[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 21. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat, és köszöntöm a munkatársainkat is. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának folytatása. A törvényjavaslat T/16118. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/16118/1. számon a honlapon megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását. Jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon rendelkezésre álló 13 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 268 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 122 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 90 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 84 perc, a DK képviselőcsoportjának 66 perc, az LMP képviselőcsoportjának 57 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 54 perc, a független képviselőknek pedig 39 perc áll rendelkezésére. Tájékoztatom önöket, hogy az egyes ülésnapokon rendelkezésre álló, fel nem használt tárgyalási időkeret más napra nem vihető át.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi napon az általános vita megkezdésekor elhangzott az előterjesztői nyitóbeszéd, az Állami Számvevőszék elnökének és alelnökének, továbbá a Költségvetési Tanács elnökének felszólalása, valamint sor került a vezérszónoki és a képviselői felszólalásokra. Most a további képviselői felszólalásokra kerül sor a mai napra rendelkezésre álló időkeretben. Felhívom figyelmüket, hogy a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, soron kívül szót kap Tállai András, a Pénzügyminisztérium államtitkára.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a járvány egy erős, ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban. A magyar gazdaságnak a járvány kitörését megelőző tíz évben elért igen jó eredményei, az erős fundamentumok, valamint a válság kezelése érdekében megtett kormányzati lépések sikere alapján joggal várható, hogy hazánkban gyorsabban épül majd vissza a gazdasági növekedés, mint más érintett országokban. Ennek első bizonyítéka az első negyedéves GDP-adat, hiszen 1,9 százalékkal növekedett a GDP az első negyedévben; az elemzők, a kormányzat, senki nem várt ilyen jó eredményt. Nyilván ennek megvannak a maga okai, beszédemben többek között erre is szeretnék majd kitérni. Mit tartalmaz ezzel kapcsolatban a ’22-es költségvetés? Dinamikus, 5,2 százalékos GDP-bővülést, mérsékelt, 3 százalékos inflációval. Az európai uniós országokban várható hiánycsökkentési trendhez illeszkedően 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycélt. Biztonsági tartalékot is képez a ’22-es költségvetés, ez a GDP 0,4 százalékát éri el. A jövő évben a várt gazdasági bővülés és a fegyelmezett gazdálkodás eredményeként az átmeneti növekedés után az államadósság is újra csökkenő pályára fog állni, ez a GDP 80 százaléka alá fog majd csökkenni, és ez a folyamat tovább fog folytatódni. Engedjék meg, hogy visszatekintsek a magyar gazdaság 2010 óta nyújtott teljesítménye vonatkozásában. A magyar gazdaság 2010-2019 között komoly fejlődést tudott felmutatni. Míg hazánkat 2009-ben a világ egy legsebezhetőbb országaként tartották számon, és a globális válság kitörésének pillanatában az akkori kormány az elsők között fordult a nemzetközi szervezetekhez hitelért, addig 2019-re, tíz évvel később, közben tíz év Fidesz-KDNP-kormányzásnak köszönhetően hazánk gazdasági növekedésében az Európai Unió egyik motorjának számított. Az elmúlt években visszafizettük az IMF-től és az Európai Bizottságtól korábban, az előző válságban felvett hiteleket, és Magyarország képes döntő részben belső forrásokból finanszírozni működését. Ellentétben a szocialista kormányzás időszakával, nem az eladósodás jellemző, hanem stabil és kiegyensúlyozott fundamentumokon nyugszik a gazdaság, ahol az adósságszint is csökkenő pályán állt a járvány kitörését megelőző időszakban. 2013-ban a magyar gazdaság stabil és kiegyensúlyozott növekedési pályára állt, és a GDP 2013 és 2019 között 30 százalékkal, közel 30 százalékkal bővült. 2019-ben Magyarország vásárlóerő-paritáson számolt egy főre jutó GDP-je az uniós átlag 73 százalékát érte el, 2010-ben csupán 66 százalék volt. Most arról szeretnék beszélni, hogy mit okozott a magyar gazdaságnak a koronavírus. Sajnos a világjárvány megakasztotta a korábbi kedvező trendeket. De nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon. 2020-ban a magyar gazdaság teljesítménye 5 százalékkal esett vissza, ugyanakkor ellenállóbbnak bizonyult a válsággal szemben, mint az uniós átlag. Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással felvértezve, több lábon álló gazdaságként nézett szembe a világjárvány okozta kihívásokkal. Bár a járvánnyal érintett 2020 első negyedévében még 2,1 százalékkal bővült a magyar gazdaság, a második negyedévben 13,3 százalékos volt a GDP-visszaesés a korlátozó intézkedések eredményeképpen. A kényszerű keresletcsökkenés következtében leginkább a szolgáltatások szenvedtek visszaesést: szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás, a szállítás, a szórakoztatás, a szabadidős ágazatok. A feldolgozóipari termelés rendkívüli mértékben maradt el az egy évvel korábbitól, miután az első hullám során több gyárban hetekre megszakadt a termelés folyamata. De csökkent a beruházási ráta is, ugyanakkor mégis elérte a 27,3 százalékot, ami az európai összehasonlításban így is magasnak számít, de ha saját folyamatainkat tekintjük, ez bizony visszaesés. Tisztelt Országgyűlés! A járvány a gazdasági szereplők fogyasztási döntéseire is hatással volt. A háztartások fogyasztásának korábbi dinamikus bővülése megtört. [[8.10]] Nehéz helyzetbe került gazdasági szempontból is az ország. Nyilván a kormánynak döntenie, lépnie kellett annak érdekében, hogy hogyan védi meg a magyar embereket, hogy hogyan védi meg a magyar gazdaságot. Mit tett a magyar kormány ebben a nehéz helyzetben? A világjárvány negatív gazdasági hatásainak enyhítése érdekében a kormány az egész gazdaságra kiterjedő intézkedések elindításáról döntött a járvány kitörésekor. A teljes mentőcsomag nagysága, így az egészségügyi kiadások, a családtámogatás, a gazdaságvédelem, a munkahelyvédelem, a munkahelyteremtés, a költségvetésen kívüli pénzügyi intézkedések, hitelkeretek és hitelösztönzők megközelítették a 2020-as magyar GDP 30 százalékát. A világjárványt megelőző évek következetes gazdaságpolitikája biztosította, hogy a korábbi években felhalmozott tartalékok mozgásteret hagyjanak a nagy volumenű válságkezelési intézkedéseknek. A válság által negatívan érintett vállalati szektor mellett a háztartások és a családok is számíthattak átfogó segítségre. Az előirányzott közvetlen pénzügyi források már csaknem 90 százaléka elért a gazdasági szereplőkhöz. Több mint egy év távlatában elmondható, hogy mind a fiskális, mind a monetáris intézkedések hatásai jelentősek voltak, a válságkezelési intézkedések sikeresnek bizonyultak. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében a vállalatok számára biztosított átmeneti adókönnyítések 420 milliárd forintot tettek ki. A hitelmoratórium eredményeként 1700-1800 milliárd forint elhalasztott törlesztés maradhatott a reálgazdaságban. A vállalati szektor likviditásának fenntartását segítik a kedvezményes hitelprogramok. Ez a leszerződött hitelállomány már meghaladta a 3250 milliárdot, de a háztartások, a családok és az emberek is kedvezményben, segítségben részesültek, ilyen a hiteltörlesztési moratóriumon túl a gyed-, gyes-, gyetellátások automatikus meghosszabbítása a veszélyhelyzet idejére, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, nagyszabású otthonteremtési programok vagy az orvosok és az ápolók béremelése. A bértámogatási programoknak köszönhetően 1 millió 159 ezer magyar részesült munkaerőpiaci vagy képzési támogatásban. A támogatási programjaink, a munkahelyvédelmi programok és az adójárulékok május végéig több mint 770 ezer álláshelyet védtek meg. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sok kritikát kap az ellenzék részéről a válságkezelési tevékenysége az országnak, a kormánynak. Engedjék meg nekem, hogy néhány makro-összehasonlítást tegyek a 2008-2009-es gazdasági válság kezelése vonatkozásában, és hogy a jelenlegi helyzettel összehasonlítsam. Talán mindenkinek természetes, hogy az ország jelenleg is működőképes, hogy nincsenek likviditási gondok, hogy épül vissza a gazdaság, hogy nincs jelentős munkanélküliség, hogy az ország megítélése kedvező a hitelminősítők tekintetében is. Talán ez mindannyiunk számára természetes, de ha összehasonlítjuk azt, hogy mi történt 2008-ban és 2009-ben, talán megértjük, hogy ez bizony nem természetes dolog, a kormány gondolkodásának, a kormány döntéseinek köszönhető, hogy az ország jelenleg ilyen stabil gazdasági szempontból. Szeretném csak a munkanélküliségi adatokat összehasonlítani. Míg 2008-tól a munkanélküliség 2010-ig mintegy 150-200 ezer fővel növekedett, és elérte a munkanélküliek száma a félmilliót, az 500 ezer főt, addig a jelenlegi válság tekintetében több mint egy éve tart a válság ott tartunk, hogy most már a foglalkoztatási adatok azt mutatják a KSH alapján, hogy ugyanannyian dolgoznak, mint a válság megkezdésekor. Míg 2008-ban egy elhúzódó, többéves munkanélküliséget képző, munkanélküliséget teremtő folyamat alakult ki az akkori szocialista kormány válságkezelő intézkedésének köszönhetően, most jelenleg a munkanélküliség egy átmeneti hullámzást követően visszaállt a régi állapotba. Tehát nem hatottak negatívan a munkanélküliség folyamatára azok az intézkedések, amelyeket a kormány tett. De ugyanúgy igaz ez a GDP, a gazdasági növekedés tekintetében. Míg 2008-ban nem voltak olyan intézkedések, amelyek a gazdasági növekedést serkentették volna, és ezért egy elhúzódó gazdasági növekedési nehézséggel állt szemben az ország, addig most azt láthatjuk, hogy egy évvel a válság után arról beszélünk, hogy Magyarország az Európai Unió tekintetében is az elsők között van a gazdasági növekedést illetően. Hiszen ahogy már említettem, az első negyedévben 1,9 százalékos növekedést tudott felmutatni az ország. Ugyanez igaz a költségvetési hiányra is. Az akkori kormányzás idején egyetlen évben nem tudtak javítani a költségvetési hiány helyzetén, most pedig azt láthatjuk, hogy az Európai Unió átlagát elérő mérték jellemzi a költségvetési hiányt. Ugyanúgy igaz ez az adósságra is, hiszen a szocialista kormányzásoknál nem egy válság miatti adósságnövekedés volt jellemző, mint ahogy a jelenlegi kormány kénytelen volt ezt fölvállalni, hanem egy folyamatos adósságnövelés a kormányzásuk idején, és így került 80 százalék fölé a GDP-hez mért adósságnövelés. De sorolhatnám, hiszen összehasonlíthatjuk az adók csökkenésének és növekedésének tendenciáját is. A szocialisták válság idején adót növeltek, erre jellemző az áfa kulcsának 20-ról 25 százalékra emelése, míg a jelenlegi kormány az adókat csökkenti: személyi jövedelemadó, szociális hozzájárulási adó. Igaz ez az emberek kötelezettségének, hitelük kezelése vonatkozásában is. Míg a szocialista kormányok belevittek több millió családot a devizahitelbe, a válság idején semmilyen kezelést, segítséget nem mutattak feléjük, addig a Fidesz-kormány a hitelmoratórium bevezetésével sok százezer, sőt millió család számára tudott nyújtani segítséget. Sorolhatnám a sort egészen a jövedelmek csökkenésével, sorolhatnám a sort a nyugdíjak 13. havi juttatásának elvételével, mind-mind arra utal, hogy az akkori válságkezelés megnehezítette az ország sorsát, a jelenlegi döntések pedig kiutat jelentenek az ország számára, újraindítást jelentenek az ország gazdaságának, az embereknek és a családoknak. A gazdasági újraindítási akcióterv három szakaszban segíti a magyar vállalkozásokat, a magyar munkavállalókat. Ennek az akciótervnek a lényege, hogy újraindítsa és olyan helyzetbe hozza az embereket, mint az a válság előtt volt vagy talán még jobb helyzetbe is. Ezért mindenki számára szükséges munkahelyet biztosítani, és ez a folyamat történik jelenleg. Tisztelt Országgyűlés! A magyar gazdaságpolitika továbbra is elkötelezett a felzárkózási folyamat mellett, ezt a célt változatlanul a versenyképesség javításával, az adócsökkentések folytatásával és felelős költségvetési gazdálkodás fenntartásával kívánja elérni a kormányzat. Ezt a célkitűzést tükrözi a ’22-es költségvetés is. Kérem a tisztelt parlamentet, hogy folytassa tovább a tárgyalását, és a 2022. évi költségvetést fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[8.20]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Előre bejelentett felszólalónak, Ovádi Péter fideszes képviselő úrnak adom meg a szót. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A történelemkönyvekben az elmúlt egy év biztosan helyet kap. Egy olyan világjárvány söpört végig határokon át, amely minden kontinens minden államát nehéz helyzetbe hozta. Küzdelem egy vírus ellen, küzdelem a gazdaságért, küzdelem azért, hogy visszakaphassuk a régi életünket. Kétség sem fér hozzá, hogy a magyar kormány intézkedései, a magyar oltási program kiemelkedően teljesített és az élen jár. Felvettük a harcot, és nem hagyjuk, hogy családok és életek menjenek tönkre, hiszen így is túl sok áldozatot követelt már a koronavírus-járvány. A segélyalapú társadalom helyett a munkában hittünk és hiszünk továbbra is. Amennyi munkahelyet a vírus elvett, mi ugyanannyit hozunk létre. Nagyon büszke vagyok, hiszen a koronavírus-járvány számunkra bebizonyította, hogy Veszprém megye 1. számú választókörzetében olyan munkaadók, kis, közép- és nagyvállalatok vannak jelen, akik nemcsak munkavállalóikról gondoskodnak, de a fejlesztésekben látják a jövőt. Veszprém megye adatai sokatmondóak: 36 vállalat, 42 milliárd forint beruházási volumen, 15,6 milliárd állami támogatás, 9683 megtartott munkahely. És ez csak a 2020-as esztendő, hiszen a beruházási kedv 2021-ben sem állt meg, és az idei évben is már két cég kezdhette meg az állami támogatással megvalósuló fejlesztést. A koronavírus-válságot megelőző időszak adatai alapján a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. A kormányzati intézkedéseknek és a koronavírus-járvány utáni gazdasági visszarendeződésnek köszönhetően a 2020-as megtorpanást követően a magyar gazdaság teljesítménye 2021-ben 4,3 százalékkal, 2022-ben pedig 5,2 százalékkal bővülhet. Tisztelt Képviselőtársaim! Tovább dübörög a vidék fejlesztése, így a „Magyar falu” program is, amely esélyt adott a kistelepüléseknek arra, hogy soha nem látott fejlődésen menjenek keresztül. A program a fiatalok számára egyre vonzóbb vidéket teremt. Megújultak utak, óvodák, orvosi rendelők, közösségi terek, egyházi intézmények, és a helyi civil egyesületek számára is forrást biztosít a helyi identitás ápolására. Ez a 2022-es esztendőben sem lesz másként, hiszen a programra 93 milliárd forint jut. Sokaknak adott lehetőséget a falusi CSOK arra, hogy a vidéki, családias környezetben építgethessék életüket. Olyan lehetőséget kaptak a családok az elmúlt évek során, amely egész Európában egyedülálló. Ami a legfontosabb, hogy a koronavírus-járvány megpróbáltatásai alatt is megmaradtak ezek a támogatások. Amíg a Fidesz-kormány érdemi segítséget nyújt a családoknak a gyermekvállaláshoz és a gyermekneveléshez, addig a GyurcsányBajnai-kormány a munka mellett gyermekeket vállalókat magas adókulccsal sújtotta, nem létezett családi adókedvezmény, háromról két évre csökkentették a gyest, duplájára emelték a rezsiköltségeket, és megszüntették a kedvezményes otthonteremtési lehetőségeket, devizacsapdába hajszolva ezzel családok ezreit. Egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik. A kormány 2010 óta közel két és félszeresére emelte a családok támogatását, amely arányaiban egész Európában az egyik legmagasabb, a GDP mintegy 5 százaléka. A költségvetésben jövőre közel 2780 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. Ma Magyarországon újra érték lett a család és a gyermek, újra van jövője az országunknak, ezt a fiatalok is érzik és tudják. A gyermekvállalási kedv megnőtt. Van például olyan település a választókerületemben, ahol mintegy megduplázódott a település lélekszáma, és kinőtték az óvodát, így annak bővítése vált szükségessé. De ne felejtsük el a városokat sem, hiszen Magyarország Kormánya sem tette. Veszprém megyei jogú város a „Modern városok” program keretében eddig soha nem látott beruházásokba kezdett. Hamarosan átadásra kerül az új sportuszoda, hiszen megkezdődik a terheléses tesztelés, azt követően pedig birtokba veheti a nagyközönség is. Épül a tornászgyakorló, és a déli elkerülő is jó ütemben halad. Letettük az alapkövét az országosan is egyedülálló Szakipark Veszprémi Iparos Parknak. A Szakipark-beruházás egy olyan egyedülálló fúzió, amely a veszprémi önkormányzat, a Veszprémi Szakképzési Centrum, a VKSZ Zrt., a Pannon Egyetem és a helyi vállalkozók együttműködésével jön létre. A beruházás Veszprém évszázados ipari hagyományainak újraélesztésével, a XXI. századi elvárásokra válaszolva, a valós piaci igényekhez igazodó munkaerő számára kíván egy ágazati képző központot működtetni, amely élő hidat képez a vállalkozások és a tanulók között. Heteken belül pedig kezdetét veszi a Veszprémi Petőfi Színház első ütemének rekonstrukciója is. A jövő évi költségvetésben 50 milliárd forint van előirányozva a „Modern városok” programra. Virágzik a város, és gőzerővel készül 2023-ra, hiszen akkor leszünk Európa kulturális fővárosa, Veszprém és térsége. Nemcsak minőségi kulturális programokat, de infrastrukturális fejlesztéseket is von maga után a cím, így a régóta várt, egykor szebb napokat látott épületek kapnak új külsőt, belsőt, valamint feladatot. Megújul az egykori Heim Pál Gyermekkórház, de új funkciót kap a Ruttner-ház is. Digitális múzeum, közösségi terek, korai fejlesztő központ is a tervek között szerepel. Nem szabad szó nélkül hagyni a nyugdíjas korosztályt sem, hiszen ők azok, akiktől az alapokat kaptuk, akiknek sok mindent köszönhetünk. A 13. havi nyugdíj visszaépítése 2022-ben folytatódik, s minden idős honfitársunk számolhat a nyugdíjprémiummal is. A jövő évi költségvetés 160 milliárd forintot különít el a 13. havi nyugdíj második ütemének, valamint több mint 68 milliárd forintot a 2022-es nyugdíjprémium kifizetésére. A nyugellátásra fordítható költségvetési források összege jövőre mintegy 255 milliárd forinttal, több mint 4162 milliárd forintra fog az idei évben is nőni. Ez Veszprém 1. számú választókerületében több mint 16 ezer nyugdíjast érint. Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány miatt a 2022-es költségvetés tervezetének leghangsúlyosabb eleme a gazdaság újraindítása, a családok védelme, a gyermeket nevelők támogatása, valamint az idősek megbecsülése. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Előre bejelentett felszólaló Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A költségvetés mindig értékválasztást mutat, nézzük hát meg, hogy a 11 éve egypárti túlhatalmat kiépítő Fidesz kormánya ebben a költségvetésben mit szánt a magyar egyetemi világnak. Tudjuk, alapítvány-átforgatást, és mindenfajta hosszabb távú olyan fejlesztési pénzeket ígértek a szenátusoknak, akik aztán úgymond önként és dalolva szavaztak arról, hogy őket alapítványi formában aztán kiemelkedően támogassa mind a magyar költségvetés, mind az Európai Unió pénze. Még Stumpf Istvánt is fügefalevélként újraaktiválta a fideszes kormány, a régen elhajított polgári zászló egyik zászlóvivőjét, aki hitelessége maradványait is eljátszotta azzal, hogy ebben a dicstelen szerepben átverte a szenátusokat. Hiszen látjuk, hogy az európai uniós pénzekből mivel azt aztán az Európai Unió korrupcióellenes hivatala vizsgálná már nem is kér a Fidesz, ezért súlyos ezermilliárdoktól esik el a magyar egyetemi világ. Pedig, lássuk be, hogy 11 év fideszes kormányzás után egy egyetemi tanársegéd, aki néhány évvel ezelőtt egyébként jómagam emlékszem rá volt egyetemi vezetőként nettó 113 ezer forintot keresett, esetenként doktori címmel, ez most már 145 ezer forintot is elér. Ez az önök értékválasztása. Mi, a néppárti Jobbik, az ellenzék egyetlen jobboldali, jobbközép néppártjaként kiemelt nemzetstratégiai ágazatként kezeljük az egyetemi világot és az oktatás egészét, hiszen mi tudjuk modern, XXI. századi pártként, hogy a tudásközpontok a XXI. században, a tudás és az információ évszázadában kiemelkedő jelentőségűek össztársadalmi szempontból is. [[8.30]] Mivel az alapítványi formába átforgatott egyetemek gyakorlatilag kikerültek ebben a formában a politikai döntéshozók hatásköre alól ezt majd a ’22-ben felálló nemzeti egységkormány korrigálni fogja reményeink szerint , ezért a költségvetéshez benyújtott módosító indítványaink kizárólag az állami fenntartású egyetemekre erre a maradék néhányra vonatkozó elemi költségvetésre vonatkoznak, hogy végre biztosítsuk különösen az egyetemi ranglétra alsó soraiban dolgozó fiatal, tehetséges oktatók, kutatók kiemelt bérezését, amire a korfa miatt is nagyon nagy szükség volna a magyar egyetemi világban. És ha az értékválasztásról beszélünk, akkor egy fél mondat erejéig nézzük meg, hogy hány milliárd forintot szán a Fidesz a kínai Fudan Egyetem campusára; ez az önök értékválasztása és semmi más. A magyar egyetemek ennél lényegesen többet érdemelnek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kulturális szféra dolgozói a Fidesz egypárti túlhatalmat kiépítő rendszere miatt elvesztették közalkalmazotti jogviszonyukat nemrég. Az akkori vitában is leszögeztem, hogy ez mutatja az önök értékválasztását. Soha nem fogom azt a történetet elfelejteni, amikor egy országos levéltári vezető elmondta, hogy egy csőnadrágos fideszes ficsúr őt behívta a minisztériumba, és kiadta utasításba, hogy másnapra fél oldalban írja már le, hogy mire valók a levéltárak. Tisztelt fideszes Képviselőtársaim! Önök így becsülik meg a kulturális szférát. Fogalmuk nincs arról, hogy a levéltáros mit csinál! Ez az önök értékválasztása. Ráadásul még azt a nagyon kevés, de mégiscsak valamifajta biztonságot adó közalkalmazotti jogviszonyt is megvonták a kulturális szféra kiemelkedően alulfizetett dolgozóitól. Jómagam a költségvetéshez ennek érdekében is tehát módosító javaslatokat nyújtottam be, hogy végre orvosoljuk a kultúra napszámosainak kiemelkedően alacsony bérét, és erőteljesen emeljük meg azokat; hiszen nagyon sokszor ezek a kiváló kollégák, könyvtárosok, levéltárosok, kulturális menedzserek néha doktori címmel együtt vagy legalábbis magas egyetemi végzettséggel együtt kiemelkedő szakértőként, is, azt gondolom, hogy ha a mediánbért nézzük avagy az önök propagandája által harsogott minimálbért, illetve átlagbért, kiemelkedően és a társadalmi megbecsülésük szempontjából alacsony bérrel rendelkeznek. Ezen a mi véleményünk szerint sürgősen változtatni kellene. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A soproni régió, választókörzetem egy olyan hihetetlenül gazdag kulturális és természeti örökséggel rendelkezik, amelynek védelme és fejlesztése mellett, azt gondolom, mindannyian egyértelműen kiállhatunk. A Fertő tó partján 2018 óta amikor az én kezdeményezésemre összehívtunk egy lakossági fórumot, merthogy a korábban, ’15 óta tervezett gigaberuházás részleteiről csak az érintettek nem tudtak semmit, többek között például a csónaktulajdonosok, a kint, a Fertő tó partján vállalkozást működtetők, a jachttulajdonosok, és így tovább , nos, azóta folyamatosan küzdünk jó együttműködésben az osztrák oldalon készülő gigaberuházások ellen szintén küzdő civil mozgalmakkal együtt. Jómagam alapító tagja vagyok a Fertő tó Barátai Magyar Tagozatnak illetve az osztrák oldalon ugyanilyen névvel, Freunde des Neusiedlersees névvel , nagyon jó együttműködésben és közösen harcolunk azért, ami a soproni régió mondjam úgy, inkább a történelmi nyugat-magyarországi régió polgárainak közös kincse, amelynek a turisztikai fejlesztését kiemelten támogatni szükséges. Félreértés ne essék! Ugyanakkor az a gigaberuházás, amelyet aztán Orbán Győző gánti köveiből Mészáros Lőrinc épít, egy olyan hatalmas szálloda terveivel meg 150 fős jachtkikötővel, jelzem, ez egy sztyeppei tó, ha valaki egy picit is utánanéz, amely néha kiszárad egyébként, tehát ide ekkora jachtkikötőt tervezni… hát, az az ember nem nagyon járt a Fertő tó környékén. Az édesapámnak ott csónakja volt meg ott szokott pecázni, tehát egy kicsit jobban ismerem, azt gondolom, ezt a tavat, mint itt a legtöbb képviselőtársam. Ráadásul a Fertő tó partján 8 óra után annyi a szúnyog, hogy annak a hotelnek a teraszán, aki 8 óra után kint bír maradni, gratulálni fogok. Egyébként Sopron megyei jogú város területén négy nagy méretű, kihasználatlan és nem működő hotel van, úgyhogy azt gondolom, hogy itt nagyon nagy szükség volna végre egy hatástanulmányra. Ezért is nyújtottam be a költségvetéshez azt a módosító javaslatomat, hogy a Fertő tó környékének kiemelt turisztikai fejlesztését vizsgáljuk meg részletesen, és ne csak úgy, hogy egy nagy szállodát odaépítünk a Fertő tó partján Mészáros Lőrinccel, hanem igenis Balfot, Hegykőt és így tovább, a többi települést rendesen fejlesszük fel, hogy a régió lakosai végre-végre… Jelezném, két éve nem tudunk bemenni a Fertő tóhoz, és nem soproni nyelvjárást beszélő biztonsági emberek akadályoznak meg minket abban, hogy odamenjünk zárójel bezárva , tehát gyakorlatilag nekünk fel kell mérnünk, mégpedig egy tisztességes hatástanulmánnyal, hogy hogyan lehet megfelelő módon az UNESCO világörökségéhez tartozó cölöpházakat újraéleszteni, amit most bontatnak le a saját költségükön a cölöpház-tulajdonosokkal a tisztelt fideszes elvtársak; tehát hogy egy rendesen, jól átgondolt turisztikai fejlesztést csináljunk, amely illeszkedik a történelmi nyugat-magyarországi régió hagyományaihoz, a nádfedeles cölöpházakhoz, és így tovább, és olyan, a helyi biodiverzitást megőrző, jó beruházások legyenek végre, amire nagyon nagy szükség van a Fertő tó partján. A következő témám a szélerőművek kérdése. Ugye, mi Sopronban tudjuk, hogy honnan fúj a szél: mindig északnyugati irányból és folyamatosan. Ez egyébként a Kisalföld egészére is vonatkozik. Ezért is nyújtottam be mosonmagyaróvári választókörzeti jobbikos képviselőtársammal, Magyar Zoltánnal közösen egy olyan határozati javaslatot, amelyben felhívjuk a fideszes kormány figyelmét arra, hogy tíz éve nem épülnek új szélerőművek hazánkban. 2016 óta gyakorlatilag jogszabállyal megtiltották azt, hogy lehessen szélerőműveket építeni hazánkban. Ez a néppárti Jobbik véleménye szerint egyébként nagyon rövidlátó politika, hiszen minden tudományos kutatás szerint a napenergia és a szélenergia nagyon jól kiegészíti egymást már csak a környezeti hátterek miatt is, és igenis van a hazánkban olyan terület a Kisalföld és a soproni régió kimondottan ilyen , ahol folyamatos és kiváló északnyugati széláramlás biztosíthatja azt, hogy ebben a megújuló energiaforrásban végre kezdjünk gondolkodni. Hiszen azt mindannyian tudjuk, hogy a klímaváltozás miatt erre a teljes energiamixünkben kiemelt szükség volna. A következő kérdés a koronavírus-járvány által megtépázott soproni régiós egészségügyi, szociális és gyermekvédelmi intézetekre vonatkozik, hiszen látjuk, hogy az önök politikája az volt, hogy az önkormányzatoktól nagyon komoly forrásokat vontak el, hiszen nehezen bírták azt elviselni, hogy 2019 őszén, az együttműködő ellenzéki pártoknak hála, nagyon sok önkormányzatban végre friss szín keletkezett, és végre a Fidesz egypárti túlhatalma alól jó néhány magyar polgártársunk felszabadult. Büntetésként aztán Sopron megyei jogú várostól is sok száz millió forintot önök elvontak, holott ez persze egy fideszes vezetésű település. De ez nem számított. Ezért is nyújtottam be arra vonatkozó módosító javaslatokat, hogy orvosoljuk az egészségügyi, szociális, gyermekvédelmi intézetekben azt a bekövetkezett hihetetlen kárt, amelyet a koronavírus okozott. Az erre vonatkozó módosító indítványokat tehát, tisztelettel kérem, hogy támogassák. Végezetül, de nem utolsósorban, hála istennek, tíz év késéssel elkészült az M85-ös gyorsforgalmi szakasza szinte már a határig; még nem, arra még várni kell egy-két évet, de már Sopronig valóban kész. [[8.40]] De ezzel nem oldottuk meg a régióhoz tartozó és a választókörzethez tartozó 30 település nagyon fontos gondját, amiben történtek az elmúlt években jó előrelépések, de rettenetesen sok az olyan település még mindig, ahol a közutak egyszerűen gyalázatos állapotban vannak. Ezeken a településeken általában az Ausztriában dolgozó lakosok nem jókedvükből vesznek dzsipeket, hanem azért, mert ha nem dzsipeket vennének, akkor jó esetben tengelytörés lenne naponta a vége. Ezért is javasoltam egyfajta mintaként a Gyalóka és Szakony közötti közút felújítására egy komolyabb tételt. Csak egy kisszínes ehhez is. Amikor a polgármesternél jártam még néhány évvel ezelőtt, megkérdezte tőlem, hogy Brenner úr, mit gondol, mikor újították fel ezt az utat itt legutóbb. Tényleg spontán mondtam, hogy 1975, mire elsápadt a polgármester, és mondta, hogy hát, honnan tudja, Brenner úr, hogy 1974-ben volt ez a közút utoljára teljeskörűen felújítva. Szóval, erre vonatkozóan nyújtottam be egy módosító javaslatot, egyfajta mintaként, és hogy felhívjam a figyelmet arra, hogy nagyon fontos fejlesztések történtek, valóban, a közutak tekintetében is a régióban, de van még hova fejlődni. Illetve, aztán a Magyar utca még egy ilyen neuralgikus pontja Sopron városának. Itt a megnövekedett forgalom miatt, és azért, mert a bérkülönbségek miatt nemcsak a soproniak, hanem a szülőföldjüket elhagyni kényszerülő magyar polgárok már az ország keleti régióiból is átjárnak Ausztriába dolgozni, a Magyar utca egy olyan utca, amelyen nagyon fontos átmenő forgalom van, ezért én ennek az utcának a felújítására is tettem javaslatot. Ezért kérem tisztelettel a képviselőtársaimat, hogy a soproni régió polgárainak érdekében ezeket a javaslatokat támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Brenner Koloman képviselő úr. Most megadom a szót Latorcai János alelnök úrnak, elnöktársamnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót, igen tisztelt elnök úr. Kedves Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Ha tetszik, ha nem, az elhangzott eddigi beszélgetések, hozzászólások és elemzések eredményeképpen is egyértelműen le lehet szögezni, hogy a 2022. évi költségvetés Magyarország újraindításának a költségvetése. Minden remény megvan arra, hogy a költségvetésben biztosított forrásoknak és a sikeres oltási programnak köszönhetően az Európai Unióban nálunk álljon helyre elsők között a megszokott, régen bevált, növekvő gazdaságot teremtő, jólétet hozó élet. Természetesen pontosan nem tudhatjuk, hogy mit tartogat a jövő, hogy lesze a koronavírus-járványnak újabb hulláma, de a költségvetési tervezet egy ilyen, nem kívánt eshetőségre is tartalékot biztosít. Az expozéból hallhattuk, hogy a költségvetés készítése során figyelembe vették a napjainkban zajló Covid-19-világjárvány nemzetgazdasági és társadalmi hatásait, a gazdaság újraindításának feltételeit, a vállalkozások és a családok támogatását, a munkahelyteremtő beruházásokat, valamint a szükséges egészségügyi fejlesztéseket is. Mindezen célok megvalósítására összesen több mint 28 500 milliárd forint áll majd rendelkezésre, melynek döntő hányadát hazánk a belső forrásaiból biztosítja. A magyar emberekben rejlő erőre alapozva, ahogy Tállai államtitkár úr itt a mai napon is elmondta kisexpozéjában, 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel, mérsékelt 3 százalékos inflációval, 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, valamint a GDP 0,4 százalékát meghaladó tartalékkal számol a tervezet. Joggal tehető fel a kérdés, hogy mennyire tekinthetők teljesíthetőnek ezek a számok, amikor még véget sem ért a járvány harmadik hulláma. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank tehát nem valami igazán barátságos, hazánkkal szoros baráti kapcsolatot tartó intézmény , valamint a nagy nemzetközi pénzügyi elemzők és hitelminősítők az idei év második felében prognosztizált felpattanást követően jövőre már 5-6 százalék közötti GDP-növekedéssel számolnak hazánkban, mivel úgy ítélik meg, hogy a magyar gazdaság jól tartotta magát a tavalyi második járványhullám idején, és a harmadik hullám során az idei negyedévi, ahogy hallhattuk: 1,9 százalékos növekedési adatok sokkal jobbak, mint az Unió legtöbb tagállamában. Ezek az előrejelzések alátámasztják a kormány célkitűzését, hogy Magyarország visszakerüljön arra a pályára, ahonnan a koronavírus-járvány 2019-ben letérítette. Tavalyelőtt 4,6 százalékkal nőtt a hazai össztermék, a beruházások összértéke a GDP-érték 28,6 százalékának felelt meg, miközben a térségünkben a többi közép-európai gazdaságban és a balti térségben is ez az arány csupán húsz-egynéhány, inkább 21-22 százalék közötti érték volt. Ahhoz azonban, hogy újra éllovassá váljunk, a gazdaságvédelem mellett alapvetően a hosszú távon ható, versenyképességet javító intézkedésekre kell hangsúlyt fektetni. Ez alapvető és rendkívül fontos. Ezért is döntött úgy a kormány, hogy az amerikai típusú, helikopteres pénzszórás, vagy éppen a Kurzarbeitot túlhangsúlyozó döntések helyett a beruházásokat, a gazdaság távlati növekedését megalapozó intézkedéseket részesíti előnyben, és ugyanezt a szellemiséget követi jövőre a GDP 13 százalékát felölelő gazdaság-újraindítási akcióterv kidolgozásával is, melynek célja, hogy a magyar gazdaság sikeresen birkózzon meg a kihívásokkal, és minél rövidebb idő alatt visszatérjen dinamikus növekedési pályájára. Ez annyit jelent, tisztelt képviselőtársaim, hogy a költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre 2022-ben több mint 7300 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. Ezek egy része közvetlenül munkahelyteremtésre fordítódik, míg másik jelentős hányada adókkal és járulékokkal kapcsolatos intézkedésekre. Az utóbbiakról szólva ki kell emelni, hogy a kormány jövőre is az adócsökkentés politikáját képviseli. A béreket terhelő munkáltatói adóterhek 2022. július 1-jétől 2 százalékponttal csökkennek; a szakképzési hozzájárulást kivezetik, a szociális hozzájárulási adó kulcsa pedig 0,5 százalékponttal csökken. A gazdaság-újraindítási akcióterv kiemelt programjai közül is néhányra külön fel szeretném hívni képviselőtársaim figyelmét. Az egyik legfontosabb a magyar vállalkozások támogatása, mely jelentős forrásokat biztosít a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak leginkább kitett szektorok védelmére. Ezeket az ágazatokat beruházási támogatási programokkal, kedvezményes hitelekkel, infrastruktúra-fejlesztések támogatásával és adócsökkentéssel segíti majd a kormány. A hazai beruházások felfuttatására a gazdaság-újraindítási akcióterv keretein belül a beruházási alap előirányzata terhére folytatódnak az oktatási, az egészségügyi, a közlekedési, a kulturális, a szabadidő- és a sport-, valamint a turizmusfejlesztési, az egyházi, illetve a környezetvédelmi területen elkezdett beruházások, és további gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt jelentős beruházások vannak már jelenleg is előkészítési fázisban. [[8.50]] A harmadik a digitalizáció, amelynek a terén a kormány elkötelezett a mesterséges intelligencia és a digitalizáció adta fejlődési lehetőségek minél szélesebb körű felhasználásában. Az agrár- és vidékfejlesztés az egyik legkiemeltebb gazdaságpolitikai cél, jelentős források állnak majd rendelkezésre a magyar mezőgazdaság versenyképességének, hozzáadott értékének és jövedelemtermelő képességének növelésére, valamint a klímaváltozás mezőgazdasági termelésre gyakorolt egyre erősödő hatásának mérséklésére. Itt kell szólni ezzel kapcsolatban is a környezet- és klímavédelemről. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében az idei év második felétől indul meg Magyarország klímavédelmi céljaival összhangban a zöldenergia- és a körforgásos gazdaság felépítése, valamint a magyar gazdaság teljes digitalizációja. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezen kiemelt célkitűzések megvalósítása a kereszténydemokrata politika számára akkor jelent igazi értéket, ha annak eredményei a társadalom minden tagjához, de kiemelten a családokhoz elérnek. 2010 óta ezt az álláspontot képviseli következetesen a magyar kormány, és ennek köszönhető, hogy mára Európában az egyik legnagyobb összeget, a GDP mintegy 5 százalékát fordítjuk családtámogatásra. A gyakorlatban ez annyit jelent, hogy jövőre közel 2780 milliárd forint áll majd rendelkezésre erre a célra. A családi adózás már jól bevált gyakorlatát és a korábban bevezetett kedvezményeket, támogatásokat idén és jövőre is új támogatásokkal szándékozik kiegészíteni a kormány annak érdekében, hogy a koronavírus-világjárvány okozta gazdasági visszaesésből hazánk megerősödve kerüljön ki. Mivel legnagyobb értékünk felfogásunk szerint a család, így ebben a helyzetben is az egyéni élethelyzetre szabott segítségnyújtás, valamint a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatása szolgálhatja érdemben hazánk igazi célját. 2022. január 1-jétől a 25 év alattiak szja-mentessége összességében mintegy 140 milliárd forinttal segíti a fiatalok önálló életkezdését és családalapítását. A családalapítást és az otthonteremtést továbbra is segíteni fogja a babaváró hitel, amelyet jövő év végéig közel 1670 milliárd forint értékben tudnak majd felhasználni a családok. Ez a családonként akár tízmillió forintos összeg komoly segítséget jelenthet abban, hogy a 380 milliárd forintos keretösszegű otthonteremtési program nyújtotta lehetőségekkel kombinálva minőségi otthonokban születhessenek meg és nőhessenek fel a magyar gyerekek. Sajnos, vannak olyan gyerekek is, akiknek nem adatott meg, hogy családban nőjenek fel. Ezért döntött a kormány az egyszülős családok kiemelt támogatásáról, miközben egyszerűsítik és felgyorsítják, valamint hatékonyabbá teszik a tartásdíj behajtását. Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány fokozottan hívta fel a kormány figyelmét és felelősségét azon egyszülős családok speciális támogatására, ahol az egyik szülő sajnálatos módon életét vesztette. Az árvaellátás havi 24 250 forintos minimumösszege január 1-jétől több mint a duplájára, havi 50 ezer forintra emelkedik, hogy segítse ezen családok újrakezdését. Bízom benne, hogy ez a köztársasági elnök úr és kedves felesége által életre hívott alapítvány támogatásaival együtt legalább anyagi értelemben képes lesz támaszt nyújtani valamennyiük számára. A család támogatása számunkra, kereszténydemokraták számára magától értetődően az idősebb generáció támogatását is jelenti. Éppen ezért a költségvetésben 230 milliárd forint került elkülönítésre a 13. havi nyugdíj második ütemére és a jövő évi nyugdíjprémium kifizetésére. Mindannyiunk számára kiemelten fontos, hogy a kormány a jövő évben rekordösszegű forrást biztosít az egészségügyre, amely az idei összeget 769 milliárd forinttal haladja meg. A jövő évi költségvetés tartalmazza az alap- és szakellátásban dolgozó orvosok tavaly megkezdett hároméves bérfejlesztése első és második ütemének, valamint az egészségügyi szakdolgozók újabb béremelésének a fedezetét is. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek után adódik a kérdés, hogy ezek a valóban jelentős kiadások miként befolyásolják a hiányt és az államadósságot. Mint említettem, és mint az államtitkár úr a felvezetőjében külön hangsúlyt adott ennek, a kormány jövőre 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycéllal számol, amely különösen a várható gazdasági növekedés mellett alacsonynak semmiképpen nem mondható. A Költségvetési Tanács is jelezte, hogy nagyobb tere lehetne a hiány csökkentésének. A válságból való kilábalás azonban nem megszorító, hanem ösztönző, támogató fiskális politikát követel meg, amely természetesen fokozott állami kiadásokkal jár együtt. A 2010 óta követett gyakorlat e téren is egyértelmű: a fiskális élénkítés nem járhat az államadósság növekedésével. Ezzel összefüggésben fontos leszögezni, hogy az elmúlt években a magyar adósságállomány több mint 10 százalékponttal csökkent, a GDP 2010-es 80 százalékáról 65 százalékra. A koronavírus-járvány hatására mint azt más európai gazdaságokban is tapasztaltuk ez az arány ugyan megugrott, de az idén már csökkenésnek indult, az adósság mértéke GDP-arányosan az idén 79,9 százalékra, jövőre pedig 79,3 százalékra mérséklődik majd. Az államadósság-mutató csökkentésének alkotmányos kötelezettsége tehát teljesül, a törvényjavaslat bevételi és kiadási előirányzatai megalapozottak és teljesíthetőek, elegendőek a közfeladatok ellátására fogalmazott jelentésében az Állami Számvevőszék. A jelentés azt is kiemeli, hogy a központi tartalékok elegendőek a megkezdett gazdaságélénkítő beruházási, gazdaságvédelmi és járvány elleni védekezési feladatokhoz kapcsolódó, valamint az év közben felmerülő egyéb kiadási kockázatok és rendkívüli intézkedések fedezetére is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottak alapján megállapítható, hogy a kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés alkalmas arra, hogy országunk gazdasága és élete újrainduljon, valamint hogy hazánk a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon. A költségvetés jól tükrözi, hogy egy nemzet igazi jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, de megmutatja azt is, hogy a nyugdíjasok, a dolgozó emberek és az őket foglalkoztató vállalkozások is mindig számíthatnak a kormány támogatására. Az Állami Számvevőszék véleménye megerősíti, hogy a 2022-es költségvetésitörvény-javaslat megalapozott, megfelel a költségvetési tervezést meghatározó jogszabályi előírásoknak. Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja nevében javaslom annak elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Úgyszintén előre bejelentett felszólaló következik, Gurmai Zita képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt. [[9.00]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A jövő évi költségvetés önkormányzatokat érintő fejezetét a leépülés és a bosszú jellemzi. Egy-egy soron felfedezhető ugyan némi növekedés, de ez csupán illúzió, hiszen emlékezzünk, önök mondták, jövőre 3 százalékos inflációt terveznek. Ha ehhez még hozzávesszük a forint árfolyamának romlását is, akkor sajnos elmondhatjuk: a tavalyihoz képest változatlan támogatások értéke csökkenő összeget jelent. Ráadásul van, ahol szemmel látható a visszalépés. Ilyen például a „Modern városok” programjára fordított összeg. 2020-ban még 135 milliárd forint volt, most pedig alig több mint az egyharmada, 50 milliárd forint lesz. Ebből nem nehéz kiolvasni, hogy a Fidesz lemondott a települések fejlesztéséről, legalábbis, ami az ellenzéki vezetésű önkormányzatokat illeti. Ebben benne van a két évvel ezelőtti önkormányzati választás eredménye is, hiszen azt a Fidesz elveszítette, most pedig bosszút állnak az önkormányzatokon. Erről árulkodik, hogy a szolidaritási hozzájárulásnak nevezett önkormányzati sarcot a 2019-es 43 milliárd forintról csaknem a háromszorosára, 129,8 milliárd forintra emelték. A gépjárműadóból befolyt összeg önkormányzatoknak járó 40 százalékát is elveszik, ami 35 milliárd forint kiesést jelent. Az iparűzési adó megfelezésével is az embereket büntetik, hiszen ebből a pénzből fejleszthették a településeket. A fideszes önkormányzatokat persze kompenzálják, de számos ellenzéki vezetésű település, köztük Tatabánya is, semmilyen ellentételezést nem kapott a kieső bevételek ellensúlyozására. Pedig a város lakói számtalan ígéretet kaptak már a kormánytól különböző fejlesztésekkel kapcsolatban, aztán semmi nem lett belőle. Úgy gondolom, hogy a Fidesz-kormánynak bőven van adóssága a tatabányai emberek felé is, és most itt az idő, hogy be is váltsa ezeket. A legfontosabbak közé tartozik a tatabányai vasúti pályaudvar ideiglenes akadálymentesítésének finanszírozása. Az elmúlt tíz évben számtalanszor elhangzott az önök politikusaitól, hogy lesz pénz a vasútállomás és a Konzum teljes felújítására. Öntik az újabb milliárdokat az éppen épülő kézilabdacsarnokba, de arra nem jutott pénz, hogy a mozgásukban korlátozott idősek, kismamák végre biztonságosan és könnyebben eljuthassanak a peronokra, ne kelljen nekik babakocsival akár lépcsőzniük. Ez szégyen és embertelen! Szintén elhangzott az önök oldaláról ígéretként, hogy a Bánhida és Sárberek városrészeket összekötő út és vasúti projekt önkormányzati részét átvállalják. Ha már egy forintot nem adtak vissza a tatabányai önkormányzatnak, legalább ebben a projektben kisegíthetnék! Ugyancsak joggal várják a tatabányai emberek annak a fejlesztésre szabadon felhasználható 1,38 milliárd forintnak az utólagos kifizetését, amelyet 12 megyei jogú város 2020 decemberében már megkapott a kormányzattól, Tatabánya viszont nem. Arra kérem önöket, hogy fontolják meg ezt a módosító javaslatot, és fogadják el, érezzék azt a tatabányaiak, hogy önök értük vannak. A másik módosító javaslatom is a régióval kapcsolatos, egészen pontosan Tata városával. Itt is több fejlesztés időszerű. Sorolnám, hogy melyek ezek: az egyik a Budapest-Hegyeshalom 1. számú vasúti főútvonal Bicske-Tata közötti szakasza rekonstrukciójának megindítása és az 1. számú főút Tata déli elkerülő útszakaszának megépítése. Ezek esetében a szükséges rendezésiterv-módosítások már el is készültek. Szükség lenne még a helyi közutak felújításának pályázati támogatására hasonló konstrukcióban, mint ahogy a korábbi TEUT-pályázat működött, illetve a települési önkormányzatok helyi közlekedési támogatása pályázati keretösszegének emelése és kiterjesztése a helyközi járatokkal kapcsolatos költségelszámolás területére. Mivel csak Tatán 5 milliárd forintot tesz ki az Orbán-kormány alatt összegyűlt helyi közúti felújítási elmaradás, úgy vélem, hogy a tatai emberek kérése is méltányolható és támogatásra érdemes. Ezenfelül módosító indítványokat nyújtottam be még a Hajdúnánás északkeleti elkerülő út előkészítéséről, illetve a Nyírbátor és Nyírmeggyes közötti 471-es út 16 kilométeres szakaszának felújításáról. Bizakodó vagyok, hogy idén értő fülekre találok. Nagykanizsán pedig olyan, régóta tervezett fejlesztésekre nyújtottam be javaslatot, mint a belterületi utak és a víztorony felújítása, a déli elkerülő út megvalósítása, a belvárosi rehabilitációs program elindítása vagy az új városi uszoda megépítése. Tisztelettel arra kérem, hogy az önkormányzatokkal kapcsolatos módosító indítványaimat, legyenek olyan kedvesek, és támogassák. Akkor át szeretnék térni egy másik területre. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! aki éppen el van foglalva. A Fidesz tíz évig hazudott a magyar egészségügy helyzetéről, de a járványhelyzet megmutatta az igazságot. 2020. március óta mindenki számára világos, hogy a Fidesz padlóra küldte a magyar egészségügyet. Kiderült, hogy nincs elég orvos és nincs elég ápoló, a kórházak finanszírozása nem elegendő, a rendszer pedig pazarló. A kilométer hosszú várólisták, a járvány idején az egyéb betegségek elmaradt kezelései és a kudarcba fulladt első tömeges oltási hétvége szintén a fideszes egészségügyi kormányzat alkalmatlanságát jelzik. Az orvosok és nővérek túlterheltségét pedig az Orbán-kormány még azzal is tetézte, hogy a tomboló járvány kellős közepén az állami ellátásból csaknem ötezer orvost és nővért egyszerűen elüldöztek. Ráadásul a Fidesz a hibákat nem kijavítani, hanem eltitkolni akarja. A kórházból kitiltották a független sajtót, nehogy kiderüljön, hogy mi a valós helyzet a mai magyar egészségügyben. A nyilatkozattól eltiltott orvosokat és ápolókat pedig titkos lehallgatásokkal és megfigyelésekkel igyekeznek visszatartani attól, hogy elmondják a valóságot. Ilyen körülmények között tényleg szinte csoda, hogy a magyar egészségügy még működik. Ezt a csodát pedig az elhivatott és önfeláldozó magyar egészségügyi dolgozók teremtik meg. Ezúton is szeretném kifejezni nekik legmélyebb hálámat és köszönetemet. Úgy gondolom, hogy ezek után az a legkevesebb, hogy a gyógyítóknak és a betegeknek is a lehető legjobb körülményeket biztosítsuk. Ez a cél vezérelt, amikor a költségvetés egészségügyi fejezetéhez több módosító javaslatot is beadtam. Az első a tatabányai Szent Borbála Kórházzal kapcsolatos egyébként ezt Nunkovics Tiborral. A tatabányai és tatai egészségügyi intézmények egyesítése óta az intézmény anyagi terhei és kapacitásigényei megemelkedtek; az adósságállományáról, azt hiszem, államtitkár úr hosszasan tudna beszélni pocsék. Ezt csak tovább fokozta, hogy Komárom-Esztergom megyében ez az intézmény lett kijelölve a koronavírusos fertőzöttek kezelésére. Az intézmény dolgozói szó szerint megszenvedték ezt az időszakot, hiszen közülük is nagyon sokan megbetegedtek, egy 20 éve a kórházban dolgozó betegápoló pedig elhunyt, feleségét és kislányát hagyta hátra. Ezt a helyzetet csak tovább súlyosbította, amikor a Fidesz-kormány az egészségügyi szolgálati jogviszony kapcsán a tatabányai kórházi dolgozókat is megzsarolta, ennek következtében pedig az intézmény a működésképtelenség határára sodródott. A Fidesz-kormány miatt a Szent Borbála Kórház sürgősségi osztályán felmondott az összes közalkalmazott orvos. Többen távoztak a radiológiáról, többek között az osztályvezető, a kardiológián az osztályvezető főorvoson kívül pedig összesen két rezidens maradt. A pszichiátriáról is nagyon sok nővér távozott. Mindezt csak úgy sikerült orvosolni, hogy Tatáról kellett átvezényelni orvosokat, ahol persze emiatt gondok adódtak az ellátással. Megfelelő financiális tartalékkal ez a működési krízishelyzet elkerülhető, de legalábbis szerintem csökkenthető lett volna. Úgy vélem, egy nagyobb mértékű, egyszeri, 1,2 milliárd forintos támogatással hosszú távon stabilizálni lehetne a tatabányai Szent Borbála Kórház helyzetét. Ez a segítség azért is jönne jól az intézménynek, mert a hírek szerint a tervezett fejlesztésből minden valószínűség szerint ki fog kerülni a gyógymedence kiépítése, amely a korábbi tervekben még szerepelt. Módosítási javaslatommal ezt is orvosolni lehetne. Kérem önöket, fogadják el, hogy ezt az összeget a kormányzati kommunikáció helyett egy sokkal fontosabb, életeket mentő területre csoportosítsuk át. A másik intézmény ahol halaszthatatlan teendők vannak, az az orosházi László Elek Kórház. Kötődésem is van Békés megyéhez, hiszen édesanyám ott született. [[9.10]] Ez a kórház Békés megye lakosságának csaknem egyharmadának, nagyjából százezer embernek ad egészségügyi ellátást, tudniillik ez a központ. Az 1968-as átadás óta csak a kilencvenes évek második felében zajlott átfogó rekonstrukció, mely a kórházépület állagmegőrzését és egyúttal javítását is szolgálta. Azóta azonban eltelt csaknem negyed évszázad, ami jelentősen érződik az intézmény állapotán. A 2016-ban átadott központi technológiai tömb az előirányzott zéró energiafelhasználással szemben nagyjából másfélszeres növekedést okozott a kórház energiafelhasználásában. Ezt pedig csak részben ellensúlyozzák az időközben felszerelt napelemek, ami természetesen hasznos. A fűtést jelenleg biztosító gázkazánok és a teljes fűtési rendszer elavult, egyáltalán nem költséghatékony. Az esőelvezetés és a tetőszigetelés hibái miatt rendszeresek a beázások, amelyek természetesen a műtőket is érintik. A szellőzőrendszerbe beesett madártetemek komoly higiénés problémát jelentenek. Az Orosházi Kórház nyílászárói sem a hőszigetelés, sem a betegbiztonság szempontjából nem megfelelőek. A kórházépület homlokzatáról ökölnyi betondarabok hullanak le, ezért az épület javítása, külső hőszigetelése már csak a balesetveszély elhárítása miatt is elengedhetetlen. Van egy nagyon jelentős alap a kórházak felújítására a Belügyminisztériumnál. Szerintem érdemes lenne végiggondolni, hogy nem feltétlenül csak festeni kellene, hanem ezeket is rendbe hozni. A kórtermek közül csak néhányban van légkondicionálás, pedig globális a felmelegedés, erről beszélt Latorcai alelnök úr is, hogy mennyire fontos. Az elmúlt időszakban, az utóbbi években egyre gyakoribbak az extrém hőhullámok, vagyis az őrületes hőség. Ez súlyos veszélyt jelent az idős, krónikus betegek számára. Ezért a teljes épület klimatizálása sem várathat magára. A felsorolt körülmények kijavításához szükséges 2,5 milliárd forint a közmédia támogatásának mindössze 2,5 százalékát tenné ki, ami szerintem elhanyagolható tétel, főleg annak fényében, hogy a jelenlegi hibák és hiányosságok a betegek és a gyógyítók biztonságát is veszélyeztetik, ezért kérem, hogy módosító javaslataimat elfogadni szíveskedjenek. Zárásképpen szeretnék még egy olyan ügyről beszélni, ha megengedik, kedves képviselőtársaim, ami a koronavírus-járvánnyal egyértelműen összefügg, ez a véradás ha vért adsz, életet adsz. Éppen ezért Kunhalmi Ágnessel, az MSZP társelnökével egy olyan határozati javaslatot adtunk be, amelynek tekintetében bizakodó vagyok, hogy minden országgyűlési képviselő támogatni fogja. Ez gyakorlatilag arról szól, hogy kapjon minden 65 év feletti, legalább száz véradást igazolni tudó önkéntes véradó havi 50 ezer forint nyugdíj-kiegészítést. Én ezt azért tartanám fontosnak, mert most sokkal több vérre van szükség. Ezek az emberek valóban mindent megtesznek azért, hogy vért adhassanak. Innen is szeretném megköszönni az összes véradónak azt az áldozatos munkát, amit egyébként a koronavírus-járvány alatt végeztek. Tehát még egyszer összefoglalva, tisztelettel arra kérem a kormánypárti képviselőtársaimat, hogy mind az önkormányzati, mind pedig az egészségügyben benyújtott módosító indítványaimat, amelyek nem mindegyikét egyedül adtam be, hanem közösen adtuk be, legyenek olyan kedvesek megfontolni. Megjelöltem a forráshelyét, hogy honnan lehet elvenni. Szerintem a propaganda helyett az emberek életkörülményeinek a valódi javítására kellene koncentrálni. Tisztelettel köszönöm, elnök úr és kedves itt lévő képviselőtársaim, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. A következő hozzászóló Bartos Mónika, a Fidesz képviselője.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A tegnapi felszólalásomban mint a Honvédelmi és rendészeti bizottság tagja, kiemeltem azt, hogy azokat az értékeket, amelyeket a kormány megvédeni és megteremteni szándékozik, és a költségvetés nagyon komoly forrásokat rendel melléjük mint a családok támogatása, a munkahelytámogatás, Magyarország újraindítása a gazdaság területén, a közösségek megvédése , nos, ez akkor lesz eredményes, ha a külső veszélyekkel szemben is meg tudjuk védeni hazánkat. Ezért nagyon fontos az, hogy a tömeges illegális migráció megfékezésére és az ezen keretek között megbújó terrorizmus megfékezésére is legyen erőforrásunk, és ezért kiemelkedő, hogy a magyar kormány fontos anyagi forrásokat biztosít a rendvédelem és a honvédelem területére is. Ugyanakkor azt is kiemeltem, hogy ezek a célok akkor lesznek eredményesek, hogyha szorosan együttműködünk nemcsak a szomszédos harmadik országokkal, hanem azokkal az országokkal is, amelyek kibocsátó országok, és ahonnan az illegális migránsok elindulnak. Alelnöke vagyok az Interparlamentáris Unió magyar nemzeti csoportjának, és számos nemzetközi konferencián vettem részt. A saját tapasztalataim alapján és az odadelegált egyéb képviselőkkel, akár fejlődő országokbeli képviselőkkel beszélgetve azt látom, hogy az emberek nem szeretnék elhagyni a szülőföldjüket, nem szeretnének útra kelni, hanem ott akarnak boldogulni. Eredményként elmondható, hogy például a millenniumi fejlesztési célok, azok teljesítése igenis rámutatott arra, hogy összefogással és az erőforrások olyan irányú csoportosításával, ahol ott segítünk, ahol a baj kialakul, lehet segíteni, hiszen eredményt értünk el közösen a malária csökkentésében, a gyermekágyi lázban elhunyt édesanyák számának mérséklésében, illetve a csecsemő- és gyermekhalálozás területén is kiemelkedő eredményeket ért el a nemzetközi közösség. Ebbe az áramlatba kapcsolódik bele a Hungary Helps program hiszen ott segítünk, ahol a baj kialakul , amely egy egyedülálló humanitárius modell alapján működik, tehát nem tart fenn önálló és költséges nemzetközi szervezeti struktúrát, hanem helyi egyházak és hitelvű szervezetek bevonásával segít a válságövezetekben. Ez a modell azt eredményezi, hogy nem kell működési költségre fordítanunk nagyon jelentős összegeket, hanem gyors és hatékony segítséget tudunk biztosítani azokban a régiókban, ahol erre szükség van. 2017 óta működik a program, és azóta több mint százezer ember számára tudtunk segítséget nyújtani. 2021 áprilisáig a nyújtott támogatások összértéke elérte a 20 milliárd forintot, és ebben az évben is 3,2 milliárd forint, és a következő évben, 2022-ben is ez az összeg rendelkezésre áll. Csak néhány példát szeretnék önöknek említeni, ahol kiemelkedő eredményt értünk el. Az egyik és tényleg csak példaként említem, mert számos várost, települést vagy közösséget lehetne említeni a Telskuf település, ahol ezer, az Iszlám Állam által elüldözött család tudott visszatérni otthonába. Ezt az iraki települést azóta „Magyarország leánya” néven emlegetik az ott élők. Telskuf mellett számos másik iraki település újjáépítéséhez is hozzá tudtunk járulni. Aztán említhető az iraki kurdisztáni Erbílben lévő Szűz Mária-iskola, ahol nemcsak keresztény, hanem más vallású gyermekek számára is segítünk abban, hogy megfelelő oktatásban részesüljenek. Valóban nemcsak keresztényekről van szó, hiszen az Iszlám Állam által elkövetett népirtást elszenvedő iraki jazidi közösséget is támogattuk projektek indításával, elősegítve ezzel azt, hogy a tömeges nemi erőszakok áldozatainak rehabilitációjában segítséget nyújtsunk, és a lepusztult, nagyon jelentős károkat szenvedő infrastrukúra fejlesztéséhez is hozzájáruljunk. Ugyanígy a Hungary Helps program keretében húszezer, különböző felekezethez tartozó szíriai keresztény családot tudtunk segíteni abban, hogy a szülőföldjükön maradjanak, lakhatási, egyházi és oktatási infrastruktúra fejlesztésével. [[9.20]] A Szentszék indított egy nagyon jelentős programot „Nyitott kórházak” néven, amit Magyarország is támogat. Ezen program keretében szíriai humanitárius, egészségügyi projekteket indítunk, és három szíriai egészségügyi intézmény egyéves működésére sikerült forrást biztosítani. Sokszor szoktuk azt mondani, hogy aki gyorsan ad, kétszer ad. Így tettünk mi is 2020. augusztus 4-én, hiszen a bejrúti robbantás által okozott károk enyhítésére húsz óra leforgása alatt, tehát húsz órán belül, egy napon belül egymillió eurós gyorssegélyt tudtunk eljuttatni a libanoni maronita egyház karitatív missziójához. Tehát gyorsan, a baj bekövetkezte után azonnal ott tudtunk lenni, és segítő jobbot tudtunk nyújtani. Az „Ösztöndíjprogram keresztény fiataloknak” elnevezésű kezdeményezés is számos fiatalnak nyújt abban segítséget jelenleg 170-en vannak Magyarországon , hogy megfelelő tudást szerezve és hazájukba visszatérve tudják az ottani közösségeket erősíteni. Azt elmondhatjuk, hogy a hitnek megtartóereje van, és ez nem csak lelki értelemben igaz, hiszen az a közösség, amely egy templom köré szerveződik, figyel a tagjaira, azoknak segítő jobbot tud nyújtani, és ilyen módon életeket tud menteni. Igaz ez azon országokban is, ahol számos vallási közösséget és nagyon sokszor keresztény közösségekről van szó fenyegetés, támadás ér. De a közösség megtartóereje hazánkban is igaz: a „Magyar falu” program keretében nagyon sok forrást fordítunk az egyházi közösségek támogatására, erősítésére, templomok fejlesztésére, újjáépítésére is; de ugyanígy a közösségeket erősíti, támogatja a „Modern városok” program vagy a kulturálisérték-megőrző beruházásokra fordított összegek is. Hiszen ha közösségről beszélünk, akkor a társadalom szövetéről beszélünk, a családok, a baráti társaságok, a vallási gyülekezetek, a sportcsapatok, települési közösségek mind-mind a társadalmunk alapjai, és segítő jobbot tudnak nyújtani az embereknek, számíthatunk ezekre a közösségekre, ezekhez tartozni lehet, és ezekhez tartozni jó. Ennek a megtartóerőnek a példáját láthattuk most a világjárvány idején is. Én köszönöm Magyarország Kormányának azt, hogy a közösségépítésre nagyon jelentős erőforrásokat, nemcsak anyagi erőforrásokat, hanem szellemi, lelki erőforrásokat is összpontosít. De láthatjuk, hogy ez nemcsak szóban, hanem tettekben is megnyilvánul, és ez látszik a 2022. évi költségvetésben is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen Bartos Mónika képviselőnek. A következő előre bejelentett felszólaló Dobrev Klára, az Európai Parlament képviselő asszonya, aki a pulpitusról mondja el felszólalását. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Jó napot kívánok! Sok szeretettel köszöntök mindenkit, aki itt a teremben vagy akár otthon, a tévé előtt hallgatja ezt a vitát. Már csak azért is, mert én úgy tanultam és úgy tanítottam, hogy ahogy a demokrácia ünnepe maga a választás, úgy a parlamentarizmus ünnepe a költségvetési vita. Tudják, éveken keresztül tanítottam az ELTE Jogi Karán pénzügyjogot, és amikor költségvetési jog, államháztartásjog volt a téma, akkor azt láttam a tanítványaimon, hogy nem pontosan értik, olyan messze van tőlük, 21-22 évesek; mi közöm nekem ehhez, kérdezték tőlem. És amikor elkezdtük részletesen nézni a költségvetési törvényt, akkor még papíron, jó vastag, több ezer oldalas kiadásban, később már számítógépen, és elkezdtük nézni a fejezeteket, címeket, alcímeket, előirányzatokat, akkor szépen lassan érthetővé vált számukra is, hogy a költségvetés az ő életükről szól, arról szól, hogy fel fogjáke újítani, mondjuk, a gimnáziumi tornatermet a volt középiskolájukban, vagy hogy az egyetem falát kifestike, arról szól, hogy mennyi lesz az ösztöndíjuk vagy éppen a tandíjuk, arról szól, hogy a szüleik, nagyszüleik mennyi nyugdíjat kapnak, és hogy lesze elegendő pénz arra, hogy felújítsák a lakásukat. Szóval, a költségvetés a mi életünkről szól. De volt egy fontosabb üzenet, amit mindig át akartam a diákjaimnak adni, hogy a költségvetés még ennél is több. Önök itt, hölgyeim és uraim, azért ülnek a parlamentben, ebben a házban, sőt továbbmegyek, azért épült fel ez a ház, mert sok száz évvel ezelőtt, nagyon sok száz évvel ezelőtt voltak bátrak, akik azt mondták a kormányzó önkénynek, hogy elég volt, hogy nem költheted el szabadon az ország pénzét arra, amire te akarod; azt mondták a kormányzó önkénynek, hogy márpedig ellenőrizni kell. Igen, a Magna Chartáig visszamenőleg, vagy inkább 1265 környékén, amikor először beengedték a közrendűeket is a gyűlésbe. Ezért jött létre a parlament, ezért ülnek önök itt, azért, hogy mindig és mindenkor ellenőrizzék a kormányzó önkényeseket. Hát, nem sok mindenkinek van itt most büszkélkednivalója. 133 embernek biztos nem. Évek óta önök úgy szavazgatnak és szavazzák meg a költségvetést, hogy pontosan tudják, szinte semmilyen korlátot nem szabnak a kormányzó önkénynek; pontosan tudják, hogy megszentségtelenítik a parlamentarizmus egyik legfontosabb aktusát, magát a költségvetési törvényt. Évek óta úgy adnak felhatalmazást a kormánynak és most is erre készülnek , hogy sok száz milliárd forint úgy költődik el, hogy önök azt sem tudják, mire fogják elkölteni. 233 milliárd van általános tartalékban vagy biztonsági tartalékban és közel 550 milliárd beruházási alapban. [[Nacsa Lőrinc: Ez borzasztó!]] És a legborzasztóbb az benne, hogy sajnos lehet sejtésük arról, hogy mire fog ez a pénz elmenni. Mert tavaly év végén például 1400 milliárdot szórtak ki egy hónap alatt, ész és értelem nélkül, de tényleg, összevissza mindenféle beruházásokra. Az önök felhatalmazása nélkül. Azt is mondhatom, hölgyeim és uraim, önök 133-an minden évben biankó csekket adnak a kormánynak. Szerintem ez nem parlamentarizmus. Van még egy általános problémám a költségvetéssel, mielőtt rátérnék a konkrétumokra, hogy április-május környékén minek alapján fogadják el önök ezt a költségvetést. Nincsenek meg még az előző év bázisadatai sem közgazdasági szempontból teljesen nonszensz! Az Állami Számvevőszék még el sem készítette a zárszámadási törvényt, és a következő fél évben még annyit fognak változni mind a magyar gazdasági folyamatok, mind a nemzetközi feltételek. Úgyhogy az előbb azt mondtam, hogy biankó csekket szoktak adni a kormánynak, akkor ráadásul ezt a biankó csekket csukott, bekötött szemmel szokták önök aláírni. Na, ez nem a parlamentarizmus ünnepe. Úgyhogy azt tudom önöknek mondani, és azt ígérem a választóknak, hogy 2022-ben, a választások után egy elegáns kézmozdulattal ezt a költségvetést bedobjuk oda, ahová való, a szemeteskosárba. [[Nacsa Lőrinc: Családtámogatás.]] Nem lesz egyedül ez a költségvetés, mert ott lesz mellette, mondjuk, a paksi hitelszerződés, a Fudan Egyetem alapító okirata, a Budapest-Belgrád vasútvonal, és még sorolhatnám. Elég nagy papírkosárra lesz szükségünk, nézek itt az ellenzéki képviselőtársaimra [[Dr. Vadai Ágnes bólogat.]] lehet, hogy majd egy konténert is kell hozni, de megoldjuk. [[Nacsa Lőrinc: Családi adókedvezmény. Dr. Vadai Ágnes: Maradj már csendben!]] Mert mese nincs, ennek a költségvetésnek nemcsak hogy a demokratikus legitimációja hiányzik, a szakmaisága is hiányzik, és ha továbbmegyünk, akkor egész elképesztő, hogy mi van benne. Aztán majd később arról is beszélek, hogy mi nincs benne. Az általam már említett 783 milliárd forintnyi biankó csekk, vagy ez a fogalmunk sincs, hogy mi lesz, vagy pontosabban sajnos tudjuk, hogy ész és értelem nélkül fogják elkölteni ismét én azt látom, hogy például százmilliárd forintot fogunk jövőre költeni a hazug közmédiára. Valószínűleg ennél többet, mert pontosan tudom, hogy az előirányzatok között még elrejtve csurran-csöppen egy-két milliárd forint ennek a gyűlöletkeltésnek. És persze folytathatnám tovább a sort. A taón és más jogcímeken sporttámogatásra elmegy közel 300 milliárd forint. És mielőtt azt hinnék, hogy ez majd pont azt a célt fogja szolgálni, hogy az egészségtelen magyar emberek többet sportoljanak, egészségesebben éljenek: sajnos megtanultuk az elmúlt tíz évben, hogy ebből a pénzből, ebből a sok száz milliárd forintból újra luxusberuházás lesz. [[9.30]] Én tényleg nem tudom ép ésszel felfogni, hogy amikor már a kis falu szélére felépült egy sportcsarnok, futballstadion pontosabban, amikor már van fedett futópályája, amikor már van Makovecz-stílusú kazánháza, amikor már van mellette kis tó nagy szigettel vagy nagy tó kis szigettel, isten tudja, micsoda, akkor mindenféleképpen egy futballstadiongyep-napoztató rendszerre is kell költeni. Tényleg? 2021-22-ben, a világjárvány és a gazdasági válság hatásaira? Erre kell költeni a pénzt? Az eszem megáll. Tényleg ez a legfontosabb önöknek? Persze még folytathatnám, a több mint 50 milliárd forintos egyházi támogatást, amiben egyébként nincs benne még az, amit határon túlra viszünk egyház- és sporttámogatásra, a Paks 270 milliárdja, amit már említettem, hogy ugyanoda kerül, mint a költségvetés, a Budapest-Belgrád vasútvonal, amiről pedig nem tudjuk, hogy pontosan mennyi, mert megint csak berakták egy nagykalapba, és a mindannyiunk kedvence, a kommunikáció, amire 30 milliárd van előirányozva. Ide a rozsdás bökőt, hogy ennek a duplája lesz a végén, mert nagyon szükségünk van óriásplakátokra, hiszen azzal minden képzelt ellenséget meg tudunk állítani. Nem történik más, mint több száz évvel ezelőtt. Azt mondták egypáran bátrak, hogy állj, nem engedjük, hogy összevissza költsétek a pénzünket, mondjuk, mit tudom én, lovagi tornákra akkor, ma semmit nem érő stadionokra és vadászati világkiállításra; hogy elköltsétek a pénzünket, nem tudom én, háborúkra, ma szájkaratéra, aminek egyébként a megjelenési formája az óriásplakát. Nem engedjük, hogy elköltsétek a pénzünket, nem tudom én, szőrmékre és ékszerekre, ma pedig luxusórákra és luxusruhákra, jachtokra, repülőkre a szekerek helyett. Semmi nem változott. Úgyhogy egy feladatunk van: visszaadni a parlamentarizmus ünnepét és visszaadni a költségvetés ünnepét a magyar állampolgároknak. Amit nagyjából összeszedtünk az elmúlt pár napban a költségvetésben, az közel 2000 milliárd forint. Kétezermilliárd forint összevissza támogatás. Ha ennek csak egy részéből sikerülne értelmes célokra költeni, akkor ez egy normális, élhető európai Magyarország lenne. Mert tudják, hölgyeim és uraim, a legnagyobb hiba ezzel a költségvetéssel még csak nem is a demokratikus legitimációja, még csak nem is a szakmaiatlansága, bár nagyon fáj, de még az sem, hogy mi van benne, hanem, hogy mi az, ami hiányzik belőle, vagy másképp fogalmazok, kik azok, akik hiányoznak belőle. És akik hiányoznak belőle, az a sokak Magyarországa. Ezt a költségvetést egyetlenegy mondattal meg tudom fogalmazni: 133 fideszes ember megszavazza, hogy jövőre is a kevesek, a fideszes oligarchák még sok milliárdot hazavihessenek. Erről szól. Tudják, kikről nem szól? Hadd mondjak önöknek, hadd meséljek pár történetet! Önök is meghallanák, ha sokkal többet tudnának beszélgetni az emberekkel. Nem szól például arról az asszonyról, aki felszolgálóként dolgozik, pontosabban mindenes egy kis budapesti étteremben, egyedül neveli mind a két gyerekét. Azért kerültünk kapcsolatba és azért kezdtünk el beszélgetni, mert egy bántalmazó házasságból, egy bántalmazó családi kapcsolatból menekítette ki saját magát és a gyerekeit. Önálló misét megér, hogy az elmúlt tíz évben önök mit műveltek az isztambuli egyezménnyel és társaival. Erről majd még külön beszélünk. Szóval, egy bántalmazó kapcsolatból menekült, és ezért évek óta albérletben él. Természetesen, mint sokan mások, a válság alatt ő is elveszítette a munkáját. Ez most már több mint egy éve. Több mint egy éve ez a nő a családi pótlékból próbálja meg a két tizenegy-két éves gyerekét fenntartani. Azt tudom önöknek mondani, hogy próbáljanak meg 29 600 forintból két gyereket nevelni. És még talán az önkormányzattól itt, Budapesten kapott valamilyen segélyt. Több mint egy éve. Na, ő például hiányzik a költségvetésből. Azt tudom önöknek mondani, hogy ’22 áprilisában, a választások után meg fogjuk emelni a duplájára azt a családi pótlékot, amelyet önök nem emeltek meg tíz éve, azoknak pedig, akik egyedülállók vagy éppen fogyatékkal élő gyereket nevelnek, háromszorosára. Elmondom, hogy mennyibe fog kerülni, mert kiszámoltam, mindent kiszámolok, mégiscsak pénzügyjogász vagyok. Körülbelül 400 milliárd forintba fog kerülni. Még az önök által összevissza eldobált tavaly novemberi pénz felét sem költöttük el, és máris sok ezer család és sok ezer gyerek számára könnyítettük meg az életet. Aztán kimaradtak a nyugdíjasok, akikkel kapcsolatban olyan érzésem van, mintha másodrendű állampolgárként kezelnék őket, akik majd választások előtt kapnak egy Erzsébet-utalványt, vagy valami csurran-cseppen nekik. Igen, azok a nyugdíjasok, akiknek a nyugdíja immáron tíz éve stagnál, mondják önök, csökken, mondom én, mert az az infláció, amivel emelik a nyugdíjakat, az köszönőviszonyban sincs azzal az áremelkedéssel, amit viszont a nyugdíjasok tapasztalnak, mert a nyugdíjaskosár nem ugyanakkora és nem ugyanúgy néz ki, mint amiből az inflációt számolják. Tavaly nyáron voltunk Pápán a családdal, anyósom pápai volt, és intézni kellett egy-két dolgot. Az utcán összefutottunk egy volt munkatársával, már lassan ő is a 80 felé közelít. Textilgyárban dolgozott három műszakban egész életében, utána otthon főzött, mosott, takarított, felnevelt gyerekeket, és most nyugdíjas. Katus mamával jóban volt, együtt jártak például az idősek klubjába. Azt meséli nekem reggel tízkor a főtér közelében, hogy azzal telnek a napjai, hogy felül a buszra vagy gyalogol, és körbejárja Pápán az élelmiszerláncokat tudják, van jó pár, mit tudom én, Tesco, Lidl, Spar, Aldi, isten tudja, mi minden van , hogy összeszedje azokat az élelmiszereket, amelyeket meg tud vásárolni olcsón, mert lejárt a szavatosságuk. Három műszakban dolgozott egész életében. XXI. század, 2021, Magyarország. És mosolygott, mert aznap sikerült leértékelve csirkemellet vásárolnia, olyan csirkemellet, amelynek aznap járt le a szavatossága, mert húst egyébként hetente, ha egyszer tud magának vásárolni. És ettől boldog volt! Magyarországon ettől boldog egy nyugdíjas, mert csirkemellet tud magának vásárolni. Mondom számokban is. Mondom számokban is. 2010-ben a nyugdíjasok 4,6 százaléka élt a szegénységi küszöb alatt. Most tíz évvel később, miközben növekszik a világgazdaság, mint önök állítják, növekszik Magyarország gazdasága is, tíz évvel később a nyugdíjasok 14,3 százaléka él már [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] jövedelmi szegénységben. 