Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Шановні колеги, готові до реєстрації? Увімкніть систему „Рада”. [[16:01:24]] Зареєструвалися в сесійній залі 396 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, на вимогу двох фракцій – фракція "Блок Юлії Тимошенко" та фракція "Наша Україна - Народна самооборона" – оголошую перерву на 30 хвилин. [[Шум у залі]] Оголошується перерва на 30 хвилин. От коли закінчимо розклад питань, які визначені на сьогодні, тоді і закінчимо роботу. Перерва до 16 годин 30 хвилин.
На вимогу двох фракцій була оголошена перерва на 30 хвилин, фракції проводили консультації. Про результати консультацій поінформує Верховну Раду України Сергій Соболєв, фракція БЮТ.
Шановні колеги, шановний головуючий, для нас сьогодні є принциповим одне питання, і в який спосіб воно буде вирішено, це воля в кінцевому варіанті і цієї сесійної зали, і тієї більшості, яка повинна сформуватися під вирішення цього питання. Ми вважаємо, що без вирішення питання голосування по законопроекту, а таких законопроектів є декілька, і ми готові підтримати законопроекти, які внесені або від членів нинішньої коаліції, або підтримайте тоді принаймні наш законопроект, який регулює безпосередньо питання мораторію тимчасового, підкреслюю, мораторію на тарифи безпосередньо комунальні і на ціни на газ. Ми вимагаємо, щоб це питання ще раз було поставлено на голосування, бо без вирішення цього питання неможливо вирішити ключове питання: яким чином наші співгромадяни будуть безпосередньо зустрічати це неймовірне підняття цін. Другий варіант, який ми оголосили на Погоджувальній раді, він так само, я переконаний, влаштував би абсолютну більшість в сесійній залі, а саме головне, це влаштувало б, я переконаний, і більшість наших громадян, щоб згідно з Конституцією право зупинити рішення НКРЕ було делеговано Кабінету Міністрів України. Те, про що заявляли представники фракції Регіонів, що це не є компетенція Верховної Ради, ми пропонуємо вихід із цієї ситуації, щоб це право було делеговано Кабінету Міністрів і Кабінет Міністрів вирішив обґрунтованість підняття ціни на газ, і безпосередньо це дало б змогу вийти із тієї кризової ситуації, коли зрозуміло, що неплатежі за газ, а далі і за комунальні платежі, будуть сягати фактично 50 відсотків. Саме тому ми б наполягали на тому, щоб в такому порядку це було поставлено на голосування. Відповідний проект постанови зараз буде розданий, ми його підготували. І поки ми проголосуємо варіант проекту закону, далі в проекті постанови можливе вирішення цього питання. Тому ми наполягаємо на тому, щоб питання тарифів на комунальні платежі і питання ціни на газ було вирішено сьогодні, бо завтра буде пізно. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, давайте домовимося організувати нашу роботу таким чином: якщо буде внесено і зареєстровано відповідний проект постанови для того, щоб зняти напругу, я поставлю його також на голосування. Поки що проекту постанови немає. А чекати поки ви запропонуєте, нема потреби. Тому, шановні колеги, відповідно. [[Шум у залі]] Шановні колеги, відповідно до розкладу, шановні колеги, ще раз прошу, давайте домовимося таким чином: запропонуєте проект постанови, зареєструєте в установленому порядку, я його поставлю на голосування. Буде він готовий сьогодні – сьогодні поставлю на голосування, завтра – завтра поставлю на голосування. А зараз, шановні колеги, відповідно до розкладу на вівторок на 7 вересня ми мали з вами розглядати проект Закону про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]]. Про що йдеться, шановні колеги? Щоб уніфікувати терміни перебування на посадах голів і депутатів місцевих рад. Але у зв’язку з тим, що засідання комітету не відбулося і комітет не прийняв рішення, я прошу Верховну Раду України, щоб ми відклали розгляд цього питання. З доручення комітету провести засідання і висловити свою позицію з цього приводу. А зараз, шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" (щодо утворення рад) (реєстраційні номери: 7069, 7069-1, 7069-2). Доповідачі народні депутати України Анатолій Матвієнко, Олександр Чорноволенко і Валерій Писаренко. Співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Микола Трайдук. Пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Я її ставлю, поставлю зараз на голосування про розгляд цього питання за. [[Шум у залі]] Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[16:37:12]] За-237 Рішення прийнято. Будь ласка, Анатолій Сергійович Матвієнко. Прошу, мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Українська республіканська партія „Собор”, блок „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги, я розумію, що будь-яке питання можна розглядати під політичним якимось кутом зору, але я хотів би мінімально щоб ми політизували ситуацію в розгляді цього питання порядку денного. Що передбачається моїм законом? Найперше я користувався тим, що місто Київ нічим не відрізняється, і громада міста Києва нічим не відрізняється від будь-якої громади міст нашої України, а саме: в місті Києві не дозволено вирішувати Київраді самостійно питання адміністративного поділу, утворення або не утворення районів і, відповідно, районних рад. Мені видається, що це є порушення і тому одна із норм, яка вводиться за моєї ініціативи в цьому законопроекті – це дати право Київраді або, відповідно, громаді через референдум вирішувати питання власне адміністративно-територіального устрою, утворення або не утворення районів. Друге. Ми, політизуючи всі наші відносини, заводимо ситуацію в місті Києві до некерованості. Я собі не представляю як ми оберемо, для прикладу, ради в цьому році, а через 2 роки оберемо міську раду і міського голову. Це буде така какофонія, яка в десятки разів перевищуватиме безпорядки, які існують сьогодні у місті Києві. Тому я не скриваю як би своєї ініціативи другої і заводжу у спеціальний закон норму, яка передбачає можливість ще до виборів вирішити проблему утворення або не утворення рад районних у місті Києві. І останнє, що я хотів би сказати, що жодна практика світова навіть на території СНД так довго не триває, як наша практика ще радянської доби. Тому мені видається, що ми повинні рухатися все-таки за світовим досвідом і дати право громаді самостійно вирішувати питання організації влади.
Дайте можливість завершити.
Я завершую, ще одну тільки тезу. При цьому я хотів би заспокоїти всіх, хто каже, що це є некерованість, оскільки ні у Львові, ні в Одесі, ні у Харкові, ні в інших великих містах люди не йдуть сьогодні і не вимагають утворення рад, це більше 300 мільйонів щорічних видатків, по-перше. По-друге, це не керованість, це все-таки зловживання, які на місцевому рівні є суттєві. І третє, я хотів би звернутися до виборців, що ми не погіршуємо умови надання послуг. Оскільки райони зберігаються, там утворюються адміністрації, які надають послуги, тобто ми не відділяємо послуги від людей. Дякую за увагу.
Дякую. Чорноволенко Олександр, будь ласка. Прошу дати нашому колезі можливість пройти до трибуни. Шановні колеги, він доповідач, доповідач, ну що ви.
Шановні друзі, ну по-перше, я, Володимире Михайловичу, я хотів би звернути вашу увагу, що там є мої постанови про неприйнятність, про обидва закони і Матвієнка, і Писаренка – про неприйнятність. То я хотів би по них теж сказати.
Шановні колеги, якщо не буде підтриманий закон, він тоді буде неприйнятним.
