih na ulici? Pa, bilo je i te kako mnogo i potrebe i razloga, draga gospodo, potrebe da budete odgovorni, potrebe da budete pošteni i obaveze da brinete o svojim građanima i o svojoj državi. Ali, nažalost, jedina potreba koju ste vi u tim trenucima imali jeste da kradete, da se bogatite na račun građana i da radite sve suprotno od interesa ove države, kako bi zadovoljili svoju bolesnu pohlepu za novcem. Danas, kada se više i ne zna koliko ste para pokrali, vi, srebroljupci, dozvoljavate sebi da se rugate narodu koji ste ojadili i da govorite kako je 60 evra za nekoga smešno ili uvredljivo. Pitam ja vas, da li vam je smešno možda to što smo i za četiri meseca uspeli da izgradimo dve kovid bolnice? Da li vam je možda smešno to što danas Srbija vakciniše ovoliki broj građana i što imamo četiri različite vakcine, što nemaju neke mnogo ekonomski jače i snažnije zemlje od nas? Verovatno vam je smešno i to što planiramo rast od 6% BDP-a za ovu godinu? Ili su vam, pak, smešne one tri milijarde evra stranih investicija koje smo privukli? Sigurno se smejete i tome što predsednik Srbije Aleksandar Vučić svakog meseca otvara po jednu fabriku širom Srbije, gde zapošljavamo naše ljude, jer želimo da naši građani žive bolje, želimo da naša Srbija bude bolja, uspešnija, jer je već svakako najlepša zemlja na svetu. Ali, neka. Samo vi nastavite i da se smejete, nastavite i da se rugate, a mi ćemo kao jedna odgovorna vlast, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, nastaviti da radimo sve u interesu naših građana i u interesu naše Srbije. Nisu tih 60 evra nikakvo dodvoravanje građanima Srbije. Naravno da niko neće da se obogati od tih para, niko to od nas nije ni rekao, ali je građanima bitno da znaju da se u teškim trenucima, u kriznim vremenima, njihova država brine o njima i da njihova država misli na njih. Ali, za vas su rad, odgovornost, poštenje i briga o građanima misaone imenice, a za nas to je nešto što nas pokreće i što nas gura napred. Živela Srbija.
Hvala, gospodine Iliću. Reč ima Ljiljana Malušić. Izvolite.
Hvala potpredsedniče Narodne skupštine. Uvaženi ministre, dame i gospodo poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, ja ću danas govoriti o Predlogu zakona o elektronskom fakturisanju, što je samo još jedan korak dalje ka digitalizaciji. Naime, za ovaj zakon je održana javna rasprava, svi akteri su se založili za ovaj zakon, kako da kažem, jer je tu bila kompletna javna uprava, onda javni sektor kompletan, zatim nevladin sektor, takođe i Privredna komora, znači svi su za. Zašto? Pre svega zbog boljitka, znači neće biti sive ekonomije, jer je bilo dosta malverzacija, kasnije ću o tome na primerima naših suseda, zatim transparentnost, zatim smanjenje administracije, takođe brzina ušteda, ali ono što je najvažnije ekološki momenat. Ono što treba istaći da je pre svega ovo potpuno besplatno, da se građani Republike Srbije ne brinu, znači besplatno, i za javni sektor biće obavezno da od 1. januara 2022. godine krenu sa elektronskim fakturisanjem, a za privatni sektor od 1. januara 2023. godine. Znači boljitak za Republiku Srbiju u svakom momentu. Što se naših komšija tiče, mi imamo povratne informacije o tome kako izgleda kada uvedete elektronsko fakturisanje. Na primer, Grčka se izjasnila i Grci su izgubili četiri milijarde evra zahvaljujući lošem fakturisanju, u smislu malverzacija. Hrvatska se izjasnila po tom pitanju i rekla je da je od kako je uvela elektronsku upravu, odnosno elektronsko fakturisanje, dobila 350 miliona evra, znači u dobitku je 350 miliona evra. Takođe, izjasnila se i Austrija, rekla je da je dobila na brzini, transparentnosti, uštedi, smanjenju administracije. Znači, jedan odličan zakon i ja ću sa zadovoljstvom glasati za njega. Sada bih nešto malo drugačije, naime podsetimo se jučerašnjeg dana, kada je na aerodrom „Nikola Tesla“ iz Kine direktno došlo još pola miliona vakcina, što je sa dva i po miliona vakcina, što se tiče Narodne Republike Kine, dobili smo ukupno tri miliona vakcina. Zahvaljujući upornosti, istrajnosti Vlade Republike Srbije i našem predsedniku Srbije, postoje četiri vrste vakcina. Mi smo u svetu najbolji i to treba da se kaže građanima Republike Srbije, ipak je 58, 60% građana glasalo za nas, ja mislim da će kada budu izbori sledeće godine, da to bude 70%. Zašto? Zato što se u Srbiji danas vakcinisalo 34% punoletnih građana Republike Srbije, jer jedino vakcina može da pobedi ovu pošast koja se zove Kovid-19. Zaista, ako neko iole ima skrupula zbog drugih ljudi, treba da bude vakcinisan. Uostalom juče je na jednoj od televizija gostovao gospodina Marić, seksolog, koji je imao tu nesreću da završi na aparatima i bio je antivakser. Juče je javno pozvao da se svi ljudi vakcinišu, jer ta agonija kroz koju je on prošao, želi da se ne desi nikome. Takođe, treba da se podsetimo pre tri dana, gospodin Vučić je upravo otvorio jednu fabriku, jednu, što reče moj uvaženi kolega, koji je govorio pre mene, svakog meseca se otvara po jedna fabrika, možda i dve u Republici Srbiji. Lično on sam je otvorio preko 230 fabrika, evo sada imamo ugovor, otvoriće se fabrika u Novom Sadu, o njoj ću nešto kasnije. Otvorena je fabrika u Smederevskoj Palanci. Godine 2008. otpušteno je 400 hiljada ljudi, nezaposlenost 26%, danas 2021. godine zaposleno 400 hiljada ljudi i nezaposlenost je, do pojave pandemije, bila 7,3%, zbog pandemije i svega što nam se dešavalo sada je 9%. Ja sam sigurna da kada pobedimo ovu pandemiju da ćemo imati evropski prosek, a to je 5% nezaposlenih, za jedno par godina. Srbija će biti idealno mesto za život. Podsetimo se samo plata, prosečna plata je bila 320 evra, te 2012. godine, danas je 540 evra, sa tendencijom da bude 2025. godine 900 evra. Ono što još moram da naglasim, jer je vrlo važno za građane Republike Srbije, u Smederevskoj Palanci ništa nije urađeno 60 godina, nisu imali ni jednu jedinu investiciju 60 godina. Otvorena je fabrika i to južnokorejska kompanija „Kijung šig kejbl“, otvorila je fabriku, gde će biti do kraja 2022. godine zaposleno 700 ljudi. Danas tu radi 249 ljudi, od toga 200 žena. Uloženo je 20 miliona evra sa tendencijom da se nastavi saradnja sa Južnom Korejom. Inače, ova fabrika u Smederevskoj Palanci radiće baterije za električne automobile, koje će biti plasirane u EU, odnosno u čitavoj Evropi. Takođe, napravljen je ugovor sa firmom iz Japana, koja se zove „Nidek korporejšn“. To je inače jedna od najvećih firmi u svetu koja zapošljava preko 120 hiljada ljudi, radi u 40 zemalja i ona će uložiti u izgradnju te fabrike 72 miliona evra za početak. Inače, planirano je da u čitavoj Evropi bude uloženo milijardu i po evra, od toga će polovina sredstava ići na Republiku Srbiju. Bravo za Vladu Republike Srbije i za gospodina Vučića. Ovo je izvanredan momenat i ja samo mogu da kažem da ovako treba raditi, da ovi koji su bili na vlasti do 2012. godine – bilo, ne ponovilo se i da se nikada u Srbiji više neće desiti da preko noći ostanu bez posla 400 hiljada ljudi. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem gospođi Malušić. Reč ima narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković.
