Добро утро, колеги.
Тук.
Има кворум. Откривам заседанието. Започваме с изслушване на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно концесията на летище София. Вносител е народният представител Ивайло Мирчев.
За процедура, госпожо Председател.
Заповядайте за процедура.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Във връзка с приключване на вчерашното заседание поради изчерпване на времето и поетия ангажимент от госпожа Василева като председателстващ, че днес ще имаме възможност да изслушаме и енергийния министър, молбата ми е да подложите на гласуване преместването на точка трета от дневния ред, за да може да е след изслушване на сегашния министър, защото темата е изключително важна, свързана е с транспониране на европейско законодателство, което е структуроопределящо за сектор „Енергетика“. Благодаря Ви.
Тоест, тъй като имаме фиксирани точка първа, втора и трета за днешния ден, искате точка втора, която беше фиксирана вчера за днес, да я разместим с точка три – Изслушване на министъра на енергетиката.
Точно така. Благодаря Ви.
Добре. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Правя обратна процедура, не за друго, ами вече три седмици изпълнителният директор на Агенцията по горите идва в тази зала, стои на балкона и не му стига времето да дойде до изслушване. Ако и днес разместим още веднъж това, ще е четвърта седмица. Или да кажем човекът да не идва и да ходи да си работи, или просто Ви моля да го изслушаме – вече за четвърта седмица, поне веднъж.
Благодаря Ви, господин Сандов. Аз в такъв случай ще предложа след министъра на транспорта следващата точка по направеното предложение да бъде министърът на енергетиката, точка трета да остане – изпълнителният директор на Агенцията по горите, а точка втора, която беше фиксирана за днес – изслушването на министъра на околната среда, да стане точка четвърта. Да разбирам ли така направеното предложение?
Да.
Имам обратно предложение.
Обратно на обратното.
Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, добре дошъл! Вече за втори път, имам чувството, че ще чакате няколко часа, за да Ви дойде редът. Госпожо Председател, аз ще предложа изслушването на министъра на енергетиката абсолютно да отпадне. Ако в Народното събрание нямаме какво да правим и се чудим как и по какъв начин да намерим отнякъде някаква тема, с която да се занимаваме, ще Ви кажа само, че вчера, когато получихме дневния ред, прочетох точка трета, която казва, че ще изслушваме министъра на енергетиката във връзка с Директива 2018/2011. Такава директива няма. Търсихме дълго и нашироко и се оказа, че има Решение 2018/2011 на Европейския съвет, което гласи: „Решение в подкрепа на интегрирането на политики, програми и действия за равенство между половете в борбата с трафика и злоупотреба с малките оръжия в съответствие с Програмата за жените, мира и сигурността“. Не можах да намеря никакъв член [[смях и ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС]] , не можах да намеря нищо по-различно от онова безобразие, което ни предлагате. Много моля тези, които предлагат дневен ред, ако не са запознати с темата, да не я предлагат. Затова предлагам да отпадне изслушването на министъра на енергетиката, той и без това не е запознат и с енергетиката, а пък с равенството между половете още повече. Благодаря Ви. [[Смях и ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]]
Господин Аталай, ако не подкрепим предложението на господин Станков, на практика то остава като четвърта точка, няма и да стигнем до него. Знаете, че утре цял ден имаме парламентарен контрол. Искате изрично да подложа на гласуване отпадане на точка трета. Така ли да разбирам предложението Ви?
Предлагам много сериозно да подложите на гласуване да отпадне точката и тези, които ни предлагат дневен ред, да се запознаят с документите и с директивите, които ни предлагат, за да сме много сериозна институция. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Ще подложа на гласуване първо Вашето предложение, тъй като е най-отдалечено – за отпадане на точка три от дневния ред. Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Колеги, допусната е техническа грешка. Директивата е 2018/2001 на Европейския съюз и в действителност тя влиза в сила от 11 декември 2018 г. Задължително е трябвало да бъде транспонирана в нашето българско законодателство към 30 юни 2021 г. Това е крайният срок, който е обявен в самата директива. С неспазването на срока българската държава търпи санкции. Така че смятам за нерелевантно съответно предложението на колегата да отпадне точка трета, за мен трябва да остане. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Подлагам на гласуване направеното предложение от Рамадан Аталай за отпадане на точка трета от дневния ред. Гласували 187 народни представители: за 62, против 112, въздържали се 13. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване направеното предложение от господин Станков за първа точка – Изслушване на министъра на транспорта, втора точка – Изслушване на министъра на енергетиката, трета точка – Изслушване на изпълнителния директор на Изпълнителна агенция по горите, и четвърта точка – Изслушване на министъра на околната среда и водите, така да се разместят изслушванията. Моля, режим на гласуване. Гласували 193 народни представители: за 136, против 25, въздържали се 32. Предложението е прието. Започваме с изслушването на министъра на транспорта. Моля вносителят да направи кратко изложение на въпросите, имате пет минути.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, съжаляваме, че предния път няколко часа чакахте, но не можахте да стигнете до тази точка. Концесията на летище София е всъщност разпореждането с най-големия държавен архив в предишното управление на Бойко Борисов и поради тази причина заслужава специално внимание. Заслужава, защото с него се случиха някои странни неща, които обикновено не се случват в страната ни. Концесията беше дадена през юли 2020 г., след което на собственика, който е компанията, която спечели концесията, беше класиран на трето място по един доста странен начин. Въпреки че тя предлагаше много по-ниска концесионна такса, всъщност беше класирана и само от този ход на българската държава ние загубихме 300 млн. лв., тоест само от избора на концесионер. Така и в последната една година ние не можахме да разберем кой стои зад „СОФ Кънект”. „СОФ Кънект” е дружеството, което спечели концесията. Зад него, негов собственик е друго дружество „Мериген“, което управлява всъщност инвестиционен фонд. Но тъй като летището е част от националната сигурност на страната, то е стратегически обект, е нужно да знаем всъщност кой е реалният собственик, който стои зад него. До момента такъв отговор няма, въпреки че сме изпратили до всички министерства, до службите запитване кой е реалният собственик зад концесионера на летище София. Странностите в самото отдаване на концесия са много. Аз ще кажа една, която е доста показателна. Според изискването участник в дружеството, което печели концесията, трябва да бъде летищен оператор. Такъв няма. Има консултант, което е летище Мюнхен и което по никакъв начин не отговаря на изискванията на самата процедура, което означава, че на правителството тази концесия и този избор по някакъв начин е бил фаворизиран. Големият въпрос обаче възникна през зимата, когато всъщност правителството със страхотен марш реши да опрости половин милиард лева, тоест да отложи половин милиард лева концесионна такса на концесионера за следващите 10 години. Особеността е, че тази концесионна такса ще се плаща от 26-ата година. Концесията е 35 години, тя ще се плаща от 26-ата. Всички Вие знаете, че когато Ви дадат половин милиард днес, след 26 години този половин милиард е с една малка част от реалната си стойност към днешна дата. Това не се случи на другите концесионирани летища в България, които получиха само една година отсрочка. Същото се случи с бизнесите, които имаха кредити в страната. Те също получиха една година. Но летище София получава 10 години, като аргументът е ковид кризата. Или предишното правителство, тук е пълно с негови министри, е имало информация, че ковид кризата ще продължи 10 години и е решило за цели 10 години да опрости таксата на концесионера, или става дума за нещо друго, свързано с чекмеджетата. Въпросите, които концесията повдига, са изключително сериозни, защото само дотук българската държава, българският данъкоплатец, е на минус 800 млн. лв., без предишният премиер да излезе и с някакъв солиден аргумент да обясни защо това нещо се случва. Летищата във Варна и в Бургас, които също са на концесия, са получили отсрочка само с една година и това е логично. Същото се случва, между другото, и в останалите европейски страни. Аргументът е ясен – ковид кризата и сривът в авиацията, но това не се случва с летище София. Летище София получава отлагане за 10 години, като, забележете, парите ще бъдат изплащани от 26-ата до 35-ата година, а не след 10-ата, тоест максимално добри условия към самия концесионер. Затова, господин Министър, ще ни е интересно да разкажете какво предприехте, откакто сте служебен министър, и гледната точка на Министерството по отношение на тази концесия. Благодаря.
Благодаря Ви. Господин Министър, имате десет минути за информиране на Народното събрание.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Мирчев, ще се опитам да Ви представя информация за тази концесия в нейната цялост. Процедурата за избор на концесионер е приключила, била е предмет на съдебно обжалване, като изборът на концесионер е потвърден както от Комисията за защита на конкуренцията, така и от Върховния административен съд. Концесионният договор е подписан, както, господин Мирчев, правилно отбелязахте, през миналата година юли месец, така както е обявен предварително към всички участници в самата процедура по възлагане на концесията, в съответствие с разпоредбата на чл. 122, ал. 1 от Закона за концесиите. Концесионер е дружеството „СОФ Кънект“ АД. Участници в дружеството са: „Меридиам Ийстърн Юръп Инвестмънтс“ САС – 98,98%, „Меридиам Инвестмънтс“ САС – 0,01%, „Меридиам Инфрастръкчър Юръп III“ – също 0,01%, и ЩРАБАГ ЕАД – Австрия, с 1%. Летище Мюнхен, като единственото петзвездно летище в Европа, е поело ангажимент за участие в управлението на летище София по силата на концесионния договор и на директен ангажимент към Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията. Страните по договора са изпълнили така наречените предварителни условия и концесионерът е поел ефективното управление на летището на 19 април тази година. За целта концесионерът е получил необходимите според Закона за гражданското въздухоплаване сертификати и лицензии, за да може безпрепятствено и пълноценно да оперира летище София. Подписани са договорите с държавните ползватели, с всички работници и служители на летище София, които са преминали към концесионера. Концесионерът е платил първоначалното концесионно възнаграждение в размер на 281 млн. 210 хил. 535 евро без ДДС. Това са средствата, които са постъпили директно в държавния бюджет. Генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е издала писмо, с което се прави предварително заключение на службите на Комисията, че в концесионния договор и неговото планирано изменение не се предоставя държавна помощ на определения концесионер на летище София. Проектът се финансира, както следва: Европейска банка за възстановяване и развитие – 50 млн. евро; Черноморска банка за търговия и развитие – 54 млн. евро; Международната финансова корпорация, която е част от групата на Световната банка – 30 млн. евро; Европейска инвестиционна банка – 40 млн. евро, споразумението е подписано преди седмица; банка „Сосиете Женерал“ – 26 млн. евро, УниКредит БулБанк – 26 млн. евро; Комуналкредит Банк – 13 млн. евро. Относно Европейската банка за възстановяване и развитие. Преди седмица Банката официално оповести своето включване в Проекта за концесия на летище София – освен с предоставеното кредитно финансиране от 50 млн. евро, още и с директна капиталова инвестиция в размер на 74,3 млн. евро, като ще придобие индиректно участие в дружеството концесионер „СОФ Кънект“. За проследяване на изпълнението на концесионния договор съм създал нарочна комисия за контрол, както изисква Законът за концесиите. Като министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията направих няколко срещи с концесионера на летище София. На същите изразих липсата на удовлетворение от състоянието на летището към този момент. Изрично и категорично съм заявил, че очаквам и настоявам за бързи и видими резултати от страна на концесионера на летището. Към настоящия момент са изминали вече три месеца от поемане на управлението на летище София от концесионера „СОФ Кънект“. За този период концесионерът имаше и е изпълнил следните свои ангажименти. В изпълнение на своето задължение по договора концесионерът е изготвил и представил в рамките на тези три месеца от началната дата на концесията План за поддържане и обновяване в съответствие с идейния план, предложен в неговата оферта. Концесионерът е съставил и предоставил на концедента тримесечен отчет за напредъка в предвидения по договора 30-дневен срок след края на първото тримесечие. Концесионерът е представил на концедента удостоверение за концесионното възнаграждение от своя одитор в срок до 20 юли относно периода на началната дата на концесията до 30 юни. Съгласно Приложение № 6 към концесионния договор концесионерът е представил Проект на изготвена методология за измерване и наблюдение на стандартите за изпълнение по договора в тримесечния срок след началната дата на концесията, която към момента се разглежда от концедента. „СОФ Кънект“ е предприел и сравнителен анализ на ключовите показатели на изпълнението относно оперативни дейности и експлоатация и отнасящи се до въпроси по безопасността и свързаните с безопасността дейности съгласно Приложение № 6 към договора. Освен посочените по-горе изпълнени от концесионера задължения по договора, „СОФ Кънект“ е предприел стъпки и действия за изпълнение на своите задължения с по-дълъг срок за изпълнение в рамките на шест месеца след настъпване на началната дата на концесията. Той е стартирал изготвянето въз основа на идейния си план, представен с офертата на първоначалния генерален план, който следва да бъде представен в срок от пет месеца след началната дата на концесията. В тази връзка концесионерът е започнал разработване на първоначалния генерален план, включително на предвиждания за стратегическо развитие на летището, прогноза за размера на трафика, комплексна инвестиционна и строителна програма и е предприел инженерно проучване относно паркинга на Терминал 2, което ще залегне в изготвения от него първоначален генерален план. Като част от първоначалния генерален план на летището, концесионерът следва да изготви и първоначална оценка на капацитета най-късно в срок до пет месеца след началната дата на концесията. От страна на концесионера вече е определен и изпълнител на първоначалната оценка на капацитета, която ще включва оценка на терминалите и оценка на пистата и пероните на летището. Междувременно съгласно Приложение № 6 от концесионния договор концесионерът е длъжен да участва в проучване на качеството на летищното обслужване. В изпълнение на посочените по-горе задължения концесионерът извършва оценка на представянето на летището във всички ключови сфери, включително от гледна точка на капацитета и комфорта на пътниците, и е предприел мерки, целящи да оптимизират експлоатацията на летището, като например пренасочване на трафика от Терминал 1 към Терминал 2. Към момента концесионерът осъществява редовна комуникация с представителите на Гранична полиция и представителите на здравните власти за осигуряване на по-бързо и качествено обслужване на пътуващите от и до летище София и за по-ефективно преодоляване на затрудненията от въведените ограничения в резултат на пандемията. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към въпросите от парламентарните групи. От „Има такъв народ“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, заместник-председател, уважаеми господин Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! Моят въпрос към Вас е: представил ли е концесионерът Времеви план за развитие на Терминал 2, защото към момента видимо нищо не се прави, няма нищо в зоната за хранене и магазини, и има ли механизъм в концесионния договор, с който да бъде задължен концесионерът да обнови Терминал 2?
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Въпросът Ви е много навременен и това беше едно от първите неща, които поисках от концесионера при моите срещи и посещението на летището. Напълно споделям казаното от Вас – наистина зоната за хранене и търговските площи са безкрайно занемарени, санитарните помещения са в състояние, което дори не искам да коментирам от тази трибуна. Концесионерът пое ясен ангажимент да стартира именно оттам: създаване на детски кът, обновяване и изцяло нов облик на търговските площи, на заведенията за хранене, които по никакъв начин не са адаптирани към днешните изисквания на всички потребители, и пое ангажимент, първо, да санира и обнови санитарните помещения, както и по отношение на обслужване, на нови униформи на всички служители на летището, така че те да имат, на първо място, по-приветлив вид, а на второ място, може би по приветливо отношение към всички пътници – без значение заминаващи или пристигащи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От ГЕРБ-СДС. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС имате ли въпроси? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Едва ли може да има спор, че темата по концесионирането на летище София беше използвана доста политически, а може би някои искаха да се упражняват и икономически върху нея. Но нека да върнем темата, където трябва да ѝ бъде мястото, а именно в участието и формирането на икономиката на България, естествено, при оперирането на летище София. Ако летището не беше поето от професионален оператор към момента на кризата, при сигурност и намаляване три пъти пътникопотока през последната година, трябваше тя да бъде продължена – оперирането от държавното дружество, държавния оператор. Въпросът ми е провокиран от непрестанното желание на политически, а може би и икономически субекти на различно управление на този значим за България актив. По предварителни данни до 30 юни на тази година дружеството по опериране на летище София е генерирало оперативна загуба в размер на 1,9 млн. евро, а оперативните приходи са в размер на 8,8 милиона. Ако се добавят амортизациите и другите финансови разходи, общата загуба на дружеството ще възлиза на 13 млн. евро. Тази загуба се поема от инвеститора и не ангажира държавата в момента. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Моят въпрос: дали сте направили анализ, господин Министър, как би оперирало най-голямото ни летище в тази изключително трудна ситуация, както видяхме през изминалата и през тази година, за всички летищни оператори – не само в Европа, а и в света? И ако летище София продължава да оперира без инвестиции, без професионално управление, какъв би бил ефектът по време на ковид кризата върху него? Благодаря Ви. [[Реплики от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. Заповядайте, господин Министър. Много Ви моля, от парламентарната група на БСП! Господин Свиленски!
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители! За 2020 г. „Летище София“ ЕАД, когато все още е било оператор на летище София, е приключило финансовата година с милион и половина загуба. Тази загуба, на първо място, се дължи на снижаване на трафика и съответно на обслужените пътници. Само за сравнение, през 2019 г. летище София е обслужило близо 8 милиона пътници, докато през 2020 г. са около 2 милиона 900 хиляди пътници, което несъмнено говори за отражението на ковид кризата върху финансовите резултати на летищния оператор. Прогнозите за възстановяване на трафика не са оптимистични. Различните мнения са, че може би ще се върнат в един 10-годишен период след 2019 г., така че нивата по отношение на обслужени пътници от 2019 г. ще се възстановят в периода между 2024-та и 2029 г., в случай че кризата няма дълготрайно отражение върху трафика и цялата авиационна индустрия, която засяга не само летищните оператори, а и авиационните оператори, и операторите по аеронавигационно обслужване. Така че финансовото състояние на който и да е оператор към момента на летище София не е цветущо. Загуби ще продължават да се генерират, докато не се възстанови трафикът, тъй като в крайна сметка един летищен оператор реализира своите приходи както от търговска дейност, така и от летищни такси. Ако няма излитания и кацания, няма да могат да се реализират такива приходи. Благодаря.
Благодаря Ви. От „БСП за България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами господа народни представители, уважаеми господин министър Тодоров! Дискутирайки концесията на летище София, следва да се има предвид, че основната услуга, която предоставя летище, един летищен оператор, това е безопасното и навременното излитане и кацане на пътниците и на карго стоките. В последните години законодателството на Европейския съюз, в лицето на Европейската комисия и Европейската агенция за авиационна безопасност, вкараха и създадоха редица регламенти. Един от тези регламенти е Регламент 139 от 2014 г. По наша информация е налице сериозно закъснение с въвеждането на част от изисквания регламент, чийто срок е бил август 2021 г. В тази връзка въпросът ми към Вас, господин Министър, е: моля да ни информирате дали концесионерът е осигурил необходимата експертиза, обучение на персонала и технологии за гарантиране на безопасността и редовността на полетите на основното ни летище – летище София? И един подвъпрос. В случай че информацията се докаже, доколкото разбрахме, е имало комуникация между ГД ГВА и концесионера, ако се докаже, че не е имплементиран този Регламент 139, това не е ли в разрез с концесионния договор от страна на концесионера? Благодаря Ви.
Благодаря за въпроса, господин Дончев. Господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Още след встъпването ми в длъжност на първата ми среща с концесионера, която беше в широк формат, заедно с представители и на Националния регулаторен орган ГД ГВА, съм заявил категорично, че българската държава няма да прави никакъв компромис по отношение качеството във връзка с безопасността и сигурността на полетите и съответно на пътниците. Именно поради тази причина на 22 юни тази година, съобразно Регламент 139 от 2014 г., който цитирахте, ГД ГВА са възложили и уведомили концесионера за инспекция по отношение на пистата за излитане и кацане, по отношение на високата трева, която е около пистата, наслагванията от гуми по пистата за излитания и кацания и съответните пропадания, които са констатирани на някои от стоянките. [[Народни представители разговарят помежду си.]]
Моля за тишина в залата! Господин Хаджигенов, разговорите навън.
Дори в този момент съм разпоредил да се прави постоянен мониторинг на дейностите, които извършва концесионерът, така че да можем да следим не само предварително и след извършване на съответните действия, а на ежедневна база какво прави концесионерът, в какви срокове и с какви технологии извършва тези предписания, които са установени от инспекторите на ГВА. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тодоров. От „Демократична България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! От трибуната днес се чуха много обяснения за настоящата ситуация с концесионера на летището. Господин Министър, може ли да обясните защо обаче беше направена такава услуга към новия концесионер, а именно отлагането на концесионните възнаграждения за първите 10 години от срока на договора, за последните 10 години, а именно от 26-ата до 35-ата година? Бихте ли аргументирали решението на Министерството за това отлагане, при положение че отсрочката на останалите концесионери в България е десетократно по-малка, а именно за срок от една година? Благодаря.
Благодаря за въпроса, госпожо Стеркова. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Да, запознах се с измененията на концесионния договор. Концесионният договор в първоначалния си вид, съобразно Закона за концесиите, е трябвало да бъде такъв, какъвто е бил като част от концесионната процедура. Концесионерът впоследствие през октомври месец миналата година е поискал изменение на концесионния договор, като се е позовал на ковид пандемията. В тази връзка на Световната банка е възложен анализ, който анализ следва да прегледа исканията на концесионера, които искания са били предимно в отлагане на първите 10 години на концесионното плащане за последните 10 години. Световната банка е направила своя анализ и е установила няколко неща – че за да се възстанови балансът на концесията и цялата жизнеспособност на самата концесия, намират за най-удачно този вариант за отлагане на плащанията за първите 10 години за последните 10 години. Да, факт е, че по отношение на другите летища – Бургас и Варна, отлаганията на концесионните плащания се прави година за година и нямаме такъв дълъг период на отлагане. Ревизирането ще има повече неблагоприятни последици, в случай че тръгнем да ревизираме този анекс, отколкото да се съобразим с него. По-скоро Международната финансова корпорация, която е част от Световната банка, извършвайки този задълбочен анализ, е установила, че това предложение е най-доброто за концедента, тъй като в крайна сметка българската държава към ефективната дата на старт на концесията е получила първоначалното концесионно плащане. Ако го превърнем в лева, това са 660 млн. лв. първоначално концесионно плащане, повишаване на инвестиционната програма на концесионера, която ще включва изграждане на изцяло нов терминал 3 и евентуално с оглед нарастване в бъдеще на трафика, изграждане на нова писта за излитане и кацане. Така че това мога да споделя по отношение на анализа, който е извършила Световната банка за отлагане на тези първи 10-годишни концесионни плащания. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тодоров. От групата на ДПС – заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, в Проекта за изменение на Закона за бюджета видяхме, че има предвидени едни 30 милиона за компенсиране на българските авиокомпании, които пострадаха тежко от пандемичната криза. Разбира се, тези 30 милиона са крайно недостатъчни, защото авиокомпаниите в страните от Европейския съюз бяха най-мощно подкрепени от държавите, дори в някои от държавите самата държава стана акционер с цел да спаси компаниите. Разбрахме, че е имало идея в служебния кабинет, сметката, в която са останали 60 милиона от летище София, да бъдат използвани всичките 60 милиона за компенсация на авиокомпаниите, което би било справедливо. Моят въпрос е свързан с друго – идеята да останат само 30 е била свързана с една друга идея – с останалите 30 да се купуват активи на летище Пловдив, някакви активи на летище Пловдив, които не са собственост на летище Пловдив. Та моят въпрос е: какво налага да се купуват частни активи около летище Пловдив или на летище Пловдив? Признавам си, че не съм запознат точно кои са тези активи, затова въпросът ми е: вярно ли е, че ще се купуват, какво налага и чия собственост са тези активи? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. Господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „Летище Пловдив“ ЕАД е дружество 100% собственост на българската държава. Не става въпрос по никакъв начин, и категорично го заявявам, че не става въпрос по никакъв начин да се купуват активи на частно дружество, което и да е било то, или за активи около самия терен, който представлява публична държавна собственост. Българските авиационни оператори, както споменах и по-рано, са доста пострадали от тази пандемия. В Проекта за изменение на Закона за бюджета наистина сме предвидили 30 млн. лв., като тази предварителна разценка сме базирали така, щото да удовлетворим най-много български авиационни компании. 60-те милиона, за които говорите, от летище София не намираме начин и механизъм, така че да могат да бъдат трансформирани в помощ на тези авиационни оператори. По-скоро съм предприел други действия, които да позволят на „Летище Пловдив“ ЕАД – българско дружество, 100% собственост на българската държава, летище София като търговско дружество – „Летище София“ ЕАД, вече е загубило своята функционалност, то не е летищен оператор, но има определени активи и средства, с които да се подпомогне държавният бюджет. Тъй като вероятно знаете, че на годишна база недостигът от финансиране на „Летище Пловдив“ ЕАД тежи около милион и половина на държавния бюджет. Чрез вливане, което съм предложил, на летище София в „Летище Пловдив“ ЕАД, ще се подпомогне държавният бюджет, ще се осигурят средства за развитието на „Летище Пловдив“ ЕАД като летищен оператор и по този начин ще се възпрепятства възможността от разпиляване на средства, които са налични към момента в „Летище София“ ЕАД. Но по никакъв начин развитието на „Летище Пловдив“ ЕАД не е свързано със закупуване на активи или каквито и да е други разпоредителни сделки за някакво имагинерно частно дружество. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тодоров. От парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Господин Министър, опасенията, които искаме да споделим с Вас, са относно незададения конкретен критерий в концесионния договор, като пример давам определен брой пътници. Защо това би било проблем? Ако концесионерът в така подписания договор сам прецени и увеличи таксата за обслужване на пътниците, това би означавало, че и с половината човекопоток може да реализира основния приход в бюджета си, а това са приходите от летищните такси. Затова конкретно искам да попитам: как е защитен интересът на държавата в договора – Вие сте запознат с него, и има ли механизъм, по който Вие да регулирате тази цена? Говоря за обслужването на пътникопотока. Един подвъпрос, ако мога да задам: ако през срока на концесионния договор, който е 35 години, държавата започне изграждането на второ летище или го възложи на друг концесионер, дължим ли неустойки към сегашния концесионер на летище София? Благодаря.