600 ezer nyugdíjas honfitársunk nyugdíja nem éri el a társadalmi létminimumot. Ezt nekünk kell jóvátenni, úgyhogy a következő áprilisban, a kormányváltás után visszavezetjük a svájci indexálást, mert ez az, ami összetartja az országot és összetartja a társadalmat, és egyszeri 150 ezer forintos kiegészítést, ha úgy tetszik, jóvátételt fogunk adni a nyugdíjasoknak. Nem választások előtt, ahogy önök szokták, hanem választások után. Ez egy óriási nagy különbség. Itt az ideje annak is, hogy a rezsitámogatás, amit önök szoktak mondani, az végre ne a leggazdagabbakat szolgálja. Ne arra legyünk már büszkék, hogy azt támogatjuk, aki két medencét tud megtölteni egy áráért, hanem kerüljön oda, akik leginkább rászorulnak! Ne a leggazdagabbak, hanem azok a tisztességes magyarok, akik a normál villanyszámlájukat, vízszámlájukat szeretnék kifizetni a hónap végén. Igen, én azt szeretném, hogy Magyarországon egy bizonyos fogyasztási szintig ingyenes, utána a mainál sokkal olcsóbb legyen, és aki medencét, egyet, kettőt, szaunát, jakuzzit, nem tudom én, micsodát üzemeltet, vagy hatalmas nagy háza van, és mindegy, hogy jobb- vagy baloldali, fizessen többet. Mert ez így igazságos. Már kiszámoltam, mielőtt szóvá tennék: a nyugdíjasoknak nyújtott kiegészítés és svájci indexálás 450 milliárddal növelné meg a költségvetést emlékeznek, még a tartalékot sem költöttük el teljes egészében , és az, hogy végre ne a leggazdagabbak kapják a rezsitámogatást, körülbelül százmilliárd forintba kerül a költségvetésnek ahhoz képest, amit ma erre költünk. Van pénz, közel 2000 milliárd, csak jó lenne végre azokra költeni, akikre igazán számíthatunk a bajban. Kimaradt a költségvetésből az a taxisofőr is, akivel éppen a múlt héten töltöttem el a budapesti dugóban egy kicsit hosszabb időt. Elkezdtünk beszélgetni a kamasz fiúk neveléséről, 16 éves fia van, én is neveltem három kamasz fiút, és azt hiszem, előttem áll még egy kamasz fiú nevelése. A beszélgetés során kiderült, hogy a feleségét leszázalékolták nyolc éve. [[9.40]] Egy budapesti társasházban örököltek egy lakást, és ő mindent megpróbált nagyon durván magas a rezsije , hogy legalább az ablakokat ki tudja cserélni. És azt tudom önöknek mondani, hogy ő az, aki nem tud CSOK-ot igénybe venni, aki mindent végigjárt, nincs a párnacihájában pár millió forint, és az összes bank kirúgta, hogy nem fizetőképes. Na, például ő sincs benn a költségvetésben. Éppen ezért gondolom azt, hogy például a panelprogramot ki kell terjeszteni a társasházakra, és ami a legfontosabb, önrész nélkül lehetővé kell tenni, hogy végre ezt a lerobbant lakásállományt, ami Magyarországon van, azt végre felújítsuk. Egyrészt azért, hogy kevesebb legyen az emberek rezsije, másrészt azért, mert ezt kívánja meg tőlünk a klímaváltozás elleni küzdelem. Ezt kívánja meg tőlünk az új „Zöld Magyarország” program. És tudják, mennyibe kerül ez? Ha az elkövetkezendő, mondjuk, négy évben körülbelül félmillió, 500 ezer otthont újítanánk fel, aminek jelentős részére uniós támogatást lehet kapni szintén nem fogom fel ép ésszel, hogy eddig miért nem használták fel , akkor körülbelül olyan 60 milliárd forint lenne az az önrész, amit az államnak át kellene vállalnia. Szerintem, ha ügyesebbek vagyunk, akkor még kevesebb is. Van itt feladat, van itt dolog, csak ez mind hiányzik a költségvetésből. És muszáj egypár mondatot mondanom a végén a legdrámaibb helyzetről, ami most mindannyiunkat érint. Jobb- vagy baloldali, liberális vagy zöld, mindannyian emberek vagyunk itt Magyarországon, Európában. Hányszor mondtuk egymás között, hogy ó, mindent megoldunk, csak egészség legyen? Ez az egyik legfontosabb mondat. Én is sokat használtam, és bevallom önöknek, egy kicsit néha ilyen elcsépelt közhelynek tűnt, egészen tavaly októberig, mikor elkezdett járni körülöttünk a halál. Több mint 30 ezer honfitársunk családja gyászol. Sok ezren vannak, akik vagy a Covid következményei, vagy az elmaradt orvosi beavatkozások miatt nem tudnak teljes életet élni. Nem nagyon van olyan család, akit ne érintett volna meg valahogy, így vagy úgy ez a járvány, engem is nagyon sok mindenről elgondolkodtatott. De talán, amit leginkább megtanultunk fájdalmas tapasztalat árán, hogy költhetünk pénzt drága orvosi eszközökre, kórházfelújításra, berendezésekre 2021-ben és még ’22-ben is: embert ember tud gyógyítani. Ha nem lesz elég orvosunk, ápolónőnk, nem lesz elég szakdolgozónk, nem lesz elég takarítónk a kórházakban vagy segédápoló, akkor Magyarországon továbbra is sok ezerrel több ember fog meghalni, mint Európa más országaiban, olyan betegségekben, amelyeket gyógyítani lehet, és túl lehetne élni. Rengeteget beszéltünk arról, hogy hány orvos és ápolónő megy el az országból szinte mindennap az elmúlt tíz évben. De azt tudjáke ’19-es adatokat mondok , hogy közel 250 ezer dolgozónak van ma egészségügyi szakdolgozói végzettsége, és ebből pusztán csak 107 ezren dolgoznak az egészségügyben? A másik fele elment, nem tudom, IKEA-, Tesco-árufeltöltőnek. Vissza kell hívnunk a külföldre menekült orvosokat, és újra vissza kell hívnunk az egészségügybe azokat, akik elmentek onnan, és úgy hiányoznak az egészségügyből, vagy úgy nem dolgoznak az egészségügyben, hogy közben tudjuk, hogy milyen irtózatos munkaerőhiány van. Az ápolók 10 százaléka, a szülésznők 25 százaléka hiányzik, a mentőtisztek 13 százaléka, 1400 településnek nincsen háziorvosa. És ez még csak romlani fog, ha nem teszünk sokkal, de sokkal nagyobb lépéseket. Persze, látom, bepánikoltak a járvány alatt, de ez nem elég. Ez nem elég. Szisztematikusan el kell kezdeni gondolkodni az egészségügy újraépítéséről. Azt számoltam ki, hogy ha a következő tíz évben 3 ezer szakorvost, 500 háziorvost és közel 9 ezer szakdolgozót vissza tudunk csábítani az egészségügybe és én már hozzászámoltam azt a béremelést is, amire még plusz szükség van , akkor az közel 160 milliárd forinttal kerülne többe a költségvetésben. És tudják, nem az a kérdés, és nem arról fogunk itt elkezdeni vitatkozni, hogy az sok vagy kevés. Azért kell ezt a költségvetést kidobni a szemeteskukába, mert nem értették meg, hogy miről szól a XXI. században egy sikeres, erős Magyarország. Az ott élő emberekről szól. Mást sem csinálnak tíz éve, mint folyamatosan számokat kergetnek, és persze, fontosak a számok, fontos a GDP, az államháztartás hiánya, az államadósság, fontos a fizetési mérleg, az infláció, fejlesztéspolitikai szakemberként ezzel éltem, ezzel foglalkoztam. Csak politikusként megtanultam még valamit: hogy ezek csak számok, 1-esek, 2-esek, nullák, és a számok mögött az országban emberek vannak. A számok mögött ott van a taxisofőr, ott van a pincérnő, ott van a nyugdíjas, ott van a segédápoló. És láss csodát, azok az országok, akik megértették, hogy nemcsak betonba, térkőbe, stadionba, templomba, nem tudom, mibe kell a pénzt tölteni, költeni és önteni, hanem az emberekbe igen, lefordítom: oktatás, egészségügy, lakhatás, egészséges környezet, szociális biztonság , azokban az országokban, ahol megértették a XXI. század kihívását, és elkezdtek elsősorban az ott élő emberekre költeni, láss csodát: a számok is tartósan elkezdtek javulni. Mert ez a XXI. században a versenyképesség. És igen, biztos vagyok benne, hogy 2022 áprilisában, miután legyőztük az Orbán-rendszert, olyan költségvetést fogunk készíteni, és olyan költségvetést fogunk elfogadni együtt, szervezetekkel, állampolgárokkal, az emberekkel, amely képes arra, hogy egy összetartó, szolidáris, egymásra figyelő Magyarországot hozzon létre. Mert ezt hívjuk magyar nemzetnek, és mi ezen fogunk dolgozni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dobrev Klára képviselő asszony. Szintén írásban előre jelentkezett Harrach Péter, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője [[Jelzésre:]] , de előtte bocsánat, előtte soron kívül szót kér Tállai András államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előző húsz-egynéhány percben egy miniszterelnök-jelölt előválasztásikampány-beszédét hallgathattuk meg. Hát igen, a parlamentben sok minden elhangzik, nagyon sok kampánybeszéd is, most hallhattuk Dobrev Klára Gyurcsány Ferenc feleségének kampánybeszédét. [[Arató Gergely: Van neve, jegyezd meg! Az elnök csenget.]] Külön kiemelte az európai parlamenti képviselő asszony, hogy mi nincs ebben a költségvetésben. Most, ha megengedik, én arról beszélnék, hogy ő miről nem beszélt a felszólalásában. Nem beszélt arról, amikor programokat mondott, például, hogy a lakásállomány rossz, és azt fel kell újítani, hogy a jelenlegi kormány lehet, hogy ön nem tudja pontosan ezt végzi. Pontosan így segít a családoknak, az otthonteremtési programon keresztül, egyéb juttatásokkal, hogy tudjanak használt lakást vásárolni a fiatalok, és ezt a használt lakást felújítani. Tehát az, hogy ön most döbbent rá, hogy mennyire rossz a lakásállomány Magyarországon, ez nagyszerű dolog, de a kormány ebben is megelőzte az ön gondolkodását. Az egészségügy helyzetét nagyon bírálta, de kevés szót ejtett arról, hogy mit is tett a kormány az orvosok és az ápolók bérének rendezése tekintetében. Nem beszélt arról, hogy a 2022-es költségvetés közel 500 milliárd forintot tartalmaz a bérek rendezése vonatkozásában. Megint egy olyan problémát hozott felszínre, amit a jelenlegi kormány kezel, és a jelenlegi kormány éppen azon van, hogy megoldja. Aztán arról sem beszélt, mikor a taxisról beszélt, hogy ez a taxis most a válság idején egyébként teljes adókedvezményt kapott, és nem kellett neki adót fizetnie. Én értem, hogy ön a taxis gyermekéről beszélt, de hát, beszéljünk a taxisról! A taxisnak segített ez a kormány azzal, hogy mentesítette őt az adó- és járulékfizetés alól. [[9.50]] Aztán arról sem beszélt, mikor a pápai nyugdíjassal véletlenül találkozott az utcán, aki Katus néninek éppen a barátnője volt, aki kevesli a nyugdíját, hogy éppen akkor ment nyugdíjba, amikor az ön férje, Gyurcsány Ferenc volt a miniszterelnök [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból. Nacsa Lőrinc: Bizony!]] , és pontosan annak köszönhető, amilyen szabályozást akkor meghoztak, hogy ilyen kevés lett a nyugdíja. De ha már nyugdíjasokról beszélünk, most ez komoly?! Komolyan mondja, hogy ez a kormány kihagyta a nyugdíjasokat ebből a költségvetésből? [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Így van!]] Nem ebből a költségvetésből hagyta ki, egyáltalán nem hagyta ki. Az elmúlt tíz év arról szól, amit az ön férje sosem tudott elérni, hogy a nyugdíjak reálértékét megőrizzük. Mi az elmúlt tíz évben, tizenegyben minden évben megőriztük, önöknek pedig, az ön családjának pedig nem sikerült a kormányzásuk ideje alatt. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Azt is tudni kell, hogy amikor az ön férje volt a miniszterelnök, és az ön családja kormányzott, mert önök már kormányoztak, csak most a feleség szeretne kormányozni, eddig meg a férj kormányzott [[Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól. Nacsa Lőrinc: Nyugodj le!]] azt is elfelejtette mondani, hogy egyébként önök vették el a 13. havi nyugdíjat [[Arató Gergely: De mi is adtuk. Ezt elfelejtetted. Az elnök csenget.]] a nyugdíjasoktól. Most persze busásan szeretné ezt visszaadni, mert azért 150 ezer forintot adni két és fél millió nyugdíjasnak Magyarországon, ez valóban nagyszerű dolog, csak ne feledkezzünk meg azokról, akik előteremtik ezt a forrást, hogy nekik mit szeretne ön adni; mert azokról nem beszélt, akik egyébként dolgoznak, akik munkavállalók, akik családosok. Beszélt egyetlenegy példáról, de nem egy példa van, hanem millió család van Magyarországon, akik gyermeket nevelnek, akik igenis előnyben vannak azzal, hogy adókedvezményben részesülnek, mert dolgoznak és dolgozni akarnak. Ön azokról az emberekről beszélt, akiknek adni kell, akik már nem tudnak dolgozni, vagy olyan helyzetben vannak, hogy szeretnének, de nem tudják ezt elérni. Ön a régi módszerrel jön, hogy a családi pótlékot megemelni, de azt nem mondja, hogy ennek, a családi pótlék megemelésének az az ára, hogy a családi adókedvezményt akkor el kell törölni. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból: Miért kellene?]] El kell törölni! Most ezt komolyan mondja, hogy évente ad 400 milliárdot családipótlék-emelésre, ad 400 milliárdot egyszeri nyugdíj-kiegészítésre? Akkor önök 100 vagy 200 százalékra akarják Magyarország adósságállományát növelni. Egyébként elhiszem, mert a férje ezt már megtette [[Felzúdulás, közbekiáltások az ellenzéki sorokból.]] és mikor megkérdezték tőle, hogy ezt mire költötte, akkor azt mondta, hogy kérem, a nyugdíjakra meg a béremelésre. Ezt akarják újra? [[Dr. Vadai Ágnes: Mészáros Lőrinc.]] Ez képtelenség! Egyébként jelzem önnek, hogy önök már készítettek családilag költségvetést, abban a költségvetésben nem az volt, amit most szeretne. [[Arató Gergely közbeszól.]] Ebben a költségvetésben az volt, hogy el kell venni a közalkalmazottak, köztisztviselők 13. havi bérét, el kell venni a nyugdíjat, meg kell szüntetni az otthonteremtési programot, és vegyetek föl devizahitelt. [[Közbekiáltások az ellenzéki és a kormánypárti sorokból. Az elnök csenget.]] Ez volt az önök programja. Rábeszélték az embereket, hogy vegyenek föl devizahitelt. Aztán amikor jött a baj, megfeledkeztek ezekről a családokról, és 2010-ben, a kormányváltás után kellett ezeket a problémákat kezelni, a nyugdíjasok problémáját, a családok problémáját és a devizahiteles problémát vagy a rezsidíjak jelentős megemelését. Úgyhogy nagyon érzelgős beszédet mondott ön olyan simulékony, emberek, segíteni fogok , de ne feledje el, hogy amit ön mond, annak van egy előzménye, egy családon belüli előzménye, hogy pontosan a férje, Gyurcsány Ferenc miniszterelnöksége idején amit ön elmondott, annak az ellenkezője történt. Na, ettől mentsen meg bennünket a Jóisten! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. A következő felszólaló Harrach Péter, Kereszténydemokrata Néppárt.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Költségvetési vitára jöttem, és én is úgy érzem, hogy Gyurcsány Ferencné Dobrev Klára beszéde [[Nacsa Lőrinc dr. Vadai Ágnes közbeszólására: Miért, szégyelli?]] egy kampánybeszéd volt. A kampánybeszéd ugyanazokat az elemeket tartalmazta, mint az ellenzéknek a parlamentben elmondott beszédei, és ugyanazt a politikai kultúrát jelenítette meg nőies hangszerelésben előadva. Az a politikai kultúra, ami a parlament légkörét tönkretette az ellenzék drasztikus felszólalásai miatt, most megjelent egy kedves, nőies hangszerelésben. Én, ha megengedik, most arról a költségvetésről szeretnék beszélni, az ország újraindításáról szóló költségvetésről, ami előttünk van. Tudjuk, hogy egyéni életünkben éppúgy, mint a közösség életében vannak olyan helyzetek, amelyek visszafogottságra, korlátozásra késztetnek minket. Gondoljunk csak arra, hogy az egyén életében a családi jövedelem kiesése vagy egy előttünk járó nemzedék háborús időszakban elszenvedett kínjai mind visszafogottságra, korlátozásra késztetik az embert. De a közösség életében is vannak ilyen események, és ilyen volt a pandémia. Ha mi jól kezeljük a korlátozások időszakát és megtaláljuk a kilábalás útját, akkor visszatérhetünk a megelőző állapotokhoz, és most itt tartunk, az újraindítás költségvetése van előttünk. Számunkra fontos terület a szociális terület, illetve a családügyi fejezet. De mivel igaz az a mondás, hogy a legjobb szociálpolitika a jó gazdaságpolitika, ezért néhány szót legalább jelzésként a gazdasági kérdésekre is érdemes fordítani. Kulcsfontosságú volt az a gazdasági intézkedéssorozat, amit a munkahelyek megőrzéséért és a cégek költségkímélő támogatásáért nyújtottunk. A családok számára nyilván a törlesztési moratórium, illetve a bérnövekedés jelentett segítséget és természetesen az adócsökkentés. Meg kell említenünk, hogy a gazdaság-újraindítási akciótervben 7300 milliárd forint áll rendelkezésünkre. Ha megengedik, a költségvetés két területéről egy picit részletesebben beszélnék. A gyermekeket nevelő családok támogatása, az otthonteremtésük megkönnyítése, nagycsaládosok támogatása az egyik terület, a másik pedig a jövedelemnövelés támogatásai, gondoljunk a bérnövekedésre, adócsökkentésre és a már említett 13. havi nyugdíj visszavezetésére. 2022-ben a családtámogatásra 2780 milliárd forint áll rendelkezésre, ez a GDP 5 százalékát teszi ki, ami, azt hiszem, hogy európai összehasonlításban is jelentős. Itt az új elemeket kell egy ilyen költségvetésnél hangsúlyosan megemlíteni, elsősorban a 25 év alattiak szja-mentességét, ami január 1-jétől vezetődik be, illetve a 13. havi nyugdíj visszavezetésének az ez évben esedékes részét. De azt is látnunk kell, hogy a költségvetésben folyamatosan jelen vannak olyan jelentős támogatások, amelyeket most csak címszavakban említek meg: gyermekétkeztetés, amire 87 milliárd forint támogatás jut; nagycsaládosok részére személygépkocsi-támogatás 12,5 milliárd forint; ingyenestankönyv-támogatás 13 milliárd; gyermekek otthongondozási díja 43,8 milliárd; lakástámogatások 382 millárd; „Nők 40”-nek nevezett program 332 milliárd, ez is a nyugdíjrendszer része; családi szja-kedvezmény 315,5 milliárd [[Varju László közbeszól.]] és a már említett 25 év alattiak adókedvezménye 140 milliárdos tétel. [[10.00]] Mit jelent a bérek növekedése az elmúlt évben, illetve a következő évben? 2020-ban az átlagkereset 9,7 százalékkal emelkedett, és itt meg kell említenünk azt, hogy az egészségügyi béremelés az orvosok bérét két év alatt két és félszeresére növelte, az ápolókét ugyanezen arányban ’22-ig fogja növelni. És természetesen ismét a 13. havi nyugdíjat kell említenünk, ami a következő évben 160 milliárd forintos tételt jelent, ehhez kapcsolódik a nyugdíjprémium a maga 68 milliárdjával. És ha a 2022. év utáni időszakot nézzük, a tervezet szerint a béremelések évente 7-8 százalékra tehetők. Most csak két olyan területet emeltem ki a költségvetésből, ami számunkra fontos. Én úgy gondolom, hogy ezt az egész költségvetést megőrizni és megszavazni kell, hiszen ez a magyar embereket, a magyar gazdaságot támogatja, és talpra állítja, ami egy ilyen újraindításban szükséges, hiszen egy olyan visszafogottságnak az időszakát fogjuk magunk mögött hagyni, ami lehetőséget teremt számunkra ahhoz az állapothoz való visszatéréshez, ami a pandémia előtt volt. Én úgy gondolom, hogy ezt a költségvetést nem kidobni kell, hanem betartani kell, ebben a költségvetésben ugyanis, az előbb említett példákból is látszik, olyan családtámogatás van és a gazdaság újraindításának olyan támogatásai, amik nem nélkülözhetők, amiket megtartani kell, és amit reményeink szerint ez a parlament meg fog szavazni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Harrach Péter képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy akik kétperces hozzászólásra jelentkeztek vagy jelentkeznek, azok Schmuck Erzsébet, Vitányi István, Tordai Bence, Ritter Imre és Bana Tibor előre bejelentett felszólalása után tehetik majd meg. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én most a költségvetést inkább a környezetügy oldaláról fogom értékelni, és elmondani az LMP észrevételeit és javaslatait ezzel kapcsolatban. Tudjuk azt, hogy a központi költségvetés, annak a tervezési módja, értékrendje, koherenciája egyértelműen bemutatja, hogy a kormány a köz pénzének a felhasználására tude olyan javaslatot kidolgozni, amely a társadalom egészének a jólétét szolgálja, méghozzá úgy, hogy eközben ennek a környezeti és gazdasági feltételeit is a fenntarthatóság jegyében biztosítani képes. Ez, tudjuk, hogy nem egyszerű feladat, tekintettel a sokrétű igényekre, a korlátozott forrásokra, a rövid és hosszú távú érdekek összehangolásának a szükségességére, és különösen nem egyszerű, amikor a Covid-járvány már csaknem egy éve megbénítja az ország normális működését, és amelynek a kihatásait a társadalomra és a gazdaságra még igen nehéz megbecsülni. Ugyanakkor egy ilyen járvány, éppúgy, mint a gazdasági és a pénzügyi válságok, egyfajta sokkterápiaként hatnak. Végig kell gondolnunk, hogy mely okok vezethettek el ide, jól tudtuke kezelni a helyzetet, illetve hogy mindezekből milyen tanulságot lehet a jövőre nézve levonni. Az elmúlt időszak nyomán gyakorlatilag olyan következtetésekre lehetett jutni, amelyek a zöldpolitikának már több évtizede alapelvei, hogy csak egy egészséges, alkotóképes társadalommal lehet a változó körülményekhez alkalmazkodni, a működésünket helyreállítani, a jövőt építeni. Ezért mindent meg kell tenni az oktatás, az egészségügy, a szociálpolitika, a lakhatás, megélhetés, az élhető tájak és élhető települések érdekében, felkészítve a társadalmat az előttünk álló különböző kihívásokra, mint például az éghajlati változásokra, hogy egy hosszú távon fenntartható és a tényleges szükségleteket kielégítő, önellátó, a kor kihívásaihoz alkalmazkodó gazdaságra van szükség, mert ezzel ki tudnánk iktatni számos, az egészséget és a környezetet terhelő, egy fenntartható zöldgazdaságot korlátozó és egyben az országot kiszolgáltatottá tevő tényezőt. De már most késésben vagyunk, ráadásul a kormány elhibázott politikája miatt rossz úton is járunk. És igen, már világszerte felismerték, hogy tulajdonképpen a természeti környezet és a természeti erőforrások adják létezésünk alapját, és be kell végre látni, hogy a természet és környezet védelme a számtalan és pótolhatatlan ökoszisztéma-szolgáltatás megőrzésével valójában az emberi élet védelme, egyet jelent a családi ezüst védelmével. Az LMP már tavaly is valós zöldfordulatot sürgetett, ehelyett egy fekete, vészjósló fordulatot kellett elszenvednünk, de nemcsak a járvány miatt, hanem azért is, mert a kormány öncélú, saját célú és sokszor értelmetlen dolgokra fecsérelte el a rendelkezésre álló forrásokat, ahelyett, hogy a legsürgetőbb problémákat igyekezett volna megoldani, és egy közjólétet szolgáló jövőbe fektetett volna be. Ennek a kormánynak, sajnos azt tapasztaltuk meg, és ezt nagyon jól láttuk az elmúlt hetekben, hogy igazában a lenyúláshoz van stratégiája, az országépítéshez nincs, és itt utalok a közérdekű vagyonkezelő alapítványok létrehozására is. Ez a költségvetés akár az elvárhatóhoz képest, akár az előző évekhez képest, amely évek költségvetése ugyancsak rosszul tervezett volt, ha lehet, még kevésbé tölti be a valós funkcióját. Ezt a költségvetést elrejtett, hiányzó vagy a felismerhetetlenségig összevont, az érdemi tartalmat elfedő fejezetcímek és több száz oldalon magyarázkodó indoklások jellemzik. Még véletlenül sem lehet kiolvasni belőle, hogy honnan hová lesz képes az ország előbbre jutni általa. A kormány arra játszik, hogy az Országgyűlés e költségvetés megszavazásával egy biankó csekket adjon a kezébe. Ez különösen veszélyes most, amikor láthatóan bizonytalanok a központi költségvetés bevételei, elszabadulni látszik az infláció, az államadósság pedig a 2010-es évek magasságát idézi. A költségvetési dokumentumokban eddig legalább viszonylagos részletezettséggel bemutatták, mire tervez költeni a kormány a központi költségvetésből. Most legfeljebb találgatni lehet, ugyanúgy, ahogyan majd a költségvetés zárszámadásakor is, hogy vajon mire ment el ennyi pénz, hol, milyen célból és kinél hasznosult. A kormány taktikát váltott, legjobb, ha szinte senki semmit nem tud átlátni a pénzügyi manőverekből. Még véletlenül sem áll össze egy nemzeti helyreállítási, alkalmazkodási, a fejlődést átfogóan és kiegyensúlyozottan szolgáló elképzelés, különösen, mert a kormány csak ötletszerűen, világos jövőkép nélkül gyárt terveket a hazai éves központi költségvetés felhasználásához, az ötéves helyreállítási és alkalmazkodási tervhez és a hétéves EU-támogatási kerethez. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem a célokhoz rendelik a forrásokat, hanem a források öncélú felélésének a legkönnyebb módját keresik meg. No, akkor fordítsunk egyet a dolgon! Ha már nem írták le, nem kötik orrunkra még nekünk, választott képviselőknek sem az apró részleteket, sem azt, hogy milyen konkrét intézkedések vannak egy-egy fejezeti címsor mögött például a környezet-, természetvédelem egésze egyetlen címsorban jelenik meg , sem azt, hogy azokra konkrétan mennyi jut majd, akkor kénytelenek vagyunk itt és most rákérdezni. [[10.10]] Mi lesz a ketyegő vegyi bombaként működő környezetszennyezések kármentesítésével, az emberéleteket követelő épületek azbesztmentesítésével, a kidolgozott, de a kormány által kiüresített országos levegőterhelés-csökkentési program érdemi végrehajtásával, a környezet-egészségügy felkészítésével az éghajlatváltozás következtében fellépő újabb kockázatok kezelésére, a várható rendkívüli időjárási helyzetek kezelésével? Mi van az alkalmazkodó mező- és erdőgazdálkodással, a talajvédelemmel, amikor pontosan tudni lehet, hogy a magyar mezőgazdaság jelen termelési szerkezete tarthatatlan, a meglévő erdeink pusztulnak, újak telepítésére csökken az esély a szárazodás miatt, és hogy a termőterületeink a rossz irányba támogatott gazdálkodás miatt évről évre csak veszítenek a termőképességükből. Mi van a domb- és síkvidéki vízvisszatartási projektekkel, amelyek helyett a kormány csak az oligarchák öntözési igényeit igyekszik közérdeket sértően kielégíteni? Hol késik a fenntartható tájgazdálkodás ösztönzése? Hol lesznek élhetőbb településeink, ha a kormány inkább elvesz, mint ad ahhoz, hogy megküzdjenek az éghajlatváltozás következményeivel, és hogy emiatt évről évre a mostani járvány áldozatainál még sokkal több, bár a kormányzati statisztika által elhallgatott számú hozzátartozóinkat veszítjük el, például a légszennyezés vagy a kezelhetetlen és a tartós hőhullámok miatt? Messze nem arányos a tervezett ráfordítás például a vízi közművek rekonstrukciója terén, ahol középtávon mintegy 1500-3000 milliárd forint hiányzik. Mikor, miből jön össze időben ez a pénz? Ráadásul a kormány még arra sem hajlandó most sem, hogy megszüntesse a szolgáltatókat sújtó víziközmű-adót. Miközben egy sor halaszthatatlan intézkedésre volna szükség, a kormány megint Paks II. támogatására, tőkeemelésére fordít 270 milliárd forintot. A Központi Nukleáris Pénzügyi Alap megfelelő szintű feltöltése érdekben viszont évek óta nem tesz semmit, így például a kis, közepes és nagy aktivitású hulladék ártalmatlanítása megint csak a közpénzek terhére történik majd. És álljunk meg egy pillanatra! Milyen költségvetés az, ahol 14 milliárd forint jut az autó-motor sport támogatására akkor, amikor a térségi fejlesztési feladatok címen összesen 10 milliárd, energia- és a klímapolitikai modernizáció címen pedig 35 milliárd forint forrást tervez a kormány? Egyszerűen elfogadhatatlan és megdöbbentő! Az is nehezen érthető, hogy miközben fokozott figyelmet kellene fordítani a klímaváltozás által veszélyeztetett természeti értékeink védelmére, a nemzeti parkok, igazgatóságok költségvetési támogatása csökken. Önök beszélnek a biológiai sokféleség megőrzéséről, fontosságáról, de akkor, amikor forrásokat is kellene erre áldozni, akár európai uniós forrásból, akár hazaiból, akkor az ott nem jelenik meg. Ez a veszély. Ez is mutatja, hogy önök csak zöldre festik magukat. Talán az sem véletlen, hogy a környezetügyet nagyon sokszor maga alá gyűrő Agrárminisztérium támogatása az összes tárca közül az egyik legalacsonyabb. Akkor gondolkodjunk el azon, hogy vajon mennyi jut ezen belül a környezetvédelemre nagyon kevés. Mindezek persze csak a legalapvetőbb kérdések voltak, amire gyakorlatilag semmilyen választ nem kaptunk a tervezetből. Márpedig egy ilyen költségvetési tervezet mindig mindent elmond egy kormány gazdaság-, társadalom- és környezetpolitikájáról. De a fő táblák mellett nézzünk néhány érdekes példát is, amelyek szerepelnek nevesítve az indoklásban! Miközben a kormány most már mind a felszín alatti, mind a felszíni vizek nagymértékű öntözési célú megcsapolására adott szinte korlátok nélkül zöld utat, a tervezet a másik oldalon tehát ennek mi a megvalósítási gyakorlata büszkén tartalmazza, hogy a 17. cím Nemzeti Földügyi Központ keretében a mezőgazdasági öntözési célú vízi létesítmények engedélyezésével kapcsolatos szakhatósági feladatok ellátásához 4-, azaz négyfős létszámot rendel. Gondoljuk már végig, hogy az a négy fő majd mire lesz képes, és mennyire tudja valóban ellenőrizni, hogy megfelelő vízi jogi engedélyeket adjanak ki. Ez gyakorlatilag semmire nem elég, önök ezzel mindent elmondanak. És évek óta ismételten elmondjuk, hogy a nemzeti parki igazgatóságok által működtetett 262 fős ezt jegyezzük meg, 262 fős természetvédelmi őrszolgálat kapacitása kevés. Hiszen a területi illetékességük kiterjed az ország teljes közigazgatási területére. Dolguk többek között közel 850 ezer hektár egyedi jogszabállyal létesített, országos jelentőségű védett természeti terület, az ezzel átfedésben lévő 2 millió hektár Natura 2000 terület őrzése, megóvása, károsításának, veszélyeztetésének megelőzése. Tisztelt Ház! Kérdezem: erre miért nincsen forrás, ha szükségesnek és fontosnak tartjuk a természeti értékek megőrzését? Tisztelt Ház! Ez a költségvetés azt mutatja, hogy a kormány nemhogy zöldfordulatot nem akar venni, hanem egyszerűen hátraarcot mutat a fenntarthatósági, éghajlatvédelmi, környezetvédelmi kérdésekben. Ez a fajta értetlenség, érzéketlenség és cinizmus méltatlan a magyar néphez. A magyar embereknek alkotmányos joga, mondhatnánk jussa van az egészséges környezethez, a természeti erőforrások és értékek jelen- és jövőbeni megőrzéséhez. Ez a költségvetés viszont mindezt semmibe veszi, ezáltal Magyarország érdekeit sérti. Az LMP ezért ezt a megalapozatlan, átgondolatlan és felelőtlen tervezetet nem fogja tudni támogatni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A következő előre bejelentett felszólaló Vitányi István képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásomban két területet szeretnék végigjárni, pontosabban érinteni. Elsőként az igazságszolgáltatási szervek költségvetéséről kívánok szólni, másodsorban pedig a vidéki Magyarország lehetőségeit szeretném ismertetni a 2022. évi költségvetés tükrében. Az igazságszolgáltatás független, önálló hatalmi ág, amely alapelveit már Arisztotelész és Cicero is hangsúlyozta műveiben. A bírák függetlenségének egyik záloga, hogy anyagilag és egzisztenciálisan ne legyenek kiszolgáltatottak. A korábbiakhoz hasonlóan ennek a követelménynek tesz eleget az előttük fekvő költségvetésitörvény-javaslat is, amely külön fejezet alatt biztosítja a rendes bíróságok kiadásainak fedezéséhez szükséges összegeket. Nélkülözhetetlen megemlíteni az igazságszolgáltatás másik meghatározó közreműködőjét, az ügyészséget is, amely ugyan nem tekinthető önálló hatalmi ágnak, de ahogyan az Alaptörvényünk is rögzíti, önálló és független alkotmányos intézmény. A függetlenség egyik biztosítéka az ügyészség esetében is az, hogy önálló fejezetekben történő költségvetési rendelkezés van. Tisztelt Képviselőtársaim! A bírósági szervezetrendszer folyamatos fejlesztése mind emberierőforrás-, mind pedig infrastrukturális vonatkozásban gazdasági és társadalmi szempontból is kiemelt jelentőséggel bír. A fejezet 2022. évre benyújtott költségvetése tartalmazza a bíróságok működési színvonalának javítására, az eddig elért hatékonyság növelésére irányuló célkitűzéseket megvalósító humán erőforrás anyagi fedezetét, valamint az ítélkezési munka hatékonyságának fokozásához szükséges tárgyi feltételeket. A 2022. évben megkezdeni tervezett, több éve áthúzódó beruházások között találhatjuk például a Szegedi Törvényszék és Szegedi Járásbíróság épületeinek teljes rekonstrukcióját és bővítési szakaszát, amelyre 1,3 milliárd forintot, valamint a Miskolci Törvényszék és a Miskolci Járásbíróság épületeinek teljes rekon-strukciójának első ütemét, amelyre 150 millió forintot kíván a kormány szánni. A szerkezetátalakítási törvény módosításából eredően szükséges informatikai fejlesztésekre 258 millió forint, az egységes jogiszemély-nyilvántartás kialakítására pedig 144,8 millió forint áll majd rendelkezésre. 2022-ben a bírói illetményalap-emelés következő ütemének többlete 11,6 milliárd forintot, míg az ügyészségi alkalmazottak illetményemelésének növekménye 5,6 milliárd forint tesz majd ki. [[10.20]] Megállapítható tehát, hogy a 2022. évi költségvetés is biztosítja mind a bíróságok, mind pedig az ügyészségek számára a magas színvonalú munkavégzéshez és a munkafeltételek javulásához szükséges összegeket. Tisztelt Ház! Most pedig áttérnék egy, az én szívemhez is közel álló projektre, a „Magyar falu” programra. Elöljáróban szeretném megjegyezni, hogy a „Magyar falu” program egy olyan társadalompolitikai, nemzetpolitikai, fejlesztéspolitikai és demográfiai célokat meghatározó intézkedéscsomag, amely minden alprogramjában teljes egészében kifejezi, hogy a kormány elkötelezett a magyar települések fejlődése, jelen esetben különösen a kistelepülések fejlesztése iránt. A „Magyar falu” program példa nélküli, hiszen a rendszerváltozás óta az első olyan lényeges, a vidéki Magyarország és a kistelepülések felemeléséért indított program, amely teljes egészében magyar forrásból valósul meg. Az eddigi tapasztalatok alapján elmondható, hogy a kistelepülések által felvetett problémákra folyamatosan reagálnak a kiírások, és a kormányzat is igyekszik úgy kialakítani a jogi környezetet, hogy a „Magyar falu” program által a kistelepülések még ütemesebben fejlődhessenek, azért, hogy a vidéki élet ne életminőség közötti, hanem életstílus közötti változás legyen. Választókerületem, a Hajdú-Bihar megyei 4. számú választókerület szinte valamennyi települése fejlődött az elmúlt időszakban. A szorgalmas falusi közösségek derekasan helytálltak az eddigi fejlesztéseknél, így méltón megérdemelték a magas színvonalú szolgáltatásokat. Büszkén mondhatom, hogy a berettyóújfalui választókerület 41 településéből 37 pályázott eddig sikeresen különböző egészségügyi, infrastrukturális, egyházi vagy éppen a helyi identitástudat erősítését célzó fejlesztésekre. A többi 4 nem pályázhatott, mert 5 ezer lakos feletti településről van szó. Üdvözlendőnek tartom, hogy a 2022-es gazdaság-újraindítási akciótervben a kormány 93 milliárd forintnyi előirányzatot határozott meg a „Magyar falu” programra, amelynek széles körű támogatási rendszere immár négy pillérre támaszkodik, ugyanis 2021-től már a falvakban működő piaci szereplők is támogatáshoz juthatnak. Ennek keretében 48 milliárd forint biztosított a falusi kisboltok támogatására, míg 25 milliárd forint pedig a vállalkozás-újraindítási program keretében a falusi mikrovállalkozások számára. Tisztelt Ház! A „Magyar falu” program egyik legkiemelkedőbb része a falusi CSOK, amely motivációt jelent, és egyben többlettámogatást biztosít a letelepedésre és a sajátingatlan-vásárláson gondolkodó azon párok számára, akik nem városi, hanem falusias környezetben szeretnének családot alapítani és gyermeket nevelni. E helyütt megjegyzendő, hogy a támogatott települések köre ez év január 1-jétől 192-vel bővült, így már 2678 településen elérhető a támogatás, amely hazánk 5 ezer lélekszám alatti településeinek több mint 93 százalékát teszi ki. Számos vonatkozásban méltathatnám még a programot, amely jelentősen hozzájárul a vidék gazdasági fejlődéséhez és népességmegtartó erejének növeléséhez. Örvendetes, hogy a legfontosabb területekre idén is, ahogy eddig már évről évre láthattuk, több forrás áll majd rendelkezésünkre. Jómagam a bihari térség képviselőjeként a rendelkezésemre álló eszközökkel és a „Magyar falu” program adta lehetőségekkel továbbra is arra törekszem, hogy a mi vidékünkön lakók életszínvonalának minősége folyamatosan emelkedjen. Tisztelt Országgyűlés! Nem kívánom tovább szaporítani a szót. Összegezve a tényeket úgy vélem, hogy a 2022-es költségvetés tervezete segít leküzdeni a járvány okozta emberpróbáló időkben keletkezett negatív hatásokat, és jelentősen könnyíti a magyarok vállára rótt terheket. Olyan időkben, amikor az egész világon egy válság vonul ál, nem mindegy, milyen eszközökhöz nyúlunk. Zárásként engedjék meg, hogy idézzem kiváló államférfinknak, néhai miniszterelnökünknek, a bihari református nemesnek, Tisza Istvánnak gondolatait; idézet kezdődik: „A világtörténelem serpenyőjébe dobattunk, és saját súlyunktól függ, hogy a serpenyő mily eredményt fog mutatni.” Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vitányi István képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Tordai Bence jegyző úr, a Párbeszéd képviselője.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Fidesz 2022-es költségvetési tervezetének benyújtása után én már elmondtam erről a véleményemet. Ez a költségvetés az 1 százalék költségvetése, a fideszes elit vagyonának és hatalmának további növelését célozza. És persze, egyben választási költségvetés is, hiszen jövőre választási év van, de csak annyiban szolgálja a 99 százalék érdekeit, amennyiben úgy véli arról Varga Mihály és kollégái, hogy az az 1 százalék hatalmának átmentését szolgálhatja. A költségvetés általános vitájában a Párbeszéd álláspontját Szabó Timea és Mellár Tamás már ismertette vezérszónoki felszólalásában, úgyhogy most nem általánosságban nézném meg, hogy mit jelent ez a 2022-es fideszes költségvetési tervezet a jövőre nézve, hanem választókerületem, a budapesti 4-es országgyűlési egyéni választókerület, a II. és III. kerület lakóinak szempontjából, a budai polgárok szempontjából mondom el, hogy mit hoz a jövő év, hogyha minden a Fidesz tervei szerint alakul, és mit javaslunk ehelyett, mik lennének azok az intézkedések, mik lennének azok a költségvetési módosítások, amelyek valóban a 99 százalék érdekeit szolgálnák Budán is. Mindenekelőtt el kell mondani, hogy ez a költségvetés a bosszú és a diktátum elvei alapján készült. Azt látjuk, hogy Orbán Viktor és Varga Mihály bosszút esküdött azon települések ellen, amelyeknek a lakói nem az általuk kijelölt helytartókra szavaztak még 2019-ben az önkormányzati választásokon. És az a helyzet, hogy Budapesten és Budán, a II. és a III. kerületben is megbuktak Orbán Viktor emberei. A hatalom embereit elsöpörte az emberek hatalma, ezt pedig azok az antidemokratikus, önkényes vezetők, akik ma Magyarország sorsát próbálják megszabni, nem tudják elviselni. Úgyhogy bosszút állnak a polgárokon, bosszút állnak a szavazataikért, bosszút állnak a kerületeken, bosszút állnak a településeken, de az a helyzet, hogy nemcsak a független vagy ellenzéki polgármestert választó településeken állnak bosszút, hanem minden magyar településen. A hatalmat centralizáló Orbán-rezsimnek ellensége az önkormányzatiság; ellensége minden, ami a helyben megszületett bölcs döntések lehetőségét teremti meg. De nézzük meg ezt a számok nyelvén! Budapesttől idén körülbelül 80 milliárd forintot vont el a Fidesz [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] , a II. és a III. kerülettől összesítve körülbelül 7 milliárd forintot vont el a Fidesz-kormány. És ne higgyük, hogy csak a nagyvárost vagy a jobb módú településeket büntetik, hiszen a legfrissebb hír, hogy a leghátrányosabb helyzetű települések fejlesztésétől 143 milliárd forint fog elvonásra kerülni, azért, mert Orbán Viktor nem hagyja, hogy az Unió ellenőrizze az ideirányított forrásoknak a felhasználását. (Nacsa Lőrinc: Nem igaz!) Azzal, hogy a helyreállítási alap nagyobbik feléről lemondott a Fidesz-kormány, azzal egyben azt is vállalta, hogy a felzárkózó települések programra nem lesz pénz… [[Nacsa Lőrinc: Hitel…]] Nem lesz pénz…- 143 milliárd forintot vettek el a legnyomorultabb településektől, és igen, elvettek 80 milliárdot Budapesttől és körülbelül 7 milliárdot a II. és III. kerülettől. Ezért mondom, hogy ez a bosszú és a diktátum költségvetése. Ehhez képest a jóvátétel és a bevonás költségvetésére lenne szükség. Jóvátételt kell adni Magyarország polgárainak, jóvátételt kell adni a magyar települési önkormányzatoknak, amelyek a helyben lakók életminőségét szolgálják, hiszen talán nem volt még egy olyan kormány, amely ilyen elképesztő eladósodás mellett ennyire keveset költött arra, hogy az embereket megóvja a válság idején. Magyarországon 5500 milliárd forinttal nőtt az államadósság csak a tavalyi évben, és ez a tendencia folytatódik, és csak néhány tíz milliárd forint az, ami az emberek jövedelembiztonságának a megteremtésére, jövedelempótló, bérpótló támogatásokra ment el a tavalyi és az idei évben, és ezen a hozzáálláson megint nem változtatnak. A válságot is arra használták, hogy a Fidesz-közeli oligarchák zsebét tömjék ki száz- és ezermilliárdokkal. [[10.30]] Tehát jóvátételre van szükség, és bevonásra van szükség, mert az emberek véleményét meghallgatva lehet csak igazán jó minőségű költségvetést összeállítani, így derül ki, hogy melyek azok a szempontok, amelyek a helyben lakóknak vagy Magyarország polgárainak általánosságban valóban fontosak. Én tegnap a közösségi médiában megkérdeztem az oldal követőit arról, hogy ők mire költenék a forrásokat, mitől vennének el pénzeket és mire fordítanának többet, és a ma benyújtandó költségvetési módosító javaslataimban ezeket a javaslatokat is figyelembe fogom venni, mert azt gondolom, hogy a költségvetés talán a legfontosabb törvénye az adott évben az országnak, és ebben különösen ki kell kérni az emberek véleményét. [[Nacsa Lőrinc a telefonját felmutatva: Húsz hozzászólás!]] Nem arról kell ál nemzeti konzultálni, hogy szakmai lépéseket hogyan, milyen sorrendben és milyen időzítéssel kell meghozni, mondjuk, a járványkezelésben, arról kell kikérni az emberek véleményét, hogy ők mire költenék a közös kasszából a pénzt úgy, ahogy ezt Karácsony Gergely Budapesten már megtette. Budapestnek és nagyon sok ellenzéki vezetésű kerületnek és településnek már van részvételi költségvetése [[Nacsa Lőrinc nevet.]] , mert mi hiszünk a részvételi demokráciában, mert mi hisszük azt, hogy az emberek igényeit kell szolgálni, és nem a kiváltságos egy százalék érdekeinek a kiszolgálójává kell válni, mint ahogy nevetgélő kormánypárti képviselőtársam a másik 132 bátor társával együtt ezt megtette. Jóvátételre van szükség azért is, mert a politikai bosszúhadjárat következtében Varga Mihály a saját választókerületétől, annak az orvosi rendelőitől vont el közel 10 milliárd forintot. Talán nincs még egy olyan történelmi szituáció, amikor egy egyéni választókerületi képviselő, aki egyben pénzügyminiszter, már régóta megígért egészségügyi fejlesztéseket egy járvány kellős közepén semmissé tesz, eltöröl, minden forrást megvon tőle. 9,3 milliárdot vont el Varga Mihály a II. és III. kerületi egészségügyi rendelők fejlesztésétől merthogy ebben nagyon durva lemaradásban vannak egyébként a budapesti kerületek, ide még nem jutott el az uniós pénz. Most végre jutott volna a budaiak egészségmegőrzésére és a betegségek méltóbb színvonalú kezelésére, a korszerű egészségügyi ellátásra, de nem, Varga Mihály elárulta a saját választóit, és elvonta a pénzt a budaiaktól és ezt akkor is elmondom újra és újra, hogyha 8 millióra büntet érte Kövér László. Úgyhogy ezt a 9,3 milliárdot vissza fogjuk szolgáltatni a budai lakosoknak, ha most nem, ha idén sem fogadják el a költségvetési módosítónkat, akkor majd a kormányváltás után. Ugyanígy jóvátételt kell adni azokért az elmaradt programokért, amelyeket szintén Varga Mihály ígért meg az elmúlt években a helyieknek, amelyek szintén a helyiek életszínvonalának, a budai polgárok életminőségének a javítását szolgálták volna, és hogy, hogy nem, a választások előtt ez még a szívüknek kedves ügy volt, azóta pedig elmaradt. Ilyen az iskolabuszprogram is. Budán az egyik legnagyobb nehézség az iszonyatos forgalmi dugók és az ebből következő légszennyezettség, ami súlyosan károsítja az itt élők egészségét. Tudjuk, hogy a Fidesz-kormány ellen kötelezettségszegési eljárás van az Európai Unióban amiatt, mert kiugróan magasak a légszennyezettségi értékek Magyarországon, és különösen igaz ez a magyar nagyvárosokra, így Budapestre is. Az, aki egy nagyvárosban éli le Magyarországon az életét, három évvel rövidebb élettartamra számíthat a rossz levegőminőség miatt, évente 12-14 ezer honfitársunk hal meg a légszennyezettséghez köthető betegségekből kifolyólag elképesztő számok, és önök nem tesznek semmit. És amikor végre valakinek támad egy jó ötlete gondolom, nem a kormányban, de talán helyben a budai polgárok szavát meghallották egy pillanatra , beígérik ezt az iskolabuszprogramot, amit egyébként állításaik és ígéreteik szerint kiterjesztettek volna egész Magyarországra, akkor az a semmibe enyészik. 2018-ban december 18-án megígérte két miniszter meg két budapesti főügyes fideszes, hogy bizony elindul 2019-ben az iskolabuszprogram, eltelt 2019, eltelt 2020, itt vagyunk 2021 májusában, és iskolabuszprogramnak se híre, se hamva. Ezen is változtatni kell, ezt az árulásukat is jóvá kell tenni, erre a programra is pénzeket kell fordítani a költségvetésben, mert ez kivételesen egy helyes elgondolás lett volna a Fidesz-kormány részéről. De általában sokkal több forrást kell fordítani nem senki által nem használt utak, például olyan autópálya-lehajtók építésére milliárdokat, amelyeket csak Mészáros Lőrinc cége használhat, hanem a forgalomcsökkentés támogatására, az elkerülő utak építésére, amelyek tényleg a településen lakóknak az érdekeit, egészségét, életminőségét szolgálják. Ilyenre lenne Budán is nagy szükség, ezért is javasoltam már korábban is több milliárd forint értékben forgalomcsökkentési beruházások tervezésére, elindítására átcsoportosítani költségvetési forrásokat eddig ezt nem fogadta meg a Fidesz. Nézzük meg, hogy idén vajon támogatjae a budaiak jogos igényeit, vagy sem! Ilyen ügy lenne, amelyet korábban is javasoltam már, és idén is újra benyújtok költségvetési módosító indítványként, a szolgálati lakások bővítésének az ügye, hiszen az alulfizetett magyar közszolgák, akik dolgozzanak bár az oktatásban, az egészségügyben, a szociális ellátásban, sokszor egyszerűen nem engedhetik meg maguknak, hogy a munkahelyük közelében lakhassanak, és a magyar kormány lakástámogatási rendszere a legkevésbé sem segít rajtuk, a bérpolitikájáról nem is beszélve. Ezért fontost, hogy a II. és a III. kerületben a helyi önkormányzat odaállt e mögé az ügy mögé, és bérkiegészítéssel, lakáshoz jutással próbálnak segíteni azoknak a közszolgáknak, akik a helyi polgárok életét teszik könnyebbé. Erre kellene forrásokat költeni, nem elvenni az önkormányzatoktól a bérlakásokat, ahogy önök most a botrányos, a lakásmaffia érdekeit szolgáló rendeletükben vagy törvényjavaslatukban tervezik, hanem éppen hogy bővíteni kellene ezt a rendszert, és a rászorulók és sajnos a közszolgálatban dolgozók többsége maga is rászorulónak, dolgozói szegénységben élőnek minősül lakhatására sokkal többet kellene költeni. Fejleszteni kellene a tömegközlekedést is, hiszen a folyamatos elvonások a fővárostól azt eredményezik, hogy alig tudják fenntartani a szolgáltatások színvonalát, és közben még fejlesztésre is törekednek, de a kormány még azt is megakadályozza, hogy ezt hitelfelvétel segítségével megtegyék ezért nincsenek Budán új buszok és villamosok. Ezért kell többet fordítani a tömegközlekedés, a közösségi közlekedés fejlesztésére, általában a környezetbarát mobilitási módoknak a támogatására, jelentsen ez [[Nacsa Lőrinc: Bármit.]] bicikliutat vagy gyalogosbarát várostervezést éppenséggel. Ezekre a célokra is sokkal több forrás kéne. Tehát nem a Paksi Atomerőmű kudarcos beruházásába kell százmilliárdszámra locsolni a közpénzt, nem a senki által nem igényelt Budapest-Belgrád vasútvonalat kéne ezermilliárd forintból fejleszteni, nem a kínai érdekeket szolgáló Fudan Egyetem az a beruházás, amely a magyarok életminőségét, a magyar társadalom és gazdaság sikerét szolgálja, hanem éppen az ilyen befektetések a jövőbe, a befektetések az emberbe. Ezért kellene jobban támogatni az oktatást, a kultúrát, ezen belül is ahogy a korábbi költségvetési módosítóimban javasoltam a környezeti nevelést, annak a zöldszemléletnek az elterjesztését, kezdve a fiatalokkal, amely szemlélet tökéletesen hiányzik a mai magyar kormányból, miközben teljesen egyértelmű, hogy a 2020-as években ez az emberiség és így természetesen Magyarország előtt is álló legnagyobb kihívás. Hogyha az ökológiai válságra, a klímaválságra nem tudunk jó választ adni, akkor 2050 magasságában nagyjából lehúzhatjuk a rolót, úgyhogy jó lenne, hogyha felnőnének ehhez a felelősséghez, és támogatnának minden ezzel kapcsolatos célt, egyebek között az iskolai környezeti nevelés támogatásának az erősítését is. Schmuck Erzsébet LMP-társelnök képviselőtársam beszélt már arról, hogy az önök tervei szerint 2022-ben egyenesen csökkenni fog a nemzeti parkokra jutó költségvetési forrás. Ez egészen elképesztő! Miután szétverték a környezetvédelem intézményrendszerét, miután próbálják gazdasági vállalkozásként kezelni a nemzeti parkokat, újabb elvonásokkal sújtják ezt a szektort, ami megint csak azt jelenti, hogy nem a zöldátállás, a zöldfordulat érdekeit szolgálják, hanem kivéreztetik a megmaradt környezetvédelmi vagy éppen a nemzeti parkokat gondozó intézményrendszert. Ennek az ellenkezőjére lenne szükség. Korábban is benyújtottam olyan költségvetési módosítót, amely például a II. kerületben és a III. kerületben illetékes Pilisi Parkerdő forrásait növeli; az ilyen típusú állami erdőgazdaságok és a nemzeti parkok forrásait nagymértékben növelni és a legkevésbé sem csökkenteni kellene. [[10.40]] Friss hír, hogy végre sikerült kiverni a kormányzatból, hogy elbontassák Rogán Antal korábbi haverjának, intézőjének, az általa milliárdossá tett befektetőnek a 2 ezer négyzetméteres villáját, amely egy erdőterületre épült megint csak, a közös erdővagyonunkat tették tönkre, amikor túlterjeszkedve a telek határán, több ezer négyzetméterrel egy természetpusztító beruházást hajtottak végre a Hármashatár-hegyen. Tíz évbe telt, amíg a bontási határozatnak végre, úgy tűnik, hogy érvényt lehet szerezni. De ez csak felhívja a figyelmet arra, hogy számos ilyen, a Fideszhez kötődő beruházás van, amely a budai zöldet károsítja, ami a budai erdőket, zöldterületeket teszi tönkre. Ezeknek a kártéteményeknek a felszámolására és általában a környezeti károk helyreállítására szintén sokkal nagyobb forrásokra lenne szükség. Megnéztük, hogy például kilencévnyi fideszes uralom után hogy néz ki az óbudai Mocsárosdűlő és környéke. Lassan arra az álláspontra lehet jutni, hogy teljes talajrekultivációra van szükség, olyan mennyiségű szemetet halmoztak ott fel, illegális szemétlerakókká váltak a Fidesz vezetése alatt a budai zöldterületek, semmit nem tettek a helyi önkormányzatok, és semmit nem tett Tarlós István, amíg tehetett volna a kormányzat támogatásával. Ezért kell nemcsak a helyi önkormányzatokban, nemcsak a Fővárosi Önkormányzatban elsöpörni a Fidesz-hatalom embereit, hanem 2022-ben az országgyűlési választáson is. Ezért kell egy olyan, a fenntarthatóság, az igazságosság, a 99 százalék érdekeinek a szolgálata mellett elkötelezett kormányt választani, ezért kell megbízni a ma még ellenzékben lévő demokratikus pártok szövetségét, hogy például az ilyen hétköznapi ügyek is végre megoldódjanak. Tehát jóvátételre van szükség, jóvá kell tenni mindazt, amit az emberek ellen elkövettek, jóvá kell tenni mindazt, amit az önkormányzatok ellen elkövettek. Ezért egy önkormányzati jóvátételi alap létrehozása is indokolt, amely azt a több száz milliárd forintot, amely a magyar településektől elvonásra került, amely a magyar emberek, a helyben lakók életszínvonalának, életminőségének a szolgálatára lett volna helyben fordítva, visszaadjuk ezeknek az embereknek, mert ez szolgálja a 99 százalék érdekét, és ez az, ami Budán is a helyben lakó polgárok érdekét szolgálja. Ennek megfelelő költségvetési módosító javaslatokat fogok benyújtani, és remélem, hogy megtalálják a józan eszüket, és támogatják majd ezeket a jó szándékú javaslatokat. Ha nem, akkor azt a hátralévő egy évet már fél lábon guggolva is kibírjuk, hiszen ez a költségvetés ám nem a 2022. év egészére szól, hiszen önök 2022 áprilisában jól megérdemelten bukni fognak, és az új kormánynak pedig első dolga lesz, hogy egy új pótköltségvetést készít, amely végre nem a fideszes 1 százalék, hanem a társadalom 99 százalékos többségének az érdekeit szolgálja majd. Köszönöm szépen. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen, Tordai Bence jegyző úr, képviselő úr. Előre bejelentett felszólalásra adom meg a szót Bana Tibor független képviselő úrnak, aki a pulpitusról mondja el felszólalását. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A Közösen Vas Megyéért Egyesület elnökeként, valamint a Közösen Szentgotthárdért Egyesület és a Mindenki Magyarországa Mozgalom tagjaként 43 költségvetési módosító javaslatot nyújtottam be a jövő évi büdzséhez. Ezeket az indítványokat szeretném ismertetni. De mielőtt belemennék a részletekbe, összességében és átfogóan is szeretnék néhány fontos kérdésről beszélni, amelyek mind Vas megye vonatkozásában és elsősorban a körmendi választókerület tekintetében fontosak, de azt gondolom egyébként, hogy országos szinten is van jelentőségük ezeknek az ügyeknek, hiszen olyan problémákra is igyekszem felhívni a figyelmüket, amelyek az ország más részein is gondot jelentenek. Az egyik ilyen a szennyvízhálózat kiépítésének a hiánya, amivel nagyon sok falu még ma is küzd hazánkban, így Vas megyében is. Ugyanígy az alsóbbrendű utak tekintetében is fontos azt elmondani, hogy sok esetben a falvak, különösen a kistelepülések környékén ezek az utak nincsenek megfelelő állapotban. Ezen tehát érdemben változtatni kellene. De ugyanilyen probléma a csapadékvíz-elvezetés is, és ez nem is csak a falvakat érinti, hanem adott esetben városokban is problémát jelent. A koronavírus-járvány időszakában és abból most már lassan kifelé haladva, azt gondolom, hogy fontos beszélni a turizmus kérdéséről, és arról, hogy érdemi támogatást kapjanak a különböző szálláshelyek, gondolok itt elsősorban a falusi turizmus fellendítésére. Engedjék meg, hogy elfogult legyek, hiszen mind a Vendvidék vonatkozásában, mind az Őrség esetében érdemi támogatásra van szükségük ezeknek a szálláshelyeknek. Történtek ilyenek, de összességében azért azt lehet elmondani, hogy még bőven várat magára az az érdemi támogatás, ami majd, amikor a járványidőszak teljes mértékben véget ér, akkor egy érdemi lökést adhat ehhez. Gyönyörű vidékekről beszélünk, és összességében Vas megyében mindenütt mind természeti értékek tekintetében, mind történelmi emlékhelyek vonatkozásában ilyen helyeket találhatunk. Úgyhogy nagyon sok szeretettel várunk mindenkit, és én bízom benne, hogy elmozdulások történnek ezzel kapcsolatban is. Ugyancsak fontosnak tartom azt megjegyezni, hogy az önkormányzati közös hivatali dolgozók bérrendezése is egy fontos feladat lenne, és egy hatékony, érdemi béremelést kellene nyújtani azoknak, akik ezt a munkát végzik. És ha már az útfejlesztésekről az alsóbbrendű utak tekintetében beszéltem, akkor szeretnék kitérni arra is, hogy az mindenképpen üdvözlendő, hogy a 86-os út kapcsán a Szombathely-Egyházasrádóc szakasz hamarosan, belátható időn belül elkészülhet, ez mindenképpen pozitívum. Ugyanez mondható el a 87-es Szombathelyt Kőszeggel összekötő szakasza vonatkozásában. De a régi 8-as állapotáról már nem, hiszen most, hogy az M8-as munkálatai zajlanak, sajnálatos módon azt lehet tapasztalni, számtalan ilyen jelzés érkezett hozzám, de magam is rengeteget autózom ezen az úton, így szinte nap mint nap tapasztalom, hogy bizony nagyon rossz állapotban vannak bizonyos részei a régi 8-as útnak. Az M8-as esetében pedig azt szeretném elmondani, hogy az teljességgel elfogadhatatlan, hogy miután Orbán Viktor miniszterelnök úr több alkalommal is megígérte azt Körmenden, hogy autópálya épül majd, és kétszer két sávon lehet autózni, ezzel szemben azzal kell találkoznunk, hogy kétszer egysávos fejlesztés történik csak az M8-as kapcsán ezen a szakaszon, és ráadásul abba az irányba mutatnak a jelek, hogy ez fizetős szakasz lesz. Azt gondolom, hogy ez teljességgel nonszensz, hiszen egy kétszer egysávos szakaszt fizetőssé tenni mindenképpen elfogadhatatlan. Természetesen maga a fejlesztés a korábbiakhoz képest előrelépést jelent, de nem ezt ígérték, és ezzel az ígéretükkel én a korábbi évek során is szembesítettem önöket. Sajnálom azt, hogy végül is nem olyan módon történik meg ez a kivitelezés, mint ahogy azt miniszterelnök úr és egyébként helyi politikusok is kormánypárti részről ígérték a térségben élőknek. És ha már utak, akkor azt is fontosnak tartom aláhúzni, hogy normális, minőségi útfejlesztésekre lenne szükség, nemcsak Vas megyében, a körmendi választókerületben, hanem szerte az országban, és megfelelő kivitelezésre, hiszen sok esetben tapasztalhatjuk azt, hogy akár néhány éves utak kapcsán is azoknak az állapota már bőven hagy kívánnivalót maga után. A helyiek érdekeit pedig messzemenőkig figyelembe kellene venni, erre majd hozok konkrét példákat is. Falvak, kistelepülések. Az elmúlt időszakban nagyon sokan beszéltek arról, hogy akár Budapest, akár a nagyvárosok milyen elvonásokkal szembesültek, és milyen nehéz helyzetbe kerültek. Azt gondolom, hogy fontos beszélni a falvakról is, hiszen az ő esetükben ezek az elvonások ugyancsak megjelentek és a hatáskörcsökkentés , és ráadásul az ő lehetőségeik aztán végképp korlátozottak. Tehát mindenképpen változtatni kellene ezen, és további lehetőségeket kellene biztosítani e települések számára. Például a körmendi körzetben 127 település található, ezek között nagyon sok a falu, és rengeteg kistelepülés, sőt még aprófalvak is szép számmal akadnak, nekik is segíteni kellene, akár pályázatok vonatkozásában is, hiszen sokszor fordul az elő, hogy igyekszik előteremteni az önrészt az adott település vezetése, de aztán érkezik egy magas árajánlat, és így a további önerőt már nem tudják előteremteni, és nagyon fontos fejlesztések maradnak el. Tehát ezt is mérlegelni kellene akkor, amikor a vidéki Magyarország fellendítési lehetőségeiről és a falvakban, kistelepüléseken élők életminőségéről és annak javításáról beszélünk. Most pedig rátérnék, tisztelt Országgyűlés, a konkrét módosító indítványokra. Apátistvánfalva tekintetében a Szentgotthárd-Apátistvánfalva összekötő út felújítását nyújtottam be. Ennek bizonyos szakaszai megújultak, de még mindig azt lehet tapasztalni, hogy nagyon rossz állapotban van ez az útszakasz. Nemcsak a helyiek használják ezt, hanem szerencsére a Vendvidék miatt Apátistvánfalva és a további vend települések gyönyörű adottságai miatt bizony a turizmus is jelentős ezen a területen. Tehát fontos lenne itt egy érdemi útfejlesztés. [[10.50]] Csákánydoroszló esetében a kerékpárút felújítását, bővítését szeretném idehozni, hiszen ez az út már nincsen megfelelő állapotban, és bizonyos helyeken pedig balesetveszélyes helyzetek alakulnak ki, tehát a bővítés is fontos lenne ezzel összefüggésben. Cák kapcsán, ami ugyan a sárvári választókerülethez tartozik, de mégiscsak vannak olyan fontos fejlesztések, amelyekről beszélni szeretnék, ilyenek az új utak építése, a meglévők felújítása, aztán a közműhálózat, a közvilágítás kiépítése, bővítése, a közösségi ház tetőszerkezetének a cseréje, a kommunáliseszköz-beszerzés, valamint az új rendezési tervhez is érdemi segítséget kellene nyújtani a településnek. Itt is utalok arra és persze most konkrét példákat hozok, de összességében ezekkel arra is szeretnék rávilágítani , hogy nagyon sok falu, nagyon sok kistelepülés ezek közül küzd azzal a problémával, hogy akár ilyen volumenű fejlesztésekre sem tudnak megfelelő pénzeket előteremteni. Döröske esetében is ez a helyzet, hiszen egy apró faluról beszélünk, ahol a volt iskolaépület felújítása mindenképpen szükséges lenne. Ez nem egyedi eset. Azt gondolom, számtalan példát lehetne felsorolni ezek hasznosításával és annak fontosságával összefüggésben, hiszen az önkormányzati vagyon vesz el akkor, ha ez nem történik meg. Csénye ugyancsak a sárvári körzethez tartozik, ám idehoznám a szennyvízhálózat kiépítésének az ügyét, mert meggyőződésem, hogy azokon a településeken, ahol ez még nincs meg a XXI. században, ott ehhez érdemi segítséget kellene nyújtani. Ez igaz Felsőmarác esetében is, ahol ugyancsak a leginkább égető probléma a szennyvízhálózat hiánya, és annak kiépítését szeretné elérni a település vezetése, és szeretnék elérni a helyiek. Itt jegyezném meg, hogy természetesen polgármesterekkel, helyi egyesületekkel és különböző fontos szereplőkkel egyeztettem a módosító javaslatokkal összefüggésben. A 76-os főút kapcsán el kell ismerni, hogy az elmúlt évek során történtek érdemi fejlesztések, viszont a Hegyhátsál utáni szakaszt meg kellene újítani, Hegyháthodász térségében ugyanis az elmúlt évek során sajnálatos módon több halálos kimenetelű baleset is volt, és ez jól jelzi azt, hogy bizony ezt a szakaszt is érdemes lenne szélesíteni, korszerűsíteni. Jánosháza tekintetében a termelői piac korszerűsítésének fontosságát hozom ide. Magam is sokszor jártam itt. Azt gondolom, a jánosháziak és a környékbeliek megérdemlik azt, hogy igazán méltó körülmények között tudjanak piacozni. Tehát ehhez is kérem a tisztelt képviselőtársak támogatását. Kissomlyó esetében ugyancsak egy útfejlesztésről beszélnék, méghozzá kanyarodósáv létesítéséről a 84-es főútról, hiszen itt is egy balesetveszélyes szakaszról beszélhetünk. Ez a fejlesztés nem lenne nagy volumenű, de mégis azt gondolom, hogy ha megtörténne, akkor a balesetek egy jelentős részét meg lehetne előzni. Körmend esetében az pozitívum, hogy a mozik kapcsán történtek előrelépések, bár azt gondolom, fontos lenne az, hogy ez valóban filmszínházként működhessen, ahogy ez például városunk, Gotthárd esetében is így van. A Csákányi László nevét viselő mozi már több mint százéves. Természetesen szívesen látjuk nálunk a körmendieket, de azt gondolom, jó lenne, ha helyben is tudnának mozizni, és nem kellene akár Szentgotthárdra, Zalaegerszegre vagy Szombathelyre menniük ilyen céllal az ott élőknek. A mobilgát kérdésében szintén történtek előrelépések. Azért beszélek ezekről, mert a korábbi évek során nyújtottam be javaslatokat, és ugyanígy a Bartók-lakótelep 5/A és 5/B tömbje kapcsán is, ami üdvözlendő, és a temető bővítése esetében is ez a helyzet. A kerékpárút vonatkozásában a Hunyadi utca-Rákóczi utca kereszteződésétől a temetőig tartó szakaszt szeretném idehozni, amit fiatalok és idősek egyaránt nagyon nagy számban használnak. Az állapota már nagyon rossz, tehát ráférne az érdemi felújítás. A bartóki, Bartók-lakótelepi játszótérkerítés megépítése ugyancsak egy fontos fejlesztési igény, hiszen elkészült ez a játszótér. A fiataloknak, gyermekeknek van sportolási lehetőségük, viszont ez egy balesetveszélyes rész, hiszen ha kiszaladnak a labda után és Körmenden stílszerűen sok esetben a kosárlabda után , akkor bizony ott autók járnak, és ez komoly problémákat okozhat. Meg kellene előzni a tragédiákat, tehát ehhez is nyújtottam be módosító indítványt, ahogy a sportcentrum fejlesztéséhez is, amely a rendészeti szakgimnázium területén található. Miután a város komoly sportmúlttal rendelkezik, azt gondolom, mind a körmendiek, mind a környékbeliek számára fontos lenne ehhez érdemi hozzájárulást biztosítani. A vasútállomás vízelvezetéséről is szeretnék beszélni, hiszen ennek megtörtént, mármint magának a vasútállomásnak a fejlesztése, az autóbusz-pályaudvar oda került, sőt van gyalogos-felüljáró is, ezek pozitívumok, de mégis egy ilyen kérdés nem oldódott meg, az ott élők pedig ezt nehezményezik. Én azt gondolom, hogy ezen változtatni kellene. Körmend esetében még az óvárosi homlokzatok felújítását szeretném idehozni, valamint a vízimalom restaurálásának ami Batthyány-uradalmi malom egyébként a kérdését. Auer Miklós független önkormányzati képviselőnek szívügyei ezek a témák, de egyébként a többi javaslattal kapcsolatban is egyeztettem vele. Én nagyon remélem, hogy előrelépés történhet. Kőszeg esetében Rába Kálmán önkormányzati képviselővel aki megyei képviselő is az elmúlt évek során számtalan javaslatot adtunk be. Például a belvárosi utak fejlesztése, a temető bővítése tartozik ide, vagy éppen a turisztikai fejlesztések a városban. Ezek szerencsére haladnak, vagy megtörténtek, viszont azt gondolom, hogy például a strandfürdő kérdését feltétlenül meg kell említeni. Fontos lenne az, hogy Kőszegen lehessen érdemi lehetősége mindenkinek strandolni, és ne kelljen ehhez máshová nyilván vannak jó fürdőhelyek a megyénkben eljárniuk, vagy adott esetben osztrák fürdőhelyeket igénybe venni, ha majd lehet, hiszen ezzel kapcsolatban most még nem teljes körűek a lehetőségek. Szintén a sárvári körzethez tartozó település Lócs, és ugyancsak a szennyvízhálózat kiépítését hoznám ide, amely egy fontos fejlesztési igényként jelentkezik. Ez is mutatja azt, hogy bizony nagyon sok helyen vannak ezzel kapcsolatban továbbra is problémák. Nyőgér: Az orvosi rendelő ügye mindenképpen pozitívum, hogy előrehaladt, viszont az utak, járdák felújítása, valamint a temető nem nagy összegű korszerűsítése érdemi segítséget nyújtana a településnek. Bízom benne, hogy ezt is megfontolják. Ugyancsak a sárvári, celldömölki körzethez tartozóként idehozom Ostffyasszonyfát is ahol Mihátsiné Dózsa Hajnalka polgármester asszonnyal beszéltem , és a tavalyi évhez hasonlóan a Petőfi Sándor-parasztház megvételét, felújítását, hasznosítását, az ajkai kúria állagmegóvását szeretném idehozni, valamint a hadifogoly-temető karbantartásához az érdemi segítséget. Azt gondolom, tisztelt Országgyűlés, ezek mind-mind olyan ügyek, amelyek az értékőrzés szempontjából fontosak lehetnek politikai oldaltól függetlenül. Persze, itt lehet mérlegelni lehetőségeket, akár Ausztriával közös pályázati lehetőségeket, hiszen például a hadifogoly-temető kapcsán azt el kell mondani, hogy Európa egyik legnagyobb hadifogoly-temetőjéről beszélünk az ostffyasszonyfai hadifogoly-temető esetében. Az Őriszentpéter-Csörötnek összekötő utat szeretném még idehozni. Ennek is nagyon sok balesetveszélyes szakasza van, sokan használják ezt ugyancsak a térségben élők, valamint a turizmus kapcsán ideérkezők egyaránt. Tehát ezt a fejlesztést érdemes lenne elvégezni. Az pedig üdvözlendő, hogy a pankaszi napköziotthonos konyha pályázata nyerni tudott, és ilyenformán a tavalyi felszólalásom, módosító javaslatom is valamilyen módon ehhez hozzá tudott járulni, aminek mindenképpen örülök. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Rönök esetében a Szent Imre-templomhoz vezető utat szeretném idehozni, amely kritikus állapotban van. Éppen jövőre lesz 30 éve annak, hogy megújulhatott, romjaiból újjáépült ez a templom. Hadd tegyek egy személyes megjegyzést is, hiszen a felújítási munkálatokban megboldogult nagypapám is részt vett, úgyhogy már csak ezért is szívügyem ez. Ráadásul ez osztrák-magyar összefogással történt. Tehát azt gondolom, fontos lenne ezt megtenni, hogy magyar oldalról is a hívek vagy akár a messzebbről érkezők ezt a gyönyörű templomot meg tudják közelíteni megfelelő úton. Szalafő vonatkozásában szeretném idehozni a Szentgotthárd-Máriaújfalu-Szalafő út felújítását, amely a Hársas-tótól indul, és tart az őrségi Szalafő településig. Erre is ráférne a felújítás. A Szalafő-Hodos utat pedig azért hozom ide határon átvezető útként, mert egyrészt a határon átnyúló együttműködések szempontjából is fontos lenne ez a fejlesztés, másrészt pedig itt egy murvás útról beszélünk. Tehát én azt gondolom, mindenképpen fontos lenne az, hogy Szlovénia és Magyarország között még több megfelelő összeköttetést biztosítsunk, tehát a Szalafő-Hodos út ebbe a kategóriába tartozik. A Szentgotthárd-Keszthely kerékpárút fejlesztése az Őrségen át ugyancsak egy olyan fontos kérdés, egy nagyobb volumenű fejlesztés, amit mindenképpen ide szeretnék hozni. Turisták is használják, adott esetben hazai turisták, de külföldi, elsősorban osztrák turisták is használnák ezt az utat. Tehát én kérem azt, hogy ennek a lehetőségét is fontolják meg. Szatta vonatkozásában a szennyvízhálózat kiépítésének az ügyét szeretném idehozni, persze a lakossági igényeihez igazodva, hiszen egy apró faluról beszélünk. Azt gondolom, hogy nem szabad túlságosan nagy terhet róni a szattaiakra, de mégiscsak várat magára ez a fejlesztés, és az útfelújítást is megemlíteném, hiszen nagyon rossz állapotban van a Szattán átvezető út. [[11.00]] Szentgotthárd városunk kapcsán azt szeretném megjegyezni, hogy mind a Hársas-tó környezetének rendbetétele tekintetében, mind a kaszagyár ügyében, ami évtizedes probléma volt, érdemi elmozdulások, előrelépések történtek. Ezeket a Közösen Szentgotthárdért Egyesülettel mi is javasoltuk, szorgalmaztuk, tehát mindenképpen üdvözölni tudjuk. Viszont fontos lenne a bentlakásos idősek otthona létrehozása. Ez ügyben is elindult már a mozgás, amelynek mindenképpen örülni tudok. De Bartakovics Andrea és Orbán Viktor önkormányzati képviselők jelezték azt, hogy például ezenfelül a zsidai kerékpár- és gyalogossáv ügyét is hozzam ide, mert bár van rá ígéret, de azért mindenképpen kell még egy jelzést tenni azért, hogy ez meg is valósulhasson. Az atlétikai pálya kialakítását szeretném még megemlíteni, hiszen azért Szentgotthárd olimpiai bajnokkal, olimpikonokkal büszkélkedhet az atlétika területén. Tehát fontos lenne ezt a fejlesztést is mérlegelni. Az állami utak fejlesztése. Itt is történt előrelépés, tehát például a Kossuth Lajos utca vagy éppen a Hunyadi utca kapcsán, de a Füzesi útnak is van olyan szakasza, amely még nem újult meg, most az M8-as fejlesztése kapcsán ez még inkább előjött problémaként; de az Árpád utcát vagy éppen a Május 1. utcát is említhetem. Tehát ezek mind-mind megoldásra váró problémák. Végezetül Gotthárd esetében idehoznám az úgynevezett romhotel kérdését, amelynek a megvásárlása, felújítása, hasznosítása rendkívül fontos lenne, hiszen ez a Deák Ferenc utcában éktelenkedik, Szentgotthárd szégyenfoltja, és sajnálatos módon életveszélyes. Úgyhogy ezen mindenképpen változtatni kellene, érdemi segítséget nyújtva az önkormányzatnak a felújításhoz. Áttérnék Vasvárra, ahol a 74-es elkerülő utat kellene megépíteni. Ezzel kapcsolatban a tervek elkészültek, de ezt feltétlenül gyorsítani kellene, hiszen nagyon rossz a helyzet ezzel összefüggésben, és ez Vasvár központját is érinti, valamint akár adott esetben műemlék házakat is. Tehát az ott élők szempontjából fontos lenne, hogy ez a fejlesztés minél előbb megvalósulhasson. A Vazsvári Krónika Egyesület tagjaival egyeztettem ezzel összefüggésben. És végül, de messze nem utolsósorban az őrségi Velemér települést szeretném idehozni, amely egy aprófalu, de nagyon is híres, hiszen Árpád-kori templommal rendelkezik, aki esetleg még nem járt arrafelé, annak mindenképpen csak ajánlani tudom. De fontos lenne éppen ezért itt a helytörténeti múzeumot is fejleszteni vagy éppen a Magyarszombatfát Velemérrel összekötő utat, már csak azért is, mert a helyieken túl szerencsére egyre többen használják ezt az útszakaszt, azok, akik szeretnék megtekinteni ezt a gyönyörű települést vagy éppen azt az Árpád-kori templomot, amely szerencsére már nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon híres. Ahhoz, hogy ezt még inkább komfortosan tudják megtenni, egy új híd elkészítése is fontos lenne az Árpád-kori templom irányába, hiszen a mostani már nagyon rossz állapotban van. Tehát nagyon kérem önöktől, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezeket a fejlesztéseket is mérlegeljék. Természetesen nem tudtam teljes körű képet adni, de azt gondolom, hogy azért sok olyan fontos fejlesztési igényt tudtam megjeleníteni, amelyek a térségben élők számára érdemi előrelépést jelenthetnének. Végezetül azt még szeretném megjegyezni, hogy szerencsére az elmúlt évek során elmondott felszólalásaimnak sok esetben lett eredményük, hiszen bizonyos fejlesztések megvalósulnak, és korábban pedig, 2010-ben a szentgotthárdi barokk templom felújítására vonatkozó javaslatomat el is fogadták. Én bízom benne, hogy most is meg fogják ezt fontolni, és néhány javaslatot támogatni fognak, és így a térség számára egy sikertörténetről beszélhetünk majd, amihez minden erőmmel igyekszem magam is hozzájárulni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak adok szót. A képviselő úr is az emelvényről mondja el felszólalását. Parancsoljon, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten meine gestrige, 20-minütige Rede bezüglich des Gesetzentwurfs Nr. T/16118. über den ungarischen Haushalt im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen weiter treibe. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében a mai napon folytassam a tegnapi nap már húsz percben megkezdett hozzászólásomat a 2022. évi központi költségvetésitörvény-javaslathoz. A T/16118. számú, a Magyarország 2022. évi központi költségvetésére vonatkozó törvényjavaslat a 2021. évi elfogadott költségvetési törvényhez képest a 12 magyarországi nemzetiség esetében egyrészt a XI. fejezet 30/1/31/1. nemzetiségi szakmai támogatások sora 37,2 millió forinttal került csökkentésre. Másrészt a XLVII. fejezet Gazdaságvédelmi Alap 2/1/7. nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrészre sora 663,2 millió forinttal megemelésre került. Ezzel a 12 nemzetiség esetében a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat 626 millió forint növekményt tartalmaz a 2021. évi elfogadott költségvetési törvényhez képest. A roma nemzetiség esetében a XIV. fejezet 20/5/1. roma nemzetiségi szakmai és beruházási támogatások soron, a felhalmozás területen a 2021. évi 363,2 millió forint helyett 411,2 millió forintot tartalmaz, ami 48 millió forint növekményt jelent a 2021. évhez képest. Így összességében a 13 nemzetiség vonatkozásában 674 millió forint növekmény jelenik meg a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslatban a 2021. évi törvényhez képest. A magyarországi nemzetiségek 2022. évi költségvetési igényeit rendkívül részletes és alapos felmérések, elemzések alapján állítottuk össze, ezek egy részét még a 2021. évi költségvetésitörvény-javaslat előkészítése során, de sajnos a 2021. évi költségvetési törvénybe az ismert okok miatt nem kerültek bele. Előzetesen egyeztettünk az országos nemzetiségi önkormányzatokkal, a nemzetiségekért felelős tárcákkal is. Mindezek alapján a 13 magyarországi nemzetiség a 2022. évi T/16118. számú költségvetésitörvény-javaslathoz összesen 2 milliárd 970,3 millió forint módosítást kíván benyújtani. A 13 nemzetiség módosítási igénye egyik a kisebbik súlyponti területe ezúttal az országos nemzetiségi önkormányzatok működése és a média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatása. Elöljáróban meg kell jegyezzem, hogy utoljára három évvel ezelőtt, a 2019. évi központi költségvetési törvényben volt az országos nemzetiségi önkormányzatoknál támogatásemelés. Ugyanakkor azóta egy sor olyan törvényi és gazdasági változás történt, ami a támogatásemelést objektíven indokolja. Ezekről szeretnék most részletesebben beszélni. Első területként a 13 országos nemzetiségi önkormányzat működése és a média 2022. évi támogatását szeretnénk 388,8 millió forinttal, átlagosan 18,2 százalékkal megemelni a következő négy tényező miatt. Egyrészt egy objektív, mindenkire egységes szakmai értékelési elv szerint a 2018. évi, tehát a Covid-19-világjárványt megelőző utolsó teljes, normális év működése szerinti tényadatok alapulvételével megvizsgáltuk és összehasonlítottuk az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűléseinek működési költségeit. Ennek eredményeként a legalacsonyabb közgyűlési fajlagos költséggel működő országos nemzetiségi önkormányzatok költségvetését havi 100 ezer forint/közgyűlési tag szintig szeretnénk kiegészíteni. Ez tartalmazza a tiszteletdíjakat, minden bérjellegű költséget és annak járulékait, a dologi költségeket, a költségtérítéseket, a közgyűlés minden egyéb költségét. Ez a 13 országos nemzetiségi önkormányzatból nyolcat érint, a többieknél jelenleg is 100 ezer forintnál több a havi közgyűlési költség személyenként. Ez összesen 76,2 millió forint többlettámogatást igényel. [[11.10]] Másrészt a 2019. évi országos nemzetiségi önkormányzati választásnál három nemzetiségnél, a horvát, a német és szlovák nemzetiségnél a nemzetiségi névjegyzékbe regisztráltak száma alapján nyolc fővel nagyobb közgyűlést kellett választani. Részükre a közgyűlés működési költségeinek kiegészítése összesen 28,8 millió forint többlettámogatást jelent. Harmadrészt a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2018. január 1-jei módosítását követően az országos nemzetiségi önkormányzatok átvették az általuk fenntartott köznevelési és kulturális intézmények épület- és építményállományának a vagyonkezelői jogát, majd a 2020. szeptember 1-jei módosítást követően az országos nemzetiségi önkormányzatok az általuk fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények tulajdonjogát is átvették, vagy az átvétel folyamatban van. A tulajdonjog átvételével az országos nemzetiségi önkormányzatokat terheli az általuk fenntartott intézmények vagyonbiztosítási díja, mely éves szinten 18 millió forint többlettámogatást igényel. Negyedrészt az országos nemzetiségi önkormányzatok és média a közgyűlések költségeivel csökkentett 2021. évi támogatási összegének 15 százalékos emelését igényeljük, ennek összege 265,8 millió forint, mivel az országos nemzetiségi önkormányzatok működési költségei immáron három éve, 2019 óta nem kerültek emelésre. Mindezek együttesen a 13 nemzetiségre 388,8 millió forint összeget, azaz 18,2 százalékos támogatásemelést eredményeznek az országos nemzetiségi önkormányzatok működése és média soron. Második területként az országos nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézményeik támogatását kívánjuk 581,5 millió forinttal megemelni. A támogatásemelést az alábbi öt tényező indokolja. Először: a már említett tulajdonjog-átvétellel az éves 2 százalékos értékcsökkenés-képzési kötelezettség a már eddig átvett intézményeknél is minimum 231,1 millió forint lesz, melynek képzéséhez azonos összegű támogatásemelés szükséges, tekintettel arra, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatoknak saját bevételük nincsen, az intézményfenntartás és -felújítás pedig az államtól átvett feladat. Összesen a 39 intézménynél a könyv szerinti értéke több mint 11,5 milliárd forint. Másodszor: öt országos nemzetiségi önkormányzatnál, a bolgár, a horvát, a német, a ruszin, a szlovák önkormányzatnál az elmúlt három évben összesen tíz új nemzetiségi intézmény lett létrehozva, vagy meglévő intézményben történt jelentős, nagyságrendi fejlesztés, melyek éves működési költségeit a továbbiakban biztosítani kell. Ez összesen 138,1 millió forint. Harmadrészt: az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott öt állandó, úgynevezett kőszínház, a bolgár, a horvát, a német, a szerb és a szlovák, évek óta a működési költsége egy részét egyedi támogatás keretében kapta, melynek esetlegessége nem teszi lehetővé a színházak tervszerű, gazdaságos, hatékony működését. Ezért szükségesnek tartjuk ezen, eddigiekben egyedi támogatások tervesítését, mely összesen 99 millió forint. Negyedrészt: a 2020. május 19-én elfogadott, a kulturális intézményekben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyának átalakulásáról, valamint egyes kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló 2020. évi XXXII. törvény szerint a kulturális szférában foglalkoztatott közalkalmazottakat 2020. november 1-jével 6 százalékos visszamenőleges bérfejlesztésben kellett részesíteni és megszüntetni a közalkalmazotti jogviszonyukat. Ennek kompenzálása minden fenntartó részére megtörtént, de sajnos a nemzetiségi fenntartású kulturális intézmények ebből véletlenül kimaradtak. Az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott kulturális intézményekben a 6 százalékos bérfejlesztés összege 12,6 millió forint, melyet a 2022. évtől azonos összegű támogatásemeléssel a többi fenntartóval azonos módon biztosítani kell. Végül ötödrészt: az országos nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézmények általános működési támogatásának 7,5 százalékos emelését tartjuk szükségesnek, mely 107,7 millió forint a 13 nemzetiségre vetítve, mivel, ahogy említettem, 2019 óta, három éve támogatásemelésre nem került sor. Ez az öt tényező teszi ki a mindösszesen 581,5 millió forintos támogatásemelési igényt a 13 nemzetiségnél az országos nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézményeik soron. Így az országos nemzetiségi önkormányzatok és a média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok és fenntartott intézményeik eddigiekben részletezett támogatásemelési igényei adják ki összesen a 13 országos nemzetiségi önkormányzatnál a 970,3 millió forintot, mely összességében 27,9 százalékos támogatásnövekedést jelentene. Ezenkívül további 550 millió forinttal kívánjuk megemelni a Miniszterelnökség XI. fejezet 30/1/31/1. „Nemzetiségi szakmai támogatások” működésikiadás-előirányzatát a következő három konkrét felhasználási célra. Egyrészt plusz 50 millió forintot kívánunk biztosítani a 2022. szeptember 1-jétől várhatóan mintegy száz fővel magasabb számú nemzetiségipedagógus-hallgató ösztöndíjára. Másrészt 150 millió forintot kívánunk biztosítani a 2022. szeptember 1-jétől várhatóan jóval magasabb létszámú nemzetiségipedagógus-hallgatók képzése minőségének javításához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítására a képzőhelyek részére. Erről holnap még részletesebben fogok beszélni. Harmadrészt a nemzetiségi köznevelési intézmények működési, gazdálkodási feladatai kiegészítő támogatására, finanszírozására szükséges 350 millió forint. Erről is fogok holnap részletesebben beszélni. Végül a támogatásemelési igény legnagyobb része a Miniszterelnökség XI. fejezet 30/1/31/4. „A nemzetiségi intézmények támogatása beruházásra, felújításra, pályázati önrészre” szolgáló 1 milliárd 450 millió forintja. Szeretném kiemelni és előrebocsátani, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények esetében a támogatásemelést a 2020. évben elfogadott törvénymódosítások révén megváltozott új tulajdonosi és gazdálkodási viszonyok teszik objektíven szükségessé. Ugyanis, amint a nemzetiségi önkormányzatoknál erről már említést tettem, a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 25. § (6) bekezdése 2020 nyarán elfogadott módosítása szerint idézem „A fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmény nevelési-oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a feladatátvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb a nevelési, illetve a tanév kezdetéig ingyenesen a fenntartó nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kell adni.” Ez a törvénymódosítás a helyi nemzetiségi önkormányzatok esetében négy nemzetiségnél német, horvát, román és szlovák , 51 településen összesen 69 nemzetiségi köznevelési intézményt érint, míg a fenntartó országos nemzetiségi önkormányzatoknál nyolc nemzetiség esetében görög, horvát, német, roma, román, szerb, szlovák és szlovén , összesen 27 település 35 nemzetiségi köznevelési intézményét érinti. [[11.20]] Vagyis összegezve 78 település 104 nemzetiségi köznevelési intézményéről beszélünk. A legutóbbi, 2021. április hónapban végzett teljes körű felmérésünk szerint a tulajdonijog-átadás a következők szerint alakul: a helyi nemzetiségi önkormányzati fenntartású 69 darab nemzetiségi köznevelési intézményből az ingyenes tulajdonátadás 39 esetében, ez 59 százalék, már rendben lezajlott, további 25 esetben, ez 36 százalék, folyamatban van, az átadás várhatóan napokon, néhány héten belül lezárul, és mindössze 4 esetben, ez az összes intézmény 6 százaléka, fog az átadás-átvétel várhatóan még hosszabb időt igénybe venni, bírósági eljárás, örökségvédelmi eljárás vagy egyéb okból. Nem ilyen pozitív a helyzet az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott 35 darab nemzetiségi köznevelési intézmény ingyenes tulajdonijog-átvételénél. Itt 6 esetben, ez 17 százalék, zajlott már le az átadás. 25 esetben, ez 72 százalék, folyamatban van, az átadás várhatóan heteken belül, egy-két hónapon belül lezárul. És itt is 4 esetben, 11 százalék, fog az átadás-átvétel várhatóan hosszabb időt igénybe venni; itt is bírósági eljárás, jelentősebb számú tagintézmény és egyéb okokból. Ezekben a köznevelési intézményekben innen kezdve tiszta, világos, egyértelmű helyzet van, hiszen a fenntartói jog és a tulajdonjog is a nemzetiségi önkormányzatokhoz került, kerül, tehát minden, a működtetéssel, fenntartással, valamint a felújítással, beruházással kapcsolatos feladat a nemzetiségi önkormányzatokhoz került. Ezek az államtól átvett közfeladatok, melyek ellátása egyébként az állam feladata, és mivel a nemzetiségi önkormányzatoknak nincs saját bevételük, így ezen közfeladatok ellátásához szükséges fedezetet költségvetési támogatással az állam kell hogy biztosítsa. A tulajdonátvételt követően már nem a Klebelsberg Központ, nem egyik vagy másik települési önkormányzat, hanem a fenntartó tulajdonos nemzetiségi önkormányzatnak az államtól átvett feladata, ha egy vihar megbontja a tetőt, ha beázás van, ha ki kell cserélni a nyílászárókat, ha fel kell újítani az elavult, baleset- vagy éppen életveszélyes elektromos hálózatot, ha fel kell újítani az elavult szociális blokkot, mert az ÁNTSZ nem engedi tovább az oktatást, ha elromlik a kazán, és leáll a fűtés, és így tovább. Ez a gyökeresen új helyzet természetesen nemcsak a finanszírozás, támogatás szükségszerű átstrukturálását jelenti, hanem komoly szervezeti és szabályozási változtatásokat is igényel, de ezekről is majd a holnapi záró húsz percben kívánok részletesebben beszélni. Mai felszólalásom zárásaként, összefoglalóan még egyszer szeretném elmondani, hogy a 13 magyarországi nemzetiség nevében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az előzőekben részletesen kifejtett indokok alapján és területeken összesen 2 milliárd 970,3 millió forint többlettámogatási igényt kíván a T/16118. számú, a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslathoz benyújtani, melyhez kérjük a frakciók, valamennyi képviselő és természetesen a kormány megértő támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most mivel lement a kör, kétperces felszólalások következnének, de a kormány képviseletében Mosóczi László államtitkár úr kért szót. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Több kérdés felmerült itt az elmúlt felszólalások során, melyek a közlekedést érintették, ezekre szeretnék röviden reflektálni. Közút tekintetében: Magyarország közúthálózata 32 ezer kilométer hosszúságú. 2010 óta a polgári kormány közel 6 ezer kilométert hozott ezekből rendbe, mintegy 755 milliárd forint összegből, és megemlíteném, hogy 2010-ben még nem 32 ezer kilométer hosszúságú volt az úthálózat, hiszen itt képviselő úr is említette, hogy megépült például az M85-ös Győr és Sopron között és még számos más gyorsforgalmi út. Tehát az útprogram keretében melyre igazán büszkék lehetünk, és főleg arra, hogy nagyobb részét a hazai költségvetés finanszírozta a gazdasági eredményeinknek köszönhetően hazánk úthálózata megközelítette az európai színvonalat, sőt azt túl is lépi, és most már a sugárirányú gyorsforgalmi utak helyett megkezdődhet a körirányú elemeknek az építése. Szóba került a „Magyar falu” program is, hogy a „Magyar falu” program alapvető célja, hogy a vidéki életminőség ugyanaz legyen, csak az életstílus legyen más. A „Magyar falu” program keretében is nagyon jelentős közútfelújítások történnek. Ebben az évben 313 milliárd forint beruházási összeggel közel ezer kilométer ennyi az utóbbi években még soha nem volt út újul meg. Tehát azt kell hogy mondjam, nagyon sok igényt hallunk, és nagyon sok panaszt hallunk, de ilyen eredmények mellett ez a hátrány ledolgozható. Szóba került Tatabánya vasútállomása, illetve a Budapest-Hegyeshalom vasútvonal is. Itt is európai uniós pályázatoknak, illetve európai uniós támogatásoknak köszönhetően mind a tatabányai állomás tervezésére forrást biztosítottunk a MÁV-nak, mind pedig két szakaszon tervezünk a közeli években pályafelújítást ezen a vasútvonalon, annak érdekében, hogy rövidebb eljutási idők legyenek a helyközi közlekedésben, illetve a nemzetközi viszonylatokban. Megkezdtük az M81-es gyorsforgalmi út tervezését ez Komárom-Székesfehérvár-Sárbogárd-Kecskemét annak érdekében, hogy a budapesti szakaszt a nemzetközi tranzitforgalom, illetve a belföldi tranzitforgalom elkerülje, tehát Budapest környékének az agglomerációs közlekedése jobban igénybe tudja venni az M1-es, M0-ás, M5-ös autópálya szakaszait. Ugyancsak megkezdődtek az előkészítő munkálatok mind a nagy sebességű vasút létesítése tekinte-tében, mind pedig a Budapestet délről elkerülő úgynevezett V0 vasútvonal tervezése ügyében. Mindezek azt szolgálják, hogy Budapestet kerülje el a tranzit, ami elég komoly tételt jelent Magyarország közlekedésében, és itt az agglomerációs, illetve a helyi közlekedés használhassa jelentős részben az utakat. Környezetvédelem tekintetében a magyar állam támogatásával a Volán jelentős összegeket költ korszerűbb autóbuszok vásárlására. A napokban írnak ki egy közel százdarabos elektromos buszra szóló tendert, mellyel Európában is egyedülállók vagyunk, tehát a káros üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében komoly lépést teszünk előre. Tudjuk, hogy ezekért 25 százalékban, azon belül 98 százalékban a közúti közlekedés felel, tehát a kormány tesz ezen a téren is annak érdekében, hogy a levegőszennyezés alacsonyabb mértékű legyen. A tömegközlekedésnél említettem az előbb a Volán buszbeszerzéseit, a MÁV-nál is 40 darab emeletes motorvonat áll forgalomba egyéb motorvonatok, IC+ kocsik , tehát a közösségi közlekedés színvonalának jelentős emelésére tett és tesz lépéseket a kormány. A kerékpárutaknál: 2021-ben 150 kilométer, 2022-ben 180 kilométer új kerékpárút létesül, és ezek mellett megemlíthetem a felújításokat is a már korábban elkészült útszakaszok tekintetében. Miután a kerékpárutak településeken kívüli szakaszait a Magyar Közútnak adtuk üzemeltetésbe, ők megfelelő célgépekkel hatékonyabban és gyorsabban is elvégzik ezeket a feladatokat. Úgy gondolom, hogy mind közút, mind vasút tekintetében ezek a fejlesztések biztosítják azt, hogy egyrészt Magyarországon mind a helyi, mind a helyközi közlekedés lebonyolítása környezetbarátabb módon és gyorsabban lebonyolítható legyen, mind pedig büszkék lehetünk arra, hogy nemzetközi összehasonlításban is nagyon komoly közúthálózatunk van, és egyre korszerűsödő vasúthálózatunk. Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hárman jelentkeztek kétperces felszólalásra. Elsőnek Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak adok szót, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő asszony! [[11.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Balaton mindenkié, még ha erről önök sokszor meg is feledkeznek, hiszen az elmúlt egy évtizedben sorra jelentek meg olyan beruházások a Balaton partján, amelyek alkalmasak arra, hogy beszéljünk róla. Kizsákmányolják, kisajátítják a Balatont, és ha ez nem lenne elég, még ökológiai katasztrófa is fenyegeti a magyar tengert. Ezt mi nem hagyhatjuk, és éppen ezért egy módosító indítványt nyújtottam be Rig Lajos és Steinmetz Ádám képviselőtársaimmal, akik szintén a Balaton körüli képviselők, és felkértük aláírásra Witzmann Mihály, Kontrát Károly, Manninger Jenő, Fenyvesi Zoltán és Móring József Attila képviselő urakat, azt az öt fideszes kormánypárti és KDNP-s képviselőt, akik a Balaton környékén tevékenykednek, mindazért, hogy a Balaton rehabilitációjára biztosítsanak forrást, pluszforrást. Éppen a 19,1 milliárd forintot határoztuk meg, pontosan annyit, amennyibe a nyíregyházi stadion kerül, mert mi úgy gondoljuk, ha jut pénz stadionfejlesztésre, akkor jutnia kell forrásnak a Balaton rehabilitációjára is. Mert amikor a Balatoni Limnológiai Intézet vezetője is azt mondja, hogy be kell húzni a kéziféket, és meg kell állítani azokat a folyamatokat, amelyek ott vannak a Balatonnál, akkor nekünk kutya kötelességünk a nemzet vagyonát, a közös magyar kincsünket, a Balatonunkat megvédeni és ehhez minden forrást biztosítani. Természetesen azt is el szeretném mondani, hogy honnan vettük el ezt a forrást. A Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésétől, mert úgy gondoljuk, hogy ez egy olyan beruházás, amely soha nem fog megtérülni, de nekünk a Balaton rehabilitációja fontosabb, mert a mi felelősségünk, hogy a következő generációk is ugyanazt a természeti kincset találják, amelyikben mi is vagyunk, ezért ez a forrás rendkívül fontos. Bízom benne, hogy ehhez képviselőtársaim is csatlakoznak, ma 15 óra 50 percig ők is aláírásukkal színt vallhatnak, mi fontosabb nekik, a stadionok, a Budapest-Belgrád vasútvonal vagy a Balaton megmentése. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Hosszabban is fogok majd reagálni Dobrev Klára demagóg, hazug, egyház- és családellenes fölszólalására, amit itt tett a parlamentben. Ismerjük a régi kommunista mondást: „a múltat végképp eltörölni”. A posztkommunisták most „a múltat végképp átírni” szlogent választották, hiszen Dobrev Klára elmondta a felszólalását három ember gyűrűjében, az iskolabezáró államtitkár, az elhibázott és megszorító gazdaságpolitikáért felelős államtitkár és a honvédség leépítéséért felelős államtitkár gyűrűjében mondta el nagy ívű kampánybeszédét, illetve elmondta azt is, hogy ő költségvetést tanított az egyetemen sok diáknak. Ezúton is elnézést kérünk azoktól a diákoktól, akiknek ezt a szakmaiatlan előadást kellett végighallgatniuk, hiszen Dobrev Klára elmondta, hogy az Állami Számvevőszék készíti a költségvetést meg a zárszámadást is. Nyilvánvalóan akkor ezt is tanította, ha ő így gondolja. Természetesen ez nem igaz, az Állami Számvevőszék véleményezi, és a szakmai véleményére mindig nagyon odafigyel minden kormány, és ez így van helyesen, de a kormány készíti el a költségvetést és a zárszámadást is nehogy valamelyik egyetemista hallgatónak, a diákoknak rossz információ maradjon meg a fejükben e miatt a rossz előadás miatt. Potocskáné képviselőtársamra is szeretnék reagálni, hogy bárhogy kerestem, nem találtam képviselő asszonytól hangzatos sajtótájékoztatókat abban az időben, amikor a Siotour, a Zalatour, a Balatontourist Kft.-ket Gyurcsány Ferencék 8 milliárd forintért privatizálták miközben csak a Siotournak másfél millió négyzetméternyi balatoni telekterülete volt , hogy aztán ne fejlesszenek semmit, lepusztulva hagyják és áron alul továbbértékesítsék. Akkor nem volt ilyen lelkes a képviselő asszony, bárcsak akkor is a Balaton védelmére kelt volna! Mert most láthatóan a Gyurcsány-korszak mosdatása folyik itt most már a Jobbiktól is. Én ezt egy sajnálatos fejleménynek tartom az elmúlt évek felszólalásainak a tükrében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő kétperces felszólaló a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Úgy látom, Dobrev Klára európai parlamenti képviselőnk, egyébként valóban a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltjeként elég jól sikerült beszédet mondott, ha ilyen dühös kifakadásra készteti a Fidesz képviselőit. Ráadásul Tállai András államtitkár úr azonnal felugrott, és mindjárt elkezdte mondani, hogy őszerinte mi a helyzet. Pedig, tisztelt államtitkár úr, ön is tudhatná azt, amikor Tállai Andrásnéval közösen csinálják otthon a költségvetést, akkor van néhány dolog, amit figyelembe kell venni. Talán családban lévő nyugdíjasoknál is észrevették azt, amit egyébként itt Dobrev Klára is mondott, hogy 2010 előtt 4 százaléka volt az embereknek, a nyugdíjasoknak a szegénységi küszöb alatt élő, most pedig 14 százaléka van. Ez egy olyan különbség, amit talán még önök is észrevesznek, és erről szólt ez az üzenet. De ugyanebbe a kategóriába tartozik, ha a lakhatási válságot amit egyébként jelentős részben önök állítottak elő még tetézik azzal, hogy az önkormányzati bérlakásokat eladatják, és lényegében azt a gazdálkodást, azt a lehetőséget, amivel a fiatalok az életkezdést, a pályakezdést meg tudnák tenni, önök megakadályozzák, és ilyen módon járnak el. Végezetül pedig szeretném államtitkár úr figyelmét felhívni arra, hogy akkor, amikor az egészségügyről beszélt, akkor egy része után ne feledkezzen meg soha a szakdolgozókról, akiket átvertek, akiknek nem biztosítják; itt van a kezemben az a levél, amelyben azt kérik, hogy hívjuk fel a figyelmüket arra, hogy hogyan átverték, és igenis, a béremelést nekik is biztosítaniuk kell. Úgyhogy a kanyarban előző kormány autójában ülő emberek nevében kiáltom, hogy ne tegyék ezt, ez a költségvetés így elfogadhatatlan. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a rendes felszólalásokat. Elsőként megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Turi-Kovács Béla képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én nem emlékszem olyan költségvetési vitára a rendszerváltás óta, hogy abban a vitában el ne hangzott volna a kisgazda álláspont. Nincs ez másként most sem. Az elmúlt tizenöt-húsz évben majdnem rendszeresen az én feladatom volt ezt ellátni, így hát most némi csalódást okozok talán, hogy nem a mezőgazdaságról, még csak nem is a környezetvédelemről kívánok részleteiben szólni, sokkal inkább magát ezt a költségvetést szeretném méltatni. Ha egy csöpp kis visszapillantót tartunk, akkor jól látjuk, hogy 2010-et követően két olyan költségvetési év következett, amikor a költségvetésnek kettős feladata volt, egyrészt a szocialista-liberális kormány által visszahagyott csőd felszámolása, másrészt a gazdaság elindítása egy új, emelkedő pályán. 2013-tól kezdődően nem utolsósorban a gazdaságpolitikának természetesen, de a költségvetéseknek is köszönhetően elindult a magyar gazdaság egy olyan emelkedő pályán, amely emelkedő pályát csak a koronavírus-járvány törhette meg. Tisztelt Ház! Mindezt azért tartottam szükségesnek előrebocsátani, mert meggyőződésem szerint ennek a költségvetésnek többirányú feladata van. Világos, hogy az elkövetkezendő években Magyarország olyan lehetőségekhez jut pénzügyi forrásokban, amilyenek korábban nem álltak rendelkezésre. Megnyílik a következő évben a hétéves európai uniós költségvetés, amiért hatalmas küzdelmet folytatott a kormány, hogy a nekünk járó pénzeket ténylegesen megkapjuk, ugyanezt a küzdelmet kellett folytatni majd a tagok által létrehozott alap esetében, amely alap és amely költségvetés felhasználása összhangban kell legyen azzal a költségvetéssel, amelyet majd a Ház elfogad. Ez egy nagy feladat. Ennek a feladatnak nem egy évre, hanem több évre, hosszú évekre kell megfelelnie, nem egy ágazatnak, nem néhány ágazatnak, hanem valamennyi ágazat esetében. A felhasználás meggyőződésem szerint döntő mértékben a költségvetéssel biztosított, az összhang megteremtése, úgy gondolom, még a következő időszak feladata. Világos ugyanis, hogy az Európai Unión belül nagy erők mozdultak meg azért, hogy Magyarország a neki járó forrásokhoz vagy ne jusson hozzá, vagy akadályoztatva legyen annak a magyar érdekekben történő fölhasználásában. Mert ez az egyik fontos kérdés: vajon ezeket a forrásokat az Európai Unió előírása szerint kellene felhasználnunk, vagy úgy, ahogy mi akarjuk, a magyar érdekek szerint? A történet ugyanis arról szól, hogy vagy az történik, hogy az Európai Unió határozza meg azokat az irányokat, amelyeket majd követni kell, vagy mi akik ismerjük a saját történelmünket, a saját hazánkat, az itteni igényeket tudjuk ezt meghatározni. [[11.40]] Ma a küzdelem meggyőződésem szerint döntően ezért folyik, és az is meggyőződésem, hogy ebben az ügyben nem lehetünk vesztesek, ebben az ügyben ugyanis történelmi távlatokban kell gondolkodni. Az az időszak, amelyben föl tudjuk használni ezeket a forrásokat, és hasznosan tudjuk, az egész társadalom érdekében tudjuk felhasználni, meggyőződésem szerint hosszú távon meghatározza a magyar sorsot. A helyzet az jelen pillanatban, hogy az Európai Unió számára van egy csodafegyver. Ezt már bedobták, és meggyőződésem szerint ez a következő lépés, amelyet majd föl fognak használni, és ez az éghajlatváltozás. Arról szól a történet ugyanis, hogy az éghajlatváltozást, amelynek tudományos kérdésnek kellene lennie, átpolitizálták, és a politika használja a saját céljaira nagymértékben ezt a lehetőséget. A magyar kormány egy észszerű álláspontot foglalt el, ezt kell folytatni. A politika nem a tudományos kérdések eldöntésének a helye. A tudományos kérdéseket a tudománynak kell elbírálnia és eldöntenie. Amíg ez nem történik meg, addig nyitott kérdések vannak. Mi tehát azon az állásponton vagyunk, hogy minden olyan lépést megteszünk, amely az éghajlatváltozás tekintetében hasznos és jó, de semmi olyat nem teszünk, amely csak egy ideológiát kívánna szolgálni. Világos ugyanis, hogy az éghajlatváltozás következtében két dologra kell felkészülni itt, Közép-Európában, és ez a költségvetés, úgy gondolom, ezt már figyelembe vette, azt ugyanis, hogy az éghajlatváltozásnak lehetnek a mi számunkra pozitív és olyan tartalmai, amelyeket használni tudunk, ezt használni kell, és lehetnek olyan részei, amelyek nyilvánvalóan károsak, ezt csökkenteni kell, vagy ha lehet, ki kell zárni. Meggyőződésem szerint az elkövetkezőkben tehát a költségvetések összehangolása talán a legfontosabb, amit nyilvánvalóan alkalmas és megfelelő szakemberek végre is fognak hajtani. És végül, de nem utolsósorban, tisztelt Ház, beszélnem kell arról is mégse okozzak csalódást , hogy a Covid-vírusnak mégiscsak volt egy hatalmas nagy pozitívuma is. Ennek a járványnak az eredményeként az egész ország rádöbbent arra, hogy itt a legfőbb érték az, amely itt van az országon belül, itt is fog maradni, amelyre építkezni lehet, amelyet nem visznek el a külföldi cégek, az egyértelműen a magyar termőföld, ez egyértelműen az a magyar vidék, amely itt szilárdan biztosítja a megmaradásunkat. Az elkövetkezendő arról is szól tehát, hogy miután ez a költségvetés megteremtette az alapokat, a bejövő további forrásokat úgy tudjuk fölhasználni, hogy azok a források szolgálják ennek a számunkra oly nagyon fontos és oly nagyon az életünket jelentő területnek a megerősítését. Ezért, tisztelt Ház, én úgy gondolom, hogy ez a költségvetés megfelelő és jó költségvetés. Röviden, nagyon röviden, de szólnom kell arról is, tisztelt Ház, hogy ma is elhangzott, és el is fog hangozni a környezet- és természetvédelemmel kapcsolatban ugyanaz a szöveg, amely, úgy gondolom, mióta világ a világ, meg hat napja, mindig, minden költségvetésben elhangzik: kevés a költségvetésben a forrás ezekre a célokra. Nem tudják, nem akarják tudomásul venni, hogy a magyar rendszeren belül a költségvetési és környezetvédelmi források nem egy helyen jelennek meg, hanem a különböző ágazatok területén is. Amikor végrehajtunk egy olyan nagyszabású vízügyi programot, amely szolgálja egyszerre, mondjuk, az agráriumot, de szolgálja a környezet- és természetvédelmet is, akkor ezt tessék szíves lenni elszámolni a környezet- és természetvédelem forrásai között. Ezt előbb vagy utóbb meg kell tudni tanulni. Én a magam részéről tehát a költségvetést jó szívvel elfogadásra ajánlom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Magyar Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az a helyzet, hogy ha minden módosító indítványom mellett, ami a 2022. évi költségvetéshez benyújtásra kerül, érvelnék, akkor 3,3 másodperc jutna egy módosító javaslatomra. Lássuk be, hogy ez a cím felolvasásához is kevés lenne, így igyekeztem csak példa jelleggel néhányat kiragadni egyrészt Győr-Moson-Sopron megyei ügyekkel kapcsolatban, hiszen ott élek, másrészt pedig a mezőgazdaság, vidékfejlesztés kérdéseiben fogalmaztam meg módosító indítványokat, amelyek közül a legfontosabbak mellett szintén szeretnék érvelni. Bár nyilván naiv nem vagyok, az elmúlt évtized vitái kapcsán jól látható, hogy az elfogadásra sok remény nincs ezen módosító javaslatokkal összefüggésben. Megnéztem tegnap, utoljára 2010-ben a 2011-es költségvetéssel kapcsolatban fogadtak el érdemben ellenzéki módosító javaslatokat. Nyilván akkor is csak egy néhány milliárd forintos tételről volt szó, de azóta még ez a gesztus sem érkezett meg a kormánypártok részéről. Sokan beszélnek úgy Győr-Moson-Sopron megyéről, mint amely egy irigylésre méltó területe az országnak mind a munkahelyek tekintetében, mind pedig a megyei összehasonlítási statisztikákból jól láthatóan az átlagkereset is az országos átlag fölött van. Ez bizony így van, és erre joggal lehetünk büszkék, de ha közelebbről megnézzük, azért itt komoly problémák adódnak, melyekhez állami segítség szükséges. Mindenképp meg kell említenem az utak állapotát. Tehát ahhoz képest, hogy mondjuk, Győr, Veszp-rém és Székesfehérvár talán az ország három iparilag legfejlettebb megyei jogú városa, ezt a három várost olyan úthálózat köti össze, ami teljes mértékben méltatlan ehhez a fontos gazdasági súlyhoz és az ott élő emberek életéhez is. A 81-es, a 82-es és Pápa irányában a 83-as számú főút is mind-mind folyamatosan telített, az állapota rossz minőségű és konkrétan életveszélyes. Tehát ebben nagyon komoly ígéretek hangoztak el az elmúlt évtized során, a gyakorlati megvalósítás viszont mind a mai napig várat magára. Tudom, hogy egyes szakaszokon már kivitelezésközeli állapot van, de átfogó gyorsforgalmi utakra lenne szükség mind a három főúttal kapcsolatban. És ha már utak, úgy összességében, nem tudom, jártake képviselőtársaim mostanában a Szigetközben, de az alsóbbrendű utak, a kisebb településeket összekötő utak szintén vállalhatatlan állapotban vannak; tehát nem is ókorit mondanék akkor jelen tudásom szerint sokkal jobb minőségű utak voltak , de a középkor legrosszabb időszakát idézik, mindenféle túlzás nélkül. Érdemes egyébként megnézni azokat a fotókat is, amelyeket ezzel kapcsolatban folyamatosan publikálok, és amelyekkel a költségvetési módosítóim mellett is érvelek. Egyszerűen szégyenérzet fog el, ha belegondolok abba, hogy mondjuk, Dunasziget kapcsán vagy Lipót kapcsán külföldi vagy hazai turisták megjelennek ezen a vidéken. Tényleg borzasztó állapotok vannak; méltatlan. Ugyanúgy, ahogy ugyan nem utak, de szorosan idekapcsolódik a régi rajkai határátkelő kérdése. Ha jártak önök mostanában Pozsonyban, vagy jöttek abból az irányból hazafelé, az első, amivel szembesül valaki, ha belép Magyarországra, egy teljesen leromlott állapotú épületegyüttes, amiből már a fák nőnek is, és a tető is egy cserjeerdő képét mutatja. Elképesztően vállalhatatlan, és tényleg itt is csak a szégyen, ami eszembe jut, bárhányszor arra járok. Nem hiszem el, hogy egy európai uniós országnak 2021-ben ezt kellene mutatnia magáról első belépőképként. Hasonló állapotok vannak egyébként, akkor szűkebb hazám, Mosonmagyaróvár tekintetében is említenék egy ilyen példát, például a város ipari műemlékegyüttese, ami a város példaképe, és gyakorlatilag az első olyan szimbólum, amelyről látkép alapján is fel lehet ismerni a várost. Azt látom, arra játszanak, hogy évről évre rosszabb állapotba kerül, és majd előbb-utóbb nem megmenteni kell, hanem eldózerolni, és majd ott is biztos lakóparkokat lehet építeni, miközben sokkal többre érdemes és méltó ez a terület. Meg lehetne találni a hasznos funkcióját. Itt sem részletezem, számtalan példát sorolok fel az indoklásban erre vonatkozóan. Ezek azok a helyi ügyek, amelyek mellett szeretném, ha kapnék támogató javaslatokat, támogató szavazatokat. Még talán a bicikliutakat kell megemlítenem. Több mint 700 aláírás érkezett be hozzám, amit természetesen továbbítottam a kormánypárti képviselők irányába is, ahol a mosonszolnoki polgárok szeretnék, ha Mosonmagyaróvárral egy bicikliút összekötné őket. Ezzel egyébként szerves részévé válnának a már meglévő bicikliút-hálózatnak, ami szerintem egy fontos, új szempontja kellene hogy legyen a bicikliutak tervezésének. Sajnos, érdemi választ itt sem kaptak, még csak ígéretet sem arra vonatkozóan, hogy ez belátható időn belül létesülhetne. [[11.50]] De ugyanúgy említhetném a Dunaszigetet és Halászit összekötő bicikliút hiányát, ahol a környékbeli iskolások, óvodások az egyébként is elfogadhatatlanul rossz minőségű úton kénytelenek az autók között kijutni Dunaszigetre, ami több szempontból fontos célpont, hiszen például diákok, iskolások számára is ökológiai programok és táborok vannak folyamatosan. Tehát ezt a rövid szakaszt érdemes lenne, azt hiszem, megépíteni, és akkor biztonságosan el lehetne jutni, mondjuk, Győrből, mind Mosonmagyaróvárról Dunaszigetre. A másik nagy terület tehát, ami nem a térségemet érinti módosító indítványok , azok inkább a mezőgazdaság és vidékfejlesztés kapcsán kerültek benyújtásra. Mióta az Európai Unió tagjai vagyunk és közös agrárpolitika van, azóta számtalan korlátozás éri hazánkat e tekintetben, és ezen korlátozásokat azért viseljük el, mert támogatások érkeznek az Európai Unióból. Ez a deal része, ezt minden tagország hasonlóan értékeli. Viszont csökkentek a jogkörök. Mégis maradt azonban három olyan terület, ahol komoly lehetősége lenne Magyarországnak, mégsem használja ki ezt kellőképpen. Az első a jogszabályi környezet, erről nem beszélek, hiszen a költségvetés vitájában ennek helye nincsen, ezt megtesszük amúgy parlamenti vitanapokon. A második a támogatáspolitika. Mondhatnák itt is, hogy sok mozgástere nincs hazánknak, hiszen az a 12 000 az újabb két évben meg 18 000 milliárd forint, ami ezen jogcímen érkezik, az európai uniós forrás, és ez így igaz. Csakhogy a korábbi költségvetési ciklusokhoz képest nagyságrendileg megnőtt a tagország mozgástere. Ez egyfelől rossz hír, hiszen a pénzesebb tagországok megtehetik, hogy nagyobb arányban támogassák a saját mezőgazdasági termelőiket, részben viszont jó hír, hiszen ez a mozgástér-növekedés lehetőséget teremt számunkra arra, hogy az állam agrárpolitikájának megfelelő módon támogassa a magyar vidéket és mezőgazdaságot. És az a helyzet, hogy önök kommunikációban azt állítják, hogy maximálisan kihasználják a tagországi hozzájárulási lehetőséget, viszont a költségvetést bogarászva én arra jutottam, hogy bizony, 40 milliárd forint hiányzik, tehát ha Magyarország valóban százszázalékos mértékben szeretné támogatni a saját termelőit, akkor ennyivel nagyobb hozzáadott összegre van szükség. Ezt igyekszem majd módosító indítványokkal kezelni. Illetve finomítani is lehet ezen támogatások elosztásának rendszerén, hiszen lássuk be, hogy Magyarországon a vidék és város közötti különbség hiába ez a bődületes 12 000 milliárd forintos összeg, ami mondjuk, csak két év alatt erre a célra ideérkezett bizony nem csökkent ez a különbség. Míg Ausztriában is hasonló aránytalanságot láttunk a ’70-80-as években a vidéki életszínvonal és a városi életszínvonal között, addig ők javarészt ezen forrásokból, illetve nyilván saját összegekből is odáig tudták csökkenteni ezt a különbséget sőt némileg talán megfordítani is , hogy ma Ausztriában egy minőségi élet szinonimájává vált gyakorlatilag vidéken vagy kisvárosban faluban élni. Arra biztatnám önöket, hogy a hasznosuláskor ezeket a szempontokat is vegyük figyelembe. Illetve a harmadik olyan terület, amiben az agráriumban érdemes lenne előrelépni, az a birtokpolitika. Itt van a legnagyobb szabad keze a tagállamnak. Önök földvásárlásra 4 milliárd forintot tettek félre, és ismerve az előző évi gyakorlatot, gyanítható, hogy ezt sem tervezik kihasználni, pedig ez egy nagyon-nagyon fontos eszköze lenne Magyarországnak, amivel bele tud szólni a birtokrendezésbe, a birtokpolitikába. Azt javaslom, hogy ezt az összeget duplázzuk meg, hiszen az a 4 milliárd forint, amit önök adtak, átlagos aranykoronával nézve átlagos hazai földárakat nézve összesen 1300 hektárt jelent, ami az önök oligarcháinak, földterületeinek töredékét jelenti csak. Ha csak találomra kiválasztom egy kis kedvencüket, annak a földje is legalább két-háromszor ennyi, mint amit önök az egész országra terveznek földvásárlásra felhasználni. Ezek azok a legfontosabb módosítók, amik mellett érvelni szerettem volna, és abban bízom, még egyszer mondom, nem vagyok naiv, de talán lesz közöttük olyan, amit önök is támogatásra érdemesnek gondolnak, és ezzel is egy picit közelebb kerülünk a közös állásponthoz, hiszen mégiscsak az lenne a cél, hogy Magyarország polgárai számára olyan költségvetést tudjunk elfogadni, ami előremutató és ami őket is segíti a mindennapokban. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Annak örültem volna, ha Magyar Zoltán képviselőtársam azért kifejti azt, hogy a következő években minden eddiginél több forrás áll rendelkezésre az agrárium számára, illetve elmondta volna azt is Bana Tiborral közösen, hogy az elmúlt tíz évben, 2010-hez képest az egész Európai Unió régióit nézve a nyugat-dunántúli régió 20 helyet tudott előrelépni, ezzel rengeteg régiót megelőzött az Európai Unióban fejlettségi szintben, hiszen annyi minden történt, annyi fejlesztés, beruházás az ott élők érdekében kifejtett pozitív tevékenység, ami az egyik legdinamikusabban fejlődő magyarországi régióvá tette a nyugat-dunántúli régiót is. Ennél jobban csak a közép-dunántúli és a közép-magyarországi régió fejlődött, úgyhogy az a 20 hely, amit előrelépett az önök régiója is – ami, azt gondolom, csodás vidéke Magyarországnak , mégis elismerésre méltó, és az ott élő magyar embereknek és a kormány politikájának köszönhető az, hogy 20 helyet, 20 más, addig fejlettebb európai uniós régiót tudott maga mögé utasítani; köztük egyébként német, osztrák és francia régiókat tudott maga mögé utasítani a nyugat-dunántúli régió. Szerintem ez egy nagyon fontos és tárgyilagos, tényszerű dolog, amikor ezekről a fejlesztésekről beszélünk. Nyilván az önök előválasztásához közeledve önök megpróbálnak helyi ügyekkel is kampányolni. Helyes, hogy a helyi ügyeket idehozzák a parlamentbe, csak az eddigi eredményeket fontos megemlíteni tényszerűen, és azok a beruházások, amelyek elindultak és amelyek folyamatban vannak például a nyugat-dunántúli, de egyébként egész Magyarország területén, azok olyan előremutató beruházások, amelyek az ott élők életminőségét javítják és ami hozzájárul ahhoz a gazdasági növekedéshez, amelyből minden magyar dolgozó ember egyformán tud részesülni, és én ezt helyes iránynak tartom. Itt kapcsolódnék be az általános költségvetési keretbe is, hiszen az egész költségvetés, a gazdaság újraindításának költségvetése azt szolgálja, hogy Magyarországon az a fejlődés, amely a koronavírus-járvány kezdetéig az elmúlt hat-nyolc évben töretlenül mutatkozott, ahhoz utolérjük, újrakezdjük, onnan folytassuk, ahol abbahagytuk 2020 elején. Pozitív számok mutatkoznak már ennek tekintetében, hiszen Magyarország az élen van az átoltottság tekintetében. A napokban előztük meg az Egyesült Államokat is a lakosságarányos átoltottságban, és ennek is köszönhető, és a magyar emberek munkájának, a kormány okos gazdaságpolitikájának is köszönhető, hogy még a harmadik hullámot érintő lezárásokkal együtt is a magyarországi első negyedéves növekedési adat plusz 1,9 százalék, amikor az Európai Unió átlaga 0,4 százalék mínuszban, tehát csökkenés, az eurózóna átlaga pedig mínusz 0,6 százalék. Ebben a környezetben tudott Magyarország és a magyar gazdaság plusz 1,9 százalékos növekedést produkálni. Mielőtt rátérek a költségvetés részleteire, szeretnék reagálni képviselőtársaimra az elmúlt négy órában, amikor hallgattuk őket, különösen is Gyurcsány Ferenc feleségére, Dobrev Klárára, hiszen ő európai parlamenti képviselőként szólt hozzá a magyar költségvetési vitához. Azt gondolom, hogy az európai uniós és a magyar jogrendszer egyértelművé teszi azt, hogy az európai parlamenti képviselők elsődleges feladata az Európai Bizottság ellenőrzése. Szerintem helyes, hogyha egy európai parlamenti képviselő a magyar parlamenti vitában is fölszólal, ugyanakkor nagyon kevés felszólalást hallhattunk például Dobrev Klárától vagy a többi baloldali képviselőtől az elmúlt hónapokban azzal kapcsolatban, hogy miért ilyen lassú a brüsszeli vakcinabeszerzés; hogy miért vakcinaútlevélen rágódnak hónapok óta ahelyett, hogy vakcinát szereznének, hiszen az útlevél nem gyógyít meg embereket, nem ment meg emberéleteket, a vakcina meg igen; hogy milyen korrupciós vádak vetülnek az Európai Bizottság bizonyos biztosaira a vakcinabeszerzések kérdésében; hogy miért kötöttek előnytelen, az európai állampolgárok számára előnytelen szerződéseket a nagy vakcinagyártókkal. Mert szerintem egy európai parlamenti képviselőnek ezekben az időkben ez lenne a feladata. Az elsődleges feladata az lenne, hogy számonkérje az Európai Bizottságot, hogy hol késlekedett és mi tartott idáig, és miért sodorta ezáltal veszélybe európai állampolgároknak az életét. A járvány elleni védekezéssel szorosan összefügg az, hogy Dobrev Klára itt a beszéde elejében elmondta, hogy biankó csekknek tartja azt, hogy a magyar költségvetésben szerepel egy tisztességes méretű tartalék-előirányzat, rendkívüli és általános tartalék. Minden évben a tisztelt baloldali képviselők az elmúlt években a költségvetési módosítóik kapcsán fejben előre a többszörösét költenék el az általános tartalék terhére. És tavaly szembesültünk azzal először élesben, hogy milyen rosszul tennénk, ha baloldali képviselőkre hallgatnánk az általános tartalék kérdésében, akik minden alkalommal már előre fel szeretnék élni az általános tartalékot és a rendkívüli kormányzati intézkedésekről szóló tartalékot. [[12.00]] Hiszen amikor 2020 márciusában Magyarországon is megjelent a koronavírus, és beütött a világjárvány ide Magyarországra is, akkor ott volt az általános tartalék, amihez lehetett nyúlni, amikor maszkokat, védőfelszereléseket, gumikesztyűket, lélegeztetőgépeket kellett csatasorba állítani és beszerezni a világ különböző pontjairól, leginkább Kínából. Hogyha a baloldali képviselőkre hallgattunk volna a 2021-es költségvetés vitájában és a 2020-as költségvetés vitájában, akkor nem lett volna elegendő tartalék arra, nem állt volna készen egy azonnal mozgósítható pénzügyi alap arra, hogy beszerezzük a szükséges védekezési felszereléseket, hogy felállítsuk a szükséges infrastruktúrát, hogy felépítsük a kiskunhalasi járványkórházat, hogy bizonyos kórházaknak megnöveljük a Covid-kapacitásait oxigénbeszereléssel, infrastruktúra-fejlesztéssel. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy amikor Dobrev Klára idejön, és azt mondja, hogy ő kitalált más programokat az általános tartalék terhére, akkor azzal veszélyezteti az ország biztonságát és a magyar emberek egészségének a biztonságát. Az egyházellenes felszólalásaira nem térnék ki, hiszen többször támadta az egyházaknak juttatott támogatásokat, a hitéleti és a közfeladathoz tartozó, illetve a templomfelújítási támogatásokat Dobrev Klára, de ez nem is olyan meglepő. Kettő nappal ezelőtt a Demokratikus Koalíció frakcióirodáján biztos megünnepelték az Állami Egyházügyi Hivatal 70 éves születésnapját. Hál’ istennek, nekünk úgy kell megünnepelnünk vagy emlékeznünk erre a születésnapra, hogy már nincsen ilyen hivatal, bár Dobrev Klára felszólalásából az sejlik ki, hogy akár még lehetne is jövőre; hogyha Dobrev Klára jutna hatalomhoz, akkor egy újabb állami egyházügyi hivatalt állítanának föl. Mi nagyon örülünk annak, hogy nincsen, és köszönjük az egyházaknak a társadalomépítő, értékteremtő, közösségszervező munkáját, amit ő folyamatosan és szisztematikusan támad. Pontosan tudjuk, hogy mire utal, tisztelt képviselő asszony, akkor, amikor eltagadja, megpróbálja elhallgatni és a múltat megpróbálja átírni a 2008-2009-es válságkezelés kapcsán. Pár hónappal ezelőtt Dobrev Klára egy őszinte pillanatában ritka az ilyen azt mondta, hogy nekik sikerült a bankokat megmenteniük 2009-ben, de hát, az embereket nem. Ezt mi eddig is mondtuk és eddig is láttuk, tisztelt képviselőtársaim; örülünk, hogy az őszinteség elért a Demokratikus Koalícióhoz, a Gyurcsány-párthoz is. Hiszen ekkor volt az a válságkezelés, erről majd később még szeretnék beszélni, amely csak megszorításokra, az emberek sanyargatására, a magyar családok helyzetének nehezítésére és adóemelésekre támaszkodott. Azt is mondta Dobrev Klára, most is és egy interjúban is, hogy ők készek visszaadni az ellopott vagyont. Hát, mióta kérjük ezt, tisztelt képviselőtársaim? Van 192, többségében nyereséges állami cég, amit önök privatizáltak, legtöbbször áron alul; ott van az ellopott 4-es metró 160 milliárdja; ott van a káros PPP-konstrukció, az M5-, M6-autópálya megépítésekor a káros PPP-konstrukcióban az állami veszteséget jelentő 2853 milliárd forint; ott van a Czeglédy Csabának, a bűnöző ügyvédnek juttatott sok tíz milliós szerződés, még most a veszélyhelyzet, a válsághelyzet ideje alatt is. Mióta várunk arra, hogy visszaadják az ellopott vagyont, tisztelt baloldali képviselők? Dobrev Klára azt állította, hogy ha ő kormányra kerül, akkor kidobja ezt a költségvetést, ledarálja, és Vadai Ágnessel és Varju Lászlóval hozattat egy konténert, amibe ezt a költségvetést ő le fogja darálni. Dobrev Klára azt mondta, hogy ledarálja és megszünteti azt a költségvetést, amely adómentességet, személyijövedelemadó-mentességet ad a 25 év alattiaknak, amely Magyarország történetének legnagyobb családtámogatási összegét tartalmazza, amely tartalmazza az otthonteremtési kedvezményt, a honvédelmi kiadásokat, a gazdaság-újraindítási akciótervet, és amely tartalmazza az őáltaluk elvett 13. havi nyugdíj visszaépítésének második ütemét is. Gyurcsány Ferencék és a baloldal a most tárgyalt költségvetés kidobásával nemet mondanak már megint, nem először a történelemben, a családtámogatásokra, a nyugdíjemelésekre, az otthonteremtési kedvezményekre, a hadsereg bővítésére és fejlesztésére, valamint a gazdaság és a magyar vállalkozók segítésére. És nyilván nem kell neki költségvetés, mert itt elmondta, hogy „minden is” ingyen lesz, a rezsi, a nyugdíjak, minden… semminek nincs fedezete, úgyhogy ismerjük ezt a történetet: ilyenkor szoktunk az IMF-hez rohanni, ilyenkor szoktak a baloldali kormányok, baloldali képviselők az IMF-hez rohanni, hogy aztán azt mondhassák a magyar népnek, hogy az IMF, a Világbank, az Európai Bizottság kérte azt, hogy megszorításokkal éljünk egyfolytában. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy óriási különbség van a 2008-9-es, egyébként ennél kisebb gazdasági válság és a mostani helyzet kezelésében. Az első az, hogy hogyan is érkeztünk el egy gazdasági válság első pillanatához. 2008-9-ben egy eladósított, legyengült, a rablóprivatizáció által legyengített ország érkezett egy válsághelyzet küszöbére. 2006-ban, amikor pénzbőség volt a világban és minden ország fejlődni tudott, akkor Magyarország világelső volt az államháztartási hiány és a költségvetési hiány terén. Bocsánat, nem akarok túlozni nem világelső, a háború sújtotta Libanonban volt a legnagyobb, mi csak a második helyezettek voltunk. Ilyen állapotban érkeztünk a 2008-2009-es válsághelyzetbe; a baloldali válasz, nyilván a Bokros-csomaghoz hasonlóképpen, minden válságra az adóemelés és a megszorítás. Egyszerűen önök, tisztelt baloldali képviselők, nem tudnak elszakadni a megszorításoktól és az adóemelésekhez való ragaszkodásuktól, és nem tudják megérteni azt, hogy ha megnézzük az elmúlt harminc évet, akkor minden baloldali válságkezelés, amely megszorításokra épült, és csak ilyen volt, mindegyik kudarcot vallott. Lényegében 2010-re államcsődközeli helyzetbe került a magyar gazdaság és a magyar állam; csak az önök által idehívott IMF lélegeztetőgépén volt rajta hazánk, ezzel feladva szuverenitásának jelentős részét, és kiszolgáltatva a külföldi tőkének. Államcsődközeli helyzetben hagyták itt a kormányzást és az országot. Mi történt? Konkrét intézkedéseket is mondjunk, hiszen mit gondoltak önök, hogy hogyan lehetne kezelni ezt a válságot? És milyen paradox a baloldali válságkezelés, hogy miközben több pénzt vesznek el a vállalkozásoktól, több pénzt vesznek el a családoktól, aközben folyamatosan nő a hiány és az államadósság. Hát, hogy van ez? Valahogy nem jön ki a matek, tisztelt képviselőtársaim! Hát, hogy van ez, hogy önök válsághelyzetben is, amikor ráterhelik a válság költségeit a magyar családokra és a magyar vállalkozásokra, még akkor is képesek rekordösszegben növelni a hiányt és az államadósságot? Nézzük meg, mi történt! Megszüntették a családi adókedvezményt. Megszüntették a családi otthonteremtési kedvezményeket, otthonteremtési programokat és a kedvező lakáscélú hiteleket. 600 milliárd forintot vontak ki a betegellátásból. Dobrev Klára arról beszélt itt, hogy szükség van arra a személyzetre, az orvosokra, az ápolókra, az egészségügyi dolgozókra, szükség van rájuk akkor, amikor egy egészségügyi járványhelyzet után újraindul az ország, és szükség lesz rájuk a következő években is. Hát, akkor miért küldtek el 6000 egészségügyi dolgozót a válsághelyzet kellős közepén? 3000 iskolát zártak be. Ez leginkább a kistelepüléseket, a magyar falvakat érintette; pedagógusokat bocsátottak el, és akiket megtartottak, azoknál jelentős mértékű bérelvonás következett be. A baloldali képviselők és Dobrev Klára is beszéltek itt a nyugdíjasok helyzetéről és a nyugdíjakról. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök elvettek egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól, és jelentősen csökkentették a nyugdíjak reálértékét. Csak abban a három évben 10 százalékkal csökkent reálértéken a nyugdíjak értéke. Az út szélén hagyták a nyugdíjasokat; elvettek tőlük egyhavi nyugdíjat, és jelentősen csökkentették a nyugdíjuk értékét. Háromszorosára emelték a gázárakat és duplájára a villamosenergia-árakat. Európa-bajnok rezsiárak sújtották a magyar családokat és a magyar nyugdíjasokat. Növeltek adókat is, ez az önök kedvenc tevékenysége. Növelték a személyi jövedelemadót, növelték az áfát, növelték a jövedéki adót, és az a helyzet, hogy amit önök slágertémaként emlegetnek ebben az elmúlt egy évben, önök csökkentették 10 százalékkal a táppénzt. Amikor 12 százalék volt majdnem a munkanélküliség, amikor százezreket hagytak az út szélén, bocsátottak el a munkájukból és hagytak ott, akkor önöknek az egyik válságkezelő javaslata az volt, hogy csökkentsük 10 százalékkal a táppénzt. Milyen embertelen válságkezelés, milyen embertelen politika az, amit önök folytattak akkor! [[12.10]] Már a Bokros-csomagnál is kiderült, de hát 2008-09-ben az egész ország megtanulta, hogy válsághelyzetben, nehéz helyzetben önökre számítani nem lehet; nem azért, mert elsunnyognak, és megpróbálják átadni másnak a válságkezelést, hanem azért, mert nehezebbé teszik a magyar emberek életét, megnehezítették a magyar vállalkozások és a magyar családok életét. Az önök idejében a gyermekvállalás szinte egyet jelentett a szegénységgel. Teljesen világos volt, hogy az önök válságkezelése nemhogy nem működik, hanem káros a magyar társadalomra. Éppen ezért örülök annak, hogy a mostani kormány a válsághelyzetet támogatásokkal akarja orvosolni, bővíti a beruházásokra szánt összeget, bővíti a családtámogatásokat, bővíti az otthonteremtési kedvezményeket, folyamatosan bővíti a vállalkozásoknak juttatott kedvezményeket, és mindemellett tudom, hogy önök erről sosem hallottak csökkenti az adókat. Tegnapelőtt tárgyaltuk itt az Országgyűlésben az adótörvényeket, hogy hogyan is fogunk adózni a jövő évben, az államtitkár úr is itt volt, ő hozta be a törvényjavaslatot. A fiataloknak adómentességet biztosítunk; a munkát terhelő adót 2 százalékponttal csökkentjük; kivezetünk egy adót, a szakképzési hozzájárulást; csökkentjük a kisvállalati adó mértékét folyamatosan adócsökkentésekkel segítjük a magyar családokat, a munkavállalókat és a magyar vállalkozásokat. Az a helyzet, hogy önök nem is hallottak arról, hogy adócsökkentéssel és támogatáspolitikával, beruházásokkal is lehet kezelni egy válságot, mert önöknek mindig a régi reflex, a megszorítás és az adóemelés van csak. Nagyon fontos, hogy egy hosszú utat járt be a magyar gazdaság, egy fejlődő pályára állt 2010 óta, hiszen ha megnézzük az Eurostat adatait, a régiókra vonatkozó adataiból látjuk, hogy mind a hét magyarországi régió előre tudott lépni az európai uniós régiók fejlettségi rangsorában 2010-hez képest, tehát le tudott győzni és meg tudott előzni más, nálunk gazdagabb, fejlettebb nyugati országokban lévő európai régiókat. Mind a hét magyarországi régió előre tudott lépni. Amikor önök itt riogatnak, és elmondják, hogy milyen rossz a helyzet, és lenézik azokat a magyar embereket, akik szegényebb településeken vagy térségben élnek, akkor legyenek tisztában azzal, hogy mind a hét magyarországi régió előre tudott lépni az elmúlt években. Nézzük meg, hogy a magyar társadalom anyagi helyzete hogyan alakult az elmúlt években, és ezt hogyan segítette a költségvetés. 2010-hez képest másfél millió emberrel kevesebbnek van fizetési hátraléka. Négymillió emberrel, a magyar társadalomban négymillió emberrel többnek van pénze váratlan kiadásokra, mint 2010-ben volt. 2,4 millió emberrel többen tudnak elmenni egy hétre nyaralni, mint ahányan tudtak 2010-ben. 2010 óta 650 ezerrel csökkent azoknak a száma, akik nem tudják fűteni a saját lakásukat. Egyharmadára csökkent a súlyos anyagi deprivációban érintettek száma, 2010 óta Magyarországon 2 millió 234 ezerről 64 százalékkal, 1 millió 421 ezer fővel csökkent az anyagilag súlyosan depriváltak száma. A nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásban élők száma is jelentősen, 50 ezerrel csökkent 2010 óta. Másfél millió embert fenyegetett a közvetlen kilakoltatás veszélye 2009-ben, ennyi embert így tudjuk összefoglalni , legalább ennyi embert hagyott a baloldal egész egyszerűen az út szélén. És tudják, hogy minek köszönhetőek azok az Eurostat-adatok, amelyeket az imént idéztem, hogy jelentősen csökkent a szegénység Magyarországon? Nem vagyunk még ott, ahol szeretnénk lenni, senki nem mondta ezt, rengeteg teendőnk van, de látszik, hogy az az irány, amit a polgári-nemzeti kereszténydemokrata kormány kijelölt, az helyes. A munkaalapú társadalom, ahol a vállalkozásokat kell segíteni, az adókat kell csökkenteni, a beruházásokat kell növelni, és mindenkinek munkát és tisztességes fizetést kell adni ez a recept vált be, és ez a recept vezetett el odáig, hogy Európa éllovasai közé tartoztunk a gazdasági növekedés tekintetében, a foglalkoztatottság tekintetében, a munkanélküliség tekintetében pedig az egyik legalacsonyabb adat volt Magyarországon a járvány előtt. És ami örömteli fejlemény, hogy idén márciusban 4 millió 616 ezer ember dolgozott Magyarországon, ez több, mint az egy évvel azelőtti adat. Ez azt jelenti, hogy teljesíteni tudjuk azt a vállalásunkat, hogy ha munka van, minden van, és amennyi munkahelyet a vírus tönkretesz, annyit, legalább annyit hozunk létre. Szeretnék beszélni arról is, hogy hogyan bővülnek a családtámogatások, hiszen ez egy rendkívül fontos téma, és sokan szót ejtenek erről. Évről évre minden alkalommal, sokszor fél évben is hozunk be olyan törvényjavaslatokat, amelyeket egyébként önök rendszeresen elutasítanak, mert önök a magyar családok pártjára még életükben nem álltak, bővítjük a családtámogatásokat. 2010-ben, az utolsó baloldali költségvetésben, amelyet a baloldali képviselők akkor az újrakezdés költségvetésének, egy nagyszerű, stabil, végrehajtható költségvetésnek neveztek nézzék meg a parlamenti jegyzőkönyveket, hogyan dicsérte Varju László vagy a többi baloldali politikus hogyan dicsérte azt a költségvetést! , abban 960 milliárd forint állt rendelkezésre a családok támogatására. Tudják, mennyi lesz ez jövőre? 2778 milliárd forint. Háromszor akkora összeg áll rendelkezésre mindössze 11 év alatt, mint amennyiről önök azt gondolták, hogy a családokra kell költeni. Ebben szerepelnek természetesen a családvédelmi akcióterv elemei, ebben szerepelnek az otthonteremtés támogatásai, ebben szerepel az a családi adókedvezmény, amely sok száz milliárd forintot hagyott a magyar családoknál az elmúlt években, és ez az egyik legszélesebb ellátás, hiszen a jogosultak 98 százaléka veszi igénybe a családi adókedvezményt. Az idei tanévtől, amely mindjárt befejeződik az iskolákban, már minden tanuló, 1,2 millió diák ingyenesen kapja a tankönyvet. Emlékezhetünk, ezzel szemben hogyan privatizálták haveroknak a Nemzeti Tankönyvkiadó különböző cégeit, és Gyurcsány Ferencék hogyan szervezték magánkézbe az egész tankönyvellátást, garantálva nekik az abszolút nem tisztességes, hanem a tisztességtelen méretű profitot. Emlékezhetünk arra, hogy 3,2 milliárd forintért szerezte meg abban az időben Gyurcsány Ferenc üzleti partnere a Tankönyvkiadót, miközben volt egy egymilliárd forinttal nagyobb vételi ajánlat is. Értik ezt, tisztelt képviselőtársaim?! Azért, mert Gyurcsány Ferenc üzlettársa valaki, áron alul kaphatja meg az állami vagyont. Gyurcsány Ferenc idejében egy átlagos tankönyvcsomag 30 ezer forintba került, egy háromgyerekes családnak az iskolakezdésnél csak a tankönyvekre 120 ezer forintot kellett költenie az idei tanévtől pedig ingyen van minden diáknak a tankönyv. Emlékezhetünk arra is, hogy milyen kevesen voltak bevonva és milyen kis összeg állt rendelkezésre a baloldali költségvetésekben a gyermekétkeztetésekre. Sokszorosára emeltük a szünidei, az iskolai ingyenes és kedvezményes gyermekétkeztetésnek a keretét, több mint megnégyszereztük az önök által erre szánt összeget. Önök cserben hagyták, leépítették és kiszolgáltatták a falvakat, miközben képviselőtársaim már beszéltek a „Magyar falu” programról, hogy hogyan tud fejlődni az infrastruktúra, a járdától kezdve az orvosi rendelőn keresztül az önkormányzati hivatalokon át az óvodák, iskolák, bölcsődék. Újra élet lehet a magyar falvakban, és újra fellendülés jöhet a magyar falvakban, miután önök bezárták ott az iskolákat, megszüntették a vonatállomásokat, sőt vonatvonalakat is megszüntettek, elvontak onnan minden forrást. És miközben önök beszélnek itt az önkormányzatok támogatásáról, aközben világosan emlékszünk, hogy 2008-9-ben lényegében minden önkormányzati forrást elvontak, de a feladatokat az önkormányzatokra testálták. Olyan politikát hajtottak végre, ahol az önkormányzatok egyre növekvő feladattal, egyre csökkenő forrásokkal találkoztuk. Ezért jutottunk oda, hogy 2010 után az egyik első feladat az volt, hogy megkezdjük az önkormányzatok adósságkonszolidációját. 1300 milliárd forint adósságot kellett átvállalnia a központi kormányzatnak az önkormányzatoktól, mert önök annyira hagyták őket eladósodni, hagyták őket kiégni, hagyták őket az út szélén. És önök beszélnek itt önkormányzati támogatásokról, amikor az elmúlt években minden évben nőtt az önkormányzatokra fordítható támogatás a magyar költségvetésben? Önök rendszerint nemet mondanak arra a költségvetésre, amelyben minden évben növeljük az önkormányzatok támogatását. És nem igaz, alávaló hazugság, hogy az ellenzéki vezetésű önkormányzatok ne kapnának támogatást. Hát, az elmúlt időszakban láthattuk meg a szegedi, a bajai, az egri, a különféle önkormányzatok támogatását és hogy mennyi futó projekt van, fejlesztés van, mennyi, az ott élő emberek életminőségét szolgáló fejlesztés van folyamatban ezekben a városokban ellenzéki vezetésű önkormányzatok alatt, amit a kormány az európai uniós forrásokból vagy saját nemzeti forrásból finanszíroz. Csak önök mindig azt gondolják, hogy az emberek vannak az önkormányzatokért, pedig az önkormányzatok vannak az emberekért. És amikor olyan gyalázatos dolgot művelnek baloldali kerületi vezetők itt Budapesten, hogy nincs kedvük lekaszálni a füvet, nincs kedvük lenyíratni a gyepet a különböző parkokban, akkor egész egyszerűen kiraknak egy táblát, hogy „méhlegelő”. Az az új baloldali lustaságnak a jelképe, hogy önök kiraknak egy táblát, hogy az méhlegelő, és ezért nem nyírják a füvet; és majd jön most az allergiaszezon, ezért fognak szenvedni az ott élő allergiás emberek, mert önök nem hajlandóak vagy lusták lenyírni a füvet a kerületekben, és inkább azt mondják rá, hogy méhlegelő. Ez a baloldali politika, ettől mentsen meg minket a Jóisten! [[12.20]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy az oktatásra is több jut ebben az évben. 735 milliárd forinttal több jut a 2022-es költségvetésben oktatási célokra, mint amennyi jutott 2010-ben. És igaz ez minden területre. Nem tudnak mutatni egy területet sem, igaz ez a honvédelemre, igaz ez az egészségügyre, igaz ez az önkormányzatokra, igaz ez az oktatásra, a szociális kiadásokra, a családügyre, és minden egyes területre igaz, hogy sok száz milliárd forinttal többet fordítunk ezekre a területekre, mint önök bármikor is fordítottak, miközben ráadásul még el is vettek a családoktól, nemhogy adtak volna, hanem elvettek. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy a mostani költségvetési javaslat szolgálja az újraindítást, segíti az országot, hogy visszatérjen azokhoz a gazdasági eredményekhez, azokhoz az adatokhoz, számokhoz és ahhoz az életminőséghez, amit a koronavírus-járvány előtt tapasztaltunk, és hogy tovább is tudjunk menni ezen a határon, és Európa élvonalába tartozzunk a gazdasági növekedés terén, a foglalkoztatottság terén, és hogy minden magyar ember ennek a költségvetésnek köszönhetően tudjon lépni egyet, aztán kettőt, aztán hármat előre, minden magyar ember. De hogy önök megint ezt akarják elszabotálni és előválasztásikampány-célokra használják a költségvetést, azt betudjuk annak, hogy önöknek már megint nem a magyar emberek támogatása és a magyar vállalkozások támogatása a fontos, hanem önök pénzért és hatalomért mindenre képesek. Mi támogatni fogjuk ezt a költségvetést, és ha önök az emberek mellett állnak, akkor önök is támogatni fogják. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Hiszékeny Dezső képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője következik felszólalásra. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Urak! Van egy szép hagyomány itt a magyar Országgyűlésben: minden jelentősebb törvény esetén valamilyen üzenetet hordoz a törvény elnevezése. Különösen igaz ez a költségvetési törvényre. Nem is tudok olyan esztendőről, amikor ne kapott volna valamilyen nevet. Van, amikor előre kitalálják ezt a nevet, gondolom, inkább a tartalma alapján. Hallottunk olyanról régebben, hogy a szociális fordulat költségvetése vagy a derűs időskor költségvetése. Lehetnének ilyen fantázianevek. Na, most itt nem erről van szó. Nyilván arról van szó, hogy valamifajta tartalmat hordoz ez az üzenet a költségvetés elnevezése kapcsán. Azt is látom, hogy jelentős erőfeszítéseket tesznek a médiában arra, hogy ez így kerüljön be a köztudatba. Ez alapján önök ezt a költségvetést az újraindítás költségvetésének nevezték el. Kicsit a múltba visszatekintve így eszembe jut egy gondolat, hogy ez majdnem olyan, mint amit régen mondott az önök egyik párttársa, aki azt mondta, hogy „folytatjuk”. Ez valami hasonlónak tűnik nekem. Aztán az egy másik kérdés, hogy az emberek mit gondolnak erről. Nemrég voltam egy ilyen kisebb fórumon vagy beszélgetésen, ahol azt mondták, hogy ez a lerablás költségvetése lett. Azon meg elgondolkodik az ember, hogy mit lehet még innen elvinni. Hát, valószínűleg azt, ami még maradt. Aztán az, ami az én fejemben megfordult akkor, amikor elolvastam ezt az üzenetet, hogy az újraindítás költségvetése, hát, támadt egy kis zavar a fejemben. Uraim, leállt valami? Elrontottak valamit vagy elromlott valami? Újraindítani akkor kell valamit, hogyha valami megállt. Ez szöges ellentétben van azzal, amit eddig önök kommunikáltak. Eddig az önök kommunikációjából az jött le, hogy itt száguld a gazdaság, dübörög, nem tudni, hogy hol lesz ennek vége, és most meg ezt olvasom, hogy itt újraindításról van szó. De megfordult a fejemben, hogy talán fél évvel ezelőtt az önök miniszterelnöke kiállt, és azt mondta, próbálom idézni, hogy „soha nem látott történelmi léptékű gazdasági fejlesztés előtt állunk”. Ausztriával példálózott, ha jól emlékszem, hogy hipp-hopp, és utolérjük Ausztriát. Uraim, hol van? Hol van ez a történelmi léptékű gazdasági fejlesztési terv? Mert hogy semmit nem láttunk belőle azóta sem. Akkor a nagy kérdés, ami fölmerül, hogy mi a valóság. Most akkor itt megállt valami, azért kell újraindítani, vagy száguld és dübörög? Hát, ha megkérdezzük az embereket, akkor ők bizony azt mondják, hogy itt valami bedöglött, mert ők abból indulnak ki, hogy az elmúlt esztendőben ők komoly bajba kerültek, és akitől lehetett volna segítséget kérni, az a füle botját sem mozgatta. Tehát valami nem működik, ők úgy érzik. Tehát az ő szempontjukból vizsgálva ezt az üzenetet vagy szlogent, szerintem telitalálat. Ha a másik réteget nézzük, az ő szempontjukból is valami nem működik, valami elromlott, mert ők meg azt érzékelik, hogy elfogyott a pénz, legalábbis akkor, hogyha az önök oligarcháira gondolunk és a pénzéhségükre. És ha itt a számokat próbáltam a költségvetés tanulmányozása során összerakni, akkor nekem egy jó 15 000 milliárd forintnyi rés tűnik fel, amire várhatóan majd valamifajta hitelt kell fölvennünk. A hitel szóról jut eszembe, hogy itt bármerre nézek az országban, mindenhol hitel, hitel, hitel, ezt hallani. Orosz hitel, kínai hitel, uniós hitel az nem jó, mert azt túl olcsón adják , de hitel, hitel, hitel. Most ha ezen elgondolkodik az ember, akkor azt mondja, hogy tulajdonképpen az, hogy ha hitelről beszélünk és azzal gazdálkodunk, nem baj, nem egy szitokszó a hitel. Csak azt kell megnézni, hogy abból jó befektetés lesze vagy sem. Én most úgy érzékelem, hogy az orosz ez Paks , a kínai abból most már van több is , ezek nem igazán megtérülő hitelek. Sokan azt szokták mondani, hogy soha meg nem térülő hitelek. Annak nagy a valószínűsége, hogy az én életemben ez még nem fog megtérülni. A másik ilyen riasztó esemény pedig az, hogy azok a beruházások, amelyekre önök ezeket a hiteleket fordítják, nem úgynevezett önfenntartó beruházások. Ez azt jelenti, hogy az elkészültük után évről évre az államnak további összegeket kell arra fordítania, hogy ezek egyáltalán működőképesek maradjanak. Tehát ezek nem jó befektetések, és azt hiszem, hogy van mitől riadoznunk. Ha nézzük ezt az adósságállományt: 2010-ben ez 20 000 milliárd forint volt. Azt hiszem, hogy ez egy elismert szám önök által is. Ha jól láttam, itt 2022-re 45 000 milliárd forintról beszélünk. Hát, ez óriási összeg! Amikor ezt megismertettem néhány választópolgárral, az egyikük azt mondta, hogy a gyermekeink jövőjét lopják el. Nem igazán tudtam vele vitatkozni. És ezt mind végiggondolva, amit eddig elmondtam, én azt gondolom, hogy az a költségvetés, amit önök készítettek, nem az újraindítás költségvetése, hanem ez a céltalan eladósodás költségvetése. Céltalan, hacsak arra nem gondolunk, hogy a hobbira vagy a haverok tuningolására fordított összeg valamifajta nemzeti cél, mert akkor nem céltalan, egyébként pedig igen. Ezzel a költségvetéssel nem felzárkózunk, ezzel nő a lemaradásunk. Tragédia a nemzetnek megítélésem szerint. Most egy olyan alrendszeréről szeretnék szólni a költségvetésnek, amely az én megítélésem szerint nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az emberek itt ebben az országban jól élhessenek, ezek pedig az önkormányzatok működésével kapcsolatos költségvetési számok, hiszen a hatalommegosztás szempontjából, azt hiszem, nagyon sokat elmond, hogy a hatalom hogyan kezeli az önkormányzatokat, melyek választott szervek. Először kerestem azt a korábban már többször beígért előrelépést az önkormányzatok finanszírozása kapcsán. Hát, kerestem-kutattam, nem nagyon találtam. Azt tapasztaltam, hogy nincs érdemi növekedés: 2021-ben ez 265 milliárd forint volt, 2022-ben pedig 267 milliárd forintot terveznek. Hát, ez érdemi növekedésnek semmiképp nem nevezhető. Próbáltam a fejlesztések területén megkeresni, hogy hátha ott vannak azok a jelentősebb összegek, amelyeket korábban ígértek. Volt ez a program, talán még van is, ez a „Modern városok” program. Ott a fejlesztési pénzek úgy néztek ki, hogy 2020-ban 135 milliárd forint, 2021-ben 85 milliárd forint, és jövőre 50 milliárd forintot terveztek. [[12.30]] Hát, nem nevezném nagy ívű fejlesztési elgondolásnak ezt a leépítést, fejlesztésnek semmiképp nem nevezném. Egy ilyen év végi ködös délutánon, amikor ilyen maradványokról, egyebekről döntenek, akkor ezt egy ilyen délután alatt elszórják focira, egyházra vagy akár vadászatra egy pillanat alatt. Ezek után úgy néz ki, hogy az önkormányzatok kifosztása után egyfajta megalázó vegetálás jöhet az önkormányzatok életében, de ez sajnos nem igaz, és azért sajnos, mert még ennél is rosszabb a helyzet. Eddig nem számoltunk azzal, hogy vannak olyan intézkedések, amelyeket az Orbán-kormány hozott az elmúlt esztendőben, amelyek jelentős mértékben rontották, és ma is rontják az önkormányzatok helyzetét. Az első ilyen Fidesz-találmány az úgynevezett szolidaritási hozzájárulás. Ez azt jelenti, hogy ha gyakorlatilag valamelyik önkormányzat kicsit ügyesebben gazdálkodott, és minőségibb oktatást tudott például nyújtani az ott élőknek, azoktól elvették az oktatást, és őket pedig egyfajta adójelleggel működő szolidaritási hozzájárulás megfizetésére kötelezték. Ez az összeg 2019-ben 43 milliárd forint volt. Most 130 milliárd forintot terveznek, ez háromszorosa annak, ami eddig tervezve volt. Ha az önkormányzatok szempontjából nézzük, ez mínusz 87 milliárd forint. Itt van a gépjárműadó. Körülbelül 90 milliárdos tételről beszélünk, 40 százaléka volt az önkormányzatoké. A teljes összeget elvonták tőlük, és az úgynevezett járványvédelmi alapba kellett ezt átirányítani. Ez gyakorlatilag egy újabb mínusz 35 milliárdos lyukat jelent az önkormányzatok költségvetésében. Egyébként érdemes megvizsgálni ezt a járványvédelmi alap elnevezést. Az volt az ideológia ehhez, hogy mindenkinek hozzá kell járulnia a védelmi költségekhez. A „mindenki”-n van most a hangsúly. Megnéztem, hogy ki mindenki az, aki ebbe a járványvédelmi alapba befizet, vagy be kell hogy fizessen. Az önkormányzatokon kívül senki. Akkor ki az a mindenki, akinek hozzá kell járulni? Egyetlen oligarcha nevét nem olvastam, csak az önkormányzatokat, a járványvédelmi alapba csak ők fizetnek be. Az iparűzési adó megfeleződött, 150 milliárd forintot érint ez a történet. Itt azt ígérték, hogy kompenzációt kapnak majd az önkormányzatok. Hát, most nézegetem ezeket a kompenzációkat, de nem jó szó a kompenzáció. A pofapénz a jó szó, és elég undorító ez a kifejezés, és a megoldás is, de lehetne ilyen nyalipénznek is hívni, hogy ki mennyire jól tud, annyira magas összeget bír ebben kapni. A főváros például egy fillért sem tudott kapni ebből. A negyedik ilyen történet, amivel az önkormányzatokat megpróbálják kivéreztetni, ez az úgynevezett ingyenes parkolás. Járványügyi intézkedésként vezették be ezt az intézkedést, ami egyébként közröhej tárgya, az emberek tényleg röhögnek rajta. A világon még sehol nem tudták ezt kitalálni. Nem is értem! Mindenki ilyen buta? De lehet, hogy nem ez a valós oka, ez valószínűsíthető. Van olyan önkormányzat, ahol ez havi több száz millió forintos kiesést jelent. Az intézkedés hatása járványügyi szempontból pedig gyakorlatilag zéró, viszont van más hatása, amit a városlakók naponta szívnak: a bűz és a kezelhetetlen dugók. Az ötödik ilyen intézkedésük volt a közművezetékek ez egy speciális Fidesz-adó megadóztatása. Nehezen érthető az emberek számára, de akár hiszik, akár nem, ez a kormány adót vetett ki a vízcsövekre minden méter után, és ez nem vicc. Nem tudom, milyen adó jöhet még, majd adót vetnek ki a kéményre, az ablakra, a lábasra, a pohárra, a gatyára. Nem tudom, mi jöhet még. Az önkormányzatoknak kell fizetni, mert ők a vízvezetékek tulajdonosai. A négyszeresére sikerült emelniük. Ez több város esetében milliárdos nagyságrend. Ha azt, amit most én itt elmondtam, összesítjük, olyan 400-450 milliárd forint. Nettó befizetővé váltak az önkormányzatok gyakorlatilag, hiszen a működési támogatásuk ezt nem éri el. Tehát én azt fogalmaztam meg, hogy a jövő évi költségvetés nagy vesztesei az önkormányzatok és rajtuk keresztül az emberek, aztán végső konklúzióként pedig azt, hogy még egy ilyen újraindítás, és arra mind rámegyünk. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Én nem tudom, hogy Hiszékeny Dezső hol volt az elmúlt egy évben, de hogy nem Magyarországon járt-kelt az emberek között, és nem olvasta a híreket, nem beszélt emberekkel, azt valószínűsítem. Az, hogy újraindítjuk a gazdaságot, ezt kétségbe vonni, és mi az, amit ön valahogy úgy fogalmazott meg, hogy mi állt meg én most csúnyább szót használtam, d betűvel kezdődik, most nem szeretném idézni a Ház falai között , az egész világon válság van, amelyet a koronavírus-járvány okozott. Emberek milliói veszítették el az állásukat, munkahelyüket, és haltak meg világszerte. Magyarországon azért dolgozott a kormány, és mi is azért dolgoztunk a Fidesz-KDNP-frakcióban, hogy újra tudjuk indítani a gazdaságot, és az emberek a munkahelyeiket is visszaszerezzék. [[Hiszékeny Dezső elfoglalja a jegyzői széket.]] Azt ma már el lehet mondani de látom, hogy ez a rész már nem érdekli tisztelt képviselőtársamat, ez elől az információ elől is menekül, úgy látom , ma már Magyarországon többen dolgoznak, mint a koronavírus-járvány előtti időszakban. Tehát, tisztelt képviselőtársam, igenis mi mindent megteszünk azért, hogy az embereknek munkája legyen, a családokat megvédjük, és mindenekelőtt az életet védjük. Önökre nem lehetett akkor sem számítani, amikor a koronavírus-járvánnyal kellett felvenni a harcot; úgy látom, nem lehet abban sem számítani, hogy a gazdaságot újraindítsuk. A költségvetés, tisztelt képviselőtársaim, számokról szól és célokról. Ma olyan gondolatokat és olyan szólamokat hallhattunk és a tegnapi nap folyamán is , amelyek mind-mind azt támasztották alá, és bennem azt a benyomást keltették, hogy baloldali képviselőtársaim nem olvasták el sem a költségvetés számait, sem a költségvetés prioritásait. Az nem egy szlogen, hogy a 2022-es költségvetés a gazdaság újraindításának és a családoknak a költségvetése. Ilyen számok vannak ebben a költségvetésben, ez áll a költségvetési tételek mögött. Például az, hogy 5 százalékát fordítjuk ismételten, válság ellenére is a családpolitikára, a családpolitikai intézkedésekre. Nemhogy visszavontunk belőlük, hanem még ezeket bővíteni tudtuk tavaly is, az idén is, és ezt tervezzük folyamatosan, lépésről lépésre. Tehát a családok támogatása az emberek támogatása. Ha a 2022-es költségvetést végignézzük, akkor azt kell hogy mondjuk, hogy minden egyes tétel a családokról szól, hiszen az emberekről szól. Én mégis a szűken vett családpolitikai intézkedésekről szeretnék szólni a mai hozzászólásomban. Az a célunk a Fidesz-KDNP részéről, hogy minden vágyott gyermek valóban megszülethessen. A családokat középpontba helyező kormányzásnak köszönhetően az elmúlt évtizedben jelentősen javultak a legfontosabb demográfiai mutatók. Európában a legnagyobb mértékben Magyarországon nőtt a gyermekvállalási kedv, a házasságkötések száma, a válások száma pedig hat évtizedes mélyponton van. A koronavírus okozta válsághelyzet ellenére tovább tudtuk növelni a családoknak juttatott költségvetési forrásokat. Tavaly 8 százalékkal, idén 10 százalékkal, jövőre pedig 13 százalékkal növeljük a családokra szánt forrásokat. [[12.40]] Így a 2010. évi 3,5 százalékhoz képest idén a koronavírus-járvány okozta nehézségek ellenére is a GDP mintegy 5 százalékát fordítjuk a családokra. A jövő évi költségvetésben közel 2778 milliárd forintot biztosítunk a családok számára, 21 százalékkal többet, mint az idén, 2021-ben, amiről el kell hogy mondjuk, hogy Európában szintén egyedülálló. Tehát még ezt az összeget és ezt a számot is növelni tudjuk, mert növelni is akarjuk. Tekintettel a 3 százalékra tervezett inflációra, ez azt jelenti, hogy a családtámogatások jövőre nemcsak nominálisan emelkednek, hanem megőrzik a reálértéküket. Ez az összeg a GDP 4,9 százalékát teszi ki. Amint említettem, ez még magasabb az idei 4,8 százaléknál is. A 2010 óta képviselt családpolitika stabil alapot biztosít ahhoz, hogy a koronavírus-világjárvány okozta gazdasági visszaesésből Magyarország megerősödve kerüljön ki. Mivel a legnagyobb érték a család, így ebben a helyzetben is az egyéni élethelyzetre szabott segítségnyújtás, valamint a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatása szolgálhatja érdemben hazánk céljait. A Fidesz-KDNP-szövetség ezért a koronavírus-járvány idején és azt követően is elkötelezett a gyermekvállalás ösztönzése, a gyermeket nevelő családok támogatása és életminőségük javítása mellett; segítjük a saját otthon megteremtését és felújítását, elismerjük a családok többlet-erőfeszítéseit, és számos intézkedéssel ösztönözzük a kistelepülések komplex fejlesztését. A családbarát Magyarország építésének központi eleme a családvédelmi akcióterv, amely megint csak nem egy keret, nem egy szólam, hanem valós intézkedéseket, valós törvényeket és valós számokat, költségvetési fedezetet is tartalmaz az idei költségvetésben is, és így lesz ez a jövő éviben is. Csak néhány példát szeretnék kiemelni, amelyek mind-mind meghozott törvényeinken alapulnak, és amelyek a jövő évi költségvetésben is garantáltan, biztosan benne vannak a költségvetés elfogadása esetén. Illúzióim nincsenek, ezt a költségvetést is szokás szerint valószínűleg a Fidesz-KDNP-frakciószövetség fogja csak támogatni, tehát többek között azokat a fejlesztéseket, azokat a gazdasági intézkedéseket és azokat a családpolitikai intézkedéseket, amelyekről most én is beszélek, vélhetőleg önök nem fogják támogatni. De hogy mit tesznek önök, arról még szeretnék a későbbiekben beszélni. A magyar családok támogatását szolgálja a munka és a gyermeknevelés megbecsülésére épülő családi adórendszer, amely Európa egyik legalacsonyabb, 15 százalékos személyijövedelemadó-kulcsát alkalmazza, a gyermeknevelést pedig családi adó-, illetve járulékkedvezménnyel segíti. Idén döntöttünk arról, hogy jövő január 1-jétől és ez is szintén szerepel a 2022. évi költségvetési tervezetben a 25 év alattiak szja-mentessége is segíteni fogja a fiatalok munkaerőpiaci részvételét, önálló életkezdését és családalapítását. Az árvaellátás havi 24 250 forintos minimumösszege jövő év január 1-jétől több mint duplájára emelkedik, 50 ezer forintra. Ezzel is segítjük azon családok újrakezdését, ahol a szülők valamelyike elhunyt. Az adóemelés a már folyósított és az újonnan megállapított árvaellátásokra is vonatkozik. Ugyanilyen segítő családpolitikai intézkedés a gyermekek otthongondozási díja összegének folyamatos emelése, amely 2022-ben eléri a 2022. évi minimálbér összegét, az ápolási díj pedig tovább emelkedik 5 százalékkal. A csecsemőgondozási díj összege a bruttó jövedelem 70 százalékáról annak 100 százalékára emelkedik most július 1-jétől. A csed összegéből csak szja-t vonnak majd le, és a csedből társadalombiztosítási járulékot nem kell fizetni. Tehát, amint mondtam, ez idén július 1-jétől életbe lépő intézkedés, amelynek folytatása természetesen a 2022. évi költségvetésben is szerepel. A többgenerációs otthonteremtés elősegítése érdekében idén januártól a tetőtér-beépítéshez is igénybe vehető az újlakás-vásárlásra vonatkozó családi otthonteremtési kedvezmény, vagyis a CSOK összegének megfelelő támogatás. Egy gyermek esetén a támogatás összege 600 ezer forint, két gyermek esetén 2,6 millió forint, három gyermek esetén pedig már 10 millió forint. Ezeknek a fedezete is benne szerepel a 2022. évi költségvetésben. Kérem, ha ezzel egyetértenek, akkor támogassák önök is, tisztelt baloldali képviselőtársaim! Eddig nem tették, de még itt az idő, gondolkodhatnak. A CSOK mellé a kétgyermekesek 10 millió forintos, a legalább háromgyermekesek 15 millió forintos, 3 százalékos kamattámogatott CSOK-hitelt is felvehetnek. Ezek szintén szerepelnek a költségvetési tervezetben. Az otthonfelújítási kölcsön idén február 1-jétől igényelhető, jövőre is igényelhető, és azokat segíti, akiknek nincs elég önereje az otthonfelújítási támogatás megigényléséhez. Ha az érintettek e kölcsönből finanszírozzák az önerőt, nem esnek el a támogatástól. Az otthonfelújítási kölcsön maximum 6 millió forintos, maximum tízéves futamidejű, maximum 3 százalékos kamatozású kölcsönt jelent. Ez nem sarcolás, ez segítség, tisztelt képviselőtársaim, a fiataloknak és a gyermeket nevelőknek. A falusi CSOK keretében idén január 1-jétől bővült azon települések listája, ahol igénybe vehető a falusi CSOK, és a hozzá kapcsolódó kedvezményes kölcsön használt ingatlan vásárlására és/vagy bővítésére, korszerűsítésére is használható. Szintén a jövő évi költségvetésben szerepel továbbra is, hogy a jelzáloghitelt elengedjük egy bizonyos körnek. Építési hitelekre is vonatkozik ez, mert kiterjesztettük. Ha több fennálló lakáscélú jelzálogkölcsön is van, akkor azt megosztva érvényesíthetik az érintettek. Ez esetben meg kell jelölni a támogatással csökkenteni kívánt lakáscélú jelzáloghitel-szerződések sorrendjét. Folytathatnám még a lakásépítési áfa csökkentésével vagy éppenséggel az önerő alóli kedvezményekkel még nagyon hosszan. És nagyon sajnálom, hogy nincs itt a teremben Z. Kárpát Dániel, aki azt szokta mondani a felszólalásaimnak ezen pontján, van úgy, hogy utána udvariasan felszólalás keretében, van úgy, hogy beszólva, bekiabálva, hogy termelési számok ezek, termelési regény, termelési jelentés. Tisztelt Képviselőtársam! Innen is üzenem önnek, ezek nem termelési jelentések, ezek a valós számok, ezek mögött mind-mind döntések vannak, sőt koncepció van mögötte, mert céljaink vannak, és ezeknek a céljainknak megfelelően rendezzük a döntéseinket, a törvényeinket, és ennek megfelelően ezeket el kell helyeznünk, fedezetet kell biztosítanunk a költségvetésben is. Tisztelt Képviselőtársaim! A családpolitika a családot a nemzeti közösség alapértékének tekintő közösségi állami politika. Olyan összefüggésrendszerre van szükség, amely sokoldalúan védi és szolgálja a társadalom alapegységét, a családot és a családban lévő embereket. A családokat támogató rendszerek és politikák legfontosabb célkitűzése, hogy az emberek szabadon, kényszerektől mentesen hozhassanak döntéseket családjuk megalapítására és a vállalt gyermekek dolgában, a személyi, családi intimitás sérülése nélkül érezhessék a családok, a szülők, a gyermekek és az idősek is a közösség támogató figyelmét. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2010 utáni, Fidesz-KDNP által képviselt családpolitika ezen értékrend szerint épül, és ennek megfelelően állítottuk össze, állította össze a kormány a 2022. évi költségvetést. Ott is látható egyébként, és engedjék meg, hogy visszautaljak egy tegnapi felszólalásra, ahol egyik képviselőtársam a baloldalról elmondta… ez egy jobbikos képviselőtárs volt egyébként, tehát jól mondtam. Tehát a baloldal részéről az egyik jobbikos képviselő azt mondta, hogy ez egy kampányköltségvetés, ez egy választási költségvetés. Utána azt mondta, hogy ami benne van, az mind rossz. Akkor meg kell kérdeznem most, tisztelt baloldali beleértve a jobbikosokat képviselőtársaimat, hogy ez most minden szeletében rossz költségvetése az ő álláspontjuk szerint, ahol egyébként az embereknek munkahelyet teremtünk, ahol az életüket védjük, és ahol a gazdaságot is újraindítjuk és a családoknak többletjuttatásokat adunk. Ez számukra a semmi? [[12.50]] A másik pedig az, ha már azt mondják, hogy ez semmi, akkor ne mondják azt, hogy ez választási költségvetés, mert választási költségvetést akkor szoktak mondani, amikor a kormány ad az embereknek. Nem vesz el, csak ad. Ha így nézzük, akkor a Fidesz-KDNP-kormány költségvetése ezek szerint 2010 óta választási költségvetés, mert minden évben tudatosan emeltük azokat az összegeket, amelyek az emberek, a családok megbecsülését és munkáját tudják segíteni. Ettől függetlenül engedjék meg, hogy még néhány olyan kiemelt tételt is említsek a jövő évi költségvetésből, amelyek nagyon fontosak, családpolitikai szempontból segítik az embereket, nagyon nagy könnyebbséget okoznak nekik, és szintén szerepelnek a költségvetés fedezeti oldalán. A gyed összege 2010 és 2020 között 102 900 forintról 225 400 forintra emelkedett, tehát több mint a kétszeresére. A csed keretében 2021-től a születés előtti bruttó bérnek, mint mondtam már, a 70 százaléka helyett 100 százaléka jár. 2011 és 2021 között összesen közel 3000 milliárd forint családi adó- és járulékkedvezmény maradt a gyermeket nevelő családokban. Bevezettük az első házasok kedvezményét 2015-ben, nagyon sokan veszik igénybe. Nagyon népszerű a gyed extra, ezt is előszeretettel veszik igénybe a fiatalok. Elindult a köldökzsinórprogram, és mindenféle pletyka ellenére szeretném biztosítani a magyar embereket, hogy a 40 év jogosultsági idő alapján bevezetett „nagymamanyugdíj” nem fog megszűnni. Ezt minden évben hallom a választókerületemben is, azzal riogatnak a baloldali képviselők a Jobbikot beleértve , hogy jövőre meg akarjuk szüntetni. Nem szüntetjük meg, mi találtuk ki, mi vezettük be, a fedezetét minden évben biztosítjuk, és a jövő évi költségvetésben is szerepel a fedezete. A gyermekek otthongondozási díját is emeltük, az ápolási díj helyett vezettük ezt be, és ennek a súlyosan beteg és tartósan fogyatékos gyermekek esetében havonta 123 900 forintra emelkedik a díja. A bölcsődei férőhelyek számát folyamatosan emeljük. 2022-ig 70 ezerre szeretnénk bővíteni a férőhelyek számát. Nagyon nagy vállalás, de nagyon jól haladunk ebben is. Nacsa Lőrinc képviselőtársam már beszélt a térítésmentes vagy kedvezményes étkeztetésekről, az ingyenes tankönyvekről, de az Erzsébet-programról is volt már szó, és a diákhitel-tartozás elengedéséről is. Ezekről már külön nem beszélek, nem mondok számokat. De szeretném megemlíteni azt, ami ettől az évtől szintén nagy segítséget jelent az olyan pároknak, akiknek nem lehet gyermekük, hogy a meddőségkezelésben használt gyógyszerek és vizsgálatok is ingyenessé váltak, és maradnak is jövőre is. 2018 óta közel 83 ezren tették le a nyelvvizsgát, és ennek a költségét is fizette 2,5 milliárd forint értékben az állam. Ennek a jövő évi fedezete is szerepel a 2022-es költségvetésben. Ugyanez érvényes a KRESZ-vizsgára, nagyon sok fiatal él vele. A lakáscélú kölcsönöket kiterjesztettük a használt lakás vásárlására is, ezzel is ösztönözve azt, hogy minél több ember, minél több család tudjon saját tulajdonú lakáshoz jutni. Ezzel mentesítjük őket a bérbeadóknak való kiszolgáltatottság alól. Ugyanígy a nagycsaládosok autóvásárlási támogatásával is nagyon sokan éltek. Nagyon sokat számít az is, hogy a négy- vagy többgyermekes anyák személyijövedelemadó-mentességet kaptak. Természetesen ez is folytatódik, benne van a jövő évi költségvetésben is. Tisztelt Képviselőtársaim! Még folytathatnám, de idő hiányában nem teszem ezt a valós számokon, valós döntéseken alapuló valós költségvetésiszám-ismertetést, ha úgy tetszik tisztelt baloldali képviselőtársaimnak a Jobbikot is beleértve , termelési jelentést, de szeretnék egy-két percet szánni arra is, hogy ezzel ellentétben mi volt 2010 előtt az akkori válság idején, milyen volt az akkori válságkezelés a baloldali-liberális kormányok idején. Ha a mi bővülő, az embereket segítő költségvetés-politikánkat és családpolitikánkat nézzük, akkor az övék egy csődjelentés volt. Ha ez termelési jelentés, akkor, tisztelt képviselőtársaim a Jobbikot is beleértve , az önök költségvetései bizony megszorító jelentések, úgynevezett csődjelentések és csődleltárok voltak. Ebből most csak egy-két dolgot szeretnék mondani. A Gyurcsány-Bajnai-szövetség a családokat elszegényítette. Emlékezzünk arra, hogy sorra devizahitelbe hajszolták őket. Minden magyar családot megkárosítottak, amikor 2006. január 1-jével elvették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, valamint az egy és két gyermeket nevelő szülők családi adókedvezményét, vagyis a többség családi adókedvezményét. A három- és többgyermekesek esetében a családi adókedvezményt a gyermekenkénti havi 10 ezer forintról 4 ezer forintra nyírták meg. Megrövidítették a gyes idejét is egy évvel. Amikor önök a gyesről beszélnek, azt mindig elfelejtik mondani, hogy annak az időtartamát önök három évről két évre csökkentették. A másfél évnél rövidebb biztosítási idővel rendelkező családoknak csupán egy évre, vagyis egyharmadával csökkentették a gyed időtartamát is. A terhességi-gyermekágyi segélyhez és a gyedhez szükséges fél év biztosítási időt a kétszeresére növelték. A családi pótlék felső életkori határát pedig lecsökkentették 23 évről 20 évre. Vagyis akik továbbtanultak és továbbra sem volt keresetük, nem részesülhettek benne. Mi ezeket persze nem győztük visszaállítani, és nem győztük korrigálni, hogy az akkori, csődeljárásnak titulált vagy nevezhető módszereket visszanyessük, és azok a támogatások, amelyekkel a családok élhetnek és segíteni tudjuk őket, továbbra is a rendelkezésükre álljanak. S akkor még nem beszéltünk de nem is kell, hogy különösebben beszéljünk arról, hogy a Gyurcsány-kormányok időszakában tizenötször emelték az energia árát, a villany ára a kétszeresére, a gázé a háromszorosára emelkedett. A felszólalásom végén most azokhoz a magyar emberekhez szólok engedjék meg képviselőtársaim, hogy ne önökhöz, hiszen, mint mondtam, illúzióm nincs, a baloldali képviselőtársaim, a Jobbikot is beleértve, valószínűleg nem fogják megszavazni a gazdaság újraindításának és a családok támogatásának a költségvetését, mint ahogy eddig sem tették , akik ezt a vitát hallgatva vagy ennek a rövid változatát követve a sajtóban hallhatnak érdekes módon olyan számokat, olyan szólamokat, amelyek szerint semmit nem ad a Fidesz-kormány, és hallhatják azt is, hogy mi az emberekért dolgozunk, és bővítjük azokat a lehetőségeket, amelyekkel könnyebbé tudjuk tenni a magyar emberek életét. Mindenki el tudja dönteni a saját otthoni pénztárcája alapján, a saját családi költségvetésén belül, hogy kinek van igaza. Mi itt vitatkozhatunk, de valószínűleg nem fogjuk tudni meggyőzni egymást. De nagykorúak a magyar állampolgárok és tájékozottak. Bár Jakab Péter szerint vidéken nem tájékozottak az emberek, és engedjék meg, hogy én itt, ezen a helyen is elhatárolódjak ettől, budapesti képviselőként is. Mi tiszteljük a választópolgárokat, és bízunk abban, hogy felelősen tudnak dönteni, hogy a jövőben olyan kormányt szeretnéneke látni Magyarországon, amelyik az emberekért tesz, amelyik, ha baj van például a világválság és a koronavírus-járvány miatt megzökken a gazdaság és bajok vannak , azt azonnal korrigálja, és a világon elsőként hozza meg a legcélravezetőbb intézkedéseket, és a családokat támogatja. Vagy olyan kormányt szeretnének, amelyik összevissza beszél, hetet-havat ígér, de amikor kormányon van, annak épp pont az ellenkezőjét cselekszi, s nemcsak a törvények meghozatalában, hanem a saját költségvetései összeállításakor is. [[13.00]] Önök, tisztelt baloldali képviselőtársaim, a Jobbikot beleértve, megszorító költségvetésekkel sújtották az embereket, mi pedig segíteni igyekszünk az embereken. Azt tudjuk, hogy mindig lehet sokkal többet is adni és szeretnénk is, de van egy költségvetési keret, vannak benne prioritások, és nekünk most ezek a prioritásaink: gazdaság újraindítása, az élet védelme természetesen és a családok segítése. Amikor a családokról beszélünk, akkor a még gyermekkel nem rendelkező családokról, párokról is beszélünk, a gyermekes családokról, az egyszülős családokról és a nagymamákról, nagypapákról, dédmamákról, dédpapákról is beszélünk, és azokról a fiatalokról is, akik még a saját szüleik családjában élnek, vagyis mindenkiről. Tisztelt Képviselőtársaim! Elfogadásra javaslom én is a költségvetést. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt megadnám a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd frakcióvezető-helyettese arról tájékoztatott, hogy a vitában a frakció a további időkeretéről az MSZP képviselőcsoportja javára lemondana. Kérem a technikai munkatársakat, hogy az időkereteket a bejelentésnek megfelelően korrigálni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. Oláh Lajos képviselő úrnak adok szót, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Hölgyek és Urak! Egy dolog kimaradt az előttem felszólaló fideszes képviselő asszony hozzászólásából, az pedig úgy kezdődik, hogy soha ekkora államadósság nem volt még Magyarországon, mint az önök kormánya alatt. Tisztelt képviselő asszony, soha ekkora államadósság még nem volt. És ez még nem a vége! Olyan projektek vannak benne a csőben, amelyek több száz milliárd forinttal fogják növelni ezt az államadósságot. Önök a gazdagok költségvetését csinálták meg, annak adnak, akinek egyébként is van. Olyan adórendszert csinálnak, amely annak ad, akinek egyébként is van. A szegényeket, akiknek pedig adni kellene, ahol a társadalmi felelősség valóban meg kell hogy jelenjen, azokat önök az út szélén hagyják. De tudjuk, hogy miért, roppant egyszerű. Ott van a statisztika. Ők kevésbé mennek el szavazni. Önök brutális módon azoknak adnak csak, akikről azt gondolják, hogy szavaznak, akik pedig nem szoktak eljárni szavazni, azoknak sokkal kevesebbet adnak. Tudja, képviselő asszony, tudják, tisztelt fideszes képviselők már akit érdekel, és itt van-, hogy egy külföldi focista, akit mi tartunk el, mindannyiunk pénzéből tartjuk el a magyar focicsapatot, már nyolcszor annyit keres, mint egy nővér. Önök olyan költségvetést csináltak, ahol az idegenlégiósok nyolcszor annyit keresnek, mint azok a nővérek, akik itt a vírus alatt napi 24 órában dolgoztak a kórházainkban. Önök egy ilyen országot hoztak létre, ahol focimeccseken állami pénzből fizetett focisták vannak, magyar nevet nem is lehet látni, itteni akadémiai nevelt egyetlenegy sincs. Ahogy az EU-s alapoknál, úgy ennél a költségvetésnél is önök elfelejtettek egyeztetni. Megszoktuk már, önök csak akkor egyeztetnek, ha pártpropagandát akarnak csinálni, de amikor valóban fontos dolgokról van szó, önök ezt elfelejtik. Elmaradt az egyeztetés a nyugdíjasokkal is, mert ha önök egyeztetnének, tisztelt képviselő asszony, akkor bevezetnék a svájci indexálást. De nem egyeztetnek, önök elfelejtették ezt a dolgot. Önök, ha egyeztetni szeretnének, nem ilyen megalázó nyugdíjemelést adnának, hanem valóban olyat, amit az infláció indokolna. De ahogy önök elfelejtettek egyeztetni a nyugdíjasokkal, ugyanúgy elfelejtettek egyeztetni például Erzsébet- és Terézváros lakóival. Megcsináltuk ezt az egyeztetést önök helyett is, én tételesen fel fogom olvasni azokat a javaslatokat, amelyeket ők kérnek, hogy illesszék be a költségvetésbe és támogassák azokat. De tudják, hogy mi a furcsa? Mindkét kerületben a fideszes képviselők beadtak módosító indítványt a költségvetéshez, hogy mire szeretnének pénzt a kerületben. Ezt benyújtottam írásban korábban önöknek, azonban önök leszavazták. Itt a lehetőség, a saját önkormányzati képviselőiknek legalább szavazzák már meg, amit kérnek! De önöket ez sem érdekli, önöket általában nem érdeklik az önkormányzatok, pedig ők vannak ott az embereknél. Tisztességes országokban a válság alatt az önkormányzatokat segítették, pluszforrást adtak nekik. Önök elvontak pénzt az önkormányzatoktól, tisztelt kormány, nem érdekelte önöket, hogy ezáltal mennyivel nehezebb lesz különböző támogatást adni az ott élő embereknek. Többször hívtam államtitkárokat és minisztereket, hogy jöjjenek el, nézzék meg, milyen problémát jelent ez, hogy hányan állnak sorba segélycsomagokért, és ez a sor hogy nő hétről hétre. Önöket ez nem érdekelte, mert tudom benn, a bőr ülőgarnitúrában ücsörögve könnyebb költségvetést csinálni. Meg értem én, hogy fontos volt az, hogy önök mindennap több mint 500 millió forintot biztosítottak különböző sportmutyikra. Újabb stadion: fűmelegítőt csináltak, tisztelt képviselőtársaim, a járvány közepén fűmelegítőt építettek, de nem az foglalkoztatta önöket, hogy az állástalanoknak hogy lehet segíteni, arra nem voltak hajlandóak, hogy ebben megfogadják az ellenzék tanácsát, és a munkanélküliek támogatását növeljék, kitolják. Ez nem érdekelte önöket. De az, hogy az idegenlégiósok bokája nehogy a hideg, vizes füvön kitörjön, az érdekelte önöket, arra adtak több száz millió forintot. Hát, akkor nézzenek a tükörbe, amikor ilyeneket csinálnak, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt kormány! Megdöbbentő és megalázó, amit önök csinálnak a magyar emberekkel. Engedjék meg, hogy elmondjam önöknek, mit kérnek önöktől az erzsébetvárosiak, mert elfelejtették megkérdezni őket, mert nem konzultálnak az emberekkel. Füstös szobában csinálják a költségvetést: ki kér még egy kis pénzt, melyik fideszes önkormányzat, annak adunk, melyik focicsapat, ja, külföldön is van akadémia, adjunk annak is, nem gond, nem számít ez a történet. Erzsébetvárosban azt kérik önöktől, hogy a járvány miatti szociális költségek megtérítésére biztosítsanak 300 millió forintot. Ne mutyikórházat építsenek valahol a XI. kerületben, hanem azt kérik, hogy a Péterfy Kórháznál csináljanak épület-korszerűsítést és eszközfejlesztést 20 milliárdból. Digitális tanterem kialakítása, távoktatás feltételeinek megteremtése Erzsébetvárosban 300 millió. Önök, tisztelt kormány, cserben hagyták azokat a diákokat, akiknek a szülei nem voltak arra képesek, hogy érdemben a távoktatásba becsatlakoztassák a gyerekeiket. Semmiféle forrást nem biztosítottak. Oda nem jutottak el másfél év alatt, hogy legyen egy központi adatbankja ezeknek a digitális óráknak. Hát, mit csináltak önök másfél évig?! Mélygarázs építése Erzsébetvárosban 5 milliárd forint. Forgalmasabb utak mentén elhelyezkedő társasházak hangszigetelése 3 milliárd forint. Bulinegyed piszok- és zajmentesítésének kiadásai 1 milliárd forint, turisztikai információs központ létrehozása Erzsébetvárosban 100 millió forint. Tudom, hogy Erzsébetváros nincs benne a Turisztikai Ügynökségben, ahol a javaslattevő, véleményező haverok közül majdnem mindenki kapott pénzt, de mégiscsak a város szíve ez, ahova rengeteg turista jön. Tegyék meg, hogy ide is adnak 100 millió forintot! Töredéke annak, mint amit a barátok kaptak, talán ők is megérdemlik, ez a kerület is és az idejövő turisták is, hisz ennél nagyobb turistasűrűség sehol nincs az országban. Szociális bérlakásprogramra kérünk 1 milliárd forintot. Persze az is kérés, hogy az állam utána becsülje meg, ne akarja ezeket a bérlakásokat kijátszani. Erzsébetvárosi oktatási intézmények privatizálása, régi épületekről van szó, fogyatékkal élő gyermekek játszóterének, multifunkcionális mozgásközpontjának kialakítása Erzsébetvárosban 300 millió forint. Mert erre sincs pénz, hogy a fogyatékos gyerekeknek önök biztosítsanak forrást, hogy megfelelő játszótermek, konditermek legyenek, becsüljük meg őket is. Önöket ez nem érdekli. Erzsébetvárosi házak falainak növényekkel való befuttatása 300 millió forint. Házi- és gyermekorvosi rendelő fejlesztésére kérnénk 600 millió forintot és műemlékvédelem, valamint helyi védelem alatt álló épületek hőszigetelésére szintén 300 millió forintot. [[13.10]] Az ipa kkv-nak nyújtott kormányzati engedély visszapótlása 450 millió forint, ipa gazdasági visszaesés okozta bevételkiesés visszapótlása 1,1 milliárd forint. Tudják, ezek azok a pénzek, amiket önök elvettek az önkormányzatoktól, amit a lakóknak tudnának biztosítani. Gépjárműadó-bevételek kormányzati csökkenésének visszapótlása 110 millió forint; kormányzati intézkedések következtében felmerülő parkolási bevétel csökkenésének visszapótlása 500 millió forint; szolidaritási adóból származó veszteség pótlása 950 millió forint; a válság következtében elmaradt bérleti díjak bevételének kompenzálása 80 millió forint. És hát, mondanék néhányat, amit az önök fideszes önkormányzati képviselői javasoltak, tehát ha másra nem, legalább erre adjanak már pénzt, tiszteljék meg legalább párttársaikat: tüdőgyulladás elleni vakcina 35 millió forint; egyházi támogatások 15 millió forint; gyalogátkelőhelyek modernizálása 8 millió forint; hulladékgyűjtők kihelyezése, felújítása 20 millió forint; rendszeres allergiavizsgálat bevezetése 7 millió forint; civilház kialakítása 40 millió forint; köztérikamera-rendszer kiépítésének folytatása 8 millió forint; ajándék húsvéti sonka- és vitamincsomag-támogatás 10 millió forint merthogy a krumpli elfogyott, legyen más -; beltéri mozgásérzékelő lámpa társasházakba 4 millió forint; rászorult családok támogatása 5 millió forint; új nyilvános illemhely létesítése 30 millió forint; Erzsébetvárosi Híradó támogatása a Breuer Press Production Kft. készítésében 15 millió forint. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek azok, amiket az erzsébetvárosiak kérnek önöktől, már hogyha ez egyáltalán bárkinek fontos a kormány vagy a képviselők részéről, mert ezeket általában el szokták engedni, mert ez nem nagy beruházás, itt nem lehet a haverokat olyan könnyen megtalálni. De mégiscsak, ha az itt élők fontosak, akkor tegyék meg, hogy támogatják a kérésünket. És hogy ne tudják azt mondani, hogy Terézvárosról semmit nem mondtam el önöknek, engedjék meg, hogy felsoroljam, hogy mit kérnek a terézvárosiak! Az Operaház melletti közterület felújítása 300 millió forint; a kisföldalatti felújítására adjanak, legyenek olyan kedvesek 10 milliárd forintot; bérlakásfejlesztés-támogatás 300 millió forint; a Nyugati pályaudvar mögötti területnek a parkká alakítására 10 milliárdot, és szeretném, ha ezt felírnák: nem cirkuszt, artistaképzőt, hanem parkot szeretnének az ott lakók. Tudom, hogy az egyikben van mutyilehetőség, a másik „csak” a lakóknak jó. De próbálják meg egyszer, hogy a lakókra figyelnek, és nem az építési mutyikra! Terézvárosi oktatási intézmények légkondicionálása 1 milliárd; Terézvárosi Család- és Gyermekjóléti Központ bővítése, emeletráépítés 200 millió forint; Hunyadi téri vásárcsarnok felújítási munkálataira 3 milliárd; a Teréz körúti házak hangszigetelése 3 milliárd; Terézváros házai falainak zöldítése 300 millió; VI. kerületi utcafásítás közműkiváltással 500 millió forint; műemlék- és helyi védettségű épületek hőszigetelése 300 millió forint; „Terézváros melléd áll” koronavírus veszélyhelyzeti szociális program költségeinek megtérítése 300 millió forint; digitális tantermek kialakítása, a távoktatás feltételeinek megteremtése 300 millió forint. Ezen túl ugye, önök elvettek pénzt Terézvárostól is iparűzésiadó-elvonás kompenzálása 2020-ra 700 millió forint; gépjárműadó-elvonás kompenzációja 2020-ra 115 millió forint; ingyenes parkolás okozta veszteség kompenzációja 2020-ra 650 millió forint, iparűzésiadó-elvonás kompenzációja 2021-re 753 millió forint, gépjárműadó-elvonás kompenzációja 2021-re 115 millió forint; óvodai fejlesztőpedagógusok, pszichológusok felvételére 8 millió forint; Epreskert megnyitása 60 millió forint; Aradi utca 22. önkormányzati bérház felújítása 265 millió forint; Csengery utca megújítása fásítással 400 millió forint; térfigyelőkamera-rendszer modernizálása 300 millió forint; Bajza-Bulcsú utcai aluljáró megújítása zöldfelületekkel 56 millió forint. És akkor megint csak tisztelettel arra kérem önöket, hogy megint a vastagabb tollat vegyék fel, megint csak fideszes képviselők javaslatait fogom önöknek mondani. Illik megcsinálni, különben el fogjuk mondani ott, önkormányzati ülésen, hogy önök semmibe vették az ő javaslataikat, hogy nem érdekelte, hogy párttársaik mit mondanak. Bajza utcai általános iskola vertikális játszótér 60 millió forint; Bajza utcai általános iskola tornaterem-térelválasztó 2 millió forint, egyházi támogatások 23 millió forint; terézvárosi iskolai kirándulások támogatása 3 millió forint; Terézvárosi Egészségügyi Szolgálat eszközbeszerzés 50 millió forint; felnőtt fogorvosi rendelő támogatása 30 millió forint; Játékvár Óvoda bővítése és ételliftjének cseréje 40 millió forint; Terézvárosi Értelmi Fogyatékosok Napközi Otthonának bővítése 15 millió forint. Tisztelt Kormány! Tisztelt Képviselőtársaim! Ideje lenne, hogy önök ne csatázni akarjanak az önkormányzatokkal, hanem partnerként tekintsenek az önkormányzatokra. Azt tudjuk mondani, hogy az új kormánynál mi ezt fogjuk tenni, hisz mégiscsak az önkormányzatok vannak legközelebb a lakókhoz, sok esetben jobban tudják, hogy mik azok a dolgok, amiket biztosítani kellene, adni kellene nekik ott helyben. Egy jó kormánynak az a feladata, hogy az önkormányzatok feltételeit biztosítsa, hogy maguk a helyben választott képviselőkkel jó döntést hozzanak. Önök nem ezt teszik, önök minden pénzt elvonnak, önök azt hiszik, hogy mindenhol a nagybácsinak kell megoldani minden problémát, nem pedig az ott élőknek. Nem nagybácsira várnak, aki megmondja, hogy mi legyen, hanem tisztességes forrásokra várnak ezek az önkormányzatok, és azt kérjük, hogy önök ezeket biztosítsák. Egy olyan országot csináljanak, tisztelt kormány, egy olyan országra tegyenek javaslatot erre az egy évre, ami hátravan, szűk egy évre, ahol egy idegenlégiós focista nem keres nyolcszor annyit, mint egy nővér, ahol járvány alatt nem adnak pénzt a pályák melegítésére, hanem azzal foglalkoznak, ami a legnagyobb érték: az itt élő emberekkel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Szatmáry Kristóf képviselő úr. Megvárom, míg felteszi a mikrofont, képviselő úr, nyugodtan! Köszönöm szépen. Szatmáry Kristóf képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Ez a műfaj ugyan nem az egymás felszólalásaira válaszadások műfaja, de Oláh képviselőtársam azért sajnos késztet arra, hogy a felszólalása után megszólaljak. Egyrészt engedje meg, képviselő úr, tudom, hogy naivitás, de azért a tények talaján maradva arra megkérném, hogy a futballisták bérét ne állami támogatásnak állítsa be! [[Dr. Oláh Lajos: Hát micsoda?! Az elnök csenget.]] Végighallgattam képviselő úr önt, nem volt könnyű, de megtiszteltem, hogy végighallgatom. Mint Budapest egyik sportklubjának a tiszteletbeli vezetője jelzem azt, hogy a futballisták béréhez az állam semmiféle támogatást nem ad. A taoforrások kizárólag utánpótlásra fordíthatók; még egyszer, csak a tisztánlátás kedvéért. Egyébként, ha a képviselő úr ennyire aggódik az erzsébetvárosiak jólétéért és azért, hogy ők mit érdemelnek, és mit kapnak, azért figyelmébe ajánlom, hogy lehet, hogy nem kriptovaluta-bányászattal kéne az önkormányzatban foglalkozni, és Czeglédy Csaba kifizetőhelyeként használni. Az ön politikai korrektségének jegyében mondtam csak el ezt a két tényezőt; vagy lehet, hogy az ottani vendéglátóipari vállalkozásokat sem kellene elüldöznie a polgármester úrnak. De mindenki a saját háza táján próbáljon rendet tenni, azt gondolom, és akkor, tisztelt elnök úr, visszakanyarodnék egyébként a napirendi ponthoz kapcsolódó fölszólalásomhoz, ami a költségvetésről szól. Érdemes lenne összehasonlítanunk azt, hogy valójában ez a mostani helyzet Európa több országában hogyan is zajlik, tehát milyen körülmények között tárgyalják a jövő évi költségvetést, és azt gyanítom, hogy nem mindenhol olyan egyszerű a költségvetés elfogadása, mint Magyarországon, és ennek vannak természetesen előzményei. Az elmúlt tíz év egy nagyon fontos, egyébként talán mindenki által ismert tapasztalatot erősített meg Magyarországon, vagyis azt, hogy mikor is lesz a legfontosabb, mikor érik be az, ha egy kormány tudatosan, hosszú távon fegyelmezett, az egyensúlyokra odafigyelő költségvetést fogad el. És mi történik akkor, ha egy válság jön? [[13.20]] Jól látható Magyarországon, az elmúlt tíz-tizenöt év tapasztalatai ezt megmutatták, hogy egy békeidőben elfogadott költségvetés lehet sokféle, talán a következő évben, ha rossz a tervezés, felelőtlen a költségvetési politika, még nem is mutatja meg magát a hiba, nem okoz óriási problémát az országnak. Lehetne ezt bibliai példával is illusztrálni a sziklára vagy a homokra épített várral, de nekem leginkább az ellenzék hozzáállása kapcsán a három kismalac és a farkas története jut eszembe, ahol valóban, egészen addig teljesen mindegy, hogy valaki milyen házat épít, amíg nem jön a farkas, amíg nem üt be egy válság. Gyakorlatilag az, aki ágakból összetákol valamit, az első látásra ugyanúgy véd az esőtől, mint az, aki kemény munkával erős sziklára, erős falakra építi a várat, és egy ország költségvetése ebből a szempontból tető az emberek feje fölött, tető a vállalkozások és a családok feje fölött, hiszen ha fúj a szél, ha a külső erők olyanok, akkor érzik meg igazából azt, hogy ez a hajlék mennyire is véd. Valóban most, 2021-ben, amikor talán azt mondhatjuk, hogy reményeink szerint túl vagyunk a válság nehezén, akkor lehet igazából jól megítélni azt, hogy hogyan is kell egy válságot kezelni, és jól össze lehet hasonlítani a korábbi baloldali kormányok gazdaságpolitikáját költségvetési szempontból a polgári kormány tudatos és az elmúlt tíz-tizenkét évben tendenciának nevezhető fegyelmezett gazdaságpolitikájával. Mert valóban, amikor jön a baj és ez a baj a koronavírus-járvány képében a tavalyi évet és az idei év elejét is, lehet mondani, hogy letarolta , akkor látszik az, hogy összedőle az a tákolmány, amit emeltek az akkori kormányok az ország feje fölé, vagy erős, szilárd alapokon áll, mint a mostani költségvetés. Azt kell mondani, hogy megérte az elmúlt tíz-tizenegy év fegyelmezett költségvetési politikája, hiszen a legfontosabb eredménye az elmúlt időszak, az elmúlt egy év gazdaságpolitikájának nem abban van, amit egyébként itt Oláh képviselőtársam említett, hogy az államadósság hol van, mert valóban, ha korrektek akarunk lenni, az idei évi államadósság visszaszaladt körülbelül arra a szintre, mint ahol 2010 környékén voltunk, csak éppen a különbség az, hogy míg a baloldali kormányok válságkezelésében nemcsak az államadósság szaladt el, hanem ezzel párhuzamosan az akkori megszorító politika eredménye az lett, hogy a magyar családoktól, a magyar vállalkozásoktól nyugdíjat, bért, támogatást és sok-sok száz milliárd forintot vettek el az államadósság megszaladása mellett. Míg a mostani válságkezelésnek az az óriási eredménye, hogy bár az államadósság egy kezelhető szintre visszament, de ez lehetőséget adott arra, amire lehetőséget kellett volna adjon egy megfontolt gazdaságpolitika tizenkét-tizenhárom évvel ezelőtt, hogy nemhogy elveszünk az emberektől, hanem támogatást adunk nekik. Visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, visszaépítjük a családtámogatásokat, visszaadunk olyan vállalkozóknak szóló támogatásokat, amivel a munkahelyeket meg lehet őrizni, pluszpénzt tudunk adni az egészségügyben dolgozóknak, és egyáltalán az embereket, a hazai vállalkozásokat tudjuk hozzásegíteni ahhoz, hogy ezen a válságon túljussanak. Itt be is lehetne fejezni és pontot tenni a mondat végére, hiszen azt gondolnánk, hogy mindenki látja, mindenki érti a különbséget a két gazdaságpolitika között, de azért engedjék meg néhány olyan konkrét dolog kiemelését, amely azt gondolom, hogy egy ilyen válságos gazdasági helyzetben különösen fontos és örvendetes, ha egy költségvetésben szerepel. Az egyik ilyen ugyancsak a gazdaság újraindításának fontos támogatásaként értelmezhető a szociális hozzájárulási adó csökkentése. Ugye, 2 százalékponttal csökkent már 2020. július 1-jétől. Ez azt jelenti, hogy 17,5 százalékról 15,5 százalékra csökken. Ebben egyébként megegyezés volt a különböző vállalkozói szervezetek között. Ezzel összhangban egyébként a kisvállalati adókulcs ’21. január 1-jétől újabb egy százalékkal csökken, 11 százalék lesz. A béreket terhelő munkáltatói adóterhek is örvendetesen csökkennek. 2022. július 1-jétől 2 százalékponttal tovább csökkennek, melynek keretében az adminisztrációs terhek mérséklése érdekében a szakképzési hozzájárulás kivezetésre kerül, a szociális hozzájárulási adó kulcsa pedig fél százalékponttal csökken. A munkaerőpiacra visszatérők kedvezménye automatikus segítséget nyújt majd a koronavírus-járvány következtében állásukat elvesztő munkavállalóknak. A munkáltató a minimálbér erejéig ugyanis mentesül a szociális hozzájárulási adó és a szakképzési hozzájárulás megfizetése alól a foglalkoztatás első két évében, a harmadik évben pedig a szociális hozzájárulási adó 50 százalékos kedvezményét lehet majd igénybe venni a minimálbérig. A beruházások ösztönzése érdekében az elmúlt időszakban egy többlépcsős folyamatnak lehettünk tanúi, ennek során került eltörlésre a társasági adóban a fejlesztési tartalék összegére vonatkozó korlátozás. 2020-ban megszüntetésre került a fejlesztési tartalék nyereségarányos 50 százalékos korlátja. Ezáltal lehetővé vált a fejlesztési tartaléknak az adózás előtti nyereség teljes összegéig történő igénybevétele is, figyelemmel a 10 milliárd forintos határra. ’21-től pedig a 10 milliárd forintos értékhatár is eltörlésre kerül, mely által a fejlesztési tartalék már korlátlanul alkalmazhatóvá válik a nyereségben. A kisebb vállalkozások beruházásainak ösztönzése érdekében 2020-tól kezdődően a fejlesztési adókedvezmény kis- és középvállalkozásokra vonatkozó jogcímének értékhatára 500 millió forintról három lépésben fokozatosan csökken, 2022. január 1-jével valósul meg a harmadik lépcső, ezen időpontot követően a kisvállalkozások esetében még a jelenértéken legalább 50 millió forintos beruházás, középvállalkozásoknál pedig a jelenértéken legalább 100 millió forintos beruházás esetén is igénybe lehet venni az adókedvezményt. A kisvállalati adó, kiva szabályozása ’17-től már egyébként is jelentősen egyszerűsödött, az adóalanyiság belépési és megszűnési korlátai egyaránt emelkedtek. ’21-ben a kivabelépés árbevételi és mérlegfőösszeg-korlátja 3 milliárd forintra emelkedett, ezzel összhangban a kisvállalati adóalanyiság megszűnésének bevételi értékhatára pedig 6 milliárd forintra csökkent. Az adónem kulcsa a szociális hozzájárulási adóteher mértékével párhuzamosan fokozatosan csökkent az elmúlt években, ’21. január 1-jétől egy százalékpontos csökkenéssel 12-ről 11-re mérséklődött. És hadd említsem még meg az iparűzési adót érintő lényeges intézkedéseket is. Egyesek ezt úgy értelmezték, mint itt ellenzéki képviselőtársaim mondták, hogy mintha itt valamit elvett volna a kormány az önkormányzatoktól. Még egyszer szeretném tisztázni, hogy semmiféle iparűzési adót nem vett el az állam magának az önkormányzatoktól, egyszerűen a gazdaság újraindítása érdekében ezt az adót ott hagyta, ott hagyhatta a vállalkozásoknál. Nagyon sok vállalkozás élt is ezzel, és köszönik is szépen, tolmácsolhatom a kormány nevében, nagyon sok vállalkozás részéről, mert valóban nagyon sok szektorban a kormányzati támogatások mellett vagy ellenére is, beszéljünk erről őszintén, nagyon nehéz volt túlélni ezt az időszakot, de akár az iparűzési adó egy százaléka cégenként azért több tízezer forintot jelenthetett. Ez is bizonyos munkavállalók megtartását eredményezhette. A mostani költségvetésből az is kiderül, hogy a 2022 májusában történő elszámolásig ez a kedvezmény igénybe vehető. [[13.30]] Összességében azt tudnám mondani, hogy továbbra is fontos számunkra, hogy időben, minden válság ellenére most, májusban tárgyaljuk a jövő évi költségvetést. Én emlékszem arra a vitára, amikor ezt először tette meg a magyar Országgyűlés, hogy a tavasz folyamán tárgyalta a költségvetést, akkor is mindenféle felelőtlenség emlegetését hallottuk az ellenzéktől. Az, hogy ezt egy világjárvány alatt is meg tudtuk tartani, vagy olyan szinten kontroll alatt, olyan szinten tervezhető maradt az ország költségvetése, hogy ilyen válságos helyzetben is gyakorlatilag 6-7 hónappal az adott időszak előtt már pontosan lehet tudni minden magyar vállalkozás, minden magyar család számára, hogy mire számíthat a következő évben, én hiszem, és meggyőződésem, hogy ez az alap a kiszámíthatóságot, a tervezhetőséget, a fejlődés lehetőségét hordozza magában. És még egyszer, külön öröm az, hogy ezt az egyébként speciális magyar szabályozást ilyen nehéz helyzetben is sikerült megtartani. Én annyit hadd emeljek ki a végén, talán szakterületemből adódóan a vállalkozásokról egy kicsit többet beszéltem, de hadd említsem meg, hogy van 6-7 olyan pont, amit, azt gondolom, hogy minden nehézség ellenére pozitív összefüggésben el lehet mondani a 2022. évi költségvetésről, és pontosan amiatt, mert bár itt a felszólalásomban inkább a gazdasági környezet és a vállalkozások helyzetének pozitív módosulásait emeltem ki, gyakorlatilag a 2022-es költségvetés majdnem minden, de lehet azt mondani, hogy az összes társadalmi réteg számára tartogat pozitív elemeket, amelyek a válságból való kilábalást, a válság túlélését segíti. Hadd emeljem ki már csak a XVI. kerület és Zugló egy részének képviselőjeként is , hogy nagyon sok megkeresés és pozitív visszajelzés érkezett, és nagyon pozitív döntésnek tartják a 13. havi nyugdíj visszaépítésének megtartását és 2022-ben való fokozatos visszaemelését a nyugdíjasok támogatásának jegyében. Ugyanilyen fontos, és sok támadás érte de inkább csak a „savanyú a szőlő” elve alapján az ellenzéktől, de nagyon sok fiatal részére a 25 év alattiak szja-mentessége egy kiváló kezdeményezés, és nagyon sok fiatalt fog hozzásegíteni a munka világához és az önálló egzisztencia megteremtéséhez. Én nem mennék el amellett, már csak azért is, mert a saját választókerületemet is érinti, ez az egészségügyi fejlesztések folytatásához biztosított költségvetési forrás. Az „Egészséges Budapest” programot itt már hallhattuk, lényegében óriási beruházások folynak jelenleg is Budapesten és környékén ennek jegyé-ben. Bízunk benne, hogy ezek időben befejeződnek és egészségünk szolgálatába állíthatók. A családok támogatásának bővítése ugyancsak lényeges eleme a 2022-es költségvetésnek, erről itt már többször szó esett, én csak ennek a támogatását tudom megerősíteni. És valóban nagyon sok olyan program, elképzelés, fejlesztés folyik, ami a környezetvédelem és a szabadidős tevékenységek támogatását jelenti. A jó hír az, hogy ezek is folytatódni tudnak a következő időszakban. Tehát én összességében a Fidesz-frakció részéről azt tudnám mondani, hogy minden válság ellenére egy olyan költségvetést tudunk ma tárgyalni, amely pluszt hoz az emberek számára, pluszt hoz a vállalkozások számára, és reményt ad Magyarország minél előbbi teljes újraindítására, és arra is, hogy akár a 2022. év már arról szólhat, hogy ott folytatjuk, vagy azt meghaladtuk, ahol minket ez a válság ’19 végén, ’20-ban elért. Ez a felzárkózás és az újraindítás költségvetése, ezért támogatni fogjuk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor folytassuk a tegnap este lezárt vitát; én azt gondolom, hogy nagyon-nagyon sok kérdést kell még átbeszélnünk. Egy kicsit általánosabban megközelítve, az teljesen világos mindannyiunk számára, hogy minden évben a legfontosabb vita az Országgyűlésben a költségvetésről szóló vita, hiszen itt lehet gyakorlatilag áttekinteni, hogy milyen módon hozza meg a döntéseket a kormány, milyen politikát folytat. Egy ilyen vita során hangsúlyozni kell mindig, bár ezt az önök esetében azért szerintem pontosan tudja a magyar társadalom, hogy nem azt kell nézni, amit önök mondanak, hanem azt, hogy mit tesznek. Tehát most már 11 év után meg lehet ítélni az önök kormányzásának az eredményeit, meg lehet ítélni az önök kormányzásának, az önök döntéseinek a hatását az egész országra, minden társadalmi csoportra kiterjedően, illetve pontosan lehet látni, hogy a benyújtott számok mit mutatnak a költségvetésben. Én azt tudom mondani így elöljáróban, hogy amit önök elmondtak akár az elmúlt 11 éves munkájukat illetően, illetve amit most elmondtak propagandaszövegként, kampányszövegként a költségvetéssel kapcsolatban, annak nem sok köze van a valósághoz. Ahhoz, hogy egy érdemi vitát lehessen folytatni a költségvetésről, sőt ahhoz, hogy egy költségvetést megfelelően elő lehessen terjeszteni, nagyon sok feltételnek meg kell felelni. Önök azt mondogatják itt erőteljesen az előre megírt kampányszövegekben, hogy ez az újraindítás költségvetése ezt hallhattuk most Szatmáry képviselő úrtól is, Dunai Mónikától is, mindenkitől a kormányoldal részéről , ugyanakkor mi azt tudjuk mondani, hogy ez gyakorlatilag egy kampányköltségvetés, ami egyebekben a jövő felélését fogja maga után vonni. Tehát ahhoz, hogy egy felelős költségvetést terjesszenek elő, ahhoz először is egy világos helyzetértékeléssel és egy reális helyzetértékeléssel kellene rendelkezniük. Erre önök, én úgy látom, hogy nem alkalmasak, és a szándék sincs meg önökben, hogy reálisan ítéljék meg az ország helyzetét. Alapvetően fel kellett volna tárni ezeket az alapvető rendszerproblémákat, amiket egyébként, mondhatjuk, hogy néhány esetben az elmúlt 11 évben nem tudtak kezelni. Nagyon sokat vitatkoztunk ezekről az alapvető problémákról, és igen, van közte rengeteg olyan probléma, rengeteg olyan rendszerprobléma, ami nem 2010 után keletkezett, hanem mondjuk, évtizedes kihívások, évtizedes ügyek, problémák, gondok, amiket nem sikerült ennek a kormánynak sem kezelni, de önök mint hogyha nem lennének hajlandóak tudomást venni ezekről a kérdésekről, és ilyen módon meg sem próbálnak nagyon sok olyan fontos kérdésre választ adni, ami viszont alapvetően meghatározza a magyar emberek életét. Nem néztek szembe szintén, hogy milyen komoly, milyen súlyos válságot okozott az önök elégtelen gazdaságvédelme itt a járványügyi válságos időszakban. Önök egészen elképesztő módon fényezik magukat, hogy milyen sikeres volt ez a gazdaságvédelem, holott hosszan sorolhatnánk a példákat, hogy milyen intézkedéseket mulasztottak el megtenni, ami ahhoz kellett volna, hogy a legnehezebb helyzetbe került családokat, illetve kisvállalkozásokat támogassák, és a másik oldalról pedig szintén hosszasan sorolhatnánk azokat a példákat, amikor önök olyan gyalázatos intézkedéseket hoztak, felhasználva a magyar adófizetők pénzét, amivel nem a magyar társadalmat segítették, hanem a saját holdudvaruk gazdagodását tartották fenn. Az egyik ilyen eklatáns, kirívó példa volt az, hogy kormányzati hatáskörben úgy adtak Mészáros Lőrinc szállodaláncának 18 milliárd forintos állami támogatást, hogy párhuzamosan Mészáros Lőrinc az építőipari cégeiből 11,5 milliárd forintos osztalékot vett ki. Tehát miközben önök nemet mondtak a legnehezebb helyzetbe került családok támogatására, nemet mondtak az álláskeresési járadék meghosszabbítására, arra figyeltek, hogy a magyar adófizetők pénzéből Mészáros Lőrincnek még a gazdagodásának az ívét is fenntartsák. Ez a magyar érdekek elárulása volt egy járványügyi helyzetben, egy súlyos válság idején. Arra sem voltak önök képesek, illetve megint csak azt tudom mondani, hogy a szándék sem volt meg, hogy átértékeljék egy ilyen döbbenetes világjárvány hatásait, és megfogalmazzák azt, hogy milyen alapvető változásokat kellene hozni a gazdaságpolitikában. Ez jól látható, nem is csak ha a magyar gazdaság, hanem ha egész Európa gazdaságát és a kihívásokat, illetve a válság hatásait nézzük, hogy nem mehetünk úgy tovább olyan gazdaságpolitikai logika szerint, ahogy az eddig megtörtént. Egy válságálló, erőteljes patrióta, a helyi gazdaság felé forduló gazdaságpolitikát kellene folytatni, mint hogy fölkészülni arra, hogy egy ilyen válságnak is a lehető legnagyobb mértékben ellenálló legyen a gazdaság. Ehhez képest önök folytatják a behódolást a kínai, illetve az orosz nagyhatalmi érdekeknek, és egyre inkább kiszolgáltatottá teszik a magyar gazdaságot, és döbbenetes módon ilyen módon élik fel azokat az erőforrásokat, amiket egy valóban patrióta gazdaságpolitika megvalósítására kellene felhasználni. [[13.40]] Önök szintén, bár retorikában itt-ott már megjelennek a XXI. századi kihívások, megjelennek az éghajlatváltozás, a környezetpusztítás hatásai, mintha már az elmúlt egy évben egy jelentős fordulatot leírva, ezeket már értenék és befogadnák, ugyanakkor látható, hogy ezek csak a szöveg szintjén jelennek meg, a tettekben még mindig nem. Tehát itt önök egyelőre csak beszélnek arról, hogy valóban ez korunk legnagyobb kihívása, az éghajlatváltozás hatásainak való megfelelés, de cselekedni még nem cselekednek. Sőt, azt is láthatjuk, hogy az európai politika szintjén akadályozzák, hogy olyan kérdésekben, amit valóban közösen tudunk megoldani, azokban a kérdésekben legyen érdemi cselekvés, érdemi változás. Ugye, az éghajlatváltozás kérdése, pontosan tudjuk, hogy nagyon erőteljes összefüggésben van a migrációs krízissel, és ez az egyik legfontosabb, amit tenni tudunk, hogy a migrációt kiváltó okokat csökkentsük. Abban egyetértünk, hogy a migrációs válság kezelése sorskérdés egész Európa, sorskérdés egész Magyarország számára is. Ebben vannak olyan kérdések, olyan feladatok, amiket nemzeti hatáskörben, tagállami szinten kell elvégezni, ugyanakkor vannak olyan lépések, olyan feladatok, melyekhez közös cselekvés és közös lépések kellenek. Nyilvánvalóan itt mindig egyetértettünk azzal és most is egyetértünk, hogy a bevándorláspolitikának alapvetően nemzeti hatáskörben kell lenni, ugyanakkor a cselekvésnek sok tekintetben, a magunk részéről mondhatjuk, minimum az európai szintre kell kiterjedni. Mielőtt még részletesebben belemennék a költségvetés és az önök politikájának az értékelésébe, azért engedjék meg, hogy itt a költségvetési vita második napján röviden reagáljak arra, amit a kormányoldaltól, illetve a kormánypárti frakciótól hallhattunk. Tegnap ismerhettük meg a vezérszónoki felszólalásokban a különböző frakciók állásfoglalását a költségvetés tekintetében, és egészen döbbenetes, de mondhatjuk, hogy szimbolikus volt, amit a Fidesz két vezérszónoka a vezérszónoki felszólalásban bemutatott. Munkatársaim átnézték, hogy a Fidesz-frakció megosztotta két felszólalóra az egy vezérszónoki felszólalást. A 2022. évi költségvetésről szóló fideszes vezérszónoki felszólalásban tizennyolcszor szerepeltek az önök kommunikációs kulcsszavai: az ellenzék, a Gyurcsány, a baloldali, az oltásellenes, a kamuvideó, s a többi, s a többi. Tehát önök ezeket a kulcsszavakat tizennyolcszor használták akkor, amikor a 2022. évi költségvetést kellene bemutatnia a Fidesz-frakciónak. Ez egészen elképesztő. Én hallottam ma Nacsa Lőrinc felszólalását, és azt tudom mondani, hogy a felszólalásának körülbelül 90 százalékában nem a költségvetésről beszélt, nem az önök politikájáról, az elmúlt időszak értékeléséről beszélt, és nem a költségvetési számok alapján megalapozott tervekről, hanem folyamatosan a Demokratikus Koalíciót gyalázta. Ez persze nyilván ízlés kérdése, hogy ki mire fordítja azt az idejét, ami rendelkezésre áll egy költségvetési vitában, de az nagyon sok mindent elmond a KDNP-frakció felelősségvállalásáról is, hogy a mondanivalójuk a 2022. évi költségvetésben alapvetően egy pártra szorítkozik. Sőt, tegnap még egy, mondhatjuk, szürreális élményben lehetett részünk: Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő tiszteletét tette a magyar Országgyűlésben, és felszólalt. Mondhatjuk, hogy egészen új minőséget hozott az ő felszólalása nyilván itt óriási idézőjeleket képzeljenek a jelző mellé. És döbbenetes volt, de ugyanakkor mondhatjuk, hogy felért egy beismerő vallomással az, amit Deutsch Tamás képviselő úrtól hallhattunk. Egy hosszas értékelésben arról beszélt, hogy mennyire sikeresnek tartja Orbán Viktor kormányának elmúlt bő évtizedes, tizenegy éves politikáját. Ez mindent elmond arról, hogyha láthatjuk, hogy milyen hatása volt alapvetően ennek a politikának. Ugye, itt egy neoliberális alapon szervezett gazdaságpolitika hatásai miatt, tudatosan alacsonyan tartott bérek miatt százezrek, magyarok százezrei voltak kénytelenek elmenni az országból, és az önök politikája miatt családok ezrei szakadtak szét. És ez mára olyan tragédiát okozott a nemzetnek, hogy ma minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik. Ez egészen elképesztő. És amikor vitát folytatunk ezekről a kérdésekről, akkor olyan cinikus, mondhatjuk, hogy globalista és internacionalista szavakkal válaszol az önök kormányának néhány tagja, hogy itt nincs is semmi probléma, mert csak működik a közös munkaerőpiac, és ez így mennyire rendben van, hogy ilyen apokalipszis, ilyen szörnyű tragédia történt, hogy százezrek mentek el az országból. Sorolhatnám, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy milyen tragédiákat okozott, hogyha az egyes régiókat nézzük. Azt el tudom mondani, hogy az én városomból egy bő évtized alatt közel 15 ezer ember ment el kényszerűségből. Döbbenetes volt a veszteség, és el tudom mondani, hogy nem kalandvágyból mentek el a pécsiek, hanem azért mentek el, mert egyszerűen önök olyan körülményeket teremtettek, hogy nem tudták a tisztességesen elvégzett munkájukból megalapozni a családjuk jövőjét, vagy éppen eladósodtak, de jellemzően egyébként megélhetési problémák miatt voltak kénytelen elmenni az országból. Nos, tehát ezt a helyzetet az önök egyik európai parlamenti képviselője, Deutsch Tamás alapvetően sikernek tartja. Ez egészen elképesztő, de egyébként mondhatjuk, hogy végre egy megkésett beismerő vallomás, hogy önöknek ez teljesen megfelel, hogy magyarok százezrei kényszerűségből külföldön dolgoznak. De megint csak beszélhetünk a különböző régiók mutatóiról. Erről tegnap este esett szó, de továbbra is sajnos tény, hogy négy magyarországi régió az Unió húsz legszegényebb térsége között van, és láthatóak ezek a számok... [[Jelzésre:]] három régió. És ha megnézzük, hogy vannak különböző, régiókra vonatkozó makroadatok, ha megnézzük ezeket a számokat, akkor láthatunk bizonyos besorolásokat, de láthatóan gyalázatos a helyzet. Gondolom, államtitkár úr is egyetért azzal, hogy összességében elszomorító, hogy egyes régióink így az uniós átlag 50 százalékát sem érik el gazdasági mutatók tekintetében. De ha megnézzük, mondjuk, a dél-dunántúli régiót, akkor pontosan tudjuk, hogy néhány tényező, akár mondjuk, Paks hatása felfelé torzítja a régió számait, és ha összevetjük, hogy mondjuk, néhány más európai hasonló helyzetű régióban miféle gazdasági fejlesztést, milyen beruházásokat, milyen perspektívát láthatunk, akkor sajnos meg kell állapítani, hogy döbbenetes a lemaradás. De én egy példát szoktam hozni. Volt szerencsém három évig szolgálni a nemzeti érdekeket az Európai Unió Régiók Bizottságában, ezért viszonylag sok összehasonlítási alapom van arra, hogy az egyes uniós tagországok milyen módon és milyen hatékonysággal, milyen elvek mentén használták föl a fejlesztési forrásokat. És például a lengyel Kárpátalja régió, ami a második legszegényebb lengyel régió, körülbelül hasonló mutatókkal rendelkezik, mint a magyar Dél-Dunántúl egyébként Rzeszów ennek a régiónak a székhelye , és körülbelül olyan nagyságrendű város, valamivel nagyobb, mint Pécs, és egészen más, egészen döbbenetes dinamikát látunk ott. Ez egyszerűen abból fakad, hogy ők láthatóan egy középszinten, regionális szinten a szakmaiságot sokkal inkább érvényesítve használják fel a fejlesztési forrásokat. Ezért sokkal hatékonyabban tudtak az elmúlt időszakban a fejlesztési forrásokkal gazdálkodni, és felkészíteni az országot a kihívásokra, a XXI. századi problémákra és az új kor gazdasági kihívásaira. Azt tudom tehát mondani, hogy az önök kormánya ebben is sikertelen volt, és ez mindent elmond önökről, hogy Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő ezt sikerkommunikációként adta itt elő. De ezek a