Да, да, да, там є постанови про неприйнятність, тому треба дати час. По-друге, я хотів би сказати по своєму закону. І законом Матвієнка, і законом Писаренка знищується самоврядування в місті Києві всупереч Європейській хартії про місцеве самоврядування. І мова не тільки в ліквідації місцевих рад, яку вони пропонують. Навіть, якщо Київрада не збереться, то згідно закону і Матвієнка, і Писаренка, через два тижні ради будуть в місті Києві ліквідовані. Мається на увазі районні ради. Автоматично, згідно цього закону. Друге. Об’єднується та посада, яка зараз, згідно Закону про столицю, об’єднана, міський голова призначається Президентом головою міської адміністрації. Зараз ця глава прибирається. І замість того пишеться, що Президент може будь-кого призначити головою міської адміністрації. Тобто в Києві ліквідовується самоврядування і на рівні Київської міської ради. Бо виконавчою владою у місті Києві буде керувати міська адміністрація, яка очолюється людиною, призначеною Президентом, не з числа обраного міського голови. не обраний міський голова, а будь-яка людина. І ця рада буде підзвітна і підконтрольна Київській міській. і ця адміністрація не буде підзвітна Київській міській раді. Тепер коротко про суть мого законопроекту. Я пропоную, щоб не Київська міська рада визначалася, чи будуть, чи не будуть районні ради, а щоб це визначали кияни на референдумі, який має проводитись за півроку до виборів. І якщо не буде прийнято рішення про розпуск рад, то ради залишаються. І наступний референдум.
Дайте можливість завершити.
закінчити. Ну і звісно, що в разі, якщо ж таке рішення буде киянами на референдумі прийнято, то тоді районні ради, значить, районні адміністрації підзвітні і підконтрольні Київській міській раді. З цією моєю нормою погодився навіть Комітет з місцевого самоврядування і державного управління, який повністю підконтрольний Партії регіонів, і, до речі, рекомендував долучити до інших законів. Але цього мало. Очевидно, що в моєму законі нема такої дурниці, як ліквідація положення про те, що київський міський голова призначається головою адміністрації. Очевидно, що в моєму законопроекті залишається старе положення, що Київська міська рада делегує свої повноваження своєму виконавчому, виконавчому органу – Київській міській державній адміністрації. І очевидно, що зберігається положення, якщо кияни висловились за або розпуск, або ліквідацію, або створення районних рад, то Київська міська рада відповідно до Закону про референдум може заперечити це положення двома третинами голосів з наступним затвердженням на референдумі. Тобто це положення повністю делегується щодо районів у місті Києві Київській міській громаді, як це і має бути у будь-якому місті з районними поділами України. А щодо цієї спроби, яка зараз відбувається, то це спроба ліквідувати самоврядування, ліквідувати демократію в Україні, і призведе вона до того, що Україна буде повністю ізольована від демократичних країн, і ми будемо мати статус Північної Кореї і інших країн з тоталітарними режимами у світі. Дякую за увагу.
Дякую. Валерій Писаренко. Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Шановні колеги, я хотів би додати ремарки до тих законопроектів, які подані, і, можливо, охарактеризувати той законопроект, який я зараз буду пропонувати вам прийняти за основу. Насамперед ми повинні з вами розуміти, що сьогодні ми з вами не приймаємо рішення про ліквідацію районних рад у місті Києві. Ми сьогодні з вами приймаємо рішення лише до повернення Києву тих повноважень, які сьогодні мають всі міста України. У нас залишалось одне місто, в якому територіальна громада була обмежена у своїх повноваженнях. Сьогодні це повноваження повертається законом, який, я сподіваюсь, ми сьогодні з вами ухвалимо у цій сесійній залі. Якщо говорити простою мовою, то треба розуміти, сьогодні в Києві, крім Київської міської ради, де у нас працює 120 депутатів, є ще 627 депутатів районного рівня, які також обіймаються сьогодні питаннями Києва. Це можна порівняти, якщо Верховна Рада налічує 450 депутатів, які працюють на всю державу, то у Києві таких депутатів сьогодні більше 700, і вони всі сьогодні мають видатки з бюджету на них, сьогодні кияни платять за те, щоб ці депутати займалися власними справами. Я сьогодні дуже добру фразу почув на комітеті від одного з членів комітету, коли розглядалось це питання, що 600 депутатів в місті Києві – це 1 тисяча 200 ларьков, які сьогодні торгують всіма необхідними речами. Тому на сьогоднішній день ми з вами приймаємо рішення про розвантаження Києва від бюрократії, про розвантаження Києва від тих людей, які замість того, щоб працювати на киян, займаються своїми власними справами і бізнесом. Я думаю, що це буде першим шляхом на покращення системи управління столицею України. І я просив би, Володимир Михайлович, сьогодні розглянути питання в цьому законопроекті, який був зареєстрований мною і моїм колегою Пилипенком.
Дайте можливість завершити. Прошу вас.
В нашому законопроекті ми врегулюємо лише одне питання щодо повернення повноважень на утворення або не утворення райрад. І тому воно не потребує фактично там доопрацювання у другому читанні. Я пропоную прийняти його не тільки за основу, але і вцілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тепер нам потрібно заслухати рішення комітету. Трайдук Микола Федорович. Микола Федорович! Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Законопроекти, авторів яких ми тільки що вислухали, були предметом розгляду на засіданні Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування 7 вересня 2010 року. Відповідно до Закону України „Про столицю України місто-герой Київ” територіальна громада міста Києва та Київська міська рада не наділені правом вирішувати питання про утворення, не утворення районних у місті рад. Тоді як відповідно до Закону про місцеве самоврядування таке право існує в інших містах. У законопроектах пропонується удосконалити існуючий правовий статус місцевого самоврядування в місті Києві шляхом надання територіальній громаді міста Києва та Київській міській раді права приймати рішення про утворення чи не утворення районних у місті рад, а також закріплення порядку прийняття такого рішення. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку пропонує законопроект реєстраційний номер 7069 прийняти за основу за умови відповідного корегування в частині найдених, наведених висновків зауважень і пропозицій. Пропозиції щодо прийняття вказаного законопроекту за основу підтримало 9 з 11 присутніх членів комітету. При доопрацюванні законопроекту до другого читання народні депутати України, члени комітету, вважають за доцільне доповнити його таким положенням: „Районні у місті Києві державні адміністрації підзвітні і підконтрольні Київській міській раді”. Щодо. що стосується законопроекту 7069, внесеного народними депутатами Семиногою та Чорноволенком, то вказаний законопроект не було підтримано членами комітету. голосування щодо законопроекту 7069-2, внесеного народними депутатами Писаренком та Пилипенком, підтримало 6 членів комітету з 11 присутніх за основу. Підтримуючи ідею авторів законопроектів, враховуючи висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України та беручи до уваги, що законопроект про внесення.
Дайте можливість завершити виступ.
підтримала більшість від складу комітету, комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" [[реєстраційний номер 7069]] при розгляді в першому читанні прийняти за основу. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Проводиться запис. За і проти. Шановні колеги, слово для виступу має Михайло Васильович Чечетов. Потім Чорноволенко буде виступати.