Hvala, potpredsedniče Orliću. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, sve što za cilj ima unapređenje poslovnog ambijenta, unapređenje efikasnosti, efektivnosti rada, posebno privatnog sektora u našoj zemlji, i naravno bolje saradnje sa državnim institucijama, imaće podršku većine. Dakle, imaće podršku SNS i sve to u ime unapređenja poslovnog ambijenta i mogućnosti da se posebno domaća, mikro-mala i srednja preduzeća razvijaju, da budu konkurentnija, i da naravno nastavimo sa politikom fiskalne discipline i politikom koja za glavni cilj ima stabilnost, kako javnih finansija, tako i politikom koja obezbeđuje kapitalne investicije i sve ono što dolazi kao rezultat plaćanja većih iznosa poreza, većih iznosa doprinosa, svega onoga što preduzeća u Republici Srbiji plaćaju. Kada je u pitanju ovaj set zakona koji danas imamo na dnevnom redu, sve ono što ide u prilog tome da male, srednje i velike kompanije učini efikasnijim, da ih učini da štede vreme, energiju i ljude, da imaju mnogo više vremena za inovacije, za poboljšanje sopstvenih proizvoda, sopstvenog poslovanja i menadžmenta, da se ne bave puno birokratijom, administracijom, to naravno da ima podršku svih nas u Narodnoj skupštini Republike Srbije, dakle, govori u ime SNS. Zbog toga i zbog takvog pristupa mi smo uspeli da na jedan stvarno maestralan način u prethodnih nekoliko godina razvijemo našu privredu, da implementiramo i realizujemo jako teške i bolne ekonomske reforme i da učinimo od jednog društva koje je bilo jako, kada je u pitanju ekonomija, tromo, vrlo se loše kotiralo u samom regionu, a da ne govorim o evropskom i globalnom nivou, da učinimo jedno jako živo privredno tkivo, jedno društvo i jedan ambijent u kojem se faktički utrkuju da investiraju investitori iz svih zemalja na svetu, dakle širom zemljine kugle. Moje kolege su dosta govorile o tome, ne bih da ponavljam, ali Srbija je danas faktički jedan ekonomski hab, jedan investicioni hab u koji vrlo rado investiraju kompanije iz Azije, sa Bliskog Istoka i SAD, iz Narodne Republike Kine, Ruske Federacije. Dakle, zemlja koja je prijemčiva za investicije, zemlja u kojoj svi ti investitori koji imaju časne i poštene namere, koji hoće da oplode svoj kapital, vrlo rado investiraju iz nekoliko razloga. To je zato što imamo stabilnost, zato što imamo političku stabilnost, zato što imamo jedno vrlo odgovorno vođstvo zahvaljujući liderstvu, zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću. Ali, ovde govorimo o tome da imamo jednu odličnu fiskalnu politiku i konačno, mislim prvi put posle nekoliko decenija, Srbija ima ono što je, kada je u pitanju ekonomija i kada je u pitanju poreska politika, ono što je najbitnije, ljude koji imaju senzibilitet ka tome, zahvaljujući vama ministre i vašem timu u ministarstvu, a to je da svi oni privrednici koji žele da ulažu, koji žele da rade i da se upuste u tržišnu utakmicu mogu da predvide šta će se desiti za šest meseci, za godinu dana, za dve ili pet godina u domenu fiskalne politike. Moram da napomenem da je fiskalna politika jako podsticajna u Srbiji. To je jedan od vrlo važnih razloga zašto Srbija ima mnogo više u proteklih nekoliko godina otvorenih preduzeća nego zatvorenih, pričam o domaćim firmama, i zašto imamo toliki nivo stranih direktnih investicija koje u 2020. godini, uprkos pandemiji, uprkos jako teškim uslovima poslovanja na globalnom nivou, uprkos jednoj ogromnoj ekonomskoj i zdravstvenoj krizi, imamo više od tri milijarde evra stranih direktnih investicija, što čini čak negde oko 67% ukupnih investicija u celom regionu. Naravno da moramo da napomenemo i tu činjenicu da smo se jako dobro snašli u doba ove krize koja je izazvana korona virusom, u situaciji kada mnoge zemlje koje su mnogo razvijenije, ja ću pomenuti samo, recimo, Austriju, Izrael, zemlje koje su imale ogroman privredni rast i jaku ekonomiju, čiji se BDP meri stotinama milijardi evra, one su za samo nekoliko meseci od početka pandemije došle na taj nivo da imaju više od dvadesetak procenata nezaposlenih ljudi. Srbija sve ovo vreme pandemije nije prešla tu magičnu granicu, dakle, da je nezaposlenost otišla iznad 10%, već smo zahvaljujući jednoj hrabroj, prvenstveno hrabroj i mudroj politici koju je sprovodio predsednik Vučić, ali naravno i Ministarstvo finansija, pomoći domaćim i stranim firmama, podršci njima da se održe u to doba pandemije, da održe nivo svog poslovanja i ono što je za nas kao stranku najbitnije, da se održe poslovi za zaposlene, ali ne samo da se održe kako bi nekoliko desetina hiljada firmi koje su bile ugrožene preživele nekoliko meseci, nego upravo ono što se radi danas, da se napravi prostor za jedan kvantni skok u 2021. godini. Već sada možemo da vidimo da kada je u pitanju zdravstveni sistem, zahvaljujući jako dobrom snalaženju predsednika Vučića i državnog rukovodstva, možemo da očekujemo za dva do tri meseca da će se stanje u zdravstvenom aspektu potpuno normalizovati, da će se zemlja potpuno otvoriti i da će naravno ekonomija moći da radi u punom kapacitetu. Ako to ostvarimo i ako krenemo sa takvim jednim rastom i dinamikom poslovanja i rada u junu ili julu mesecu, mi stvarno možemo da očekujemo projektovani privredni rast od 6%, ali ja bih rekao da nas možda očekuje i nešto bolje. Moramo da budemo optimisti. Taj optimizam i kombinacija optimizma, znanja, posvećenosti, ulaganja ogromne energije u razvoj naše ekonomije i privrede je u stvari rezultirao time da svi investitori koji su želeli da investiraju u Srbiju, oni su zadržali taj svoj stav, oni žele da investiraju ovde i naravno sve te investicije se realizuju. Ostaje, naravno, da