Благодаря за въпроса, господин Колев. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Летищните такси не са единствено и само в прерогативите на летищния оператор, в случая „СОФ Кънект“. По процедура до края на август всяка година концесионерът или летищният оператор, на което и да е летище, трябва да направи съвет, който включва в себе си всички ползватели на летищни услуги, тоест в случая авиационните оператори, за да комуникират предлаганите от концесионера или съответния летищен оператор размер на летищните такси. Летищните такси се приемат на база общо решение от всички тези ползватели на летищните услуги. Така че еднолично концесионерът или летищният оператор нямат право и възможност да определят размера на летищните такси, защото се търси някакъв баланс между интереса на авиационните оператори и съответно на летищния оператор. България в момента разполага с пет летища, които могат да извършват международни полети. За територията на нашата държава и от гледна точка мащабността на авиационната индустрия, летищата в Бургас, Варна, Горна Оряховица, Пловдив и София смятам, че са достатъчни да обслужват международни полети. Наред с това има и малки летища, които могат да извършват международни полети, но не с търговска цел. Изграждането на едно ново летище в близост до София или някъде другаде на територията на страната, на първо място, смятам, че е икономически необосновано и ненужно. Концесионерът не е поставял условия – не намерих такива условия в концесионния договор, който, между другото, както знаете, е публичен, качен е в Националния концесионен регистър заедно с това допълнително споразумение, включително и искането съответно на концесионера за изменение на концесионния договор. В него не съм открил възможност или ограничение от въздържане на действия от страна на българската държава да не изгражда ново летище, без значение под каква форма. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към вторите въпроси на парламентарните групи. От парламентарната група на „Има такъв народ“. Заповядайте, господин Данаилов.
Госпожо Председател, уважаеми колеги, господин Министър! Моят втори въпрос е свързан с държавното дружество „Летище София“ – кой го управлява в момента; какво е неговото състояние; какви действия са предприети за събиране на вземанията, които има дружеството; какво ще се случи с активите на това дружество, включително почивните бази, които са част от активите; какво се случва със стоката, която е закупена за duty free зоната, тя продадена ли е на концесионера, ако не – какво ще предприемете за нея? Последният ми въпрос е: ще върнете ли лиценза за летищен оператор, или ще бъде запазен? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Данаилов. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „Летище София“ ЕАД към момента е 100% собственост на българската държава – търговско дружество, което е загубило функциите си на летищен оператор. Какво да се прави с неговото бъдеще? Съгласно Закона за публичните предприятия предприех искане до Агенцията за публични предприятия и контрол за разрешение за вливане на „Летище София“ ЕАД в „Летище Пловдив“ ЕАД. Вливането предполага като последица всички активи да преминат към „Летище Пловдив“ ЕАД, ведно с всичките наличности по сметки. Защо? Обясних преди малко, но ще го повторя. По този начин считам, че ще се облекчи държавният бюджет, който отпуска на ежегодна база близо 1,5 млн. лв. за издръжката на „Летище Пловдив“ ЕАД, ще се осигурят финансови средства, с които могат да се закупуват активи, нужни за оперативната дейност на „Летище Пловдив“ ЕАД. По този начин няма да се допусне разпиляване на имоти, активи, включително и почивната станция „Космос“, за която вероятно говорите. Какво правят „Летище София“ ЕАД по отношение опазването и събирането на свои вземания? Както знаете, служителите и работниците на „Летище София“ ЕАД по силата на концесионния договор са преминали към концесионера. Към момента „Летище София“ ЕАД се управлява от Съвет на директорите в състав от трима човека. Имат много малко наличен персонал, предимно свързан с охраната и опазването на активите, за които говорите – като почивната станция „Космос“, като летище Балчик, но имат при себе си и служители, които отговарят за счетоводната дейност и политиката на дружеството, юристи, които да подготвят съответните искове, за да могат да събират свои несъбрани вземания. Независимо от това, че в един бъдещ момент летище София ще бъде влято в „Летище Пловдив“ ЕАД, дейностите по събирането и изискването на всякакъв вид вземания, които трябва да има, ще продължават. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Парламентарната група на ГЕРБ-СДС – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър! След концесията на летище София държавното дружество „Летище София“ ЕАД вече де факто не е летищен оператор. То разполага само с оперативни активи и значителни финансови ресурси. От друга страна, летище София – Пловдив, е единственото голямо в страната летище, оперирано от държавата, с изпълнявани на него редовни международни полети, но и със значителни финансови затруднения. Припомням, че и втората проведена в последните години концесионна процедура бе прекратена поради липса на заявен интерес, въпреки че многократно бе удължавана. Летище Пловдив има потенциал за развитие – както пътническо, така и карго летище. Същевременно то се нуждае от значителни инвестиции за развитието си. Вследствие на горното, въпросът ми е: каква ще бъде съдбата на дружеството „Летище София“ ЕАД; актуална ли е темата за вливането или сливането на дружеството с „Летище Пловдив“ ЕАД? Като подвъпрос бих желал да Ви попитам: правят ли се необходимите анализи за такова преструктуриране и как го виждате във времето? Благодаря Ви.
Благодаря за въпроса, господин Малинов. Частично на него отговори преди малко господин министърът, но заповядайте.
Да, по-скоро на подвъпроса.
Да. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Ще Ви върна малко назад – по времето на първата концесия на Бургас и Варна, когато концесионерът пое управлението на двете морски летища. Останаха две търговски дружества – „Летище Бургас“ ЕАД и „Летище Варна“ ЕАД, които загубиха към него време функциите си на летищен оператор, както в момента е и летище София. Поради тази причина летище Бургас и летище Варна бяха влети в „Летище Пловдив“ ЕАД, което позволи новият терминал на летище Пловдив да е в това състояние, а именно с наличния финансов ресурс, който постъпи от двете морски летища. Смятам, че е удачна тази форма на вливане на „Летище София“ ЕАД в „Летище Пловдив“ ЕАД. Защо? Защото, както сам отбелязахте, „Летище Пловдив“ ЕАД изпитва остра нужда от определен вид техника, която да обслужва самолетите. [[Шум.]]
Моля за тишина!
Липсват определени вместимости – в смисъл ГСМ, който да дава възможност и „Летище Пловдив“ ЕАД да реализира и търговски приходи от зареждане на самолети, липсват мощности и халета по отношение предпоставки за развитие на карго трафика. Поради тази причина аз и моят екип сме сметнали за удачно, законосъобразно и икономически обосновано именно това вливане. Да, финансовият ресурс – не е само той. Има и определени активи на „Летище София“ ЕАД, които са извън територията на летище София, като например летище Балчик, почивната станция „Космос“ или други имоти и терени около летище София. По никакъв начин няма да има възможност „Летище Пловдив“ ЕАД да се разпорежда с тях – в смисъл да бъдат продавани, тъй като някои от терените представляват публична държавна собственост и просто са възпрепятствани от закона. По отношение развитието на летище Пловдив като такова. Да, концесията не успя, вероятно и заради ковид пандемията, но ние трябва да създадем такива условия, които да предполагат атрактивност в потенциалните кандидат концесионери. Същевременно съм възложил и изготвянето на актуализирани концесионни анализи, тъй като това е основна предпоставка, която ще ни даде една картина как и доколко, какъв тип концесионер да търсим – дали той да се ориентира предимно към карго полети, към пътнически полети или пък смесено. Ще разгледаме няколко сценария. Надявам се следващият екип на Министерството да избере най-удачния за развитието и бъдещето на летище Пловдив. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. За въпрос от парламентарната група на БСП – заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, концесионният договор предвижда концесионерът да дава годишен отчет, който съдържа ключови данни за трафика, приходите, разходите, инвестициите и така нататък, също и актуализирана финансова и оперативна прогноза за развитието на летище София. От медийни изяви на ръководството на „Соф Кънект“ научихме, че се предвижда Терминал 1 скоро да престане да обслужва пътници и да бъде превърнат евентуално в административна сграда. Припомням обаче, че съгласно сключения концесионен договор концесионерът е поел ангажимент за изграждане дори и на трети терминал до десетата година от конценсионирането. Въпросът ми към Вас е: получен ли е вече в Министерството на транспорта годишният отчет за първата година от концесионирането? Смятате ли да публикувате този отчет, да го направите публичен? Изобщо как контролирате изпълнението на поетите от концесионера ангажименти? И най-важното може би: какви санкции са предвидили от ГЕРБ в концесионния договор за концесионера при неизпълнение на задълженията? Ще бъдат ли наложени в тази връзка изобщо някакви санкции за неизпълнение на задължения през първата година? Мисля, че това са важните въпроси. В отношението ще допълним нашия коментар. Благодаря Ви.
Благодаря за въпроса, господин Данчев. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! От ефективната дата на концесията са изминали 100 дни. Началната ефективна дата е 19 април тази година. Все още, за тези 100 дни, не е настъпило задължението на концесионера, тъй като не е изминала една година от ефективната дата на концесията, за да представи финансови отчети, за да представи прогнози за трафика или нещо друго, свързано с Едногодишния план за развитие. По-скоро мога да се позова на данни от анализа на Международната финансова корпорация по отношение на трафика и анализите и прогнозите на IATA и на ICAO по отношение на възстановяване на този трафик. Най-оптимистичната прогноза за възстановяване на трафика, който трафик ще даде пряко отражение върху приходната част, на който и да е летищен оператор, са възстановяване на нивата през 2024 г. – 2024 г. е все още далеч. Официално при мен не е постъпило искане на концесионера за преустановяване на полетите, обслужвани от Терминал 1. [[Реплики.]] Да, също съм го чул, но официално писмо и искане от концесионера няма. Да, има основно задължение за изграждане на нов Терминал 3 евентуално с оглед растежа на трафика, който преди настъпването на пандемията на годишна база е бил близо 3% ежегодно нарастване на трафика. Говоря – преди пандемията! Така че такъв ръст на трафика може би бихме очаквали след 2025 г. Първо, възстановяване на нивата от 2019 г. и след това – потенциален ръст. Необходимостта от изграждане на нов терминал – концесионерът вероятно е предложил, съответно преди това българската държава е поискала с оглед на постоянно растящия трафик. Към момента трафикът е толкова малък, че според мен чисто оперативно не предполага поддържането на два терминала, особено по отношение на разполагането на служители на „Гранична полиция“, на Агенция „Митници“ или пък на здравни власти. Ако постъпи такова официално предложение от концесионера, ние съвместно с ГД ГВА ще го разгледаме и ще преценим дали оперативно по някакъв начин няма да се затрудни още повече обслужването на пътниците и обслужването на самите самолетодвижения. Защо? Защото на първо място трябва да се спазват стандартите по отношение на бързината и качеството на обслужване на пътници и създаване на техен комфорт, тоест да няма струпване както на лентите за багаж, така и по отношение на гишетата „Задграничен контрол“ или митнически такъв, съответно и всички мерки, които изискват здравните власти по отношение на влизане и излизане от нашата страна. Това мога да споделя.
Благодаря Ви, господин Министър. От парламентарната група на „Демократична България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, моят въпрос към Вас е конкретен и той е: как избраната оферта за концесионера на летище София на фирма „Соф Кънект“ отговаря на изискването за ангажимент за участие на летищен оператор, при положение че участието на летище Мюнхен е единствено в ролята на консултант и не е част от обединението „Соф Кънект“? Летище Мюнхен е поело 12-годишен ангажимент към консорциума, но не и към държавата. Въпреки че концесията е с продължителност 35 години, летище Мюнхен някак успява да покрие изискването на държавата да има ангажимент от страна на летищен оператор за целия период. Благодаря Ви.
Благодаря. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Концесионер на летище София е „Соф Кънект“ АД, като преди малко споделих кои са участниците в „Соф Кънект“. Летище Мюнхен като летищен оператор не е единствено и е само привлечен като консултант към концесионера. Летище Мюнхен е трето лице съобразно изискванията на Закона за концесиите и няма пряко участие в концесионера „Соф Кънект“. Но той е трето лице! Трето лице е било изискване по отношение както на Закона за концесиите, така и на самата концесионна процедура. Летище Мюнхен като летищен оператор – вероятно всички сме имали удоволствието да бъдем обслужвани на летище Мюнхен от този летищен оператор, което е единственото петзвездно летище, ще продължава да има това качество, независимо от разместването – потенциално някакво разместване в годините на акционерното участие на „Соф Кънект“, на съответните акционери и не смятам, че летище Мюнхен след 10-ата или 12-ата година би излязло от оперирането на летище София. Защо не е бил част от самия акционер „Соф Кънект“ не мога да отговоря, тъй като към датата на сделката не съм бил участник в никакво качество, не съм се запознал по никакъв начин защо е изготвена така офертата на концесионера. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от „Движение за права и свободи“.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, темата за концесията на летище София е изключително важна, като един от най-големите активи на българската държава. Ще ми се да чуем оценка от Вас, първо, подкрепяте ли самата концесия като инструмент – концесионирането конкретно на летището, самата концесия като постигнати договори. Защото чухме от Вас, че самата концесия като процедура е потвърдена и от КЗК, и от Вас, но не чухме Вашата оценка за целия този инструментариум. Като инструмент това добре ли е, не е ли, като концесия и като договореност, от една страна? И другото, имаше едни протести от гражданите, живеещи в близост до летище София, които протестираха също срещу шума и замърсяването, което се случва там, а всяка една концесия има в себе си неразделна част с планове за екологично и социално управление. Какво съдържат тези планове, какви са сроковете и какво изпълнение очакваме там от гледна точка на решаване на въпросите и протестите, ако щете, на българските граждани, живеещи в близост до летище София? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Летифов. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Концесията като инструмент. За мен като министър на първо място е важно функционирането на стабилна транспортна система, в това число стабилност и развитие на летищната инфраструктура и на целия авиационен бранш. Концесията не е панацея, но е добро използвано средство с добри резултати в годините, в които в Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията сме доказали с опита от 15 – 16 години в различни аспекти на транспортната инфраструктура, включая и летищната такава. Концесионер или държавно дружество – без значение как го наричаме, той трябва да се грижи за тази инфраструктура, която е елемент от националната сигурност, представлява държавна граница. В годините нашето Министерство натрупа доста голяма експертиза по отношение мониторинг и контрол на вече сключени такива концесионни договори, както и при подготовката на концесионни процедури. Концесията за мен е един от основните начини за реализиране на публично-частно партньорство, защото чрез комисионна сделка държавата не се дистанцира, а по-скоро се ангажира към мониторинг на самия концесионен договор, така и в контролирането и налагането на санкции, в случай че концесионерът не изпълнява определени свои задължения. Дори към момента мога да Ви кажа, че в нашата система няма нито един лев несъбран от дължащи концесионни плащания. През годините по различните концесионни договори са налагани санкции, дори и за неизпълнение на един човек от програмата, по която трябва да бъде осигурена заетост на работници и служители. Сигурен съм, че контролът по отношение на този концесионен договор ще бъде безкомпромисен. Дори за този концесионен договор, освен че създадох Комисия за контрол, която се изисква по Закона за концесиите... [[Шум.]]
Господин Мирчев, ако обичате!
...е заложен още един съвет с контролни функции, в който да правят мониторинг на всички планове и изисквания не само по отношение на екологията, а и по отношение на социалния ангажимент на концесионера, запазване на работници и служители, действието на колективен трудов договор, както и по отношение на Оперативния план за действие, така и по отношение на бъдещите стратегически планове за развитие на самата инфраструктура. Неслучайно са сключени договори с държавни ползватели като Гранична полиция, санитарни контроли, Агенция „Митници“, за да могат да се гарантират сигурността и безопасността на всички, които влизат и излизат от летище София, както и охраната на прилежащите площи извън терминала. [[Реплики.]]
Госпожо Капон!
По отношение на шума. Шума ще го изследваме и ще отчетем всички искания на гражданите, които живеят в близост до летището, но, за съжаление, нашето летище попада в урбанизирана територия – в много голяма близост има жилищни квартали, има къщи, има живущи, които вероятно са потърпевши от шума, така че чистотата на шумозамърсяването няма да бъде пренебрегвана по никакъв начин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Парламентарната група на „Изправи се, БГ! Ние идваме!“ – втори, последен въпрос за изслушването. Заповядайте, госпожо Капон.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Пандемията има няколко страни и една от тях, която всички български граждани виждат, е тежката инфлация както в цените на хранителните продукти, така и в цените на строителните продукти. Но, разбира се, в договора тя – в тази част, която е публична, има странна формулировка на темата „индекс“. Понеже ще си говорим за пари – за парите, които българската държава трябва да вземе от концесията, в 1.8.1, господин Министър, четем следните изречения: „Индексирана, освен ако друго бъде изрично договорено на всяка годишнина от датата на индексация.“; „Освен ако е уговорено нещо друго, датата на индексация е началната дата на концесията.“; „Освен ако изрично бъде договорено нещо друго – това е за трети път в едно изречение – на всяка годишнина от датата на индексация или веднага щом е практически възможно впоследствие.“ Давам само части от изреченията, защото е ясно, че при предварителната сума, която взима българската държава, евентуално някога, някаква година, ако нещо друго не е договорено, ще има може би някаква индексация. И няма български гражданин, който да не знае, че когато получава 5 лв., когато индексира на следващата година, индексацията започва вече върху индексацията, която е направил в предходната, което в този концесионен договор не е заложено. От една страна, няма капитализация на индексацията, а след 10 години приемаме, че индексът е 4%, ако, разбира се, съгласно този договор, е даден...
Госпожо Капон, времето Ви изтече. Задайте си въпроса, ако обичате.
Госпожо Председател, секунда. Смятам, че темата е важна, и ще ми позволите още петдесет секунди. Тук става ясно, че сумата, която ще се дава, ако някога е възможно, може да бъде различна. Моят въпрос, господин Министър, е: как тълкувате индексацията, от една страна, и смятате ли, че договорената инвестиция в този договор ще може да се реализира при галопиращите цени, защото за него някога може би ще има някаква друга договорка? [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви за въпроса, госпожо Капон. Хубаво е да не се караме рано сутрин. Можем да си говорим тихичко и възпитано, ако е възможно. [[Реплика от ДПС: „И ако може не със същия тон.]] Да. Господин Министър, заповядайте. Можете да дадете отговор на въпроса. Не е нужно да тълкувате, разбира се, и ако може да продължите с Вашия тон. Благодаря Ви.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Договорът за концесия, както и самата концесионна процедура и сделка, е упражнение, което предполага доста познания и доста съобразяване с различни аспекти, както на икономическия живот, така и на определени международни стандарти. Предполагам, че при подготовката на този концесионен договор никой от екипа, който е участвал в него, не е целял отклоняване от международните стандарти при сключване на такива концесионни договори. Когато ние – понеже и аз съм участвал преди 15, 16 или 17 години в полагане на основите на концесионирането на транспортна инфраструктура – тогава бяхме доста незапознати с механизмите на какъвто и да било концесионен договор. Именно поради тази причина си бяхме наели международни консултанти както по отношение на техническите аспекти на една концесия, така и по отношение на правната част на един такъв концесионен договор. Пак повтарям: не смятам, че Договорът може да предполага неща, различни от международните стандарти при сключване на такива концесионни договори. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. С това въпросите към министъра на транспорта приключиха. Парламентарните групи имат възможност да изразят своето отношение. За отношение от парламентарната група на „Има такъв народ“ – господин Данаилов, заповядайте.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за отговорите на въпросите, благодаря Ви за информацията, която изнесохте пред нас. Сагата около Договора за концесия всички я знаем. Със сигурност не стана ясно как точно е защитен държавният интерес с отлагането на концесионните плащания за последните 10 години, което със сигурност е проблем. Това, което искаме да Ви призовем от нашата парламентарна група, Вие го казахте, е наистина да спазвате Договора и да налагате санкциите, които са предвидени, защото, да, минаха първите 100 дни, а летището е в окаяно състояние. То е вратата, през която влизат повечето чужденци в България, и това, което виждат, е наистина умопомрачително. Затова Ви моля да използвате всички механизми, включително и този времеви график, да налагате санкциите, за да бъдат спазвани поне елементарните хигиенни правила на това летище. И другото е да направите всичко възможно да опазите всичките активи на държавното дружество, включително и всичко възможно да се съберат вземанията, които има държавното дружество, за да не се получи разпиляване, както и стоките, които има държавното дружество. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Данаилов. За отношение от парламентарната група на ГЕРБ-СДС – заповядайте, господин Чолаков.