Уважаемые коллеги! Мы сегодня не рассматриваем вопрос о ликвидации районных советов в городе Киеве. Мы сегодня рассматриваем вопрос о уравнивании в правах Львовского городского совета, который, воспользуясь своим правом, еще 15 лет назад ликвидировал районные советы как наследие советской системы, и Киевского совета. Вы знаете, в середине 60-х годов прошлого века Америка делилась на белых и черных. Черные были ущемлены в правах, но Мартин Лютер Кинг поднял в правах «черную» Америку и 40 лет назад никто бы и думать не мог о том, что удастся представителю цветного населения стать президентом. А сегодня избран Барак Обама! Америка подтвердила свою демократичность. А у нас сегодня получилось, что Львов – белый, Львовский совет, а Киевский совет – черный. Львовский совет имел право ликвидировать советы районные, а Киевский – нет, это отсутствие равноправия, мы нормальную Украину не построим. Поэтому сегодня предлагается уровнять в правах Киевский совет, Львовский совет, Харьковский совет, Запорожский совет в части и организовывания, образования и в части ликвидации районных советов. И если Киевский совет сочтет целесообразным, исходя из экономии средств, исходя из того, что скудные ресурсы нужно бросить на социальные проблемы, на поддержку наименее обездоленных слоев населения, а не плодить чиновников, примет такое решение, он будет действовать в рамках действующего законодательства. Поэтому я еще раз акцентирую на главном, мы сегодня не решаем вопрос ликвидации районных советов. Мы сегодня решаем более серьезный вопрос: уравнивание в правах Львовского совета, который ликвидировал районные советы и Киевского, который возможности такой не имеет. Я предлагаю поддержать закон Писаренко и в первом чтении, и в целом, да. Спасибо.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, на жаль, ви сьогодні вирішуєте саме питання ліквідації районних рад в місті Києві. Бо в разі, якщо протягом двох тижнів після прийняття цього закону, це я цитую і те, що написано у Писаренко, і те, що написано у Матвієнко, тільки в мене цього нема з Семиногою. Так от в цьому разі виявиться таким чином, що автоматично вступає стаття цього закону, яка у вас написана, пане Чечетов, читайте закони, які, за які агітуєте, що автоматично райони в місті Києві не будуть існувати. Тобто Київраді навіть варто не зібратися і тоді повністю автоматично буде ліквідовані районні ради в місті Києві. А райони без районних рад нікому не потрібні. І друга велика брехня, яку ми тільки що тут чули, районні ради жодної копійки з бюджету не тягнуть, бо в них апарат три каліки, а весь апарат – це районні, державні адміністрації. Так от адміністрації залишаються і посилюються. І нарешті, про те, що не хочуть зараз ніхто про це говорити: у киян відбирають право обирати собі керівника виконавчої гілки влади, бо київський міський голова відповідно до цього закону не буде головою міської адміністрації, тобто кияни не будуть обирати міського голову, який автоматично стає головою адміністрації, як зараз. А містом Києвом будуть керувати випадкові люди, призначені Президентом, і, фактично, Київська міська адміністрація стане міністерством у справах столиці у справах державної виконавчої влади. Тільки і того, що вона буде більше підпорядкована Президенту, ніж Кабінету Міністрів. І таким чином, цей закон повністю ліквідовує, повністю ліквідовує самоврядування в місті Києві. Але хочу звернути вашу увагу на те, що після прийняття цього закону Президент стане невиїзним, а ваші рахунки за кордоном закриють і ви теж не зможете.
Андрій Павловський, фракція БЮТ.
Шановні співвітчизники, я хочу сказати, що цим законом є пряме намагання правлячої партії, Партії регіонів, у зв’язку з тим, що у них немає жодних шансів отримати достойний результат у місті Києві, ну, немає довіри у киян до Партії регіонів. Тому щоб не проводити вибори і не визнавати цей факт, то краще ліквідувати районні ради і вже тоді не проводити відповідним чином вибори. Але я рахую, що не можна так робити «сиюминутно». Ми позбавляємо киян конституційного права вибору. І, фактично, ми обмежуємо киян на самоврядування, чого не можна у жодному разі робити. І треба підтримати закон Чорноволенка-Семиноги, а закон такий, дискримінаційний стосовно киян, рахую, жодного. який поданий Писаренком, рахую, у жодному разі не можна підтримувати. Тим більше, я говорю це як корінний киянин, який народився, виріс у цьому місті. Я рахую, що це образа для киян, і хочу звернутися для киян, щоб вони бачили, дивилися, хто їх позбавляє права вибору. І ніхто не має права цього робити. Це право, яке дано киянам. Якщо кияни самі вирішать, треба, дійсно, внести зміни, як пропонує Чорноволенко, і на референдумі це питання на загальноміському це питання вирішити. Інакше жодним чином це буде не демократично. Я хочу запитати, от нам представники Партії регіонів говорять, що в інших містах деяких немає районних рад. То чому ж ви залишаєте у місті Донецьку районні ради, я хотів запитати, а киян позбавляєте такого права: вибрати свого представника від кожного мікрорайону, від кожної вулиці повинен бути представник, який буде представляти інтереси цієї маленької, але громади киян. Цього не можна робити. І робиться тільки із-за того, що Партія регіонів не може виграти в Києві вибори, отримати довіру і повагу киян. Дякую.
Шановні колеги, тепер. Ні, уже виступи відбулися всі. Чорноволенко вніс проекти постанови про відхилення від двох законопроектів. Будь ласка, обґрунтуйте свою позицію. Мікрофон.
Шановні друзі, я вніс про неприйнятність, про відхилення закону Матвієнка і про відхилення закону Писаренка і відповідно Пилипенка. То я просив би не дві хвилин, а чотири, щоб я висловив свою точку зору. Я би просив вас всіх подивитися експертний висновок експертного управління на ці два закони. Там написано все те саме, що сказав я. Про те, що абсолютно не прийнятна процедура ліквідації районних рад, згідно з якими в разі, якщо Київрада не збереться протягом двох тижня, після прийняття цього закону автоматично ліквідовуються районні ради у місті Києві і районні депутати. Тобто це абсолютно антидемократичне положення. Тому я все ж таки хотів би закликати вас при будь-якому голосування у цьому залі приймати рішення тільки у першому читанні. Володимире Михайловичу, я хочу звернути увагу, що ми не повинні зараз ставити цей закон у першому читанні і в цілому. Ми маємо обов’язково будь-яке: чи мій закон буде проголосований, чи моїх опонентів, які ліквідують самоврядування в місті Києві, - давайте приймемо в першому читанні, а на друге читання протягом двох тижнів попрацюємо і внесемо певні правки. Можна якусь прискорену процедуру, хоча я проти цього. І ще раз я хочу звернути, абсолютно неприпустимо обирати в місті Києві міського голову і не давати йому жодних повноважень, тим більше, що нинішній міський голова обраний, ми в нього просто забираємо повноваження у діючого, цим законом, і це неприпустимо. Я би все ж таки хотів, щоб ви прислухались до думки Експертного управління, я хотів би, щоб ви прислухались до думки, яка висловлена в Хартії місцевого самоврядування, бо санкції будуть не проти міста Києва, не проти нас з вами, а проти всієї України. Ми стаємо державою-ізгоєм.