vádak, amiket folyamatosan ismételgetnek önök, ez a globalista-internacionalista: azt gondolom, hogy semmiképpen nem lehet nemzetinek nevezni egy olyan kormányt, ami folyamatosan, bármikor képes a magyar nemzeti érdekeket elárulni, és képes kiszolgálni az orosz vagy éppen a kínai nagyhatalmi érdekeket. De megint csak nem lehet nemzetinek nevezni egy olyan kormányt, amely bármikor örömmel minden szabadkereskedelmi egyezményt aláír, minden szabadkereskedelmi egyezményt támogat, és engedi, hogy a multinacionális cégek akár a magyar munkavállalói jogok, akár a természeti kincseink védelme ellenében kielégíthessék a profitéhségüket. Ez semmiképpen nem nemzeti politika. Ha már itt volt az Európai Parlament egyik képviselője, egyik fideszes képviselője, független képviselő, mindenképpen szerettük volna hallani a magyarázatát annak, hogy önök nagyon-nagyon komoly forrásokat, 1500 milliárd forintot ígértek a magyar felsőoktatásnak, a magyar egyetemeknek. Palkovics miniszter úr januárban arról beszélt a sajtó nyilvánossága előtt, hogy történelmi szintű fejlesztés elé néz a magyar felsőoktatás, és 1500 milliárd forintot ígértek az uniós helyreállítási alapból. Na, ezt így menet közben sikerült letornázni 1200 milliárdra, majd miután megtörtént ez a modellváltásnak hazudott gyalázatos kiszervezés, megtörtént itt a parlamentben a szavazás, kettő nap múlva Gulyás Gergely miniszter egész egyszerűen bejelentette, hogy nem kívánják az európai uniós forrásokból ezt a hatalmas, megígért, a magyar egyetemeknek megígért fejlesztési forrást pótolni. És ha megnézzük, ugye most, a napokban nyilvánosságra került a második változata ennek a helyreállítási tervnek ugye, az elsőt visszautasították , a második változatban mindössze 119 milliárd forint szerepel konkrétan mint a felsőoktatás fejlesztésének forrása. Nagyon örülök, hogy itt van Bódis államtitkár úr, rektor úr, nagyon kíváncsi lennék arra, hogy miért történhetett ez meg. Miért történt az meg, hogy megígérték a magyar felsőoktatásnak, a magyar egyetemeknek ezt a hatalmas nagy fejlesztési forrást. Vinnai képviselő úr a szakbizottság ülésén azt a zsarolást szinte szó szerint kimondta, hogy aki a modellváltásból kimarad, a fejlesztési forrásokról is lemarad. Ehhez képest bezsarolták az egyetemeket a modellváltásba, politikai irányítás alá helyezték őket, de mindenki kimarad az uniós fejlesztési forrásokból? És ha megnézzük a költségvetés forrásait, a közelében nincs a szándék sem, hogy ezeket az Unióból meg nem érkező, megígért forrásokat pótolják. Engem nagyon érdekelne, és nyilván nem nekem tartoznak alapvetően válasszal, hanem a magyar egyetemeknek, a magyar fiataloknak, a magyar közvéleménynek tartoznak válasszal azzal kapcsolatban, hogy honnét, milyen forrásból, milyen ütemezéssel akarják pótolni ezt a megígért, de be nem váltott ígéretként ezt az 1500 milliárdos fejlesztési forrást. [[13.50]] De még egy példát mondhatok, amit megint csak Deutsch Tamás rovására írhatok, hogy nem adott rá választ. Nagyon sokat beszéltünk már a magyar víziközmű-rendszer borzalmas állapotáról, és a múlt év nyarán egy azonnali kérdés során miniszterelnök úr elismerte, hogy valóban ezermilliárdos nagyságrendű ez a probléma, és ezermilliárdos nagyságrendben kell a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás biztosításához forrásokat lehívni. És akkor elhangzott, hogy valóban, ezt is az európai uniós fejlesztési forrásokból próbálják megoldani. De ha megnézzük akár a helyreállítási alapot, ott sem szerepelnek ezek az összegek, tehát nem látjuk megint, hogy akkor meg miből, milyen forrásokra alapozva kíván szembenézni ezzel a problémával. A másik oldalról, ha a központi költségvetést nézzük, itt éves szinten 200-300 milliárdnak kellene szerepelni, a jelenleg meglévő forrásokon túl, többletkarbantartási és pótlási támogatásokra, ezt sem látjuk. Milyen módon kívánja ezt a kormány megoldani? Milyen módon, hogyan és mikor kívánnak végre szembenézni ezzel a problémával, amikor már ott tartunk, hogy végre-valahára miniszterelnök úr is elismerte, hogy ez bizony ezermilliárdos nagyságrend? Tehát itt konkrétan arról van szó, hogy 15 éves távlatban kell az ellátásért felelősöknek egy úgynevezett gördülő fejlesztési tervet készíteni, és ott abban a fejlesztési tervben meghatározzák az alapvető karbantartási és pótlási munkákat, azoknak a műszaki tartalmát, ezeket beárazzák, és a jelenleg tervezhetően meglévő fejlesztési forrásokon túl hiányzik több ezer milliárd forint. A Magyar Megyei Jogú Városok Szövetségének becslése szerint 3000 milliárd forint hiányzik a meglévő forrásokon túl ahhoz, ismétlem, hogy a legfontosabb közszolgáltatást, az ivóvízellátást, a szennyvízelvezetést, a vízbázisok védelmét meg lehessen oldani. Nyomát sem látjuk a költségvetésben, a központi költségvetésben, hogy szembenéznének ezzel a problémával, és megpróbálnának legalább tűzoltásjelleggel valamit tenni. Ez egészen döbbenetes és óriási felelőtlenségre utal. S még egy ilyen probléma. Erről is sokat beszéltünk már, és a tegnapi vitán is nagyon sokat hallhattuk államtitkár úrtól, illetve a fideszes-KDNP-s megszólalóktól, hogy mennyi pénzt költenek az úthálózat fejlesztésére. Én erre azt tudom mondani, hogy továbbra is 17 ezer kilométernyi úthálózat, közúthálózat várja az azonnali felújítást ezek csak az országos közutak, nincsenek benne az önkormányzati, rendkívül rossz állapotú utak , és látható, hogy ez a szám évről évre növekszik. Egyébként egy nagyon érdekes jelenséget figyelhetünk meg: az elmúlt időszakban nem nagyon teszik közzé a hivatalos szervek ezeket a statisztikákat, mint hogyha így próbálnák ezeket a problémákat, nem tudom, elfedni vagy kozmetikázni, de az látható, hogy nagyságrenddel több forrást kellene a rendkívül leromlott állapotú úthálózat, közúthálózat fejlesztésére fordítani. Tehát itt most nem az autópálya-hálózatról beszélek, hanem alapvetően a közúthálózatról, kiemelten az alsóbb rendű utakról. Nyilván azt mi is nagyon fontosnak tartjuk, hogy azok az autópálya-szakaszok, amelyek még nem érték el a határt, továbbépülhessenek, és kialakulhassanak valóban azok a szükséges térségi kapcsolatok, amelyek adott esetben egy határon átnyúló gazdaságfejlesztést megalapozhatnak, de ezekben is óriási, döbbenetes késlekedést láthatunk. Viszont a legnagyobb probléma, én azt tudom mondani, a közúthálózat tekintetében van, és ez jellemzően megint csak a vidéki térségeket sújtja, egészen extrém állapotokat láthatunk. Én nem olyan régen ismét felkerestem egy olyan területet, amivel kapcsolatban a múlt évben is benyújtottunk egy költségvetési módosító javaslatot. Tolna megyében Tamási kisváros területén van egy olyan útszakasz, amely annyira borzalmas állapotban van már, ez egy kirívó példa, hogy a Volán-társaság már gyakorlatilag jelezte az önkormányzatnak, egyébként fideszes önkormányzatnak, hogy megfontolják, hogy ott nem fog közlekedni az autóbusz, mert tönkremennek a gépjárművek. Az önkormányzatnak egyébként, jellemzően az önkormányzatoknak nincs forrása arra, hogy ezeket a rendkívül költségigényes beruházásokat megvalósítsák. (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.) És amikor behoztunk ezzel kapcsolatban is egy javaslatot, azt a fideszes képviselők leszavazták. Ez egészen döbbenetes, és megint csak azt tudom mondani, hogy a jövő felélése, hiszen hogyha most nem jut megfelelő karbantartási forrás az utak helyreállítására, javítására, karbantartására, akkor egyre nagyobb arányban kell majd ezeket az utakat újjáépíteni, ami megint csak a jövőben lényegesen nagyobb költséget jelent majd. És hasonlóképpen a tegnapi vitában, tegnap este már kialakult egy kis polémia, hogy megint csak 11 éves távlatban önök szinte semmit nem fordítottak a vidék számára megint csak nagyon fontos vasúti mellékvonalak fejlesztésére. Ehelyett erőltetik az 1000 milliárdos vagy közel 1000 milliárdos Budapest-Belgrád vasútvonali projektet, amire, pontosan tudjuk, hogy a járvány két súlyos évében önök annyi pénzt költenek el, amennyiből 175 ezer új munkahelyet lehetne teremteni. És hosszan-hosszan sorolhatnám még azokat a problémákat, amik alapvetően írják át vagy alapvetően kérdőjelezik meg az önök sikerpropagandáját, amelyek alapvetően megmutatják azt, hogy ez nem egy felelősen összeállított költségvetés, hanem egy olyan kampányköltségvetés, ami növeli ezeket a rendszerproblémákat, és igazából nem néz szembe a legsúlyosabb társadalmi és gazdasági kérdésekkel, de időhiány miatt ezt nem fogom megtenni. Annyit engedjenek még meg, hogy beszéljek szűkebb hazám, Pécs-Baranya helyzetéről, és arról, hogy milyen jellegű módosító javaslatokat nyújtottunk be a költségvetéshez. Korábbi évben is, múlt évben is benyújtottam olyan javaslatokat, amelyek meggyőződésünk szerint nagyon-nagyon fontosak mind Pécsnek, mind Baranyának. Döbbenetes volt számomra, hogy Hoppál Péter, Pécs-Baranya egyik képviselője, fideszes országgyűlési képviselője nemet szavazott sok-sok milliárd forintra, ami eljuthatott volna Pécsnek, eljuthatott volna Baranyának, az ott élő embereknek segíthetett volna. És akkor arra hivatkozott képviselő úr, hogy nem voltak kellően megalapozottak ezek az egyeztetések. Én tegnap már jeleztem államtitkár úr felé, hogy remélem, hogy a kormány nyitott arra, hogy egy kormánypárti képviselő is megszavazhasson ne érje retorzió a kormánypárti képviselőket, hogy megszavazzanak a térsége számára fontos módosító javaslatokat. Én próbálom előkészíteni, hogy amikor eljön a szavazás pillanata lesznek ilyen módosító javaslataink külön szavazásra kikérve itt a plenáris ülésen is , megalapozzuk, hogy ne féljen Hoppál Péter képviselő úr, hogyha már eddig sokszorosan elárulta Pécset, elárulta Baranyát, akkor ne féljen legalább most megszavazni azokat a fontos módosító javaslatokat, amelyek alapvető problémákra kínálnának, legalább részben gyógyírt. Nyilván módosító javaslatot nyújtok be ismét, hogy Pécs megkaphasson egy jelentős, többmilliárdos támogatást, hogy a leromlott, elöregedett járműparkot fejleszteni lehessen. Szintén javaslatot nyújtok be annak érdekében, hogy egy egységes térségi, Pécs-központú, de egész Baranyára kiterjedő közlekedési rendszert lehessen létrehozni, ami nagy segítség lenne egyébként Komlónak, a Kozármislenyben élőknek és ott a környék településein élőknek is, hogy egy egységes, jó közlekedési rendszerben, azonos tarifával, azonos bérlettel lehessen utazni, és sokkal-sokkal jobb szolgáltatást kapjanak, ne legyen akadály az, hogy a helyközi és a helyi közlekedés között jelenleg nincs átjárhatóság. Erre is javaslatot nyújtunk be. Szintén, amit már említettem, a vízi közművek karbantartásának a problémáját is megcélozzuk. Erre lesz egy olyan országos érvényű módosító javaslatunk, ahol időarányosan ezt említettem már, hogy ezermilliárdos kihívást jelent 15 éves távlatban a vízi közművek karbantartása fogunk javasolni egy olyan keretet, ami legalább egy évre lebontva valamiféle szinten tartást tud biztosítani. Nyilván párhuzamosan ott van a javaslatunk a vízi közművet érintően a közműadó kivonásáról, ami egy nulladik lépés lehet megint csak, és ez nem a mi javaslatunk, hanem a szakmából érkezett javaslat. Emellett én be fogok nyújtani egy javaslatot, ami arra vonatkozik, hogy ott Pécs, Baranya térségében a nagyon-nagyon fontos víziközmű-karbantartási munkákra legyen forrás. Tudjuk azt, ha csak a Tettye Forrásház ellátási területét nézzük, akkor 20 milliárd forint hiányzik 15 éves távlatban a tervezhető forrásokon túl, és akkor még nem beszéltünk akár a DRV, akár a Baranya-Víz Zrt. ellátási területéről. Én nagyon bízom benne, hogy átérzi majd minden pécsi és minden baranyai képviselő a saját felelősségét, és igennel szavaz ezekre a módosító javaslatokra, és legalább részben lehet kezelni azokat a súlyos rendszerproblémákat, amelyek sajnos az elmúlt 11 év eredménytelen és rossz irányú kormányzása miatt felhalmozódtak Pécs és Baranya térségében. Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Következő felszólaló Varga Gábor képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által előterjesztett 2022-es költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. A koronavírus-járvánnyal terhelt tavalyi és idei év után a legfontosabb feladatunk, hogy újraindítsuk a gazdaságot. Biztos vagyok benne, hogy sokan sokféle irányból fogják megközelíteni az Országgyűlés előtt fekvő tervezetet. Afelől sincs kétségem sajnos, hogy ezt az ellenzék, szokásához híven, többnyire csak valóságtagadással és demagógiával megfűszerezett hazugságok kíséretében fogja tálalni. Szeretném azonban a saját választókerületem közelmúltbeli eredményeit segítségül hívva bemutatni, hogy miért érdemes mégis inkább az egész országnak, illetve azon belül is a magyar vidéknek és a vidéken élő embereknek hinnie az Orbán-kormány 2022-es költségvetésében. Fejér megye 5. számú választókerületét 35 település alkotja, az alig 600 fős kistelepülés és a 12 ezer lakosú kisváros között többségében 2-4 ezer lélekszám közötti községekkel. [[14.00]] 2002-től ’14-ig nagyközségi polgármesterként, ’10-től pedig a térség országgyűlési képviselőjeként is szolgáltam és szolgálom az itt lakókat. Akkoriban ellenzéki polgármesterként volt módom megtapasztalni a baloldali kormányok kőkemény vidékellenes politikáját; sokan elképzelni sem tudják, valójában milyen elképesztő fejlettségbeli hátrányból indult ez a körzet 2010-ben. 2010 után a polgári kormányok hathatós támogatásával mára sikerült a korábban behozhatatlannak hitt hátrányunk jelentős részét lefaragni, a térség hatalmasat fejlődött, melynek egy szeletét jelentik csupán azok az infrastrukturális fejlesztések, amelyek az elmúlt években valósultak meg, s amelyekről szeretnék a teljesség igénye nélkül, de mégis nagyon-nagyon büszkén beszámolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ellenzék egyik vesszőparipájának számító egészségügyi intézményrendszer korszerűsítésében mi igen nagyot léptünk előre. Aba és Enying városában teljesen új rendelőintézetet építettünk, a sárbogárdi rendelőintézetet pedig teljeskörűen felújítottuk, illetve több száz millió forint értékű orvosi géppel és eszközzel szereltük fel az évek alatt. Szinte valamennyi településemen felújítottuk vagy felújítjuk az orvosi rendelőket, számos szolgálati lakást, van, ahol teljesen új rendelőt építünk. Tavaly például Rétvári Bence képviselőtársammal adtuk át a gyönyörű lepsényi egészségházat, amelynek abszolút nyugat-európai színvonaláról bárki meggyőződhet a saját szemével. A tavalyi költségvetés forrást biztosított Dél-Fejér megye számára a gazdasági szintlépést jelentő jövőbeli fejlesztések közül az M8-as forgalmi út és a 63-as számú főút kétszer kétsávos gyorsforgalmi úttá való fejlesztésének tervezéséhez is. Az előbbi övautópályaként kapcsolja majd be az ország és Európa gazdasági vérkeringésébe Dél-Fejért, míg az utóbbi a Dunántúl egyik legforgalmasabb, észak-déli tranzitútvonalát teszi gyorsabbá és biztonságosabbá, várhatóan 2026-tól. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Következzen az utak állapota nagyon sajnálom, hogy Keresztes Lóránt kiment, hiszen itt hallhatta volna a térségemet ebből a szempontból érintő változásokat. Nos, e tekintetben kétségtelenül nem értünk még a munka végére, azonban ezen a területen is korábban soha nem tapasztalt fejlődésen ment keresztül Dél-Fejér. Többségében hazai és kisebb részben európai uniós társfinanszírozással csak 2018 óta több mint 75 kilométer alsórendű utat raktunk rendbe, egy Sió-hidat felújítottunk és újat is építettünk a választókerületemben. Ezek összköltsége meghaladja a 10,3 milliárd forintot. Ezenfelül a „Magyar falu” programnak köszönhetően 2019-ben 255, tavaly pedig 277 millió forint értékben építettünk, újítottunk fel több tíz kilométer belterületi utat és járdát, az idei költségvetésben pedig országosan 20 milliárd forintot szán a kormány belterületi utak fejlesztésére csak a „Magyar falu” programon belül három év alatt a választókörzetemet ez összesen várhatóan 1 milliárd forintban érinti. Az utóbbi eredményeként folyamatosan bővül azon településeink száma, ahol már gyakorlatilag valamennyi belterületi út aszfaltburkolatú. Nagyon sokat javult Sárbogárd, Enying, Soponya, Káloz, Dég, Cece, Alap, Igar, Mezőszentgyörgy, Mezőkomárom, Mezőszilas, Csősz, Sáregres, Mátyásdomb, Nagykarácsony, Baracs, Kisapostag, Sárosd, Sárkeresztúr, Aba, Tác és Vajta belterületi útjainak állapota. Tisztelt Országgyűlés! A fejlődésben elévülhetetlen részt vállal, hogy Magyarország miniszterelnöke és kormánya szemmel láthatóan szívén viseli a vidéki Magyarország fejlesztését, és ez mind a Pénzügyminisztérium, mind a Belügyminisztérium részéről kézzelfogható támogatásokban, döntésekben ölt testet. Itt tehetünk is akár egy rövid kitérőt a vidéki Magyarország szempontjából az utóbbi évek talán legsikeresebb és leghatékonyabb intézkedésénél, a Gyopáros Alpár kormánybiztos által kiválóan koordinált, kizárólag hazai forrásból gazdálkodó „Magyar falu” programnál. Ennek keretében 2019-ben 1 milliárd 140 millió forint, 2020-ban pedig másfél milliárd forint fejlesztési forrás érkezett a választókerületembe. Ennek segítsé-gével tudtuk és tudjuk majd szépen felújítani például a hantosi és a nagylóki óvodát, az előszállási és a kislángi iskola tornatermét, a csőszi vagy az igari művelődési házat, ősszel indul az alapi és az előszállási iskola felújítása. Ugyancsak a „Magyar falu” program biztosít forrást a településeinknek csaknem 200 millió forint értékben közterület-karbantartó eszközök beszerzésére. Összesen 100 millió forintos nagyságrendben szolgálati lakások újultak meg többek között Tácon, Daruszentmiklóson és Mezőkomáromban; az összesen 160 millió forintból felújított orvosi rendelőket például Nagykarácsonyban, Sárszentágotán, Sáregresen vagy Vajtán több mint 92 millió forintnyi új orvosi eszközzel tudtuk felszerelni. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.) Tisztelt Képviselőtársaim! Rendszeresen visszatérő ellenzéki hangulatkeltés, mely szerint a kormány kivérezteti az önkormányzatokat, például az iparűzési adó elvonásával. Dél-Fejér erre is rácáfol. Ahogy a koronavírus-járvány okozta helyiiparűzésiadó-kiesést minden 25 ezer fő alatti településen, úgy választókerületem mind a 35 településén százszázalékosan kompenzálja Magyarország Kormánya soha rosszabb kivéreztetést! Emlékeztetném a felettébb feledékeny ellenzéki képviselőtársaimat, hogy az önkormányzatok és a vidék ellehetetlenítését 15 évvel korábban kellene keresniük; nekem sajnos gyakorló polgármesterként kellett a településemet életben tartanom abban az időszakban, amikor a szocialisták és a szabad demokraták garázdálkodása idején még az önkormányzatok működési költségeit sem finanszírozta teljes egészében az állam, komolyabb fejlesztésről pedig álmodni sem igazán mertünk. De lépjünk is tovább az oktatásra! A Dunaújváros szomszédságában elterülő Baracson felújítottuk az iskolát, az új óvodát két éve vették birtokba az óvodások, az új bölcsőde pedig ezen a nyáron készül el. Cecén csaknem 1 milliárd forintos iskola- és tornaterem-fejlesztés zajlik ezekben a hónapokban; Sárbogárdon a Mészöly Géza Általános Iskola újul meg félmilliárd forintból; Sárszentmiklóson és Lepsényben felújítottuk az iskolát; Dégen kívül-belül teljesen megújult tavaly az általános iskola; Sárkeresztúron pedig a meglévő iskola felújítása mellett ugyancsak tavaly egy új négyosztályos iskolarészt is építettünk, amelyet tovább fogunk fejleszteni nyolcosztályossá. A Dunaújváros melletti kisapostagihoz vagy mezőfalvaihoz hasonló szépségű és jól felszerelt óvodák sorát építettük meg az elmúlt években, Szabadhídvégen megkezdődtek a munkálatok, és várhatóan ősszel Vajtán is meg fognak. Tavaly óta a választókerületem 15 településén, köztük Seregélyesen, Sárosdon és Mezőfalván építjük vagy már át is adtuk az új bölcsődét összesen több mint 2,5 milliárd forint értékben. Mezőszilason teljesen új tornatermet építünk, Enyingen és Sárbogárdon új tanuszodák állnak az általános iskolások és a nagyközönség rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A közelmúlt után, kérem, engedjék meg, hogy kicsit a közeljövőről is szót ejtsek nevezetesen a választókerületem életében kiemelkedő nagyságú és jelentőségű fejlesztésekről, amelyek megvalósításához szintén a tavalyi és az idei költségvetés biztosít forrásokat. Sárbogárdon az idei évben új sportcsarnok, új rendőrkapitányság és új mentőállomás építésébe kezdünk, csak ennek a három beruházásnak az összértéke meghaladja az 5 milliárd forintot és ez ismét csak hazai forrás. Ezek mellett épül az ipari park és az inkubátorház is Sárbogárdon, amelyek már így, félkész állapotban is számos vállalkozásnak adnak otthont, új munkahelyeket létrehozva a helyi munkanélküliséget már amúgy is jelentősen lefaragó sárbogárdi járásban. Joggal kérdezhetik, hogy az általam eddig elmondottak hogyan kapcsolódnak a 2022-es költségvetéshez. A válasz nagyon egyszerű: a megkezdett országépítés folytatását biztosítja a tervezet. Immár 12 éve hallgatom az országot egyszer már tönkretevő vagy éppen újra tönkretenni szándékozó ellenzék megalapozatlan, demagóg, képmutató kritikáit a jobboldali kormány éppen aktuális költségvetés-tervezetével kapcsolatban. Talán még emlékeznek, hogy a fentiekben említettem egy 10,3 milliárdos számot: csak 2018 óta ilyen értékben újítottunk fel több mint 75 kilométer alsórendű utat a választókerületemben. Tudják önök, hogy itt 2002 és 2010 között mire voltak képesek a baloldali kormányok? 7 kilométer és 500 millió forint a két szám, és a már említett területeken oktatás, egészségügy, munkahelyteremtés ennél sokkal rosszabb arányokról tudnék csak beszámolni. Azt hiszem, ez önmagáért beszél. [[14.10]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Hiszem, hogy a kormány által előterjesztett 2022-es költségvetés az ország újraindításához megfelelő alapként szolgál. A benne foglalt intézkedéseknek várhatóan a gyermekes családok, a magyar vállalkozások és a vidék Magyarországa lesznek a legnagyobb haszonélvezői, amit csak támogatni tudok. A gazdaság-újraindítási akcióterv mintegy 7300 milliárd forintos tervezett forrásának több mint a fele, azaz 3883 milliárd forint hazai forrás, 423 milliárd forint pedig adócsökkentés formájában segíti az emberek életét és a gazdaság újraindítását. Kérem, támogassák önök is a költségvetés elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönjük, és egyben tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. A következő felszólalónk Apáti István, képviselő úr, független. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Maradjunk abban, hogy azért ez a kampány megnyitásának vagy újranyitásának a költségvetése. Az előző felszólalásban is egy kiváló egyéni választókerületi kampánynyitó beszédet hallhattunk. A Mi Hazánk Mozgalom rendkívüli hiányosságának tartja ennek a költségvetés-tervezetnek a járványszolidaritási adó esélyének elvetését. Egyedüli pártként és egyedüli jobboldali ellenzéki pártként hónapok óta követeljük a járványszolidaritási adó bevezetését, hiszen kétségtelen tény, itt az előző felszólaló a gazdaság újranyitásáról is beszélt, azért lehet ilyen jelzőket használni, mert az elmúlt több mint egy évben pusztító világjárvány rendkívüli, előre nem tervezhető gazdasági nehézségeket okozott. Ugyanakkor, mint mindennek, ennek a rendkívüli helyzetnek is vanna haszonélvezői. A Mi Hazánk Mozgalom szerint a járvány legnagyobb haszonélvezői közé tartoznak azok a multinacionális techcégek, élükön a Google-lal vagy a Facebookkal, amelyek nemhogy megszenvedték, megsínylették az elmúlt legalább 14 hónapot, hanem elképesztő, nem extra, hanem extrém méretű profitra tettek szert. Tehetik ezt itt Magyarországon vagy adómentesen, vagy rendkívül csekély közteher befizetése mellett. Úgy gondoljuk, hogy az emberi nyomorúság, a szenvedés és sok ezer vagy sok tízezer magyar ember halála vámszedőinek is tekinthetjük ezeket a cégeket. Minden jogi, erkölcsi alap megvan arra, hogy ezt a Mi Hazánk Mozgalom által követelt járványszolidaritási adót kivessük. Ráadásul ezzel egyszerre tudjuk tehermentesíteni azokat, akik most aránytalanul nagy terhet cipelnek, és próbálunk kimenteni olyan hivatásrendeket, olyan vállalkozásokat, amelyek vagy már tönkrementek, vagy most a kezdődő újranyitás során szembesülnek azzal a helyzettel, különösen a turisztikai vagy a vendéglátó szektorról beszélek, hogy hiába próbálkoznak a túléléssel, már nincsenek munkavállalóik, mert elmentek más szektorba, más szférába, mert tartalékaik nem lévén el kellett helyezkedniük, és nem tudtak várni az újranyitásra, illetőleg a jelenlegi szűkösebb bevételek sem biztosítják a túlélésüket. Éppen ezért ezt az évi több száz milliárdos nagyságrendű járványszolidaritási adót, ennek a beépítését követeljük, nagyon fontos bevételi lába lehetne a költségvetésnek a Mi Hazánk Mozgalom szerint. Ugyanakkor értetlenül állunk a kínai egyetem megépítésének terve előtt, amelyet teljes kivetítésében, végösszegét tekintve 500-600 milliárd forintra becsülünk. Nem tartjuk időszerűnek, és semmiféleképpen nem tartjuk szükségesnek. Ennek a forrásnak különösen ezekben a nyomorúságos időkben sokkal jobb helye lenne máshol, ezeket a forrásokat sokkal hatékonyabban lehetne fölhasználni. Úgyhogy a fontossági sorrend megállapítása vagy felállítása, úgy látszik, hogy a budapesti dolgozószobákban vagy a sok esetben elvarázsolt kastélyként funkcionáló Parlament épületében nem megfelelően történt. Úgyhogy szíveskedjenek az ezzel kapcsolatos véleményüket vagy álláspontjukat újragondolni, mert ezzel egyébként a kormánypárti szavazóknak jelentős része nem ért egyet, tehát a saját szavazóik jelentős részével is szembemennek akkor, amikor a kínai egyetem létrehozását mindenáron, erőből keresztül akarják vinni. A teljesség igénye nélkül hadd említsek meg még néhány súlyos hiányosságot! Nem látja a Mi Hazánk Mozgalom a szociális szféra dolgozói helyzetének érdemi javítására irányuló szándékot. Jól tudjuk, hogy ők az elmúlt több mint egy évtized nagy vesztesei, hiszen hogyha megnézzük a bértáblát, akkor azt látjuk, hogy legjobb esetben talán egy nettó 214 ezer forint körüli fizetés a szociális szférát tekintve, az ottani munkaköri kötelességeket, az ottani stresszterhelést tekintve csekély mértékű, és különösen az elmúlt egy évben bekövetkezett élelmiszerár-robbanás, a létfenntartáshoz szükséges, ha úgy tetszik, hogy egy régebbi fogalmat használjak, a biológiai minimum megteremtéséhez szükséges források szempontjából sokkal nehezebb helyzetbe kerültek a magyar munkavállalók és a magyar családok. Méltatlan, hogy a szociális szféra dolgozói az egyik legnagyobb kárvallottjai ennek a helyzetnek, és annak, hogy igazából nincs megfelelő érdekérvényesítő képességük, nem képesek az akaratukat és a jogos igényeiket megfelelőképpen érvényesíteni. Mint ahogy a rendvédelmi dolgozók is igen nehéz helyzetben vannak, függetlenül attól, hogy ők kaptak az elmúlt években érdemi és szabad szemmel is jól látható béremelést vagy bérfejlesztést. De ha egy kicsit távolabb megyünk a Parlament épületétől vagy a belvárostól, vagy a belpesti és a belbudai kerületektől, és mondjuk, egy alapos tanulmányutat teszünk, mondjuk, a Jászságban, a keleti megyékben vagy akár a Dél-Dunántúlon, és beszélgetünk a hivatásos állomány tagjaival, akkor bizony azt látjuk, hogy az elmúlt 14 hónapban nem azért maradtak annyian a testületnél, mert annyira elégedettek az elmúlt időszak bérfejlesztéseivel meg a most beharangozott bérfejlesztésekkel ideértem, beleveszem ebbe az egyszeri, korábbi bruttó 500 ezer forintos juttatást is , hanem azért, mert a rendkívüli helyzetre való tekintettel egész egyszerűen nem szüntethetik meg a szolgálati viszonyukat, tisztelt képviselőtársaim. Tehát egyfajta kényszerből is maradnak rendőrök, nem feltétlenül hivatástudatból és meggyőződésből. Megjegyzem, hogy ez amellett, hogy a napi munkavégzés színvonalát rontja, és demoralizáló hatású, égető szükség lenne a rendőrségtől és más rendvédelmi szervektől való munkaerő-kiáramlás megállítására. Ennek csak és kizárólag költségvetési eszközei lehetnek vagy elsősorban költségvetési eszközei lehetnek. Örvendetes, hogy a 18-25 év közötti munkavállalók bérterhelése, ha minden igaz, ha közben nem történik valami változás, vagy nem üt be a villám, akkor mondjuk, 2022. január 1-jétől csökken. De nem látjuk a fiatal vállalkozók vagy a vállalkozóvá válás vagy a vállalkozók, különösen a mikrovállalkozók, a kis árbevételű mikrovállalkozók hosszú távú életben maradásának lehetőségét és a vállalkozóvá válás feltételeinek hosszú távú, mondjuk, az első 2-3 működési vagy gazdasági évben a köztehermentesség vagy a jelképes mértékű közteher megfizetésével elősegített vállalkozóvá válás feltételeinek biztosítását. Úgyhogy, a teljesség igénye nélkül, ezer sebből vérzik ez a költségvetési javaslat. Végül engedjék meg, hogy szűkebb hazámról, Szatmárról és a mátészalkai választókerületről is ejtsek néhány szót, és néhány korábbi ígéretet, köztük miniszterelnöki ígéretet is számonkérjek itt a Ház falai között. Tisztelt Képviselőtársaim! 2017. május 4-én, tehát valamivel több mint négy évvel ezelőtt Orbán Viktor miniszterelnök úr a csengeri járási tanuszoda átadásakor Csenger népe és a környék lakossága előtt megígérte, hogy az M49-es gyorsforgalmi elkerülő út mellett hamarosan börtön vagy büntetés-végrehajtási intézet is épül Csenger határában. Ennek röviden az az előzménye, hogy önök még a 2014-18-as ciklusban meghirdettek egy kilenc börtön építését előirányzó fejlesztési programot a heringpénzek kifizetésének megállítása, megakadályozása érdekében, a börtönbiznisz fékezése érdekében, ahol végül is egy külön iparág épült arra, hogy a börtönök túlzsúfoltsága miatti kártérítési perekben milliárdokat veszít a magyar állam. Csengerben egy ötszáz elítéltet befogadni képes fegyintézet építését tűzték ki célul, kilenc másik intézménnyel együtt. [[14.20]] Aztán később arról lehetett hallani nemhivatalosan, hogy már csak három fog épülni az országban, és nem kilenc, de még ebben is benne van Csenger, majd a következő állapot szerint már csak Csengerben tervezik a börtön megépítését ez az én kis szülővárosom szempontjából mindig örvendetes , és sokáig biztató jeleket lehetett tapasztalni. Most azonban újabb csend van a börtönépítés ügye körül, amely körülbelül 12 milliárdos nagyságrendet tesz ki, hogy konkrét számokról is beszéljek. Hozzáteszem, hogy nemcsak az ötszáz elítélt fogva tartása és ezzel a börtöntúlzsúfoltság országos szintű enyhítése a fontos, hanem az is, hogy az ország egyik leghátrányosabb helyzetű, legnehezebb helyzetben lévő járásában 250 munkahelyet lenne képes teremteni ez a fegyintézet. Legalább 80 ember korábban otthagyta a munkahelyét, hogy átképezze magát a bv különböző szakterületeire, aztán volt, aki életpályamodellként megkapta, hogy nem éppen a Csenger határában lévő Sopronkőhidára, a keleti határszélről a nyugati határszélre átmehet, és esetleg ott vállalhat munkát, ha bv-területen akar elhelyezkedni, mindezt azért, mert a beruházás folyamatosan csúszik. Nem látom ebben a költségvetési tervezetben biztosítva a Mátészalkai Kórház legalább jelenlegi ellátási színvonalát biztosító finanszírozási vagy pénzügyi jövőjét. Sajnos, tavaly ősszel felröppent a hír, hogy éppen a Covid miatt a szülészeti és nőgyógyászati részleget bezárják és átalakítják Covid-osztállyá, illetve más országok bezárása is szóba került. Szerencsére ez akkor megalapozatlannak bizonyult, vagy és ezt tartom valószínűnek a döntéshozók az utolsó pillanatban meggondolták magukat és visszakoztak. Nos, nemhogy az az alapelvárása az ország ezen állandóan háttérbe szorított térségének, mondjuk, a Nyugat-Dunántúlhoz vagy a fővároshoz képest hátrányos helyzetbe juttatott térségeinek, hogy legalább a mostani színvonalat tartsa meg, hanem alapvető fejlesztések, főleg eszközfejlesztések igazán ráférnének a Mátészalkai Kórházra is. Úgyhogy ezen nem taxatívan, hanem csak példálózó jelleggel felsorolt hibák és hiányosságok miatt a Mi Hazánk Mozgalom egészen biztosan nem fogja tudni támogatni ezt a benyújtott javaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Kettő percre felszólalási jogot adok Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Néhány régi bútordarab ne sértődjön meg érte, mint Nacsa képviselő úr, vagy jómagam, itt vagyunk, de kialakult az a kormánypárti szokás, hogy igyekeznek lesavazni az ellenzéki képviselők mondanivalóját, aztán kiszaladnak az ülésteremből, egyébként még közben szóvá is teszik, hogy mi miért nem vagyunk itt. Ezért igyekszem államtitkár úrra zúdítani azt, ami bántja a lelkem, és remélem, hogy majd egy közös terápiás beszélgetés végén feloldja azt a dilemmát, amivel nem tudunk elbánni, államtitkár úr. Azt látjuk, hogy önök az adócsökkentések, az újraindítás költségvetéséről beszélnek, eközben ha megvizsgálom a személyi jövedelemadó bevételi várakozás sorát, azt látom, hogy 149 milliárddal többet szeretnének a magyar emberektől adó formájában beszedni a következő évben. Ez ugyanakkor annak ellenére igaz, államtitkár úr, hogy a 25 év alattiak szja-mentessége 140 milliárdot „megspórol” ezen a területen. Ez összességében csak annyit jelenthet, hogy önök 289 milliárd forinttal több adót szeretnének beszedni a magyar emberektől, és nem látjuk sem azt a gazdasági bővülést, sem a foglalkoztatottak számának azt a bővülését, amely megalapozna egy ennyire brutális adótöbbletet, hozzáteszem, áfából is 400 milliárddal többet akarnak beszedni. Ha ilyen jól pörög önök szerint a gazdaság, miért nem csökkentik a 27 százalékos rekorder áfát akár az alapvető élelmiszereknél, akár a gyermeknevelési cikkeknél. De ha önök szerint ennyire jól megy minden, akkor kérem, támogassák azt az éppen benyújtásra kerülő jobbikos javaslatot, amelynek értelmében nem kozmetikáznánk azt, hogy a ki nem fizetett tartásdíj könnyebben juthasson el a jogosultakhoz, és a gyermekek nevelésénél hasznosulhasson, hanem Magyarország, ha elmarad egy tartásdíj, a teljes összeget megelőlegezi, biztosítja annak a családnak és a gyermeknek a jólétét, és utána majd az állam próbálja meg behajtani attól, aki nem fizetett, de a gyermekvédelmi szempont kell, hogy az első legyen. Mi ehhez ragaszkodunk, és elvárjuk az önök álláspontjának az artikulálását ebben a kérdésben. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Szintén kettő percre szót adok Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A régi „bútordarab”-ot is felírom az irányomba a Jobbiktól érkező jelzők közé [[Z. Kárpát Dániel: Ez pozitív volt!]] , van már sok, úgyhogy teljesen rendben van. Képviselő úr, remélem, hogy akkor jelzi majd az ön szövetségeseinek is ezt a kirohanást és a vita nem megvárását, hiszen én reagálni akartam Tordai Bencére vagy éppen Keresztes László Lórántra, hogy ne említsem alelnök urat, mert ő vezeti az ülést, úgyhogy őt nem merném említeni ebben a sorban. Keresztes képviselő úr azt mondta, hogy reális jövőkép és reális helyzetértékelés szerint kell megalapozni a költségvetést. Pontosan erről van szó! Már az IMF is javította idén először, már egyszer, pedig öt hónap telt el, a magyarországi gazdasági előrejelzéseket. Z. Kárpát Dánielnek mondanám, hogy látom én a Jobbik erőlködését ezzel, hogy több adót akar beszedni a kormány, és akkor ezt úgy próbálják beállítani, mintha az embereket sarcolná a kormány. Itt nem tud mutatni egyetlenegy tételt, ahol adónövekedésről lenne szó. Itt arról van szó, hogy több ember tud munkába állni, a gazdaság tud növekedni, a beruházások el tudnak indulni, a fogyasztás tud nőni azért, mert jobb gazdasági helyzetbe tudunk kerülni már idén is, és jövőre pedig pláne. Nézze meg a kormánytól független és velünk abszolút nem elfogult nemzetközi szervezetek előrejelzését! Az egyetemekkel kapcsolatban mondott Keresztes képviselő úr egypár mondatot, hogy az 1500 milliárdos fejlesztés miért nem EU-s forrásból valósul meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt önöknek köszönhetjük. Ezt önök megfúrták. Addig jártak az Európai Bizottság nyakára, hogy ne engedje meg az Európai Bizottság, hogy az egyetemekre költhessünk a Helyreállítási Alapból, ezért fogunk egyébként hazai forrásból erre költeni. Szeretném a figyelmükbe ajánlani azt, hogy a jövő évi költségvetésben 138 milliárd forintot kell költenünk az autópályák, az önök által rossz PPP-konstrukcióban megépített autópályák fenntartási költségeire. Mire lehetne elkölteni azt a 138 milliárd forintot az emberek érdekében, hogy ha nem az önök által rablószerződésekkel kihordott PPP-szerződéseken keresztül kellene még most is, 2022-ben 138 milliárd forintot költeni? Szerintem ez szégyen!
A következő felszólalónk Gyopáros Alpár, a Fidesz képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Vidékfejlesztési szempontból szeretnék hozzászólni a ’22-es költségvetés tárgyalásához, ugyanis a költségvetés-tervezet, meggyőződésem, legalábbis véleményem szerint továbbra is kellően kiemelt figyelmet fordít a hazai vidék fejlesztésére, merthogy mi valóban megbecsüljük a vidéki emberek szorgalmát. Tiszteljük őket, ezért továbbra is célunk, hogy a vidéki életminőség legalább olyan színvonalat képviseljen, mint a nagyvárosi. Mi továbbra is hiszünk a magyar vidékben, és baloldali képviselőtársainkkal ellentétben nem tudatlannak, hanem értékesnek tartjuk a vidékről érkező véleményeket. A korábbi baloldali kormányokkal ellentétben nem elveszünk, hanem adunk a magyar vidéknek, úgy, ahogy ezt tettük az elmúlt években is a különböző programokon keresztül. Éppen ezért 2022-ben is kiemelt figyelmet fordít majd a költségvetés a „Modern városok” program és a „Magyar falu” program fejlesztéseire is. A két program a magyar lakosság kétharmadát közvetlenül is érinti, miközben közvetve szinte minden honfitársunk életére hatással van. A 23 megyei jogú város esetében megfogalmazott célkitűzés, azaz hogy gyorsforgalmi kapcsolattal rendelkezzenek a települések, kézzelfogható közelségbe került, 2000 milliárd forint szolgálja a nagy útfejlesztéseket a programon belül, amelyeknek köszönhetően az ország szinte minden régiójában zajlanak a fejlesztések. 2022-ben még több forrást biztosítunk a nagyvárosok regionális központi szerepeinek erősítésére és az általuk megfogalmazott fejlesztések megvalósítására. Kiemelném, hogy a 4000 milliárd forintos költségvetési „Modern városok” program forrásainak kétharmad része hazai költségvetési forrás. Ez Magyarország Kormányának és a költségvetésnek a támogatása a megyei jogú városaink és azok lakói, illetve a városok közvetlen vonzáskörzetében élő honfitársaink számára. A „Modern városok” program keretében 270, a városok által megfogalmazott célt, talán nem túlzás azt mondani, hogy álmot teljesít a kormány, amikor további, közel 2000 milliárd forint értékben valósít meg nagyon különböző, de fontos helyi fejlesztéseket a nagyvárosokban. A projektek legnagyobb része elindult, vagy legalább tervezési szakaszban van, előkészítési szakaszban van, közben pedig több mint száz programelem már be is fejeződött. Új uszodák, ipari parkok, felújított színházak, megújult közösségi terek, állatkertek, sportcsarnokok, kórházfejlesztések és megszépült múzeumok hirdetik többek között a „Modern városok” program sikerességét és létjogosultságát. Tisztelt Képviselőtársaim! Jövőre sem állunk meg, legalábbis az eddigiekhez hasonló nagyságrendben folytatni fogjuk a városok, nagyvárosok támogatását. A 2022-es költségvetés-tervezetben minden egyéb híreszteléssel ellentétben 266 milliárd forintot meghaladó összegben szerepelnek támogatási célok, amelyek a Modern városok program egyes feladatainak megvalósítását szolgálják. [[14.30]] Szerte az országban állnak már a daruk, és jövőre is állni fognak, járnak majd az úthengerek, emelkednek ki a földből a régiós központi szerepeket erősítő különböző beruházások, és újulnak meg intézmények és épületek. Tényleg csak néhány példa arra a teljesség igénye nélkül, hogy mi mindent szolgál majd a jövő évi több mint 266 milliárd forintos büdzsé: országos útfejlesztés Kecskemét, Nagykanizsa, Pécs, Sopron, Szeged, Szombathely és Zalaegerszeg térségében; vasútfejlesztés Szolnoknál; egyéb közlekedésfejlesztés Debrecennél és Nyíregyházánál; és egyéb, helyi szinten fontos projektek, nem közlekedési típusú projektek: Békéscsabán a felsőoktatási, Szeged, Zalaegerszeg, Szombathely, Nagykanizsa sportéletében, Szekszárd oktatásában és kulturális életében, Zalaegerszeg és Győr turisztikai vonzerejének erősítésében, Székesfehérvár egészségügyi ellátásának bővítésében, vagy éppen Veszprém és Nyíregyháza állatkertjének fejlesztésében. Hangsúlyozom, példálózó jellegű volt a felsorolás. Ebből is látszik, hogy nincs különbség ellenzéki és kormánypárti városok között. A program helyi sikerének az egyetlen kulcsa az, hogy a városvezetés tegye a dolgát, és ha a városvezetés teszi a dolgát, akkor a kormány támogatja ezeknek a projekteknek az előrehaladását. Azt hiszem, hogy valamennyi megyei jogú váro-sunk számára összességében történelmi léptékű lehetőséget jelent a „Modern városok” program, mert ilyen beruházásokat nyilvánvalóan önerőből nem tudnának megvalósítani az önkormányzatok, és éppen ezért én nagyon köszönöm a partnerséget a városaink többségének, és 2022-re is jó és eredményes munkát kívánok mindannyiunknak. Tisztelt Képviselőtársaim! Soha nem látott lehetőséget és új jövőképet kaptak a falvaink is akkor, amikor a miniszterelnök úr 2018-ban bejelentette a „Magyar falu” program indulását; és azóta pedig a falvaink szerte az országban megújulásnak indultak, megállt a népességfogyás, és megközelítőleg ezer településen gyarapodni is kezdett a lakosságszám kevesebb mint két év alatt. A „Magyar falu” program azért ilyen erős és azért ilyen sikeres, mert ahogy mondani szoktuk, a „Magyar falu” programot maguk a falvak írták, ők, azaz elsősorban természetesen a falusi elöljárók, a különböző falusi civil szervezetek, egyesületek és alapítványok, egyházfiak, vagyis maga a falu népe mondta meg, hogy mi mindenre van szüksége, milyen fejlesztésekre van szüksége az adott településen, és ezért nem lehet véletlen, hogy a hazai ötezer lélekszám alatti települések, azaz a „Magyar falu” célcsoportjába tartozó települések körébe tartozó települések 98 százaléka már valamilyen kapcsolódási pontot megtalált, legalább egyet a „Magyar falu” programhoz. Összességében több mint 600 milliárd forint támogatást fizettünk, illetve fizetünk ki 2019-2021-ben a „Magyar falu” program keretén belül, amelyből falusi családok, falusi önkormányzatok, egyházközségek, iskolafenntartók, civil szervezetek és az idei évben pedig már falusi kisvállalkozások és boltosok is részesülhetnek. Csak egy-két makroszám a program eredményéből: több mint 12 ezer nyertes pályázaton keresztül 130 milliárd forint kifizetett támogatás az önkormányzati pályázati rendszerben, úgy, hogy itt csak a 2019-2020-as számokkal számolunk, az idei számokat még nem is számoltuk hozzá; százmilliárd forintot meghaladó falusi CSOK-támogatás, ebből 20 ezer család költözött új otthonba, vagy újította meg meglévő otthonát; több mint 3 ezer kilométer megújuló alsóbbrendű útszakasz; lelkes, a faluért tenni akaró civil szervezetek, újranyitó kisboltok nagyon-nagyon sokáig sorolhatnám. És szívesen megosztanám azt a tengernyi személyes történetet is, amelyek a „Magyar falu” programhoz kapcsolódó visszajelzésekből állnak rendelkezésünkre, idő híján csak egy-két örömteli történetről hadd számoljak be. Például a „Magyar falu” programon keresztül beszerzett kisbuszok szállítják a falu lakóit az oltópontokra a vírushelyzet idején. Leégett a művelődési ház, a „Magyar falu” program pályázata segítségével azonnal neki lehetett állni a művelődési ház felújításának. Üresen álló, elhagyott lakóingatlanok közösségi hasznosítással; falvak tisztaságát garantáló új gépek hadrendbe állítása; megújult óvodaudvarokon játszó gyerekek mosolya. Méltó körülmények között gyógyuló falusi emberek sok-sok személyes története, vagy éppen sok évtizede, akár 50-60 éve várt útfejlesztések. Ilyenekkel van tele a „Magyar falu” program az elmúlt két és fél év fényképalbumában. Az ország minden pontjáról, valóban minden pontjáról számtalan pozitív történet érkezik, és nagyon sok pozitív visszhang, jó javaslat és támogatás. Itt tartunk most az idei év eredményei nélkül, és jövőre pedig tovább tud erősödni a program. De van is bőven mit tennünk, hiszen azért mégiscsak évtizedek elhanyagoltságát a baloldali kormányok hadd mondjam, mert valóban így van vidékromboló tevékenységét nyilvánvalóan nem lehet egyik évről a másikra helyrehozni. Ezért a kormány 2022-ben a „Magyar falu” programot ismét támogatja, kiemelten támogatja, hasonló nagyságrendben, ahogy eddig tette. Lesznek újra pályázatok, lesz falusi CSOK, lesz útfelújítás, lesznek civil támogatások, és hogy csak egy példát mondjak: az általam rendkívül fontosnak tartott falugondnoki szolgálatok normatívája is a jövő évben tovább emelkedik, ahogy az elmúlt években is folyamatosan emelkedett. A falusi CSOK támogatási rendszere ráadásul felülről nyitott, azaz amennyi igény érkezik legalább jövő év júniusáig, annyival támogatni fogja majd a kormány a vidéken otthont teremtő családokat. A pályázatokra az ideihez hasonló forráskeret, közel 70-75 milliárd forint áll majd rendelkezésre. A falusi útalap keretében, ahogy már említettem, hamarosan el fogjuk érni, hogy 3 ezer kilométernyi hosszon megújul az alsóbbrendű úthálózat. A következő évben itt lépünk egy nagyságrendet, és minden remény megvan arra, hogy további 1500 kilométer megújítása elkezdődhessen a jövő évben, vagy akár be is fejeződhessen még a jövő évben. Így elmondhatjuk, hogy ismét jelentős források jutnak majd a biztonságos közlekedést, ingázást elősegítő útfejlesztésekre. Tisztelt Képviselőtársaim! Summa summarum, aki belelát a magyar vidék mindennapjaiba, vidéken él, vagy érdeklődik a vidéki emberek véleménye iránt, ő pontosan tudja, hogy mit jelent a „Magyar falu” program a kistelepüléseknek, ezért nem is ragozom tovább. Azt azonban érdemes leszögezni, hogy aki lenézi a vidéket, azt nyilvánvalóan nem érdekli, hogy mi történik vidéken, ezért dobálózik könnyen azzal, hogy a magyar vidék hanyatlik. A magyar vidék, a magyar falu ezzel szemben szerencsére a reneszánszát éli, és ha a jelenlegi kormányon múlik a jövőben, akkor ez így is lesz a távolabbi jövőben is. Bizonyítja ezt pontosan a 2022. évi költségvetés-tervezet és az ehhez kapcsolódó hosszú távú vidéképítő koncepció, amellyel a következő évekre vonatkozóan a magyar kormány rendelkezik. Köszönöm a kormány támogatását a két program megvalósításához és a vidéki emberek folyamatos támogatásához. Köszönöm vidéken élő honfitársaimnak a rengeteg jó javaslatot és a megvalósításban mutatkozó szorgalmat is. Köszönöm egyúttal a szaktárcák közreműködését a programok tekintetében, és a jövő évre is mindannyiuknak jó munkát kívánok. Feladat és forrás szerencsére lesz bőven. Természetesen mindezek fényében is a költségvetés-tervezet elfogadását javaslom az Országgyűlésnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2022. évi költségvetés kapcsán tett vezérszónoki felszólalásomban már minősítettem a 2022. évi központi büdzsét. Ezúttal ebben a felszólalásomban Somogy megye 4. számú, Siófok központú választókerülethez benyújtott módosító indítványaimról, a balatoni rehabilitációval kapcsolatos és a Mohosz és a horgásztársadalom megsegítése érdekében benyújtott módosító indítványaimról szeretnék beszélni. Gyopáros Alpár képviselő úr megszólalása után azért szembesíteném a magyar valósággal, hogy milyen állapotban vannak az utak ott, vidéken, a vidék Magyarországán. Mert ha valaki elmegy ezekre a településekre, nem azt mondom, hogy a Balaton-parti településeken kell kezdeni ezt a kutakodást, hanem egy kicsit távolabb kell menni a Balatontól, mondjuk, Tab és térsége környékén, ott vannak olyan utak, amelyek egész egyszerűen járhatatlanok. Ezért döntöttem úgy, hogy egységesen mind a 71 településre minden lakosnak egy átalányszempont alapján egy útfelújításra és járdafelújításra, tehát egy infrastrukturális fejlesztésre adok be módosító indítványt. Egy jelképes számot választottam ennek az átalánynak, 28 500 forintot. Önök ugyanis hosszú évek óta nem emelik meg a minimálnyugdíj összegét, úgy gondolják, hogy ez a 28 500 forint elegendő ahhoz, hogy valaki ebből megéljen. De akkor egyrészt lehetne ezt a 28 500 forintot felemelni, amire teszünk ellenzéki módosító indítványt, hiszen azért mégiscsak tarthatatlan, hogy embereknek tényleg ennyi jut egy hónapban, másrészt, ha már 28 500 forint, és önök ehhez a számhoz ragaszkodnak, akkor 71 település közel 81 ezer lakosának 2,3 milliárd forintnyi útfelújítási program, én azt gondolom, hogy nem túlzó. Igenis, el lehet menni, és meg lehet nézni ezeket az utakat. Én nem mondom azt, hogy nem történtek útfelújítások az elmúlt években, történtek, de még mindig van mit tenni, és nekünk, azt gondolom, az a felelősségünk és az a feladatunk, hogy ehhez a forrást biztosítsuk. A 2022. évi költségvetés, mint ahogy itt meghallgattuk Varga Mihály miniszter úrtól, egészen egyszerűen fantasztikus lesz, hiszen minden rózsaszín és minden szép, de a magyar rögvalóság az, hogy igenis szüksége van a településeknek forrásra, már csak azért is, mert önök elvonták a gépjárműadót, 2022-re éppen 90,5 milliárd forint az, ami a központi költségvetés bevételét képezi, holott ennek egy része képezhetné az önkormányzatok bevételét is. [[14.40]] Ugyanis ha visszagondolunk rá: hosszú évekkel ezelőtt a gépjárműadót pontosan azért hozták be és azért maradt a településeknél, mert az utakat, a települések közúthálózatának felújítását vagy az útburkolati jelek festését ezekből a bevételekből fedezték. Ezeket elvonták az önkormányzatoktól, mert önök úgy gondolták, hogy majd elosztják ezeket az összegeket, és pályázatokon vagy a „Magyar falu” programon keresztül, meg akárhogy is nevezhetjük ezeket a programokat, majd visszajuttatják az önkormányzatoknak. Hát, látjuk az önök elmúlt évekbeli politikáját, amivel büntetik az ellenzéki vezetésű településeket. Tehát amikor gépjárműadóról beszélünk, akkor én azt gondolom, hogy ezt vissza kell adni a településeknek. Erre is nyújtottunk be költségvetési módosító indítványt. S ha már az utak karbantartásánál tartunk: a helyi viszonyokat ismerve, mint volt siófoki alpolgármester a lakosokkal folyamatosan beszélgetve, és dr. Lengyel Róbert polgármester úrral is előzetesen egyeztetve a választókerület központjához, Siófokhoz külön módosító indítványokat is nyújtottam be. Mert az egészen elképesztő, hogy ma, 2021-ben egy Balaton-parti városnak egy teljes városrésze szennyvízcsatorna-hálózat nélkül van közvetlenül a Balaton partján. Az önkormányzatnak nincs saját forrása arra, hogy ezt megtegye, és azt sem lehet elvárni az ott élőktől, hogy ezt a szennyvízberuházást saját maguknak elvégezzék. Ez az egyik legnagyobb tétel a Siófokot érintő beruházások kapcsán, de azt gondolom, hogy az egyik legfontosabb, hiszen ez a terület, a sóstói városrész közvetlenül ott van a Balaton partján, ahol, mint mondtam, nincs szennyvízcsatorna-hálózat. Én elhiszem, hogy önök onnan nagyon kevés szavazatot tudnak szerezni, mert az ottaniak nagy része nyaralóingatlan-tulajdonos, de mégsem lehet egy egész városrészt szennyvízcsatorna-hálózat nélkül hagyni úgy, hogy a talajon keresztül a Balatonba folyik-folyhat a szennyvíz ugyanis az emésztőgödrök már nagyon régen készültek, és alkalmasak lehetnek arra, hogy ezek az átfolyások megtörténjenek , és közvetetten szennyezik a Balatont. Amikor a szennyvízcsatorna-hálózat beruházásához kérünk plusz központi forrást egyébként nem először , hogy el tudjon készülni, akkor önök felteszik a kezüket és nem szólnak semmit, mélyen hallgatnak. Pedig nem hallgatni kellene, hanem cselekedni. S most itt van a lehetőség, hogy cselekedjünk. A költségvetési módosító indítványaim ellenlába hiszen minden esetben kell ellenlábat megjelölni ezúttal a Budapest-Belgrád soha meg nem térülő kínai hitelből tervezett beruházás. A Budapest-Belgrád vasútvonal keretéből vettem el, mert úgy gondolom, hogy a magyar embereknek arra nincs szüksége. Arra viszont szüksége van a 71 településnek, és azon belül az előző példánál maradva Siófoknak, hogy elkészüljön végre ez a szennyvízcsatorna-beruházás. De ne csak erről beszéljünk! Szükség van arra, hogy egy óvodafejlesztési program kiegészítéséhez is biztosítsanak forrást, mert az mégsem járja, hogy elvesznek az önkormányzatoktól forrásokat, még a szolidaritási hozzájárulás kiadóztatása is folyik az önkormányzatok ellen hiszen ebből is összességében 130 milliárd forintot elvesznek az önkormányzatoktól , és a saját források olyan szinten lecsökkentek, hogy a települések most már nem tudnak az intézményeikre annyi forrást költeni, mint amennyire szükség lenne. De ugyanez van a Kálmán Imre Művelődési Központtal is. Évek óta folyik egy komplex beruházásfejlesztés ebben az intézményben, hogy XXI. századi körülmények között biztosítsunk a siófokiaknak, a környéken élőknek és a nyáron ott-tartózkodóknak minőségi kulturális programot, de ehhez egész egyszerűen elavult az épület. Ha nincs forrás, akkor nem tudnak beruházni. Azért nyújtottam be ezt a módosító indítványt is Siófok vonatkozásában, hogy végre egyszer történjen valami olyan fejlesztés is központi forrásból, amire a siófokiaknak valóban szükségük van. A másik módosító indítvány pedig a Balaton rehabilitációjával kapcsolatos. A vita korábbi szakaszában már elmondtam, hogy Rig Lajos és Steinmetz Ádám képviselőtársaimmal közösen benyújtottunk egy 19,1 milliárd forintos költségvetési módosító indítványt a Balaton rehabilitációja érdekében. Tudjuk, hogy önök biztosítanak forrásokat a Balatonnál, csak éppen nem arra, amire feltétlenül kellene, és azt sem vitatjuk el, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökségnél van lehetőség pályázni turisztikai fejlesztésekre és egyéb beruházásokra. De ez egy másik lapra tartozik, azt pedig külön zárójelben szeretném megjegyezni, hogy ezeknek a forrásoknak a jelentős része egy bizonyos körhöz kapcsolódik, kormányközeli oligarchákhoz, kormányközeli emberekhez. A Balaton rehabilitációjára nem lehet tovább várni! Már a Balatoni Limnológiai Intézet vezetője is elmondta, hogy be kell húzni a kéziféket, mert olyan szintűek az építkezések a Balaton partján, hogy már nemcsak a kisajátítás és a kizsákmányolás miatt kell aggódnunk, hanem azért is, mert egész egyszerűen tönkremegy a Balaton, és már nem fogja tudni azokat az ökológiai értékeket és természeti értékeket fenntartani, amik a Balatonhoz, a közös nemzeti kincsünkhöz hozzátartoznak. Tehát amikor azt mondjuk, hogy 19,1 milliárd forintot adjanak arra, hogy a Balaton rehabilitációja meg tudjon kezdődni, akkor tisztában vagyunk vele, hogy ez egy nagyon-nagyon csekély összeg, amit rá kellene fordítani, hogy a Balaton ökológiáját megőrizzük. 15 óra 50 percig, tehát még egy órán keresztül lehetősége van az öt kormánypárti képviselőnek is csatlakozni ehhez a kezdeményezéshez, hiszen, ahogy mondtam, szeretnénk, ha ez közös ügyünk lenne, hiszen a Balaton mindenkié, ez mindenkinek fontos kell, hogy legyen. Tehát még egy órája van annak az öt kormánypárti képviselőnek, hogy csatlakozzon a kezdeményezéshez, és a módosító indítvány benyújtásakor álljanak ki a Balaton mellett, a Balaton megmentése mellett, mert csak így tudunk közösen lépéseket előre tenni. A harmadik nagy csomag, amiről beszélni szeretnék, az szintén az elmúlt időszak egy nagy port kavart intézkedése az éjszakai horgászattal kapcsolatosan. Ami itt az elmúlt hónapokban ment, az egész egyszerűen minősíthetetlen. Én egyeztettem a Mohosz elnökségével, és nagyon örülök annak, hogy van a Balaton ökológiájáért felelős megbízott Szári Zsolt személyében, és nagyon remélem, hogy a beszélgetésünk így még szakmaibb tud majd lenni. Szűcs Lajos úrral, a Költségvetési bizottság alelnökével és a Mohosz elnökével is beszélgettem arról, hogy valamilyen kompenzációt kellene nyújtani a horgászoknak, ha már az elmúlt időszakban jó pár hónapon keresztül nem tudtak éjszaka horgászni a kijárási tilalom miatt. A kijárási tilalom miatt nem tudtak horgászni, viszont a vadászok kint ülhettek a lesen. Jogos a horgásztársadalom felháborodása és az igénye arra, hogy a november-májusi időszakra valamilyen kompenzációt kapjanak. Én kiszámoltam és úgy gondolom, hogy 2 milliárd forint ez az összeg. Akik ezen időszak alatt amelyet, ismétlem, vis maior időszaknak tekintünk éves területi horgászengedéllyel rendelkeztek, azoknak majd a 2022-es területi horgászengedélyek árából 10 százalékos kedvezményt biztosítsanak. A Mohosznál nagyon sok a feladat én szakmailag abszolút alátámasztottnak látom a költségvetést a Mohosznál , és ha már ilyen sok a feladat, és kell is hozzá költségvetés, akkor ezt a központi költségvetésből pótoljuk, a horgászok pedig kapják meg ezt a 10 százalékos kedvezményt. Ez az egyetlen olyan tétel, amelyet nem a Budapest-Belgrád vasútvonalból, hanem a kormányzati konzultációból és kommunikációból vettem el. Úgy gondolom, hogy ennek a 2 milliárd forintnak sokkal jobb helye van a horgászoknál, hiszen ez egy olyan tevékenység, amely különösen a pandémia után a lelki egyensúlyt is biztosítja, nem mellesleg pedig jó időtöltés sok ezer, mintegy 700 ezer horgásznak. Bízom benne, hogy a költségvetés kapcsán elmondott vezérszónoki felszólalásom alapján a 2022-es költségvetést módosítani fogják ezekkel az indítványokkal. A bizottsági szakaszban is majd külön fogom ismertetni az álláspontjaimat. Tehát a Balaton mindenkié, Somogy 4. választókerület 71 települése vár 2,3 milliárdos útfelújítási programra, a Mohosznál pedig 2 milliárd forintra. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője. Parancsoljon! [[14.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebből a kicsit kampányízű üzemmódból én visszaváltanék a költségvetés vitájára, egész pontosan a Külügyminisztérium fejezetére. Emlékezhetünk arra, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium az elsők között vállalt szerepet a gazdaság újraindításában. A KKM tavaly ilyenkor már a megváltozott körülményekhez alakított exporttámogatási és beruházásösztönzési program végrehajtója volt, aminek részeként kedvezményes hitellehetőséget biztosított magyar cégeknek beruházásokhoz, és 0,1 százalékos hitelt nyújtott kisvállalkozásoknak. Hatalmas siker volt a nagyvállalati beruházástámogatási program is, amelynek keretében mintegy 800 vállalat nyújtott be támogatási igényt összesen közel 380 milliárd forint értékben, amiből a kormány 150 milliárdnyi támogatást biztosított. A gazdaság újraindításában és a foglalkoztatottság megőrzésében a beruházásösztönzés és az exportfejlesztés természetesen továbbra is kiemelt jelentőséggel bír. A működőtőke-beáramlás szempontjából meghatározó, nemzetgazdasági jelentőségű nagyberuházások Magyarországon történő megvalósításának elősegítése, a munkahelyteremtés ösztönzése a kormány külgazdasági politikájának egyik sarokköve. Ennek megfelelően beruházásösztönzésre jövőre is az ideivel megegyező összeg, azaz 80 milliárd forint áll rendelkezésre. Prioritás a magas hozzáadott értékű munkahelyeket létrehozó, a technológiatranszferhez hozzájáruló és ezáltal a magyar nemzetgazdaság fejlődését nagyban elősegítő beruházások Magyarországra vonzása. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az ilyen típusú beruházások között évről évre nő Ázsia súlya, azon belül is mindenekelőtt Koreáé, Japáné, Kínáé és Indiáé. A külgazdaság másik fontos kulcseleme a magyar vállalkozások külföldi tevékenységének segítése és támogatása. Ezt a célt szolgálja az úgynevezett kötött segélyhitelezés, melyre a tárca az ideivel megegyező módon jövőre is 12 milliárd forintot irányoz elő. Ennek a tőkének a meghatározó része három országba, Laoszba, Vietnámba és Mongóliába kerül kihelyezésre. A Külügyi bizottság alelnökeként engedjék meg nekem, hogy a továbbiakban valamivel részletesebben áttekintsem a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetését. Azt láthatjuk, hogy a válság ellenére semmilyen területen sem tapasztalható számottevő csökkenés, sőt az Információs Hivatal költségvetése 25 százalékkal, 4,4 milliárd forinttal nő, a külképviseleteken beruházásokra elkülönített összeg pedig jövőre közel 20 százalékkal, mintegy 3,7 millliárd forinttal haladja meg az ideit. Jó hír az is, hogy a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogramra rendelkezésre álló összeg is 18 százalékkal, vagyis 6 milliárd forinttal nő. Ez a forrása a tavaly útjára indult Magyar Diplomáciai Akadémia finanszírozásának is. A Stipendium Hungaricum továbbra is jelentős szerepet játszik a magyar nyelv és kultúra terjesztésében, a küldő államok hosszú távú megerősítésében. Amellett, hogy helyi és országos szintű gazdaságélénkítő hatással is bír, szintén fontos szerepe van a vidéki egyetemek és térségük fejlesztésében és felzárkóztatásában. A 2021-22-es tanévre jelentkezők száma nem kevesebb mint 39 százalékkal, hajszál híján 50 ezer főre nőtt. A 79 nemzetközi partnerrel rendelkező programban a 2021-22-es tanévben 29 intézmény vesz részt összesen 862 különböző képzéssel, amelyeken immár 10 803 külföldi diák tanul. Kapcsolódik hozzá a Diaszpóra felsőoktatási ösztöndíjprogram, amelynek keretében a magyar állam a diaszpórában élő, magyar gyökerekkel rendelkező fiatalok magyarországi felsőfokú tanulmányait támogatja, összhangban hazánk nemzetpolitikai célkitűzéseivel. A szomszédos országokban élő magyarság szülőföldön történő boldogulását a tárca többek között célzott gazdaság- és infrastruktúra-fejlesztési programokkal, átfogó gazdaságfejlesztési programrendszerrel segíti. Ennek része többek között, hogy magyarországi vállalkozások határon átnyúló beruházásai, határon átnyúló fejlesztései révén helyreállítja és fejleszti az egykor létező közlekedési kapcsolatokat, összekapcsol történelmileg és funkcionálisan összetartozó térségeket. Mindez növeli a határ menti régiók versenyképességét, elősegíti a fejlesztések fenntarthatóságát, növeli a közszolgáltatások elérhetőségét és a magyarlakta területek gazdasági megtartóerejét. Fontos aláhúzni, hogy a források semmilyen területen nem szűkültek. Kulturális diplomáciai projektekre, mint amilyen például a Gül Baba Türbéje Alapítvány támogatása, jövőre is ugyanannyi pénz jut, mint az idén. 2021-ben egyszerű feladatként jelentkezett a budapesti fenntarthatósági expó megrendezése. Ha ezt leszámítjuk, a minisztérium központi igazgatási feladataira jövőre is lényegében ugyanannyi forrás, azaz 17 milliárd forint jut. Az viszont igaz, hogy jövőre az ideinél 2,9 milliárd forinttal kevesebb hozzájárulást kell fizetnünk az Európai Unió által működtetett Európai Fejlesztési Alapba, ezt az összeget tehát meg tudjuk spórolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Három jelentős új elem is szerepel a külügyi költségvetésben, amelyekről szeretnék külön is szólni. Nagyon fontosnak tartom a Brexit Alkalmazkodási Tartalék nevű alap létrehozását, aminek célja az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében hátrányba került gazdasági szektorok, illetve szereplők támogatása mintegy 4 milliárd forint összegben. Egy másik újdonság a magyar-indonéz tőkealap, ami az Indonéziában végrehajtásra kerülő infrastrukturális nagyprojektek megvalósításához szükséges tőkebefektetések fedezetét biztosítja. A tőkealapba történő befizetés összege közel 30 milliárd forint. [[Folytatás 200/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. május 20. csütörtök 200/2. szám Országgyűlési Napló Végezetül kiemelném, hogy a kormány az űripart a jövő iparágai közé sorolja, és ennek megfelelően hangsúlyosan kezeli a hazai fejlesztését. Az Európai Űrügynökséghez kapcsolódó szakmai feladatok ellátására, a bilaterális és multilaterális kapcsolatokból fakadó űrtechnológiai fejlesztések, programok, projektek, feladatok megvalósítására a költségvetés komoly összeget, 6,7 milliárd forintot irányoz elő. Az, hogy az ellenzéki oldalon ez rendszeresen fanyalgás és gúnyolódás tárgya, csak megerősíti, hogy a baloldal le van maradva a kor kihívásaitól, és még ezen a területen is alkalmatlan a nemzeti érdek felismerésére. Jómagam soha nem adom fel a reményt, így bízom abban, hogy előbb-utóbb ők is meghallják az idők szavát, és a „merjünk kicsik lenni” külpolitikai Kovács-doktrínát végre maguk mögött hagyják. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Mindezeket összefoglalva megállapítható, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium továbbra is aktívan hozzájárul a koronavírus-járvány okozta válság kezeléséhez, Magyarország újraindításához, és felkészült arra, hogy megbirkózzon a koronavírus utáni új világ új kihívásaival. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. A következő hozzászólónk az Országgyűlés alelnöke, Hiller István, az MSZP képviselője. Parancsoljon! [[15.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony, Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársak! Egy költségvetés egy kormány karakterének legfontosabb bizonyítéka és mutatója. Az, hogy egy kormány, egy kormányzat milyen célokra mennyit szán, hogyan csoportosít, mögötte milyen elképzeléssorozat van, egy felhatalmazással bíró kormány legfőbb bizonyítéka arra, hogy hogyan gondolkodik az országáról, hogyan kívánja a kormányzat egészét elhelyezni az ország további sorsában, hogyan kívánja az országot az Európai Unión belül, általában a nemzetközi térben kezelni. Ezért kérem, engedjék meg, hogy néhány olyan dologra hívjam fel a figyelmet, ami túlmutat egyes számokon, sorokon, mégpedig beszéljünk arról a koncepcióról, amelyet ez az önök által beterjesztett költségvetés képvisel, nézzük meg, hogy miben van egyezség és miben van különbség. Azt is szeretném kérni, egyben javasolni, hogy sajátos okoknál fogva ezt tegyük meg az ország egyik legnagyobb és legtöbb embert érintő társadalmi alrendszerében, az oktatás, a kultúra kérdéskörében, de úgy gondolkodjunk oktatásról, kultúráról a költségvetés tükrében, hogy ez túlmutat azokon a számokon, amelyeket önmagában a jelenleg beterjesztett jövő évi költségvetés mutat. Miért mondom ezt, mi ad felhatalmazást arra, hogy ezt a kiemelést, más tekintetben összehasonlítást megtegyem? Egész egyszerűen az a kronológiai adottság, hogy bár a jövő évi költségvetést tárgyaljuk, de értelemszerűen ezt 2021-ben tesszük, éppen amikor tíz éve annak, hogy önök a magyar oktatásügy egészét három törvényben beterjesztették és elfogadták. Ezek közül most kettőt kívánnék részletesen, az idő tükrében bemutatni, az önök által nemzeti köznevelésinek, illetve nemzeti felsőoktatásinak nevezett törvényt. Ennek tíz éve. Érdemes a költségvetések és érdemes az eredményesség tekintetében megnézni, igazuk volte azoknak, akik azt képviselték, illetve hogyan vélekednek önök most a költségvetés, a beterjesztett költségvetés, a jövő évi költségvetés és korábbi saját álláspontjukkal kapcsolatban. Vajon a költségvetés, ha elfogadják tőlem azt, hogy valóban egy karakter megjelenítője, bemutate kontinuitást egy évtized alatt, bemutate egy koncepciót, amelyet az önök több mint egy évtizedes kormányzása képvisel ezen a jelentős területen, vagy inkább arról van szó, hogy érdemes megnézni, elismerve, hogy személy vagy éppen kormányzat minden további nélkül változtathat álláspontján? Amennyiben ezt a vitát nem alpári mélységben, hanem szakmai magasságokban kezeljük, akkor ennek a belátása nem gondolom, hogy túlságosan komoly akadály. Az már igen, hogy vajon az országunk jövőjét egy évtizeddel ezelőtt elképzelt törvények úgy valósítottáke meg, ahogy önök mondták, mert akkor következtetést lehet levonni abból, amilyen költségvetést önök akárhogy is, de egy politikai ciklus utolsó évére benyújtottak, az ugyanis az én reményeim szerint és a mi munkánk eredményeképp egy következő politikai ciklusban az ellenzék együttműködéséből fakadó új kormány kereteit is bizonyos mértékig meghatározza. Ezért kérem, próbáljuk meg ezt ilyen távlatba belehelyezni, és nem egyszerűen csak azt megnézni, hogy milyen számok szerepelnek most, ami nyilván egy költségvetés vitájában ugyanakkor nem kihagyható. Érdemes talán arról beszélni, amit az önök által most beterjesztett költségvetés nem tartalmaz, de nem abból az apropóból, hogy azért nem tartalmaz, mert én azt szeretném, mert az, amit én szeretnék a társaimmal együtt, majd szerepeljen abban a költségvetésben, amit mi nyújtunk be. Ezt számonkérni önökön szakmailag felesleges, politikailag érdemes, de én ezt a vitát másra szánom. Akkor viszont csak egy módon lehet ezt megvizsgálni: hogy önök valamit konkrétan ígértek, erre az ígéretre alapoztak társadalmi támogatottságot, és vajon ez a ciklus utolsó költségvetésében szerepel-e. Tisztelt kormánypártiak, önök a köznevelésinek elnevezett törvényükben és aztán a különböző végrehajtási utasításokban, kormányhatározatokban, miniszteri döntésekben a magyar közoktatás szerkezetét úgy alakították át, hogy arra egyébként korábban önök semmilyen felhatalmazást nem kértek. Tisztelettel kérem, hogy cáfoljanak! Mondják meg, a 2010-es kampányban csak egyszer is elhangzotte önöktől, hogy az önkormányzati fenntartásban levő iskolákat, azaz az iskoláink 90 százalékát egy központi állami intézménykezelő felügyelete alá helyezik, és legyen ez szegény Klebelsbergről elnevezve! Nem azért szegény, mert a tehetsége és a teljesítménye nem lenne nagyszerű, azért szegény, mert ezt az intézményt róla nevezték el. Az a helyzet, hogy egy szót nem ejtettek erről. [[A hangosítás nem működik.]] Egy szót nem ejtettek arról, ami egyébként közvetlenül másfél millió magyar diák, közvetve pedig több millió magyar állampolgár, szülő, nagyszülő…
Bocsánat, alelnök úr, nem működik a mikrofonja! Egy perc türelmét kérem!