Благодаря, госпожо Председателстващ, благодаря, колеги! Господин Росен Желязков, който отсъства днес, ме помоли да изразя това становище от негово име, което и ще направя с удоволствие. На мен ми се струва, колеги, че господин министърът отговори коректно и даде коректна информация. Концесионният договор е сключен по всички правила – български и международни, включително и неговите изменения, потвърден е от Световната банка, от Европейската комисия, от европейски институции. С две думи, процедурата е извършена по учебник. Разбира се, отсрочването за 10 години. Колеги, вижте, някои политически сили тук не могат да планират две седмици напред, не могат да планират и живота ни за две седмици напред, поради което непрекъснато се лашкаме. Световните компании, чуждите държави, както и други политически сили могат да планират и 10 години напред, и повече, ако се налага. Да можеш да планираш за много дълго, това предполага отговорно държавническо отношение, а да не хвърляш държавата си в криза, което ние тук правим от няколко месеца насам непрекъснато. Ясно е, че има ковид. Ясно е, че броят на пътниците е паднал 3 или 4 пъти. Ясно е, че при такова дългосрочно договорно партньорство двете страни трябва да намерят решение да бъде намалена тежестта от ковид пандемията. Ясно е също така, че в България, в българския държавен бюджет преди няколко месеца са влезли 600 млн. лв. суха пара, което, надявам се, е дошло добре на служебното правителство и то ги е разпоредило правилно. Ясно е също така, че сравнението с летищата Варна и Бургас не бива да бъде правено по този начин, защото там не е имало предварително концесионно плащане. Искам да кажа няколко думи от по-общ характер в тази връзка: аз, колеги, не вярвам, че в „Демократична България“ колегите, които са убедени привърженици на либералната пазарна икономика, могат да бъдат против концесионирането по принцип и в частност на концесионирането на летище София – ако те не са против концесионирането по принцип, а аз вярвам, че те не са, това означава, че са против концесионера, ако са против концесионера, това означава, че са били за някой друг концесионер, което ме навежда на мисълта за лобизъм. Има един много голям провинциализъм в нас, който трябва да започнем да изкореняваме, колеги, и той е да поставяме въпроса или да не можем да разберем кой чуждестранен инвеститор е истински голям и кои са тези инвеститори, които да кажем, само се преструват, но всъщност не са. В случая става дума за фонд, който е подкрепен както разбрахме – господин министърът ги спомена, от Европейската банка за възстановяване и развитие, Черноморската банка за търговия и развитие, Международната финансова корпорация, част от Световната банка, Европейската инвестиционна банка, Сосиете Женерал Експресбанк, УниКредит Булбанк, Комуналкредит Банк. Колко още институции трябва да кажат, че този инвеститор е голям, почтен, надежден и стабилен? И защо ние непрекъснато трябва с някакви инсинуации в публичното пространство не просто да дискредитираме инвеститорите, а да дискредитираме себе си като политици и като държава и да се излагаме, защото в крайна сметка тези излагания водят до презрение към нас? Мисля, че трябва да спрем да го правим, колеги. През 1992 г. бях в Германия и на 17 май откри врати новото летище Мюнхен – летище „Франц Йозев Щраус“. Тогава обществената телевизия в продължение на четири часа имаше специално предаване и излъчваше преместването на трафика от старото към новото летище. В дванадесет без пет през нощта кацна последният самолет на старото летище Мюнхен, а в дванадесет и пет трябваше да кацне първият самолет на новото летище Мюнхен. Тогава беше казано, че това е най-сложната логистична операция, извършвана някога в света, и затова се излъчваше по телевизията. Уникално преживяване – екипи, които до последната секунда сменят машини, агрегати, софтуери се инсталираха и не знам какво още, за да може едното летище да затвори в без пет, а другото да отвори в и пет.
Времето, господин Чолаков.
Става дума за компании от такъв порядък, които са най-добрите в света в логистиката и в управлението. И наистина, честно Ви казвам, имал съм и други случаи в личната си практика, които не искам да споделям сега, да хвърляме петна върху хора, пак казвам, върху международни световни компании, всъщност дискредитирайки себе си. Нека да не унижаваме повече държавата си, много Ви моля! Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Чолаков. За отношение от парламентарната група на „БСП за България“ – заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър! Много лесна тема за дебат от страна на парламентарната група на „БСП за България“, защото последните седем години сме последователни. Това, което всички колеги сега питахте, ние тези въпроси ги задавахме седем години, защото концесията на летище София беше добре организирана схема за ограбване на България. Всички знаете, че летище София е обект от национална сигурност, че е най голямото търговско дружество – с най-големи печалби, с най-големи обороти. Аргументите на всички министри, които тук, от тази трибуна, са идвали и са ни агитирали, че трябва да се концесионира летище София, тогава бяха следните: 500 милиона за БДЖ – ще съживим БДЖ, кеш – веднага получени, по 10 милиона на година концесионна такса, 35 години – даже промениха и Закона за концесиите, за да станат 50 години, трети терминал, обновяване на първи терминал, построяване на трети терминал и изграждане на втора писта. И така седем години управляващите от ГЕРБ агитираха Народното събрание, че това нещо трябва да се случи, за да може България да има модерно летище, да има трети терминал, да има втора писта, да има пътници и всичко останало, БДЖ да има 500 милиона за нови влакове. Какво виждаме към днешна дата? 500 милиона ги няма в БДЖ. 500 милиона не са останали, господин Чолаков, в служебното правителство. Борисов ги изхарчи от джипката преди това, а сега просто ги върна в бюджета, защото той ги беше изхарчил за други неща – имаше избори месец април, малко преди това, там отидоха петстотинте милиона, а БДЖ останаха без влакове. Трябваше да има трети терминал, а сега разбираме, че няма да има първи. Тоест закриваме първи, вместо да правим трети. Няма да има 10 милиона. Тук колегата Иванов от ГЕРБ каза, че ако не било дадено на концесия, летището цяло да бъде, тоест държавата щяла да търпи 13 милиона загуба, която сега я плаща концесионерът. Не, уважаеми колеги, плаща я българската държава като опрости 10 милиона за тази година, и 10 милиона за догодина, и 10 милиона за по-догодина и 10 милиона – 10 години. Това го плащаме всички ние – българските граждани, и трябва да е ясно, че ГЕРБ нанесоха щета за 10 години по 10 милиона всяка година! И това трябва да се знае, българските граждани трябва да знаят кой ограби България. Защото, когато казвахме да не се дава на концесия, когато летището правеше печалби, всички мълчаха и казваха: абе това е модерен способ! Ето го модерния способ докъде доведе, до това министърът – единствената му цел сега в момента е – ще го цитирам –„да постигне концесионерът обновяване на санитарните помещения“. И Вие му възложихте той да следи дали санитарните помещения са чисти?! Това ще му е ангажиментът, като пътува, да види дали санитарните помещения са чисти. Вместо държавата да експлоатира едно модерно дружество, изградено с държавни и общински пари. Не забравяйте кой изгради метрото до летище София? Българската държава, Столична община с парите на всички нас. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Дадохте летище София, обявихте концесия, колеги от ГЕРБ, без да има генерален план. В коя държава някой си дава летището на концесия, без да е направил генералния план и възлага сега на концесионера сам да си направи генерален план? Тоест сега той сам трябва да каже дали има нужда от писта, или няма, дали има нужда от трети терминал, или няма, дали има нужда от първи терминал, или няма… Повярвайте ми, след 10 години тук ще има вероятно други колеги, но някои от Вас ще бъдат и ще видите, че нито ще има трети терминал, нито ще има втора писта. Първият терминал ще бъде приключил, а не знам дали, когато изтече 10-годишното отлагане на концесионните такси, въобще ще има концесионер летище София, защото цялата концесия беше зачената порочно, защото цялата концесия беше проведена порочно. Тя беше спирана няколко пъти от различните институции, но всички ние знаем как завърши, под какъв натиск и защо се случи. За съжаление, в тази ситуация единственото нещо, което можем да направим ние, но то ще струва скъпо на българските граждани, е да предприемем процедура по разваляне на концесионния договор, но ще трябва да плащат българските граждани безумието, което направиха Политическа партия ГЕРБ. Имаше шанс да бъде прекратена концесията и това беше една седмица преди правителството на Борисов да си отиде и да подпише това споразумение за отлагане на концесионната такса. Ако министър Желязков – съжалявам, че го няма – не беше подписал това споразумение, правителството на Борисов не беше взело това решение за отлагане,…
Времето!
…концесионерът може би щеше сам да се откаже от тази концесия и сега българската държава щеше да има модерно летище, а не да го влива в летище Пловдив, за да може летище Пловдив да си оправи някакви негови други проблеми. Нашата позиция е последователна, излиза и правилна, излиза и вярна и се надявам да намери повече съмишленици в тази зала, защото това наистина беше един от поредните грабежи, извършен от българската държава под управлението на ГЕРБ. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и ДБ.]]
Благодаря Ви. За отношение от „Демократична България“? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! За последния час и половина станаха ясни две неща – на концесионера на летище София са му отложени сериозни финансови задължения, отложено му е плащането на концесионните такси за 10 години. Десет години, колеги! За сметка на това концесионерът на летище София изпълнява с лошо качество своите задължения по концесионния договор – общи помещения в лошо състояние, санитарни възли в лошо състояние, неясен план за реализиране на инвестиционните му задължения. За сметка на това, колеги, много въпроси останаха без отговор. Кой точно е крайният собственик на концесионера на летище София? Кой точно?! Чухме състава на акционерното дружество концесионер, но крайният собственик не чухме. Не чухме това име, въпреки че многократно сме задавали този въпрос. Чухме аргументите за това, че е било необходимо да отложат с 10 години плащането на концесионните такси поради ковид кризата. Да, чухме, че това е било въз основа на доклад от Световната банка, не чухме обаче защо е приложен различен критерий? Как така за летище София ние решихме, че ковид кризата ще действа 10 години? Как така?! Въз основа на медицински, някакви други научни данни, или летище София просто живее в друга действителност? За оператора на останалите летища, а и за целия български бизнес, ние оценяваме икономически ефект, вземаме мерки година за година, как така, кой е този критерий, който за летище София прилагаме по един подход, а за останалите, за целия останал български бизнес, критерият е тотално различен? Стана ясно и още нещо. Ние станахме свидетели на една липсваща концесионна клауза от Проекта за концесионен договор. Да, летище Мюнхен е образец и въпросът не е за това колко е добро летище Мюнхен и какъв чудесен професионалист е неговият оператор. Става въпрос за това как се използват законодателни техники, за да се прикрият някакви факти, може би такива, каквито отговорите на тях ще бъдат неудобни. Наясно сме с фигурата за третото лице по силата на директивите както за обществените поръчки, така и за концесиите, както и съобразно действащото законодателство. Това е лице, което предоставя или чрез което се защитава капацитетът на летищния оператор и това става въз основа на договор. В конкретния случай това е консултантски договор. Въпросът, който поставихме и на който не получихме отговор, е: как така се случи, че в обявения проект на концесионен договор имаше клауза този летищен оператор да бъде акционер в това дружество – концесионер или съдружник, а при подписания окончателен договор тази клауза изчезна? И на този въпрос не получихме отговор. Искам да поздравя министъра за активната позиция относно настояването за спазване на задълженията за качествено изпълнение на концесионния договор, но искам да изразя несъгласието си защо всичките тези въпроси, които останаха без отговор, продължават да се отминават с мълчание. Да, „Демократична България“ не е против режима на концесиониране, но „Демократична България“ е против концесии, които са под похлупака на сивата мъгла на съмненията. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Отношение от парламентарната група на „Движение за права и свободи“? Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Сивата мъгла… И ние сме против сивата мъгла. Имаме сходство и в програмите, и във вижданията си за сивата мъгла. Остава да уточним коя е сивата мъгла, защото тук имаме леко разминаване. [[Реплика от народния представител Халил Летифов: „Господин Иванов ще я каже!“]] Като виждам как се усмихвате, мисля, че сме на прав път, че ще се съгласите скоро коя е сивата мъгла. Но по темата. Концесионирането е важен икономически способ. Изясняването на обстоятелства около концесионера е много важна тема и ние също държим на това. И според нас тази дискусия беше полезна поне от гледна точка изясняване на определени детайли. Ако все още има съмнение кой е концесионерът, би трябвало да продължим действия в тази посока, и то общо. Ние сме за това и искам ясно да го декларирам от тази трибуна. Сивата мъгла обаче обхваща и други действия. Тъй като министърът на транспорта е тук, ние ще продължим да следим, както казаха и колегите от ДБ, ще продължим да следим за изпълненията на клаузите по качеството, и не само по качеството – и количествените клаузи, и всички останали по тази концесия, но едновременно с това ще следим и за други неща. Ще внесем предложения – ако има питане и дискусия, ако този парламент има още живот, относно това защо в обществото се насади една лъжа, и то точно от Министерството на транспорта относно Проекта за удълбаване на онзи канал, който го стоварихте върху нашия почетен председател? Министърът на транспорта знае много добре кога е направен този проект, министърът на транспорта знае много добре от кого е направен и че е направен мноого, мноого преди да има отношение ТЕЦ-ът, и пристанището и така нататък. Така че тези неща трябва да бъдат изяснявани, защото мъглата има две страни. Едната страна е кой, какво, а другата страна е, дайте в мъгла да набедим някой. Няма да стане този номер вече. Ние проспахме дълги години в това да не обръщаме внимание на инсинуациите, лъжите и клеветите, които идват основно от една част от българското общество, и по-точно от един кръг. И пак да се върна към темата днес. Господин Министър, разбира се, че има начин парите от летище София да бъдат трансформирани, ако това решим всички, в бюджета да бъдат трансформирани в помощ на авиооператорите и този начин е много лесен. Аз говорих с колегите – бивши министри на финансите, да не би случайно да бъркам някъде, но се оказа, че не бъркам. Просто тази сметка си отива в бюджета и бюджетът прави, каквото реши. Идеята обаче за сливане на двете летища – в София и в Пловдив, под предлога, че летище Пловдив е в тежка финансова криза и така ще му помогнем, също е обвита в лека мъгла. И сега Ви уверявам, че тази мъгла ние ще я вдигнем. Предварително Ви уверявам, че ще бъдем против това сливане, докато не изчислим и не изчистим всички детайли по това сливане. Защото там има съмнение за облагодетелстване на същия кръг и на същото задкулисие. Ние ще се постараем да го докажем. Затова в момента не си служа с имена и фирми, защото все още не сме стигнали във фазата, в която ще извадим факти, за да не сме голословни и да не правим на другите това, което ние не искаме на нас да ни правят, да ни хвърлят инсинуации, лъжи и така нататък. Но искам да Ви предупредя, че по тази политика на сливане по разходване на средствата ние ще имаме специална оптика и ще наблюдаваме процеса. И в заключение да кажа, категорично ще настояваме помощта за въздушните оператори да бъде в по-голям размер, защото се отвори темата и защото Вие сте тук, и защото предстои разглеждане на бюджета. Като една от мерките към бизнеса това би било абсолютно справедлива, много закъсняла мярка и неотговаряща в размер и вид на това, което са направили всички останали европейски държави. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. За отношение от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ – госпожо Капон, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! От 20 април летище София има нов концесионер – фондът „Меридиам“, който по договор ще го управлява следващите 35 години – до 2056 г. Всъщност летището се управлява от българското дружество, както казаха и колегите ми „СОФ Кънект“, в което Фондът има 99%, а австрийската строителна компания ЩРАБАГ държи 1%. Тук трябва да кажем няколко думи за участниците. Участниците в „СОФ Кънект“ будят много въпроси, които може би ще намерят отговорите си при следващо управление. „Меридиам“ участва с три дружества, регистрирани на един и същи адрес в Париж – с по 0,01% са „Меридиам Инвестмънтс“ САС, „Меридиам Инфрастръкчър Юръп III SLP“, 98,98% е „Меридиам Ийстърн Юръп Инвестмънтс“ САС. Информация за конкретното дружество трудно се намира. Интересна е австрийската фирма, инфраструктурна компания, ЩРАБАГ с 1%. Този 1%. Той се ползва с немного позитивен опит в миналото точно на летище София. Строената от групата козирка, която си спомняте на новия терминал, се срути и доста дълго време не беше ремонтирана, това българските граждани го помнят. Отделно името на компанията, тъй като си говорим за мъгли, често се забърква в международни скандали, а собственик в нея е олигархът Олег Дерипаска. Това по повод на някои от публичните данни. Даването на концесия на най-големия държавен актив отне няколко години, а спечелилият кандидат, както всички знаем, не беше най-добрата оферта. Не беше от тези, които щяха да дадат най добрата. Някак си по тъмни доби и в последната минути се договориха някои допълнителни неща, като примерно 16 млн. евро по отношение на инвестициите, смятам, че това е може би инфлацията, за която така предвидливо във визионерство екипите са видели, че може би е добре да я има при покачване цените на строителството. Тоест вместо обявените 608 млн. евро ще станат 624 милиона за срока на цялата концесия, като третият пътнически терминал трябва да е готов до десетата година. Нищо по-добро от това не можем и да искаме, надяваме се да имаме и толкова трафик на самолети. Това обаче беше и най-ниската инвестиционна оферта по време на конкурса. Налице беше масирана подкрепа от Министерския съвет, първо, по начина, по който беше избрана офертата сред петте желаещи, после премина със завидна бързина през всички институции по веригата като Комисията за защита на конкуренцията и Върховният административен съд, а на финала Министерството на транспорта явно не е положило усилия да преговаря за по-добри условия с концесионера по споразумения за отлагане на таксите, като примерно една и две години, които получават морските летища. И някак си да предвиди така, както е в световен мащаб, колко би била епидемията по всички статистики, дори, както се казва в историята на епидемиите, може да бъде максимум до четири години, от които почти година беше минала. Така че оттук нататък българските граждани ще виждат всеки ден – и не, санитарните условия на летище София въобще не са за пренебрегване. Начинът, по който българските граждани биват обслужвани, не са за пренебрегване. И е много добре да се сравняваме с летище Мюнхен. И желая истински до 2056 г. всеки български гражданин да усети какво означава летище Мюнхен – чистотата, организацията и начинът, по който биват обслужвани пътниците, сигурността, която има летище Мюнхен. А това защо един оператор избира просто 12 години и кога в криза решава да прави допълнителна дейност като оператор към една концесия, господин Министър, остава следващото правителство, което и да е то, да стигне до тези изводи.
Благодаря Ви, госпожо Капон. С това първа точка от дневния ред за днес беше изчерпана. Благодарим на господин министъра за конкретните и изчерпателни отговори. Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ИЗСЛУШВАНЕ НА СЛУЖЕБНИЯ МИНИСТЪР НА ЕНЕРГЕТИКАТА АНДРЕЙ ЖИВКОВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 110 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО ИЗТЕКЪЛ СРОК ЗА ТРАНСПОНИРАНЕ НА ДИРЕКТИВА 2018/2001/ЕО „ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ВЪВЕЖДАТ В СИЛА ЗАКОНОВИТЕ, ПОДЗАКОНОВИТЕ И АДМИНИСТРАТИВНИТЕ РАЗПОРЕДБИ, НЕОБХОДИМИ ЗА ДА СЕ СЪОБРАЗЯВАТ С ЧЛЕНОВЕ 2-13, ЧЛЕНОВЕ 15-31 И ЧЛЕН 37 И ПРИЛОЖЕНИЯ II И III И ПРИЛОЖЕНИЯ V-IX, НАЙ-КЪСНО ДО 30 ЮНИ 2021 Г.“ Вносители са Живка Железова и група народни представители на 12 август 2021 г. Вносителят има думата да направи своето изложение в рамките на пет минути. Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, колеги! Насърчаването на инвестиции към възобновяеми форми на енергия е една от целите на енергийната политика на Европейския съюз и включва пакет от мерки, необходими за намаляване на емисиите на парниковите газове в борбата с промяната на климата, защита на околната среда, намаляване на енергийната зависимост на населението и прочие. Директива на Европейския съюз № 2018/2001 от европейската общност, 11 декември 2018 г., за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници. Прилага се от 24 декември 2018 г. Съгласно съобщение на Европейската комисия държавите членки въвеждат в сила всички свои законови, подзаконови и административни разпоредби, като е необходимо да се съобразят с членове, посочени в Директивата, и то най-късно до 30 юни 2021 г. Към настоящия момент обаче българското законодателство не е приложило Директивата и не е хармонизирало всичко, което е заложено по нея като изисквания. Срокът на транспонирането изтече – 30 юни 2021 г. Следват санкции. Промените са съобразени с изискването за недопускане на отрицателно въздействие върху икономическите показатели, жизнеспособността и устойчивостта на подпомогнатите съществуващи и бъдещи проекти. В тази директива освен новата насърчителна политика за производителите се съдържа и един раздел „Устойчивост, стабилност на инвестициите”. Сам по себе си той би следвало да гарантира на настоящите и бъдещите производители устойчива нормативна уредба, в която не следва да бъдат променяни условията на съществуващи и бъдещи договори. В тази връзка ще си позволя да направя и препратка към Плана за възстановяване и устойчивост. В сегашния му вариант са заложени 140 млн. лв., които бяха редуцирани от служебното правителство – и да припомня, че предходното такова беше заложило 20 млн. лв. за финансиране на слънчеви покриви и термопомпи в домакинствата, тоест за най-малките производители и потребители на електроенергия. В тази връзка националното законодателство в кореспонденция с европейското е необходимо да прави разлика между големи и малки ВЕИ производители. С цел превенция и недостатъчно прилагане на същестуващи в практиката грешки, които са допуснати от законодателя, сочат едно въвеждане на двойни стандарти на така наречените контраактивни мерки, които бяха въведени през юли 2015 г. с прилагането на § 18 към Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за енергетиката. Засегнаха 300 малки фирми, собственици на фотоволтаични електроцентрали. Транспонирането на новата директива ще гарантира жизнеспособност на производителите на възобновяеми източници. Това би помогнало да се избегнат точно тези рискове, за които споменах, и да предотврати в бъдеще въвеждането на промени по съществуващи сключени договори за изкупуване на активна електроенергия от съответните ЕРП-та. Важно е да се знае работи ли се и кога ще има предложение за транспониране на директивите от пакета „Чиста енергия” за всички европейци, и по-точно Директивата за използване на енергия от възобновяеми източници, тоест тя вече трябва да е влязла в сила. Господин Министър, моля да коментирате така представената фактическа обстановка предвид бъдещите очаквания към Плана за възстановяване и устойчивост и доколко е готова нашата законодателна база да изпълни проектите, които са заложени в Плана специално за малките производители на възобновяеми енергоизточници. Благодаря.
Благодаря за изложението, госпожо Железова.
По начина на водене.
Заповядайте, господин Стойнев, по начина на водене.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Председател, обръщам се към Вас, тъй като може би трябваше да подсетите госпожа Железова, че тя трябва да обяви конфликт на интереси. Тя съдружник ли е във фотоволтаична централа, която произвежда електроенергия [[шум и реплики]], и именно заради това ще занимава цялото Народно събрание с някакъв частен въпрос? [[Реплика от народния представител Живка Железова: „Ще отговоря!”]] Точно така, ще отговорите. И Вие трябва да кажете тук, да обявите конфликт на интереси, защото тези въпроси касаят Вас или тези 300 производители, или Вие сте част от тези 300 производители, за да знаем какво ще дебатираме днес тук, в пленарната зала. Или цялото Народно събрание трябва да се занимава с Вашия частен случай?! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стойнев. Приемам забележката Ви – нямаше как да зная и да предупредя когото и да е. Заповядайте, господин Добрев, по начина на водене отново.
Уважаема госпожо Председател, и аз не можех да си обясня причината за това изслушване, тъй като това не е единствената директива, по която закъсняваме в сроковете. Има много такива, особено в Министерството на енергетиката. Този въпрос в § 18 обаче, и Ви обръщам внимание, че въпросът с § 18 няма нищо общо с въпросната Директива. Това е един лобистки казус, в който едни триста и няколко производители са взели двойно финансиране. От една страна, от Министерството на земеделието, храните и горите през Програмата за развитие на селските райони са получили 80% грантова помощ, тоест Европейският съюз им е финансирал инсталациите. От друга страна, искат да получават от държавата подкрепа под формата на преференциална цена. Всъщност Четиридесет и четвъртото и Четиридесет и третото народно събрание посветиха достатъчно време на този въпрос. Обръщам Ви внимание, че § 18 няма нищо общо с изслушването, което е в дневния ред и не бива да се злоупотребява, особено ако колежката има и частен интерес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Добрев. Само да Ви напомня, че всички ние заедно гласувахме дневния ред за днешното заседание и допуснахме точката, и я подредихме тук, където се намира.
Не – за § 18.
За § 18. Приемам забележката Ви. Лично обяснение? Госпожо Железова, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Колеги, не приемам конфликт на интереси. В случая говорим за директива и в момента Вие премествате фокуса за това, че България ще бъде санкционирана и всички тези парични санкции ще се вземат от държавния бюджет. Това са директиви, които касаят Зеления пакт – да. Не е само Директива 2018/2001. В случая обаче трябва да препратим към Плана за възстановяване и устойчивост, защото в момента България, когато не е приложила и не е транспонирана тази директива, както и още някои от същия Зелен пакт, в случая: как тези инвеститори, които в момента ще искат да си сложат – в най-малките домакинства такива фотоволтаични панели, такива слънчеви покриви и по какъв начин и как искате в случая…
Това не е лично обяснение – това е по същество.