budemo istrajni po pitanju jedne čvrste pozicije po pitanju poreske politike. Ja moram, zbog građana Republike Srbije, da napomenem tu činjenicu da smo imali 2012. godine, koliko mogu da se setim, negde oko 69% je bila naplata poreza na dodatu vrednost i to je samo i zbog toga što je vlast tada, vlast, Vlada Republike Srbije, ljudi koji su vodili Ministarstvo finansija i Poresku upravu nisu se ponašali na domaćinski način. Imali ste povlašćena preduzeća, imali ste povlašćene pojedince koji su mogli da izvrdavaju zakon i koji su mogli da rade sve ono što većina građana i većina kompanija i preduzeća nije mogla da radi u Republici Srbiji. Dakle, imali ste jednu zaštićenu kastu privrednika, kako da ih nazovem – tajkuna, koji su mogli da rade šta žele u domenu privrede, čak i to da ne plaćaju porez. Može li neko danas da navede jedan primer, jednog čoveka, jednu kompaniju koja može da se javni ministru finansija ili bilo kome u Poreskoj upravi i da dođe sa zahtevom da ne plati porez ili da ne plati ono što mu je zakonom propisano i što mu je određena državna institucija propisala da plati? Ne može. I zbog toga celokupni ovaj projekat digitalizacije, fiskalizacije, u stvari ide u prilog tome da više nema ni mogućnosti da bude onih koji su povlašćeni, jer kada to uđe u jedan informacioni sistem, više nema bilo kakvog direktnog kontakta, nikakve mogućnosti da se ne uradi i da se ne ispuni ona obaveza koju svi građani, a posebno koju privreda ima prama ovoj državi. Izuzetno poštujem tu vašu politiku i taj vaš stav, ministre Mali, jer mislim da je to jedini put da ova zemlja ima stabilne javne finansije, dakle, put koji podrazumeva jednake mogućnosti, jednaka pravila i konačno je Srbija postala jedna zemlja koja je definisala jasna pravila za sve igrače i to je jedan od razloga zašto Srbija ima najviši nivo stranih direktnih investicija i zašto se sve više i više ljudi u Srbiji, dakle, ljudi koji su građani Republike Srbije opredeljuje da pokrene određene preduzetničke i privredne inicijative, otvaraju svoje kompanije, otvaraju svoje firme, počinju da rade, naravno, u skladu sa zakonima Republike Srbije, onako kako i treba da rade, i više faktički nikome i ne pada na pamet da može da se ponaša na način ili da može to nekome kroz određene koruptivne aranžmane da plati, a da ne plati državi ono što je potrebno da plati i ono što je zakonom propisano. To je ono što jasno pravi diferencijaciju između onog režima koji je vladao do 2012. godine i one Srbije koju smo mi napravili danas, zahvaljujući našem predsedniku Aleksandru Vučiću, zemlja rada, zemlja discipline, zemlja u kojoj svi imaju jednaka prava, jednake mogućnosti i naravno jednake šanse. To je jedini put da naša privreda ide napred, to je jedini put, jednostavno, danas imamo i tu priliku i tu situaciju da možemo da se pohvalimo time da iz našeg budžeta 7,2% novca ide za kapitalne investicije, dakle, najviši procenat, najviši nivo novca koji se ulaže u infrastrukturu, koji se ulaže u auto-puteve, koji se ulaže u železnice, koji se ulaže u meku infrastrukturu, izgradnju škola, bolnica, svega onoga što je potrebno kako bi naši građani imali bolji kvalitet života i kako bi živeli u blagostanju. Dakle, kao što smo i pre neki dan pominjali, više radno mesto, da li ćete moći da se zaposlite kada završite fakultet ili zanat, to više i nije neko pitanje koje je toliko značajno, jer postoje mogućnosti, zbog jednog velikog broja investitora, velikog broja kompanija koje rade i koje ulažu ovde u Srbiji, sada se bavimo i nekim drugim stvarima, kao što je zaštita životne sredine i neke druge stvari koje, naravno, nemaju veze sa onim što je u stvari obeležilo vladavinu režima koji je vladao od 2000. do 2012. godine, a to je goli opstanak za građane Republike Srbije i borba za radno mesto i nemogućnost da dođete do radnog mesta, sem ako niste na bazi nekog nepotizma, na bazi nekih rođačkih i stranačkih veza mogli da se zaposlite u nekoj državnoj kompaniji ili u državnoj upravi, što je, naravno, zahvaljujući SNS, i sa tom praksom raskinuto, imajući u vidu da mi želimo javnu upravu i državnu administraciju koja je efikasna, koja je efektivna i koja će biti najbolji mogući servis građanima Republike Srbije i privredi Republike Srbije. Tako da, mislim da sve ono što je uvedeno kada je u pitanju naplata poreza u Republici Srbiji i fiskalna disciplina, da to jeste prelomna tačka u privrednom razvoju naše zemlje i možemo sa ovakvom politikom i ovako izbalansiranim, optimalnim stopama poreskim koje važe u našoj zemlji da očekujemo jedan novi talas stranih direktnih investicija, kako u ovoj, tako i naravno u narednim godinama, s tim što moram da iskažem i to da smo prvi put faktički u istoriji ekonomskog života naše zemlje uveli i posebne poreze, recimo, za sezonske radnike. Rešili smo sada i pitanje ovo sa frilenserima, kada je u pitanju plaćanje poreza. Dakle, obuhvatamo sve društvene i ekonomske grupe i ne radimo to paušalno, ne radi se to iz kabineta, to je jako važna stvar, jer je logika ove Vlade i ovog ministarstva i ove većine u parlamentu da svi plaćaju porez i da svi mogu časno i pošteno da rade svoj posao, da časno i pošteno zapošljavaju te ljude koji rade kod njih i da apsolutno ne moraju da brinu da li će im poreska policija ili finansijska policija zakucati na vrata, kao što je bilo kod ljudi koji se, kada su u pitanju sezonski poslovi, koji nisu imali mogućnost čak da plate poreze za radnike i one koji dolaze kod njih da rade na dnevnom, nedeljnom ili mesečnom nivou tokom sezone. Tako da to pokazuje jedan strateški, sistemski pristup Vlade Republike Srbije i ove vlasti, da na jedan podsticajan način reši problem koji je bio višedecenijski u Republici Srbiji, a to je, da za neke nije važilo pravilo i obaveza da plaća poreze, sve vrste poreza i s druge strane, da ta poreska politika bude takva da doživljavamo ono što se u ekonomskoj teoriji zove evazija poreza, a to je da oni budu toliko visoki i toliko neprimereni, da jedan dobar deo privrednika faktički mora da ga izbegava. Zbog toga mi ćemo i dalje, kao ljudi koji imaju osećaje i koji jednostavno shvataju da je razvoj privrede i razvoj ekonomije, prosto „Condicio sine quo non“ razvoja naše zemlje, razvoja celo regiona, dakle, uslov svih uslova, raditi i dalje i podržavati svaki reformski zakon. Svaki reformski potez koji dođe iz Vlade Republike Srbije, posebno iz Ministarstva finansija i iz Ministarstva privrede u Vladi Republike Srbije, a koji će uticati na to da privrednici imaju bolji ambijent, da mogu više da zapošljavaju i da imamo, naravno, u ovom drugom domenu jednu jasniju sliku i fiskalnu, dakle, poresku disciplinu i disciplinu koja se tiče ekonomskog života i onoga što čega treba da se pridržavaju privrednici u celoj zemlji, poštujući ovu državu, ali insistirajući na tome da i država poštuje njih. To je politika SNS, to je politika predsednika Aleksandra Vučića, koja za glavni cilj i tu ću da završim, ima, koji je vrlo jednostavan, ima, a to je radno mesto, to su nove fabrike, to su nove investicije i jednostavno permanentna kontinuirana politika koja obezbeđuje to, da Srbija iz dana u dan, iz meseca u mesec postaje još atraktivnija destinacija za investicije, za ulaganja, za nove fabrike i za nove pogone. Hvala.