Értem, de nem csináltam semmit vele. [[A Terembiztos Szolgálat munkatársa álló mikrofont helyez a képviselő elé.]] De az is lehet, hogy az igen tisztelt többséget annyira megrettentette az eddig elhangzottak sora…
Most már minden hallatszik, alelnök úr! Parancsoljon!
…hogy már így is próbálják ezt akadályozni, pedig még nagyon az elején vagyok. Visszatérve azonban a gondolathoz, azt kell mondanom, hogy olyan dolgot valósítottak meg, tisztelt kormánypártiak, amire semmilyen felhatalmazást nem kértek, ugyanakkor kétségtelen, ennek be nem mutatása birtokában, magyarul, hogy nem beszéltek róla, megkapták a felhatalmazást, és aztán megcsinálták. Önök államosították az önkormányzati iskoláinkat; önök elvették péntekről hétfőre virradóra, három nap alatt felszámolva a magyar tankönyvpiacot, a tankönyvválasztás szabadságát; önök felállították a KLIK-et; majd ezek ellensúlyozására beígérték a pedagógus-életpályát, azt mondták, hogy sok pénzt tesznek bele, és az elején így is volt, el kell ismerni. Az az ígéretük is volt, hogy időben előre haladjunk, a KLIK felállítása utáni évben, hogy a pedagógus-életpályának ami, valljuk meg, egy klasszikus mézesmadzag az adja meg a tartósságát és hitelességét, hogy a vetítési alap a mindenkori minimálbér. Az első kérdésem az, hogy ez a költségvetés tartalmazzae ezt az ígéretet. A kérdés semmiképpen sem prózai, igazából jobb, ha én válaszolom meg, mert önöknek kínos: ezt az ígéretet úgy, ahogy van, megszegték, a pedagógus-életpályában a vetítési alap két éven keresztül volt a minimálbér, aztán úgy kivették belőle, ahogy csak van, úgy, hogy évek óta ez az ígéret az átverés kategóriájában van. Úgy szerezték meg számos pedagógus támogatását a pedagógus-életpálya és a köznevelési törvény támogatásához, hogy azt hitték, hogy rendszer jelleggel építik be a béremelést azáltal, feltételezve, hogy a minimálbér évről évre változik és pozitív irányba, hogy ezáltal a saját bérük, jövedelmük is emelkedik. Megszegték ezt az ígéretet. Megszegték, miközben szó szerint ígérték. Ezért érdemes felvetni a kérdést, hogy ha a pedagógus-életpálya a saját akkori államtitkár asszonyuk számos megfogalmazása értelmében is nem kiegészítette a köznevelési törvény egy részletét, hanem az két pilléren nyugodott, az előbb elmondott, szakmainak nevezett intézkedéseken és az anyagi, financiális jellegű intézkedéseken, tudniillik a pedagógus-életpályán, de ebből az egyik pillért kapásból kilőtték és megszegték az ígéretüket, akkor az az elképzelés, amit megvalósítottak a gyermekeinkkel, az unokáinkkal, több mint másfél százezer pedagógusunkkal, hogyan tükröződik egy évtized múltán a magyar közoktatás színvonalában. [[15.10]] Azt feltételezve ugyanis, hogy nincs olyan magyar kormány, amely a magyar gyermekek, a magyar pedagógusok, a magyar oktatás színvonalának ellenében akar cselekedni, azt kell megvizsgálni, hogy azok az intézkedések, amelyek egy évtizeddel ezelőtt aztán sorról sorra következtek, ezek hoztáke azt az ígéretet, ami miatt ezt megtették, ami egyébként a 2022-re beterjesztett költségvetésben is szerepel. Tisztelettel kérem önöket, hogy mutassanak egyetlenegy olyan hiteles, nemzetközi, elismert és akkreditált szervezet által elfogadott kutatást, eredményt, amely azt mondja, hogy a magyar közoktatás színvonala a 2010-esnél, illetve 2010 előttinél magasabban áll. Egyetlenegyet! Mert nem fognak tudni ilyet mutatni, egyetlenegyet se. Saját önnön cselekedeteikhez képest a legutóbbi nemzetközi felmérések eredménye mutat valami emelkedést, ami egyébként azt kompenzálja, amit korábban elrontottak, azt is csak részben. Sikerült levinni mínusz 10-re, és most büszkék arra, hogy már csak mínusz 7-nél tartanak. Ez az eredmény. Azt kell mondjam önöknek a költségvetés vitájában, hogy a magyar közoktatás színvonala 2021-ben nemhogy magasabb, mint amikor átvették a kormányzást, hanem el sem éri azt; miközben egyébként kétségkívül hogy a költségvetés nyelvére is lefordítsuk nem arról van szó, hogy nem tettek a közoktatásba pénzt. Könnyű lenne arra írni, és az ellenzéki felszólalást arra építeni, hogy azért nem jobb a színvonal, mert egyébként elmulasztották a megfelelő finanszírozást. Ennél nagyobb a baj: önök koncepcionálisan tévedtek. Önök az alapokat vétették el. Nincs olyan szakmai vélekedés, amelyik ne mondaná, hogy három tanévnek elegendőnek kell lenni ahhoz, hogy gyakorlati tapasztalatot mutasson, nem a törvény elfogadásától kezdődően, hanem a bevezetésétől kezdődően. Önök 2013. január 1-jével állították fel a Klebelsberg Intézményfenntartó Központot, most a 2020-21-es tanév végén vagyunk, nincs olyan szakmai vélekedés, ami azt mondaná, hogy ennyi idő alatt ne lehetne már valódi tapasztalatot levonni. Ezért azt kell mondjam, hogy nem szolgálta ennek az országnak az érdekét mindaz, amit az elmúlt évtizedben a közoktatásban megvalósítottak, és amelyre egyébként a költségvetésekben is szántak pénzt. Ez nagy baj. Ez nagy baj, mert azt jelenti, hogy a költségvetésükkel az a bizonyos karakter, amiről a legelején beszéltem, az bizony negatív. Az a helyzet, hogy itt kevéssé a Pénzügyminisztérium és annak államtitkárát, miniszterét és apparátusát, az ott dolgozókat és politikai akarat végrehajtóit kell felelősségre vonnom, hanem azokat, akik a koncepciót támogatták, majd ahhoz kormányzati szinten az elmúlt évtized alatt ennyi pénzt hoztak. Mert ha önök jól csinálták volna, akkor a magyar közoktatás színvonala egy évtized után már emelkedne, sőt magasabban lenne. De nem ez a valóság. Ráadásul, még egyszer: nem az én, nem a mi kérésünkkel vagy javaslatainkkal kívánom én is számos alkalommal megtettem az elmúlt évtizedben itt a magyar Országgyűlésben , akarom önöket szembesíteni, hanem saját ígéretükkel, amelynek megszegése egyébként teljesen hozzájárult ahhoz, hogy a magyar közoktatásban nem sikerült az, amit elterveztek. Egy évtized múltán a törvényük, a nemzeti köznevelési törvény elfogadása után egy évtizeddel bizton, szakmai megalapozottsággal kijelenthető, hogy koncepcionális tévedés, önök rossz útra vitték a magyar közoktatást. És ezt magyar gyermekek, diákok, pedagógusok sorsa sínyli meg. Javaslom, nézzük, mi a helyzet a felsőoktatással. Már csak azért is, mert néhány hét különbséggel a nemzeti felsőoktatási törvényt szintén tíz évvel ezelőtt fogadták el; időben egyébként először a felsőoktatásit, aztán december 11-én a köznevelési törvényt. Mint akinek volt felhatalmazása és a sorsa által megadott lehetősége, hogy érdemben befolyásolja a magyar oktatás ügyét, még egyvalamire szeretném felhívni a figyelmüket. Annak idején, egy évtizeddel ezelőtt még csírájában megvolt az a politikai tartás, hogy épeszű és szakmai vitákat vívtunk egymással. Voltak olyan bizottsági ülések, ahol egyébként önök, tisztelt kormánypártiak, hajlandóak voltak még egymással is vitatkozni, mert nem volt az szégyen, hogy egy adott szakmai kérdésben más-más tapasztalattal rendelkező emberek egymással vitatkoztak. Fogódzkodjanak meg, még olyan is volt, hogy egyetértettünk. Olyan is volt, hogy ki merte mondani ellenzék és kormánypárt, hogy egyetért. Aztán elhangzott egy mondata ennek a törvénynek az önök belső vitáin, amely aztán nyilvánosságra került, amelyik azt mondta, hogy ennek a szakmai törvénynek az elfogadása politikai lojalitás kérdése. Megismétlem: a szakmai törvény elfogadása politikai lojalitás kérdése. Önök ezt pontosan értették. Azóta nincsenek ebben a kérdéskörben valódi szakmai viták. Önök elmondják azt, amit előírnak önöknek, de a korrekcióra már képtelenek, az önkorrekciót felvállalni már nem tudják. Azt kell mondjam, hogy ez a felsőoktatás ügyére is igaz. Tisztelettel javaslom, hogy itt is tegyünk egy áttekintést: mire mentek tíz év alatt a magyar felsőoktatással? Az évtized első felében semmire. Ezt legalább be is vallották. Olyan gyakran cserélődtek államtitkárok, olyan gyakran cserélődtek koncepciók… Csak szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az önök körében ugyan nem az oktatásirányítás közvetlen köreiből, de mégis nagyon befolyásos körtől és személytől, előbb a Pénzügyminisztérium vezetőjétől, majd a Magyar Nemzeti Bank elnökétől részletes kifejtésre került az önfinanszírozó, önfenntartó magyar felsőoktatás kérdése. Gyorsan levették a napirendről, mert amikor elkezdték nézni a következményeit, hogy az aztán mit jelent a szerkezetben, akkor rájöttek, hogy valami olyasmit, amivel addig teljesen szembementek. De kétségkívül vitaképes koncepció látott napvilágot „Fokozatváltás a felsőoktatásban” címmel; csak tisztelettel szeretném az emlékezetükbe idézni, hogy ennek a szakmai szövegnek a teljes textúrájába, beleértve a lábjegyzeteket is, három alkalommal került leírásra az a szó, hogy alapítvány; háromszor: kétszer a főszövegben, egyszer lábjegyzetben. Arról, hogy az évtized végére, az új évtized elejére milyen változást kívánnak a magyar felsőoktatásban, úgy a költségvetés tekintetében, mint a szerkezet tekintetében végrehajtani, abban a kormány által elfogadott koncepcióban „Fokozatváltás a felsőoktatásban” egy árva szó nem volt. [[15.20]] Azt is kérem tisztelettel, hogy bármelyik 2010 utáni választási kampányban vagy programban, amelyet a kormánykoalíciójuk pártjai közzétettek, csak egyszer mutassák be azt, hogy a magyar felsőoktatás intézményeinek döntő többségét, már hogy az állami kézben levőket alapítványi kézbe akarják adni. Csak egyetlenegy példát mutassanak, hogy önök ezt akár csak a koncepció szintjén vallották, hogy úgy mentek a választók elé, úgy álltak a pécsi emberek, a szegedi emberek, a debreceni emberek elé, igen, mi azt akarjuk, hogy a Szegedi Tudományegyetem ne a magyar államé legyen, mert és akkor megindokolták volna. Tisztelettel kérem, csak egyszer mutassák be, hogy ilyet tettek, mert ilyet nem fognak tudni. De még abban a szövegben, amit a saját maguk által elfogadott koncepcióként hirdetnek, ott sem, merthogy abban sincsen semmi. Ebben az esetben mégiscsak azt a kérdést kell föltennem, hogy azzal az intézkedéssel, amelynek értelemszerűen a jövő évi költségvetésben bizonyítékát találjuk, hogy tudniillik úgy gondolják, hogy a magyar felsőoktatás színvonalát úgy lehet emelni, hogy állami tulajdonból és fenntartásból a meghatározott célú és módon létrehozott alapítványi formába teszik, ezzel a magyar felsőoktatás színvonala nőni fog. Csak mondom önöknek, hogy a közoktatásban ezt egyszer már megcsinálták, az előbb részleteztem, 2011-ben, és egy évtized után ott tartunk, ahol tartunk, tudniillik, hogy a színvonal nem éri el az egy évtizeddel ezelőttit. Most azt mondják, hogy ez azért kell, mert a magyar felsőoktatás, illetve intézményeik színvonalát versenyképesebbé kell tenni, föl kell zárkóztatni, ez a megfelelő út, és ez lesz az, ami az első 100, de legalábbis az első 200 közé ezen bizonyos nemzetközi rangsorokban a magyar felsőoktatási intézményeket vagy azok néhányát beteszi. Akkor tisztelettel kérem, mert az elhangzottak során mégiscsak az volt, hogy a környéken, már hogy a közép-európai, a tág értelemben vett közép-európai vidéken is lemaradtunk, akkor nézzük meg! Ausztria legjobb egyeteme, a Bécsi Egyetem, Universität Wien az osztrák állam kizárólagos tulajdonában és fenntartásában van, lényegesen jobb, mint az első magyarországi egyetem; állami tulajdon. A prágai Károly Egyetem csehországi állami egyetem, szintén előbbre való. A krakkói Jagelló Egyetem szintén előbbre van, már közelebb a legjobb magyar egyetemhez, de még mindig előzi, szintén állami egyetem. De nézzünk olyan egyetemet, amelyet évszázadok óta látogatnak magyar diákok! A heidelbergi egyetem, a Karls Ruprecht Universität Heidelberg Baden-Württemberg szövetségi állam kizárólagos és teljes tulajdonában van, a világon az 51. A Bolognai Egyetem, ahova valóban fél évezrednél hosszabb ideje járnak magyar diákok, természetesen állami egyetem. Az első 100-ban, és ha nem politikai szlogenekben, hanem valóban szakmai alapossággal nézzük meg, nincsen olyan rangsora a világnak az egyetemek, a felsőoktatási intézmények terén, ahol az első 100-ban lenne olyan alapítványi fenntartású egyetem, amely korábban állami egyetem volt. Az nekem nem érv, hogy van egyébként számos alapítványi egyetem, ilyen például az Egyesült Államok nemzetközi kapcsolatainak utánpótlására létrejött, a legfontosabbnak nevezett, joggal említett Georgetown University, ilyen a Harvard és számos más. Külön érdemes beszélni Oxfordról és Cambridge-ről, az egy más kategória, de vannak alapítványi egyetemek. Olyan egyetemek azonban, amelyik állami fenntartású és állami tulajdonú volt és abból alapítványi lett, olyat az első 100-ban nem találnak, márpedig önök ezt határozták meg célként, ezt mondták, hogy ez a megfelelő eljárás, hogy ezért kell alapítványi formában. Önök szakmai értelemben sem mondanak igazat. Van egyébként olyan egyetem, amelyik állami fenntartású és állami tulajdonúból alapítványi formába került, így van, például Finnországban az Alvar Aalto Egyetem, az kérem, nincsen benne az első 100-ban; nincsen benne. A dizájn és tervezés a fő profilja, nagyon kitűnő ezen a területen, de az egyetem egésze nincsen benne az első 100-ban. Ezzel tehát, nagyon kérem, hogy ne etessék a szakma tekintetében nem mindennap ezzel foglalkozó választókat. Viszont elhangzottak itt másfajta dolgok az alapítványi fenntartás dolgában, amivel önöket ellenzékiként kötelességem szembesíteni, és várom is a reakciójukat. Önök ugyanis az egyes egyetemek szenátusi döntése előtt valóban példátlan mennyiségű pénzt ígértek ezeknek az egyetemeknek. Azt mondták professzoroknak, a szenátusok tagjainak, rektoroknak, a szenátus különböző képviselettel rendelkező testületi tagjainak, hogy az adott intézmény, ami mégiscsak az alma materük… és mindannyian, akik egy egyetemhez, egy kollégiumhoz tartozunk, az egy életre szóló kötődés, nagyszerű dolog, ha az Pécs, az Pécs, ha az Eötvös Loránd Tudományegyetem vagy az Eötvös Collegium, akkor az, de sokkal több, mint egyszerűen szakmai kapcsolat, az egy emberi emocionális kapcsolat is. Melyik az a professzor, amelyik saját intézményét megfosztaná őrült mennyiségű pénztől, ami egyébként az intézmény javát szolgálná? Nyilván mindannyian, akik a magyar felsőoktatásban forgolódunk, beszéltünk olyanokkal, akiknek szavazati joguk volt és van szenátusokban, akik ugyan a koncepció egészében kételkedtek, nem gondolták, hogy az alapítványi forma a megváltás, de nem akarták az intézményüket megfosztani ilyen jelentőségű, ilyen nagy forrástól, ezért megszavazták. Az MTI közleménye 2021. január 19-én: „A magyarországi egyetemek egyértelműen nyertesei lesznek az Unió helyreállítási alapjának, a Magyarországnak juttatott 6000 milliárd forintból 1509 milliárdot ezen intézmények használhatnak fel…” már azok, amelyek átállnak alapítványra. A koronavirus.gov.hu cikke, február 4e, a gazdaság-újraindítási terv második, áprilistól induló üteméről kifejtette, a középpontban a felsőoktatás áll majd. Varga Mihály pénzügyminiszter 1500 milliárd forintos fejlesztést irányzott elő, a miniszterelnök ugyanakkor reméli, ez akár 2000 milliárd forint is lehet majd. Február 4e, ilyenkor szavaznak egyébként a szenátusok, csak mondom. Március 2.: Az 1509 milliárd forintból a tervek szerint 955 milliárd jut majd a felsőoktatás infrastrukturális, 382 milliárd forint a tudományos és innovációs parkok, 172 milliárd forint a szakképzés, felnőttképzés és felsőoktatás képzésének megújítására; kormany.hu/hirek/gazdasag-ujrainditasi-akcioterv. Ezt ígérték abban az időszakban, amikor ezek az emberek szavaztak, voksoltak. Voksoltak Pécsett, Debrecenben, Budapesten, Szegeden. Azt mondták februárban, ez lesz áprilisban. Befejeződtek a szavazások, április 13-án a következő: A Magyarország helyreállítási és ellenállóképességi terv, egyetemek megújítása 1191,52 milliárd forint előirányzat. Majd egyszer csak, amikor már-már tényleg befejeződnek az érdemi szavazások, április 26-án Gulyás Gergely miniszter úr bejelentette, hogy Magyarország 2511 milliárd forintnyi támogatásra és további legfeljebb 3384 milliárd forintnyi hitelre jogosult, de nem kérjük a hitelrészt. [[15.30]] Ez volt az a rész, amiben szerepelt az az ígéret, amit a felsőoktatásnak szántak. Próbálták ezt még valahogy magyarázni. Itt van például a felsőoktatás ügyében kétségkívül járatos volt alkotmánybíró aki most ezzel a feladattal van megbízva , Stumpf István szegedi nyilatkozata, magyarnarancs.hu, belpolitikai rovat, május 4., idézem: „A kormány más módon előteremti a hiányzó fejlesztési összeget.” „Legkevesebb 500-600 milliárd forint kellene a költségvetésből, hogy el lehessen érni az eredetileg tervezett 1500 milliárdos felsőoktatás-fejlesztést.” Tisztelettel kérem, mutassák már meg nekem azt az 500-600 milliárd forintot, ami a beterjesztett költségvetésben szerepel, amit egyébként megígért a miniszterelnöki biztos úr. Azért nem tudják megmutatni, mert nincsen benne. Önök megígérték a magyar egyetemeknek az alapítványi átállás fejében a pénzt, majd miután befejeződtek a szavazások, először lemondtak az európai uniós forrásról, majd utána megszegve saját miniszterelnöki megbízottuk nyilvános kijelentését, a költségvetésben is eltagadták ezt, és nem szerepeltették. Önök az elmúlt egy évszázad legjelentősebb felsőoktatás-szerkezeti átalakítását hajtják végre úgy, hogy a résztvevőket átverték. Csúnyán átverték. Úgy, hogy ezek az emberek úgy szavaztak, annak birtokában, amit a kormány legmagasabb szintű képviselői nem általánosságban, hanem számszerűségben megígértek. Azt szeretném elmondani, hogy teljesen ugyanez a séma működik a kultúra területén. Az, hogy a kulturális politika irányítása, annak szervezése alig nyomon követhető a kormányszerkezetükön belül, hogy a nagy nemzeti kulturális intézmények és a köznevelés a kulturális államtitkárságnál van az EMMI-n belül; a külföldi magyar kulturális intézetek ügye a Külügyminisztériumnál; a kulturális beruházások külön miniszteri, illetve miniszterelnöki megbízottnál, attól függ, hogy Liget-program vagy Vár; a régészet, műemlékvédelem, feltárások ügye a Miniszterelnökségnél; a film, filmművészet pedig a gazdasági minisztériumnál, illetve különmegbízottnál ez az önálló magyar közigazgatás történetének legszétszórtabb kulturális irányítási idézőjelbe tett modelljét mutatja be. De aztán kiemelkedik ebből a kaotikusnak látszó rengetegből a Petőfi Irodalmi Ügynökség, ami ugyanolyan formában, alapítványi átalakításnak lesz tagja, részese, majd a magyar kultúra igen jelentős szeletének kizárólagos irányítójává válik, de úgy, hogy a magyar állam tulajdonából és fenntartásából kikerül. Önök olyat tettek, ami szakmailag megalapozatlan, és ugyanaz a jövője, mint ami a közoktatásnak egy évtizeddel ezelőtt. Hogy tehették azt, hogy a magyar vidéki felsőoktatást, a tudományegyetemeink mindegyikét kiadták a magyar állam kezéből? Hogyan tehették, hogy erre úgy vetemedtek, hogy őrült mennyiségű pénzt ígértek, majd ezt a pénzt minden szinten, minden szinten megvonták, és nem adnak oda gyakorlatilag semmit? De miért? Egyáltalán nem azért, mert önöknek nincsen koncepció a fejükben. Egyáltalán nem azért, mert úgy gondolnák, hogy az oktatás vagy kultúra nem fontos. Dehogynem! Nagyon is fontos. Tisztelt Képviselők! A szakirodalom és itt nem is feltétlenül az oktatásról vagy kultúráról szóló szakirodalom, inkább a hatalom gyakorlásáról szóló szakirodalom az általam részletezett nagy területnek kétféle módját határozza meg, mint amelyikkel a politika, a döntéshozók bánnak. Az egyik azt mondja, hogy az oktatásnak, kultúrának az a célja, hogy megfelelő tapasztalattal felvértezett emberek és közösségek a tudásátadás és tudásátvevés nagyszerű, intim, bensőséges emberi kapcsolatát úgy alkalmazzák, hogy a következő nemzedék kritikus, alkalmazkodó és alakítani képes nemzedék legyen, aki a saját sorsával tud bánni. Ez az oktatás és kultúra egyik meghatározó potenciális, tehát lehetséges gyakorlata, már amit politikával meg lehet valósítani. Van azonban egy másik is, aminek nem a gyermek és nem a kultúráért sokat tevő egyes ember az alanya, hanem az alany a hatalom. Ugyanis minden kétséget kizáróan az oktatás és a kultúra, ha azt nem megfelelőképpen értelmezik, akkor nagyon is alkalmas eszköz a hatalom bebetonozására, a hatalom megtartására. És hogy eljussak a mondanivalóm lényegéhez, a szellemi, intellektuális tér meghódításának kísérletéhez: önök a költségvetésükben egy olyan oktatás- és olyan kulturális politikát hirdetnek meg a pénz, a számok nyelvén, amely a magyar szellemi és intellektuális tér elfoglalásának kísérlete. Önök uralmuk alá akarják hajtani a kultúrát és az oktatást Magyarországon. Önök azért vonták meg a szabad tankönyvválasztás lehetőségét, önök azért vették el az önkormányzati iskolákat, önök azért állítottak fel egy centrális és központi intézményt, mert uralkodni akarnak a következő nemzedéken. Azt akarják, hogy úgy gondolkodjanak, ahogy ezt önök megszabják, hogy szokják meg, hogy az az igazság, amit mondanak nekik. Ezért van az egész felépítése, és ezt szolgálja a költségvetés is. Hasonlóképpen a felsőoktatás átalakítása: önök nem azért csinálják meg az alapítványi kiszervezést, mert meg vannak győződve arról, hogy ez a forma a színvonalemelés valóságos és igaz útja, önök a saját befolyásukat és hatalmukat akarják megtartani a szellemi, intellektuális tér legfontosabb műhelyeiben, a kutatás, az oktatás, a társadalmi mobilitás meghatározó intézményeiben, a felsőoktatásban. Ezért teszik meg azt a szakmai bűnt, hogy a magyar vidéken egyetlenegy állami kézben levő tudományegyetemet nem hagynak. Ezért azt kell mondjam, nincs az a költségvetés, amely mögött ilyen koncepció áll, aminek tehát nem a színvonalemelés, hanem a hatalom bebetonozása és a hatalom megtartása a valóságos célja, amelyet én, mi el tudnánk fogadni. Nem csak a számokat ellenzem, azt az elképzelést ellenzem, ahogy önök az országunk egyik legfontosabb területét, az oktatást és kultúrát igazgatni akarják. Azt ellenzem, hogy úgy hivatkoznak, hogy tudják, hogy az nem igaz. Azt ellenzem, hogy ígéreteket tesznek, majd amikor ezt az ígéretet tisztes testületek, munkában és tudományban megőszült professzorok, ezt elhíve megszavazzák, néhány nappal később már megszegik az ígéretüket, és egy fillért nem juttatnak oda, ahol még néhány héttel ezelőtt ezermilliárdokat ígértek. Ez nincs rendben. Ez nincs rendben, és nem is látom, hogy szakmai értelemben rendbe lehet tenni. [[15.40]] Ezen egy dolog tud változtatni, amikor önök kénytelenek átadni a kormányzás lehetőségét. És hogy világos legyen, hogy ne a választási kampányban valamiféle üres, szlogenszerű ígéretnek vegyék, akkor most legyen világos: mi sohasem fogjuk elfogadni, hogy a magyar államot megfosztották a magyar felsőoktatási intézmények legjavától. Sohasem fogjuk elfogadni, hogy például a magyar színház- és filmművészettől a 150 éves intézményét úgy vették el, ahogy elvették. Sohasem fogjuk elfogadni azt, hogy ilyen költségvetéssel egy ilyen koncepciót támogatnak meg, és ilyen koncepciót valósítanak meg. És úgy is, mint aki fontosnak tartja, hogy egy politikus időről időre kérje a választók támogatását, nemcsak úgy általában, nemcsak egy nagy szakterület képviselőjeként, hanem, ahogy az én eredeti szakmám, a történészszakma mondta, a mezei csatában. Én négyévente kiállok a választók elé Pesterzsébeten és Kispesten, és őszinte megtiszteltetés, hogy négyszer választottak meg egyéniben, akkor is, amikor nem kellett volna indulnom egyéniben. De ezért a bizalomért, amit a jövő évi választásokon is kérek, mégiscsak tartozik az ember elmondani azokat, amiket ő maga képvisel, és be is nyújt ehhez a költségvetéshez. Nálunk Pesterzsébeten a főváros egyik leggyönyörűbb Duna-parti szakasza a ráckevei-soroksári Duna-ág odaeső része. Őszintén mondom, teljesen függetlenül politikai hovatartozástól, jöjjenek el egyszer oda, sétáljanak. Tíz kilométerre a magyar Parlamenttől olyan világot találnak, amit alig hisznek el, hogy egy világváros, egy főváros része. Amikor az előbb ezermilliárdokról beszéltem, akkor hogy ott az élővilágot megóvjuk, hogy a zöldfelületet megtartsuk, ugyanakkor az ember számára is kikapcsolódásra méltó legyen ott a meglévő intézkedések, illetve eltervezett intézkedések, amelyeket a módosító indítványomban részletesen leírtam, 3 milliárd forintra rúgnak. Őszintén szeretném, hogyha ezt a módosító javaslatot befogadnák, mint ahogy mindazokat, amelyeket a pesterzsébetiek és a kispestiek érdekében más területen is benyújtottam. Tisztelt Országgyűlés! A magyar oktatás és a magyar kultúra ügye, éppúgy mint egy város, egy fővárosi kerület vagy terület mindennapja, számos alkalommal politikai belátáson múlik. Itt koncepciók csapnak össze. Nem arról van szó, hogy nem értjük egymást, arról van szó, hogy másként gondolkodunk. Ezért én, mi, időben kimondva, és az elkövetkező hónapokban most már kevesebb mint egy évben minden alkalommal, és hogyha önök hajlandóak a nemes vitára a legnagyobb nyilvánosság előtt, bármelyik, valóban koncepciót képviselő vezető tisztségviselőjükkel szívesen állok ki, és ütköztessük a nézeteinket, de ez a költségvetés a mi támogatásunkat sohasem fogja elnyerni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Most szót adok Bódis József államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztériumból. Parancsoljon, államtitkár úr, professzor úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Amióta itt vagyok, két felszólalásban is érintették az oktatást, kiemelten a felsőoktatást; Hiller elnök úr a köznevelés elmúlt tíz évéről is beszélt. Való igaz, hogy egy olyan hosszú periódus után vagyunk most itt, amikor több mint tíz év ügyeiről is tudhatunk beszélni. A köznevelés tekintetében annak az átalakítása egy aktuális helyzet koncepcionális megoldásáról szól. Igen, strukturális átalakulással és minden egyébbel járt ez együtt. Azt azért előlegezzük meg az akkori döntéshozóknak, hogy a legjobb szándékkal tették ezt. Látható volt, hogy az önkormányzati alapon működő köznevelés nem jól működött, helyenként szétesett, és az is látható volt, hogy végtelenül kiegyensúlyozatlan volt. Ennek valóban egy struktúraváltás lett a következménye, amelyik akár államosításként is felfogható. A Klebelsberg Intézményirányító Központ felállt, a kezdeti problémás működését kiküszöbölte, és azt gondolom, hogy ma egy stabil, működő köznevelési rendszerről tudunk beszélni. Abban talán egyetértünk mindannyian, akik itt jelen vagyunk, hogy általában az oktatás-nevelés egy állandóan változó, dinamikus rendszer, amely kell hogy stratégiák, koncepciók mentén működjön, de az is kell, hogy ha észleljük a problémát, akkor megfelelő módon korrigáljunk. Én azt gondolom, hogy el kell fogadni azokat a felméréseket, ebben jelentős számú a nemzetközi felmérés, amik nem túl jó helyet mutatnak a teljesítmény tekintetében. De például a sokszor idézett PISA-felmérés másodlagos adatelemzése felszínre hozott pozitív jeleket. Ilyen például az, hogy a mi kisdiákjaink digitális készségek tekintetében az egyébként nagyra becsült és nyilván jól működő német közoktatásban tanuló diákokat meg tudták előzni. Ez pont a XXI. században, amikor minden a digitalizációval és a komputertechnikával összefüggő, azok használatával összefüggő dolog, egy olyan pozitív eredmény, amire fel kell figyelni és örülni kell neki. És azt gondolom, abban is egyet tudunk érteni, hogy az a sok száz, sok ezer pedagógus, tanár, aki a közoktatásban működik, magas szakmaisággal és komoly pedagógiai munkával végzi a tevékenységét, de nyilván van mit továbbfejlődni ezen a téren. Itt Hiller képviselő úr negatív jelzővel illette, hogy az önkormányzati rendszerből az államosítás felé mentünk. Ha a felsőoktatásra áttérünk, akkor ott egy más irányú jelenséget kifogásol, amikor az állami szereplő egy lépést hátrébb lép, és polgárjogilag nyilván magánegyetemként kell aposztrofálni azokat, amelyek most létrejöttek, de minthogy komoly állami megrendelést és finanszírozást kapnak, én inkább azt gondolom, hogy jobb lenne egy olyan kategóriaként említeni ezeket az újonnan modellváltó egyetemeket a Corvinust kivéve, az egy tipikus magánegyetemi irány , de az összes többi kapcsán van egy ilyen kategória a nemzetközi szakirodalomban , hogy government-related private university. Nem tudnám jól megmondani magyarul, mert hátha félreérthető lenne, de azt gondolom, hogy ez a fogalommeghatározás kifejezi azt az irányt, ami most megjelent a felsőoktatásban. Akárhogy is vesszük, az előző évtized első felében komoly problémákkal küszködött a felsőoktatás, ebben a finanszírozási problémák is benne voltak. [[15.50]] Lehet azt mondani, hogy a korábbi gazdasági és pénzügyi válság begyűrűzött a felsőoktatásba azt gondolom, hogy begyűrűzött minden szektorba, így a felsőoktatásba is. 2012-től valóban például a tudományos normatíva már nem ment az egyetemeknek, mert máshol volt arra szükség. Én akkor rektor voltam, tehát nem örömmel abszolváltuk ezt az időszakot, de az igaz, hogy elkezdtünk gondolkodni azon, hogy egyébként van egy forrásszűke, van egy Áht. és egyéb más törvények, amelyek az állami rendszerben nehezítik a működést, és milyen fejlődési irányok vannak. Körülbelül négy és fél évvel ezelőtt a Corvinuson felkértek a Rektori Konferencia akkori elnökeként egy előadás megtartására, ami arról szólt, hogy mutassam meg, milyen kitörési pontok vannak a felsőoktatásban. Akkor ott én vázoltam ezt a lehetséges alapítványi megoldást. Egyetértek Hiller képviselő úrral, elnök úrral, miniszter úrral, hogy a világban vannak nagyon jól működő és topon lévő állami egyetemek, vannak topon lévő alapítványi egyetemek, egyet viszont muszáj nekünk itt átgondolni. Igen, most látszólag állami egyetemekből a magánegyetemek irányába lépünk, és ez igaz. De ebben a társadalmi és gazdasági környezetben az Oxfordi Egyetem nem tudom, hogy itt hogy tudna működni; az MIT nem tudom, hogy itt hogy tudna működni. Akár állami, akár alapítványi viszonyokat mondunk. A magyar valóságban kell a magyar egyetemeknek úgy teljesíteni, hogy nemzetközi porondon megállják a helyüket. Egyébként szerintem nem teljesítenek rosszul, de szeretnénk, hogy jobban teljesítsenek. Miben nem teljesítünk rosszul? Például a miniszter úr által citált „Fokozatváltás a felsőoktatásban” egy stratégiai anyag volt, amiből aztán törvény, sok minden lett, és az célul tűzte ki a gazdasági stabilitást, célul tűzte ki a nemzetköziesítést és sok minden egyéb ügyet. Célul tűzte ki azt is, hogy az egyetemek ne elefántcsonttoronyba elzártan működjenek, hanem a környező társadalomra, gazdaságra úgy hassanak, hogy azok lássák a munkájuk értelmét mármint az egyetemek munkájának értelmét. Azt gondolom, az, hogy gyakorlatilag öt év alatt megháromszoroztuk a Magyarországon tanuló külföldi hallgatók számát tehát a 10 ezres értékről fölmentünk, most 37 ezer körül van a külföldi hallgatói létszám a 280 ezres összlétszámban , az egy komoly teljesítmény. Én a saját egyetememen abban a helyzetben voltam, hogy láttam, hogy a magyar hallgatói létszám megy le. És akkor jött volna a második periódus, ahol megmérettem magam mint rektor, és elgondolkodtam azon, hogyan állok az egyetem közvéleménye elé, hogy közben fogy az egyetem, főleg a hallgatók. Kitaláltunk az összes hiányproblémánk ellenére most kérem, hogy államtitkár úr ne figyeljen! egy olyan alapot, ami a nemzetköziesítést szolgálta. Durván 2-4 milliárd között mozgott az éves hiányunk, és még 200 milliót áldoztunk a nemzetköziesítésre. Ennek az lett a hatása, hogy az 1000-1200 között mozgó külföldi hallgatói létszám 2008-ra, amikor a rektorságot átadtam, 4500-4600 közé ment. Életem egyetemi vezetőként elért legnagyobb eredménye volt. És azt látom, hogy természetesen több egyetem tudott ilyen lépést megtenni, de nem mindenki. Mások is megtehetnék, és akkor nem 30-40 ezer közötti, hanem, mondjuk, 80-100 ezer közötti külföldi hallgatóról beszélnénk. Nehogy azt higgye bárki, hogy ez csak pénzügyi kérdés! Nem. Azt javaslom bárkinek, hogy jöjjön el Pécsre, menjen ki a Széchenyi térre vagy a sétálóutcára most már kinyitottak a teraszok , hallgasson bele egy picit a beszélgetésekbe: általában idegen nyelven folynak, a város atmoszférája megváltozott, egyébként a nem túl jó gazdasági helyzetben lévő város és környék a három-négyszeres korábbi létszámhoz viszonyított külföldi hallgatóktól atmoszférájában megváltozott. Ha a magyar felsőoktatás sikeresen hajtja végre ezt a változást, ezt a programot, akkor atmoszférájában fog megváltozni. Más egy nemzetközi egyetemen tanulni, mert a nemzetközi standardok szerint akkor beszélünk nemzetközi egyetemről, ha a hallgatók tíz vagy annál nagyobb százaléka külföldi hallgató. Hál’ istennek, több egyetem ezt elmondhatja. Tehát az atmoszféra más, és egyébként nyilván financiálisan is egy stabilabb helyzetet teremthet. Beszéljünk erről az 1500 milliárdról! Én szívesen beszélek róla, mert én komolyan veszem, de azt talán senki sem veheti komolyan, hogy ha ez az 1500 be lett ígérve, akkor például a jövő évi költségvetésben ez ott lesz az egyetemeknél. 1500 milliárd annyi pénz, amivel én kijelentem az egyetemek most nem tudnának mit kezdeni. De mit kezdtek vele? Elkészítették az intézményfejlesztési tervüket. Az intézményfejlesztési tervükben ott van az infrastrukturális és eszközfejlesztési programjuk és humánerőforrás-programjuk. Az volt a javaslatunk az egyetemek felé, hogy ha iksz mennyiségű forrásban gondolkodnak, akkor falakban csak 50 százalékban gondolkodjanak, a többi műszerre és humán erőforrásra kell hogy fordítódjon. Az egyetemek a programot összerakták, azon kereteken belül, amiket javasoltunk. Természetesen minden olyat vissza kell utasítanom, hogy presszió, zsarolás, bármi más lett volna. Igen, informálódás volt, információkat adtunk. Az egyetemek saját hatáskörben döntöttek. Azt gondolom, hogy az egyetemi szenátorok teljesen autonóm lények, művelt, komoly, okos emberek, és ennek alapján hozták meg a döntéseket. Én minden egyetemet végigkövettem, de kiemelten a saját egyetememet, minden elhangzott mondat, minden elhangzott vita, kritika, támogató megjegyzés és maga a szavazás is emelt fővel vállalható volt. És talán nem árulok el titkot, hogy az a megtiszteltetés ért, hogy felkértek arra, hogy legyek a leendő kuratórium elnöke, amit emelt fővel fogok vállalni, és szeretném bebizonyítani, hogy autonómiakorlátozás nélkül, a kinyíló más mozgástérrel lehet egy progresszív, modernebb, jobb egyetemet csinálni. Én egyébként biztos vagyok abban, és az egy dolog, hogy nem RRF-ből, bár azért ismereteim szerint még nem teljesen zárult le ez a kérdés, de akkor más forrásból ezek a fejlesztések meglesznek. Még egy fontos dolog. Mindig beszélünk arról, hogy az egyetemi tudás hasznosuljon, nemcsak a diplomákban egyének szintjén, hanem az a tudományos teljesítmény, ami az egyes egyetemeken megjelenik, az hasznosuljon és legyen gazdasági, társadalmi haszna. A tudományos-innovációs parkok régebben science parkokról beszéltünk pont ennek a koncepciónak az értelmében szerveződnek. Jelen pillanatban készül a kormány-előterjesztés a TIP-parkok esetében, azért, mert kormánydöntéseket várunk az egyedi tudományos-innovációs parkok vonatkozásában, mert akkor lesz megfogható és végrehajtható program, amely mögött ott van a forrásvonzat is. [[16.00]] Most akkor azt el kell döntenünk, hogy egyik oldalról az államosítás egy negatív irány volt, mondjuk, a köznevelés oldaláról, egyébként a szakképzést is átalakítottuk, csak úgy jelzem, és én emelt fővel tudom vállalni mindazt, ami a szakképzésben történt, és akkor a felsőoktatásban meg ez a mondjuk privát irány, az meg negatív. Én úgy gondolom, hogy mind a kettőt az élet hozta a tornyosuló kérdésekre és problémákra válaszként, de azt nem hiszem, hogy varázspálca bármelyik. Azt gondolom, hogy nagyon sok munka és energia kell ahhoz, hogy mindezt sikerre vigyük, és ezért élünk és dolgozunk szerintem mindannyian, akik a felsőoktatásban aktívak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Következő felszólalónk Móring József Attila, a KDNP képviselője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés tervezése és sajnos parlamenti vitája sem hagyhatja figyelmen kívül a több mint egy éve tartó küzdelmünket, amit a koronavírus ellen folytatunk. A Fidesz-KDNP-kormány mindent megtett és mind a mai napig meg is tesz a sikeres védekezés érdekében, aminek kézzelfogható eredményeit is láthatjuk. Ha ezt az időszakot nézzük, akkor azt látjuk, hogy a váratlan helyzetre tavaly tavasszal a kormány példásan reagált, aminek köszönhetően a járvány első hullámában sikerült alacsony szinten tartani mind a fertőzések, mind az elhunytak számát. Eközben számos európai országban az egészségügy a teljesítőképességének a határára ért, és sajnos nagy veszteségeket volt kénytelen elszenvedni. A járvány második hulláma világossá tette, hogy a világjárvány kizárólag vakcina segítségével győzhető le. Magyarország Kormánya ezért nem tétlenkedett, hanem minden potenciális gyártóval felvette a kapcsolatot, és alternatív megoldásokat keresett, hogy minél előbb elérhessük a lehető legnagyobb átoltottságot. Ennek köszönhetően mára európai és világviszonylatban is igen előkelő helyen állunk az oltások terén, ami az európai átlaghoz képest várhatóan gyorsabb kilábalást jelent mind a járvány egészségügyi, mind pedig gazdasági nehézségeiből. A nagyarányú átoltottságnak köszönhetően immár a harmadik hullám leszálló ágában vagyunk, napokkal ezelőtt átléptük a négy és fél millió beoltottat. Mára már elmondhatjuk, hogy vakcinabőség van, elérhetővé vált az online időpontfoglalás, ami után napokon belül hozzá lehet jutni a kívánt oltóanyaghoz. Reméljük, az oltási kedv töretlenül megmarad, hiszen ez közös érdekünk ahogy közös a köszönet is. A költségvetési vitában sem feledhetjük orvosaink, ápolóink, egészségügyi dolgozóink emberfeletti munkáját, példás helytállását. A kormány történelmi léptékű egészségügyi béremeléssel becsülheti meg az évtizedeken át végzett áldozatos munkájukat. Az orvosi fizetések két év alatt átlagosan két és félszeresére nőnek, az egészségügyi szakdolgozók munkáját sem feledjük, hiszen 2022-re egy ápoló átlagosan két és félszeresét fogja keresni annak, mint amennyit 2016 előtt kapott. A költségvetésre nézve ez azt jelenti, hogy a 2021-ben indult egészségügyi béremelési programok megvalósítására jövőre közel 460 milliárd forintot fogunk fordítani. Az egészségügyi dolgozók béremelése mellett a kormány nagy hangsúlyt fordít az egészségügyi intézmények fejlesztésére is, ami azért is fontos, hogy egy esetleges világjárvány felkészülten érje az egészségügyet. A fejlesztések célja egy modern, a XXI. század kihívásaira reagálni képes, hatékonyan működő ellátórendszer. Ennek érdekében szükséges bizonyos országos intézetek, centrumkórházak fejlesztése. Elengedhetetlen az infektológiai ellátóhelyek megerősítése, speciális igényeknek megfelelő járványkórházak, illetve pulmonológiai hálózat kialakítása, ahogy a vérellátás megújítása, a megyei és városi fekvőbeteg-ellátó intézmények, valamint járóbeteg-szakellátóhelyek fejlesztése is. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány ma mindent megtesz annak érdekében, hogy enyhítse a gazdasági károkat és minden segítséget megadjon a bajba jutott vállalkozásoknak, a bajba jutott magyar családoknak. Kiemelendő, hogy a vírus okozta gazdasági helyzetre sem megszorításokkal válaszolt a kormány, hanem ellenkezőleg, a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében számtalan lehetőséget és támogatást kínál a családoknak, és bővítette a családtámogatási intézkedések körét. A kormány a Kereszténydemokrata Néppárt egyetértésével hitelmoratóriumot vezetett be, és bértámogatásokat nyújtott a nehéz helyzetben lévő ágazatoknál. Beruházási támogatást adott majd 1500 magyarországi vállalkozásnak, ami sok százezer munkahely megtartásához és több tízezer létrehozásához járult hozzá az elmúlt hónapokban. Mind a jelenlegi, a 2021-es, mind pedig a 2022-es költségvetés célja a magyar gazdaság újraindítása. Korábbi életünket talán nem kaphatjuk vissza teljes mértékben, de a kialakult helyzetben új tervekkel akár versenytársainkat is megelőzve fejleszthetjük a magyar gazdaságot és ehhez nem kell lemondanunk szociálpolitikai erősségeinkről. Ez történelmi lehetőség, amelyet ha jól használunk, a következő évtizedek társadalmi-gazdasági fejlődésének alapját teremthetik meg. Ha a szikár tényeknél maradunk, azt láthatjuk, hogy az Állami Számvevőszék véleménye alapján a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elkészítése során a tervezést végző szervezetek a jogszabályi előírásokat betartották, ezáltal teljesül az átlátható költségvetési tervezés követelménye. A törvényjavaslat 2022-re 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel, 3 százalékos inflációval, 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, valamint a GDP 0,4 százalékát meghaladó biztonsági tartalékkal számol. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Nem árt hangsúlyozni, hogy a gazdaság-újraindítási akcióterv lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. Közös érdekünk egybeesik a kormány céljaival, hiszen azt szeretnénk, hogy mindenki, aki elveszítette a munkahelyét, vissza tudja azt szerezni, vagy új munkahelyet kaphasson, minden vállalkozó, akinek be kellett zárnia az üzletét, újra tudja azt indítani, sőt lehetőség szerint tovább tudja azt fejleszteni. Ez nem kis feladat. Ehhez az akcióterv 2022-ben összesen több mint 7300 milliárd forintot irányoz elő a költségvetésben, ami a hazai GDP 13 százalékát teszi ki. Ez a hatalmas összeg arányban áll a feladat nagyságával. A kiadások bővítése mellett a kormány továbbra is az adócsökkentés politikáját képviseli, ezért az adócsökkentő lépések a koronavírus-járvány idején is folytatódtak és folytatódnak. A béreket terhelő munkáltatói adóterhek 2022. július 1-jétől 2 százalékponttal tovább csökkennek, az adminisztrációs terhek mérséklése miatt a szakképzési hozzájárulást kivezetik, a szociális hozzájárulási adó kulcsa pedig fél százalékponttal csökken. A Fidesz-KDNP-kormány egyik első döntése volt 2010 után, hogy bevezette a gyermekek után járó családi adókedvezményt. Ezt sorra követték az újabb és újabb családtámogatási intézkedések, a családi otthonteremtési kedvezmény, amely aztán kibővült a falusi CSOK-kal, a babaváró támogatással, valamint a négygyermekes édesanyák szja-mentességével. A kormány intézkedései a nagycsaládok számára lehetővé tették a kedvezményes autóvásárlást, amit már több mint húszezer család igénybe is vett. Összességében elmondhatjuk, hogy a Fidesz-KDNP kormányzása alatt két és félszeresére emelkedett a családok támogatása, ami arányaiban egész Európában az egyik legmagasabb, a GDP mintegy 5 százalékát teszi ki. A családbarát kormányzás is hozzájárult ahhoz, hogy 2019-ben Magyarország érje el a második legnagyobb gazdasági növekedést az Európai Unión belül, a gyermekvállalási kedv pedig nálunk nőtt a legjobban. A kormány a koronavírus-járvány idején és azt követően is elkötelezett maradt a gyermekvállalás ösztönzése, a gyermeket nevelő családok támogatása és életminőségük javítása mellett. [[16.10]] Folyamatosan segíti a saját otthon megteremtését és felújítását, elismeri és értékeli a családok többlet-erőfeszítéseit, számos intézkedéssel ösztönzi a vidék, a kistelepülések komplex fejlesztését. A családbarát Magyarország építésének központi eleme a családvédelemi akcióterv, amire a jövő évi költségvetésben is biztosított a fedezet számos további intézkedés mellett. A költségvetésben így jövőre közel 2780 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. Ennek keretében a 25 év alatti fiatalok január 1-jétől mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. Ez mindenekelőtt segíti a fiatalok munkaerőpiaci részvételét, önálló életkezdését és családalapítását. Az eddigi intézkedéseken túlmenően a kormány tovább bővíti a gyermekes és gyermeket vál-laló családok támogatását. Az otthonteremtési program keretében 2022-ben is áfa- és illetékmentességgel segíti az új otthonba költözött családokat, ami jövőre 170 milliárd forint megtakarítást jelent számukra. Az otthonteremtési program mellett folytatódik az otthonfelújítási program is. Az otthonfelújítási támogatás vissza nem térítendő, maximum 3 millió forint összegű, és idén január 1-jétől segíti a legalább egy gyermeket váró vagy nevelő családokat, illetőleg elvált vagy különélő szülőket. Ők már saját otthonnal rendelkeznek, abban szeretnének tovább élni, és ezt a meglévő otthont szeretnék korszerűsíteni. Az otthonfelújítási kölcsön azokat segíti, akiknek nincs elég önereje az otthonfelújítási támogatás igényléséhez. Ha az érintettek e kölcsönből finanszírozzák az önerőt, nem esnek el a támogatástól. A mi értékrendünk szerint a családon belül kiemelt megbecsülést érdemelnek az idős, nyugdíjas emberek is, hiszen évtizedeken át dolgoztak az országért, a közösségekért, és zokszó nélkül vállalták gyermekeik, unokáik nevelésének terheit. A nyugellátásokra fordítható költségvetési források összege jövőre mintegy 255 milliárd forinttal, több mint 4162 milliárd forintra fog nőni az idei évhez képest. A jövő évi költségvetés 3 százalékos inflációval számol, így ennyivel emelkednek január 1-jétől a nyugdíjak és nyugdíjszerű ellátások is. A balliberális kormányok által elvett 13. havi nyugdíj 2022-es második ütemére, illetve a 2022-es nyugdíjprémium kifizetésére a jövő évi költségvetésben 230 milliárd forint áll rendelkezésre. A magyar kormány a nők családban betöltött szerepét időskorukban is kiemelten értékeli. Az életük nagy részét munkával és gyermekneveléssel töltő nők 40 éves jogosultsági idővel már az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően igénybe vehető nyugellátására 2022-ben a központi költségvetés 332 milliárd forintot biztosít. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés kapcsán fontos beszélnünk a minket körülvevő természetről, annak értékeiről és ezek megóvásáról is. A klíma- és természetvédelmi akciótervet 2020. január 13-án fogadta el a kormány. Az akcióterv célja, hogy a fenntarthatóság szempontjait figyelembe véve a magyar állam a klímaváltozás időszakában is mindent megtegyen azért, hogy a következő generációk jobb állapotban örökölhessék meg országunkat, mint amilyen állapotban az jelenleg van. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében az idei év második felétől indul meg a zöldenergia- és a körforgásos gazdaság felépítése, valamint a magyar gazdaság teljes digitalizációja. Ez összhangban van Magyarország klímavédelmi céljaival. Közös jövőnket is érinti, hogy a tiszta és megújuló energiáknak nagyobb szerepet kell kapniuk, az energiahatékonyság is egyre inkább előtérbe kerül. Ez összességében kedvező hatással bír az energiaszolgáltatásra, a közlekedésre, az építőiparra és a feldolgozóiparra is, így ezeken a területeken is jelentős zöldberuházások, fejlesztések várhatóak. A modernizációs alap célja az energetikai rendszerek modernizációja és az energiahatékonyság növelése. A mindenkori költségvetések tárgyalásánál is figyelembe kell vennünk, hogy Magyarország területének jelentős részén az ott élők a vízhiány és a víztöbblet, árvíz és belvíz kettős szorításában élnek, minden második év aszályos. A legnagyobb aszályok az ország területének 80-90 százalékát sújtják, ugyanakkor az árvizek által veszélyeztetett terület az ország 23 százalékát teszi ki. Ez az arány a legnagyobbak között van Európában. A költségvetésre is komoly hatást gyakorol, hogy az elmúlt évtizedekben tapasztalt klímaváltozás folytatódhat, aminek következtében a Kárpát-medence vízháztartása a XXI. században is szélsőséges maradhat. Ezért fontos az alkalmazkodás a klímaváltozáshoz és a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése. Fejlesztenünk kell a települési vízellátást és -tisztítást, ahogy a szennyvízelvezetést is. Gondolnunk kell a hulladékgazdálkodással és kármentesítéssel kapcsolatos fejlesztésekre. Nem hanyagolhatjuk el a természetvédelmi és élővilágvédelmi fejlesztéseket. Növelnünk kell az energiahatékonyságot, a megújuló energiaforrások alkalmazását. Nem hangsúlyozhatjuk eléggé a környezet védelmének fontosságát, mely a jövő generációk számára nyújthat ma megfelelő alapot. Tisztelt Képviselőtársaim! Figyelve az ellenzéki hozzászólásokat, nem lehet szó nélkül hagyni, hogy immár hosszú évek óta fejlesztésekről és nem válságmenedzselésről szól az önkormányzatok élete. Míg 2002-2010 között az volt a kérdés, hogy az óvodát vagy az iskolát zárjuke be, most ezeknek a fejlesztése, bővítése zajlik, és bölcsődék épülnek szerte az országban. Hallottam konkrét javaslatokat is szűkebb hazám, Somogyország kapcsán, hogy mesztegnyői kisvasút meg Balatonmáriafürdő-Mesztegnyő kerékpárút kell. De hiszen azokra már megvan a forrás: a kisvasútra 650 millió, a kerékpárútra pedig 1 milliárd forint áll rendelkezésre, és a tervezési folyamatok javában zajlanak. Ezek megépülnek, mint ahogy megújul a 68-as út, illetve megépül a Vityapuszta-Gamás 60 éve várt 3 kilométernyi összekötő útja is. Balatonbogláron a Jánoshegyen látványborászat létesül, és ezeken kívül számos új beruházás szolgálja majd a somogyi embereket. Ha azt látják szükségesnek, döngessék hát nyugodtan a nyitott kapukat! Kicsit olyanok ezek a felvetések, mintha én most azt mondanám, hogy kívánatos lenne, hogy az idén az Újpest nyerje a Magyar Kupát, és aztán, amikor kiderül, hogy ez már megtörtént, akkor büszkén tehetem hozzá, hogy na lám, megmondtam. Tisztelt Képviselőtársaim! Zárásképpen és összefoglalva elmondhatom: a jövő évi költségvetés a magyar lakosság számára az eddig elért eredményeink megóvása mellett az újrakezdés lehetőségét biztosítja. Ehhez a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója a legnagyobb mértékű támogatást ígéri. Bízom abban, hogy egy nehéz időszakot követően élni tudunk majd a lehetőségeinkkel, amihez a 2022. évi költségvetés biztos alapot nyújt majd. Isten segítsen minket a végrehajtásában! Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk a költségvetésitörvény-javaslatról a vitát. Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője szólhat. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! A tegnapi napon is végighallgattam a vitát, és a mai napon is igyekeztem végighallgatni. Azt gondolom, hogy két vélemény van: az egyik, aki ezt a költségvetést egyértelműen dicséri minden kritika nélkül, a másik, aki kicsit kritikusabb. Én e másik oldalhoz fogok tartozni. Mielőtt ezt megtenném, néhány szót. A költségvetést előterjesztő miniszter urat tegnap reggel hallgatva egy nagy ívű, azt kell mondjam, hogy még szakmailag is elfogadható, igényes beszéd hangzott el, noha említés is alig került arról, hogy van kb. 3174 település, ezeknek a településeknek a sorsáról, magyarul, a települési önkormányzatokról a legvégén néhány szóban tett említést. Meghallgatva az Állami Számvevőszék két előadóját, szintén ugyanez volt a benyomásom, hogy az önkormányzatok nem túlzottan jelentek meg a költségvetési véleményezésben. Majd a Költségvetési Tanács elnöke is erre a 3174 településre nem sok szót fordított. Hozzá kell tegyem, hogy a költségvetésben is nagyon kell bányászni, kivétel az az egy picike kis fejezet, amely bizonyos normatívákról szól, de úgy kell összevadászni a költségvetés tételeit, amiből majd kiderülne, hogy az önkormányzatok végül is mennyi támogatást tudnak kapni a 2022. évben. [[16.20]] Az egyébként megnyugtatóan hangzott, hogy kellő tartalékkal van tervezve, céltartalékkal, beruházási tartalékkal, brexittartalékkal, és még sokféle tartalék van. Tehát tartalék ebben a költségvetésben van számos, de ennek a felhasználása nyilván nem tartozik majd a parlament ellenőrzése alá, ezért arról, hogy hogyan történik ennek a felhasználása, sokat nem fogunk tudni. Előfordulhat persze, hogy lesz költségvetési módosítás, és abban az esetben talán a képviselő is tudhat róla, és a parlamenti ellenőrzést ilyen módon is tudjuk gyakorolni. Megtudható a T/16118. számú költségvetési előterjesztésből, hogy hiánnyal van tervezve, 3315 ezer milliárd hiánnyal. A jelentős államadósság kiderül belőle. S mindössze 401 milliárd forintot említett meg az ÁSZ ami a költségvetés 1,9 százaléka , amin van egy picike vita, de ez is csak megjegyzésként hangzott el. A társasági adóval kapcsolatban van valamilyen vita, gondolom, hogy a sport támogatására talán még lehetne adni, vagy esetleg túl sok ment a sport támogatására; ez nem derült ki a vitából. Tehát az önkormányzatokról fogok beszélni a hozzászólásomban, de mielőtt ezt megtenném, hadd mondjam el, hogy tegnap kaptunk egy picike kis kioktatást ezen az oldalon Deutsch Tamás EP-képviselő úrtól, Nacsa Lőrinc képviselő úr pedig egy elég jelentős hozzászólásban a szokásos módon elővette nála ez már be van programozva az elmúlt tizenegy év helyett a 2010 előtti időszakot. Én az elmúlt tizenegy évről szeretnék egy válaszbeszédben pár szót ejteni, mielőtt az önkormányzatokra térnék, de lényegében már ez is az önkormányzatokról szól. Említette az 1300 milliárd forintos adósság leírását az eladósodott önkormányzatok részéről. Hozzá kell tennem, hogy polgármesterként nálam is leírták, anélkül, hogy kértem volna. Egyszerűen leírták. Nekünk nem adósságunk volt, hanem hitelminősítésen garanciával alátámasztott szabályos hitelünk volt, amelyet panelprogramra vettünk fel. Ugyanis az a fránya baloldali kormány azt követte el, hogy adott 30 százalék bekerülésiösszeg-támogatást a panelházak finanszírozására, nyílászárócserére és hőszigetelésre, ehhez a ház lakóinak kellett 30 százalékot hozzátenni, és ha megvolt az állami döntés és a lakók döntése is, akkor az önkormányzat nem kerülhette ki a szintén 30 százalékos támogatást. Ez egy népszerű dolog volt, 5600 panellakás lett így fölújítva a XV. kerületben, tehát a mostani választókerületemben. Ehhez csak úgy tudtunk forrást biztosítani, hogy hitelt vettünk fel, amelyet a számlavezető bankunk komoly hitelminősítés alapján adott. Mi ezt vissza tudtuk volna fizetni, tehát nekünk nem kellett, hogy az állam jöjjön, jótékonykodjon és leírja, hiszen ezt mi ki tudtuk volna fizetni. S úgy gondolom, hogy az önkormányzatok jelentős része így volt. Tehát mi nem működésre, nem szociális kiadásokra, hanem fejlesztésre, mégpedig energiahatékonysági fejlesztésre fordítottuk. Hozzá kell tennem, hogy 10 százalékban mi is résztulajdonosok voltunk ezekben a házakban, tehát volt egy önkormányzati érdek is ebben. Egyébként az a sok támogatás, ami ebben a költségvetésben van, csak picike, egészen jelképes ahhoz képest, amennyire az energiahatékonyság igényelné, hogy ezzel foglalkozzunk. Az csak egy jelképes összeg, ami ebben a költségvetésben erre fordítva van; tegnap el is hangzott ez a szám. Elhangzott, hogy az önkormányzatok vegyék már tudomásul, hogy ez a kormány csak adott. Nos, nekünk olyan sokat nem adott. Azoknak az önkormányzatoknak valószínűleg adott Hódmezővásárhely például ilyen , amelyeknek a legnagyobb adósságuk volt. 24 milliárdos adóssága volt Hódmezővásárhelynek. Azt nem tudjuk, hogy ezt mire költötte el, de 24 milliárdos adóssága volt. Ez dicséretére vált volna akár négy, öt vagy hat kerületnek is, ha összerakjuk, hogy egy ilyen kisváros ekkora adósságot össze tudott hozni. De ha megtekintjük, megvizsgáljuk, azt látjuk, hogy ott is felelőtlen beruházásokból adódott a dolog. Nem egyszerűen a szociális működtetés emésztette fel a 24 milliárdot, vagy az általános iskolák, hanem a rossz beruházások. Hozzá kell tennem, hogy az Állami Számvevőszék vizsgálta ezt az 1300 milliárdot, ennek az anyagait a polgármesterek mivel az hozzáférhető volt megkaphatták. De arról soha nem esik szó, amikor a 2010 előtti kormányzásról beszélünk, hogy hogyan is volt ez, mikor keletkeztek ezek a hitelek. Nos, a kampányidőszak előtt, tömegével, jórészt devizahitelek voltak. Szinte kampány indult el. Engem is keresett meg ilyen ügynök azzal, hogy nem érdekes, most az a lényeg meg sem nézte, hogy milyen színezetű polgármester vagyok , hogy meg kell buktatni a kormányt. Hihetetlen mennyiségű devizahitelre feltétel és kötelezettség nélkül, tömegével kötötték a szerződéseket az utolsó hat hónapban, és ebből jött össze ez a hatalmas adósságállomány. Valami háttéralkunak kellett lenni, hiszen a kormányváltás után ennek a leírása volt az első intézkedés. De további intézkedések is sújtottak bennünket. Ilyen volt a kerületben a foglalkoztatottak jelentős részét sújtó magánnyugdíjpénztárnak a beborítása, aztán ilyen volt, és ez fájó, a személyi jövedelemadó elvonása. A rendszerváltástól, amióta személyi jövedelemadó van, a személyi jövedelemadó folyamatosan ott maradt a településeken. Ez a kormány volt az, amelyik a személyi jövedelemadó ott maradó részét száz százalékban elvette tőlünk, azóta nincs. De ugyanilyen a cél- és címzett támogatás, amely már az Antall-kormány idején is működött, és azt követően végig működött, mégpedig normatív módon, pályázati úton, és nem jobb- vagy baloldali döntésekkel. Megszűnt a cél- és címzett támogatásnak ez a forrása is. Azt nem tudjuk, hova tűnt, de ezekre azóta nem lehet pályázni. Hadd említsem meg azt is, hogy volt egy porosút-normatíva, amely a földes utak szilárd útburkolattal való ellátását finanszírozta. Ez is eltűnt. Aztán hadd említsem meg azt is, hogy eltűnt a lakástakarék-pénztár, amely viszont a társasházaknak súlyos csapás. A szövetkezeti és társasházaknak nagyon súlyos ütés volt ennek a pénztárnak az elvétele, de hozzá kell tennem, hogy az önkormányzati bérlakások esetében is, és minden egyes lakónak, aki ilyen pénztári tag volt. Ezt az ajándékot is ettől a kormánytól kaptuk, azért ezt említsük meg! S ha már az előbb az új nemzeti köznevelési törvényről volt szó, az önkormányzatok igen jelentős vagyontól szabadultak meg azáltal, hogy államosították az általános iskolákat, hiszen azt a vagyont, amelyben nagyon sok közpénz, sok cél- és címzett támogatás a mi esetünkben európai uniós támogatás is volt, kártalanítás nélkül egyszerűen elvették tőlünk, és ma azokba az iskolákba, amelyeket igyekeztünk jó karban tartani, jó állapotban, tulajdonképpen csak azért mehetünk be, mert mi osztjuk az ebédet. Ez az egy feladat maradt az önkormányzatoknak, hogy az ebédet mi osztjuk, de az ebéd, illetve a szállítók kiválasztásában picike a szerepünk, ugyanis ezeket egyben kellett pályáztatni, és ahol jelentősebb közpénz van valamilyen közbeszerzésben, ott a közbeszerzési biztost az állam jelöli ki. Magyarul, nem mi döntjük el, hogy ki lesz a szállítónk. Nekünk is egy 11 ezer adagos konyhából hozzák az ebédet. Mi ezt osztjuk, a konyhát takarítjuk, és bérleti díjat fizetünk bármiért, ami korábban az önkormányzat tulajdonában és felelősségi körében volt. Tehát nekünk sok mindent hozott ez a kormány, ami meglepő. De ami a legnagyobb meglepetés és a legnagyobb zavart okozza a választópolgároknak, az az, hogy kettévágták a közigazgatást, létrejött a kormányhivatal és létrejött az önkormányzat, az ügyfelek pedig hol ide mennek, hol oda mennek, nem tudják, hogy hol kell kezdeni. [[16.30]] Tehát azt kell mondjam, hogy megosztott lett. A mi esetünkben az a szerencse, hogy az utca másik felén adtuk oda az épületet, amelyben a kormányhivatal működik, de van, ahol négy-öt autóbusz-megálló, vagy átszállással lehet átjutni a kormányhivatalhoz, tehát nem jobb, hanem kicsit nehézkesebb lett a közigazgatási szolgáltatás. Én is meg szerettem volna említeni azt az ajándékot, amit közművezeték-adónak nevezünk, ez hihetetlen teher, Budapest esetében ez sokmilliárdos teher, ennek az átterhelése, nincs finanszírozója ennek a bizonyos adónak, hiszen tolerancia van az árak emelésére. A Covid is hozott nekünk olyan ajándékokat, amelyek itt már elhangzottak, az ingyenes parkolás és az önkormányzati tulajdonú üzlethelyiségek ingyenes bérlete teljes meglepetés a víruskezelésben. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Sok makrogazdasági eredmény mellett hallottunk képviselőtársaimtól hatalmas nagy hozzászólásokat, dicshimnuszokat arról, hogy az ő választókerületükben… csak előttem pár perccel szólt a képviselő úr, aki elmondta, hogy egymilliárdot nyertek kerékpárútra, 600 milliót kisvasútra, aztán borbemutatóra meg nem tudom, mire nyertek pénzeket. Hát, Budapesten, egy világvárosban egy kerület egy fillért nem tud nyerni. Tehát azt kell mondjam, hogy ebben a költségvetésben, ha megszavaznám, akkor is, az én számomra egy fillért nem ajándékoz ez a költségvetés, ilyen és hasonló forrásokra nincs lehetőségem. De megemlíthetném a Dél-Fejér megyei hozzászólótársamat is, Varga urat, akivel egy bizottságban ülök, aki egész milliárdsorozatról számolt be, hogy mennyi milliárdot tudtak ott, a településen kapni. Hol van ebben a társadalmi igazságosság? Miközben Budapest esetében lehet látni, hogy bármelyik kerületbe megyünk, lehet az fideszes kerület is, ők sem jutnak több pénzhez, és azok a választók is ezeken a kátyús utakon kell hogy járjanak, se járdára, se útfelújításra, de sok más egyéb infrastruktúra-bővítésre sincsen lehetőség. Tehát azt kell mondjam, hogy számunkra, az úgynevezett nagyobb adóerő-képességgel rendelkező önkormányzatok számára az a 873 milliárd forint, amely az önkormányzatok részére meg van jelölve ebben a költségvetésben, nem jelent többletet, még az inflációt sem tudja ellensúlyozni. Ha pedig összehasonlítom, hogy a 25 ezer fő körüli honvédség ezermilliárd körüli támogatást kap ebben a költségvetésben, közel ezermilliárdot, vagy a Belügyminisztérium szintén ezermilliárd körülit, akkor csak ez a két minisztérium 2000 milliárd forint biztos pénzt tudhat magáénak ebben a költségvetésben, miközben a 3176 önkormányzat pedig 873 millió forintot kap. Itt valami aránytévesztést vagy arányproblémát látok, úgy gondolom. Ha az önkormányzatok gazdálkodására térek rá, nem a sírásról van szó, mert nem fogunk utat építeni, nem fogunk járdát építeni, mert nem is lesz rá pénzünk egyáltalán. Megpróbáljuk működtetni az óvodákat, a bölcsődéket, a szociális intézményeket. A kulturális normatíva a mi esetünkben: egy 81-82 ezer lakosú kerület 16 millió forint kulturális normatívát kap. Ebből nem lehet kultúrát csinálni! Tehát hogyan lehet? Pestújhely, Rákospalota, Újpalota és még az újpesti oldal is hozzám tartozik, de most vegyük csak ezt a hármat, ennek a három területnek három művelődési háza van, a költségvetésük összesen 400 millió forint körül van, mindenki sír, mert kevésnek tartja, és 16 milliót fogunk kapni. Honnan van a különbség? Tehát minden pénzt elvonnak tőlünk, a hipától kezdve itt elhangzott már sok minden, tehát magyarul, az iparűzési adót, és végleges lett ebben a költségvetésben, hogy nem alkalmi és a Covid miatt van a gépjárműadó-elvonás, hanem ez végleges száz százalékban. Nem említettem, hogy 2010 előtt a gépjárműadó száz százalékban az önkormányzatoknál maradt, azt követően kezdték el, hogy előbb a 60 százalékát, most már elveszik a 100 százalékát. Én nem tudom, hogy a sarcnak milyen határai vannak, de érhet még bennünket, úgy gondolom, meglepetés. Egy ilyen meglepetésnek számít a minimálbér. Tehát a minimálbérben politikailag meg lehet egyezni, hogy 6 százalékkal vagy 8 százalékkal emeljük a minimálbért, de ahhoz semmilyen kiegészítést nem kapunk a kormánytól, akár a diplomás-minimálbérhez, akár a normál minimálbérhez. A mi esetünkben most nem tudjuk, hogy lesz vagy nem lesz, az a hír, hogy nem lesz minimálbér-emelés egy 4 százalékos minimálbér-emelés 80 millió forint kiadást jelent az énáltalam képviselt XV. kerületi önkormányzat számára. Amióta a minimálbérnek ez a formája van, hogy állami kiegészítés nincs hozzá, így én is tudnék alkut kötni, hogy bemondom a kódszámot, emelem a minimálbért, és valaki meg finanszírozza meg, akinek fontos. Hát, nekünk fontos, próbálunk forrást keresni rá. Tehát a forráskeresésben az a nagyon nehéz, államtitkár úr, hogy honnan. Például forrást próbálunk keresni arra, hogy területeket készítsünk elő tőkebefektetők számára, de ahhoz utat, csatornát, sok mindent oda kellene vinni. De ha nincs olyan pályázat, amivel csatornát tudok építeni vagy odavezető utat, amivel esetleg a kábeleket oda tudom vinni, akkor még tárgyalni sem tudunk. Előre nem tudom azt mondani egy befektetőnek, hogy építsd ki, mert van még közbeszerzés és sok minden egyéb. Tehát a terület előkészítéséhez az önkormányzatoknak, különösen a nagyvárosi önkormányzatoknak egyáltalán nincsen lehetőségük ebben a költségvetésben sem, de magában a rendszerben nincs meg a helye, hogy hogyan tudok új munkahelyet teremteni, hogyan tudok új adóalanyokat szerezni, azaz hogyan tudunk új bevételeket elérni. Szeretném a gazdaság újraindításának gondolatánál én is megemlíteni azt, hogy úgy nagyon nehéz a gazdaságot újraindítani, ha egyáltalán újra kell indítani ezt a gazdaságot, hogy nekünk, az önkormányzatoknak azokat a mindennapokat kell kikínlódni, hogy hogyan lesz fizetés. Azt a választ kapjuk sok esetben, hogy ennyi milliárd értékpapírjuk van. Egy önkormányzatnak az Állami Számvevőszék, a MÁK, tehát a Magyar Államkincstár nem enged egy olyan költségvetést elfogadni, amely költségvetésben olyan kódszámok vannak, hogy nincs fedezet mögötte, mert akkor nem tudok kötelezettséget vállalni. Állami költségvetést el lehet fogadni úgy, hogy nincs fedezet mögötte, de önkormányzati költségvetést csak akkor lehet elfogadni, ha van mögötte fedezet. Tehát mire kényszerül egy önkormányzat? Arra, és ez egy előírás, tehát a MÁK előírása, hogy ezt a pénzt állampapírban kell elhelyezni. Tehát akkor is, ha majd december… tehát például megkapnánk a hipát, az iparűzési adót, azt a pénzt nem tarthatom ott egy pénztárban, egy páncélszekrényben, hanem államkötvénybe kell betenni, amit december 31-éig felhasználok az utolsó fillérig. Tehát a fővárosi hozzászólásaimra az szokott jönni, hogy 110 milliárd van vagy elhangoznak különböző számok értékpapírban. Igen, de egy 300 milliárdos költségvetésnél van ez értékpapírban, és még nulla forint tulajdonképpen az a 110 milliárd, mert az még nem elegendő ahhoz, hogy a forgóösszeget, ami az évi működtetést biztosítja, meg tudja oldani. Az általunk képviselt Újpest és Rákospalota önkormányzatának is van értékpapírja, addig, amíg nem jön a következő fizetés. Egy fizetés, ha beleveszem a telephelyek fizetését is, 600 millió forint a közterheivel együtt, azt értékpapírban tartom a következő hónapig. Tehát ennek a forgóeszköznek a biztosítására van egy kényszerem, hogy értékpapírba kell tegyem. A másik, hogy az a jó, hogy van valami értékpapírja, amiből majd fog tudni fizetni akár működtetést is vagy akár a működtetés részeként a bért. A tegnapi hozzászólásában Bánki Erik, a Gazdasági bizottság elnöke azt mondta, hogy ez a költségvetés kiszámítható, tervezhető, betartható. [[16.40]] Ez olyan szép sor, olyan jól hangzott, hogy fantasztikus, csak az a probléma ezzel, hogy közben olyan hírek vannak, és itt van már kezünkben az előterjesztés, hogy az önkormányzati vagyont újabb ütés fogja érni, az önkormányzati tulajdonú bérlakásokat alanyi jogon megvásárolhatják, akik benne laknak. Nem tudjuk még, a vége mi lesz az alkunak, de elég maga az a gondolat, hogy az önkormányzati vagyont újra ütés éri. Egyszer említettem, hogy az iskolavagyont elvették, elvették az udvarán lévő műfüves, kivilágított sportpályákat, önmagában az én esetemben 360 millióért lett megépítve 11 ilyen kispálya, és bérleti díjat fizetve mehetünk erre a pályára vissza. Most a lakásokat éri ilyen támadás. Nem lehet még tudni, hogy ennek mi a vége, de azt gondolom, hogy ebben az esetben, ha a magyar önkormányzatiság úgy lesz megosztva, hogy ti vidéki rendes fiúk vagytok és jó képviselőhöz tartoztok, jó a színe, ezért fogtok kapni pénzt, és nem úgy, hogy 3174 egységes magyar település van, és mindegyiknek élni kell és működni kell, akkor azt gondolom, hogy felesleges ebben a házban nekünk magyarságról, nemzetről beszélni. Tudatos megosztásról beszélünk akkor. Ez az általam elmondott Tiborc-panasz, úgy gondolom, talán más településnél másképp hangzana el, és nyilván egy fideszes képviselőtársam körzetében egészen másként hangzik el, ahol lehet borbemutatókra is pályázatot nyerni. Az én esetemben ez azt jelenti, az a minimális jogom van meg, hogy ezt a költségvetést nem szabad megszavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Fidesz képviselője, Tasó László képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Magyarország 2022. évi központi költségvetésének vitájában a hozzászólásomban természetesen lesznek olyan elemek, amelyeket már korábban említettek, és természetszerűen van azért néhány, amelyet mindenképpen fontos nekem is megerősíteni. Ezek mellett szeretném inkább a jövő évi költségvetésnek a Hajdú-Bihar megyei 3. számú választókerületre vonatkozó hatásait is kiemelni, hiszen ez fontos számomra és az ott élő 99 ezer embernek. Arról többen szóltak, hogy a gazdaság újraindítása a világjárvány sújtotta valamennyi államban a legfontosabb feladat. Az elsődleges cél, hogy mindenki talpra tudjon állni, aki nehéz helyzetbe került. Ezért volt kiemelt jelentősége ebben az évben is a bértámogatásoknak, a munkahelyek megőrzését támogató programoknak és fejlesztéseknek. Természetesen nem múlik el nyomtalanul sem a gazdaság, sem a mindennapi élet világában ez a váratlan csapás, eddig ismeretlen élethelyzet. Erre szokták mondani: jó lett volna ezt kihozni döntetlenre, de sajnos nem sikerült. Nagyon sok családban haltak meg, távoztak el, a koronavírus-járvány miatt nagyon sok élet tört ketté, nagyon sok gazdasági szereplő ment csődbe, nyilvánvalóan nagyon sok a kár, amit valamilyen módon rendezni kell. Ezért is fontos, hogy a 2022. évi központi költségvetés a lehető legnagyobb mértékben enyhítse a bekövetkezett károkat, és teremtsen lehetőséget arra, hogy újrainduljunk, megerősödjünk újra itt, Magyarországon. Hozzá kell tennem, hogy a világjárvány egy egyre erősödő, a saját lábán állni tudó országot érintett, Magyarország már volt abban a helyzetben, hogy meg tudjon birkózni ezzel a gazdasági problémával, volt olyan politikai stabilitása, amely a járvány kezelésében segíthetett. Ezért is tudtunk az Egészségbiztosítási és a Járvány Elleni Védekezési Alapban 3600 milliárd forintot biztosítani, és ezért leszünk képesek a gazdaság újraindításához, a munkahelyek megtartásához és újak létrehozásához a versenyképesség javítása érdekében 7038 milliárd forintot biztosítani. Hajdú-Bihar megyében, a mi választókerületünkben 99 ezer lakos, 15 település és Debrecennek egy városrésze alkot egy közösséget. Azt nem mondanám, hogy feszülten figyelik a költségvetés vitáját, de az biztos, hogy mindenki érintett abban, ami történik a költségvetés nyomában. Ezért rendkívül fontos, hogy olyan döntések szülessenek, amelyek segítik azt, amit korábban is mi, politikusok elterveztünk és felvállaltunk, hogy felzárkóztassuk a keleti régió azon településeit és azon térségeit, amelyek nehezebb helyzetben vannak, mint Magyarország szerencsésebb vidékén élő vagy éppen Budapesten lakó honfitársaink. Természetesen van különbség a vélemények között, hogy hol jobb élni, hol van jobb költségvetési lehetőség, de azt gondolom, a legtöbben mégiscsak azt mondják, hogy Budapesten szebb az élet és az Édentől keletre, a mi világunkban sokkal nehezebb. Ez általában így is van. 2010 óta jelentős változások következtek be a mi vidékünkön is, ’14-től kezdődően beindult a fejlődés, de azt kell mondanunk, hogy Debrecenen kívül a többi település nem tud a maga lábán megállni, és Debrecenben is számos fejlesztésre van még szükség annak érdekében, hogy tudja magával húzni a Hajdú-Bihar megyei településeket és a régiót. Rendkívül fontos, hogy valamennyi fejlesztés segítse a települések megtartó erejét, az ottlakás lehetőség és természetszerűen legyen lehetősége tervezni egy fiatalnak helyben lakni, helyben maradni, ahová született. Rendkívül sokat segített a mi választókerületünkben is az otthonteremtési támogatás, az otthonfelújítási program és természetszerűen valamennyien örültünk annak, hogy olyan lehetőséget kaptak a gyermeket vállaló családok, amelyet a korábbiakban nem tapasztalhattunk. Kifejezetten fontos volt Álmosdon, Bagamér községben, Bocskaikertben, Fülöpön, Kokadon, Nyíracsádon, Nyírábrányban, Nyírmártonfalván és Újlétán, hogy tudtak javulni a helyben lakás körülményei. Erre a következő évben 483 milliárd forinttal lesz több, ez fogja elérni összességében a 2778 milliárd forintot. A választókerületben a nyugdíjasok aránya is egészen magas, ezért fontos az említett településeken kívül Hajdúhadházon, Hajdúsámsonban, Nyíradonyban, Létavértesen, Tégláson és Vámospércsen is, hogy megérkezzen majd a visszaadott 13. havi nyugdíj második részlete, és a nyugdíjprémium is megvalósuljon, valósággá váljon. Nagyon fontos a következő évben is, hogy a vállalkozások és a családok zsebében maradjon 423,5 milliárd forint, ami a költségvetésben a teherenyhítést jelenti. Természetesen nagyon fontos nálunk is, hogy a 25 év alatti fiatalok kedvezménye, az szja-mentessége további sanszot adjon az életkezdéshez. Lakástámogatásra mintegy 358 milliárd forint kerül biztosításra, ami egyértelműsíti, hogy a családok továbbra is fókuszban maradnak, továbbra is kiemelt célterület és a legfontosabbak egyike életünkben. Az ősszel nyíló uniós forrásokra rengeteg a jelentkezés, számos fejlesztést fogalmaztak meg már a településeink, természetszerűen sokkal több lesz az igény, mint a valóság és a lehetőség. Ettől függetlenül nagyon várjuk. Ezért fontos, hogy a magyar költségvetés tudja hozzátenni azt a saját erőt és saját részt, amelynek a felhasználásával tudjuk ezeket a forrásokat igénybe venni. A választókerület valamennyi településén kiemelten fontos a belterületi úthálózat fejlesztése, amelyre a következő időszakban reményeink szerint mintegy 3,5 milliárd forintos támogatásra kerülhet sor. Meg fog épülni a következőkben többek között a Bagamér-Álmosd, Vámospércs-Bagamér, Hajdúsámson-Hajdúhadház, Nyírábrány-Fülöp közötti úthálózat fejlesztése is. Nagy az igény a csapadékvíz-csatornák kiépítésére, és természetszerűen az önkormányzati épületek fejlesztésére is hatalmas az igény. A helyi gazdaság fejlesztésére több támogatási lehetőséget kaptunk az elmúlt időszakban. Nagyon fontos egyébként, hogy a Start-programban megmaradjon az a 109 milliárd forintos támogatás, amely elő van irányozva. A mi vidékünkön egyszerre van jelen a munkanélküliség és a munkaerő-kereslet is. Egészen furcsa ez a helyzet, hiszen vannak olyan ágazatok, ahol nincs munkaerő, és van bizony még elég jelentős számú közfoglalkoztatott. Természetszerűen figyelnünk kell arra is, hogy akinek ilyen lehetősége van csak egyelőre, annak a megélhetése emberi módon biztosítva legyen. A „Magyar falu” programban többször elmondták már egészen komoly lehetőségek nyílottak meg az 5000 fő alatti települések számára. A következő évben ez 93 milliárd forintos nagyságrendben áll majd rendelkezésre. Jelentős a mi világunkban a nemzeti agrártámogatások 77 milliárd forintja is, amely segítségével számos területen, a növényvédelem, a mezőőri szolgálat, az állattenyésztés területén gazdálkodóknak tudunk adni segítséget. Nagyon fontos, hogy a tanyafejlesztési programban az életmóddal járó hátrányok csökkentése folytatódjon. Szeretjük és örömmel tapasztaljuk, hogy újra kiírják a zártkerti programokat, amelyekre a következő időszakban is pályáznak majd településeink. Legutóbb Létavértes és Hajdúhadház küldött be sikeres pályázatokat. A gazdaság újraindítására szánt források 2022-ben is jelentősek maradnak, többen mondták a nagy cégek támogatásával kapcsolatos keretösszegeket. Megemlíteném, hogy nagyon fontos számunkra a kis- és középvállalkozások támogatása is, amelyekre most is vannak futó pályázatok, és várunk a következőkben is erre forrásokat. A közúti fejlesztések különösen fontosak valamennyi térség számára. Egyszerre segítik a versenyképesség javulását és a helyben maradás lehetőségét is. [[16.50]] 2022-ben 201 milliárd forint nagyságrendet látunk a költségvetésben elkülönítve erre. Ebből 150 milliárd forint a gyorsforgalmi utak fejlesztésére, a reptéri út fejlesztésére van elkülönítve, és van benne kiemelt társadalmi igényeken alapuló fejlesztés is, amelynél a településeink közül többen érintettek. A 471-es számú és a 48-as számú főutak fejlesztése a választókerületben meghatározó jelentőségű, és örülünk annak, hogy a kormány a legutóbbi alkalommal a 4-es utat is nemzetgazdasági szempontból kiemeltté nyilvánította. Ez azt jelenti, hogy meggyorsul a tervezése, és reményeink szerint majd hamarosan kezdődhet a fejlesztése. A vasúti fejlesztések területén Debrecen városában az északnyugati gazdasági övezet infrájára mintegy 12 milliárd forintos támogatás van a költségvetésben biztosítva. Itt hozzá kell tennem rögtön, hogy a 100-as út fejlesztésével kapcsolatban is kiírták a tervezésre szóló közbeszerzést, ami azt jelenti, hogy Debrecen és Nyíregyháza összeköttetése rövid időn belül, reményeink szerint hamarosan, egy magasabb minőségű útkapcsolattal fog megvalósulni. A repülőtér-fejlesztések között pedig ki kell emelnem egyértelműen Debrecen repülőtér-fejlesztését, amire másfél milliárd forint áll rendelkezésre a 2022. évi költségvetésben. A „Debrecen 2030” programban 14 milliárd forintot különített el a kormány a költségvetés tervezetében. Természetszerűen sokan hallottak arról, hogy Debrecenben megépül az oltóanyaggyár, ami óriási lehetőség arra vonatkozóan, hogy ne legyünk többet ilyen helyzetben, mint amilyenben voltunk a világjárvány elején, ne legyünk kiszolgáltatott helyzetben a vakcinagyártókkal, a gyógyszeripari szereplőkkel szemben. Nagyon fontos szólni ezekről, bár ezek nem az én választókerületemben voltak, de ami Debrecenben történik, az egész Hajdú-Bihar megyére, az egész régióra kihatással van. Fontos kiemelnem még, hogy a működőtőke beáramlása érdekében, a munkahelyteremtés támogatására az a 80 milliárdos támogatás, amit előirányoznak, rendkívüli módon mozgatja majd meg a következő évben is a gazdaság vérkeringését, mint ahogy történt ez ebben az évben is. Fontos szólnom még arról, hogy a regionális és határon túli fejlesztési támogatásokra 18 milliárd forint jut, és ebben benne vannak az európai területi társulások is, amelyek Magyarországon székelnek; 25 társulásból 21-nek a székhelye Magyarországon van. Ezek között van az Európa-kapu Európai Területi Társulás is, amely 35 településnek ad egy működési lehetőséget; ebben 16 romániai település és 19 magyar település van együtt. Nagyon örülünk annak, hogy lehetőséget kaphatunk a működési támogatás keretein belül majd a fejlesztési tervek kidolgozásához és a megvalósításhoz is, reményeink szerint. Fontos kiemelnem még, hogy a Turisztikai Ügynökség kezelésében lévő programok mintegy 91 milliárd forintja segít az ország minden területén azoknak, akik az ágazatban dolgoznak. Fontos szólni arról, hogy nagyon sikeres volt a Kisfaludy-program szálláshelyfejlesztési elképzelése, amivel nagyon sokan tudtak élni, és ki is tudták használni. Fontos szólni arról is, hogy Révész Máriusz elviselne 4,1 milliárd forintnál még többet is, akár a tízszeresét is, de nagyon jelentős összegnek számít az aktív kikapcsolódást segítő programok területén ez az összeg. A velodromok fejlesztése között szerepel Debrecen is, sportparkok épülnek, bringapark épül Hajdúhadházon, és épül még más településünkön is a választókerületben. A gazdaság újraindítását segíti a 143 milliárd forintos egyedi magasépítési beruházási csomag is, amelyben nem szerepel, mondjuk, a nyíradonyi tűzoltólaktanya építése, de bízunk benne, hogy az még belekerülhet a következő időszakban. Rendkívül fontos lenne, hogy ezek a támogatások időben induljanak el, és minél hamarabb segítsék a települések versenyképességét. Szó volt arról, hogy a költségvetés szándékok összegződése, karakter mondta elnök úr is. Ez valóban így van, de a szándékot én úgy olvasom ki a költségvetésből, hogy egyértelműen azt mutatja, hogy a magyar embereket nem hagyjuk az út szélén, a magyar embereknek segítünk, a magyar vállalkozások mindenki másnál fontosabbak számunkra, és azt jelenti szerintem, hogy erős szándék van arra, hogy Magyarország egységesen fejlődjön. Ez a legnehezebb a világon, és soha nem lesz olyan költségvetés, amely minden egyes problémát tud majd kezelni, és olyan sem, amely ki tudja egyenlíteni majd a keleti hátrányokat a nyugati előnyökkel, de nem az a cél. A cél az, hogy biztonságosan működő ország legyen, gyarapodó családok és jókedv, mert leginkább az hiányzik. Úgy látom, a 2022. évi költségvetés segít abban, hogy Magyarország át tudja vészelni a felállás, a talpraállás időszakát, megerősödjön újra, és újra elfoglalja azt a helyet, amit már a korábbiakban sikerült egyszer elérnünk. Úgyhogy a Hajdú-Bihar megyei 3. számú választókerület települései nevében is támogatom a költségvetést, és biztatnám erre majd képviselőtársaimat is. Reményeink szerint sokan lesznek, akik ezt majd elfogadják és támogatják. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselők! Mielőtt tovább folytatnánk a munkánkat, tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására 16 óráig volt lehetőség; illetve arról is kötelességem tájékoztatni önöket, hogy a KDNP-frakcióvezetője, dr. Simicskó István képviselő úr írásban tájékoztatta a házelnök urat, hogy a fennmaradó időkeretét a KDNP átadja a Fidesz Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportjának. Kérem a kollégákat, hogy így rendezzék. [[Jelzésre:]] Közben ez már meg is történt, nagyon szépen köszönöm. Most az LMP képviselőjének, Ungár Péter képviselő úrnak a felszólalásával folytatjuk a munkát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Először is szeretném azzal kezdeni, hogy ez egy olyan költségvetés értelemszerűen, amely egy gazdasági válság időszakáról szól, és azt a mondatot szeretném elmondani, hogy a tények talaján álljunk, hogy ezt a gazdasági válságot értelemszerűen nem az Orbán-kormány okozta, hanem egy világméretű járvány. Ugyanakkor az egy dolog, hogy Ausztriát a miniszterelnök úr laboratóriumnak nevezte több rádióinterjúban, sőt az Országgyűlés épületében is én nem tudom, hogy miért gondoljuk, hogy az osztrák válságkezelés volt a legsikeresebb, de ez történt , viszont ezek után Ausztriában a központi kormányzat bejelentette, hogy nagy összegű támogatást ad szinte minden önkormányzatnak pártszínezettől függetlenül, és bár kétségtelen tény, hogy Ausztria teljesítőképessége nem hasonló Magyarországéhoz, mégiscsak az az elvárás megfogalmazódott, hogy ahogy a laboratóriumban történik, úgy fog ez hazánkban is történni. Ennek az ellenkezője történt: az történt, hogy megvontak az önkormányzatoktól forrásokat. Voltak ebben olyan nevetséges dolgok is, mint az ingyenes parkolás bevezetése, aminek sem járványügyi szempontból nincs semmi értelme, és az önkormányzatoknak bevételkiesést okoz, de voltak olyan dolgok is, amelyek ennél fájdalmasabb és nagyobb összegeket jelentettek az önkormányzatoknak. Ilyen például az iparűzési adó felének az elvonása, amiről a kormánypárti képviselők azt mondják, hogy ez a vállalkozók zsebében marad, ezért ez jó, ugyanakkor ez egy 11,25 százalékos adóteher, tehát annak a vállalkozónak, aki, mondjuk, egy kocsmáros, és háromnegyed éve nem volt bevétele, olyan nagyon sok segítséget nem jelentett. Elvonták ezt az összeget, de nem is az elvonásról akarok beszélni, hanem ami itt következett: a kompenzációról. Tavaly decemberben visszakompenzáltak 1,38 milliárd forintot tulajdonképpen minden fideszes önkormányzatnak, és semmilyen ellenzéki önkormányzatnak nem. Ugye, itt majd elmondják ez lassan egy ilyen párbeszéd, amelyben a másik oldalt is elkezdtem mondani, de szerintem ez időt spórol mindenkinek Békéscsaba városát, ahol kétségtelenül nem fideszes, hanem egy független polgármester van, aki ugyanakkor amióta megválasztották, szintén jó viszonyt ápol a kormánnyal, tehát nem számítanám az ellenzékiek közé, illetve Salgótarján kapott amúgy egy egyösszegű, minden évben megkapott, közlönyben lévő összeget. Tehát ezeket leszámítva ezt csak a kormánypárti városoknak adták oda. Majd ezek után Balla György miniszteri biztos lett, és elindult egy ilyen konzultációs folyamat, ami kicsit Ionesco román abszurd drámájának, az Egy pohár víznek és Kafka A per című regényének egy ilyen nagyon érdekes ötvözete volt, ahol elmondták, hogy majd ezt adóerőből fogják kompenzálni, de elmondták, hogy nem is fogják igazából kompenzálni, és a végén az jött ki, ahogy láttuk az eredményt, hogy kimondták, hogy akkor legyen az adóerővel arányos módon. Na most, ha az egészet, a kettőt egyben nézzük márpedig csak egyben van értelme, hiszen ugyanazért adtak pénzeket a városnak , azt látjuk, hogy Győr kapott 1,38 milliárdot összesen, Székesfehérvár kapott 1,38 milliárdot összesen, és például Szombathely kapott nullát. Tehát ha adóerőt néznénk csak, a lakosságarányos adóerőben mind Székesfehérvár, mind Győr Szombathelynél erősebb, mégis Szombathely nullát kapott, ezek a városok pedig 1,38 milliárdot kaptak. Ez egyetlenegy módon magyarázható: ezek között a városok között az a különbség, hogy Székesfehérvárnak és Győrnek fideszes a polgármestere, Szombathelynek pedig nem; semmilyen más módon nem lehet megmagyarázni. Ha más módon próbáljuk megmagyarázni, még egy dolgot tudunk mondani: azt, hogy a székesfehérvári fideszes képviselő vagy a győri fideszes képviselő jobban végzi a munkáját, mint Hende Csaba. Így lehet még ezt megmagyarázni, más magyarázat erre nincs. [[17.00]] Az a helyzet, hogy amikor az önkormányzatoktól vesznek el pénzt, akkor az útfelújítástól vesznek el pénzt, meg a bölcsődei ellátástól vesznek el pénzt, meg a szemétszállítástól vesznek el pénzt, meg attól vesznek el pénzt, amit amúgy a győri polgármester szokott nagyon szép, mindenkinek ajánlom ilyen Facebook-videóban megmutatni, hogy oda kell menni, egy nyugat-magyarországi városnál, és az ereszből ki kell piszkálni a gallydarabokat. Ezt csak zárójelben szeretném megjegyezni, hogy ezt amúgy egy olyan vagyonkezelő épülete előtt tette, aminek, a vagyonkezelőnek az egész vezetését és felügyelőbizottságát ő nevezte ki, de majd a győriek foglalkoznak ezzel a belső ellentmondással. Az a helyzet összességében tehát, hogy azokat a városokat büntették, ahol ellenzéki polgármesterek vannak, és azoknak kedveztek, ahol fideszesek vannak. Ez nemcsak azért baj, mert tisztességtelen, hanem azért is baj, mert hazudtak, mert azt mondta a miniszterelnök az önkormányzati választások után, hogy minden településvezetővel, pártszínezettől függetlenül együtt fog működni, és utána eljátszották ezt a hóka-móka álkonzultációt, amiről mindenki tudta az elején, hogy mi lesz a vége: a fideszesek kaptak, a nem fideszesek pedig nem. Ennyit akartam az önkormányzati kompenzációról elmondani, és most egy másik témát és örülök, hogy államtitkár úr itt van, remélem, ez valami gyönyörű véletlen, hogy ez így alakult. Az a helyzet, hogy a szociális szektor egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítése 42 milliárd forint lenne. Ha jól tudom, az EMMI sem nagyon vitatkozik ezzel a számítással. Hát, most azért én tényleg próbálok így egy emelkedett hangvételű dolgot mondani, és azért államtitkár úrnak jelezném, hogy valószínűleg azért belefért volna ez a 42 milliárd forint a költségvetésbe. Most ne akarja, hogy elővegyem az összehasonlító, méricskélő dolgot, de lehet, hogy mégis meg fogom tenni. Tehát például a vadászati világkiállítás, ugye, 72 milliárdnál tart, és mindkettő egy egyszeri kifizetés. Tehát én nem gondolom, hogy ez az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítés a szociális szektorban valójában megterhelte volna a költségvetést. Egyszerűen hazugság lenne ezt állítani. Ezenkívül más okot, hogy nem adták meg, nem nagyon tudok elmondani. Az, hogy elmondják, hogy 2010-hez képest nominális értékben mennyivel nőttek a bérek, ez egy nagyon jó dolog, ez tényleg nagyon jó, csak az a helyzet, hogy attól még ezek az emberek pluszmunkát végeztek, fertőzésveszély mellett, 4 százalékuk kapta meg a százszázalékos táppénzt, és igenis megérdemelték volna azt, hogy megkapják az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Amúgy a legrosszabbul fizetett állami alkalmazottak a szociális dolgozók, és azok a bérek, amiket ők kapnak, azok nem elegendőek ahhoz, hogy ez a szektor jól működjön. De ezt már amúgy önök is tudják, hiszen amennyiben jól tudom de majd lehet, hogy nem jól tudom, akkor ez is előfordulhat; amennyiben jól tudom , az SZGYF, akkori SZGYF még felterjesztéssel élt az EMMI-hez, hogy adják meg ezt az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Tehát belül a fenntartó is pontosan tudja, hogy ez így van. A másik, ha már a szociális szektornál tartunk: bár volt béremelés nemrég, a legtöbb béremelés pótlékokban van, amely nincsen beépítve az alapbérbe. Ez is egy súlyos probléma. Eleve az egészben a valódi súlyos probléma az, hogy miért van külön szociális bértábla. Az, hogy a bértábla ennyifelé van szabdalva, és az állami szektorban dolgozóknak a bére egy beláthatatlan, kiszámíthatatlan és alapvetően pótlékok által, egyszeri döntésekkel kezelt dolog, ez rossz mindenkinek. Ennek egy politikai oka van, hogy így a szektorokkal külön tudnak tárgyalni, és nem kell egyben tárgyalni az egész állami szektorral, de ezt leszámítva nincs értelme. Amúgy nagyon sok régiós országban nincsenek a bértáblák így szétszabdalva, ez nem is egy szocialista örökség, ez részben a Horn-kormány, részben későbbi kormányok által kitalált dolog. Tehát ez az egyik. A másik: azért ebbe a költségvetésbe belefért volna a szociális szektor béremelése, és ez egy olyan béremelés, ami azért várat magára évek és évek óta. Én értem, hogy el tud mondani számokat, amik valójában igazából a garantált bérminimum emeléséből a kötelező béremelés, ugye, a bértáblában, de ezen túl nem nagyon voltak béremelések a szociális szektorban. Még egy kérdést viszont behoznék, mert hallottam, hogy a mai ülésen többször szó volt az otthongondozási díjról. Nagyon szép, hogy 2022-ben, és ez tényleg egy jó dolog, el fogja érni a gyermekek otthongondozási díja a minimálbér szintjét. De azért nem tudom, hogy miért gondolják, hogy az rendben van, ennek valószínűleg valami ideológiai oka van, mert praktikus oka nincs, hogy a nem gyermeküket otthon gondozóknak az otthongondozási díja még mindig nem fogja elérni a 60 ezer forintot. Tehát nem tudom, hogy mi alapján gondolják, hogy ez egy jó döntés. Az a helyzet, hogy attól, mert valaki nem a gyermekét gondozza otthon, ugyanazt a munkát végzi, mintha a gyermekét gondozná otthon. Novák Katalin egyszer közel volt ahhoz, hogy megvilágítsa ezt az ideológiai különbséget, hogy miért nem emelték a nem gyermeküket otthon gondozóknál, és ott valami olyasmit mondott próbálom jól idézni , hogy míg egy gyermek, aki nem önellátó, az egy családnak egy nem várt dolog, ami bekövetkezik az életében, addig az, hogy az embernek a szülei, anyósa, apósa időskorában nem lesz teljesen önellátó, ez a természetes életnek a vége. Én ezt értem, és értelemszerűen mindenki számít arra, hogy időskorában majd segítségre szorul, de részben körülbelül két és három év között van a bekerülés egy idősotthonba. Tehát addig mit csinál az ember a szüleivel, anyósával, apósával? Részben pedig azért ezek az emberek fizettek 30-40 éven át tb-t. Tehát nem az van, hogy ők ingyen kapnak valamit az államtól, hanem ők berakták a kockázatközösségbe ezért a saját hozzájárulásukat. Úgyhogy összességében azt tudnám mondani, hogy a nem gyermeküket otthon gondozóknál a minimálbérre való emelés szintén nem lenne több 30 milliárd forintnál. Ez is belefért volna ebbe a költségvetésbe, és nagyon sajnálom, hogy nem fért bele, és ezekért az okokért is azt tudom mondani, hogy nem fogom támogatni az idei költségvetést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője szólhat most. Tessék, parancsoljon! [[Dr. Selmeczi Gabriella a mikrofonját igazgatja.]] Kérem szépen, hogy segítsenek a képviselő asszonynak, vagy ha a mikrofon nem működik rendesen, akkor kézi mikrofont adjunk.
[[Hordozható mikrofonba:]] Köszönöm szépen. Elnézést a kis technikai átmenetért. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Én a jövő évi költségvetés kapcsán szeretnék beszélni a nyugdíjasok helyzetéről, hogy hogyan alakulnak a nyugdíjak és a nyugdíjszerű ellátások, valamint a következő részben a gyermek- és ifjúságpolitikánk költségvetésben megjeleníthető számairól, illetve egy részéről, mert hosszan tudnám sorolni azokat az eredményeket, amelyek a 2022-es költségvetésben meg fognak jelenni. Azt hiszem, hogy az a reális, ha úgy beszélünk a jövő évi költségvetésről, hogy melyik terület mennyivel többet fog kapni, tehát hogy növekednek a források, és szerintem egy elég erős nagyító kellett ahhoz, hogy a jövő évi költségvetés kapcsán arról beszéljen ellenzéki képviselőtársam, hogy elvette valahonnan a kormány a forrásokat. Tehát a nyugdíjak: a családon belül kiemelt megbecsülést érdemelnek az idős nyugdíjas emberek, hiszen évtizedeken keresztül dolgoztak az országért, a nemzetért, és felneveltek több generációt, akár szülőként, akár utána nagyszülőként részt vettek a család életében. A Fidesz-KDNP-frakció, illetve a kormány tavaly a család- és nyugdíjasvédelmi programja keretében jelentette be a 2009-ben megszüntetett 13. havi nyugdíj visszaépítését, méghozzá négy ütemben. Erről volt szó itt már a parlamentben, én most a jövő évi költségvetés tükrében a számokat hadd idézzem. A juttatás összege a kifizetés első évében, tehát 2021-ben a nyugellátás januári összegének 25 százaléka, ’22-ben a fele, 50 százaléka, ’23-ban 75 százaléka. ’24-től pedig a nyugdíjasok és a nyugdíjszerű ellátásban részesülők a 13. havi nyugdíj teljes összegét kézhez kapják. Nézzük, mit jelent ez a költségvetés szintjén! Ugye, 2022-ben a költségvetés 160,3 milliárd forintot tervez a 13. havi ellátás fedezetére fordítani. [[17.10]] 2022-ben a költségvetés 160,3 milliárd forintot tervez a 13. havi ellátás fedezetére fordítani. 2022-ben a 13. havi ellátás mellett továbbra is fennmarad a nyugdíjprémium intézménye, hogy az idős emberek is részesüljenek a gazdasági növekedés eredményeiből. Én ezt egyébként egy nagyon jelentős eredménynek érzem, hiszen nem volt még korábban, a megelőző években arra példa, hogy tudtunk volna a nyugdíjasoknak nyugdíjprémiumot adni, tehát ez a nyugdíjemelésen és a 13. havi nyugdíj visszaépítésén felül fog majd járni a nyugdíjasoknak. A kormány a 2022. évben 5,2 százalékos GDP-növekedéssel számol, és ezért ennek megfelelően 68,5 milliárd forintot helyezett céltartalékba a nyugdíjprémium kifizetésére. A nők családban betöltött szerepét időskorukban is kiemelten kezeljük. Az életük nagy részét munkával és gyermekneveléssel töltő nők 40 éves jogosultsági idővel már az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően igénybe vehetik a nyugellátást. 2022-ben a központi költségvetés 332 milliárd forintot biztosít erre. A „Nők 40” programról van szó, amit 2010 után, ha jól emlékszem, 2011 januárjától tudtunk bevezetni. Itt ezzel az intézkedéssel, törvénymódosítással szerettük volna elérni azt, hogy 40 év szolgálati idővel is nyugdíjba lehessen, teljes értékű nyugdíjba lehessen menni, és ebbe a 40 év szolgálati időbe beleszámítjuk a gyermeknevelés előtt otthon töltött éveket is, tehát a gyest, később a gyedet. 2010-ben vállaltuk azt, hogy megvédjük a nyugdíjak vásárlóértékét, a nyugdíjak reálértékét. Ezt sikerült teljesíteni, sőt többet is tudtunk teljesíteni. A 2022. évi költségvetésben tervezett 3 százalékos nyugdíjemelést is figyelembe véve a 2011-22 közötti nyugdíjak 48,1 százalékkal nőnek, és a tartósan alacsony inflációnak köszönhetően pedig vásárlóerejük több mint 10 százalékkal javul. Ez egy nagyon fontos szám. Itt egyik ellenzéki képviselőtársam kritikaként próbálta azt elmondani, hogy röpködnek a százalékok, nyilván nominálértékben értette ezt, most itt reálértékben mondtunk egy összeget. Tehát reálértékben a nyugdíjak értéke 10 százalékkal javult. Miniszterelnök úr a koronavírus-járvány első hulláma alatt jelentette be, és döntött a kormány a 2009-ben megszüntetett 13. havi nyugdíj 2021-től történő visszaépítéséről. A döntés azért született meg, mert a jelenlegi kormány más módon kezeli a válságot, mint a korábbi, a 2008-as pénzügyi válság idején. Akkor ugye, más kormány volt, azt ne felejtsük el, a 2008-as válság idején. Jelen pillanatban a cél az, hogy a gazdaság működése minél hamarabb visszaálljon a növekedési pályára, az idősek és az ellátásokra szorulók pedig biztonságban érezzék magukat, egzisztenciális biztonságban. Az intézkedés több mint két és fél millió nyugellátásban és a nyugdíjakkal azonos módon emelendő ellátásban részesülőt érint. A 13. havi nyugdíjat a következő ellátásban részesülők kapják meg, összesen 2 millió 162 ezer fő. Ezt érdemes felsorolni, hiszen nemcsak a nyugdíjasokról, teljes jogú nyugdíjasokról van szó, hanem a következőkről is: tehát az öregségi nyugdíj, ideértve a „Nők 40”-kedvezménnyel nyugdíjba vonultakat, ez összesen több mint 2 millió főt érint; az özvegyi nyugdíjasokat is érinti, ez 59 ezer fő; a szülői nyugdíjban részesülőket is érinti, ez 19 ezer fő; árvaellátás, a baleseti hozzátartozói nyugellátás, a mezőgazdasági szövetkezeti, öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadék, illetve mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, a munkaképtelenségi és az özvegyi járadékot is érinti a 13. havi nyugdíj visszaépítése. A 13. havi nyugdíjhoz hasonló módon kapnak 13. havi ellátást más pénzbeli ellátásokban részesülők, közel 400 ezer fő, amelynek bevezetéséről a kormány egy rendeletben intézkedett. Szintén érdemes itt is felsorolni, hogy kikről van szó. Ezek az ellátások a következők: korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, átmeneti bányászjáradék, táncművészeti életjáradék, rokkantsági ellátás, rehabilitációs ellátás, baleseti járadék, bányászok egészségkárosodási járadéka, fogyatékossági támogatás, a vakok személyi járadéka, rokkantsági járadék, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátás, polgármesterek közszolgálati járadéka, a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, illetve a honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatása, a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatás, a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, illetve a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatás, a hadigondozásról szóló törvény alapján a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvényben foglalt rendszeres pénzbeli ellátás, az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó emelés, a „Nemzeti helytállásért” elnevezésű pótlék, a házastársi pótlék és a házastárs után járó jövedelempótlék. Remélem, államtitkár úr, sikerült mindent felsorolnom, hiszen ezek az emberek is várják nyugdíjuk emelését, illetve a 13. havi nyugdíj visszaépítését. Összességében tehát, amivel kezdtem, a nyugdíjasokkal 2010-ben kötött megállapodásunkat, vállalásunkat tartottuk. Amíg nemzeti kormánya van Magyarországnak, addig az ő nyugdíjuk vásárlóértéke nem csökkenhet, hanem inkább növekedhet és erősödhet. 2010-hez képest, még egyszer, a 2021. évi januári emelést is figyelembe véve tehát 43,8 százalékkal emelkedtek, és a vásárlóerejük pedig 10 százalékkal nőtt. A munkát végző nyugdíjasok közterhei minden korábbinál kedvezőbbek. Ha a munkát vállaló saját jogú nyugdíjas személy bármilyen jogviszonyban munkát végez, 2020. július 1-jétől, tehát tavaly nyár óta a munkából származó jövedelmét kizárólag csak 15 százalék személyi jövedelemadó terheli, semmilyen egyéni járulékot nem kell fizetnie. Én azt hiszem, hogy a nyugdíjasok felé amit vállaltunk, azt nemhogy maximálisan sikerült teljesíteni, hanem még többet sikerült teljesíteni. Ennek egyébként a fő oka az, hogy Magyarország is jobban teljesített, tehát köszönet a dolgozó emberekért vagy a családban otthon tevékenykedő emberekért, hiszen az ő munkájuknak köszönhetően tudott a gazdaság is erősödni, növekedni, és ennek köszönhető, hogy a nyugdíjprémiummal, illetve a 13. havi nyugdíj visszaépítésével tudunk segíteni idős honfitársainkon. Engedjék meg, hogy a hozzászólásom második részében beszéljek az ifjúságról, ifjúsági és gyermekpolitikánkról, és egypár nagyon fontos példát hadd hozzak, hogy a következő évi költségvetés hol kezeli őket kiemelten. 2010-ben, ha visszatekintünk, mindössze 824 millió forintot tervezett az akkor még szocialista kormány a gyermek- és ifjúsági szakmai feladatokra. A jövő évi, 2022-es költségvetésben a kormány több mint 9,18 milliárd forintot tervez csak a Miniszterelnökség költségvetési fejezetéből gyermek-, ifjúsági és családpolitikai programokra fordítani. Ezenfelül a fiatalok támogatására számos oktatási, kulturális, sport-, valamint európai uniós program szolgálja a fiatalok boldogulását. Nézzünk egypár gyermek- és ifjúsági szakmai feladatot! Vannak szakmafejlesztési célok a gyermek-, ifjúsági és családpolitikai programok előirányzaton belül. Gyermek- és ifjúsági szakmai fejlesztési célokra a 2022. évi költségvetés tervezete 331,9 millió forintot irányoz elő. [[17.20]] Az előirányzat biztosít fedezetet például három telefonos lelki elsősegély-szolgálat működtetésére. Ez a Magyar Lelki Elsősegély Telefonszolgálatok Szövetsége, az Ifjúságért Mentálhigiénés Szövetség és a Kék Vonal Gyermekkrízis Alapítvány. Én ezt a tevékenységet nagyon fontosnak érzem, és jó dolog, hogy a költségvetésben ez külön soron szerepel. A 2021. évi működés támogatása is megvolt, igen. Az Erzsébet Ifjúsági Alap Nonprofit Közhasznú Kft. támogatását szeretném a következőkben kiemelni. Itt szintén a gyermek-, ifjúsági és családpolitikai programok előirányzaton belül az Új Nemzedék Központ jogutódai működésére az idei költségvetés összesen 300 millió forintot biztosít. A 2022-es költségvetés a programok előirányzaton belül az Erzsébet Ifjúsági Alap részére 150 millió forintot irányoz elő, tekintettel arra, hogy a 2019. év folyamán a társaságból kivált a Nemzeti Tehetség Központ Nonprofit Kft. Tehát nem lesz kevesebb pénz, hanem kivált az egyik kft. A fennmaradó társaság vonatkozásában névváltozás történt. Ha tehát a forrásokat keresik, akkor itt kell keresni és megtalálni. Nagyon fontosnak érezzük a fiatalok első sikeres nyelvvizsgájának támogatását. 2019-ben a kormány 2,78 milliárdot biztosított a sikeres nyelvvizsgák és az emelt szintű, idegen nyelvből tett érettségi vizsgák díjának visszatérítésére. 2020-ban és ’21-ben ez az összeg majdnem évi 2 milliárd forint volt. A jövő évi költségvetésben a továbbiakban is tervezzük biztosítani ezt a forrást, ami közel 2 milliárd forint, tekintettel a támogatás mind szélesebb körben való igénybevételére. A kedvezményt és igénybevételének feltételeit az első sikeres nyelvvizsga és az első emelt szintű, idegen nyelvből tett érettségi vizsga díjához nyújtott támogatásról szóló kormányrendelet rögzíti, itt tudnak a fiatalok precízen utánanézni, hogy mire és milyen szempont szerint jogosultak. Köztudott, hogy Magyarországon a nyelvtudás nem éri el a kívánt szintet. Ezért az ahhoz szükséges hozzáférést az államnak a tőle telhető legnagyobb mértékben fejlesztenie szükséges. Ebben egyetértés van. Mindezek érdekében 2018. január 1-jétől a 35. életévüket még be nem töltött fiatalok első sikeres nyelvvizsgájának díját az állam állja. A támogatás az adott vizsga díjának megfelelő mértékű lehet, de maximum minimálbér 25 százalékának megfelelő összeg, amely jelenleg 41 850 forint. Fontos kiemelni, hogy a kedvezmény 2020. július 1-jétől kiterjesztésre került a csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozást segítő ellátásban részesülők körére is. Itt a kiterjesztés esetében nincs életkori megkötés, tehát támogatásra jogosultság gyermekük vagy unokájuk nevelése miatt otthon maradó édesanyákra, édesapákra és nagyszülőkre is vonatkozik, akik csecsemőgondozási díjban vagy gyermekgondozási díjban, vagy a gyermekgondozást segítő ellátásban részesülnek. A harmadik témakör, amit szeretnék kiemelni, ez a fiatalok vezetői engedélyének megszerzésével összefüggő hozzájárulás. 2019-ben 1,67 milliárd forintot biztosított e célra a kormány, és 2020-21-ben is több mint évi 1,1 milliárd forintot biztosítottunk. Jövőre is tervezzük biztosítani ezt az 1,14 milliárd forintos forrást, tekintettel arra, hogy ezt a támogatási forrást mind szélesebb körben szeretnék igénybe venni, tehát népszerű. Sok fiatalnak komoly kihívást okoz a jogosítvány megszerzésének finanszírozása. Gimnazistaként, kezdő egyetemistaként még nem feltétlenül rendelkeznek azzal a jövedelemmel, amellyel ezeket a költségeket állni tudnák. Az országon belüli mobilitás azonban munkaerőpiaci szempontból létfontosságú lenne, különösen a hátrányos helyzetű régiókban. Ezért a kormány azt a döntést hozta, hogy 2018. július 1-jét követően a B kategóriás közúti járművezetői engedély megszerzéséhez szükséges közlekedési alapismeretek, magyarul a KRESZ-vizsga és a hozzá kapcsolódó e-learning vagy tantermi tanfolyam díja kerüljön részben vagy egészben megtérítésre annak a fiatalnak, aki a sikeres közlekedési alapismeretek vizsganapján a 20. életévét még nem töltötte be. Itt hasonlóan az idegen nyelvekből tett első sikeres vizsgák díjának támogatásához a kedvezmény ez esetben is kiterjesztésre került a csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozást segítő ellátásban részesülők körére 2020. július 1-jétől, tehát tavaly nyártól. És ugyanúgy itt sincs életkori megkötés a kiterjesztés esetében. Tehát a támogatásra jogosultság gyermekük vagy unokájuk nevelése miatt otthon maradó édesanyákra, édesapákra és nagyszülőkre is vonatkozik, akik csedben, gyedben vagy gyesben részesülnek a közlekedési alapismeretek vizsga napján. Utoljára még egy nagyon fontos intézkedésről, törvénymódosításról hadd ejtsek pár szót: ez az „szja 25” néven futó módosítás. Ez egy új kedvezmény, 2022 januárjától a 25 év alatti fiatalok részére az összevont adóalapba tartozó, tételesen felsorolt jövedelmek tekintetében érvényesíthető, de legfeljebb a tárgyévet megelőző év július hónapjára a teljes munkaidőben alkalmazásban állók tekintetében közzétett, nemzetgazdasági szintű bruttó átlagkereset mértékéig. Ez egy hivatalos szakmai szöveg volt, pár mondat, amit a költségvetési törvényben találunk. Magyarul, itt arról van szó, hogy ha a 25 év alatti fiatalok dolgoznak, akkor mentesülnek a 25 százalékos szja-adó megfizetése alól. Ehhez egyébként érdemes megemlíteni, hogy a kedvezmény átlagosan havonta 40 400 forint, és ha ezt egy évre kiszámoljuk, akkor mintegy 485 ezer forint többletjövedelmet fog eredményezni a 25 év alatti kereső fiataloknak személyenként, tehát ennyivel több marad egy évben a zsebükben, ennyivel kevesebb adót kell fizetni. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés gyakorlatilag mindegyik pontján arról lehet beszélni, hogy hogyan növekszik a forrás, hogyan növeljük a különböző társadalmi csoportoknak juttatott támogatást, és a következő évi költségvetés egy fontos fejezete az is, hogy hogyan indítsuk újra, hogyan támogassuk meg a gazdaságot, hiszen Magyarország egy munkaalapú társadalmat épít, minél többen dolgoznak, minél magasabb a keresetük, annál jobb eredményeket tud elérni az ország és az itt élők. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselője, Szilágyi György képviselő úr a következő felszólaló. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A költségvetési viták során azért vagyunk nehéz helyzetben, mert valamit tervezünk, és olyan, előre nem látható események és dolgok történhetnek, amik ezt teljes mértékben keresztülhúzzák. Így volt ez egy évvel ezelőtt is, amikor az idei költségvetésről vitáztunk, ugye, akkor még nem tudhattuk, hogy érkezik a járvány, és nem tudhattuk, hogy önök válságkezelés címén majd arra használják föl ezt a járványt, hogy például az önöknek nem tetsző önkormányzatokat ellehetetleníthessék, vagy pedig nem tudhattuk előre, hogy nagyon sok pluszpénzt kapnak az Európai Uniótól járvány- és válságkezelésre, amit majd nem a válságkezelésre fognak fordítani, hanem a saját barátaik, rokonaik és haverjaik zsebének tömésére. A ’22-es költségvetés tárgyalásánál egy dolgot láthatunk előre jelen pillanatban, hogy nem alkalmazkodik a jelenlegi helyzethez az önök tervezése. Ez egy választásikampány-költségvetés. [[17.30]] Önök erre készültek, pedig a járvány idején, amikor elszabadultak az ingatlanárak, elszabadultak az élelmiszerárak, amikor hatalmas az infláció, munkahelyek szűnnek meg, több százezer magyar család él nagyon nehéz helyzetben, akkor mi úgy gondoljuk, hogy egy költségvetésnek ezt a helyzetet kellene tükröznie, és arról kellene szólnia elsősorban, hogy hogyan tudnak segíteni az embereken egy ilyen nehéz helyzetben, hogyan tudják jobbá tenni az életüket, hogyan tudunk jólétet, jó életet biztosítani nekik. Propagandával, óriásplakátokon hirdetett erősödéssel, manipulált statisztikákkal nem segítünk rajtuk. Tehát beszélhetünk itt 5,2 százalékos gazdasági növekedésről, 5,9 százalékos költségvetési hiányról vagy 3 százalékos inflációról, ha ezek köszönőviszonyban sincsenek a valósággal, hiszen hogyha elmennek vásárolni, akkor pontosan látják, hogy az infláció jelen pillanatban például hol tart, és mennyivel emelkedtek az alapvető élelmiszerek árai, akár a húsé is, az elmúlt időszakban. De, ugye, ez már önöknél elfogadott általában, mert elég, ha csak Selmeczi Gabriellára utalok, aki előttem szólalt fel, és aki hosszasan sorolta, hogy a nyugdíjasokat önök mennyire veszik komolyan, százalékokban beszélt bizonyos dolgokról, amikkel önök segítik a nyugdíjasokat. Na most, ezek a százalékok mit jelentenek a valóságban? Hát, azt jelentik a valóságban, hogy önök január-május hónapra átlagosan 890 forint/hóval emelték meg a nyugdíjakat. Mit jelent ez? Azt jelenti, hogy egy napra vetítve nem egészen 30 forintot is adtak a nyugdíjasoknak az elmúlt időszakban. Hát, mit ne mondjak, szép kis megbecsülése ez a napi 30 forint a nyugdíjasoknak! Hiszen a statisztikák helyett a valóságot kellene látni, a valóság pedig az, hogy önök 890 forint/hóval emelték átlagosan a nyugdíjakat. De azon kívül, hogy segítünk az embereknek egy ilyen költségvetéssel, hogyha nehéz helyzetbe kerülnek, fontos lenne az is, hogy olyan fejlesztések valósuljanak meg, amik jobbá teszik az életüket. Az elmúlt években a költségvetés tárgyalásai során sorozatban nyújtottam be módosító javaslatokat, hiszen Rákosmente és Kőbánya-Kertváros méltatlanul kimaradt az elmúlt években a fejlesztésekből. Nem rajtunk múlott, hiszen, mint mondom, sorozatban nyújtottam be módosító javaslatokat, amiket sajnos önök, a Fidesz, és még inkább sajnos, hogy a kerület, Rákosmente fideszes országgyűlési képviselője is leszavazott. De újra megpróbálom, arra kérem önöket, vegyék figyelembe azt, hogy Rákosmentén is szeretnének az emberek jobban élni, és szeretnék azt, hogyha azokból a pénzekből, azokból a fejlesztési pénzekből, amik esetleg rendelkezésre állnak, ők is részesülhetnének, a kerület is részesülhetne. Az nem járható út az én véleményem szerint, hogy a XXI. században egy világvárosban, európai fővárosban, Budapesten még mindig vannak olyan utcák, ahol nincs aszfalt, és ahol esetleg még gondokat jelent a csatornázás is. Éppen ezért szeretném, hogyha figyelembe vennék a módosító javaslataimat, megfontolnák azokat, és elfogadnák. Rákoscsaba Rákosmente része, Budapest legkeletibb városrésze; az itt élő 13 ezer embernek is járna a XXI. századi körülmény. A kerület számos utcájában nincs aszfaltburkolat, ami rontja az autók állapotát, és alacsonyan tartja az ingatlanok értékét. Mivel Rákoscsaba a főváros része, így nehéz európai uniós pályázatot nyerni infrastruktúra-fejlesztésre. Ez a 300 millió forint, ami a módosító javaslatomban van, jó alapot ad a rákoscsabai úthálózat fejlesztésére. Véget kell vetni az esőzések utáni méteres tócsák időszakának. Több mint 90 éves Rákoscsaba úgy gondolom, többet érdemel. Mint ahogy többet érdemel véleményem szerint Rákoskert is, ahol hasonló problémák vannak, hiszen Rákoskert szélső részein borzalmas állapotú utak vannak. A kis utcákban élő emberek is megérdemlik a normális közlekedési körülményeket, hiszen Budapesten, Európa közepén élnek. Esőzések idején a domboldalról lezúduló víz miatt nehéz a közlekedés, a szórt utakat az esővíz kimossa, így a probléma végső megoldása az utak aszfaltozása lenne. A kormányzati elvonások miatt sem a kerületnek, sem a fővárosnak nincs erre forrása, így ez az összeg jó kiindulópont lenne a kerület útjainak fejlesztésére. Hasonló a helyzet egyébként Rákoskeresztúron is, hiszen Rákoskeresztúr útjai nagyrészt felújításra kerültek az elmúlt 15 évben. A felújítások az utóbbi pár évben megálltak, és állapotromlás is bekövetkezett. A városrész kisebb és bekötőútjai szorulnak felújításra és kátyúmentesítésre. A 300 millió forint, amit itt javaslok ebben a módosító javaslatban, jó lehetőséget ad a kisebb úthibák kijavítására és a nagyobb útszakaszok felújítása tervezési és kivitelezési szakaszának elindítására. De sajnos Rákosmente mint Budapest legnagyobb kiterjedésű kerülete, nincs jó állapotban, éppen ezért Rákoshegyen is szükség lenne közútfejlesztésre, karbantartásra és csatorna-korszerűsítésre. Rákoshegy az útfelújítások szempontjából a legelhanyagoltabb kerületrész Rákosmentén. Nemcsak a kis mellékutcák, de a főbb utakba torkolló összekötő utcák is borzalmas állapotban vannak. 2021-ben nincs mindenhol aszfaltozott utca. 2020-ban a kerület vezetése megígérte a rákoshegyi utcák aszfaltozását, de a koronavírus-járvány miatti kormányzati elvonások ezt ellehetetlenítették. Ezen összeg elegendő lenne Rákoshegy összekötő utcáinak aszfaltozására. Az ott élő emberek is megérdemlik véleményem szerint a sár- és kátyúmentes utakat a XXI. században. Ahogy mondom és említem, Rákosmente nagyon nagy kiterjedésű kerület, a legnagyobb kiterjedésű kerülete Budapestnek. Családi házas övezet, de nagyon nagy részben találhatóak itt lakótelepek is. A lakótelepek sincsenek jobb állapotban egyébként, mint a családi házas övezet, hiszen a rákoskeresztúri parkolók elhanyagolt és rossz állapotban vannak, néhány helyen már veszélyessé vált a közlekedés. A lakók védelme érdekében sürgősen javításra szorulnak az évek óta elhanyagolt útszakaszok. Én úgy gondolom, hogy ez a 250 millió forint, amit a módosító javaslatomban javasolok, az segíthetne legalább valamennyire, hogy ezt az áldatlan állapotot megpróbáljuk valahogy elkerülni. Budapest XVII. kerületének tulajdonában 728 darab lakás és más, lakhatásra kiadott ingatlan van. Ezen lakások egy részében borzasztó lakhatási körülmények uralkodnak. A leromlott állapotú önkormányzati lakások az egész lakókörnyezetre hatással vannak. Tavaly is benyújtottam egy módosító javaslatot, akkor is leszavazták. Rákosmente önkormányzata egyébként egy sikeresen elnyert európai uniós lakásfelújítási pályázat önrészét nem tudta előteremteni. 2022-re ez a 700 millió forint, amit most javaslok, jó alapot ad esetleges pályázatok önrészéhez vagy a saját beruházások elkezdéséhez. Meg kell teremteni minden önkormányzati lakásban lakó rákosmenti számára a XXI. századi életkörülményeket és a jólétet Európa közepén, főleg azért, mert mint említettem, kihatással van a lakókörnyezetre is az, hogyha ezek a lakások nem megfelelő állapotban vannak. Rákosmentén is fontos lenne az oktatás fejlesztése, az oktatási intézmények fejlesztése. Én úgy gondolom, hogy 2021-ben fontos a környezettudatos életmód és a meglévő erőforrások leghatékonyabb kihasználása. Ehhez energiahatékonyságot növelő beruházásokra van szükség a kerület oktatási-nevelési intézményeinél is. Mivel Rákosmente a közép-magyarországi európai uniós fejlesztési régióba tartozik, így szinte lehetetlen lenne ezeket a fejlesztéseket EU-s kohéziós alapból finanszírozni. A kerületnek önerőből, a kormányzati elvonások következtében évekbe telne a fejlesztéshez szükséges összeget előteremteni. Politikai hovatartozástól függetlenül minden rákosmenti politikus közös célja kellene hogy legyen, hogy az itt felnövő generációk a lehető legjobb szolgáltatást kapják az országtól, a kerülettől, és hogy a fejlesztések a lehető legoptimálisabb költségekkel valósuljanak meg. Éppen ezért az energetikai korszerűsítés és a napelemek telepítése szerintem nagymértékben tudna segíteni ezen a helyzeten. Aztán, hogy beszéljünk konkrét intézményekről is: a Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola és Gimnázium belső felújítása és bővítése is most már, én úgy gondolom, hogy időszerű lenne, hiszen a XVII. kerület lakosságszáma folyamatosan növekszik, és ez egy egyre nagyobb terhet ró a kerületi intézményekre is. [[17.40]] A Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola és Gimnázium valaha az ország egyik legjobb általános iskolai részével büszkélkedett. Az intézmény főépületének szigetelése öt évvel ezelőtt megtörtént, de a belső felújítás elmaradt. A falakról sok helyen pereg le a festék, a mosdók balkáni állapotokat mutatnak, a folyosók mennyezetét adó álmennyezet sok helyen hiányos, a testnevelési öltözők állapota siralmas. Úgy gondolom, hogy ez az összeg, amit itt javasolok, fontos lenne. Az intézményben összesen körülbelül ezer diák tanul három épületben és egy ideiglenes konténerben. Évek óta megvannak a tervek a főépület egy plusz emelettel való bővítéséről, csak mindig forráshiány miatt félre lett tolva ez a fejlesztés. Úgy gondolom, hogy sokat segíthetne a kormány, sokat segíthetne a Fidesz és a Fidesz rákosmenti országgyűlési képviselője, ha megszavaznák ezt a módosító javaslatot. Aztán parkfelújítások és parkfejlesztések is lehetnének a kerületben, hiszen a lakosoknak ez is fontos lenne. A kőbányai Álmos utcai erdő jelenleg csak egy gondozatlan terület, a lakók számára nem jelent kikapcsolódási lehetőséget, egy játszótér és egy szabadidőpark kialakítása sokat javítana az itt élők életkörülményein. Úgy gondolom, az a 70 millió forint, amit javasoltam ennek a beruházásnak a megvalósulására, az nem egy akkora összeg, ami ne érné meg. Voltak fejlesztések egyébként, hiszen Rákoskeresztúr városközpontot és a főteret felújították. A probléma csak az, hogy ez a felújítás azt eredményezte, hogy van egy teljes mértékben leaszfaltozott terület, ahol van szökőkút, minden, egy dolog nincs: árnyék, hiszen arról elfelejtettek gondoskodni. Tehát a legnagyobb melegben, amikor a rákosmentiek használni tudnák a főteret kikapcsolódásra, beszélgetésre, vagy leülnének a padra, akkor azt a tűző napon, 40 fokban kell megtenniük. Éppen ezért én úgy gondolom, hogy a napvitorla-telepítés megoldás lehetne erre a területre, és ha már energiatakarékosságról és megújuló energiáról beszéltünk, akkor esetleg napelemes lámpák telepítése is sokat segítene. Kérem, hogy az erre beadott módosító javaslatomat is fogadják el. Úgy gondolom, mindannyiunk számára nagyon fontos a környezetvédelem. A Merzse-mocsár Budapest egyetlen természetes mocsara. A mocsár víztartalmának megtartása kiemelten fontos feladat. Az itt élő állat- és növényállomány léte és megmaradása nemcsak Budapest, de az egész ország számára fontos, kiemelten fontos a mocsár folyamatos vízellátásának megoldása, hogy többé ne száradjon ki. Kérem, hogy segítsék ezt az állagmegóvást is. De egyre jobban megy az időm, ezért még két nagyon fontos dologra szeretném felhívni a figyelmüket, és két nagyon fontos módosító javaslatra. Az egyik az, hogy a Rákosmentén élőknek a legnagyobb problémát a közlekedés jelenti. Nem jó az, hogy akár a reggeli csúcsidőszakban, akár az esti, délutáni csúcsidőszakban órákat kelljen állni a dugóban, hiszen Rákosmentére ez sajnos jellemző. Rákosmente, de talán Budapest egyik legjobban terhelt útja a Pesti út. A Pesti út terhelése a lakosságszám folyamatos növekedése miatt egyre magasabb, a terhelés csökkentésének csak egy alternatívája van, ha új főútvonalakat építünk ki. Erre lenne alkalmas a Vidor utca kétszer kétsávossá bővítése, ezzel a Cinkotai út és a Keresztúri út összekötése. A Keresztúri úti felüljáró átesett kisebb javításokon az utóbbi években, de teljes körű felújításra lenne szükség. A beruházás tartalmaz még egy felüljárót a Rákos-patak fölé, ami megóvja a patakparti környezetet. A beruházás hatására Rákosliget teljes forgalma levezetésre kerülhetne a Pesti útról, és így csökkenthetnénk a Pesti út terhelését. Úgy gondolom, ez egy nagyon fontos feladat lenne. Kérem, hogy támogassák ezt a módosító javaslatot. Mondtam, Rákosmente egy nagyon nagy kiterjedésű, de egyébként egyre növekvő lélekszámú terület, majd’ 90 ezren élnek már ebben a városrészben, ami azt jelenti, hogy többen laknak itt, mint mondjuk, Sopronban, Szombathelyen vagy Tatabányán. Úgy gondolom, hogy a minőségi kikapcsolódásra is fontos lenne figyelmet fordítani. Rákosmentén három strand volt, mára egy sincs. A rákoscsabai Mária strandfürdő Rákoscsaba és Rákoscsaba-Újtelep őshonos lakóiban egyaránt szép emlékeket ébreszt. Rákoscsabán két strand működött, viszont már évtizedek óta egyik sem üzemel, a kerület lakóinak bánatára. A Mária strandfürdő területe még a mai napig is alkalmas lenne az eredeti célját betölteni. Kiváló a közlekedése, kiváló adottságai vannak. Úgy gondolom, hogy megérdemel Rákosmente egy strandfürdőt. Ehhez nem kellene semmi más, csak akarat, és az önök részéről támogatás, hogy támogassák ennek a strandfürdőnek a felújítását, ami jelen pillanatban is még önkormányzati tulajdonban van, hogy a rákosmentiek egy megfelelő strandfürdőben minőségi szabadidőt tölthessenek el. Úgy gondolom, hogy ezek a módosító javaslatok, amiket benyújtottam önök felé, támogathatóak. Ha önöknek az lenne a fontos, hogy az emberek érdekében használjunk fel fejlesztési forrásokat, akkor támogatnák ezeket a módosító javaslatokat. Külön felszólítom Rákosmente fideszes országgyűlési képviselőjét, hogy szavazatával támogassa ezeket a módosító javaslatokat, és tegyen ő is azért, hogy az emberek Rákosmentén is jólétben és szabadságban élhessenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselője, az Országgyűlés jegyzője, Gelencsér Attila képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Köszönöm szépen a szót. Több nemzetgazdaságilag és nemzetstratégiailag fontos ágazat egyszerre érintett abban, ami miatt szót kértem, és ráadásul egyúttal ez egy konkrét projekt, ami a választókerületem számára is rendkívül fontos. Mondhatnám úgy is, hogy két megye, két választókörzet és két város számára is rendkívül fontos. Nemzetstratégiai szempontból kiemelt jelentőségű Magyarországon a turizmus, az egészség védelme, az egészség megőrzése, a prevenció, a sport. Ez a projekt, amiről beszélni szeretnék most egy picit hosszabban, talán mindegyiket tartalmazza. Az első, amit mindenkinek fontos tudnia, aki Somogyról, Kaposvárról gondolkodik, hogy mifelénk azt mondják, hogy nem az erdő van Somogyban, hanem Somogy van az erdőben. Kaposvár környékét egy tájvédelmi körzet jelenti, amit Zselicnek hívnak, amely gyakorlatilag a természet csodája, úgy is mondhatnánk, hogy maga az élő világ, felfedezni való és megőrzendő értékek tárházával. Kilencezer hektáros területről beszélünk, amelyből 140 hektár szigorúan védett terület. Rockenbauer Pál Kéktúra-útvonala is itt megy keresztül, és magunk sem tudtuk, amikor az erdőgazdaság belevágott a Csillagpark nevű projektjébe, hogy a világ egyik legkevésbé fényszennyezett területéről beszélünk, tehát alkalmas volt a terület planetárium építésére is. Itt található a piknikezők kedvére Ropoly, itt található a vadételeket kedvelők számára Kardosfa, a szarvasokat vagy vadakat simogatni szeretők számára a Bőszénfai Szarvasfarm, vagy a Zselic-farm, szabadidőpark Hajmáson. És nem lehet kihagyni a felsorolásból Kaposvárt, a szecesszióval, klasszicista stílusban megépült belvárosával, a Desedával, a Virágfürdővel, a fesztiváljaival. Kaposvár egy vendégszerető város, mind a környezete, a Zselic egy vendégszerető hely. Éppen ezért a turizmus nálunk ott, helyben is stratégiai ágazattá vált bizony az utóbbi időben. Egyúttal, mint mindenütt a világon, nálunk is megélhetést, munkahelyeket, jövedelemtermelő képesség növekedését, beruházásokat jelent, és olyan desztinációk találhatók az előbb említetteken kívül is például, amelyeknek a helyiek is élvezhetik a gyümölcsét. Tulajdonképpen nyugodtan mondjuk ki, hogy a Zselic a kaposváriak és az odaérkezők számára egyfajta rekreációs övezet. 2019-ben már eljutottunk oda, hogy 150 ezer vendégéjszakáról beszélhettünk Kaposváron és a Zselicben összesen. Egy folyamatosan növekvő kereslet és egy folyamatosan növekvő kínálat jellemezte ezt a térséget. [[17.50]] A helyi kaposvári és Zselic-vidéki turisztikai desztinációmenedzsment is teszi a dolgát, a Tourinform-iroda közel százezres forgalommal évente, viszont a pandémia nyilvánvalóan érintette a mi térségünket is, ezért a 2020-as szám nincs is meg, de az vélhetően nagy visszaesést fog mutatni. És a projekt, amelyről én beszélni szeretnék és most érkeztem meg a projekthez konkrétan , tökéletesen beleillik a kormány abbéli politikájába, hogy nem szociális alapon segít ebben a válságos időszakban, hanem beruházásalapon, és megpróbál a kanyarban előzni, hogy sok kormánytagot idézzek. A Kaposvár-Szigetvár kerékpárútról van szó egészen konkrétan, amely kerékpárút tulajdonképpen, mondhatnám, egy eldöntött ügy, mi ott helyben be is jelentettük, kormánydöntés van róla, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. tervezi is, mégis nyilvánvaló, hogy a kivitelezése, annak finanszírozása és annak elszámolása át fog csúszni a 2022. esztendőre, éppen ezért itt és most, a ’22-es költségvetés vitájában helye van annak, hogy kérjem képviselőtársaim támogatását, a költségvetés megszavazását, hiszen aki ezt a költségvetést támogatja, ezt a projektet is támogatja. Az előzményekről csak nagyon röviden. Tulajdonképpen örömmel mondanám, hogy ez a kiváló ötlet az enyém, de nem, ezt az ott élők találták ki. Több polgármester vetette fel korábban ezt a kérdést, és megvizsgálták azt, hogy egy régen megszüntetett vasúti vonal, ahol a felépítményeket egyébként leépítették, a vasúti töltés ahogy azt mifelénk nevezik , amely egyfajta alapot ad ennek az esetlegesen megépülő kerékpárútnak, alkalmas volna arra, hogy Kaposvárt és Szigetvárt kerékpárúton végig lehessen kerekezni. A végpontok vonzáskörzete feltételeinek a javítása, Belső-Somogy és Nyugat-Baranya turisztikai szolgáltatásainak a javítása, sok mindent jelentene ez a kerékpárút, és azt kell tudni, hogy ennek a vasúti töltésnek a műtárgyai a mai napig épségben megvannak, holott a vasutat már évtizedekkel ezelőtt leépítették, tehát hidak és átereszek rendelkezésre állnak. Azt tudom tehát mondani, hogy az egyébként a Google-térképen is látható vasúti töltés költséghatékony építkezést biztosítana az állam számára, ilyen olcsón kerékpárutat talán nem is lehet építeni. Szóval, egy szónak is száz a vége, tisztelt képviselőtársaim, azt szeretnénk elérni talán elsősorban, hogy Kaposvár és környéke legyen a Balaton és a Dráva közötti területen kialakuló turisztikai tengely vezető desztinációja, és hogyha elég jól tesszük a dolgunkat, akkor nem kevesebbet érünk el, mint hogy a megépült R67-es út mentén is lehet kerékpározni majd Kaposvártól Szigetvárig ezen az útvonalon, és ha jól tudom, nagyon komoly tervek vannak Baranyában Szigetvár és Pécs összekötésére. Vagyis azt jelentené ez a szakasz, amely egy nem rövid szakasz, hogy a Balatontól egészen Pécsig el tudnánk jutni kerékpáron. A felszólalásom végére érve szeretném hangsúlyozni, ez nem módosító indítvány, csupán a projekt rendkívül fontos, és a hozzá szükséges forrás a költségvetésben akkor áll rendelkezésre, ha ezt a Ház támogatja; ahogyan egyébként itt korábban, talán fél évvel ezelőtt felszólaltam egy mosdósi kórház kapcsán, és nem olyan régen felszólaltam egy kaposvári ipari park kapcsán is, mindegyikre ugyanez igaz, hogy a költségvetés elfogadásával élesedik. Tisztelt Hölgyeim, Uraim! Három miniszterünk is volt Kaposváron a szocialista kormányzás idején, ha jól emlékszem, egyszerre, de a karrierépítésen túl sok hozadéka ennek a kaposváriak számára nem lett, nem kaptunk segítséget, ilyen mértékű és léptékű projektek támogatását, mint a Mosdós, az ipari park vagy a most említett kerékpárút, bizonyosan nem. Hát, soha jobbkor! Én innen is azt szeretném kérni a kaposvári helyi baloldali ellenzéktől, hogy gyakoroljanak nyomást a parlamenti pártjaikra jóvátehetnék a korábbi hibákat, én nem tudom, hogy a kaposváriak megbocsátanake érte, én a magam részéről örömmel venném az ellenzéki szavazatokat is , hogy ők is szavazzák meg a büdzsét, mert ha megszavazzák, ezt a három óriási és az ott élők számára rendkívül fontos projektet is támogatják. Összességében tehát a költségvetést amúgy az itt elhangzottak számos oka miatt én a magam részéről támogatni fogom, különösen e miatt a három projekt miatt. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője, Szabó Sándor képviselő úr szólhat. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! A költségvetési felszólalásom négy részre osztottam. Elsőként általánosságban szeretnék a költségvetésről néhány szót mondani; ezt követően kitérnék a jóléti, szociális ellátások jövő évi költségvetési tervezetben lévő számaira; harmadrészt nem meglepő módon, miután tíz évet önkormányzatban dolgoztam és gyakoroltam, én is az önkormányzatok helyzetéről szeretnék beszélni, függetlenül attól, hogy ma már tudom, sok képviselőtársam itt az ellenzéki padsorokban szót emelt az önkormányzatok helyzetéről, de nem baj az, az ismétlés a tudás anyja, és bízom benne, hogy ha sokszor elmondjuk hasonlóképpen vagy éppen ugyanazokat, akkor, bízom benne, talán nyitott fülekre találhatunk a kormányzat részéről is. Végső soron pedig a költségvetéshez kapcsolódó, az önkormányzatokat érintő módosító javaslataimról, valamint a választókerületem, illetve a regnáló megyémet érintő költségvetési módosító javaslatokról szeretnék beszélni. Általánosságban elmondható, hogy a jövő évi költségvetési tervezet ahogy a kormány mondja: az újraindítás költségvetése , annak a módja, ahogy egyébként újra akarja indítani az országot a kormány, annak az útja az eladósodás útja, ami szerintünk nem egy jó irány. Ha megnézzük az államadósság összegét, akkor az a járványt megelőző hónapokban 30 000 milliárd forint volt, és ez a szint jövő év végére elérheti a közel 45 000 milliárdos szintet nagyon könnyű kiszámolni, hogy a két szám között 15 000 milliárd forint tátong, amit vélhetőleg hitelként fog a kormány a költségvetésbe beépíteni, és ennek az elköltését jelenti pár év alatt. Önmagában persze nem olyan ördögtől való a hitel, sokkal inkább az a kérdés, hogy milyen áron szerzi azt meg a kormány, mire költi, mert hogyha olyan helyre költi, ahol egyébként arra szükség van, és az megtérül, akkor azt gondolom, hogy az egy jó irány, ha meg nem mint ahogy egyébként a költségvetésben, a jövő évi költségvetésben inkább ez látszódik , akkor az meg egy rossz irány. A gazdasági növekedést a kormány a jövő évre 5,2 százalékban határozza meg, ami, azt gondolom, nem egy megugorhatatlan mérce, különösen akkor, hogyha a hitelből elkölteni tervezett több ezer milliárd forintra gondolunk, vagy épp bázisévként még ezt az évet, a 2021. évet vesszük figyelembe. Ugyanakkor azért nyilván a kormánynak is számolnia kell a kockázatokkal, az olyan kockázatokkal, amelyek a koronavírus-járvány esetleges további hullámait jelentik, vagy ahogy a világgazdaság alakul, vagy épp az EU-s források elérhetősége, illetve felhasználhatósága azt a kormány, illetve az ország számára lehetővé teszi. Magyarország számára, azt gondolom, különösen nagy veszélyt jelent az infláció mértéke, amely egyre nagyobb méreteket ölt. Elmondhatjuk, hogy nyolc éve nem látott mértékű a pénzromlás mértéke, 2021-ben elérte az 5,1 százalékot, de gazdasági szakértők és elemzők szerint ez a szám akár tovább emelkedhet furcsának tűnik, hogy a kormány viszont a jövő évi költségvetésben 3 százalékos inflációval számol. Az infláció mértéke pedig azért fontos ezt a magyar családok sajnos a pénztárcájukon keresztül érzik , mert hiába van csekély mértékű minimálbér-emelés vagy nyugdíjemelés, az inflációból eredő fogyasztóiár-emelkedéssel, amely az alapvető élelmiszerek tekintetében, hogy csak ezt a tételt emeljem ki, 10 és 20 százalék közötti, tulajdonképpen teljes egészében elvész a béremelkedés, illetve a nyugdíjemelés mértéke, sőt nagyon messze áll egymástól a két szám. [[18.00]] Rátérve a jóléti és szociális kiadásokra, azt lehet elmondani, hogy a jóléti kiadások kapcsán annak GDP-arányos mértéke minimálisan ugyan nő, de ez leginkább az egészségügy növekvő kiadásai, valamint a lakhatással kapcsolatos kiadások növekedése miatt van. Ugyanakkor, ha a szociális területet kell megnézni, akkor ott az arányokat nézve és a korábbi éveket tekintve óriási mértékű, sőt inkább semmilyen mértékű javulás nem érzékelhető. Sőt, a munkanélküli ellátásoknál, ha megnézzük nominálisan a számokat, akkor még bizonyos csökkenés is érzékelhető. Elmondhatjuk, hogy az összes kiadáson belül a jóléti célokra fordított kiadások aránya pedig láthatóan évről évre tendenciózusan, folyamatosan kisebb lesz. A legszegényebbeknek járó ellátások között például a közgyógyellátás összege 16 éve nem változik. De ha megnézzük, hogy például a rászoruló gyerekeknek mennyivel jut több a következő évi költségvetésben, akkor azt láthatjuk, hogy sem az évi kétszeri juttatásnál, sem a szünidei étkeztetésnél több nem fog jutni a rászoruló gyerekek számára. Ha megnézzük a családi támogatásokat amelyek nyilván nagyon fontos elemei a költségvetésnek, és nagyon fontosak a magyar családok számára , a családi pótlék, a gyes, a gyet vagy az anyasági támogatások összegét, akkor elmondhatjuk, hogy ezek az összegek évtizede nem változnak. Sőt, ha megnézzük a babakötvényt, 14. éve változatlan lesz, mint ahogy egyébként a nyugdíjminimum összege is, noha egyébként a kormány az indokolásban előszeretettel hangoztatja, hogy a koronavírus-járvány idején és azt követően is a gyerekvállalás ösztönzése nagyon fontos számára. Miközben jelentősen nő a lakástámogatásra fordított kiadások mértéke, ebből tulajdonképpen nem nagyon kapnak a rászoruló családok, akik az eleve jobb helyzetűeknek szóló támogatások feltételeinek sem tudnak megfelelni. Rátérve az önkormányzatok helyzetére, elmondhatjuk, hogy a jövő évi költségvetésről szóló javaslat tovább erősíti az önkormányzatokkal szemben a már eddig is megtett kormányzati lépések irányát, azaz az önkormányzati források korábbi elvonása sajnálatos módon a következő évi költségvetésben is megmarad, azaz nem lesz kevesebb. Csak bízni tudunk benne vagy remélni tudjuk, hogy ennek mérete, azaz az elvonások mérete nem fog nagyobb méreteket ölteni akár a következő évi költségvetésben vagy az azt követő időszakban. Ha megnézzük a költségvetés számait és végignézzük a költségvetés tervezetét, akkor azt tapasztalhatjuk, hogy nagyjából ugyanakkora összeggel számolhatnak az önkormányzatok a következő évi költségvetés kapcsán, mint ebben az évben. Igazából a működési támogatás összege emelkedik minimálisan, ez pedig elsősorban a minimálbér, illetve a garantált bérminimum emelkedésének tudható be. A költségvetés önkormányzatokat érintő fejezetét számos tekintetben, mint ahogy mondtam, a tavalyi számok ismétlődése jellemzi. Rengeteg olyan közfeladat ellátását biztosító sor fedezhető fel, amelyben a magas infláció és a forint árfolyamának romlása ellenére ugyanakkora összeg szerepel, mint a tavalyi évi számok, sőt már az ezt megelőző években is. Ez pedig azért jelent óriási problémát az önkormányzatoknak és a településeknek, mert a járványhelyzetnek köszönhetően egyrészt tudjuk, hogy óriási mértékű kormányzati elvonást kellett elszenvedniük, másrészt az önkormányzatoknak a szolgáltatásukból eredően is jelentős mértékben csökkentek a bevételeik. Azaz pénzügyileg tényleg olyan helyzetbe kerültek a települések, az önkormányzatok, hogy a rájuk bízott önkormányzati alapfeladatok ellátása is sok esetben nehézséget jelent számukra, ami, azt gondolom, hogy legalább a következő évben, ha már egyébként az újraindítás költségvetéséről beszélünk, indokolta volna, hogy az idei évnél sokkal magasabb forrásokat biztosítsanak a települések számára. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Összességében tehát elmondható, hogy ez a költségvetés nem fogja megoldani az önkormányzatok tavalyi évben, de akár mondhatjuk, 2019 óta keletkezett gondjait. És mikről beszélünk? A képviselőtársaim már beszéltek róla. Itt van például a szolidaritási hozzájárulás. Ez az összeg 2019-ben még 43 milliárd volt; ennek most a következő évi költségvetésben az összege közel háromszoros, majd’ 130 milliárd forint. A gépjárműadóról már nagyon sokat beszéltünk. Ez a költségvetésben most 90 milliárd forintként van beütemezve a következő évben. Tudjuk nagyon jól, hogy ennek egy jelentős részét a kormányzat már ’13-ban elvette, maradt ebből 40 százalék a településeknél, a tavalyi évben ez is elvételre került, elvonásra került a településektől, és a következő évben sem kapják vissza az önkormányzatok. Óriási érvágást jelentett, erről is beszéltünk már, a kis- és közepes vállalkozások iparűzésiadó-kedvezménye, ez közel 150 milliárd forintot jelentett. Itt némi korrekció, kompenzáció történt: a 25 ezer főnél kisebb települések esetén ez megtörtént, ez egy 50 milliárdos tétel, de például nagyvárosok esetében, ami a 25 ezer főnél nagyobb lélekszámú nagyvárosokat jelenti ez nemcsak a megyei jogú városokat jelenti, hanem több más várost, 64 városról beszélünk , teljesen hektikus módon, nem tudni, hogy milyen szándékok és vezérelvek alapján, csupán 32 várost kompenzáltak 23,6 milliárd forintból, és Budapest például egyetlen fillért sem kapott. Az ingyenes parkolásról is beszéltünk. Végre üdvözölhetjük azt a kormányzati döntést, hogy belátták, hogy ennek a járványügyi helyzethez semmi köze nincs, az önkormányzatokat viszont jelentős mértékben sújtja. A település méretétől és fekvésétől függően 10-100 millió forint közötti bevételtől fosztotta meg a településeket. Erről sokat beszéltünk korábban is a parlamentben. Itt van például a vidéki városok helyi közösségi közlekedésére fordítható 2 milliárd forint. Biztos vagyok benne, hogy államtitkár úr is tudja, hogy ez nem számottevő, szóval, nem is mondható költségvetési tételnek, de nem kapják meg a települések. 2021-ben már elvételre került, és 2022-ben sem kapják meg a települések. Noha egyébként itt is hatvan, jószerivel megyei jogú város, de ezen túl további huszonvalahány település részesült ebből a forrásból, és bizony-bizony nagyon fontos volt a tömegközlekedési szolgáltatás ellátásában. Ha ezt a hatvan települést megnézzük, és azokat, akik egyébként igénybe vették a tömegközlekedést, közel egymillió emberről beszélünk. Én azt gondolom, hogy ez a 2 milliárd forint nem lehetett volna akkora tétel, hogy ne kerüljön be a költségvetésbe, ha például megnézzük, egy másik hasonló méretű tételhez hasonlítva, hogy például 3 milliárd forintból kerül felújításra a Groupama Aréna, ami egyébként nem is olyan rég készült el, és nem is nagyon tudom, hogy miért kellene erre annyit fordítani. Ha a közvetlen választókerületemet nézem, melynek központja Szeged, ott naprakész információkkal rendelkezem ezekről az elvonásokról. Közel 10 milliárdos a kormányzati elvonás, a járványhelyzet kialakulása óta pedig további 7 milliárd forint bevételtől esett el az önkormányzat. Nem akarom tételesen fölsorolni, de néhányat kiemelnék belőle. A helyi iparűzési adó bevételkiesése 5 milliárd forint, illetve annak az elvételével együtt; gépjárműadó elvétele kapcsán kétszer 500 millió, az 1 milliárd forint; szolidaritási hozzájárulás 1,8 milliárd forint; a parkolás ingyenessé tétele havonta 100 milliót jelentett, elértük az 1 milliárdot; a tömegközlekedés, amiről az előbb beszéltem, éves szinten 328 milliót jelentett, ez két évben már több mint 660 millió; az idegenforgalmi adó 360 millió. És sorolhatnám azokat a tételeket, amelyek összeadják azt a 10 plusz 7 milliárd forintot, amely óriási mértékű szám Szeged város költségvetésében. Összegezve tehát elmondhatjuk, hogy a jövő évi központi költségvetésben 2021-hez képest 2022-ben érzékelhető többletforrás nincs, egy belső átrendeződés látható. A kormányzati cél világos, és csupán annyi, hogy az önkormányzatok a rábízott feladataikat, az alapfeladataikat, amely módon tudják, azokat el tudják látni, egyébként nagyobb mozgástere ne legyen a következő években sem. Rá kell azonban arra mutatni, hogy az önkormányzatokat sújtó intézkedések, illetve azok a kormányzati elvonások, amelyek megvalósultak, nagyrészt olyan megoldásokkal valósulnak meg, amelyek közvetve, de mégiscsak lecsapódnak a magyar háztartásokon. A válságkezelés pedig nem lehet sikeres akkor, hogyha az önkormányzatokat a kormány nem partnerként kezeli, és ilyen mértékű elvonásokkal sújtja. [[18.10]] A bajba került állampolgárok ugyanis elsőként fizikailag természetesen az önkormányzatok ajtaján fognak kopogtatni, őket fogják keresni, és ott próbálják a saját sérelmüket valamilyen úton-módon orvosolni. Ezért is van az, hogy Európa számos más országában, de még a világ több országában is a kormányok támogatják az önkormányzatokat, mert pontosan tudják, hogy erre szükség van. Sajnálatos módon Magyarország Kormánya ebben az esetben is, mint sok más esetben azon törpe kisebbség oldalán áll, akik szembemennek ezzel a világszerte uralkodó tendenciával. A módosító javaslataimra rátérve két blokkban szeretném őket megemlíteni. Az első blokkba a választókerületemen kívüli, elsősorban értelemszerűen az önkormányzati szektorra vonatkozó módosító javaslataim tartoznak, melyeket egyébként már évek óta benyújtok a parlamentben, de a fideszes többség sajnos évek óta leszavazza. Az egyik a gépjárműadóra vonatkozik. Pontosan azért, hogy a kormány ne eseti támogatásokat juttasson a településeknek, ne történjen meg az, ami a tavalyi év végén is megtörtént, hogy elsősorban kormányzati vezetésű települések 1,4 milliárd forintot kapnak, egységesen, egyenlő partnerként kellene kezelni az önkormányzatokat, hogy előrelátható, kiszámítható módon gazdálkodhassanak és fejleszthessenek. Ennek érdekében a kormányzat és az önkormányzatok közötti forrásmegosztás méltányos és észszerű újragondolására van szükség. Azt gondolom, hogy a gépjárműadó tekintetében vissza kellene térni a 2013 előtti trendre, azaz a gépjárműadó-bevétel illesse meg az önkormányzatokat azzal, hogy az önkormányzatok ezt a forrást útfelújításra, illetve fejlesztésre fordíthassák. Önök is pontosan tudják, hogy nemcsak az állami utak, hanem az önkormányzati utak is katasztrofális állapotban. Biztos vagyok benne, hogy a települések helyesen tudnák felosztani ezt a forrást. A másik tétel, amiről már szintén beszéltem, 2 milliárd forint a vidéki közösségi közlekedés támogatására. Nem kívánom megismételni, már elmondtam az ezzel kapcsolatos aggályaimat. Nem hiszem, hogy költségvetési tételnek kellene lennie, ugyanakkor közel 1 millió embert érint vidéken. Szerintem helye van a következő évi költségvetésben. Kérem a kormányzatot, hogy ebben legyenek partnerek, és gondolkodjanak efelől. A közvetlen a választókerületemet érintő módosító javaslatok közül az egyik a déli híd megépítésére vonatkozik. Ez szintén több év óta beadott módosító javaslatom, már csak azért is, mert húsz éve van ígéret arra, hogy folyamatában van a déli híd megépítése Szeged városában, amely nemcsak Szegednek fontos, hanem a dél-alföldi régiónak is. A hármas határ közelségével egy komoly gazdasági, kulturális növekedést jelenthetne ennek a hídnak a megépítése. Információim szerint egyébként újabb gyorsforgalmi főúti települési elkerülő csomópont- és hídfejlesztések előkészítésével megállapodás van a kormány és a beruházó Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő között, és ennek része az újszegedi híd megvalósításának az előkészítése. De miután erre való költségvetési sort nem láttam a jövő évi költségvetésben, ezért kérem, hogy ennek előkészítésére a kormány 2 milliárd forintot irányozzon elő, ha már erre vonatkozólag egyébként is van egy megállapodás a kormány és a NIF között, azzal, hogy azt az elképzelést valósítsa meg a NIF a fejlesztés kapcsán, hogy az intermodális csomópont is kialakításra kerül a szegedi vasútállomásnál. S van egy útfelújítási kérésem is. Mint mondtam, pontosan tudjuk, hogy nagyon rossz állapotban vannak a magyarországi utak. A megyémben is található ilyen, de az állapotát illetően talán a top 10-ben van az az útszakasz, amelyik a legrosszabb, ez pedig nem más, mint a 4302-es út, amely Szegedet és Kübekházát köti össze. Ez egy 10 kilométeres szakasz. Ebből 1 kilométer felújításra került, hátramaradt egy 9,1 kilométeres szakasz. Erre is kérnék 450 millió forintot előirányozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és bízom benne, hogy a módosító javaslataim a kormány részéről nyitott fülekre találnak.