Будь ласка мікрофон включіть Олександру Чорноволенку.
Дайте мені закінчити. Розумієте, ми підставляємо всю державу, заради того, щоб не провести районні ради в місті Києві, заради того, щоб хтось від титулу виконуючого обов’язки замість Черновецького став головою адміністрації. Попов і так керує містом, навіщо нам порушувати всі поняття про самоврядування? Можна ще багато років не проводити вибори в місті Києві, буде керувати не Черновецький, а Попов. Друге. Будуть ті райони, не будуть, давно Черновецький забрав у них всі повноваження. Навіщо порушувати чинне законодавство? Навіщо усталені норми порушувати і не давати висловитись громаді? Хочете ви ліквідувати райони в місті, дайте це громаді, нехай вони висловляться, люди на референдумі, проголосують за, ну їх не буде. І так має бути не тільки в місті Києві. Якщо у Львові чи в Харкові, чи десь ради ліквідували, це погано, повинні референдумом місцеві це визначатися, потрібні ці люди району чи не потрібні? І ще раз хочу підкреслити, жодної копійки районні ради не забирають, або скажімо дуже малі копійки. А 99 відсотків - це адміністрації, і жодної копійки економії від ліквідації рад не буде. І не можуть бути якісь керуючі органи на території структурних підрозділів, на території районів чи міст, чи областей, яких не контролюють місцеві ради, для того вони і повинні бути. Бо у нас районні адміністрації перетворяться на великі ЖЕКи, в яких взагалі сам чорт ногу зломить і ніхто нічого не проконтролює, і навіть Київська міська рада, яка не буде мати. Хоча треба ж сказати, що коли комітет пропонував, щоб вони були підконтрольні міській раді, так це моя пропозиція в разі, якщо кияни висловляться проти цих районів, проти районних рад. Тому я ще раз хочу: друге читання, а взагалі бажано відхилити закони Матвієнка і Писаренка - Пилипенко. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення питання. Звучала пропозиція, з одного боку враховуючи звучність і актуальність цих питань, поставити за основу і в цілому, були заперечення. Тому я звертаюсь до Верховної Ради України на розсуд. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми сьогодні з приводу цього питання приймали рішення по всіх законопроектах, виходячи з часу їх реєстрації, за основу і в цілому. Якщо буде прийнята пропозиція ця Верховної Ради будемо тоді і голосувати. Я ставлю цю пропозицію на розгляд Верховної Ради України. [[17:02:56]] За-247 Пропозиція прийнята. Ставлю на голосування проект закону за авторством Анатолія Матвієнка, це реєстраційний номер 7069. Це проект Закону про внесення змін до Закону України „Про столицю України – місто-герой Київ” для прийняття його за основу і в цілому як закон. Прошу, визначайтесь. [[17:03:35]] За-1 Рішення не прийнято. Другим вноситься на голосування проект закону, реєстраційний номер 7069-1, автори народні депутати Семинога і Чорноволенко, це проект закону про внесення змін до Закону України „Про столицю України - місто-герой Київ”. Ставлю на голосування про прийняття за основу і в цілому як закон цього проекту. [[17:04:15]] За-63 Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ", реєстраційний номер 7069-2. Прошу, голосуйте. [[17:04:48]] За-245 Закон прийнято, дякую. Шановні колеги, Кабінет Міністрів України просить перенести розгляд проекту закону про внесення змін до деяких законів України стосовно набуття права на вчинення певний дій щодо впровадження господарської діяльності, або видів господарської діяльності на підставі декларації у відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства. Нема заперечень щоб відкласти розгляд цього законопроекту? Відкладаємо. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 32 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг" [[щодо врегулювання питань обміну та збереження інформації у рамках міжнародного співробітництва у сфері регулювання ринків фінансових послуг]]. Доповідач – голова Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг Василь Олександрович Волга, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Олександр Іванович Клименко. Будь ласка, мікрофон голови Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законом України „Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг” передбачена можливість обміну інформацією на умовах взаємності між Держфінпослуг та міжнародними організаціями, державними органами і неурядовими організаціями іноземних держав, питань нагляду за фінансовими ринками і установами. 12 березня 2009 року Держфінпослуг було офіційно подано заявку на підписання багатостороннього Меморандуму про взаєморозуміння та обмін інформацією з міжнародною організацією органів страхового нагляду. З 25 червня 2009 року цей меморандум вступив в дію. І станом на 1 вересня 2010 року сторонами, які його підписали є 9 країн, а саме: Австралія, Бермудські острови, Тайвань, Франція, Німеччина, Нідерланди, Австрія, Румунія та Мексика. В даний час заявка України розглядається. Держфінпослуг також докладає зусиль для підписання двосторонніх угод з іншими регуляторами. Здійснюються внутрішньодержавні процедури погодження двосторонніх угод з Австрією, Іспанією, Російською Федерацією, Литвою, Казахстаном. В рамках офіційного візиту Президента Республіки Казахстан Назарбаєва в Україну, який відбудеться 13-14 вересня 2010 року планується підписати Меморандум про взаєморозуміння між Державною комісією з регулювання ринків фінансових послуг України та агентством Республіки Казахстан з регулювання та нагляду фінансового ринку та фінансових організацій з обміну інформацією у сфері нагляду за страховим ринком. Проте в процесі переговорного процесу, насамперед в процесі приєднання до багатостороннього Меморандуму про співробітництво та обмін інформацією розроблено Міжнародною асоціацією органів страхового нагляду іноземними регуляторами висловлювались занепокоєння щодо достатніх норм в законодавстві, які б унеможливлювали неконтрольоване розповсюдження конфіденційної інформації, яка буде надаватися іноземними регуляторами. Як результат: підписання відповідних угод Держфінпослуг з іноземними регуляторами гальмується через недосконалість українського законодавства. З метою розв’язання цієї проблеми вашій увазі пропонується зміни до Закону України „Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг”, зміст яких зводиться до того, що інформація надана Держфінпослуг іноземним регулятором, може надаватися третім особам лише за попередньою згодою іноземного регулятора, який надав таку інформацію. Основними цілями розробки проекту закону є: врегулювання питання охорони професійної таємниці під час міжнародного співробітництва, забезпечення збереження конфіденційної інформації, забезпечення укладання спеціальним уповноваженим органом виконавчої влади у сфері регулювання ринків фінансових послуг двосторонніх та багатосторонніх угод про обмін інформацією з іноземними органами нагляду. В разі прийняття даного законопроекту Держфінпослуг зможе отримувати та використовувати конфіденційну інформацію, одержану від міжнародних організацій, державних органів чи неурядових організацій іноземних держав, для виконання завдань, що визначені законом про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг чи випливають з нього. Будь-яка конфіденційна інформація, одержана Держфінпослуг від міжнародної організації, державного органу чи неурядової організації іноземної держави, становитиме професійну таємницю та зможе бути надана Держфінпослуг третім особам лише за умови відповідної попередньої згоди організації, органу, що надав таку інформацію. Встановлення таких вимог обумовлене вимогами іноземних регуляторів як передумова для укладання угод для обміну інформацією. Прийняття проекту закону забезпечить підвищення ефективності державного регулювання ринків фінансових послуг завдяки обміну інформацією між наглядовими органами та дозволить врегулювати питання охорони професійної таємниці на національному і міжнародному рівнях при взаємодії органів нагляду. Просимо підтримати проект закону у першому читанні та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Олександр Іванович Клименко. Будь ласка, рішення комітету.