Hvala, profesore Marinkoviću. Reč ima Dušica Stojković.
Predsedavajući, uvaženi ministre, drage kolege narodni poslanici i poštovani građani Srbije, Srbija se svakoga dana reformiše i menja na bolje, Srbija je danas jedna moderna država koja ide u pravcu savremenih ekonomskih trendova i kada je reč o kreiranju povoljnijeg poslovnog ambijenta, ali i kada je reč o olakšavanju i ubrzavanju poslovanja. S tim u vezi danas raspravljamo o jednom jako važnom zakonu kakav je Predlog zakona o elektronskom fakturisanju, upravo ovaj zakon sledi najbolju praksu prelaska na elektronsko poslovanje koje primenjuju razvijene zemlje sveta kako Srbija teži, koji primenjuju brojne zemlje članice EU. To nije smo naša obaveza kao pristupajuće zemlje EU, kada je reč o harmonizaciji naših propisa, sa propisima EU i usaglašavanje sa direktivama, već mi, pre svega, želimo ovim zakonom da pokažemo i da damo značajan impuls našim privatnim i javnim preduzećima, da kreiramo bolji poslovni ambijent i da olakšamo i ubrzamo poslovanje, da smanjimo sve one rizike, a i da smanjimo, prosto bih rekla, utrošak vremena koji nam omogućava sam proces digitalizacije. Želim sve građane Srbije da podsetim, da je Srbija upravo lider u procesu digitalizaciju jugoistočnoj Evropi, a nesumnjivo lider na Zapadnom Balkanu. Takođe, osnovno pitanje koja se nameću kada čitate ovaj tekst zakona i šta to predstavlja elektronsko poslovanje i elektronsko fakturisanje, i koji su benefiti od uvođenja elektronske fakture za privredu u Srbiji, ne samo za privatne kompanije, već, rekla bih, i za javna preduzeća koja posluju u našoj državi. Elektronsko fakturisanje u osnovi predstavlja izdvajanje računa, bez upotrebe papira, to znači da se svi procesi i korici, koja obuhvataju tradicionalno fakturisanje na papiru, sada mogu obavljati putem elektronskih uređaja, putem kompjutera, pametnih telefona i slično, dok se razmena ovakvih računovodstvenih isprema može vršiti elektronski, znači, putem interneta. Evropska komisija je zaista sponzorisala dva dokumenta na osnovu kojih se izrađuje elektronska faktura u Srbiji. Ova dva dokumenta podržavaju primenu direktive o elektronskom fakturisanju u javnim nabavkama, što zaista podrobnije definiše ovaj Zakon o elektronskom fakturisanju. Tu su sve one naše obaveze u Poglavlju 5 koje se tiču javnih nabavki. Država želi da na jedan ozbiljan, rekla bih sistemski način uredi oblast slanja, prijema i čuvanja elektronske fakture i dat je rok do januara 2023. godine da se ceo privatni sektor bude u obavezi da se osposobi za prijem i slanje elektronskih faktura. Za javni sektor ste dali nešto kraće rokove. Zajedno sa Zakonom o fiskalizaciji i ovim Zakonom o elektronskom fakturisanju, reč je o dva sistemska zakona koji će u mnogome poboljšati ambijent u Srbiji, obezbediti veću pravnu sigurnost i olakšati poslovanje po ugledu na brojne zemlje članice EU. Radi jasnije slike, vi ste ministre, u vašem uvodnom izlaganju govorili o tome da u svetu ima više od 550 milijardi elektronskih faktura. Ja sam došla do podatka da su u zemljama članicama EU samo tokom 2015. godine izdato više od 35 milijardi faktura u samo jednoj godini. Kada govorimo o Evropi, pre svega mislim na evropska preduzeća i na države članice EU, preko 17 milijardi e-faktura je učinjeno godišnje, u toj 2015. godini, što je činilo 24%. Postoji prosto glad za elektronskim fakturama i one će se u ovim godinama koje dolaze imati rast upotrebe u praksi, ne samo kada je reč o poslovanju sa stanovništvom, već i kada je reč o poslovanju kompanija i samih država članica. Većina ekonomskih prednosti i suštini ne dolazi samo iz troškova štampe i poštarine, već pre svega dolazi, ti ekonomski aspekti koji olakšavaju proces upotrebe elektronske fakture, vodi ka toj automatizaciji, integraciji celog procesa od početka do kraja. Vi danas možete da kontrolišete uvođenjem elektronske fakture čitav proces od porudžbine do plaćanja, o smanjenja rizika poslovanja preko smanjenja rizika vremena i samog ubrzavanja poslovanja. Takođe, uvođenjem e-fakture zaista ima višestruke prednosti, ne samo za privredu nego i za građane, već i za samu Republiku Srbiju. Te prednosti se ogledaju u transparentnosti samog procesa, smanjenja kašnjenja u plaćanju, manje grešaka, jer je reč o digitalnom formatu, umanjuju se troškovi štampe, vrši se integrisana obrada, brži je povraćaj PDV za privredu, veća je pravna sigurnost, izvesnost investicija čime kao zemlja zaista postajemo jedan atraktivniji ambijent za direktna strana ulaganja, ali i za ulaganja domaćim privrednika. Takođe, brojne su uštede u vremenu, troškovima poslovanja. Dobar primer za to, u pripremi današnjeg izlaganja našla sam kod Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj, NALED je u jednoj od svojih publikacija dao dobar primer koji govori na najbolji način kako će upotreba elektronske fakture smanjiti troškove poslovanja jedne firme. U NALED-ovoj brošuri sledeće – jedan trgovinski lanac svake godine generiše oko 2,5 miliona dokumenata, a svaki od njih ima u proseku četiri lista. Kako papir košta pola, a toner jedan evro cent, proizilazi da štampa deset miliona stranica godišnje košta i do 150 hiljada evra. A gde su tu troškovi magacina, troškovi skladištenja faktura, troškovi ormara, polica, registratora, plaćanje radnika, plaćanje struje, plaćanje servisiranja ovog poslovanja. Znači, na ovom jednom primeru, prosto plastičnom, možete da vidite koje su to prednosti kada je reč o uvođenju elektronskih faktura i