Да – лично обяснение…
Ще имате възможност в становището по отговора.
Не приемам тезата на колегите. В случая се касае за Плана за възстановяване и устойчивост, категорично единствено и само… [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС]] , но посочих § 18 като пример, като една ретроактивна мярка, която е въведена в законодателството.
Благодаря Ви, госпожо Железова. Разбирам, че се почувствахте засегната. Отново по начина на водене, господин Стойнев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, наистина по начина на водене, защото тук дали някой колега приема, или не приема – това може да го каже вкъщи. Тук е българският парламент и той трябва да декларира собственик ли е на дружество и има ли участие в него? В този случай Вие сте собственик даже на това дружество – да не го цитирам, за да не му правя реклама. Идеята е по-скоро… Няма нищо лошо в това, колежке, просто Вие трябва да излезете и да декларирате конфликт на интереси. А Планът за възстановяване ние ще го обсъждаме, ще участваме в този дебат, но просто така не се прави, защото се създава впечатление, че Вие задавате този въпрос не за да помогнем на българската държава, а за да решим Ваш частен интерес. Аз очаквах, че, де факто, хората от ИТН ще имат нов стил, но като че ли става по-лошо и отпреди. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стойнев. Госпожа Железова, следващия път ще декларира конфликт на интереси, когато зададе въпрос, свързан с възобновяеми енергийни източници, надявам се. Предлагам да преминем към изложението и към информацията, която ще ни даде господин министърът на енергетиката, в рамките на 10 минути. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Железова! Директивата 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници постановява обща рамка за насърчаване на използването на енергията от възобновяеми източници, като определя обвързваща цел от поне 32% дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия на Съюза през 2030 г., която колективно трябва да бъде постигната от държавите членки. Директивата установява възможности за финансово подпомагане на електрическата енергия от възобновяеми източници, за потреблението на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници и за използването на енергия от възобновяеми източници в сектора за топлинна енергия, енергия за охлаждане и в транспортния сектор. Предвидени са възможности за регионално сътрудничество между държавите членки и между държавите членки и трети държави. Доразвити са изискванията по отношение на гаранциите за произход, като е предвидено да се издават гаранции за произход и за газ от възобновяеми източници, включително от „зелен водород“. Важен елемент от Директивата са критериите за устойчивост и за намаление на емисиите на парникови газове за биогоривата, течните горива от биомаса и газообразните и твърдите горива от биомаса, които следва да бъдат спазвани от икономическите оператори, за да може посочените горива да се отчитат както за националната цел за дял на енергия от възобновяеми източници, така и за целите в сектор „Електрическа енергия“, сектор „Топлинна енергия и енергия за охлаждане“ и сектор „Транспорт“. Срокът за транспониране на разпоредбите на Директивата е 30 юни 2021 г. За привеждане в съответствие на българското законодателство с изискванията на Директивата е сформирана Междуведомствена работна група със заповед от 15 април 2020 г., в която са включени представители на Министерството на околната среда и водите, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, Министерството на земеделието, храните и горите, Държавната агенция за метрологичен и технически надзор, Агенция за устойчиво енергийно развитие, Изпълнителна агенция по горите, Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури със задача: да бъде разработен законопроект и предварителна оценка на въздействието на законопроекта. Срокът за изпълнение на тази задача на Комисията е бил 31 декември 2020 г. Следва да се има предвид, че за транспонирането на част от разпоредбите на Директивата е необходимо съдействие и съгласие от страна на други институции, тъй като прилагането на тези разпоредби е от техните компетенции. Съществуват разпоредби от Директивата, за които транспониращите текстове са все още дискусионни. Такива са например изискванията на Директивата, предвиждащи въвеждане на схеми за подпомагане на електрическа енергия от възобновяеми източници чрез провеждане на прозрачни и конкурентни процедури за предоставяне на пазарна премия; създаване на едно или повече звена за контакт, които да предоставят указания и да улеснят административния процес по издаване на разрешения за изграждане на централи за производство на ел. енергия от възобновяеми източници; разрешителни режими по Закона за устройство на територията; създаване на условия, които да стимулират потребителите на електрическа енергия да произвеждат електрическа енергия за собствено потребление, в това число и в общности за възобновяема енергия, като за целта е необходимо да се вземе решение относно правния статут на тези общности и да се регламентира участието им на пазара на електрическа енергия; регламентиране на изискванията за стимулиране използването на енергия от възобновяеми източници в сектор „Топлинна енергия и енергия за охлаждане“, предвид че по-голяма част от топлинната енергия не се доставя централизирано и това е предмет на индивидуално решение на собствениците на сгради. Във връзка с това решението не е предмет само на енергийната политика, а е предмет и на политиката по регионално развитие, на социалната и жилищната политика. За постигане на целите в сектор „Топлинна енергия и енергия за охлаждане“ от ключово значение е бъдещото развитие на централизираното топлоснабдяване, което трябва устойчиво да използва все по-широко енергия от възобновяеми източници, да предвижда изграждане на нови системи за централизирано топлоснабдяване, които да са предмет на инициатива и със съдействието на местните власти. За постигане на задълженията 14% цел на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия, са необходими решения и мерки за увеличаване на потреблението на биогорива от ново поколение и увеличаване използването на електрически превозни средства, което е предмет на политиките на секторите „Транспорт“, „Производство и разпространение на горива за транспорта“, „Земеделие и хранителна промишленост“ и „Управление на отпадъците“. Увеличени са изискванията по отношение критериите за устойчивост и за намаление на емисиите на парникови газове по отношение на използването на биоенергията, въвеждане на критерии за устойчивост и намаление на емисиите на парникови газове при потреблението на твърда биомаса. От изложеното е видно, че за транспониране на част от разпоредбите на Директивата са необходими политически решения, които да бъдат взети от правителство с политически мандат и които да бъдат подкрепени от Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към въпросите от парламентарните групи. Първият въпрос – от парламентарната група на „Има такъв народ“. Има ли въпроси? Няма въпрос. Преминаваме към ГЕРБ-СДС. Заповядайте, господин Добрев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Както вече казах, за съжаление, това не е единствената директива – нито в Министерството на енергетиката, нито в останалите министерства, която не е приложена навреме. Казвам го, за съжаление. Според мен нашата администрация и политическото ръководство трябва да направи всичко възможно, за да прилага, за да внася в парламента промените в европейското законодателство или новите директиви за приложение от българското законодателство. Това е нещо, с което съм съгласен с колежката – вносителка на това изслушване. Това обаче, с което не съм съгласен, е, че България ще плаща санкции, защото колежката е отскоро в парламента, мисля, че това ѝ е първият мандат и не знае, че преди да се стигне до санкции, минават два кръга на комуникация с Европейската комисия. Единият кръг на комуникация е мотивирано становище, вторият кръг на комуникация с Европейската комисия е за изясняване на проблеми, евентуално в текстовете за приложение. Тоест ще минат години преди да се стигне до санкции. За да се стигне до санкции, трябва да бъде наложена глоба – съдебна глоба. Преди да се наложи такава съдебна глоба, в последния момент буквално, България може да приложи Директивата и тогава няма да се плащат никакви санкции. Не знам дали успяха да ме разберат колегите, но най-просто казано, това е процесът. Тоест санкции няма да се плащат. Моят въпрос към Вас е, тъй като все пак има забавяне, администрацията е имала повече от година и половина, всъщност от 2019 г. – почти две години: защо не се е справила, кой е бил отговорен? Има ли издадена заповед за Междуведомствена работна група? Какво е свършила тази Междуведомствена работна група? Кое е лицето, което е записано в тази заповед, че носи отговорност за прилагането на тази директива и съответно това лице наказано ли е по някакъв начин от Вас като министър? Ако не сте наказали това лице за тази забава, смятате ли да накажете лицето, което е допуснало забавяне в прилагането на Директивата? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Добрев. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Добрев, аз най-малко очаквах от Вас този въпрос, но пък ще Ви отговоря. Директивата е влязла в сила през месец декември 2018 г. Първият доклад по въпроса, че трябва да се създаде междуведомствена работна група, е написан 11 месеца по-късно – 11-и месец 2019 г., а заповедта за създаване на работна група е през април 2020 г., тоест работната група работи от месец април 2020 г. [[Реплика от народния представител Кирил Добрев.]] Да, чудесно. През тази една година и половина аз не съм бил в Министерството, бил съм последните два месеца. За мен е комплимент това, че очаквате да свърша работата за два месеца, която не е свършена за две години, но ще Ви кажа. Работната група е изготвила Законопроект за изменение на Закона за енергията от възобновяеми източници, но той е в много суров вариант, дори не е минал през Правната дирекция на Министерството. Това е състоянието към момента на тази работна група. Тя продължава да работи. За наказания – окей, аз не съм привърженик на този стил на работа, но тази група досега трябваше да бъде наказана, защото времето за две години несвършване на работата е доста по-голямо, отколкото два месеца. Така че по отношение на наказанията това мога да Ви кажа, друго няма какво. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Въпрос от парламентарната група на „БСП за България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Дори при най-големите желания за усилия да потърсим отговорност в рамките на служебния кабинет за това забавяне, няма да можем да го направим. Но при всички положения смисълът на подобни питания е за това да видим къде се намираме в момента, в каква ситуация сме. И моето питане е свързано с една по-проективна цел – приели, не приели директивата, а ние сме в закъснение към 30 юни, това е факт – какво друго имплицитно се съдържа в директивата, което трябва да даде основание за нашите действия? Уважаеми господин Министър, в чл. 4, т. 8 на същата директива има още една дата – 30 декември 2021 г., по смисъла на която Европейската комисия трябва да докладва и на парламента, и на Съвета анализ за предприетите мерки, вследствие на Директивата за подпомагане на възобновяемите източници, в седем категории – да не ги изброявам сега, и съобразно това да се насочи инструментът към увеличаване, намаляване или по-устойчиво развитие на тези инструменти. Очевидно, ако към 30 декември 2021 г. Европейската комисия трябва да докладва и на парламента, и на Съвета, тя ще изисква от националните държави подобен анализ по тези седем критерия. Моят въпрос – успоредно с работата на работната група, е: готви ли се такъв анализ, готви ли се България, заложени ли са някакви мерки, ще докладваме ли нещо по смисъла на чл. 4, т. 8? Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. Господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Костадинов, на 26 юли 2021 г. беше получено официално уведомително писмо от Генералния секретариат на Европейската комисия относно неизпълнение от страна на България на задълженията за пълно транспониране на националното законодателство на Директивата за насърчаване на използване на енергия от възобновяеми източници. Комисията изисква да бъде представена изчерпателна и подробна информация, като се посочват националните разпоредби, с които се въвежда всяка разпоредба на Директивата. Официалното уведомително писмо на Европейската комисия е първият етап от процедурата по неизпълнение на задълженията, произтичащи от правото на Европейския съвет, като българската страна трябва да представи на Европейската комисия съображенията си по идентифицираното нарушение в двумесечен срок от получаване на писмото. Позицията на българската страна следва да бъде съгласувана с членовете на Съвета по европейските въпроси в съответствие с изискванията на Постановление № 85 на Министерския съвет за координация по въпросите на Европейския съюз, като от страна на Министерския съвет е посочен срок до 17 септември 2021 г. да бъде представен проект на позиция с цел одобрението му от Съвета по европейските въпроси на 20 септември 2021 г. и последващо изпращане на позицията на Европейската комисия. На етап официално уведомително писмо няма санкции за нетранспониране на разпоредбите на Директивата. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Демократична България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, дами и господа! Много лоша практика е, когато минават години. От 2019 г. е имало възможност да започне транспонирането на тази директива, имало е работна група чак година и половина по-късно, която очевидно не си е свършила работата, така че първата ми препоръка, господин Министър, е да обявите имената на хората, които са били там. В този живот трябва да започне да се носи персонална отговорност. Вторият, още по-важен въпрос: Вие казвате, че за да стане това транспониране, трябва да дойде редовно правителство – политическо го нарекохте, мисля – работещ парламент. Само че не трябва да се разсъждава така и тук не съм съгласен с Вас. България в момента има правителство, има парламент и не трябва да се губи време, така че бих Ви посъветвал да се работи по темата. Казахте, че има готов законопроект – внесете го, няма смисъл да се губи време, защото, ако така се чака, могат да се случат само неблагоприятни събития за България. Не трябва да се правят такива разлики между служебно и политическо правителство. В момента България има ли правителство? Отговорът е да, така че не повтаряйте грешките, които правеше ГЕРБ. За много директиви това нарочно е направено, тъй като са се занимавали с други работи – занимаваха се с „Турски поток“, с „Белене“ и затова не са транспонирали тези директиви, с това се занимаваха, други им бяха приоритетите на хората. Но това не може да продължава по този начин. Така че конкретният ми въпрос, господин Министър, е, че очаквам от Вас работната група да внесе законопроекта, който казвате, че вече е подготвен, ако той е с необходимото качество, да предложите мерки и решения, да не казвате, че чакаме да дойде някой друг да свърши работата. Това е много лош подход, дотолкова, доколкото няма яснота, но не само в България, а и в други страни.
Какъв е въпросът Ви, господин Димитров?
Аз мисля, че господин министърът, за разлика от Вас, госпожо Председател, разбра въпроса, така че няма да има проблем.
Вие изразихте становище.
Така че се надявам да поемете конкретен ангажимент за внасяне на решение и за действие по транспонирането на Директивата. Благодаря.
Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Димитров, нито за миг не съм казал, че работата е спряна и чакаме някой да ни я свърши. Заповедта е пред мен, но аз не виждам смисъл да изброявам имената на длъжностните лица, които са вписани в нея. И на Вас пак ще Ви благодаря за комплимента, че очаквате за тези два месеца да свършим работата, която за две години не е свършена. Но Ви казах – законопроектът е в много суров вид. Ако успеем... Има неща, които трябва да имат сериозен консенсус между много инстанции. Досега очевидно не е постигнат този консенсус, не знам поради какви причини. Ние продължаваме да работим по въпроса. Ако успеем да го приведем във вид, който е достатъчно представителен, за да се внесе в Правната комисия при Вас, това ще бъде успех и за нас. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От парламентарната група на „Движението за права и свободи“ – заповядайте, господин Анастасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, транспонирането или нетранспонирането на една европейска директива може и да е тактика, която се подчинява на някаква друга логика, например Министерството може да е решило, че направо ще транспонира следващия пакет от директиви Fit for 55, които Европейската комисия вече представи. Тъй като отговорихте на голяма част от въпросите, които ние имахме, сегашният ми въпрос е: има ли определен национален документ или национален план, по чиято логика се транспонират или нетранспонират тези директиви? Работата Ви по хармонизация на законодателството на каква национална цел и стратегия се подчинява? Благодаря Ви.
Благодаря за въпроса. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Има Интегриран план за действие, който се следва, за приемането на всички тези директиви. По отношение на целите, ще Ви ги съобщя. Във Втория национален доклад за напредъка на България в насърчаването и използването на енергията от възобновяеми източници е отчетено постигане на задължителната национална цел от 16% на енергия от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия. През следващите години преизпълнението на националната цел продължи, като през 2019 г. се постигат 21,56% дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия. По отношение на целите в сектор „Транспорт“ се наблюдава постигане на по-нисък дял – 7,89, в сравнение със заложения в Националния план за действие за енергията от възобновяеми източници, като за 2019 г. е планиран 10% дял на енергията от възобновяеми източници в сектор „Транспорт“, което се дължи на въведеното ограничение за използване на конвенционални биогорива, произведени от зърнени култури и други богати на скорбяла култури; въвеждането на изискване за потребление на биогорива от ново поколение и сравнително ниското потребление на електрическа енергия от възобновяеми източници. Целта към 2020 г. е 20% за дял на енергия от възобновяемите източници Така че имаме цели, има Интегриран план, по който се върви. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ – заповядайте, господин Бабикян.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми господин Министър, колеги! Директивата, която обсъждаме, е изключително важна с оглед на въвеждане категориите „потребител на собствена електрическа енергия от възобновяеми източници“ и „съвместно действащи потребители на собствена електрическа енергия, но от възобновяеми“. Подобни категории вече са въведени в българския правен мир чрез прословутата Директива за пазара на електроенергия. По същество това са възможности да насърчим структурните промени в българската енергетика, като минем към децентрализация на сектора и по-голяма конкуренция в качеството на цената на услугата. Освен това тези директиви създават и условия за по-голяма енергийна самостоятелност на отделните домакинства и на отделни общини или селища и от своя страна е предпоставка за насърчаване на малкия и среден бизнес на местно равнище. В тази връзка въпросът ми към Вас, господин Министър, е: повишава ли се инвестиционният интерес в децентрализираното производство на възобновяема енергия на ниво домакинства и общности, има ли вече декларирани инвестиционни намерения за потреблението на собствена възобновяема енергия? С други думи, какво губи България от забавянето в транспонирането на тези директиви? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Бабикян. Господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Бабикян, питате за негативните въздействия от това, че не е въведена и транспонирана Директивата навреме. В икономически план негативните въздействия и неизпълнението на изискванията на транспониране на Директивата, което ще постави страната под риск, това е първото негативно последствие от стартиране на Европейката комисия по процедура „нарушение“ по чл. 258. В най-лошия сценарий, би могло да завърши с иск пред Съда на Европейския съюз. Запазване на статуквото няма да доведе до въздействие върху заинтересованите страни. И ще продължи прилагането на действащата нормативна уредба, която не е в състояние да отговори адекватно…
Моля за тишина, колеги! Виждам, че сте уморени, ще вземем почивка, след като приключи изслушването.
…на изменението в общите политики на Европейския съюз за климатичните промени. Липсата на законодателна инициатива за въвеждане на допълнителните мерки, които да позволят постигането на национална цел за дял на енергията от възобновяеми източници, няма да даде възможност за предвиденото намаляване на емисии в резултат от употребата на конвенционални горива, което има негативно отражение върху качеството на живот на населението, както и ограничените възможности за устойчив икономически растеж. По отношение на общностите, които споменахте, те също са регламентирани в Директивата и транспонирането ѝ в националното законодателство ще даде възможност тези общности да имат критерии, по които да се формират. Дават се и други облекчения в Директивата, които ние към момента не можем да приложим. Това са облекчаване на административните процедури, които трябва да се изпълняват от малките производители. Тук се говори за уведомителен режим на производителите, които са под 10,8 киловата. Така че не транспонирането на Директивата носи тези отрицателни последствия за желанието и инициативата на хората да изграждат малки ВЕИ-та. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към втората серия от въпроси. От парламентарната група на „Има такъв народ“? Няма въпрос. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Във връзка с това, както и господин министърът спомена, част от пакета „Чиста енергия за всички европейци“ е един мегапакет, който беше приет като законодателство. Той поставя ясни цели както на общоевропейско ниво, така и като индивидуални ангажименти на всяка една държава членка. Що се отнася до България – ясният ангажимент, който поехме, е следният: 27% ВЕИ в крайното брутно потребление до 2030 г. Какво означава това? Това е свързано с три основни подцели, а именно енергия от възобновяеми източници в електропроизводството, транспорта, отоплението и охлаждането. Моят въпрос, господин Министър, е насочен по-скоро към начина на постигане на целите. Не е насочен в насока критика, а по-скоро градивно. Как да подходим и да обърнем внимание на този етап, защото е важно? Със сигурност транспонирането на Директивата ще се случи, въпросът е целите, които сме си поставили, а именно 30% възобновяема енергия в електрото, 42,6% в отопление и охлаждане и 14% в транспорта са предизвикателство. Изключително важно е, за да постигнем тези цели на този етап, да се мисли и за политиките, които да бъдат поставени, за да се подпомогне процесът за постигане на тези политики, защото само в електрото над 2200 мегавата фотоволтаични инсталации са необходими, над 250 мегавата вятър и над 200 мегавата биомаса. Моят въпрос е следният: освен по Плана за възстановяване и устойчивост, по който са заложени средства в насока бизнес и домакинства за възобновяема енергия, планувате ли в съответствие с Директивата още на този етап други финансови инструменти или безвъзмездни средства, които да бъдат насочени в пълно съответствие с Директивата, с цел постигане именно на нейните цели? За мен безпокойството е по-голямо – да заложим навреме необходимите политики за изпълняване на всичките цели в Директивата, отколкото да се безпокоим кога тя ще бъде транспонирана. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Станков. Господин Министър, имате думата за отговор.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Станков, безпокойството Ви по отношение на въпросите, които ме питате, е малко закъсняло, защото е трябвало то да се прояви по-рано. И тази директива да се приеме по навреме, за да може да се планират по-адекватно тези неща, за които ме питате. С новата директива има нови критерии за устойчивост, има много нови неща, които трябва да се отразят. При условие че Вие с година и половина сте закъснели старта върху работата по тази директива, не виждам защо чак сега се безпокоите толкова много за тези въпроси. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. За въпрос от парламентарната група на „БСП за България“? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, уважаеми колеги! Аз ще се опитам да не задам същия въпрос, какъвто колегата зададе, а ще направя една интерпретация. Очевидно е закъснението, то е безспорно, очевидно е и желанието обаче оттук нататък да имаме някакви по-ясни репери и по-ясно действие. Очевидни са и още три неща. Планът не е приет, тоест Директивата не е транспонирана, извинявайте, но са налични, както Националният план „Енергетика и климат“...
Моля за тишина в залата!
...който неколкократно беше ревизиран от Европейската комисия по отношение на България, така и пакетът „Чиста енергия“, така и всичко това, което Зеленият пакт предвижда. Моят въпрос към Вас е следният: смятате ли, че заложените и предвидени от Вас средства в Плана за възстановяване и устойчивост са достатъчни и адекватни, съобразявайки се с всички тези обстоятелства, които казах, въпреки че не сме транспонирали Директивата, и въпреки че вероятно още ще работим по Националния план „Енергетика и климат“? Благодаря.
Благодаря, господин Костадинов. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Костадинов, аз не мога да кажа дали, въпреки че това не е свършено, и въпреки че другото не е свършено, дали ще се случи третото? Защото в това, което не е свършено, има много критерии, много фактори, които оказват влияние върху това, което вече сме заложили за приемане като план. Така че, докато нямаме краен вариант на транспониране на Директивата с всички ясни критерии и нови предложения, такава оценка не би могло да се направи адекватно според мен. Благодаря.
Благодаря. Въпрос от „Демократична България“? Заповядайте, господин Димитров.
Госпожо Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа! При недостиг на мощности Португалия и Чили правят международни търгове. Много интересно! И в двата случая – Португалия и Чили – за колегата, който пита кои. Тези търгове се печелят от нови технологии. По-интересният въпрос обаче, господин Министър, смятате ли, че акцентът в бъдещата политика на Вашето правителство, на този парламент, на следващ парламент, на следващо правителство трябва да бъдат малките ВЕИ-та, малките мощности на покривите на хората? Тук няма пренос, няма загуби по пренос, те са вътре в града. Това ще доведе и самите домакинства да имат доходи от електроенергия, а не да има концентрация в големи играчи. Има ли достатъчно стимули за домакинствата, според Вас, в момента да създават такива малки ВЕИ-та? И ако няма, какво трябва да се направи? Защото, говорейки за тази директива, всъщност един от стратегическите въпроси е именно този: как да се развива българската енергетика, как да достигнем целите на Европейския съюз? Ние от „Демократична България“ предпочитаме да достигаме тези цели на Европейския съюз, създавайки много малки мощности от българските домакинства, много малки ВЕИ-та на покривите на хората. А не, както беше практиката в миналото, една много лоша практика, концентрацията на огромни проекти, при които има и пренос, които са извън града, които създават редица усложнения. Самите хора, ако разберат, че има смисъл те да изграждат такива мощности, ще се почувстват въвлечени в процеса, ще разберат, че има ползи и смисъл от новите технологии. Конкретният ми въпрос към Вас е: смятате ли, че има достатъчно стимули в момента, така че домакинствата да се включат и да изграждат такива инсталации?