Дякую. Шановний Володимир Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці України! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 32 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг" [[відносно регулювання питань щодо обміну та збереження інформації у рамках міжнародного співробітництва у сфері регулювання ринків фінансових послуг]]. Метою даного законопроекту, як сказав доповідач, є забезпечення міжнародної співпраці між органами регулювання ринків фінансових послуг заради ефективного виконання відповідними органами покладених на них повноважень, завдань і функцій, які чітко регулюють правове поле, які також дають гарантії щодо збереження цими органами конфіденційних відомостей про клієнтів та піднаглядних установ. Основними цілями даного законопроекту є: врегулювання питань охорони професійної таємниці під час міжнародного співробітництва, забезпечення збереження конфіденційної інформації, забезпечення укладання спеціальним уповноваженим органом виконавчої влади у сфері регулювання ринків фінансових послуг двосторонніх та багатосторонніх угод про обмін інформацією з іноземними органами нагляду. Прийняття зазначеного законопроекту забезпечить і дасть можливість підвищити ефективність державного регулювання ринків фінансових послуг завдяки обміну інформацією між наглядовими органами та дозволить врегулювати питання охорони професійної таємниці на національному і міжнародному рівнях при взаємодії органів нагляду. Є також висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. У своєму висновку вони зазначають, що даний законопроект може бути підтриманий Верховною Радою України. Відповідно до рішення комітету, яке ґрунтується на поданні представника центрального органу, підпорядкованого Кабінету Міністрів у сфері регулювання ринків фінансів, а також висновків Науково-експертного управління, комітет своїм рішенням прийняв і схвалив його і рекомендує Верховній Раді прийняти даний законопроект як у першому читанні, так і в цілому. Дякую за увагу і прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорювати законопроект? Будь ласка, запишіться на обговорення: два – „за”, два – „проти”. Прошу приз віща народних депутатів вивести на табло. Станіслав Аржевітін, будь ласка, на трибуну запрошую вас.
Шановні народні депутати, я теж пропоную підтримати цей законопроект в цілому. Але я хотів би, щоб ми врегулювали питання або ту пропозицію, яку запропонувало науково-експертне управління. Тому вона є слушною, технічною. І я думаю, після цього ми можемо приймати цей законопроект в цілому. Мова йде про те, що стаття 32, це про міжнародні, про міжнародну співпрацю. І, власне кажучи, нові новації, вони вдосконалюють цю статтю. Є тільки одна новація. Мова йде про те, що тепер конфіденційна інформація, яку отримує наш орган від міжнародної організації, має право передавати третім особам. І в законі, який ми зараз обговорюємо, ця норма звучить так, що цю інформацію можна надавати третім особам лише за умови попередньої згоди організацією, що надала таку інформацію. Це правильно. І науково-експертне управління просить якби завершити оцю фразу тим, щоб додати: „або на інших умовах, визначених цією організацією”. Тобто я пропоную тоді, щоб ми прийняли в цілому цю технічну правку. І статтю 32 пункт 3 викласти в редакції: „Конфіденційна інформація, одержана уповноваженим органом, міжнародною організацією державних” – і далі по тексту – „може бути надана третім особам лише за умови попередньої згоди організації”. Це є діюча норма, вірніше, пропозиція, яка вже прописана. І завершити фразою, яку нам пропонує науково-експертне управління: „або на інших умовах, визначених цією організацією”. В цьому разі, я думаю, ми можемо прийняти цей законопроект в цілому і більше до нього не повертатись. Тому пропоную підтримати слушну технічну пропозицію науково-експертного управління –прийняти цей законопроект в цілому. Дякую.
Шановні колеги! Ніхто не наполягає на виступі? Пропозиція зводиться до того, щоб прийняти за основу і в цілому, врахувавши, врахувавши і технічну правку, яку щойно озвучив Станіслав Аржевітін. І яка є в заключенні науково-експертного управління. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення зміни до статті 32 Закону України „Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг” [[щодо врегулювання питань обміну та збереження інформації в рамках міжнародного співробітництва у сфері регулювання ринків фінансових послуг]] з врахуванням технічної правки Науково-експертного управління, яку озвучив Станіслав Аржевітін. Прошу голосувати. [[17:16:44]] За-249 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про планування і забудову територій" [[щодо будівель закладів освіти, культури, медичного, спортивного і оздоровчого призначення]] [[реєстраційний номер 6023]]. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:17:19]] За-225 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Смітюх Григорій Євдокимович. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Ігор Володимирович Лисов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується законопроект за номером 6023 про планування і забудову територій [[щодо будівель закладів освіти, культури, фізичної культури і спорту, медичного, спортивного і оздоровчого призначення]]. Ви пам’ятаєте, що розглядався аналогічний законопроект за підписом народного депутат Рибака, але, на жаль, тоді депутати не підтримали цей законопроект, хотя суттєво він був доопрацьований мною і моїм колегою Лисовим. Суть законопроекту полягає у тому, що зараз, ви знаєте, враховуючи, що Україна опинилася в будівній кризі, і ця криза продовжується протягом 2010 року, і є нагальна потреба для того, щоб залучити додаткові кошти або зробити всі сприятливі, так сказати, основи для того, щоб вкладалися кошти у вищеназвані об’єкти, які дадуть суттєву, так сказати, які мають суттєву необхідність в нашому суспільстві. Тому пропонується до об’єктів, які не платять збору на розвиток інфраструктури, тому що ці саме об’єкти являються, на наш погляд, об’єктами соціального призначення, то ці кошти, щоб не залучали ці організації, які будують, тому що вони не тільки будуються за кошти державного бюджету, а й за кошти залучених інвесторів, то об’єднати ці об’єкти під егідою того, що їх урівняти в своїх правах. Тому, на мій погляд, надання таких пільг дасть суттєве збільшення і зменшить витрати на такі вкрай необхідні для нашого суспільства об’єкти. Ще раз повторюю, що ці об’єкти будуть охоплювати не тільки фізичну культуру, спорт, а і освітні заклади, і медичного призначення. Тому, враховуючи загальнонаціональну потребу в цих об’єктах, я просив би народних депутатів, враховуючи, що вони обговорювали цей законопроект, проголосувати його сьогодні за основу і вцілому. Дякую за підтримку.