na koji način ćemo doći do smanjenja utroška vremena i smanjenja troškova samog poslovanja. Osim smanjenja troškova i smanjenje utroška vremena mi takođe možemo govoriti o smanjenju rizika u poslovanju i većoj efikasnosti koje će nam uvođenje elektronskih faktura u praksi, u poslovanju naših javnih kompanija, javnih preduzeća i privatnog sektora u praksi i omogućiti. Ta veća efikasnost ide u pravcu bolje isplate kupaca na vreme, poboljšavanje naplate faktura, zatim rizici, doći će do smanjenja rizika, nećemo više imati one situacije u praksi koje smo imali da se na pogrešan način tumači datum fakture, da se izgube fakture, da imamo problem sa autentičnošću ili integritetom same fakture, jer upravo elektronske fakture to stavljaju po strani. Takođe, dodatnom primenom elektronske fakture može se očekivati smanjenje tih administrativnih troškova koji su u praksi postojale kada pogledate čitav lanac poslovanja ne samo izdavaoci i primaoci fakture već i sve druge učesnike u poslovanju, učesnike kao što su država, poreska uprava i carina. Prednost e-fakture mogu imati i krajnji korisnici, primanje i čuvanje elektronskih faktura je značajno lakše u odnosu na one tradicionalne kakve su papirne. Veoma važan aspekt za sistem e-fakture je da bude usaglašen sa zahtevima za zaštitu podataka o ličnosti i privatnosti i zaštiti od eventualnih zloupotreba o davanju poslovne tajne ili podataka o poslovanju firme. Ja, sam ministre danas u pripremi svog današnjeg izlaganja zaista gledala i šta su to udruženja vama davala kao predloge tokom organizacije javnih rasprava. Udruženje računovodstvene komore Srbije je izrazilo neku vrstu straha od toga da podaci mogu biti zloupotrebljeni ili dostupni konkurenciji kod primene ovih informacionih posrednika, što ste vi u svom uvodnom izlaganju dobro objasnili i rekli da do toga u praksi neće doći. Takođe, ovaj zakon predstavlja neku vrstu novine i u našem pravnom sistemu prošao je, kao što sam rekla, prošao je veliki broj javnih rasprava, gde su sve relevantni faktori i akteri u našem sistemu mogli da se uključe u jednu konstruktivnu debatu, produžili ste i obezbedili dodatne rokove kako za javni sektor tako i za privredni sektor, omogućivši više vremena da mogu da se na vreme pripreme za uvođenje elektronskih faktura u svoje poslovanje. I, na kraju važno je pomenuti, ne manje značajne prednosti elektronske fakture, koji ide u pravcu zaštite životne sredine u odnosu na tradicionalne papirne fakture, jer najznačajniji uticaj je za smanjenje potrošnje papira, i na taj način očuvaćemo naše šume, smanjićemo utrošak energije na transport, a samim tim posledično, imaćemo i nižu emisiju štetnih gasova koje bi dovele do smanjenja ugljen dioksida. Znači, pored ovih ekonomskih faktora značajni su nam i ovi ekološki faktori i aspekti jer moramo da razmišljamo kakvu planetu ostavljamo našem potomstvu. Usvajanjem zakona o elektronskom fakturisanju, daćemo značajne impuls srpskoj privredi, javnom sektoru takođe, omogućićemo izvesnije poslovanje i bolju i bržu naplatu PDV-a od čega korist imaju svi sa jedne strane država Srbija, sa druge strane privrednici i javna preduzeća, koja će sada brže moći da raspolažu sa svojim novcem od povraćaja PDV-a. Znamo da je vreme novac i da svako ubrzavanje poslovanja i olakšavanje poslovanja u budućnosti će imati zaista višestruke koristi, ne samo za privredni sektor u Srbiji, već za čitavu državu Srbiju i sve njene građane. Boljom naplatom PDV-a novac će se sliti u državnu kasu i moći će se graditi više vrtića, škola, autoputeva, više mostova, moći ćemo u Beogradu da izgradimo metro, imaćemo brže pruge i sve ono što nam nedostaje kako bi obezbedili bolji kvalitet života i opstanak, a rekla bih i ostanak u našoj zemlji, zato će u danu za glasanje SNS podržati ovaj set finansijskih zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Stojković. Reč ima prof. dr Marko Atlagić.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine doktore Orliću, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pošto su koleginice i kolege rekle uglavnom sve što se moglo reći o ovom setu zakona dozvolite samo da nekoliko rečenica kažem, da kažem da je izuzetan set ovih zakona veoma važan za našu privredu, što je jako bitno, jer oni trebaju da poboljšaju ambijent poslovanja, što će doprineti ukupnoj modernizaciji i privrednom rastu i ubrzati proces modernizacije Republike Srbije posebno u vremenu sprovođenja programa ubrzanog procesa modernizacije od 2020. do 2025. godine. Korišćenje sistema e fakturisanja je besplatno, kao što je gospodin ministar rekao, sistem se sprovodi u fazama, prva i druga faza kako smo videli od 1. januara 2022, a druga od 1. januara 2023. godine, pa nadalje. Moram da kažem poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, da naši politički protivnici, oličeni u jednom delu opozicije su bili protiv digitalizacije i vi se vrlo dobro sećate u ovom visokom domu problema i o uvođenju interneta u školama, itd, što je bila suluda ideja. Međutim, oni se nisu suprotstavili samo digitalizaciji, nego svemu onom što je napredno i korisno, za građane Republike Srbije, a i za Republiku u celini. Ja ću da spomenem samo nekoliko slučaja da vidite da građani Republike Srbije vide protiv čega su se oni borili, protiv Beograda na vodi, i danas su protiv toga, a to je biser Beograda i Srbije, i ovog dela, ako hoćete Evrope, protiv revitalizacije Železare Smederevo. Kada smo već u Smederevu, i Smederevskoj palanci, danas je neko spomenuo, a dozvolite da kažem da su pustoš ostavili u Smederevskoj palanci. Mi smo ovde imali jednog narodnog poslanika Milojičića zvanog Kena, koji je bio i predsednik opštine i koji je za jedno veče, koliko se sećate, iznosili smo, samo na vodu i kafu potrošio 107 hiljada u jednom kafiću, a kasnije 200 i nešto hiljada, i s tim u vezi smo mi naišli na jedan grafit koji je glasio, a ja ga nisam zaboravio – Istina je živa, u Palanci nema piva. Ostala je samo pena, popio ga žuti Kena. A pivo je bilo skupo, em ga pio, em se kupo, što pije kafana, budžet plaća sve, ja sam žuti Kena iz Glibovac, bre. Vidite, poštovani građani, u Smederevskoj palanci, danas je tvornica sa 700 radnika, tako radi SNS, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, a tako je radila DS i bivši režim, na čelu sa Draganom Đilasom, Borisom Tadićem i drugim pajtosima njihovim. Kad sam već kod Vuka