Благодаря Ви, господин Димитров. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Димитров, и в момента има стимули да се изграждат малки ВЕИ-та от домакинствата. Но какво се случи на практика? Те не са концентрирани в големите градове, а започнаха да се купуват къщи в изоставени села с цел единствено да се правят малки ВЕИ-та, защото имат преференциална цена. Този начин на действие малко поизкриви идеята, която Вие развивате, че хората трябва да строят тези ВЕИ-та предимно за собствено производство. В България в момента се получи така, че тези ВЕИ-та се строят с цел търговия. Разбалансираха системата, защото се строят в малки отдалечени села, където загубите по разпределението и преноса стават големи. В новата директива са предвидени някои критерии, които да ограничат този начин на строителство. Споменах, че до 10,8 киловата дори се говори не за разрешителен режим, а за уведомителен режим – хората да уведомяват, че са направили такива неща. Така че идеята е хубава, изпълнението към момента не покрива очакванията, които са били. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от „Движение за права и свободи“? Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, днес малко сте по-настоятелен, по-настъпателен. Виждам, че най-после сте се запознали с Директива 2018 и Директива 2011, Решение на Европейския съвет. Добре, че не взехте отношение за Решението на Европейския съвет във връзка с равенството между половете, а говорим за сериозен документ. Учудвам се обаче защо вносителите, когато предложих да оттеглите изслушването, не го направихте, а сега не задавате въпроси?! Защото тази директива е документ, който изисква много сериозно четене, много сериозна асимилация и впоследствие артикулиране от тази трибуна. Така да си задаваме въпроси с мълчание, няма да стане тази работа, нито пък с това да си бил председател от 2014 г. – четири години на Енергийната комисия, а днес да излезеш на тази трибуна, да се правиш на велик, че не си запознат с онези стратегически документи, които липсват, а си запознат с „Турски поток“, също не е много прилично, господин Димитров. Все пак от уважение към министъра ще задам въпрос, за да взема след това отношение по темата. Доколкото разбрахме, а и всички чухте, че Националният план за действие за енергията от възобновяеми източници е от 2012 г. От 2009 г. е последната директива във връзка с това България да постигне 16% и впоследствие 21% от крайното потребление на енергия от възобновяеми енергийни източници. Оттогава досега какви стратегически документи има България, свързани с възобновяемите енергийни източници? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Аталай. Господин Министър, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Аталай, основният нормативен акт, който урежда обществените отношения в областта на енергията от възобновяеми източници, е Законът за енергия от възобновяеми източници. С действащия закон и подзаконовата нормативна уредба към него са транспонирани изискванията на Директива 2009/28 за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници, определяща регулаторната рамка за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници в общността до 2020 г. В Директива 2009/28, както сами казахте, са установени задължителните национални цели на държавата членка, съвместими с 20-процентния дял за енергия от ВЕИ, и с 10-процентния дял от ВЕИ за енергия в транспорта за потребление на електрическа енергия. За България е установена задължителна национална цел от 16% дял в енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление. С приемането на Директива 2018/2001 в рамките на законодателната инициатива „Чиста енергия за всички европейци“ се определят принципи, с оглед на които през 2030 г. държавите членки колективно да осигурят постигането на поне 32% дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление. На основание на Регламент на Европейския съюз 2018/1999 относно управлението на енергийния съюз и действията в областта на климата Република България е изготвила и е представила в Европейската комисия Интегрирания план в областта на енергетиката и климата на Република България 2021 – 2030 г. В Интегрирания план са определени основните цели и мерки за осъществяване на националните политики в областта на енергетиката и климата – в контекста на европейското законодателство, принципите и приоритетите за развитие на енергетиката до 2030 г. и с хоризонт до 2050 г. В Интегрирания план е установена националната цел за най малко 27% дял от енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление през 2030 г., като за постигането ѝ ще бъдат прилагани съществуващи, а също така допълнителни политики и мерки, за чието изпълнение е необходимо да бъдат въвеждани съответните нормативни актове. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“ – госпожа Капон.
Процедура, госпожо Председател. Госпожо Председател, чух преди малко от Вас, че искате да давате почивка. Моля Ви да имате предвид, че в 14,30 ч. има съвместно заседание на Комисията по бюджет и финанси и Комисията по здравеопазване и социална политика, и съответно има изслушване на трима водещи министри по актуализация на бюджета, поради което Ви моля да помислите над темата да нямаме почивка, за да могат да вървят изслушванията, тъй като съгласно Правилника с времето, което давате за почивка, се удължава и заседанието. Така че имаме някак си половин час с удължаването.
Приемам забележката Ви по процедурата. В такъв случай ще моля да се изслушваме, да не шумим в залата, за да може по-бързо да приключим с всички изслушвания.
Благодаря Ви, госпожо Председател, за разбирането. Уважаеми господин Министър, Директивата, която обсъждаме, задава общата цел на Европейския съюз за дела на възобновяема енергия, който Съюзът трябва да постигне до 2030 г. Този дял е 32% за целия Европейски съюз и 27,9% за България, според Националния план за климат и енергетика. Ще се справи ли България с тази цел и какви са основните предизвикателства? Въпросът е важен и с оглед на предложението за повишаване на тази цел в пакета „Готови за 55“.
Благодаря Ви за въпроса, госпожо Капон. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Капон, да, при условие че се транспонира Директивата в кратки срокове, България ще се справи. В противен случай се изправяме пред казуса да не можем да отчитаме напредъка по определени критерии, които са ни заложени, тъй като в новата директива има промяна в критериите за устойчивост на биогоривата и това затруднява отчитането на постигнатите резултати, които макар и да бъдат постигнати, може да не бъдат отчетени. Мисля, че такъв случай е имало в 2012 г. в областта „Транспорт“. Също така е отчетено неизпълнение не защото не е имало изпълнение, а защото не са били навреме транспонирани директивите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. С това въпросите приключиха. Давам думата на парламентарната група на „Има такъв народ“ за отношение към изслушването. Заповядайте, господин Хиновски.
Уважаема госпожо Председателстваща! Уважаеми господин Министър, аз поддържам тезата, че в отрасъл „Енергетика“ има редица тежки дефекти на енергийната политика и освен свързаното с тезата, че тази директива не е хармонизирана с нашето законодателство, искам да изкажа друга много тревожна теза, че ние имаме още седем наказателни процедури в ход срещу България в областта на енергетиката, които могат да ни костват десетки хиляди евро глоби. Част от тях са във фаза пред наказание, а друга част са на статус memo – само забележка. Но аз искам да Ви попитам: освен тази директива, по която очевидно Вие трябва да предложите Проект на ЗИД в законодателството, смятате ли за необходимо да активирате спешни предложения в законодателството и по останалите процедури? Част от тях касаят енергийна ефективност, ядрена безопасност, радиоактивни отпадъци и всички те са в стадий на тежки наказателни процедури срещу България.
Господин Хиновски, във фазата на становища сме, а не на въпроси.
Аз задавам въпрос, защото това е част от дневния ред на нашата комисия след обяд и използвам случая всички да чуят, че това е една от другите теми, които ще обсъждаме днес. Много се извинявам.
Можете да завършите със становището си. Имате още няколко минути, защото няма кой да отговори на въпроса.
Продължавам. Смятам, че Вашият отговор ме задоволява. Смятам, че Вие сте на прав път, но не се върши достатъчно в тази област и специално по тази директива. Има много отворени въпроси, които касаят също бизнеса и енергийната сигурност на страната, свързани с имплементирането на тази директива. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Хиновски. От ГЕРБ-СДС?
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители! Съвсем спокойно мога да кажа, че лично аз не съм удовлетворен от отговорите и най-малкото на моя въпрос не получих отговор, а по скоро получих лична нападка. Ако господин министърът се беше запознал може би в детайли, щеше да види, че 2018/2001 е нещо като моето ЕГН. Защо? Защото тази директива е пряко договорена по време на Българското председателство, а и не само тя – Директивата за енергийна ефективност, Регламентът за управление. Петдесет и пет часа преговори и триалози с Парламента, Съвета и Комисията – нещо, което показва и до ден днешен, че България е флагман за договаряне на новото законодателство, което определя енергийния път на държавите членки до 2030 г. и техните цели, които трябва да изпълняват. Вместо да се запознае с това, господин Министърът тръгна да обяснява кой, как, какво, докога трябвало да направи. Господин Министър, след като България договори този така важен европейски документ,тази директива, част от екипа, който бе с мен, вече работи в Брюксел, работи в Международната агенция по възобновяема енергия – доказали се експерти, които благодарение на своя труд в момента са на най-висшите етажи и могат да помагат на България. За сметка на това трябва да отчетем, че това, което се очакваше от Вас като служебен министър, бе именно, като дойдете, на база на свършената работа от работната група да качите пакета с документи за обществено обсъждане на strategy.bg, да го внесете в Министерския съвет и да чакате съставянето на новото правителство, за да може в момента господин Хиновски като председател на Енергийната комисия още на първото заседание да го подложи на разглеждане, а не да обяснявате коя дирекция го е гледала в Министерството или не го е гледала. В тази връзка апелирам – видно е, че този парламент ще бъде също с къс живот, и занапред ще имате възможност да продължите да работите по транспонирането на тази и други директиви, включително и за налагане на политиките за постигане на тези цели. Ще Ви обърна внимание, че в Плана за възстановяване и устойчивост политиките за стимулиране на изграждането на фотоволтаични панели, отопление и охлаждане с геотермална енергия бяха заложени и много внимателно описани както в стимулиране на сектора и бизнеса, така и в насоката, свързана с местните власти, и не на последно място, насочени към домакинствата, където има най-голям интерес към момента. Вие какво направихте? Взехте едни пари от средствата за саниране на българските граждани и ги насочихте за мегафотоволтаични паркове. Повтарям – за мегафотоволтаични паркове, зад които прозира някакъв чужд интерес! Именно в тази директива, която се съмнявам, че я познавате – тези 128 страници, които са минали поне стотици пъти през ръцете ми, изрично се набляга на това, че трябва да се правят по-малки паркове, да се децентрализира електропроизводството от възобновяема енергия, с цел Електроенергийният системен оператор и малките оператори да могат по-лесно да балансират системата. Но какво ли се паля? В крайна сметка щяхте да знаете всичко това, ако си бяхте направили труда просто да се запознаете с фактите предварително. Що се касае за отговора на моя въпрос – може би просто чисто градивно можеше да седнем и да поговорим кои са другите финансови инструменти или грантове, от които могат да се възползват българските граждани, които са изпратили нас тук, за да мислим и да говорим за тях, а не да се нападаме един друг. Щяхме да говорим не само за Плана за възстановяване и устойчивост, щяхме да говорим за финансовия механизъм, по който бяхме тръгнали да водим преговори, който със сигурност не сте го довели докрай и сте изтървали най-малко 15 млн. евро за стимулиране на производството на енергия от възобновяеми източници на територията на страната. Щяхме да си говорим за Модернизационния фонд, за който също има работна група и може да ни обвините, че не са готови колегите със съответните наредби за ползване на средствата както на големите инсталации, така и за производството на зелена енергия. Можете също да ни обвините за 1 млрд. 200 млн. евро, които…
Времето Ви, господин Станков.
Само да довърша – едно изречение още. Извинявам се, госпожо Председател. Можеше да ни обвините за 1 млрд. 200 млн. евро, които успяхме да договорим по Зелената сделка, и в крайна сметка също ще бъдат насочени за зелена енергия в най-засегнатите региони, а именно въглищните региони и тези, които са доставили трудовата сила за тези въглищни и индустриалните региони. Но пак повтарям: защо ли се паля, след като не сте си направили труда дори да се запознаете с част от тези неща, за които Ви говоря в момента?! Благодаря, госпожо Председател за допълнителното време. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Станков. Искам да направя едно уточнение във връзка с казаното от госпожа Капон за почивката. Обръщам Ви внимание, че в Правилника вече е регламентирана почивката, която се дава от председателя на парламента. С нея не се удължава вече времето на заседанието. То се удължава само ако е поискана от парламентарни групи. Да знаете за сведение, но няма да давам почивка. И без това виждам броя на народните представители в залата. Мисля, че с оглед изслушванията народните представители ще проявят интерес към тях. Продължаваме с „БСП за България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Наистина в момента ситуацията е малко абсурдна: колегите от ИТН са поискали това изслушване – може би са се запознали с Вас, пък не задават въпроси. Господин Хиновски взе отношение, обяви, че днес ще има Енергийна комисия, но в крайна сметка е хубаво да се разбере каква е целта. Чух внимателно колегата Станков преди малко. Ако работната група има някакъв резултат относно транспонирането на Директивата, е хубаво да бъде обществено достояние това, което се е случило, и да започнем да го обсъждаме. Защото в крайна сметка дали ще бъде още един служебен кабинет или един редовен, пак може да се сформира парламент. Важното е да има напредък. Може би това беше целта на въпроса, който зададе колежката. Колеги, това, че дадена директива не е транспонирана, не е краят на света. Казвам Ви го, защото има и други директиви. Въпросът е, че тази директива е изключително важна за българската енергетика, а оттам и за българската индустрия и можем да говорим едва ли не за революция. Затова ние трябва да бъдем изключително внимателни как точно ще си напишем домашното, защото не е достатъчно само да транспонираме дадена директива, а какво ще се случи след това. За съжаление, ние до този момент и с Плана за възстановяване все още буксуваме за едни пари, които се полагат на нашата страна като държава членка. Все още сме в една абсурдна ситуация, в която, както се казва, не сме си написали домашното и дори не искаме оценка. Колеги, има и нещо друго. Освен този план има и териториални планове за справедлив преход. Тук вече е големият ни въпрос какво се случва с тях. Защото това са четири плана, може би пет плана да са за въглищните региони. Там също има допълнителни средства. Как се обвързват тези пари с Националния план за справедлив преход? Това е изключително важно, защото това са допълнителни средства, които могат да помогнат. Виждате в момента какво напрежение има в комплекса „Марица-изток“. Да, някой може да лобира за ВЕИ-тата, но в същото време ние трябва да преценим и да кажем на тези хора какво ще се случи. Трябва да бъдем честни и откровени с тях: предстои първо, трето, пето през годините. Синдикатите в момента са направили подписка, тоест парите от тези териториални планове кога ще бъдат обществено достояние на кметовете, на бизнеса, на неправителствените организации, самата общественост трябва да знае. Националният план. Ние наистина трябва да си подаваме ръка, защото това е трансформация, която не може да направи нито една политическа сила. Нито една политическа сила няма този капацитет да се справи с тази революция, която предстои. Разбира се, хубаво е да има нападки, но трябва да бъдем и градивни. Примерно аз бих искал да Ви похваля за това, което свършихте, когато беше кризата с цената на електроенергията, защото, ако не беше намесата на Министерството, при положение че БЕХ се оттегли, а можеше да го направи, защото повтарям, БЕХ няма право да се бърка в цената на продажбата на електроенергия, но когато има съществена промяна в начина на производство, БЕХ има тази компетентност и тогава Министерството реагира много правилно. Когато става въпрос за такива съществени въпроси и когато е свършена тази работа, нека бъде обществено достъпна, нека знаем какво се случва и да се намери най-правилното решение, защото лично на мен, честно да Ви кажа, ми е неудобно България да бъде държавата, която все още не си е предала Плана. Затова казах: или вкарайте в парламента този план да го дебатираме, или по-скоро го дайте в Брюксел, за да стартира процедурата. Хубав, лош – той може да бъде променян, но чисто административно, чисто бюрократично процедурата трябва да стартира. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стойнев. От „Демократична България“ – заповядайте, господин Димитров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Днес около един час дебатираме една директива, която не е транспонирана. Има още доста такива в енергетиката, за други сектори са още десетки. Затова трябва по-внимателно да подбираме нашия дневен ред и програма. Като начало предлагам специално за Комисията по енергетика на тримесечие, колега Хиновски, да изискваме от Министерството на енергетиката, който и да е министър, отчет докъде е докарано транспонирането на директивите. Това да го въведем и за другите сектори – на всяко тримесечие да има отчет. На база на този отчет да се преценява къде е най-голямото забавяне и само там, където е най-голямото забавяне, да се прави подобно изслушване или изслушване в Комисията е може би по-удачно, отколкото да занимаваме целия парламент с енергетика – виждате, че част от колегите ги няма, нямат компетентност по тази тема. Може би няма смисъл цялото Народно събрание с такива въпроси... [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Изключвам групата на ГЕРБ, която цялата е компетентна по тази тема. Направиха ми забележка, която приемам, и се извинявам, разбира се. Сега, не е приета енергийна стратегия, уважаеми колеги. Стратегия нямаме! Тук говорим за транспониране на директиви, ние стратегия в енергетиката нямаме. Оттам трябва да започнем. Как да имаме транспонирани директиви, ако въпросът със стратегията не сме решили?! На един колега от ГЕРБ, който взе думата, това исках да му кажа. Сигурно сте се опитали много добри неща да направите, колеги, но самият факт, че няма приета енергийна стратегия; самият факт, че действахте на парче, го направихте не за друго, а да може да се случват едни проекти, а други да не се случват и да не се търси обяснение. Какво е важното? Важното е, че говорейки за възобновяеми енергийни източници, трябва да постигнем консенсус, че наистина малките производители да бъдат стимулирани – създаването на малки мощности на покривите на сградите в големите градове или в градовете, където консумацията ще ги поеме. Няма смисъл в едно селце да има огромно производство на електроенергия, а самото селце да не може да поеме тази консумация и да трябва да бъде пренасяна някъде другаде. Този модел очевидно не ни върши работа. Това, по което можем да имаме консенсус, защото съм съгласен, че смисълът на подобни дебати е да се разберем по темите, по които можем да работим заедно, да, трябва да стимулираме малките производители, но да сложим този критерий – електроенергията да остава в населеното място. И, да, това означава на първо място в големите градове, но не само – градовете, които имат и достатъчно консумация. Това трябва да се прави. Когато самите производители усетят, че по този начин получават доходи – нормални български граждани да започнат да получават доходи от ВЕИ-та, не да има такава огромна концентрация на компании, които сами построиха ВЕИ-та. Това е лош модел. Ние много добре знаем този модел откъде дойде, но той е неблагоприятен. Правил съм през годините доста – всичко, което е зависело от мен, по темата. Между другото, господин Министър, от „Демократична България“ забелязахме, че когато господин Аталай Ви задава въпроси, Вие четете изключително убедителни отговори, което аз лично си обяснявам с факта, че въпросите на господин Аталай са много аргументирано зададени и няма как човек да няма писмен отговор по тях в крайна сметка. [[Реплики.]] Казвам го с уважение, разбира се. Следващият въпрос, по който виждам възможност за консенсус, е Планът за възстановяване. Да, той е свързан с енергетиката, колеги. Да, това прекомерно забавяне е проблем на всички парламентарни групи и на всички нас. Хайде да помислим за консенсус през месец септември този план да бъде въведен. Чух от колегите от „Има такъв народ“, че имат конкретни забележки – вижте го с господин Пеканов, изгладете ги. Нека септември този план да бъде внесен. По-голямо забавяне вече не е разумно, защото забавянето има два аспекта. Първо, реализацията на самите проекти започва да изостава, има опасност дали ще бъдат реализирани. Второ, авансът, който България трябва да получи през тази година. Хайде, ако приемем, че за аванса няма драматизъм – важно е, но не е драматично. Самото забавяне на проектите и за реформите, свързани с тях, може да е проблем. Иска ми се в условията на диалог да се разберем през месец септември Планът за възстановяване да бъде внесен. Колегите да не казват, че имат забележки, а да отидат със своите забележки при министър Пеканов, да бъдат отразени, да се намери решение и през месец септември въпросът да бъде придвижен. И така, първо, Енергийна стратегия, после отчет на тримесечие какво става с транспонирането на директивите, на трето място, стимулиране на малките производители. Това ще бъде изключително важно и за България, и за енергетиката, и за растежа на икономиката. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. От „Движение за права и свободи“ – заповядайте, господин Аталай.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, темата, свързана с Директива 2018/2001, е сериозна тема. Преди малко бившият заместник-министър се опита да навлезе в същността на Директивата, като ни обясни, че онова, което сме приели като цел, преди да го приемем като цел, сме се съгласили, нищо че впоследствие някои народни представители ни зададоха въпрос дали ще се справим. Предварително ние сме се съгласили, че ще постигнем целта. Целта на тази директива за постигане на 32% използване на електроенергия от възобновяеми енергийни източници от брутното, крайно потребление е вече в историята. Знаете, че Европейският съюз вече изисква от нас 40% достигане на крайното брутно потребление. Освен това може би тук е времето още веднъж да направим съществен анализ. Първото и основно нещо, което трябва да направим, е един анализ на базовите мощности, въз основа на които трябва да определим и зелената енергия, която ще се ползва в България, за да може да я балансираме. От тези базови мощности трябва да знаем кои ще бъдат изведени от експлоатация, какво ново ще построим на техните места, но всичко това вече произлиза от зелената енергия, която би трябвало да произвеждаме. Досега Стратегията беше обратната: ще построим „Белене“ – няма да построим „Белене“; ще направим „Южен поток“ – няма да правим „Южен поток“; ще направим „Балкански поток“ – Мартин Димитров иска „Турски поток“. Уважаеми колеги, ако не направим Стратегията, въз основа на тази стратегия, която пък трябва да тръгне от териториалните планове, които все още не може да направим, защото БСП, ГЕРБ – виждам всички други партии, и така нататък, поддържат, че трябва да лъжат миньорите, че не искат да правят териториалния план, защото този териториален план трябва да има зелената енергия. От зелената енергия да направим зеления водород, което също е в тази тема. Затова, господин Министър, въз основа на тази директива, въз основа на Стратегията от териториалните планове, ако не обърнем сериозно внимание на Националния план за устойчивост – това, което трябва да се внесе, а търсим най-дребното – на тримесечие, трябвало да се събираме Енергийната комисия да вземем решение, аз Ви предлагам на тридневие, защото този парламент едва ли ще стои три месеца. Нещата в енергетиката са толкова сериозни, колкото е несериозността на народните представители, които ги няма днес тук в тази зала. Нещата в енергетиката са сериозни, защото, когато представителят на „Има такъв народ“ излиза на тази трибуна и ни казва, че предложените изменения и допълнения в Закона за енергетиката за преминаване на търговия на едро на свободния ни пазар не са приложими, а Вие излизате и казвате, че сте получили писмо от Европейската комисия, което Ви казва веднага да го направите. Уважаеми колеги, трябва колкото се може по-бързо Планът за устойчивост и развитие да бъде внесен в Европейската комисия, за да може да се направят следващите фондове, модернизационните, трябва да се направят колкото се може по-бързо онези проекти, чрез които да се усвоят средствата от „Справедлив преход“. Аз иначе останах с впечатлението, че колежката предлага да разгледаме Директивата, за да може да се усвоят още някои средства от техните фирми за зелената енергия, където те са произвели дотук, които са инсталирани.
Времето Ви, господин Аталай.
Приключвайки, ако искате, всеки ден да идва министърът на енергетиката тук в тази зала и да отговаря на въпроса, който съм му задал – какви са стратегическите документи, и да не отговори нищо съществено по този въпрос, и Мартин Димитров припознава, че имаме договорки с министъра, тежко и горко на енергетиката. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Аталай. И от „Изправи се БГ! Ние идваме!“ – заповядайте. Е, как се сетихте сега, по начина на водене? Господин Бабикян, нека да чуем какъв е начинът на водене. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Забележката ми към Вас е да не позволявате такъв тип поведение от определени колеги – с лични нападки, защото именно поради тази причина традиционно общественият рейтинг на българския парламент е нисък. Извинявайте много, обаче не бяхте ли, господине, Вие министър в една Тройна коалиция?