Дякую вам також. Ігор Володимирович Лисов, будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, шановна президія! Законопроект, який сьогодні виноситься до залу, він має суттєве соціальне значення. Всі ми знаємо, що при розбудові територій значно відстають об’єкти соціальної інфраструктури. І ми сьогодні згідно статті 13 і 49 Конституції, де всі форми господарювання є рівними, вносимо на ваш розгляд. Те, що повинно бути в законодавстві, що ці суб’єкти в незалежності від форми власності, які будують об’єкти охорони здоров’я, будують шкільні, дошкільні заклади, об’єкти фізичної культури, мають бути звільнені від плати пайового внеску на розвиток соціальної інфраструктури. Тому що об’єкти, які вони будують, вони і є об’єктами соціальної інфраструктури. В зв’язку з тим, що сьогодні попит на ринку дуже великий, особливо в місцях масового проживання нашого населення. І сьогодні фізична культура стала доступною тільки для еліти. Прийняття цього закону допоможе людям, які планують в цій сфері робити хоч якийсь невеличкий бізнес і створювати більшу кількість місць в школах, лікарнях і фізкультурно-оздоровчих закладах вони мають право більше вкладати грошей і за це менше сплачувати на соціальну інфраструктуру пайового внеску. Це закон. ці пропозиції підтримані двома комітетами Верховної Ради і є позитивний висновок Головне науково-експертне управління. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення, якщо в цьому є потреба. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Звичайно, намагання авторів законопроекту ввести додаткові пільги замовникам, які ведуть будівництво закладів охорони здоров’я, культури, освіти є похвальним, але разом з тим ми можемо. і на сьогодні ті замовники, які здійснюють це будівництво, мають пільги, адже вони сплачують всього 4 відсотки від загального кошторису будівництва, тоді як інші – 10 відсотків, тобто в 2,5 рази менше. Разом з тим, підтримуючи таку ініціативу, ми висловлюємо побоювання, що при будівництві такого закладу, скажімо, як освітнього чи культурного в подальшому може використовуватися для інших цілей, і тому приймати цей закон в цілому неможливо. А якщо приймати, то треба записувати статтю 27-прим., додавати що „будівлі закладів освіти, культури, фізичної культури, спорту, медичного і оздоровчого призначення” і додати „які в подальшому будуть здійснювати свою діяльність на неприбутковій основі”, тому що ці заклади можуть бути побудовані як. і використовуватися як комерційні заклади. Разом з тим, в частині сьомій в абзаці другому там, де виключити слова: „крім будівель закладів культури та освіти медичного і оздоровчого признання”, добавити „закладів фізичної культури і спорту” треба. Тому є такі зауваження і я думаю, що загалом, підтримуючи цю ідею, цей законопроект треба приймати лише в першому читанні. Дякую.
Дякую вам також. Олег Зарубінський, прошу вас.
Олег Зарубінський, Народна партія. В принципі, я погоджуюсь з колегою Карпуком. Я хотів би деякі моменти уточнити, які б дозволили цей законопроект зробити таким, який би досягав своєї мети, а не якихось опосередкованих цілей. Я не хочу сказати, що вони передбачалися авторам законопроекту, але невизначення термінів, завжди породжує можливість і вірогідність неправильного тлумачення в наступному. Я думаю, що сумлінні автори законопроекту не зацікавлені в цьому. Тому ті пропозиції, які зараз я хочу внести, можливо врахувати при підготовці або другого читання, або з цими поправками проголосувати в цілому. Що мається на увазі? Продовжую вашу думку, мається на увазі уточнення в видів зазначених закладів. Це не важко зробити, бо ще раз хочу сказати, очевидно, ви не мали на увазі, що завідомо некомерційними закладами сфери культури є, наприклад, галереї, які дають прибуток, є, наприклад, кінотеатри, які мають чисто комерційний характер і навіть театри. Точно так же до сфери культурно-оздоровчих закладів, спортивних закладів можна віднести і сауни, і різноманітні фізкультурні комплекси, які дають достатньо непоганий прибуток. Тобто вони не відповідають тому критерію, який ви самі визначаєте, в лапках кажу, завідомо некомерційний характер діяльності таких закладів. Так ось сюди мають входити, дійсно, ті, які мають завідомо некомерційний характер. Тоді абсолютно нормально давати пільги тим, хто будує саме такі заклади. Отже, ще раз хочу сформулювати уточнення видів зазначених закладів, краще, ніж автор, ніхто це не зробить. Ще раз підкреслюю, якщо це буде реалізовано, в тому числі і те, що каже колега Карпук, то можна проголосувати і в цілому, але це треба зробити. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ніхто не наполягає на виступі? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про планування забудов територій” [[щодо будівель закладів освіти, культури, медичного і оздоровчого призначення]]. Реєстраційний номер 6023. Прошу голосувати. [[17:26:33]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що тут були незначні зауваження і пропозиції, може, поставити на голосування, щоб підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Я ставлю цю. на голосування пропозицію про доручення комітету підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Тобто щоб на наступний пленарний тиждень ми мали можливість його розглянути. Секретаріат прошу це врахувати у разі позитивного рішення Верховної Ради. [[17:27:12]] За-234 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про органи самоорганізації населення". Нова редакція. Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Немає заперечень? Прошу проголосувати за цю пропозицію. [[17:27:43]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Анатолій Сергійович Матвієнко, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Микола Федорович Трайдук. Будь ласка.
Анатолій Матвієнко, Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна–Народна самооборона". Шановні колеги, прийнятий у 2001 році Закон „Про органи самоорганізації населення”, як виявила практика, і на це є дуже багато зауважень і прохань до Верховної Ради його вдосконалити, всіх тих, хто займається питаннями самоорганізації населення, і тому за ініціативою Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування була створена спеціальна робоча група, до якої увійшли народні депутати України, члени комітету, працівники секретаріату комітету, представники програми розвитку ООН в Україні, Української асоціації місцевих та регіональних рад, Всеукраїнської асоціації сприяння самоорганізації населення та органів місцевого самоврядування. Цією робочою групою була напрацьована нова редакція законопроекту про органи самоорганізації населення і внесена депутатами Омельченком, Матвієнком, Тихоновим, Боднар і Гордієнком на ваш розгляд. Хочу відразу сказати, що він має ряд принципових положень, які, на наш погляд, покращують організацію і поширення самоорганізації населення. Найперше це уточнення понятійного апарату. Друге – це підкреслення неприбуткового статусу органів самоорганізації населення. Розширення та уточнення принципів, на підставі яких здійснюють свою діяльність органи самоорганізації населення. Введення трьох управлінських типів органів самоорганізації населення. Поскільки якщо ви проаналізуєте практику їх сьогоднішнього утворення, то це, як правило, вуличні або домові органи самоорганізації населення, будинкові. А у нас за нашим сьогоднішнім устроєм є органи самоврядування, де є декілька сіл. А як в селі реалізувати питання органів самоорганізації і чи не варто подумати, що саме цей закон міг би відрегулювати ці проблеми. Тому утворено, передбачається цим законом утворення органів самоорганізації на трьох рівнях.
Дайте можливість завершити виступ.
На вищому, там, де є у нас населені пункти, які входять в склад тієї чи іншої ради, на середньому – це вуличні або мікрорайони, і на базовому – це вуличні або будинкові. Цей законопроект є більш струнким. І мені видається, що він буде стимулювати демократичні процеси і заохочувати людей до самоорганізацій. І цим самим він потребує. є підстави підтримати його у першому читанні і доопрацювати з урахуванням тих зауважень, які вами будуть висловлені. Дякую за увагу.