Jeremića, dozvolite da kažem za ovog nesrećnika Vuka Jeremića, inače člana grupe lopova i prevaranata, da je postao odjednom uzgajivač ovaca. Verovali ili ne, poštovani građani, Jeremić je navikao da se bahati u Njujorku, da troši tamo pare sa svojim pajtosima. Sada odjedanput preselio se na selo, u štalu, uzeo jagnje i doji jagnjad, itd. To ste verovatno videli ovih dana na tviteru, i pokušava kolegi Marijanu Rističeviću da uzme posao. Kad smo već kod njega, on stalno, neprekidno laže na državu Srbiju i na SNS, na predsednika Aleksandra Vučića. Tako je 1. februara 2021. godine, optužio predsednika Vučića prilikom posete Francuskoj, da je obećao predsedniku Makronu stolicu Kosova, UN,i naravno kao što ste videli, slagao je. To je izrekao, bez stida Vuk Jeremić i bez malo morala. Upravo je Vuk Jeremić taj koji stalno radi za šiptare i na predaju Kosova i Metohije, šiptarima, a ne Aleksandar Vučić. Kada sam već kod toga, da raskrstim oko Vuka Jeremića oko Kosova i Metohije. Jeremić je od dolaska na čelo srpske diplomatije, kako znate, poštovani narodni poslanici stalno radio na tome da se pregovori o KiM, prebace iz UN u EU, i time doveo misiju Euleks, na KiM. I on i Dragan Đilas, i Boris Tadić, time zabili nož u leđa vlastitoj državi. Kada je 2008. godine ilegalno proglašena jednostrana nezavisnost Kosova, Jeremić nije preduzeo nikakve efektne mere protiv jednostrane proglašene nezavisnosti Kosova, iako je Narodna skupština Republike Srbije, to neustavno jednostrano proglašenje, nezavisnosti proglasilo neustavnim, on nije preduzimao nikakve mere. Povodom priznanja jednostrane proglašene nezavisnosti Kosova od strane Islamske konferencije, verovali ili ne, Vuk Jeremić je samo u jednoj rečenici uputio izraz razočarenja sekretaru Islamske konferencije i to je sve što je učinio kao ministar inostranih poslova. Jeremić je pred OEBS-om jednostranu proglašenu nezavisnost Kosova nazvao presedanom, te je apelovao na OEBS pozivajući se na Rezoluciju 1244. Saveta bezbednosti UN, umesto da se tada pozvao na završni dokument iz Helsinkija iz 1975. godine, koji je implicitno utvrdio da pokrajine Republike Srbije nemaju pravo na sticanje nezavisnosti. Namerno to nije učinio. Jeremić je tada propustio da zatraži hitno zasedanje Saveta bezbednosti UN zbog kršenja Povelje UN. Da li možete da verujete da on nije tada to zatražio? Jeremić se namerno odrekao sredstava zaštite suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republike Srbije. Sad vidite ko je radio protiv interesa Srbije i protiv interesa našeg naroda na Kosovu i Metohiji. Jeremić je namerno izbacio iz Predloga rezolucije kojom se traži mišljenje Međunarodnog suda pravde da, citiram tačno šta je pisalo: „Jednostrana secesija ne može biti prihvatljiv način za rešavanje teritorijalnih pitanja“ završen citat. Umesto toga, namerno, naveče, preko noći je ubacio stav koji glasi: „Da li je odluka Prištine da jednostrano rešenje proglašene nezavisnosti u skladu sa međunarodnim pravom?“ Završen citat i time zabio nož u leđa vlastitoj otadžbini. Da je Jeremić radio za Prištinu, a ne za Srbiju, potvrdio je i ugledni američki časopis za međunarodne odnose „National Interest“ koji piše ovih dana da je Jeremić počinio najveću grešku 2008. godine koja je dovela do toga da se jednostrano proglašena nezavisnost Kosova ne proglasi za separatistički čin. Evo, i Amerikanci, njihov ugledni časopis to zaista i priznaje. Šiptari svake godine 27.10. slave kao jedan od najvećih datuma tzv. državnosti Kosova. Jer, upravo tog dana Priština je dobila pravni argument da gura svoju tzv. nezavisnost do kraja. Šiptarsko rukovodstvo u Prištini Vuka Jeremića smatra tvorcem najznačajnijeg papira u rukama tzv. kosovske nezavisnosti. Poštovani građani, Jeremić je u autorskom tekstu, verovali ili ne, ali je istina, za francuski dnevni list „Mont“ 17.7.2018. godine pisao na dan kada je predsednik Republike Aleksandar Vučić išao u posetu Francuskoj i optužio, verovali ili ne, ali državu Srbiju i njenog predsednika za širenje stabilokratije na Balkanu. Tako je, uvaženi narodni poslanici, predsednik Francuske Makron mogao pročitati na dan susreta sa Aleksandrom Vučićem najpogrdnije optužbe na račun naše države Republike Srbije i njenog predsednika Aleksandra Vučića. Jeremić je u autorskom tekstu u „Washington Post“ jula 2017. godine najbrutalnije uvredio državu Srbiju opet i njenog predsednika Aleksandra Vučića i to pred njegov susret sa potpredsednikom tada SAD Majklom Pensom, građani su bili šokirani ovim nepatriotskim činom Vuka Jeremića. Kad god je predsednik Republike Aleksandar Vučić trebao ići u posetu državniku velikih svetskih zemalja on je zabijao nož u leđa vlastitoj otadžbini. Jeremić je decembra 2008. godine u razgovor sa američkim kongresmenom, Tedom Poom, rekao da je, citiram: „Ulazak Kosova i Metohije u UN najbolji, čemu Srbija može da se nada, ako bude imala sreće.“ Završen citat i time se Vuk Jeremić svrstao u izdajničke bitange naše zemlje. Evo, poštovani građani, kako vidite ko izdaje Kosovo i Metohiju. Jeremić je u razgovoru sa Roćenom, savetnikom Mila Đukanovića rekao „Sa mater Srbiji.“ Završen citat i to u vreme kada je bio savetnik Borisa Tadića. Poštovani građani Srbije, evo i juče je predsednik javio, EU će narednih nekoliko godina pomoći izgradnji železničke pruge Beograd – Niš – Skoplje, jedan od najvećih infrastrukturnih objekata u narednih pet godina. Srbija se gradi i radi. Iz ovoga što sam ja govorio o Vuku Jeremiću vidi se da je Vuk Jeremić velika štetočina za našu zemlju. Radi se o jednoj izdajničkoj bitangi sa kojim treba da se bavi tužilaštvo Republike Srbije zbog ekonomskog i političkog podrivanja naše zemlje i razbijanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta Republike Srbije. Za razliku od njega, Aleksandar Vučić, predsednik države je veliki srpski reformator, motor ubrzane modernizacije naše zemlje, veliki srpski rodoljub i veliki srpski državnik, graditelj i branitelj svih građana Republike Srbije, koji nikada neće uraditi ništa što ide na štetu Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem, profesore Atlagiću. Reč ima narodna poslanica Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući, kolega Orliću. Poštovane koleginice i kolege, verujem da su građani i građanke Srbije u današnjoj raspravi mogli da čuju određene političke poruke iz ovog visokog Doma, ali i novine vezane