Господин Тодоров, много Ви моля! По начина на водене. Ако колегата е била засегната, е могла да поиска думата. Много Ви моля!
Не бяхте ли министър в една коалиция, наречена „тройна“, между БСП, ДПС и една партия, която вече я няма? И сега имате възможност да си направите петорна коалиция. Така, че недейте да ни нападате, колеги. [[Шум и реплики.]]
Господин Тодоров, това няма нищо общо с начина на водене. Благодаря Ви. Заповядайте, господин Бабикян.
Благодаря Ви госпожо Председател. Аз наистина се надявам, че днес няма да обсъждаме наши и ваши фирми, а ще говорим по същността. Директивата, която обсъждаме, е възможност за поне две съществени промени в енергийната система на страната. Първо, за промяна в енергийния микс и за встъпването на повече възобновяема енергия за сметка на въглеродно интензивните източници, които оказват влияние върху климата, околната среда и здравето на българските граждани. Последното не знам дали някой го калкулира в бюджета на Министерството на здравеопазването или на Здравната каса. Второ, за създаването на жизнеспособен и активен сектор от малки и средни бизнеси, които произвеждат възобновяема енергия за собствена сметка или в полза на общността си. Технологиите за възобновяема енергия стават все по-достъпни и интересът за инвестиции в сектора расте. България има невероятни природни дадености, които биха послужили като катализатор за развиването на този сектор. Има райони в страната с над 2400 часа пряка слънчева светлина на годишна база. Има други райони със средна за годината скорост на вятъра над 4 метра в секунда. Имаме и морска територия, която може да ни превърне в един от европейските лидери за производство на офшорна енергия, няма да говоря за Дания. В допълнение на тези дадености виждаме и растящ инвестиционен интерес. Само към месец май 2021 г. са постъпили заявления от 22 инвеститори за присъединяване на нови ВЕИ централи с инсталирана мощност общо 1971 мегавата. За сравнение, към същия момент на миналата година – 2020 г., инвестициите са били за общо 479 мегавата от 14 инвеститори. Очевидно за големите има възможности, за малките – не. Преимуществата на този сектор за България не се ограничават до застъпването на чиста енергия, включват и създаване на условия за местен икономически растеж и на нови работни места в общността. Ще се спомогне и разрешаването на енергийните проблеми на страната, като се премине към децентрализация и децентрализирана енергийна система, базирана на свободна частна инициатива и конкуренция на цена и качество. Въпросът тук е защо ние не побързаме да създадем регулаторните условия за скоростно развитие на този сектор? Защо Четиридесет и четвъртото народно събрание не транспонира тази директива, като имаше време за това от декември 2018 г. В това събрание бяхте и Вие, част от задаващите въпроси. За Четиридесет и петото няма смисъл да говоря, беше девет дни. Защо е нужно сметките на българските граждани да се утежняват постоянно от дълговете на НЕК, вместо да печелят от свободна конкуренция в цените и качеството на услугите? Защо да не може обезлюдени райони на България да намерят нов живот през енергийния преход към зелена енергия? Добре, мога и некоректно да се изразя, ако не транспонираме директивата, Европейската комисия ще започне наказателна процедура срещу България. И може би това е добрата новина, ако дотам ще стоим и ще чакаме. Иначе тези въпроси щяха да си останат само хипотетични, но, слава богу, има и ръжен, който може да стигне до нас. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Бабикян. С това приключихме и това изслушване. Преминаваме към изслушване на изпълнителния директор... Заповядайте, господин Сандов.
Процедура. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! По смисъла на чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, доколкото господин Дунчев не е народен представител и член на Министерския съвет, предлагам да гласуваме за неговото поканване и включване в залата. Благодаря.
Господин Сандов, след като докладвам изслушването, щях да поискам допуск на лицето. Благодаря Ви все пак. Изслушване на изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите Александър Дунчев на основание чл. 110 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание относно управлението на ловните стопанства, ловните бази и договорите за управление на ловните територии в Република България. Вносител е Борислав Сандов. Моля за допуск на изпълнителния директор на Агенцията – Александър Дунчев. Моля, режим на гласуване. Няма кворум. Можем да преминем към поименна проверка. Мога да я направя чрез компютъризираната система, но резултатът ще е същият, така че преминавам към прочитане на имената. Поименна проверка. Адлен Шукри Шевкед- отсъства Албена Симеонова Върбанова- тук Александра Красимирова Стеркова- тук Александър Атанасов Александров- тук Александър Благовестов Тодоров- тук Александър Богданов Николов- тук Александър Велиславов Тодоров- отсъства Александър Викторов Рашев- тук Александър Димитров Симидчиев- тук Александър Койчев Иванов- отсъства Александър Руменов Ненков- тук Александър Стайков Марков- тук Александър Тихомиров Симов- отсъства Алпер Азизов Мурадов- тук Андрей Иванов Чорбанов- тук Андрей Николаев Михайлов- тук Анита Петрова Коцелова- тук Анна Василева Александрова- отсъства Антоанета Андонова Стефанова- тук Антоанета Димитрова Цонева- отсъства Арман Агоп Бабикян- тук Атанас Владиславов Славов- тук Атанас Зафиров Зафиров- тук Атанас Петров Атанасов- тук Атанас Петров Костадинов- тук Ахмед Реджебов Ахмедов- отсъства Байрам Юзкан Байрам- тук Билян Боримиров Кършовски- тук Благовест Кирилов Кирилов- отсъства Бойко Любомиров Клечков- отсъства Бонка Сергеева Василева- тук Борислав Гуцанов Гуцанов- тук Борислав Димитров Сандов- тук Бюрхан Илиязов Абазов- тук Валентин Мирчов Милушев- тук Валери Пламенов Лачовски- отсъства Васил Димитров Апостолов- тук Васил Йорданов Георгиев- тук Велизар Матеев Шаламанов- тук Венцислав Михайлов Асенов- тук Веска Маринова Ненчева- отсъства Виктория Димитрова Василева- отсъства Владимир Маринов Маринов- тук Владимир Стоянов Русев- тук Владислав Панчев Панев- тук Галина Иванова Таваличка-Георгиева- тук Галина Иванчева Димитрова- отсъства Галя Стоянова Желязкова- отсъства Георги Георгиев Михайлов- тук Георги Запрев Динев- отсъства Георги Захаринин Попов- тук Георги Йорданов Ганев- тук Георги Милчев Чепишев- тук Георги Станчев Георгиев- тук Георги Стоянов Кадиев- тук Георги Страхилов Свиленски- отсъства Георги Тенев Станков- отсъства Георги Янчев Гьоков- тук Гюнай Хюсмен Хюсмен- тук Гюнер Нихат Ахмед- тук Данаил Валериев Георгиев- тук Дани Стефанова Каназирева- отсъства Даниел Павлов Митов- тук Даниела Анастасова Дариткова-Проданова- тук Делян Александров Добрев- отсъства Деляна Валериева Пешева- отсъства Деница Евгениева Сачева- тук Деница Пламенова Николова- тук Десислава Вълчева Атанасова- тук Десислава Жекова Танева- тук Десислава Цветанова Цонева- тук Джевдет Ибрям Чакъров- тук Джейхан Хасанов Ибрямов- тук Дилян Господинов Господинов- тук Димитър Ангелов Иванов- отсъства Димитър Андреев Делчев- отсъства Димитър Борисов Главчев- отсъства Димитър Георгиев Найденов- тук Димитър Иванов Аврамов- отсъства Димитър Иванов Гечев- тук Димитър Иванов Данчев- отсъства Димитър Йорданов Янев- тук Димитър Петров Сяров- тук Димитър Стойков Николов- отсъства Димитър Стоянов Гърдев- тук Драгомир Велков Стойнев- тук Евгения Бисерова Алексиева- отсъства Екатерина Спасова Гечева-Захариева- отсъства Елисавета Димитрова Белобрадова- тук Елхан Мехмедов Кълков- отсъства Ерджан Себайтин Ебатин- отсъства Ешереф Кязим Ешереф- тук Жечо Дончев Станков- тук Живка Михалева Железова- тук Живко Иванов Табаков- тук Златомира Димитрова Карагеоргиева-Мострова - тук Зорница Велинова Стратиева- тук Ива Митева Йорданова-Рупчева- тук Ивайло Ванев Вълчев- тук Ивайло Красимиров Кожухаров- тук Ивайло Николаев Мирчев- отсъства Ивайло Пеев Старибратов- тук Ивайло Христов Христов- тук Иван Борисов Тотев- отсъства Иван Валентинов Иванов- отсъства Иван Василев Хиновски- тук Иван Ивайлов Ченчев- тук Иван Йорданов Димитров- отсъства Иван Руменов Клисурски- тук Иван Стойнов Кючуков- тук Ивелин Стоянов Стоянов- тук Иво Ангелов Христов- тук Иво Георгиев Атанасов- отсъства Илиана Петкова Жекова- отсъства Илтер Бейзатов Садъков- тук Имрен Исметова Мехмедова- тук Ирена Методиева Димова- тук Ирена Тодорова Анастасова- тук Ихсан Халил Хаккъ- отсъства Йордан Кирилов Цонев- отсъства Калоян Милков Янков- отсъства Катерина Георгиева Ряхова- тук Катя Максимова Панева- отсъства Кирил Миланов Ананиев- тук Кирил Сашев Симеонов- отсъства Корнелия Петрова Нинова- отсъства Костадин Георгиев Ангелов- тук Красен Георгиев Кръстев- тук Красен Кирилов Кралев- тук Красимир Георгиев Вълчев- тук Кристиан Иванов Вигенин- тук Крум Георгиев Дончев- тук Крум Костадинов Зарков- тук Лидия Велик Маринова- тук Лъчезар Богомилов Иванов- тук Лъчезар Иванов Бакърджиев- тук Любен Любенов Дилов- отсъства Любомир Антонов Каримански- отсъства Маноил Минчев Манев- отсъства Манол Костадинов Пейков- отсъства Манол Трифонов Генов- отсъства Мария Василева Капон- тук Мария Цветанова Петрова- тук Мартин Димитров Димитров- тук Мартин Петров Андонов- отсъства Мая Божидарова Манолова-Найденова- отсъства Меглена Хари Гунчева- тук Мика Михайлова Зайкова- тук Минчо Христов Куминев- тук Младен Найденов Маринов- тук Младен Николов Шишков- тук Момчил Кунчев Иванов- тук Мукаддес Юсуф Налбант- тук Мустафа Сали Карадайъ- отсъства Надежда Георгиева Йорданова- тук Найден Маринов Зеленогорски- тук Николай Димитров Хаджигенов- отсъства Николай Емилов Христов- тук Николай Нанков Нанков- тук Николай Стефанов Радулов- тук Николина Панайотова Ангелкова- отсъства Павел Алексеев Христов- отсъства Павела Василева Митова- тук Павлин Павлов Кръстев- тук Паунита Михайлова Петрова- тук Пенчо Малинов Малинов- тук Петко Ангелов Кущирев- тук Петър Георгиев Кънев- отсъства Петър Николаев Николов- отсъства Петър Пандушев Чобанов- отсъства Петър Христов Димитров- тук Петър Ясенов Маринов- тук Петя Божидарова Димитрова- тук Петя Димчева Михалевска- тук Петя Николаева Цанкова- отсъства Петя Цветанова Аврамова- тук Пламен Иванов Данаилов- отсъства Пламен Николаев Абровски- тук Пламен Николаев Николов- тук Радомир Петров Чолаков- тук Радослав Николов Бойчев- тук Радостин Петев Василев- тук Рамадан Байрам Аталай- тук Росен Димитров Желязков- отсъства Росен Кирилов Димов- тук Росица Любенова Кирова- тук Румен Василев Гечев- отсъства Румен Димитров Христов- тук Румен Маринов Йончев- отсъства Румен Стефанов Павлов- отсъства Светлин Костов Стоянов- тук Светослав Бончев Колев- отсъства Светослав Георгиев Георгиев- тук Свилен Цонев Андреев- тук Севим Исмаил Али- отсъства Сезгин Юсеин Мехмед- тук Силви Кирилов Петров- тук Силвия Маринова Николова- тук Славена Димитрова Точева- тук Станислав Димитров Анастасов- тук Станислав Светозаров Балабанов- тук Стела Димитрова Николова- тук Стефан Апостолов Апостолов- тук. Колеги, предлагам Ви да пробваме да гласуваме, защото става 13 ч. без 20 минути, да можем да изслушаме изпълнителния директор. Подлагам на гласуване допуска на изпълнителния директор на Агенцията. Гласували 122 народни представители: за 118, против 3, въздържал се 1. Предложението е прието. Моля, поканете изпълнителния директор на Агенцията. Преминаваме към изслушването. Моля вносителят да направи кратко изложение в рамките на пет минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Аз съм изключително възмутена от начина на гласуване на тази група срещу мен. [[Шум.]] В България ловът от древна дейност за прехрана се е превърнал към настоящия момент в едно от най-предпочитаните и най-популярните хобита в България. То се практикува от над 150 хиляди ловци, сред които част от тях са и от българския елит. Благодарение на изключителните природни дадености, които притежава България, през последния един век ловното стопанство в България се разви на много високо ниво. Затова свидетелстват и постигнатите резултати, които са оценени на много високо световно ниво на придобитите трофеи от почти всички видове дивеч. През последните 30 години обаче ловните стопанства и ловните бази стават арена на задкулисното управление на държавата и бизнеса и чрез тях се осъществява търговията с влияние между политици и представители на държавните институции и бизнеса. Всичко това прави ловните стопанства изключително атрактивни за едрите бизнесмени, като целият процес става една голяма тайна за обществото, поне доскоро. Благодарение на медийните публикации и на гражданския интерес разбрахме, че около 7 милиона декара земи, гори – или това са около 6,4% от територията на България, са предадени чрез договори за управление на фирми, които са около 170, които са приближени до едрите бизнесмени в България. При липсата на обществен контрол тези ловни територии постепенно водят до пълна феодализация на голяма част на тези 7 милиона декара земи и гори. Те се управляват от видни бизнесмени чрез непрозрачно обсебване и ползване на публични ресурси, които попадат в територията на горските и ловните ни стопанства. Често това са гори, дивеч, сгради, незаконно строителство или огради. [[Шум.]]
Моля за тишина в залата!
Това, естествено, е за сметка на държавата, ловните среди и обществото. С първите си медийни изяви господин Александър Дунчев, изпълнителният директор на Изпълнителната агенция по горите, заяви воля... [[Шум.]]
Господин Александров, господин Гаджев! Извинявайте, продължете.
...за разследване на ловните концесии и непрозрачното им управление, както и за защита на публичния интерес. За нас като народни представители е изключително важно да разберем какво се случва в ловните стопанства, какви законодателни мерки са необходими за възстановяване на прозрачността и законността за управление на тези територии, така че да се гарантират императивните разпоредби на Закона за лова и опазване на дивеча, каквито са увеличаване на дивечовите запаси и запазване на дивечовото разнообразие, съхраняване на генетичния фонд и равнопоставеността на всички ловни деятели. Затова поканихме и господин Александър Дунчев, за да ни информира за резултатите от извършените от Изпълнителната агенция проверки и за това на кого и как са отдадени тези територии, при какви условия, какво се случва днес с тези договори и за какви цели се използват, установени ли са злоупотреби и какви мерки могат да бъдат предприети. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви. Давам думата на изпълнителния директор за информиране на Народното събрание в рамките на 10 минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители в залата! Благодаря за възможността да Ви разкажа за това, което в момента Изпълнителната агенция по горите проверява в българските държавни ловни стопанства. Преди да Ви разкажа за това, бих искал за пореден път да благодарим заедно на българските пожарникари, горски служители и много доброволци, които и в момента се борят с пожарите в горите. [[Ръкопляскания.]] Само малка част от пожарите са с естествена причина, каквито са мълниите, повечето са от човешка небрежност, така че нашите колеги ги изпращаме да се борят с последствията от небрежността и нехайството на нашите сънародници. Почит към колегите – мои приятели, които загинаха в Югозападна България, от Югозападно държавно горско предприятие. Ловните стопанства, вероятно знаете, че те са около 28 в България. Надявам се, че повечето от Вас са ги посещавали, сигурен съм, че е имало случаи, където и не сте могли да посетите, точно заради проблемите, за които ще говорим. Тези ловни стопанства са една от гордостите на България, защото, въпреки всички проблеми на комунизма, по това време тогавашните лидери са направили нещо много смислено, вкарали са държавна политика и много държавни пари, за да направят така, че България да стане известна с трофеите, с дивеча, който има в България – благородните елени, дивите свине, сърни, по-рядко елени лопатари и муфлони, глухари. Дивеч, който има страхотен шанс да радва окото на хората като мен, които не са ловци. Наскоро водих семейството си в едно ловно стопанство – видяхме там глухар, елен, диви прасета, диви кози. Изключително щастие е за хората, които не са ловци, да видят животните, но и разбрахме защо тези животни ги има там. Защото ловни специалисти, останали от времето на соца, както се казва, все още са там, все още са живи и полагат страхотни грижи тези животни да ги има, да могат да се ловуват, но и да радват хора, които не са ловци. Така че българският дивеч и българското ловно стопанство са се развили по времето на соца благодарение на много специалисти, които тогава са се обучили. В момента остават все по-малко, много е трудно да се намерят такива кадри. Биват прогонвани поради различни причини – от натиска в стопанствата от различни сили, до това, че това е една неблагодарна дейност, която не е толкова добре платена, колкото много работни дейности вече в София или големите градове. Обикаляхме с екипа на Агенцията по горите ловните стопанства, за да видим какво се случва там. Защо обикаляхме? Защото само преди три месеца никой не знаеше колко са ловните стопанства в България, какво се случва в тях. Единствено случаят в „Искър“ с установения незаконен строеж предизвика прожектора и неговата светлина да опита да открехне тайните на тези ловни стопанства. Фактът, че там се строи незаконно и това никой не може да го спре – нито ловните надзиратели, нито директорите, даже единият изгоря като бушон, показа, че нещо странно се случва в тези ловни стопанства. В момента, в който получихме шанс ръководството на Агенцията по горите да влезе в управление като част от служебното правителство, ние посетихме няколко стопанства. Това бяха „Искър“, това беше „Шерба“, това беше „Извора“ в Девин, това беше „Росица“ в Севлиево, това беше „Дунав“ до Русе и „Черни лом“ до Попово, както и „Арамлиец“ в Елинпелинско. Седем-осем стопанства и се спряхме, защото стана твърде голямо напрежението, което почнахме да генерираме, тъй като направихме нещо, което досега не е правено в предходни управления – разровихме истински какво се случва в тези стопанства. Извадихме всички папки – десетки папки, ровили сме ги, гледали сме ги, анализирали сме ги. Направихме анализ на всички ловни стопанства с техните договори за съвместна дейност 10 години назад и установихме следното: тези ловни стопанства, които имат договори за съвместна дейност, тоест има частни партньори, са около 20 стопанства. В тях тези договори са подписани повечето след 2007 – 2008 г., когато със Законопроект на Народното събрание е променен Законът за лова и опазването на дивеча и е създадена възможност частни партньори да влязат съвместно в партньорство с държавните ловни стопанства, да си делят разходите и да се грижат за дивеча, така че да се подобри неговото състояние. Данните за дивеча показват, че това е имало ефект, защото след бракониерството през 90-те години, за последните 20 години дивечът в България се е удвоил. Питате се как ще стане това? Може би някои знаят, други не знаят, но ние проучихме как е станало това. Чисто финансово приносът на частните партньори е една четвърт – не е нещо кой знае какво, спрямо 75% държавни ловни стопанства, тоест примерно за последните пет години са налети от държавните ловни стопанства 43 млн. лв., а от частни партньори – около 12. Печалбата от цялата тази работа е само 15 млн. лв., тоест изключително ниска възвръщаемост – около 25%. Държава и частен бизнес всъщност са инвестирали крупни суми пари, за да възстановят и опазят дивеча, за да го има за обикновените хора, които да го гледат, и за ловците – да могат да го ползват. Какво се случва, тази цена дали е рентабилна? Да, рентабилна е. Дивечът се е увеличил. Примерно благородните елени са се увеличили от 15 хиляди до 30 хиляди тази година. Дивите прасета пострадаха заради чумата, там не може да кажем такива хубави цифри, но двойно увеличение имаме и при дивеча от сърна, от глухари и от другите животни. Така че тяхната полза е съществена, обаче се оказа, че не е финансова. Оказа се, че опазването на дивеча от частните партньори се извършва основно чрез това, че те са много силни и успяват да създадат такава охрана, която да може да се справи с бракониерите. Държавните служители колкото и да се борят, като опрат на бракониер, прокурор или съдия, и са дотам. Докато тези силни хора със средства и с позиции се оказа, че успяват да създадат охрана, която да опази дивеча. Това е страхотна полза и е помогнало много. Каква обаче е цената на тази мечешка услуга? Цената на тази мечешка услуга е това, че настанявайки се в тези ловни стопанства – имаме в момента четири стопанства, където всъщност те инвестират по 1 лв. на хектар на година. Примерно в Държавно ловно стопанство „Росица“ вноската на година трябва да е около 10 хил. лв., разходът на ловното стопанство е няколкостотин хиляди лева и срещу 10 хил. лв. или 15 хил. лв., примерно, както е в „Граматиково“, тези хора получават пряк достъп до управлението на стопанството. Вие ще кажете: как е възможно това, това са просто частни партньори? Отидете и говорете с колегите от ловните стопанства и ще разберете, че навсякъде тези богати, уважавани от нас хора, познаваме се с някои от тях, просто с икономическите си позиции успяват да подчинят управлението на стопанствата до степен, до която те казват кой да е директор, кой да влиза да ловува в стопанствата, кой да ползва базите. Ползват ловните бази, резиденции и така нататък като техни. Три от тях вече са приватизирани, оградите ги управляват, както си искат. В някои случаи има три също приватизирани огради. В Ловно стопанство „Искър“ разбрахте, че има три построени сгради с инвестиция на частния партньор без никаква санкция от ловното стопанство, без документи, просто човекът си е построил три сгради по собствена преценка. Защо се случва това? Защото всичко беше една огромна тайна доскоро, никой не беше виждал договорите за съвместна дейност, никой не беше виждал протоколите за проверки от страна на институциите, никой не беше разбрал кои са частните партньори в тези ловни стопанства. В рамките на служебното правителство на Стефан Янев, в рамките на служебното Министерство на земеделието, храните и горите – професор Бозуков, ние направихме публични всички проверки в ловните стопанства за последната една година и назад, направихме публичен анализа на сайта на Агенцията по горите, за който сега Ви говоря, с всички факти, цифрички, детайлчета – до последния детайл може да намерите на сайта на Агенцията по горите целия анализ с графики, с цифри, кой колко е дал, кой колко е инвестирал. Всичко е публично вече. Виждат се частните партньори кои са – „Пътинженерстрой“ в „Черни лом“; „Агриком“ в „Тервел“, „Манекстар“ в „Балчик“. Доскоро никой не знаеше кои са тези фирми. „Марина 2003“ във „Витошко – Студена“, „Биомайнинг“ в ДЛС „Искър“. Вие може да проверите кои хора стоят зад тях и те не са случайни. И това не е лошо. Това са хората, които могат да променят за добро ловния бизнес в България. Нашият извод от целия анализ е, че ако искаме да защитим дивеча, интереса на тези хора, които са готови да дават пари, е с ваша помощ, с работни комисии – ние сме създали работна група в момента с представители на всички тези юридически лица, с представители на ключови предприятия и представители на ловни асоциации, да Ви предложим как да се променят правилата, така че да е защитен и дивечът, държавният интерес и инвестицията на юридическите лица.