Дякую, Анатолію Сергійовичу. Микола Федорович Трайдук. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про органи самоорганізації населення” [[реєстраційний номер 1444]], внесений народними депутатами Бондаренко, Семераком, Подгорним, також законопроект [[реєстраційний номер 2108]], внесений народними депутатами Омельченко, Матвієнко, Тихоновим, Боднар і Гордієнком, та проект Закону України про внесення змін [[реєстраційний номер 2355]], внесений народними депутатами Борисовим, Гринівим, Жебрівським та Табачником. Комітет відзначає, що необхідність прийняття проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про органи самоорганізації населення” обумовлене неухильним зростанням ролі органів самоорганізації населення в системі місцевого самоврядування, необхідності спрощення процедури створення органів самоорганізації населення та чіткого визначення їх статусу. У висновку загальному Науково-експертне управління вважає, що. управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект [[реєстраційний номер 1444]] може бути взятий за основу за умови врахування висловлених зауважень, а законопроекти 2108 і 2355 доцільно повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Але після обговорення на комітеті дуже ретельному, оскільки три законопроекти містять однакові положення, комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про органи самоорганізації населення” [[реєстраційний номер 2108]], внесений народними депутатами Омельченком, Матвієнком, Тихоновим, Боднар і Гордієнком, прийняти за основу та доручити Комітету Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування доопрацювати зазначений законопроект для розгляду в другому читанні, з врахуванням окремих положень проектів Законів України про внесення змін до Закону України.
Дайте можливість завершити виступ.
за номером реєстраційним 1444 та 2355. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення цього питання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, давайте. я є один із авторів, хто у 2008 далекому році ще підписував даний законопроект, і нам сьогодні необхідно прийняти виважене рішення. Перше, подивитися з точки зору, що даний законопроект в тому виді, який він поданий, пропонується комітетом, є величезним кроком до проведення тотальної адміністративно-територіальної реформи, яка принесе дуже багато бід для України. Я пропоную від імені не фракції, як автор законопроекту, щоб ми все-таки повернули його на повторне перше читання або взагалі запропонували зареєструвати саме новий законопроект про самоорганізацію населення, вилучивши дуже багато неприйнятних норм, які є в цьому законопроекті. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ, мікрофон, будь ласка.
"Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”, Володимир Бондаренко. Я також є автором того закону, який діє сьогодні, а також автором подання іншого законопроекту, який по своїй суті практично збігається з багатьма положеннями запропонованого за основу. Але є речі, які треба сьогодні врахувати і їх немає в тому законопроекті, про який йдеться. Мова йде про те, що ми сьогодні, на жаль, маємо систему, при якій місцева адміністрація не тільки не сприяє органам самоорганізації населення, робить все, щоб їх не було. Адже певна свобода людей розпорядитися своїм подвір’ям, майном на тому подвір’ї, вона завжди дратувала владу, хоча влада ніколи не вникала в проблеми маленьких майданчиків спортивних, підвалів незайнятих, проблеми благоустрою, озеленення і таке інше. Є міста в Україні, зокрема в Запоріжжі, де самоорганізація дійшла до досить високих рівнів. Там працюють дружини по охороні громадського порядку, там люди самоорганізувалися по забезпеченню дитячим харчуванням матерів, які не можуть вийти з дому. Тому ми маємо сьогодні велику практику вже в Україні, яку варто було б узагальнити. Тому я просив би Верховну Раду сьогодні цей закон можливо приймати в першому читанні, але дати доручення, щоб комітет зібрав авторів, всіх інших законопроектів, які туди подавалися, які були раніше і тепер подані для того, щоб ми, як запропонував колега Гордієнко, всі разом там доопрацювали і винесли все-таки прийнятний для України законопроект, який би враховував і ті тенденції, які є, а головна тенденція – це одержавлення, бажання місцевих рад із органів самоорганізації зробити послушні маленькі такі ради на місцях. Тому було би варто це зробити сьогодні, а не приймати отак, як оце попередньо приймалися законопроекти, без обдумування, без обговорення, щоби потім хтось виходив як з Податковим кодексом і пояснював, що ми там помилились, бо ми не читали.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Висновок комітету, який було доведено до вашого відома, прийняти за основу. Головне науково-експертне управління пропонує повернути суб’єктам право законодавчої ініціативи на доопрацювання. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про органи самоорганізації населення” [[нова редакція]], реєстраційний номер 2108. [[17:37:20]] За-7 Є пропозиція, шановні колеги, про направлення на повторне перше читання закону. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме про направлення проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про органи самоорганізації населення” [[нова редакція]], на повторне перше читання. Реєстраційний номер 2108. Прошу голосувати. [[17:37:56]] За-12 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз ми мали з вами розглядати проект Закону про оперативно-розшукову діяльність. Разом з тим комітет звернувся з листом до Верховної Ради України, в якому викладена пропозиція відтермінувати розгляд закону у зв’язку з тим, що працює робоча група і залишились деякі неузгоджені моменти у цьому документі. Немає заперечень? Не треба голосувати? Ні. Дякую. Відкладаємо розгляд цього питання. Теж саме стосується проекту Закону про пробацію. Є відповідне звернення комітету з відповідною аргументацією. Вони пропонують виключити проекти законів з порядку денного пленарного засідання Верховної Ради України 7.09.2010 року. Немає застережень? Так. Теж саме стосується проекту закону, реєстраційний номер 3413, 3413-1. Комітет, за підписом голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності просить відтермінувати розгляд цих законопроектів. підтримуємо це клопотання? А тепер оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішенням третейського суду [[реєстраційний номер 4806]] за скороченою процедурою пропоную розглянути це питання. Прошу проголосувати. [[17:39:56]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Притика Дмитро Микитович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Дмитро Юрійович Шпенов. Будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішенням третейських судів [[номер 4806]]. З часу прийняття Закону України „Про третейські суди” до нього внесено певні зміни. Однак залишаються не врегульованими деякі відносини, пов’язані з оскарженням рішень третейських судів у судах загальної юрисдикції та видачею такими судами виконавчих листів за рішеннями третейських судів. Така ситуація іноді зводить нанівець доцільність звернення до цих судів за вирішенням спору між учасниками цивільних правовідносин. Для усунення зазначених недоліків правового регулювання, здійснення третейського судочинства виникла необхідність доповнити Цивільно-процесуальний кодекс України нормами, які регулюватимуть порядок оскарження рішень третейських судів у місцевих судах загальної юрисдикції, а також видачі такими судами виконавчих листів за рішеннями третейських судів. Зокрема пропонується вирішити питання підсудності оскарження рішень третейських судів, визначити форму та зміст скарги на рішення третейського суду, порядок прийняття скарги до розгляду, процедуру її розгляду, передбачити підстави для скасування рішення третейського суду. Крім того визначаються форма і зміст заяви про видачу виконавчого листа на виконання рішення третейського суду, порядок її розгляду, підстави для відмови у її задоволенні та деякі інші процесуальні аспекти виконання рішень третейських судів. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України, Верховний Суд України і Інститут законодавства Верховної Ради України, Академія правових наук України, Одеська національна юридична академія, Міністерство юстиції в цілому підтримують цей законопроект. Комітет з питань правосуддя.
Дайте можливість завершити виступ.
Комітет з питань правосуддя рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішенням третейських судів, реєстраційний номер 4806, прийняти в першому читанні за основу. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, Дмитро Микитович. Дмитро Юрійович Шпенов. Рішення комітету, будь ласка.