za set ekonomskih zakona koje imaju za cilj da unaprede našu privredu i društvu, koje imaju za cilj da unaprede privredni ambijent Srbije i da menjaju funkcionisanje našeg privrednog sistema. Predlog zakona o elektronskim fakturama treba da unapredi digitalizaciju, treba da napravi značajni iskorak u borbi protiv korupcije, u borbi protiv sive ekonomije, u uspostavljanju našeg pravnog sistema i unapređenju pravne sigurnosti, ali treba da omogući vidljivost i transparentnost između javnih i privatnih subjekata u Srbiji. Uspostavljanje transparentnosti kroz Predlog zakona o elektronskim fakturama, kao što su moje uvažene koleginice i kolege rekle, treba da bude fazno i to je veoma važno zbog obaveznog evidentiranja obračuna poreza na dodatu vrednost u sistemu elektronskog fakturisanja. Cilj ovog zakona je da olakša svakodnevni rad, da uštedi vreme i da smanji troškove proizvodnje. Nesumnjivo je da će Predlogom ovog zakona biti olakšan rad Poreske uprave, da će on doprineti ubrzanju posebnih procesa ali i operativnosti korisnika. Ovaj zakon je važan i sa aspekta zaštite životne sredine zbog korišćenja smanjenja papirnih faktura. Nesumnjivo je da će ovaj zakon u primeni kada bude izglasan u ovom visokom Domu doprineti da se mnogi problemi reše, ali je važno da se posle usvajanja ovog zakona prođe izvesno vreme kako bi se obezbedila edukacija svih učesnika na tržištu. Na nama, kao narodnim poslanicima je da približimo ovaj zakon i predloženi set zakona svim ciljnim grupama. Zakon je usklađen sa tekovinama EU. On je praktično uzeo primere najboljeg funkcionisanja iz EU i usklađen je i sa firmama koje se nalaze na teritoriji zemalja članica EU. U primeni ovog zakona je važno da on bude spušten na lokal, važno je što je radna grupa sa resornim ministarstvom održala nekoliko rasprava, održano je i javno slušanje u ovom visokom Domu i što su predstavnici prirede Srbije građani, predstavnici javnog i privatnog sektora mogli da dostave svoje predloge i što su mnogi od tih predloga i uneti u ovaj Predlog zakona. Izazov je primena ovog zakona u ruralnim sredinama i mogućnostima pristupa interneta u ovim područjima. Izazov je, takođe, i poštovanje ugovora između privrednih subjekata i informacionih posrednika. Verujem da su predviđene podzakonskim aktima i kazne ukoliko bude kršenja odredaba tih ugovora. Ono što je veoma važno naglasiti kada je u pitanju Predlog zakona o elektronskom fakturisanju je da je korišćenje sistema elektronskih faktura besplatno, da je cela država sve svoje resurse stavila za ovaj zakon, za primenu ovog zakona. Važno je istaći da se predlogom ovog zakona izbegavaju dodatni troškovi. Verujem da će ovaj zakon, ono što je za mene najvažnije, u primeni otkriti sve nelegalne transakcije, da će on otkriti potencijalne malverzacije i da neće dozvoliti gomilanje novca preko firmi, kao što je na Mauricijusu ili nekim Devičanskim i nekim drugim ostrvima, kao što smo to u proteklom periodu mogli da vidimo od firmi Dragana Đilasa. Ovaj set predloženih zakona, sa usvojenim rebalansom, treba da nam u ovoj pandemiji omogući i nova radna mesta, treba da nam omogući dalje otvaranje novih fabrika, da imamo veća direktna strana ulaganja. Smatram da je Zakon o elektronskom fakturisanju, zajedno sa predloženim ekonomskim zakonima, uz rebalans, jedan važan iskorak za celo društvo. U danu za glasanje ću podržati ovaj predloženi set zakona.
Zahvaljujem. Narodna poslanica Rajka Matović ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, pred nama se nalazi set finansijskih zakona. Dosta smo danas čuli u opsežnoj raspravi u plenumu od mojih kolega i od vas, ministre, o samom zakonu. Ovim setom zakona mi poboljšavamo poslovni ambijent u Srbiji, posebno Zakonom o elektronskom fakturisanju. Kao što smo mogli da čujemo u uvodnom obraćaju, ovim zakonom mi smanjujemo nepotrebne troškove oko izdavanja samih faktura. Osim uštede novca, imamo i smanjenje vremena, jer u narednom periodu neće više biti potrebno da imamo hrpe papira sa kojima je bilo opterećeno poslovanje. Ovo je ogroman napredak za našu privredu i u koraku je sa digitalizacijom. Ovakav sistem je već uveliko primenljiv u samoj Evropi. Jako je važno da napomenem da će biti omogućeno postepeno prilagođavanje svim privrednim subjektima koji su u sistemu PDV i na ovaj zakon izdavanja i primanja elektronskih faktura. Od 1.1.2022. godine svi subjekti javnog sektora će biti u obavezi da primaju i dostavljaju elektronske fakture. Od 1.7.2022. godine biće obučeni svi privredni subjekti da posluju sa elektronskim fakturama, a od 1. januara 2023. godine svi privredni subjekti će biti u obavezi da posluju sa elektronskim fakturama. Takođe, ono što je veoma važno jeste da za primenu ovog zakona nisu potrebna dodatna sredstva, jer ovaj sistem će biti besplatan. Veoma je važno da se upotrebom elektronskih faktura povećava transparentnost poslovanja, ali i olakšava, jer će sam proces obračuna PDV-a biti automatizovan. Naredni zakon koji govori o Centralnom registru elektronskih faktura logičan je nastavak upravo ovog prethodnog Zakona o elektronskim fakturama. Kako se subjekti budu opremali i ulazili u sistem elektronskog fakturisanja, tako će se i evidentirati u samom registru elektronskih faktura. Zakon koji se takođe nalazi pred nama jeste i zakon o izmeni i dopuni Zakona o osiguranju. Cilj ovog zakona je konačno regulisanje društvenog kapitala u društvima za osiguranje. Zakonom je predviđeno da društveni kapital koji se nalazi u osiguravajućim kućama se pretvori u akcijski, jer društveni kapital Ustav ne prepoznaje. Ovim zakonom omogućavamo im poslovanje po zakonu, transparentni vid poslovanja, ali i veću konkurentnost na tržištu. Kada je počela kriza izazvana pandemijom korona virusa, mi kao država nismo mahali milijardama koje nemamo. Naprotiv, trezveno i savesno i realno smo sagledali situaciju i preduzeli najbolji paket mera pomoći privredi i društvu za koje smo imali sredstava. Prošle nedelje smo usvojili ovde budžet, odnosno rebalans budžeta, kojim je predviđen treći paket mera pomoći privredi i društvu. Predviđeno je da se potpomogne privreda, a država je preuzela najveći deo tereta krize na sebe kako ne bismo imali masovna otpuštanja, koja smo, nažalost, imali prilike da vidimo širom Evrope tokom krize. Naša privreda nije stala tokom 2020. godine i za vreme krize izazvane pandemijom korona virusom, nego