Времето Ви, господин Изпълнителен директор, изтече.
Последна дума. Създадено е това партньорство на базата на едни договори, които са скрити концесионни договори, обаче неотразяващи нито едно право от Закона за концесиите, създаващо тотална непрозрачност, неравнопоставеност, не се защитава качествено интересът на ловното стопанство, много често и на юридическите лица, подменят се договори, не се спазват и има изключително много недоразумения. Всичко това е прикривано и сега е времето да променим правилата така, че да има равнопоставеност и да решим този проблем.
Благодаря Ви. Преминаваме към задаване на въпроси от „Има такъв народ“. Заповядайте, господин Абровски.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Дунчев, малко ме разочаровате! Вие сте изпълнителен директор на Изпълнителната агенция по горите и съгласно Закона за лова и опазване на дивеча сте длъжен ежегодно да проверявате всичките тези договори, за които казвате, че ако не сте били станали изпълнителен директор, никой не е щял да ги изпълнява и да ги проверява. Във втория кръг ще Ви задам въпроси по-конкретно за тези договори, но в първия кръг искам да Ви попитам – ще си позволя понеже е по-широко формулирана темата, въпреки че Вие засегнахте само малка част от темата за лова, а именно договорите за съвместна дейност, искам да Ви попитам: Вие отидохте ли да проверите по какъв начин държавата е построила ловната резиденция на бившия премиер господин Бойко Борисов в „Ормана“? Защото аз ходих и ми е любопитно: Вие проверихте ли я, строежът законен ли е и по какъв начин се е оправдало разходването за построяването на втора вила при наличието на първа вила? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Абровски. Заповядайте за отговор – имате пет минути.
Благодаря за въпроса, а отговорът ще е много кратък. Не съм правил проверка за инвестициите в ловната резиденция в „Ормана“ и просто не сме стигнали дотам. Ние имаме още 7 – 8 стопанства да проверим – до края на годината ни е срокът. Защо нямаме време? Сега не мога да се оправдавам, обаче в стопанствата, в които бяхме, имаше толкова много работа, че екип от няколко човека няма как да провери всички казуси в България. Ние се борим с горското стопанство, с дървената мафия, борим се за прозрачност, направили сме системи за прозрачност, направили сме 20 анализа само за 3 месеца – дето няма нито един правен през последните години, анализирахме за дърводобива, за износа, за земеделските гори, за заменките. Дайте ни време и до „Ормана“ ще стигнем, и няма какво да ни спре.
Благодаря Ви. Има ли въпрос от ГЕРБ-СДС? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Дунчев, какво е състоянието на горите в държавните ловни стопанства в сравнение с останалите горски стопанства? Каква част от тях са сертифицирани? Пречи ли съвместната дейност за правилното управление на горите и горските ресурси, или е обратното? Има ли незаконни сечи в ловните стопанства със сключени договори за съвместна дейност? Между другото, това е пряк ангажимент и контрол на ИАГ. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте за отговор.
Благодаря Ви за въпроса. Всъщност това е един от проблемите, който повдигнахте с ловните стопанства. Кой плаща сметката за това ние да се грижим за дивеча, частните партньори да се радват на тези ловни стопанства като частни и да водят своите приятели там?! Нашият анализ показва и ще цитирам цифри: над 30 милиона от всички тези 43 милиона, които държавата е инвестирала през последните пет години в дивеча, всъщност са за сметка на дърводобива. На голяма част от ловните стопанства разходите се покриват от съседни стопанства или от дърводобива в тях, така че в гората ние плащаме за удоволствието на единици и за това да има дивеч. За щастие, през последните 10 години над 50% от държавните гори вече са сертифицирани. Лично съдействах на Югозападното държавно предприятие да сертифицираме една пета от горите в България, които са в територията на това предприятие. Сертифицирането променя бавно, но славно доброто управление на горите. Какъв е проблемът, когато се засичат горско стопанство със съвместна дейност?! Примерно проблемът в ловно стопанство „Искър“ е, че трябва някой да покрива разходите. Покриваме ги чрез дърводобив, но там добиваме от горите по начин, по който всъщност те не могат да се възобновят, защото има свръхколичества животни. Всъщност десетилетия наред, който е по-възрастен и е ловувал, си спомня, че в ловните стопанства не се е дърводобивало, защото гората при сеч не може да се възобнови естествено, тъй като има много животни. Там са специални условията за отглеждането. Ловните стопанства са на местата, където дивечът се отглежда, за да се разселва в съседни територии. В момента имаме такива ловни стопанства като „Черни Лом“, „Дунав“, „Росица“, „Паламара“, където количествата дивеч са повече, отколкото е допустимият запас за хабитата. Благодарение точно на тези стопанства този дивеч се разселва в съседни територии, където ги ползват обикновените дружинки. Само че сега, за да може да се покрива този разход, вече я няма държавата от едно време, която да хвърли парите и да покрие разходите. В момента дърводобивът го покрива. В много от тези стопанства се дърводобива, включително в конфликт с опазването на дивеча, защото дивечът просто изисква спокойствие, изисква да пасе подраста на гората, а ако я отворим и я разредим, тя не може да се възстанови. Така че това също е причина да преосмислим как управляваме тези ловни стопанства. Ако искаме да ги имаме както едно време – с функцията да се опазва дивечът, да се възстановява, да се разселва, ние трябва да променим логиката на тези държавни ловни стопанства. Те трябва може би да са с чисто държавна функция, без вмешателство рязко, частно и това да са анклавите на държавата, където се грижи за дивеча по начин, по който другите частни партньори не могат да се грижат, и по начин, по който чрез силата на държавата се опазват горите, поддържат се по начин, по който дивечът да е спокоен. Спокойствие изискват глухарите, спокойствие изискват благородните елени по време на брачния период, спокойствие изискват вълците, които са много любим дивеч на някои от Вас и на ловците. Така че имаме конфликт между дърводобив и ловно стопанство. Това също е една от нашите задачи – съвместно с Вас да потърсим как, но това става с приоритизиране на това какво искаме да се случи с тези ловни стопанства, как да се управляват оттук натам, тъй като в момента се управляват само в една частна полза, без визията на държавата, а държавата е отстъпила почти изцяло и разчитаме на Вас да намерим заедно решение.
Благодаря Ви. От „БСП за България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Изпълнителен директор, стана ясно за направените от подопечното Ви ведомство проверки и за това, че са качени на сайта. Повечето от нас навярно са се запознали или поне тези, които се интересуват. Моят конкретен въпрос към Вас в тази връзка е: след направените проверки, стартирани ли са някакви процедури? Има ли конкретно предприети действия спрямо определени стопанства и ако има, какви са те? Наложени ли са някакви санкции? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Маринов. В резултат на проверките е установено в някои случаи, че има промяна на договора, а в други случаи, така да се каже, в едно от стопанствата имаше завишаване на цените и от стопанството признаха и предприеха мерки. В друго стопанство и просто да не конкретизирам, извинявайте, за да не ги злепоставям юридическите лица – нередовна промяна на договора и също е препоръчано да се прекрати. Функцията на Агенцията по горите по Закона за лова и опазването на дивеча е въз основа на направените констатации да се направят предложения до министъра, да се изпращат предложения и до самите стопанства. В момента имаме реакция от две-три стопанства, а когато ние имаме цялостен поглед върху всички ловни стопанства, ще излезем и с по-конкретни искания към министъра, тъй като това е сложен процес. Ако сега тръгнем да казваме – този трябва да се прекрати, този трябва да се прекрати, излизаме на война, от която няма да спечели нито дивечът, нито стопанствата. Нашата тактика е малко по-различна: ще направим един анализ на ситуацията, ще информираме министъра, както вече направихме. Той ни е разпоредил и вече създадохме работна група, както Ви казах, и на базата на вече установените факти – те са предостатъчни и са за много сериозни проблеми, да търсим решение, а не да водим до конфликти. През последните години няма един договор, прекратен от министъра едностранно, защото просто е много трудно. На практика договорите са като бял лист хартия и е много трудно да се хванат основанията, а пък камо ли да бъдат притиснати тези силни хора да си прекратят договора, а в повечето случаи не са задържани гаранциите, както се изисква по закона, и в почти 100% от случаите е постигнато съгласие – да се разтрогнат договорите по двустранно съгласие, когато те не се изпълняват. Така че даже и да предложим на министъра да се прекратят, той може и да не може, заради това че договорите са изключително хлабави като текст. Санкциите. Ние не налагаме санкции, нямаме такава възможност, а само предлагаме на министъра какво да направи. Пак подчертавам, че нашата визия беше да сканираме казуса с ловните стопанства и да търсим решения, а не просто да се конфронтираме с хората, защото те са допринесли и от уважение към техния принос е хубаво да намерим решение заедно с тях. Може би ще говорим малко по-късно за решенията с оглед на Вашите въпроси.
Благодаря Ви. От „Демократична България“ – заповядайте.
Уважаеми господин Дунчев, благодаря за изложението. От него става ясно, че смисъл от договорите за съвместно ползване с частни фирми има, когато договорите се спазват. Виждаме, че състоянието на дивеча се подобрява и се увеличава, но имам въпроси по отношение на Държавно ловно стопанство „Искър“ и „Паламара“. Доколкото разбрах от изложението Ви, в момента има три незаконни сгради, които се строят в Държавно ловно стопанство „Искър“, и това е ясно на цялата публика в България. Въпросът ми е: дали договорът с частната фирма се спазва, какви са инвестициите, които частната фирма е направила през последните години – всъщност от началото на действието на договора за съвместно ползване, дали тези инвестиции отговарят на вложените суми в изграждането на тези незаконни сгради и каква част като съотношение от сумите са инвестирани от частната фирма и каква част от държавното ловно стопанство? Съответно какво предвижда договорът: дали се предвиждат санкции при неизпълнение на договора за съвместно ползване, конкретно в „Искър“, и какви са възможностите за разваляне на този договор? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин Панев, за „Искър“ и „Паламара“. „Паламара“ е мястото, където наистина дивечът е много добре, гледа се в ограда, само че точно по волята на частния партньор не се спазват принципите на ловното стопанство и науката, а по-скоро се следва волята на юридическото лице, което е един пример за това, че там не се случват както трябва нещата. Има много повече животни, отколкото трябва на единица площ, което означава, че не се води подборен отстрел, никой не се грижи за трофейните качества на животните, а се гони просто да има животни. За „Искър“: нашата проверка показа, че на терен има построен един хотел с басейн на място, където никога не е имало нищо, а се твърди, че е имало. Но там бяхме студенти от Лесотехническия с нашите преподаватели, те също заявиха публично, че там никога не са виждали и един пирон. Построи се нов склад на мястото на една по-малка сграда, три пъти по-малка, отколкото е новият склад, построи се и една свинеферма. По време на нашата проверка ние видяхме там питомни прасета, а се твърди, че това е за аклиматизация на диви прасета. Така че виждате, че постепенно стопанството започва да се използва за някакви други цели, но не и за грижата за дивеча. Проверихме кой е инвестирал в тези сгради. Оказа се, че няма писмена следа, един документ не бе открит кой е вкарал милиони левове в тези три сгради в Ловното стопанство. По документите, които… [[Реплика от „Демократична България“: „Кой?“]] Кой? Според справки, предоставени от Югозападно предприятие, се твърди, че инвестициите са правени от „Био Майнинг“ – частният партньор там, само че не видяхме един документ за това. Как е станало това, никой не знае. За едната сграда се води дело. Лошото е, че там може и да се прикрият нещата. За другите две сгради, чисто нови, на места, където никога не е имало сгради, ние имаме такива документи от Ловното стопанство – даже утре мисля, че имаме съвместна проверка на терен с представители на Народното събрание от 14:00 часа в Ловното стопанство, да видите как чисто нови сгради са обявени за обновяване на съществуващи такива. Мисля, че има перфектни доказателства, всеки може с очите си да види на терен, че там нищо не е останало, даже на две от местата никога не е имало сгради, пък камо ли да са обновявани. И започва да става много интересно защо институциите си затварят очите. Договорът предвижда да се разтрогне, когато не се спазват клаузите му и когато се установи нарушение на Закона за горите, каквито в момента ние се опитваме като страна – Агенцията по горите, да докажем, но е много трудно, защото институциите твърдят, че един чисто нов незаконен строеж е обновяване на съществуваща сграда, но ще се преборим и с това. Изискали сме съдействие от полицията, защото има съмнение за манипулация на данни и документи. Примерно какви средства са инвестирани? В публичната справка, която сме качили, Вие ще видите, че частният партньор определено инвестира и си спазва клаузите по отношение на необходимите инвестиции – всяка година инвестира около 120 – 130 хил. лв. Ловното стопанство инвестира между 400 и 600 хиляди – виждате, че е 3 – 4 пъти повече. Приходите обаче са между 100 и 200 хил. лв., възвръщемост – между 20, 40, 50%. Няколко години наред не беше плащана вноската като дарение от 100 хил. лв., бе платена чак когато стана скандалът, което е било в нарушение на договора, но е нямало кой да проследява това години наред. Интересното с този договор е как е спечелен конкурсът от страната – с едно обещание, което също е дупка в закона, че на 15-ата година от договора ще бъдат дарени 15 милиона от общо 19 милиона. Ние имаме вече случаи, в които договорите преждевременно биват прекратявани. Вероятно и тук това е било целено, само и само да се спечели конкурсът с едно изключително голямо като сума дарение, на 14-ата година частният партньор да се откаже, и по този начин да елиминира конкуренцията още на нулевата година – още едно доказателство, че тези договори, конкурсните им процедури, които винаги бяха непрозрачни до последната една година, всъщност създават изключително нелоялна конкуренция и предпоставки тези стопанства да бъдат завладявани от определени лица. Така че целевите приходи от 380, 340 хил. лв. на година, 457 хил. лв. на година, изобщо не се постигат. Те реално са между 100 и 200 хил. лв., което е една предпоставка да бъде разтрогнат договорът, и предстои да предложим това на министъра.
Благодаря Ви. От „Движението за права и свободи“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Дунчев, в началото искам да се обърна към вносителите на това изслушване, които упорито и твърдо три седмици подред го отлагаха, защото си бяха намислили непременно да има едно такова изслушване точно за частта за ловните стопанства, при условие и в момент, в който българската гора гори. Моето лично мнение е, че по-добре да имаше изслушване на министъра за пожарите в горите и мерките, които се вземат от страна на Министерството, отколкото за ловните стопанства. Да си дойдем на въпроса. Много се надявам, господин Дунчев, да сте така конкретно подготвен и за моето питане – така, както за предното Ловно стопанство, защото моят въпрос ще бъде конкретен. Като народен представител от 19-и многомандатен избирателен район – Русе, имам преки наблюдения за така наречената съвместна дейност в Държавно ловно стопанство „Дунав“. Мисля, че бяхте там, но това кампанийно ходене по ловни стопанства, няколко на брой, не е Ваше задължение. Задължение на Агенцията е ежегодно, всяка година да изготвя доклади за състоянието на всички ловни стопанства, в които има споразумение за съвместна дейност. Та моите конкретни наблюдения са следните: юридическото лице, което е по договора, не изпълнява финансовите си ангажименти – завишаване на разходите на юридическото лице и занижаване тези на Държавното ловно стопанство с фалшиви оценки; най-нисък дял на разходите на юридическо лице спрямо разходите на държавни ловни стопанства в цялата страна; пропуски при отчитането на реалния обстрел, така наречения организиран ловен туризъм се осъществява от почти едни и същи лица; ограничаване на клиентите на Държавното ловно стопанство за ловен туризъм от страна на юридическото лице; постоянни конфликти със съседните ловни дружинки, и върхът на наглостта е кадруване от страна на юридическото лице в структурите на Министерството на земеделието, по-конкретно във Вашата агенция. Въпросът ми е: какво сочат Вашите проверки, които сте извършили в Държавното ловно стопанство „Дунав“, потвърждават ли се тези мои наблюдения и какви мерки ще предприемете? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте за отговор.
Търся протокола, господин Абазов. Тук някъде е протоколът, но да не губя Вашето време, ще карам по спомени. Благодаря Ви за въпроса, господин Абазов. Действително пожарите са ключова тема, но хората, които са изправени да ги гасят, имат нужда от защита, а те нямат такава. Защо? Защото управлението на горите, честно казано, до голяма степен е овладяно от политиката, от силните на деня, което мачка на терен колегите от стопанствата, колегите от районните дирекции по горите, те са един вид подчинени хора, както и Вие казахте за „Дунав“, има кадруване, което ни накара да се замислим откъде идва целият проблем. Ние считаме, че ловните стопанства са точно едно място, откъдето тръгва тази сила за кадруване в горската система, и затова ги анализираме – да стигнем до първопричините за проблемите в горите. Всичките проблеми в горите, всичките незаконни сечи, всичките конфликти произтичат от това, че професионалистите биват изтиквани, все по-малко качествени кадри работят в горите и в ловните стопанства. Биват изтиквани, защото някой се е наложил! И вчера ми се обади един господин да пита дали не мога да сменя директора на едно стопанство, без да знае, че даже аз не отговарям за стопанствата. Това кадруване трябва да спре и да защитим професионалистите. Откъде произтича това кадруване? Ние видяхме при проверките лица, депутати, съдии и така нататък, които ловуват в тези стопанства. Оттам вероятно си създават връзките и оттам идва и кадруването в горските стопанства. Така че почти сигурно го има това, защото на мен ми се е случвало няколко пъти да ми се обаждат. В ДЛС „Дунав“ действително се натъкнахме на няколко интересни проблема. Там дивечът е добре, много е, има обаче конфликт със земеделските стопани, защото, когато е свръх много количеството му, по волята на юридическото лице, което не дава на ловните експерти да поддържат запаси, които са допустими, с трофейни качества, които са оптимални, се стига до това животните да навлизат в селскостопанските площи и да правят поражения. Така че този проблем го има. Установихме там как е притиснато Ловното стопанство да не отчита като приход или пък да му се вадят от приходите. Примерно целева субсидия, получена по земеделските плащания, е счетена като печалба. Това не е печалба, това е целева субсидия. Тя не зависи, няма нищо общо с Договора за съвместна дейност, обаче Ловното стопанство е накарано да извади тази сума от разходите, за да може по-голяма част от печалбата да бъде преразпределена за частното юридическо лице. По договор юридическото лице трябва да инвестира всяка година – тази справка обаче я имам, ето я [[показва]]– около 150 хил. лв. Последните пет години средно е инвестирано около 40 хил. лв. на година, тоест има неизпълнение на договора. Защо не е прекратен? И аз това питам, да, защо не е прекратен? Освен че не е прекратен, по-интересното е, че там приходите от лова на елени е толкова добър, че излиза на печалба. Това е едно от малкото стопанства – има едно-две стопанства с „Витиня“, които излизат на печалба. В повечето случаи приходите покриват една десета от разходите, тоест абсолютно нерентабилна е цялата тази работа, от което печелят юридическите лица за сметка на държавата. В случая имаме добри печалби – те са над целевите, но тези печалби също не покриват разходите. Ловното стопанство инвестира около 400 хил. лв., а приходите са 300 – просто надвишават целевите, тоест имаме непокриване и на разходите. Един хитър ход защо не се покриват? Трябваше да се инвестират в ловни бази. Вместо в ловни бази в момента юридическото лице е решило да инвестира в подвижен фургон, така наречения ловен фургон, който да бъде приписан като ловна база. Ние видяхме в договора, че вместо да остане тази инвестиция в полза на ловното стопанство завинаги, каквато е логиката на тези договори, е предписано накрая на договора частната страна да си прибере фургона. А даже вече си е прибран! Същото е и за колите. По тези договори често юридическите лица инвестират в техника, която се предоставя на ловните стопанства. Тук юридическото лице се е изхитрило и е предвидило инвестиция в джипове, само че за пет години. След пет години си ги прибира. [[Реплика от народния представител Бюрхан Абазов.]] Това колко струва, кое струва, това го видяхме в „Извора“. Там е много интересно – едни муфлони, отидохме и ги видяхме в оградата, закупени от Чехия ли, от Полша ли за 4000 лв. бройката. Всеки ловен деятел, който чу сумата, се изсмя и каза: „Това е абсурд.“ Освен че е супер скъпа цената, ние отидохме до оградата и видяхме още нещо по-притеснително – че муфлоните всъщност не бяха първо качество трофеи, а бяха самоубийци – тези муфлони, които, като им израснат рогата, ги убиват рано или късно. Тоест там бяха купени едни животни просто да бъдат стреляни. Точно в това стопанство и самите муфлони изчезват. Мисля, че отстрелът е изключително нисък и даже спадащ. Кажете как изчезват муфлоните от ограда, без болести, без нищо? Това се наблюдава и в други ловни стопанства, но там беше най-силно изразено. Кадруването. Всички го казват, всички го признават, никой обаче не смее да излезе да говори, както аз често си позволявам, с извинение. Кадруването си е сериозен проблем. Конфликтът с дружинките. Имаме го и в други стопанства, и там го има. Това е, защото силата на юридическите лица е такава, че те си позволяват да взимат животни от съседните ловни територии, да ги вкарват в оградите, най-често става дума за прасета, и да си ловуват тайничко в оградите. Това го получихме на няколко места като тайна информация, само че аз не мога да го напиша в докладите и оценките, защото просто е на ухо от хора, които са съвестни, и аз им вярвам.
Времето Ви, господин Дунчев.
Пропуските при отчитането на отстрела – няма го не само в „Дунав“. И това, че едни и същи лица ловуват не само в „Дунав“, има го и в много други стопанства, това се вижда, когато разгледате разрешителните за лов, вижда се, че са крити животни, крити са трофейните им качества, за да може да не се плащат реалните цени, тоест имаме и тук ощетяване. Като попитам колегите защо се случва това, те казват: тези хора са толкова богати, че даже и за животните не искат да платят.
Благодаря Ви. От „Изправи се БГ! Ние идваме!” – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, колеги народни представители! Господин Дунчев, във Вашето изложение, в изказванията и въпросите на колегите народни представители прозвучаха определени проблеми в управлението на ловните стопанства, ловните бази, ловните територии. Моят въпрос е следният: дали сте установили необходимост от определени промени в законодателството на страната, така че да се отстранят дадени непълноти, несъвършенства или пропуски в нормативната база и ако това е така, какви действия ще предприеме Изпълнителната агенция за горите, за да бъдат преодолени тези набелязани проблеми чрез законодателни инициативи и, разбира се, чрез правото на Министерството на законодателна инициатива? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте.