Вказаний законопроект був розглянутий Комітетом з питань правосуддя на своєму засіданні 21 жовтня 2009 року. було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 4806 в першому читанні за основу. В цілому закладена в законопроекті концепція заслуговує на підтримку. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Верховний Суд України, Інститут законодавства Верховної Ради України, Академія правових наук, Одеська національна юридична академія підтримала цей проект. Враховуючи вище наведене, прошу підтримати рішення комітету та прийняти законопроект 4806 у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Ну якщо не буде бажаючих виступати. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Немає бажаючих виступати. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Вношу на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішенням третейських судів]] [[реєстраційний номер 4806]]. Прошу голосувати. [[17:44:30]] За-240 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо виконання рішень Конституційного Суду України]] [[реєстраційний номер 5155]]. Доповідач – народний депутат України Сухий Ярослав Михайлович. Співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Марущенко Володимир Станіславович. За скороченою процедурою прошу розглянути пропозицію. [[17:45:15]] За-214 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні колеги, проект закону розроблено у зв’язку з необхідністю приведення статті 13 Закону України про оплату праці, статей 2, 6 і 10 Закону України про індексацію грошових доходів населення у відповідності до рішення Конституційного Суду України від 22 травня 2008 року, які визнані такими, що не відповідають Конституції України, є неконституційними, зміни, внесені пунктами 66-м, 98-м розділу другим Закону України про Державний бюджет України на 2008 рік. Запропоновані зміни передбачають підтримання купівельної спроможності, встановлених законодавством України соціальних виплат, що мають цільовий і разовий характер, шляхом підвищення державних соціальних гарантій та інших виплат, виходячи з яких визначається розмір соціальних виплат, які і є об’єктами індексації. Тобто ми поновлюємо зв’язок між підтриманням купівельної спроможності, соціальних виплат разового характеру і підвищенням соціальних гарантій, що передбачає необхідність обов’язкового, систематичного перегляду основних державних соціальних гарантій. Вже на сьогодні в сесійній залі зареєстровано і нам роздано ряд законопроектів на виконання саме рішення Конституційного Суду України. Таким чином, шановні колеги, рішення Конституційного Суду є на руках. Воно є законним, воно не оскаржується, не підлягає перегляду. Ми з вами зобов’язані в цій сесійній залі внести необхідні зміни, які нас до цього зобов’язує Конституційний Суд. Нагадую ще раз. Це статті 13 Закону про оплату праці і стаття 2, 6, 10 Закону України про індексацію грошових доходів населення. Реалізація положень зазначеного законопроекту не потребує додаткових видатків державного бюджету України, оскільки не порушує основних засад бюджетного процесу на відповідний рік. Але прийняття, прийняття нашого законопроекту дозволить відновити соціальну справедливість і поправити ті недоречності, які були допущені в 2008 році. Прошу підтримати законопроект за основу.
Дякую. Шановні колег! Від комітету виступатиме Олександр Миколайович Стоян.
Шановні колеги! В чому суть цього закону. До 2008 року діяв Закон про оплату праці, стаття 13 якого передбачала, що, коли визначається мінімальна заробітна плата, інші соціальні виплати. Це погоджується на рівні генеральної угоди, на рівні між роботодавцями і профспілками. В 2008 році уряд Тимошенко, наголошую, приймає рішення до бюджету на 2008 рік, яким фактично записує, що рівень соціальних виплат визначається відповідно до можливості бюджету. Тобто фактично ліквідує норму закону. І ця норма діяла до того часу, коли депутати від фракції Партії регіонів звернулися у Конституційний Суд, щоб той сказав, чи є це конституційна норма, коли нормативними актами відміняються рішення закону. Таким чином було погіршено соціальний стан людей, які отримували мінімальну заробітну плату, допомогу сім’ям з дітьми і інші соціальні виплати. Конституційний Суд сказав: „Це грубе порушення закону”. І ось якраз, виконуючи рішення закону, і я хочу сказати нашим опонентам, що це дуже важлива соціальна норма, ми сьогодні просимо поновити ті норми закону, тобто статтю 13 Закону України „Про оплату праці”. Що ця норма дає? Наголошую, основним завданням прийняття законопроекту є відновлення соціальної справедливості у питаннях оплати праці, індексації грошових доходів населення та підтримання найбільш малозабезпечених верств населення особливо в умовах фінансової кризи і постійного зростання цін на споживчі товари та послуги. Тобто, якщо, скажемо, дійсно, зростають ціни, но тепер буде проводитьсь індексація, як соціальних виплат, тобто мамам з дітьми, малозабезпеченим верствам населення і таке інше, підвищення буде, індексація мінімальної заробітної плати і таке інше. Тобто цей закон, я підкреслюю, по-перше, ми виконуємо рішення Конституційного Суду; по-друге, ми відміняємо ті нормативні акти, якими користувався уряд Тимошенко у 2008 року і призначав соціальні виплати, виходячи з можливостей бюджету, і, по-третє, ми.
Дайте можливість завершити.
по-третє, ми поновлюємо норму статті 13 Закону „Про оплату праці”. Тому, я думаю, ні в кого рука не підніметься не підтримати цей законопроект, бо він є суто соціальний, спрямований на захист всіх верств населення, особливо незахищених верств населення. Дякую за підтримку. Комітет вніс рішення проголосувати за нього за основу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів висвітити на інформаційне табло. Андрій Павловський. Мікрофон, будь ласка.
Дійсно, закон направлений на виконання рішення Конституційного Суду. З іншого боку цікаво юридичний аспект, щоб це не вийшло, як масло масляне, тому що є рішення Конституційного Суду, який певним чином виразив свою думку і призупинив певні положення, які там погіршували соціальне становище наших громадян. І стосовно цього ж Закону про оплату праці, якого казали, треба звернути ще на один аспект, що зараз не виконується стаття 6 цього закону про те, що заробітна плата по першому тарифному розряду повинна бути не менше, ніж мінімальна заробітна плата, тому що по тарифному розряду усім бюджетникам нараховується заробітна плата. Так от зараз різниця складає більше, ніж 300 гривень, тому що по першому тарифному розряду 567 посадовий оклад, а мінімальна зарплата 888 гривень. От і різниця вам в 300 гривень. То єсть кожен бюджетник в нашій країні не доотримує од уряда Азарова по 300 гривень, а кваліфіковані лікарі, вчителі не доотримують, їм не доплачує влада по 500-600 гривень. Я думаю, що люди повинні навчитись захищати свої інтереси, проснутись профспілки, і вимагати те, що людям належить по праву, щоб виконувався Закон про оплату праці і щоб зарплата по першому тарифному розряду дорівнювала мінімальній зарплаті, щоб була виконана нарешті ця норма Закону про працю. А цей закон ми підтримаємо за основу, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Батьківщина” його підтримає.
Так, шановні колеги, обговорення завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету, а саме про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виконання рішень Конституційного Суду України [[реєстраційний номер 5155]]. Прошу голосувати. [[17:52:51]] За-310 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Всі питання, які були заплановані до розгляду сьогодні, обговорено. Верховна Рада прийняла щодо них відповідне рішення. Ряд законопроектів відкладено. Точніше кажучи, перенесено їх розгляд у зв’язку із необхідністю допрацювання. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України буде працювати в пленарному режимі за розкладом на середу 8 вересня 2010 року.