naprotiv, tokom 2020. godine mi smo imali povećanje zaposlenosti i smanjenje nezaposlenosti sa jedne strane, a sa druge strane smo imali povećanje prosečne zarade u Republici Srbiji. Treći paket mera je usmeren u tri pravca. Sa jedne strane imamo pomoć privredi i pomoć društvu, kroz pomoć preduzećima s jedne strane, a sa druge strane, svakom punoletnom građaninu koji to bude želeo biće isplaćeno dva puta po 30 evra bespovratne jednokratne pomoći, penzionerima dodatnih 50 evra, a nezaposlenim licima biće isplaćeno još dodatnih 60 evra. Moram da napomenem da noćas u ponoć kreće prijava za ova bespovratna sredstva. Pozivam sve građane da se prijave. Zatim, država će izdvojiti znatna ulaganja u velike kapitalne projekte, jer kapitalni projekti su ono što vuče privredu i ekonomiju jedne države. Na kraju, ali možda najznačajnije, ovim rebalansom su opredeljena sredstva i očekuju nas mnogo veća ulaganja u zdravstveni sektor, pa će tako ove godine biti izdvojeno skoro više od jedne milijarde evra u zdravstvo. Videli smo kako se naša država snašla u toku pandemije korona virusa i svetske krize, da smo u jako kratkom roku sagradili dve kovid bolnice u Batajnici i u Kruševcu, a očekuje nas izgradnja još jedne kovid bolnice u Novom Sadu, da smo među prvim državama obezbedili vakcine za naše građane, ali uspeli smo da obezbedimo vakcine od četiri različita proizvođača i građani imaju mogućnost izbora kojom vakcinom žele da se vakcinišu. Ne mogu a da se ne osvrnem na činjenicu kako su nam razrušenu ekonomiju ostavili predstavnici žutog preduzeća, jer ne bi mogla naša država ovako snažno da se suprotstavi krizi da 2014. godine tada premijer Aleksandar Vučić nije doneo oštre mere i da nije težio da konsolidujemo javne finansije. Podsetiću građane kako i koliko je Dragan Đilas oštetio građane Beograda dok je bio gradonačelnik. Zadužio je građane Beograda preko 1,2 milijarde evra. Godine 2014. kada smo preuzeli vlast u glavnom gradu, dugovanje u oblasti socijalne zaštite je iznosilo preko 46 miliona evra, 121 milion dinara se dugovalo tada socijalno ugroženima, 389 miliona trudnicama i preko šest miliona porodiljama. Tako se Dragan Đilas ponašao prema najosetljivijim kategorijama društva dok je bio gradonačelnik. Danas je samo u stanju da iznosi negativne komentare na sve ono što vlast uradi. Dokaz za to je da je danas vas, ministre, sud odbacio krivičnu prijavu protiv vas zbog vaše izjave, pa ću vas citirati – verujem u svoje argumente i to da je Dragan Đilas pljačkao grad Beograd, verujem da je ostvario veliku korist za sebe dok je grad tonuo, što dalje implicira da ste tada govorili apsolutno istinu. Sećamo se da je taj isti Dragan Đilas kritikovao i vakcine i proces vakcinacije, a da je stao među prvima u redove da se vakciniše. Da se razumemo, apsolutno svi trebaju da se vakcinišu, ali fer bi bilo od tog Dragana Đilasa da kaže – svaka vam čast na obezbeđenim vakcinama, na izgrađenim bolnicama, na nastavku izgradnje novih autoputeva, na velikim kapitalnim projektima i stranim investicijama. Ali, narod sve vidi i sve zna i zna da prepozna ko zaista radi u interesu naroda, a ko radi u interesu sopstvenog džepa i sopstvenog bogaćenja. Ja bih ovom prilikom još jednom apelovala na sve građane da se vakcinišu, jer je masovna imunizacija jedini izlaz iz ove krize. Donošenjem seta ovih zakona, mi digitalizujemo poslovanje u Srbiji, povećavamo transparentnost, a sa druge strane, smanjujemo vreme za administrativne postupke. Ja ću u danu za glasanje, zajedno sa svojim kolegama, podržati set ovih zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih, pitam da li neko još od predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa, izvestilaca odbora ili predstavnik predlagača, žele reč? (Ne.) U tom slučaju, zaključujem zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 7. do 10. dnevnog reda. Sutra u 10.00 časova nastavljamo dalje sa radom. U prepodnevnom delu sednice ćemo imati zajednički jedinstveni pretres o tri međunarodna sporazuma, a nakon pauze raspravu o pojedinostima o zakonu o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, a nakon toga će biti dan za glasanje, odnosno glasanje o ovim tačkama dnevnog reda. Još jednom vas podsećam da sam za sutra u 17.00 časova zakazao sastanak međustranačkog dijaloga sa političkim strankama koje ne žele učešće stranaca, koji će biti održan ovde u maloj sali Narodne skupštine. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Devete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 91 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim sve da ubace kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 110 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sednici sprečen da prisustvuje narodni poslanik Vladan Zagrađanin. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 11. do 13. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, Anđelka Atanasković, ministar privrede, Danijela Vazura i Gojko Stanivuković, državni sekretari u Ministarstvu finansija, Snežana Karanović, pomoćnik ministra finansija, i Ana Jović, savetnik ministra finansija. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 170. stav 1, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine o uzajamnom priznavanju Programa AEO Uprave carina Ministarstva finansija Republike Srbije i Programa za upravljanje kreditima preduzeća Generalne carinske administracije Narodne Republike Kine, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o podsticanju investicija između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država i Predlogu zakona o potvrđivanju Aneksa 1 Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Francuske o saradnji u oblasti sprovođenja prioritetnih projekata u Republici Srbiji. Pre nego što dam reč predstavniku predlagača, ministru Siniši Malom, želeo bih samo da vas informišem da, shodno onome što smo juče napomenuli, agenda za današnji dan jeste da završimo sve, uključujući i glasanje, do 16.00 časova. Tako da nećemo imati pauzu, koja je uvek od 14.00 do 15.00 časova zbog potrebe da u 17.00 časova imamo sastanak sa političkim strankama u okviru međustranačkog dijaloga. Tako da ćemo završiti zajednički jedinstveni pretres o ova tri sporazuma i u pojedinostima ova preostala dva zakona i da glasanje onda bude shodno tome, čim se to završi, a najkasnije do 16.00 časova. Reč ima ministar Mali. Izvolite.