Тук идваме до същността на проблема, че Законът за лова и опазването на дивеча – за цялата колегия, без да съм ловец, просто преразказвам думите на всички колеги от сектора, е един архаичен закон. Правен е така, че да се защитят определени интереси, и вече всички са узрели за идеята, че този закон изисква консенсус, равнопоставеност. Защото – само ще Ви дам един пример: ако частните юридически лица в ловните стопанства по тези договори за съвместна дейност плащат по 10 лв. инвестиция на година, държавата – 40 лв. инвестиция на година, то само в съседство на тях има една друга форма на отдаване на ловни територии, която се оказа изключително много по-коректна. Това са държавните дивечовъдните участъци в горските стопанства. Те са около 220 бройки в България, покриват три пъти по-голяма площ от ловните стопанства – ако ловните стопанства са близо 4 – 5% от територията на държавата, то дивечовъдните участъци покриват около десетина процента, останалите 85% са на дружинките, както знаете. В тези дивечовъдни участъци се случва нещо, съвсем по-различно. Там държавата печели директно, без никакви инвестиции, 10 лв. на хектар средно – 8, 9, 10 лв. на хектар, без никакви инвестиции, без никакви други проблеми, частните страни инвестират, юридически лица около 180 на брой в България в момента, инвестират около също 8, 9, 10 лв. на хектар, обща инвестиция около 20 лв. на хектар, от която държавата не губи нищо, само печели 10 лв. на хектар и ето че има форма, при която държавата не вкарва никакви пари, бизнесът вкарват всичките пари, има пълна равнопоставеност, защото там няма скрито-покрито, няма частната страна е по-силна, има определени злоупотреби, но те се решават с прозрачност, така че на пазара и като административен подход в Закона има форма на отдаване на ловни територии много по-прозрачна и чиста и защитаваща интереса на държавата. И може би ще трябва да вървим натам, а ловните стопанства – това с Вас и с колегите, които са в работната група, ще го решим. Може би там изцяло да се концентрира на държавния интерес какво правим с дивеча в България. Заради това действията, които ние предприемаме, са следните. Въз основа на този анализ, както Ви казах вече, има работна група, проведохме предварителни срещи с 5 – 6 от юридическите лица. Те също считат, че ако искат да инвестират пари по начин, по който е не само прозрачен, но и защитава техния интерес, защото те също вкарват пари в една, да кажем, схема, в която много често и те са ощетени – имаме случаи, където колегите от юридическите лица също имат проблеми, те също са готови да се изчисти този проблем. Води се диалог и той ще трябва да прерасне в законодателни решения, с които Вие да помогнете да коригираме Закона за лова и опазване на дивеча (ЗЛОД) . Той изисква и още едно спешно решение, то е как да се постигне равнопоставеност между юридическите лица, ловните стопанства и дружинките. В момента дружинките са изключително разпокъсани, нямат финансовия ресурс да управляват техните територии, там проблемите с бракониерсвото са страхотни – не смогват тези дружинки да се преборят с бракониерите. За дивеча положението също е много зле. В момента с Лесотехническия университет с доцент Михайлов и професор Нинов – нашите професори от Университета, е разработена концепция, която също обсъждаме с всички ловни среди, дали ловните дружинки да не бъдат окрупнени. Да си съществуват, но организационната форма, с която държава си партнира и която е равнопоставена на юридическите лица, да не е на ниво община, която е много по-прилагана по популационния принцип, заложен като основен в Закона, така че на ниво община сдруженията да оперират много по-адекватно с финансовите ресурси, да ги привличат, да се инвестира в ловни специалисти, да се инвестира по-добре в охрана и по този начин да има равнопоставеност с юридическите лица и да се опазва много по-адекватно дивеча. В територията на дружинките проблемите са най-големи. В юридическите лица в дивечовъдни участъци – средни, в ловните стопанства и частните партньори за дивеча нещата са по-добре, с изключение на стопанствата, където частното лице е по-некоректно и злоупотребява. Такива примери според мен от данните, които виждаме, са „Шерба”, „Извора” донякъде, така че имаме стопанства, където не се случват добре нещата.
Благодаря Ви. Преминаваме към втория кръг въпроси. От „Има такъв народ” – заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Четиридесет и първото народно събрание е взело решение, че Изпълнителната агенция по горите ще бъде само и единствено подпомагащ министъра орган и ще изпълнява проверка на така наречените договори за съвместна дейност. То не е дало на Изпълнителната агенция друга функция освен да проверява и да докладва на министъра, защото министърът е принципалът. След като 42-рото, 43-тото, 44-тото, 45-ото – ще видим сега 46-ото, не го е променило, може би е имало причина това да се случи. Въпросът ми е следният: на 18 декември 2020 г. Изпълнителната агенция по горите входира към министъра на земеделието доклада за ежегодната проверка, която е по реда на ЗЛОД. Предполагам, би трябвало да сте запознат с него, в частта му, която касае Държавно ловно стопанство „Извора”. Констатациите са, че не се изпълнява договорът. Въпросът ми е: Вие, господин Дунчев, направихте ли последваща проверка на ДЛС „Извора”, ако сте стигнали до там? И какво се оказва? Преди малко Вие казахте, че когато има неизпълнение на договора, което е констатирано, договорът би следвало да се развали, дали той е развален, дали министърът тогава е действал в качеството си на добросъвестен стопанин и един малко по-общ въпрос: откакто Вие влязохте в Изпълнителната агенция и станахте изпълнителен директор по реда на Закона за лова и опазване на дивеча, колко наказателни постановления бяха съставени и колко от тях влязоха в сила? Защото, реално погледнато, Вие само говорите за констатирани нарушения, нарушения, нарушения, искам да знам колко от тях санкционирахте, защото имате пълното право на това. Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте за отговор.
Благодаря Ви за въпроса, господин Абровски. Това не е ежегодният доклад, който е по Закона, той е чак ноември. Това, което ние сме внесли при министъра, е първа снимка на ситуацията с ловните стопанства. Тя не е обвързваща, няма нужда да караме министъра нищо конкретно да прави освен да прецени какви са следващите стъпки за разрешаване на проблемите. Най-лесно е да им прекратим договорите. Това ще стане рано или късно, защото то няма как да се случи по друг начин, но това ще се случи след Годишния доклад. Това, което ние направихме, не са и годишните проверки, ние анализирахме ситуацията в стопанствата. От тези проверки в „Извора”, както казахте – този доклад си го намерих, виждаме, че през последните години имаме неизпълнени, ето: 2020 г. при заложени инвестиции от 220 хил. лв. са изпълнени само 127 хил. лв., тоест там има неизпълнение. Оправданието е, че има проблем с корона кризата, липса на клиенти. Това е проблем пак на договорите, защото това е основателна причина да не могат да се изпълняват договорите, няма откъде да дойдат приходи, когато всички сме си по къщите, никой не ловува. Въпросът е какво би следвало да се направи? Пропуск в договора, тоест – ние лесно ще скъсаме договора, но не решаваме проблема. Проверихме състоянието на дивеча. Ето го: муфлонът 260, 200, 200, 180, 190 – 2018 г.; 2019 г. – 184; 2020 г. – 173 – намалява. В същото време отстрелът също пада всяка година: 2014 г. – 28, 2020 г. – 5 животни само отстреляни – хем намалява отстрелът, хем изчезва. Приходите проверихме: 2014 г. са били 75, 2015 г. – 170, 2020 г. – 100 хил. Излиза, че приходите не се променят заради това, че има частно партньорство. Тоест самото частно партньорство не води до кой знае каква финансова полза за държавното стопанство. Интересното в „Извора” беше, че освен за муфлоните, за които Ви разказах, сега вече, след нашата проверка, е прекратен договор със свързана фирма, към която са изтичали 15% от приходите като комисиони, със свързани фирми са закупувани фуражи, включително на цени, неколкократно по-високи от пазарните – и за тук са взети мерки от стопанството. Какво сме препоръчали накрая – да не влизаме в детайли. Следва да се извърши проверка относно констатираните пропуски и да бъде изготвен доклад до Агенцията. Тоест търсим мнението на страната, на юридическото лице и ловното стопанство. Получихме такъв договор, взети са някакви мерки, но ние не решаваме крайния проблем за цялата тази неравнопоставеност, за всички тези схеми, защото днес сме ги хванали, утре ще дойдат други и всичко ще си продължи както преди. Затова нашата цел е не да влезем на война с всичките тези хора, някои от тях са супер коректни, изключително добросъвестно се отнасят към ловни стопанства – такъв е случаят с Витиня, донякъде и с Несебър, предишния стопанин, така че има добросъвестни. Идеята е да решим проблема как тези стопанства да се управляват – дали с юридически лица, дали без юридически лица, така че да бъде защитен максимално държавният интерес. Затова нашите предложения да се разтрогват договори ще дойдат чак когато ние имаме решение на проблема. Ако сега скъсаме договорите, губим диалога с всички тези хора. Кои са те? Сами можете да проверите в Търговския регистър всички фирми, кой стои зад тях. Ние сме се виждали с част от тези хора, виждаме, че са разбрани, виждаме, че имат желание, те са вкарала сърце и пари, просто заради липсата на правила са оставени и са имали възможността да злоупотребяват, да се качват на главата на ловните стопанства и на служителите. Самите хора не са лоши, просто липсата на права са създали предпоставки за злоупотреби, които ние трябва да прекратим и да видим в каква посока ще подкараме ловните стопанства. Само да кажа за наказателните – ще се подготвя и ще Ви отговоря. За там имаме справки, които също са публични, на Фейсбук страницата на Агенцията, но за наказателни не съм в час, но ще се подготвя за следващия път.
Благодаря Ви. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Дунчев! Всички разбрахме, че според чл. 9, ал. 12 от ЗЛОД държавните предприятия по Закона за горите могат след провеждане на конкурс да сключат с юридически лица договори за съвместно извършване на дейностите. Разбрахме, че договори се сключват за 15 години, разбрахме, че тази практика е въведена в далечната 2008 г., че в документите на конкурса частните участници трябва да предложат програма за инвестиции и дейности по години, която е под контрола на ИАГ и на министъра. И сега, за да не бавя времето, моят въпрос е: какво е Вашето становище, господин Дунчев, за тези съвместни дейности, има или няма положителен ефект за горите и дивеча? И много бих искала да ми отговорите: служебният министър Бозуков разрешил ли е обявяването на нови такива и ако е разрешил, има ли разлика в условията в сравнение с предишните процедури? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Димова. Заповядайте, господин Дунчев.
Благодаря Ви за въпроса, госпожо Димова. Каква е ползата за нови концесии в ловни стопанства по чл. 9 от Закона за опазване на дивеча? През Агенцията по горите не е минавала такава информация, аз не знам. Последните два такива договора, такива две процедури, са от няколко месеца преди приключване на мандата на предното правителство – единият за „Граматиково“, другият за „Несебър“. Интересни са фирмите, интересни са лицата. По-скандалното е за „Граматиково“, където срещу 15 хил. лв. ежегодна инвестиция се получават около 30 хил. хектара под контрола на едното юридическо лице. Трябва да видим кое беше. Съвместните дейности, тяхната полза – неслучайно обикаляхме, за да придобием обективна представа – има ли полза и каква е тя. Пак казвам, има полза поради това, че това са силни хора с позиции. Това даваше възможност или на техни охрани, или да окуражат охраната на ловни стопанства, да се справят с бракониерите малко по-добре, отколкото е в дивечовъдните участъци, да не говорим в територията на дружинките. Така че там полза за дивеча донякъде има, с изключение на стопанствата, където пък обратното – икономическата сила е използвана за злоупотреби и отстрел на дивеч. Имаме такива няколко стопанства, аз ги споделих. Така че ползите са на някои места плюс, на някои минус. За какво са тези ползи, ще питате, обаче тези, които не са запознати с договорите? За закупуване на фураж. Някои от тях са земеделски производители, много е лесно да купят фураж, други го правят на завишени цени, трети инвестират в коли, които на петата година си ги прибират, четвърти инвестират в сградите. Примерно в „Арамлиец“, в „Черни Лом“ и в „Паламара“ инвестициите – къде на стопанството, къде на юридическото лице, са довели до това качеството на базата да се повиши и през последните 2 – 3 години тези страхотни бази да бъдат продадени, приватизирани от лица, свързани с юридическото лице, тоест виждате, че там инвестициите са използвани после някой да придобие сградите. Така че това е поредният пример доколко са полезни и неполезни – за едни са полезни, за други явно не са толкова полезни тези инвестиции. В какво друго още се е инвестирало? Инвестира се в охрана. Давам Ви един пример. В „Черни Лом“, в оградата, която е концесия, Договор за съвместна дейност – ограда от няколкостотин хектара, около 200, ако не се лъжа, години наред инвестицията в охрана е 60 хил. лв., инвестицията в гориво за охраната е 60 хил. лв. Миналата година дивите прасета са избити заради чумата, инвестицията обаче продължава. Някой за същите пари като миналата година е гледал една празна ограда, отчитал е едни разходи за опазване на една празна ограда и ние питаме: какъв е смисълът от тези инвестиции? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. От „БСП за България“ – втори въпрос? Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Аз ще бъда максимално кратък. Много неща се чуха, мисля, че бяха важни. Моят конкретен въпрос е следният: има ли единна държавна стратегия за развитие на българския лов, какво можем да направим в този смисъл ние, Народното събрание, за да опазим българската гора и българския дивеч? Ако може обаче отговорът да бъде конкретен – първо, второ, трето, четвърто. Надявам се, колеги, ние всички заедно да запретнем ръкави и да направим необходимото, защото топката е при нас. Второ, някои стопанства, особено тези, които имат договори за съвместна дейност, не допускат български граждани на своя територия. По същество, уважаеми колеги, това са частни латифундии. Аз съм живял в Латинска Америка, но, повярвайте, такова чудо не съм виждал и там. Какви мерки предприема българската държава? Разбира се, не е човекът, който ще отговаря сега, но аз бих запитал и министъра на вътрешните работи: какви действия се предприемат – прокуратурата, това да спре? Хората, които искат да берат гъби, да берат горски плодове, ако щете и да се разходят в гората… Крайно време е това да спре! Трето, как да се подобри контролът от страна на държавните предприятия върху ловните стопанства по отношение на противопожарната безопасност и изсичането на горския фонд? Миналата седмица имах въпрос към премиера относно пожарите – това е една изключително болна тема, колко са инвестирали тези...
Господин Куминев, времето.
Приключвам. Какви инвестиции има по отношение на противопожарната безопасност – един изключително важен проблем? Благодаря.
Благодаря Ви и аз. Процедура.
Благодаря, госпожо Василева. Уважаеми колеги, понеже гледам, че времето напредва, не знам дали по процедура не трябва да искаме удължаване до края на точката.
Има комисии, насрочени за 14:30 ч., така че, опасявам се, че едва ли ще успеем.
Жалко, щеше да стане интересно.
Благодаря Ви. Декларация от името на група? [[Реплики.]] Прекъснахме отговора на господин Дунчев. Добре, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! В момента две важни теми за България се управляват в пълна липса на прозрачност от служебното правителство. Едната тема е мигрантската и бежанска криза пред България. Когато преди месец алармирахме за идващата криза, не бяхме чути. Дори служебното правителство и много от партиите тук в парламента си позволиха да подходят с ирония към проблема. В момента тайно се ремонтират лагери и подготвят нови терени, които да приемат бежанци и мигранти, без никаква прозрачност и отчетност за това пред българското общество. Министри в последните няколко дена загрижено коментират, че няма средства за управление на кризата. Казват как Министерският съвет ще предложи промени между двете четения на Закона за държавния бюджет, за да се осигурят средства за полиция, армия и приемни центрове. След като бяхте предупредени за идващата криза, защо не го направихте още при внасянето на актуализацията на бюджета, която беше внесена в началото на този месец в Народното събрание, а сега полупрозрачно правителството ще иска допълнителна актуализация на вече внесен от правителството бюджет? Това ли е професионализмът и прозрачността на кабинета на Радев? Изтеглете бюджета, актуализирайте го и го внесете пак. Ние в парламента ще постъпим отговорно. Вчера стана ясно от изявление на представители на Министерския съвет, че ще приемем бежанци по линия на Европейския съюз и НАТО. Досега българските правителства винаги са били отговорни и солидарни в рамките на тези два съюза. Помагали сме на останалите държави членки и на Комисията, защото България е външна граница на ЕС и също разчита на тази солидарност. Именно защото сме били честни и открити, премиерът Борисов успя да договори 160 млн. евро допълнителни средства, физическа помощ и техника за охрана на нашата граница, за да не тежат тези разходи изцяло на българския бюджет. Успя да поддържа добри работни отношения с Република Турция, които намалиха натиска над българската граница, която искаме да напомним, се явява и външна граница на Европейския съюз. Натискът върху нашата граница е натиск върху всички останали страни членки. Служебното правителство на Радев трябва незабавно да настоява пред Съвета на Европейския съюз за целево финансиране, за да се подготвят външните граници на ЕС в България и Гърция за идващата вълна; да постави въпроса и да търси съмишленици между държавите членки за незабавно насочване на средствата на ЕС за хуманитарна помощ с цел подпомагане на приемащите в момента бежанци държави, съседни на Афганистан, както и постигане на споразумение с тези държави по аналогия на споразумението с Турция от 2016 г., за да предотвратим проблема преди да е стигнал собствените ни граници. Затова обаче трябва активна външна политика, трябва авторитет и достъп, които президентът Радев не притежава. Втората тема, която служебното правителство на Радев развива потайно, е процедурата по придобиването на още една партида бойни самолети F-16. Ние знаем, че правителствата на Румен Радев имат афинитет към процедурите за придобиване на самолети, и това винаги става на тъмно. Какво всъщност става ясно, че е свършило служебното правителство от отговора на моя въпрос до министъра на отбраната? След като е получен отговор на искането за цени и наличности през пролетта на тази година, са продължили преговорите за придобиването на вторите осем самолета. Правителството сега е пратило искане за обвързваща оферта с точни цени и дати на доставка. Отговорът фактически ще представлява проектодоговор за новите F-16. След получаването му Министерският съвет ще внесе в Народното събрание проект за инвестиционен разход вече със съответно точните параметри на договора за доставки и за цени на оборудването. Веднага след евентуалното му приемане от Народното събрание, следващият кабинет трябва да подпише договора. Важното е да се знае, че този документ има и срок за валидност, с който следващото Народно събрание ще трябва да се съобрази. Впрочем това е пътната карта, изготвена от правителството на ГЕРБ, само че за следващото редовно правителство, за да може да проведе своите политически разговори за подкрепа на този проект. Но все пак със задоволство констатираме, че правителството на Радев е осъзнало, че продължаването на тази политика е правилен подход. Все пак приветстваме, че са решили да не бавят и ревизират покупката на нови осем самолета, защото това е отговорното решение – да се продължи политиката на ГЕРБ в областта на отбраната. Само не разбираме защо това се прави в пълен мрак. Дори се стигна до безумието вчера пресцентърът на Министерството на отбраната да опровергава собствения си министър. Защо е цялата тази потайност, след като този процес трябва да е публичен? Може само да предположим, че се държи в тайна заради многото тежки думи, които бяха казани по темата през последните години – как придобиването на F-16 ще застраши влизането ни в еврозоната, как покупката им било търсене на политическа индулгенция или чадър от страна на САЩ към Борисов и много, много други подобни. Явно Румен Радев е осъзнал колко неверни са всичките тези твърдения и че това е единственият правилен подход, защото противното би било тежка ирония. А може би има други поети ангажименти, които за разлика от тези към съюзниците ни от Северна Македония имат своето продължение. Темата за придобиването на следващите F-16 трябва да е публична, както беше при закупуването на предните осем и мястото на този дебат е тук, в парламента. Правителството на ГЕРБ винаги е информирало в пълен обем народните представители още при самото планиране на процедурата. Ние знаехме откъде идват парите и как ще бъдат осигурени, а служебното правителство на Румен Радев има ли план? Нека бъдат така добри да дойдат и поне в Комисията по отбрана да ни запознаят какво са извършили. Благодаря, госпожо Председател. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Гаджев. Моля за отговор на въпроса от „БСП за България“. Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Благодаря на Минчо Куминев, защото повдигна основния проблем, повдигна въпрос по основния проблем с ловните стопанства и опазването на дивеча в България, а това е, че държавата няма стратегия. Имаме стратегия за горите, но нямаме стратегия за животните, за дивеча и за тяхното опазване. Защо? Защото такова изискване няма в Закона за лова и опазването на дивеча. Надявам се скоро да имаме, защото без стратегия се случва това, което се случва сега – вместо да се защитава един държавен интерес с визия, всъщност работим за визиите на определени хора, а трябва да го променим и да е една обща визията и на хората, и на държавата. Какво може да направи Народното събрание за гората и дивеча? Може да направи това, с което вече започнахме в Агенцията по горите – тотална прозрачност, тоест правила в законите, които гарантират тотална прозрачност в горите. Вече имаме публични регистри за всичко и нашата администрация има публична информация за всеки служител с професионална биография, за да може, когато утре се срещне с него, да разберете кой е – дали е случаен човек или доказан експерт. Следващата задача е да защитаваме вече професионалистите при нас, а това се изисква и по Закон. Професионалистите в горите, в лова никой не ги защитава, а са основните, които носят наказанията, между другото. Да се създадат условия за публично участие и точно такова участие примерно изискахме, а и вече се изисква, въпреки че Законът не го изисква. Като указание ние сме го спуснали на регионалните дирекции по горите, когато се издават заповеди за ограничаване на достъпа до ловни територии, това да се прави единствено и само след публично обсъждане, за да се поканят. Ние го направихме тестово в две стопанства – „Витиня“ и „Мазалат“, поканихме заинтересованите страни и постигнахме тотален консенсус с всички – ловци, туристи, природозащитници, застанаха на една линия и взеха решения, с които да не ограничат територии, така че да се спре бракониерството, но да се опазят туристическите маршрути и да се създадат възможности ловците да си опазят дивеча. Така че този консенсус е абсолютно възможен и ние го доказахме. Създадохме изискване: когато се ограничава достъпът, за това говореше и господин Куминев, изискването е да се посочат като основания само ловно-стопански основания, които са базирани на ловно-стопанския план, а не да си изсмуче някой от пръстите: там аз ще ловувам и ще спра достъпа. Ето как могат да се променят правилата даже и без промени в Закона, но ние го правим заради добрата воля, но за да се закрепи и следващите да не могат да го променят, разчитаме Вие да го доразвиете в законите. От наша страна ние ще съдействаме с нашия опит, който вече сме създали. Благодаря.
Благодаря Ви. От „Демократична България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Дунчев, за съжаление, сме в края на заседанието, вероятно няма да имате възможност да ми отговорите на този въпрос, колкото и да беше важно това, но колегите от ГЕРБ решиха да изнесат декларация, част от която съдържа класифицирана информация от вчерашното заседание на Комисията по външни работи, но това вероятно ще е обект на друг разговор. А колкото до важността на темата, със сигурност тя е важна и доколкото части от българската територия с определено предназначение биват пренаправени в частна полза за хора, които ограждат тези терени, които имат възможността да се ползват от държавния бюджет, тук имам една бележка към господин Дунчев. Всъщност възвръщаемост няма и това са загуби, а възвръщаемост има чак тогава, когато е над 100% от вложените средства. Тези стопанства работят на загуби и са основно загуби от държавния бюджет, независимо че те са под формата на дървен материал, който се добива от съседни стопанства. Моят въпрос, ако все пак имате възможност, е: по начина, по който се сключват тези договори за съвместна дейност, кой осъществява контрола и какъв е капацитетът за осъществяване на този контрол? Доколкото знам, всъщност ресурсът във Вашето ведомство е доста нисък за това. Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте за отговор и приключваме след този отговор.
Само ще кажа, че инвестициите на година са около 4 – 6 милиона за противопожарни мерки, господин Сандов. Ние сме изискали сега още два милиона за нови джипове на Агенцията по горите и обучение и екипировка и още за хеликоптери няколко милиона. По отношение на контрола в ловните стопанства законът изисква контрол да се извършва от Агенцията по горите и регионалните дирекции по горите. Моята преценка е, че през годините това е извършвано формално поради ред причини. Надявам се оттук нататък това да се промени, особено ако променим и правилата, тъй като самите колеги признават, че е трудно да се проверяват хора, които всеки момент могат да се обадят и да ги уволнят или да ги пратят на друго място, където те не биха искали да работят. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Мисля, че няма време вече за въпроса от „Движение за права и свободи“. Ще продължим другата седмица, предполагам, това изслушване. Заповядайте – за процедура.
Уважаема госпожо Председател, тъй като е последният въпрос, моля да удължите времето с времето за декларацията, която колегите от ГЕРБ-СДС прочетоха тук.
Първо, няма такава процедура и, второ, господин Абазов, след това има отношение по пет минути, а шест групи по пет минути са 30 минути, така че много още има до края на това изслушване. Ако искате, можем да го оставим за другата седмица. Да, следващата седмица ще продължим от ДПС плюс изразяването на отношение. Мисля, че така е най-добре, за да не пропускаме комисиите днес. С това приключваме и днешното пленарно заседание. Следващото заседание е утре в 9,00 ч. [[Звъни.]]