Köszönjük. Most szót adok Simon Róbert Balázsnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Kulturális bizottság egyik alelnökeként a kulturális területet érintő tervezethez szeretnék néhány gondolatot hozzáfűzni. Ha egy picit visszatekintünk egészen pontosan 2010-ig, akkor azt láthatjuk, hogy 2010-ben az akkor benyújtott költségvetés 171,6 milliárd forint főösszeggel számolt a kulturális területet érintően. Ha megnézzük a 2022-es tervezetet, akkor pedig azt láthatjuk, hogy ebben a törvényjavaslatban 488,7 milliárd forint szerepel, ami 185 százalékos növekedést jelent. Ha megnézzük a növekményt, akkor ez nominálisan 317 milliárd forint. Ez mindenképpen előrelépés. De ha a 2021-es költségvetési főösszeggel hasonlítjuk össze, akkor is növekmény tapasztalható, látható, 15,8 milliárd forint a 2021-22-es különbség a 2022-es tervezet javára. Ha egy kicsit boncolgatjuk a részleteket, és megnézzük például az előadó-művészeti területet, s ezen belül a művészeti intézményeket, akkor azt látjuk, hogy az állami fenntartású költségvetési szervek így többek között a Magyar Állami Operaház, a Budapesti Operettszínház, a Pesti Magyar Színház művészeti intézmények önálló sorral a 2021. évtől került bevezetésre. Az adott intézményeknek járó összeg mintegy 3 milliárd 650 millió forint többlettámogatást jelent. Ha a művészeti tevékenységeket nézzük, ezen belül pedig az előadó-művészeti tevékenységek támogatását, azt látjuk, hogy ezen az előirányzaton rendelkezésre álló forrás ad lehetőséget az előadó-művészeti célok megvalósítására. A feladat keretén belül a tánc-, zene-, színházművészet, valamint cirkuszművészet működtetése programjai kerülnek támogatásra, továbbá erről az irányzatról kerülnek biztosításra a kormányhatározathoz szükséges források, mint például a vallásos alkotóközösségek, zenei együttesek és zenészek hosszú távú működését biztosító források, ami 2022-ben 950 millió forint lesz. Vagy a Recirquel Újcirkusz Társulat infrastrukturális hátterének a megteremtéséhez, valamint a 2019-23 közötti művészeti munkájának biztosításához szükséges forrás, ami 2022-ben 350 millió forint lesz. De itt szerepel a magyarkanizsai Udvari Kamaraszínház Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság történelmi vándorszínházi tevékenységéhez kapcsolódó feladatok ellátásához szükséges forrás is 2022-ben 300 millió forintot tartalmaz a tervezet , vagy a Liszt Ferenc Kamarazenekar Alapítvány támogatása, ami 2022-ben 50 millió forint. Aztán ha tovább nézzük, az előadó-művészeti törvény végrehajtásából adódó feladatok működési és művészeti pályázatok előirányzat biztosít forrást a tárca számára az előírt feladatok végrehajtására, azaz a hazai és a határon túli magyar előadó-művészeti szervezetek támogatására. Aztán a nemzeti előadó-művészeti szervezeteknek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezeteknek nem minősülő színházak, balett- és táncegyüttesek, zenekarok és énekkarok szakmai programjai megvalósításának és működtetésének támogatása ami egyébként pályázat útján történik , és itt jelenik meg a minősítéssel nem rendelkező színházak és táncegyüttesek működési támogatása, a minősítéssel nem rendelkező zenekarok és énekkarok működési támogatása, továbbá a kiemelt művészeti célok megvalósításának támogatása pályázat útján. A kiemelt művészeti célok, színházak, táncegyüttesek támogatása, a kiemelt művészeti célok, zenekarok, énekkarok támogatása, az adott évadban kiemelkedő művészeti teljesítményt nyújtó előadó-művészeti szervezetek támogatása meghívásos pályázat alapján 2022-ben tervezeti szinten 1 milliárd forint. Egyéb színházi támogatások: a közös működtetésben lévő színházak a 2021-es évről, egyes Budapest Főváros Önkormányzata fenntartásában lévő színházak, valamint az egyes önkormányzati fenntartású színházak támogatói okirat alapján erről a fejezeti kezelésű sorról kapják a működési támogatásukat, ami 2022-ben összességében 16,8 milliárd forint lesz. [[18.20]] Külön említést teszek a 100 Tagú Cigányzenekar támogatásáról, ami önálló soron szerepel. 2021 februárjában Niedermüller Péter, Budapest VII. kerületének DK-s polgármestere kirakta a 100 Tagú Cigányzenekart a próbahelyszínének több mint egy évtizedig otthont adó helyi Erőművházból. Az 1987 óta koncertező, Magyar Örökség-díjas 100 Tagú Cigányzenekar a világon egyedülálló formáció, amely a megalakulásától kezdve pozitív és emblematikus intézmény. Az az előirányzat, amit említettem, önálló soron a zenekar működtetéséhez és szakmai programjainak megvalósításához járul hozzá, a támogatás bérköltségre, rezsijellegű kiadásokra, próbadíjra, kottaírás, hangszerelés költségeinek finanszírozására fordítható. 2022-ben ez 30 millió forint. Tovább nézve és vizsgálva a tervezetet, az előadó-művészeti szervezetek többlettámogatása, a társaságiadó-kedvezmények megszüntetésével az előadó-művészeti szervezetek támogatása egy költségvetési előirányzat terhére valósul meg, így biztosítva a magyar előadó-művészeti élet minőségi és fenntartható működését. A fővárosi teátrumokon túl mind az önkormányzati fenntartású, mind pedig az állami vagy önkormányzati fenntartó nélküli, úgynevezett független színházak, valamint a tánc- és zeneművészeti szervezetek is részesülhetnek az előadó-művészeti többlettámogatásból. Előadó-művészeti többlettámogatás jogcímén a regisztrált előadó-művészeti szervezetek vagy előadó-művészeti tevékenységet folytató egyéb szervezetek és önkormányzatok igényelhetnek forrást. Az előadó-művészeti szféra állami támogatásának alapstruktúrája biztosított, az állami és az önkormányzati fenntartású előadó-művészeti intézmények esetében az elsődleges finanszírozás a mindenkori fenntartó feladata, míg az előadó-művészeti többlettámogatás ezen felüli, közcélú és értékalapú központi dotáció. 2022-ben ez 23,7 milliárd forint. Beszélnünk kell a Szent István Filharmonikusok Non-profit Kft. megmentéséről is. 2021. február 28-áig a Zuglói Filharmónia Non-profit Kft. néven működő zenekar 2020. november 25-ei hatállyal a Filharmónia Magyarország Non-profit Kft. tulajdonosijog-gyakorlása alá került, ezáltal kikerült a zuglói önkormányzat fenntartásából. A Szent István Filharmonikusok Non-profit Kft. részére a felosztási szabályzat alapján biztosított évi 175,3 millió forint költségvetési támogatás a 2022-es költségvetésben is biztosított lesz. Fesztiválok és rendezvények támogatása, fesztiválok megrendezésének támogatása. A Madách Imre nemzetközi színházi találkozó működtetésével, valamint a Bartók tavasz fesztivál és a Liszt-ünnep fesztivál létrehozásával és működtetésével kapcsolatos intézkedések megtételéről, valamint a szükséges források biztosításáról szóló kormányhatározat biztosítja a forrást a korábbi években a Budapesti Tavaszi Fesztivál és a Café Budapest kortárs művészeti fesztivál keretein belül életre hívott kulturális programok, rendezvények és fesztiválok további támogatására. A 2021-es évtől nemcsak budapesti, hanem országos helyszíneken is megvalósul ez, az előirányzatban itt 1 milliárd 950 millió forint szerepel. Lázár Ervin-program: ez az előirányzat a nemzeti identitás megőrzése és a magyar kultúra továbbörökítése céljából a Lázár Ervin-programmal minden 1-8. évfolyamon tanuló általános iskolai diák részére megteremti a tanévenkénti egyszeri ingyenes színházi, tánc- és cirkuszi előadások, komolyzenei hangversenyek, muzeális intézmények, valamint az őshonos állatok bemutatóhelyei látogatásának lehetőségét, függetlenül a gyermek lakóhelyétől és családja anyagi helyzetétől. Ez a nagyon fontos előirányzat 5,5 milliárd forintot tartalmaz. Beszélnem kell még a beruházásokról, illetve a fejlesztésekről is. 2020-ban 9 milliárd forint külön forrást biztosít a kormány a kulturális célú kiadásokra, amely a beruházásokra biztosított egyéb forrásokkal együtt így közel 64 milliárd forintot tesz ki elnézést, 2022-ben természetesen , így uniós szinten az egyik legmagasabb a kulturális kiadások részaránya. Itt jegyzem meg, hogy az Eurostat 2021. márciusi adatai alapján Magyarország Észtországgal és Izlanddal megegyező arányban, GDP-arányosan a legtöbb pénzt költi kultúrára Európában. Hazánkban ez az összeg 2018-ban a GDP 1,3 százaléka volt, míg Európában az átlag 0,4 százalék volt, aztán 2021-ben már a GDP 1,5 százaléka, míg Európában maradt az átlag 0,4 százalék. 2013 óta közel száz kulturális infrastruktúra-fejlesztési projekt kezdődött meg. Egy picit visszatekintve a múltra, a korábbi évekre, egy példát említenék: korszerűbb lett a Szépművészeti Múzeum. A 2015 és 2018 között végzett munkák során megtörtént az épület csaknem teljes műszaki modernizációja. A felújítás második üteme 2020-ban indult el, amelyre a kormány közel 1,6 milliárd forintot biztosított, továbbá 2021-ben a kormány döntését követően várhatóan további 1,7 milliárd forint fordítható a Szépművészeti Múzeum fejlesztésére. Tehát ez a mondatom erre a folyó évre, a 2021-esre vonatkozik. Folyamatban van még a Néprajzi Múzeum új épületének a kivitelezése a Liget Budapest-projekt keretében. Az épület és a benne található új állandó kiállítás átadására várhatóan a jövő év tavaszán kerül sor. Az új álladó kiállítás létesítésére a jövő évi költségvetés mintegy 492 millió forint támogatást nyújt a Liget Budapest-projekt terhére. Debrecenbe költözik a Magyar Természettudományi Múzeum. A hajdúsági megyeszékhely tízéves fejlesztési tervének részeként költözik Debrecenbe ez az intézmény. A városban a kormány kulturális fejlesztésekre 2021 és ’23 között a „Debrecen 2030” azaz 2030 fejlesztési program keretében több mint 7,6 milliárd forintot biztosít. Folytatódik az új közlekedési múzeum előkészítése. A Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum új központi kiállítóhelye előkészítésének további támogatásával folytatódik a tervezés, amelyre 2022-ben további 2,1 milliárd forintot biztosít a költségvetés tervezete. Erdély tájegységgel bővül a szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum, skanzen, az épületegyüttes Erdély, a Partium és Moldva népi építészetét és tárgykultúráját mutatja be mintegy 15 hektár területen. Az Erdély tájegység második ütemének átadása jövő év tavaszán várható, amely 2022-ben további 383 millió forint támogatásban részesül. Országszerte folyamatos a színházak, színházi épületek felújítása. Hét vidéki és egy fővárosi színház felújítása vagy ennek előkészítése van folyamatban jelen pillanatban. A folyamatban lévő beruházásokra a kormány eddig összesen 32,4 milliárd forint hazai költségvetési támogatást biztosított. A színházépületek felújításának többsége a „Modern városok” program keretében valósul meg, így például a veszprémi Petőfi Színház, a debreceni Csokonai Nemzeti Színház, amelyhez a kormány 2020-ban a „Debrecen 2030” koncepció keretében, 2021-ben pedig a „Modern városok” program keretében biztosított többletforrást. Győr város országgyűlési képviselőjeként megemlítem, hogy a „Modern városok” programban szerepel a Győri Nemzeti Színház felújítása is, de az új városvezetés által elképzelt új koncepció alapján várhatóan ez egy kulturális negyedben fog megvalósulni, ahol nemcsak a Győri Nemzeti Színház, hanem több más kulturális intézmény is helyet fog kapni, és ahogy említettem, ez is a „Modern városok” program kere-tében valósulhat meg. [[18.30]] Külön forrásból újul meg a szolnoki Szigligeti Színház, a kecskeméti Katona József Színház, a debreceni Csokonai Nemzeti Színház játszóhelyeként működő Latinovits Színház felújítása, míg a fővárosban a József Attila Színház felújítása valósul meg. Folytatódik a Makovecz Imre életművének gondozását támogató program is. A kormány 2015-ben hívta életre a Makovecz Imre életművének gondozásáról szóló programot, amelynek célja a kiemelkedő építész életművét képező tervek megvalósítása és az épületeinek a felújítása. A 2026-ig folytatódó program 2022-ben 1,1 milliárd forintból folytatódhat. Végül, de nem utolsósorban a Csoóri Sándor-program. A Csoóri Sándor-program a 2017-es indulása óta megvalósította a kezdeti céljait, a hazai magyar és nemzetiségi, valamint a határon túli magyar néptánc-, népzenei együttesek és népdalkörök, tárgyalkotó népművészeti alkotóközösségek tudásátadásának elősegítését, szakmai munkájának segítését, fejlesztését, a közösségek megerősítését. Sok új együttes jött létre olyan településeken is, ahol a néphagyomány tisztelete eltűnőben volt. A 2022. évi költségvetési törvény tervezete alapján a program folytatására mintegy 3 milliárd forint fordítható. Összegezve elmondható, hogy a kulturális ágazat semmiféle forráshiányt nem szenved a jövő évben sem, az idei évvel összehasonlítva, mint említettem, 317 milliárd forint a növekmény. Talán egy fontos gondolat még a kulturális ágazatot érintően. Amíg a balliberális kormányok tevékenységét jól mutatja az egyik káros intézkedésük, ami a 13. havi bérek és nyugdíjak eltörlése volt, ezt azért emeltem ki, mert különösen érzékenyen érintette a kulturális szférát, amíg tehát ők elvettek egyhavi bért, addig a jelenlegi kormány a koronavírus-járvány idején is megteremtette a lehetőséget a kulturális ágazatban dolgozók bérének megemeléséhez a jogviszonyváltáshoz kötődően. A költségvetési intézmények közvetlenül megkapták a 6 százalékos emeléshez szükséges bértömeget, míg az önkormányzati szektorban ez a normatívaemeléssel került biztosításra. Tisztelt Képviselőtársaim! A magam részéről elfogadásra javaslom a költségvetést, és ezen belül, mint említettem, a Kulturális bizottság alelnökeként most itt a felszólalásomban a kulturális ágazatot érintő legfontosabb célokra, illetve sorokra tértem ki. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönjük. Következő felszólalónk Lu-kács László, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Két, a szívemhez közel álló dologról szeretnék a költségvetés apropóján beszélni önöknek. Az egyik, szerintem nem titok, az egészségügy és az egészségügy közkiadási oldala, amely a 2022-es költségvetésben is benne van, a másik pedig a Nagykunság és a nagykunsági települések lesznek. A mostani költségvetésben látszódik, nyomon követhető az a tendencia és az az evidencia, miszerint az összes országban és nemcsak a nyugati országokban, hanem Keleten is valamennyi országban, ahol egészségügyet próbálnak fenntartani és államilag szervezni mint alkotmányos jogként szerveződő egészségügyet, egy folyamatos költségnövekedés van. Ez köszönhető annak, hogy az egészségügyben mind a technológia fejlődése, mind a lakosság elöregedése azt feltételezi és azt vonja maga után, hogy folyamatosan nőnek azok a terhek, amelyeket közkiadásokból vagy akár magánkiadásokból kell fedezni. Azt, hogy a közkiadásokból miként fedezi egy ország az egészségügyét és miként biztosítja a forrásokat a megfelelő kiadásokhoz mérten, egy költségvetésből lehet leszűrni. Visszatérő vita volt, és nagyon örülök, hogy államtitkár úr itt van, hiszen ő már többször végighallgatta az én korábbi években elmondott álláspontomat, hogy a magyar költségvetésnek is egyrészt ennek a technológiai fejlődésre és az elöregedésre vagy az öregedő társadalomra vonatkozó kitételnek is eleget kell tennie és ezt is fedeznie kell, másrészről a költségvetést úgy kell megalkotni, hogy a forrásteremtésben egy jól kiszámítható és előre látható munka legyen. A forrásteremtésnél a kormány azt az utat választotta, hogy a társadalombiztosítás mellé vagy most már afölé igazából azokat a költségeket, amelyeket szeretne elkölteni, az adók alapján, az adók beszedéséből teremti meg. Lényegében a magyar egészségügy finanszírozásának nagyrészét az adókra alapította, amelyen egyébként lehet vitatkozni, hogy mennyire veszélyes, mennyire szolgáltatja ki a jól tervezhető, akár éveken vagy tíz éven keresztül tervezhető költségvetési kiadásokat. Úgy gondolom azonban, hogy ennél stabilabb lábakat, illetve sokkal több kiegészítést kell találni, még akkor is, ha a kormány igyekezett szektorális különadókkal vagy olyan különadókkal, amelyek lényegében egészségügyi vonzatúak, alátámasztani a bevételi oldalt. Ilyen volt például, emlékezzünk, a népegészségügyi termékadó is, amely, úgy látjuk, hogy igazából csak beömlött a közösbe, és a valódi népegészségügyi célok támogatására dedikáltan, megtalálhatóan nem került fordításra. Az biztos, hogy van előrelépés a közkiadások terén. A kormány az elmúlt években egyrészt a kritikákat meghallgatva, de lépést tartva egyébként a technológia és az elöregedés általi követelményekkel, folyamatosan növelte azokat az összegeket, amelyeket az egészségügybe irányított. Ezzel lényegében csak annyit sikerült elérni, hogy lépést tudtunk tartani azzal az európai uniós, sőt OECD-fejlődéssel, amely a közkiadások folyamatos növekedését jelzi GDP-arányosan, Magyarország ezeket a közkiadás-növekedéseket követte. Meg is szeretném jegyezni mellé, hogy Magyarországnak pluszban az lenne az érdeke, hogy a saját zsebből való költéseket, tehát az úgynevezett out of pocket saját költéseket valamilyen módon csökkentse, ezáltal a lakosság kitettségét, terhelését ebben csökkentse, és az állam minél többet át tudjon ezekből vállalni. Így tehát érdemes lenne a közkiadások és a magánkiadások közötti különbséget csökkenteni, hiszen európai szinten is viszonylag magas az, amit a magyaroknak az egészségügyi kiadások terén saját zsebből fizetniük kell. Világos volt, és a néppárti Jobbik ezt következetesen képviselte, hogy mi egy robusztus, államilag finanszírozott társadalombiztosítás alapján működő egészségügyet szeretnénk fenntartani. A költségvetési javaslataink, legyen szó akár a kórházi adósság finanszírozásáról, akár az alapellátás fejlesztéséről, de lehet szó például az elmaradt ügyeleti költségemelések fedezetéről, mindig arra irányultak, hogy egy erős állami egészségügyünk legyen, illetve azt tudjuk elérni, és úgy gondolom, hogy a járványnak az elmúlt lassan másfél éve is azt bizonyította be, hogy egy nagyon erős állami egészségügy tud igazán jól és hatékonyan reagálni egy-egy nagyon nagy kihívásra. Azt is szeretném hozzátenni, és a kormány figyelmét felhívni arra, ha már a járványnál tartunk, hogy a járvány nemcsak arra adott lehetőséget, hogy védekezzünk és a magyar embereket megvédjük, hanem arra is, hogy újragondoljuk, miként lehet az egészségügyünket átalakítani. A járvány egy lehetőség, egy nagyon sajnálatos esemény volt, de egy lehetőség a továbblépésre, a továbblépés irányaira pedig, úgy gondolom, azt kell kijelölni, hogy csökkenteni szükséges a lakosság kitettségét abban, hogy saját zsebből fizessék az egészségügyi kiadásokat, a közkiadásokat pedig növelni arra a szintre, hogy a lehető legközelebb jussunk az OECD- vagy az európai uniós GDP-átlaghoz. Ahol javítani kellene, az nyilván a fenntartható finanszírozás. Az előbbiekben beszéltem arról, hogy az adóbevételeket vagy egyébként a dedikáltan erre a célra járó társadalombiztosítási bevételeket úgy kellene átalakítani, hogy hosszú távon, öt-tíz évre is tervezhető legyen a költségvetés. Nyilvánvalóan azt is beismertük valamilyen szinten, illetve az is beismerésre került a kormány által az EU-komponensben foglaltak szerint, hogy látja a kormány, hogy kórházcentrikus a magyar egészségügy, látja, hogy a kórházakra rengeteg pénzt költünk, és az is világos, hogy alulfinanszírozott a rendszer. Itt eljutunk a kórházi adósságok kérdéséhez. Most már évek óta visszatérő probléma, hogy még mindig nincs a kórházi adósságok rendezése beleépítve megfelelően, mindig év közben kell toldozgatni, átszervezni, hogy a rendszeresen előjövő 30-50 milliárdos adósságokat a kormány rendezze. Ezeknek az adósságoknak nemcsak az a problémája, hogy a kórházakat nyomja és a költségvetést valamilyen módon elbizonytalanítja, hanem az is, hogy azokat a beszállítókat, akik külföldről rendelt eszközöket szállítanak, felár felszámítására kényszeríti, ezáltal folyamatosan növekszik a magyar kórházakban a megrendelések költsége, mert előbb-utóbb azok a beszállítók, akik ebből élnek és akiknek most már a 3-6 hónapos csúszást szinte üzemszerűen tervezniük kell bele a szerződéseikbe, állandó áremelést fognak rátenni a kórházakra, így a kórházi beszerzések, a kórházi ellátások folyamatosan drágulni fognak. Nagyon fontos lenne, és ez szintén nem igazán látszik még egyelőre a költségvetésben, a digitalizáció fejlesztése. Az EESZT egy nagyon jó irány volt ebbe az irányba, viszont folyamatosan lépnünk kell a big data lehetőségeinek a felhasználásával és az erre dedikált összegek elköltésével. Nagyon soványnak tűnik akár az európai uniós terveket nézve is, hogy a kormány ebben előre szeretne lépni. Pedig ha valaminek nagyon nagy hatásfoka lenne, az pontosan ezeknek a hatalmas adathalmazoknak a megfelelő elemzése és a betegutaknak és a kórházi ellátásoknak eszerinti megszervezése. [[18.40]] Kritikaként hadd említsem meg, hogy a civil szervezeteknél, akik nagyon fontos kiegészítő tevékenységet végeznek az egészségügyben, az elmúlt év gyakorlata alapján nincs dedikáltan kiírva, hogy melyik civil szervezet mennyi pénzt fog kapni azon a soron, amit nekik szánnak. A korábbi évben mindig meg volt jelölve a kedvezményezettnek a neve vagy a költségvetési támogatásban részesülőnek a neve, de most egy nagy ömlesztett van, amiből nem lehet látni, hogy az egyes szervezetek, például a Rákbetegek Országos Szervezete 20 milliót, 40 milliót vagy 50 milliót kap, és még a fejezeti indokolásban sincsenek ezek lebontva. Magyarországon továbbra sincs alkoholellenes stratégia, pedig nagy szükség lenne rá, még hiányzik ez folyamatosan a népegészségügyi programokból is, és a költségvetésben sincs benne, holott részleteznek több ilyen nemzeti egészségügyi programot. Nem olvasható ki a várólisták csökkentésének a kérdése, az erre vonatkozó számok és az erre adott pénzek, pedig látjuk, hogy a járvány miatt nemcsak 2021-ben, hanem 2022-ben is slágertéma lesz az, hogy miként tudjuk a felhalmozódott betegállományt, az elmaradt orvos-beteg találkozókat pótolni. És hogy beszéljünk egy kicsit a Nagykunságról is, én több olyan módosítót beadtam az egészségügy jobbá tétele érdekében, amelyeket örömmel ajánlok akár a Pénzügyminisztérium, de akár a képviselőtársaim figyelmébe is. Ezek mind olyan fejlesztések legyen szó a nagykunsági utak állapotáról és azoknak a fejlesztéséről, mint például a Kunhegyes és Tiszafüred közötti, a turizmus szempontjából is nagyon fontos 34-es út fejlesztése, vagy olyan alsóbbrendű utak fejlesztése, amelyeken az emberek nagy része a Tisza-tó mellől, a Tisza mellől a Nagykunság fővárosába, Karcagra egyrészt munkába, kórházba igyekszik, és áldatlan állapotok között, tényleg háborús körülmények között kell utazniuk , amelyek egy kis odafigyeléssel és relatív elhanyagolható költséggel ahhoz képest, hogy mire hajlandó és mire fog a kormány költeni 2022-ben, orvosolhatók lennének. A karcagi kórház fejlesztése szintén az egyik olyan fontos téma, amire szükség van, a karcagi kórházra szükség van. El kell mondani, hogy a lehető legtöbb osztállyal kell működnie. Tehát a mostani tervek alapján, amelyeket az EMMI próbál áterőltetni, hogy a kórházak mondják meg, hogy milyen osztályokra nincs szükség, mi azt szeretnénk mondani, hogy a nagykunsági embereknek, annak a százezer embernek, aki a karcagi kórházi ellátást használja, minden osztályra és ezek közül is a legjobban felszerelt ellátásra van szüksége. Még két dolgot szeretnék megemlíteni, két rendkívül veszélyes kereszteződést a 4-es úton. A 4-es út egyébként is Magyarország halálútja, ez egy köztudott tény sajnos, a legtöbb halálos baleset ott történik, és ezek közül is a fegyverneki kereszteződés és a karcagi Gyarmati úti kereszteződés szinte minden évben súlyos vagy egyébként halálos balesetet produkál. Hiába az M4-es út bővítése, ezeknek a kereszteződéseknek az azonnali biztonságossá tétele szükséges. Egy utolsó, ami szerintem nagyon fontos, szimbolikus, régi jóvátételünk lehetne: lényegében elhanyagolható költség, de nagyon régóta adósak vagyunk a hortobágyi kényszermunkatáborba hurcoltak emlékére és az ő családjaiknak a Nagykunságban található kényszermunkatáborok helyén valamifajta megemlékezésre lehetőséget adó emlékmű létrehozására. A Tiszafüredhez tartozó Kócsújfalun létesül ilyen, azonban vannak olyan táborok, ahol honfitársaink ezrei töltötték azt a kényszermunkát, igazságtalanul, ítéletek nélkül rájuk kirótt kényszermunkát, ami családokat tett tönkre. Az ő emlékezetükre és a hozzátartozók emlékezésének a segítésére mindenképpen közös kötelezettségünk ilyet létesítenünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Támogassák ezeket a módosító javaslatokat! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. A következő hozzászólónk Pócs János, a Fidesz képviselője. Parancsoljon! [[Jelzésre:]] Nincs itt képviselő úr, úgyhogy akkor Balczó Zoltáné, a Jobbik képviselőjéé a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt jobbikos Képviselőtársak! hiszen csak jobbikos képviselők vannak a teremben. Tisztelt Államtitkár Urak! Tegnap volt alkalmam reggel Varga Mihály miniszter úr expozéját meghallgatni. Röviden azt kell mondanom, hogy rózsaszín szemüvegen át néz mindent, minden tökéletes. Úgy láttam, azért nem mond kiegyensúlyozott értékelést, mert úgy gondolja, hogy van munkamegosztás: ő dicsér, az ellenzék meg majd kritizál. Azt mondta, hogy a magyar gazdaság nagyszerű állapota okán állta a sarat 2020-ban, ez a múlt, a jövő évre meg azt mondja, hogy a vállalkozások újraindulnak és fejlődni fognak. A gazdaság állapotát azért elég jól tükrözi a végelszámolások száma: 2020 első félévében közel 40 százalékkal nőtt a végelszámolások száma az előző évihez képest; egyébként az év során 12 ezer végelszámolási eljárás került közzétételre, tehát ennyien döntöttek rekordszámú volt önszántukból a vállalkozás szabályszerű megszüntetése mellett. Nyilvánvalóan a makrogazdasági alapadatok voltak azok, amelyekről elsődlegesen, kiindulásként a miniszter úr beszélt: kiadás, bevétel, hiány, államadósság. Most ebből a hiányra térnék ki, amely a tervezés szerint 5,9 százalék lesz a GDP-hez viszonyítva. A Költségvetési Tanács véleményében szerepelt ennek a kifogásolása, amit aztán Kovács Árpád elnök úr erőteljesen elmondott itt, miszerint úgy gondolja, hogy a jövő évre ezt csökkenteni kellene, és azzal fejezte be, hogy ezt a figyelmébe ajánlja a képviselőknek. Ez egy nyomaték, mert nyilván nem úgy működik a parlament, ez különösen nem, hogy az Országgyűlés a kormányt ellenőrizve, adott esetben az ő javaslatait módosítva valamit is változtat. De szeretném elmondani a véleményemet erről a hiánykérdésről. Személy szerint adott feltétellel nem értek egyet, hogy a hiányt csökkenteni kéne. Ha elfogadjuk az anticiklikus gazdaságpolitikát ebben a helyzetben, akkor azt kell mondanunk, az, hogy reményeink szerint egészségügyileg konszolidálódik a helyzet, javul, nem azt jelenti, hogy ez a gazdaságban is bekövetkezik. Nyilván 2020-ban a gazdaság számára a legfontosabb segítség az volt, lett volna, hogy azokat a kiadásokat próbáljuk csökkenteni, amelyek a termeléshez nem is kapcsolódnak, másrészt próbáljuk a munkaerő megőrzésében támogatni őket. Többször elmondtuk, hogy itt mit hiányoltunk ebben a kérdésben, ugyanakkor a jövő évben bízva abban, hogy elindul a gazdaság a gazdaság elindulásakor igenis továbbra is szükség van az államnak egy nagyobb szerepvállalására anyagilag is. De mi ez a feltétel? Ha áttekintjük tételesen, ezt itt többször elmondta az ellenzék, látjuk, hogy ezekben az akciókban, a gazdaságvédelmi akciócsomagban micsoda hatalmas arányban szerepeltek azok a tételek, amelyek, hogy finoman fogalmazzak nem úgy, mint egy napirend előttiben, mert államtitkár úr nem tér ki általában politikai jellegű, direkt kampányra , így fogalmazzak, egy elég jól meghatározható nagyvállalkozói körnek a projektjeit támogatták jelentős mértékben, jelentős vagyongyarapodást okozva, miközben az adott célok nem szolgálták igazán a gazdaságvédelmet. Ha ez jövőre is így lesz, akkor valóban igaza van a Számvevőszék elnökének, hogy nem érdemes ezt a hiányt 5,9 százalékon tartani; ha változtatnak, akkor van haszna. Szeretnék szólni a költségvetés uniós kapcsolatairól. Ezt minden évben el szoktam mondani, hiszen ez egy lényeges szempont, de idén különösen, hiszen ebben az évben indul a többéves pénzügyi ciklus, a 2021-2027-es, valamint sor kerül a helyreállítási csomagra, amelynek az a célja, hogy a Covid okozta válságból segítse kilábalni az Európai Uniót és annak a tagországait. Ezt másképpen, ugye, Következő Generáció EU névvel illetik. Pár szót szólnék a kormány és döntően Orbán Viktor EU-hoz való viszonyáról a költségvetés terén. Az elmúlt években azt hallom már a fideszes kormánytisztviselőktől, hogy amit mi kapunk, az nem ajándék, az nekünk jár, megfizettünk érte. Igazuk van akkor, ha arra használjuk fel, amire kértük, és amire adják. [[18.50]] 2010-ben a Jobbik a parlamentbe bekerülve egy független, professzionális pénzügyi-gazdasági elemző céggel csináltatott egy tanulmányt, amelyik megpróbálta egyenlegbe állítani, hogy 2004-től 2010-ig hogy néz ki a valós egyenlege a csatlakozásunknak. És itt figyelembe kellett venni azokat az úgynevezett transzformációs veszteségeket, ami abból fakadt, hogy a ’90-es évek elejétől Magyarország, amikor végrehajtotta a privatizációt, deregulációt, akkor gyakorlatilag a csatlakozásnak akart megfelelni, és ebből a magyar gazdaságot számos hátrány, kár érte, ami részben számszerűsíthető is. Tehát igaz valóban, hogy megfizettük az árát annak, hogy a tagja lettünk az Európai Uniónak. Akkor a Fidesz és a kormányzat a Jobbiknak ezt az elemzését elutasította, akkor még besimult teljes mértékben az Európai Unió irányító, nagy pártjaiba. Magam előtte tíz hónapig voltam EP-képviselő, és láttam, hogy a Néppárt és a szocialisták keretein belül hogyan irányítja ez a furcsa koalíció az európai folyamatokat, teljes egyetértésben a Néppártban működő Fidesszel. Azóta minden megváltozott, azóta minden rossz, amit az EU csinál, mert ellenségképpé kellett alakítani belpolitikai célokból, hogy világos legyen, hogy Orbán Viktor az az államfő, a szabadsághős, aki szemben áll az Európai Unió negatív céljaival. Közben azért tegyük hozzá: tíz év alatt jelentős mennyiségű, nagyon sok forrás érkezett, amit ha célszerűen használt volna fel a kormány, akkor jólétet tudott volna biztosítani minden magyarnak. Hozzáteszem: 2010 előtt sem indult el az a magyar saját gazdaságot támogató, valódi program, amely a kis- és közepes vállalkozásokat a hozzáadottérték-teremtésben segítette volna. Tehát ez a kritika nem csak a Fidesz-kormányra vonatkozik. Orbán Viktor nyílt levelet írt Mikuláš Dzurindának, a volt szlovák elnöknek. Ezt írja: ha a V4-országokba az EU-transzfereken keresztül beáramló pénzt összevetjük a tőlünk kivitt profit- és osztalékjövedelemmel, látható, hogy milyen súlyos veszteségeket szenvedünk el, Magyarország esetében a különbség 80 százalék. Ez az összevetés egyszerűen abszurd. Hogyan lehet összevetni a magyar borítékot, amit mi az Európai Uniótól kapunk, azzal a kivitt profit- és osztalékjövedelemmel? Hogy van ez? Azt halljuk, amikor Orbán Viktor visszajön a tárgyalásokról: győztes hadvezér Brüsszel mezején megvívta…, és Magyarország számára olyan mértékű többleteket ért el, ha összehasonlítjuk más országokkal, milyen sikeresen tárgyaltunk, milyen kedvező pozícióba kerültünk. Hadd tegyem hozzá, ez nagyjából igaz is. Nem azzal van a bajunk, hogy kevés az az összeg, amit kapunk, hanem hogy hogy használjuk föl. Na de, hát akkor most vagy relatív és nagyon jó eredményt értünk el, és sokat kapunk a nemzeti borítékban, akkor hogyan lehet a másik pillanatban azt mondani, hogy álljunk a sarkunkra, mert minket kisemmiznek? Tehát az, hogy milyen a Magyarországról kivitt profit és osztalék, az nem az orbáni gazdaságpolitikának a következménye? Nem annak a gazdaságpolitikának, amely a versenyképességet úgy próbálja megoldani, hogy idézem, amit Szaúd-Arábiában tett látogatásakor a miniszterelnök úr ott mondott: „jöjjenek Magyarországra befektetni, mert a magyar munkaerő képzettségéhez mérten meglepően olcsó, és a munka törvénykönyve nagyon rugalmas”. Ez a versenyképesség egyik oldala, a másik pedig, hogy a társasági adó 18-ról lement 9 százalékra. Ebből származik az, hogy ezek a nagy cégek, amelyek a GDP-t persze növelik, viszik el a profitot, az osztalékot. Hát, akkor ezért ki a hibás? Azok a cégek, amelyeknek ezt biztosítja a magyar kormány, és amelyik ezért idejön? A helyreállítási alapról a következőket szeretném mondani: ennek teljes összege Magyarország számára 5800 milliárd forint lehet, lehetett volna, ebből 2500 milliárd, amit úgynevezett támogatásként kapunk, 3300 milliárd pedig saját döntés alapján felvehető hitel. Eredetét tekintve persze mind a kettő hitelfelvétel. „A magyar helyreállítási tervben foglalt reformok és beruházások összesen várhatóan 5797 millió forintba kerülnek folyó áron számítva.” Ezt az április közepén elfogadott dokumentumból idézem. A táblázat úgynevezett kilenc komponensre osztotta fel ezt, és azt hallottuk, hogy ezt a táblázatot, ezt a programot 500 érintettel egyeztették online konferenciákon, e mögött egy társadalmi vélemény áll. Ezek után, mikor kimentek Brüsszelbe, miniszterelnök úr és hű fegyverhordozója, tárgyaltak, és azt követően kiderült, hogy vissza az egész, nem nyújtjuk be, csak a 2511 milliárd forintos, úgynevezett támogatási összegre. Hát persze, halljuk az indokokat, hogy a felsőoktatás, az egyetemi szféra nem kapja meg azt az összeget, amit beleterveztek. Hát nyilván, amilyen módon önök a vagyonkezelő alapítványokba kivitték az állami felsőoktatást, ezt nem fogadta el olyan kitörő örömmel az Európai Bizottság, hogy ezt a támogatást így megadta volna. A másik is egy naiv dolog volt, hogy az egészségügyi bérfejlesztést európai uniós összegből finanszírozni. Én magam öt év képviselőség alatt ilyen jellegű támogatást, bértámogatást csak egy esetben találtam, amikor erre volt egy alap, amikor valamelyik országban valamelyik iparág válságba került, hatalmas elbocsátások voltak, akkor lehetett pályázni a végkielégítéssel elbocsátások támogatására. De az, hogy egy ágazat bérfejlesztését fedezze az Európai Unió, ez eleve naiv volt. Talán abban lehet bízni, ezt hallom, hogy az egészet próbáljuk úgy megjeleníteni, hogy egy nem egyszeri átlagos bérfejlesztés, hanem egy rendszer átalakítása, a paraszolvencia kivezetése, és erre tekintettel talán kapunk pénzt. Szeretném, ha így lenne, természetesen, nem ellendrukker vagyok, de ezt világosan lehetett látni, hogy ezeket nem kapjuk meg. Nos, a 2,5 milliárd eurós hitelfelvétel bekövetkezett november végén. November közepén azt mondta miniszterelnök úr a szokásos pénteki rádiónyilatkozatában, hogy ennek az a célja, hogy mi akkor is tudjuk a beruházásokat, fejlesztéseket fedezni, ha valamilyen módon nem kerül elfogadásra ez a bizonyos terv, helyreállítási csomag, amit egyébként épp a magyar vétó veszélyeztetett. Na, de hát miért jobb az állampapír-finanszírozásra felvett 2,5 milliárd euró, mint az ennek megfelelő, ennél sokkal olcsóbban hozzáférhető hitel ebből az európai uniós csomagból? Egyrészt elfogadom, lehet azt mondani, hogy szabad a felhasználása. Más szempontból azért a megjelölt lehetőségek között bőven van annyi, hogy hasznosan Magyarország céljaira fel lehetett volna használni. De nem tévedek azért, amikor azt mondom, hogy ebben az is szerepet játszott, hogy ebben az esetben ezt az összeget, ezt a felhasználást nem kell Magyarországnak bemutatni, és ezt nem tudja ellenőrizni az Európai Unió. Magyarország korrupciós helyzetével kapcsolatban hadd idézzem az Európa Tanácsnak a véleményét 2020 júliusából, a konvergenciaprogramunkban, ezt egy jogszabályban fogalmazta meg. [[19.00]] Azt mondja: „A közbeszerzések elmúlt években végzett bizottsági ellenőrzése rendszerszintű hiányosságokat tárt fel. A vizsgálati és ügyészségi tevékenység kevésbé tűnik hatékonynak Magyarországon, mint más tagállamban. Nincs határozott és szisztematikus fellépés a magas szinten elkövetett korrupció üldözésére.” Ezt egy joganyagból idézem. Egyébként Magyarország esetében a felzárkóztatási alapok és agrárpénzek 2015-19 közötti összes kifizetése 3,93 százalékát találták problémásnak, és tettek javaslatot büntetésre. Az uniós átlag 0,36 százalék, Magyarország nélkül 0,13. Igen, többször hallottam kormánypárti képviselőktől, ebben alapvetően benne van a 4-es metró. 75 százalék értékben ez a 4-es metró rovására írható, ami súlyos, hogy ezt elkövették, de a 75 százalékból marad a 25, az közel 1 százalék, 0,98, ami már ennek a kormányzatnak a terhére róható. 0,98, miközben a rendszerszintű korrupcióval vádolt Romániánál ez 0,35 százalék, Bulgáriánál 0,33. Azt tudom mondani, hogy akkor tudjuk jól felhasználni a pénzt, amennyiben két dologban változtatunk: ha kemény korrupció elleni küzdelmet hajlandó lenne a kormány folytatni, és megváltoztatja a gazdaságpolitikáját. Ugyanis ahhoz, ahogy Kövér László házelnök mondta július 14-én a határozati javaslat expozéjában, idézem: „A ’Következő Generáció EU’ gúnynévre hallgató helyreállítási csomag cinikus kifejezése annak, hogy azt a cechet, amit most itt egyesek felhalmoznak, majd a gyerekeink, a gyerekeink generációja fogja fizetni 30 éven keresztül.” Ez így van, kivéve akkor, még egyszer mondom, ha ezeket a pénzeket arra használja föl a mindenkori kormányzat, amire azt adják, szembeszáll a korrupcióval, és változtat azon a gazdaságpolitikán, amit a kormányzat most folytat. Matolcsy Györgyöt idézem: „Magyarországnak ma nincs egységes és világos jövőképe.” Ha lesz, és a gazdaság- és a társadalompolitika ezt szolgálja, akkor ez a bizonyos Következő Generáció EU nem cinikus elnevezés lesz, akkor lehet megteremteni a jólétet és a szabadságot ennek a következő generációnak és talán még magunknak is. A Jobbik ezért dolgozik. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Most szót adok Pócs Jánosnak, a Fidesz képviselőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány okozta negatív hatások világszerte, így hazánkban is felülírták a korábbi gazdasági kilátásokat. Ahogy azt képviselőtársaim a tegnapi nap során is ismertették, a 2022. évi költségvetési tervezet elsősorban a koronavírus-járvány által sújtott gazdaság újraindítását és a járványügyi készültség kezelését kell hogy előtérbe helyezze. A magyar gazdaságpolitika elsődleges célja az eddig elért eredmények fenntartása, valamint a gazdaság újraindítása, az európai uniós szinten is kiemelkedő növekedési lendület visszaállítása. Ebben a nehéz helyzetben nem korlátozásokra, nem a lakosság életkörülményeinek megnehezítésére van szükség, ezért a kormány olyan gazdaságvédelmi programot dolgozott ki, amely lehetővé teszi, a gazdaság újra a régi legyen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelt gazdaságpolitikai cél a magyar mezőgazdaság versenyképességének, jövedelemteremtő képességének növelése, továbbá a klímaváltozás káros hatásainak csökkentése a mezőgazdasági termelés tekintetében. A 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat XII. Agrárminisztérium fejezetében 132,6 milliárd forint, míg a Gazdaságvédelmi Alap fejezetében 77,2 milliárd forint áll rendelkezésre. Ez összességében 209,9 milliárd forintot fog jelenteni. A 2012 óta működő agrárkárenyhítési rendszer hozzájárul az ágazat folyamatos kibocsátás- és exportnövekedéséhez. Az agrárkormányzat célja ugyanis a mezőgazdasági kockázatkezelési eszköztár további fejlesztése és annak kockázatmegelőző eszközökkel történő bővítése. Így került sor 2018 májusában a harmadik pillér, az országos jégkármegelőző rendszer bevezetésére, 2022-től kezdődően pedig az agrárkárenyhítési rendszer, alap kibővítésre kerül. A klímaváltozás egyik legérintettebb területe a mezőgazdaság, melynek egyik fő feladata a lakosság élelmiszerrel való ellátása. A mezőgazdaság kockázatainak növekedésével egyre nagyobb hangsúly helyeződik a kockázatmegelőzésre és -kezelésre, melyre a kormányzat kiemelt figyelmet fordít. Míg a 2021. évi központi költségvetésben a nemzeti agrárkárenyhítésre 8,6 milliárd forint, addig a 2022. évi központi költségvetésben 12,8 milliárd forint került erre a célra fordításra. Ez egy 4,2 milliárd forint értékű pozitív különbözetet jelent, mely segíti a gazdálkodókat, hogy továbbra is megfelelő értékű kompenzációt kaphassanak a bekövetkezett káraikért. A kormány eddigi célkitűzése hazánk GMO-mentességének fenntartása, a környezet állapotának javítása, a természeti erőforrások fenntartható használatának előmozdítása és a biológiai sokféleség vé-delme az ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele mellett. Az előbbieken felül további támogatásra, a védjegy bevezetésének terméktanúsítási rendszerrel előmozdítására kerül a GMO-mentes élelmiszer-előállítás. Magyarország célja a GMO-mentes élelmiszerlánc kialakítása, amely felöleli a vetőmagtól a takarmányozás kérdéskörén túl az állati termékek előállítását is. Ennek a biztosításához szükségesek az ellenőrzések, a mintavételek, a hamisítások visszaszorításához kapcsolódó hatósági feladatellátás erősítése és a meglévő hatósági rendszerek fejlesztése. Az állat, növény- és GMO-kártalanításra a 2022. évi költségvetési előirányzat alapján 3,5 milliárd forintot fordít az állam. Alapvető célkitűzés, hogy a fiatalok megtalálják a jövőképüket a mezőgazdaságban, illetve a vidéki életformában, hogy ezáltal a vidéki fiatalok helyben maradása biztosított legyen. Az agrárium versenyképességének növeléséhez, fejlődéséhez nélkülözhetetlen a tudásátadás fejlesztése, melynek része a szakképzés, a felnőttképzés, valamint a szaktanácsadás. Az új szakképzési rendszerben új szemléletű oktatást vezettek be. Ezen struktúra alapelve szerint az iskolai rendszer feladata, hogy széles ágazati szakmai alaptudást, a foglalkoztatók által elvárt kompetenciákat adjon. Kiemelt kormányzati cél továbbá az állattenyésztési és egyéb munkaigényes ágazatokban mint például a kertészet, az állattenyésztés a foglalkoztatottság növelése, melyhez mind uniós, mind pedig nemzeti forrásból jelentős összegű támogatás nyújtható. A fentiekből következően a 2021. évi költségvetés „Mezőgazdasági középfokú szakoktatás intézményei” alcím alatt 25,6 milliárd forint van, a 2022. évi költségvetés szempontjából pedig ez 29,2 milliárdot jelent. E tekintetben 3,6 milliárd forintnyi bővülés várható. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány elkötelezett a magyar földművesek agrárpiaci versenyképességének javítása, a gazdasági pozíciók megerősítése mellett, és támogatja a hazai agrárium kialakulását. [[19.10]] Éppen ezért a kormány a közös agrárpolitika vidékfejlesztési programjának társfinanszírozását az eddigi 17,5 százalékról 80 százalékra emelte, ami azt jelenti, hogy a 2014-2020 között rendelkezésre állt forrásmennyiséghez képest háromszor nagyobb összeg kerül biztosításra a magyar mezőgazdaságra, ráadásul nemcsak 2023-tól, hanem az előttünk álló két évben is. Jelenleg a KAP működését koordináló uniós szakpolitikai szabályok elfogadására még nem került sor. Így 2022 átmeneti évként fog működni, azonban a KAP az átmeneti időszakra vonatkozó végleges technikai szabályai már 2020-ban megjelentek. Egyértelműen látható tehát, hogy jelentős változás történik az agrártámogatások területén azáltal, hogy a nemzeti társfinanszírozás összege, az Unióban egyedülálló módon, maximálisan adható 80 százalék lesz. Így tehát az új programozási időszakban közel háromszor annyi támogatás folyósítható, ezzel Magyarországnak a 2021-2027 közötti programozási időszakban a kohéziós uniós források, valamint a hazai hozzájárulás révén körülbelül 7900 milliárd forintot jelentenek. Ebből kifolyólag az agrár- és vidékfejlesztésre szánt uniós források felhasználása a korábbi időszakokban megszokotthoz képest jelentősen átalakul. Az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap EMVA 2014-2020 közötti programozási kerete Magyarország számára 3430,6 millió euró, amelyhez átlagosan 18 százalék nemzeti társfinanszírozás társul. Ezzel 1413 milliárd forint állami hozzájárulás felhasználását teszi lehetővé. Magyarország az EMVA forrásaiból további két évre, 2021-re és 2022-re nézve átmeneti forrásokban részesül. A vidékfejlesztési program egyik lényeges eleme a klímaváltozáshoz való alkalmazkodás, ezzel összhangban a környezetkímélő fenntartható gazdálkodás az agrár-környezetgazdálkodás lényeges pontja, és beavatkozási területe a vidéki térségek, közösségek lehetőségének bővítése, a vidéki gazdaság, a helyi közösségek fejlesztése. Végezetül a magyar agrárium a gazdák kitartó és kemény munkájának, valamint a nemzeti-keresztény kormánynak köszönhetően nem ment és nem megy tönkre. Épp ellenkezőleg, 2010 óta folyamatosan növekvő pályán van, az ország gazdasági teljesítményéhez jelentős mértékben hozzájárul. Mint azt láthatják, tisztelt képviselőtársaim, a szükséges források rendelkezésünkre állnak a 2022. év központi költségvetési számadatai tekintetében. Ez pedig hozzájárul a folyamatos, fokozatos fejlődéshez. Az elhangzottakkal kapcsolatban jó szívvel mondhatom, hogy támogatom az előterjesztést, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák önök is ezt. Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmet. Köszönöm.
Köszönjük. A vitában elhangzottakra Banai Péter államtitkár úr kíván reagálni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, ahogy elnök úr mondta, a mai nap vitáiban nagyon sok állítás fogalmazódott meg a jövő évi költségvetésről. Engedjék meg, hogy így a nap vége felé néhány gondolattal járuljak hozzá a költségvetésitörvény-javaslat tárgyalásához. Minden költségvetésitörvény-javaslatot mint egy fontos gazdaságpolitikai dokumentumot legalább két szempontból lehet értékelni. Az egyik értékelés egy makrogazdasági elemzői értékelés, ahol azt nézzük meg, hogy az a hiányszint, az az adósságszint, amit a kormány megcéloz, az a gazdasági növekedés vagy az a gazdaságpolitikai jelleg, ami például beruházásra, fogyasztásra, netán megtakarításra fókuszál, makrogazdasági szempontból jó, nem jó; jóe a gazdaságpolitikának vagy sem. A másik megközelítés pedig arról szól, hogy a mindennapokban mit jelent az adott költségvetés: növekedneke a bérek, növekedneke a nyugdíjak, csökkene az adó, növekszik a családtámogatás vagy sem? Azt gondolom, hogy mind a kétfajta értékelésnek helye van, és azt gondolom, hogy hosszabb távon egy gazdaságpolitika csak akkor lehet sikeres, ha mind a két aspektusból látunk eredményeket. De van olyan gazdaságpolitika, ami gazdasági növekedést mutathat, de mondjuk, a foglalkoztatottak száma csökken. Felidézném a magyar gazdaságtörténetből, hogy a 2000-es években volt olyan év, amikor növekedett a gazdaság, de az a mindennapokban nehezen volt érzékelhető. És azt is tudjuk szintén magyar tapasztalatból is , hogy lehet egy-egy évre nagyon jelentős bérnövekedést például a közszférában vagy adócsökkentést végrehajtani. De ha ez fenntarthatatlan módon valósul meg, a hiány és az adósság elszabadulásával, akkor ennek nagyon súlyos következményei vannak. Engedjék meg, hogy ebből a két aspektusból reagáljak néhány gondolatra, ami elhangzott a mai nap során. Hiány: Szabó Sándor jegyző úr úgy fogalmazott, hogy az újraindítás módja a hiány növelése. Ezzel maximálisan egyetértek. Pont ez a gazdaságpolitikának az egyik kulcseleme, ahogyan azt Balczó Zoltán képviselő úr is mondta, hogy az anticiklikus gazdaságpolitika jegyében, ha piaci zavarok vannak, akkor az államnak kell belépnie és a keresletet fenntartania. Azt gondolom tehát, hogy az helyénvaló, hogy a munkahelyek védelme érdekében, a bérek megőrzése érde-kében a tavalyi évben nagyobb hiányt értünk el. Emlékezhetünk rá, hogy 2012-2019 között folyamatosan 3 százalék alatt volt a GDP-arányos magyar hiányszint, ennek is köszönhető volt az, hogy tudtunk élni ezzel az anticiklikus gazdaságpolitikai eszközzel. Fölidézném az előző válságot, amikor az akkori kormányzat, ha akart volna, sem tudott volna ezzel élni, hiszen nem volt senki, aki megvegye a magyar állampapírokat. Éppen ezért azt gondolom, hogy igen, a hiány átmeneti fölemelése elfogadható, és annak az eredménye abban csapódott le, hogy a tavalyi évben a magyar gazdaság visszaesése kisebb volt, mint az európai uniós átlag, és abban csapódott le, hogy 4,5-4,6 milliós létszámban a munkahelyeket meg tudtuk őrizni, sőt, aki megőrizte a munkáját, annak a bére is növekedett. A kérdés az, hogy az adósságot tudjuke csökkenteni, és igen, azt látjuk, hogy tudjuk csökkenteni az adósságrátát. Azzal számolunk, hogy az idei évben is és a következő évben is csökkenhet az adósságráta. Itt hadd idézzem fel azt, amit Oláh Lajos képviselő úr mondott. Úgy fogalmazott, hogy soha ekkora államadósság nem volt. De igen, sajnos megint a magyar gazdaságtörténetből tudjuk, hogy 2010-ben, a kormányváltás idején nagyobb volt az adósságráta. És annak örülök, hogy a baloldalon is sokan a hiány és az adósság kapcsán szólaltak meg. Tudjuk azt, hogy 2002 és 2010 között minden egyes évben növekedett a magyar adósságráta. Azokban az években is, amikor egyébként Európában konjunktúra volt. És azt is tudjuk, hogy 2011 után, 2019-ig minden egyes évben csökkent az adósságráta, majd most a gazdasági válság miatt az adósságráta is megugrott, de ezt csökkenteni szeretnénk. Balczó Zoltán képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a gazdaságpolitikán változtatni kell. Azért idézem föl a magyar gazdaságpolitikának a múltbeli adatait, legyen szó akár 2010 előtti, akár 2010 utáni időszakról, mert szerintem a gazdaságpolitika eredményességét mégiscsak le lehet mérni a makrogazdasági számokban, és abban is, hogy a mindennapokban ebből az emberek mit érzékeltek. Itt vissza kell utasítsam azt a megfogalmazást, amit Szilágyi György képviselő úr mondott, még ha nincs is itt, hogy manipulált statisztikák vannak. Ha a kormányzati statisztikának nem hisz a képviselő úr, akkor ajánlom figyelmébe az európai uniós statisztikákat. Az Eurostat honlapján azt fogják látni, hogy a 2010-2020 közötti időszakban az Európai Unió gazdasága kicsivel több mint 10 százalékkal növekedett, a magyar gazdaság tekintetében ez 30 százalék. Ha megnézzük a foglalkoztatottak számát, akkor azt látjuk, hogy míg 2010-ben a magyar foglalkoztatási ráta érdemben alacsonyabb volt, mint az európai uniós átlag, most megfordult ez a helyzet. Ha megnézzük az adósságrátát, akkor tudjuk, hogy 2010-ben a magyar adósságráta érdemben magasabb volt, mint az uniós adósságrátaszint, most megfordult ez a helyzet. [[19.20]] Én azt gondolom, hogy a gazdaságpolitika tehát e tekintetben, a számok tekintetében sikeres, és majd kifejtem azt, hogy a mindennapokban szerintem ez hogyan volt érzékelhető. Képviselő úr, Balczó képviselő úr arra is felhívta a figyelmet, hogy a gazdaságpolitika eredményeit mindenkihez el kell juttatni, illetve volt egy olyan megfogalmazása a beruházásoknál, hogy csak egy szűk csoportot preferál. Én a 2022-es költségvetés kapcsán azért arra felhívom a figyelmet, hogy ennek a keresletélénkítő és valóban az elmúlt évtized hiányszámaihoz képest nagyobb hiánynak azért az is a része, hogy a 25 év alattiak foglalkoztatását szeretnénk javítani. Ez egy makrogazdasági szempontú megközelítés is, hiszen ebben a korcsoportban alacsonyabb a foglalkoztatási ráta. Azt szeretnénk, hogy a fiatalok kapjanak egy ösztönzést arra, hogy vállaljanak munkát; ha munkát szeretnének vállalni, ennek a lehetőségeit könnyítsük. És igen, ez egy egyén számára is előrelépést jelentő intézkedés, ez egy széles intézkedés, mindenki élhet vele. Ugyanígy, ha úgy tetszik, egy keresletélénkítő intézkedés a 13. havi nyugdíj visszaépítése. Igen, ezzel mindenki nyer, de nézzük az adóoldalt: jövőre is számolunk azzal, hogy 2 százalékponttal csökkennek a munkáltatói terhek, hiszen a szakképzési hozzájárulás kivezetésre kerül ez a bruttó bérekre rakódott 1,5 százalékos adó , és ezenkívül a szociális hozzájárulási adó kulcsát fél százalékkal csökkentjük. Tehát én arra hívom fel a tisztelt Országgyűlés figyelmét, hogy a kormányzati intézkedések széles körű intézkedések, mindenkit érintenek. Hallottam azokat a véleményeket, amelyek kiemelnek a múltbeli tapasztalatokból, hogy milyen csoportok milyen beruházási támogatásokat kaptak. Itt hadd hívjam föl ismét arra mindenki figyelmét, tavaly a legnagyobb beruházástámogatási program egy normatív jellegű program volt, ahol bárki, aki jelentkezett, és vállalta azt, hogy beruházást hajt végre a munkahely megőrzése mellett, az támogatást kapott. Mindenki, legyen szó az SZDSZ korábbi elnökéről, a volt gazdasági miniszterről, vagy bármilyen más személyről. Tehát én azt gondolom, hogy ez a gazdaságpolitika igenis széles tömegekhez ért el. Ami a makrogazdasági számokat illeti még, köszönettel vettem, hogy Szabó Sándor jegyző úr úgy fogalmazott, hogy az 5,2 százalékos növekedés megugorható vagy elérhető, ez volt az üzenet, amit képviselő úr mondott. És itt fejezem be az átfogó makrogazdasági számokra vonatkozó észrevételemet, hiszen hogy ha komolyan vesszük azt, hogy az adósságrátát azért hosszabb távon csökkenteni kell, mert az a mindnyájunk által fizetett államadósság, és el kéne kerülni azt a helyzetet, ami bő tíz évvel ezelőtt volt, amikor az adósságráta finanszírozása a mostani kiadási szinthez képest, mondjuk, ezermilliárd forinttal nagyobb kiadást jelentett, hogyha a GDP-arányos számokat összevetem, akkor igen, csökkenteni kell az adósságrátát, és hál’ istennek azt látjuk, hogy az Európai Bizottság jövő évi növekedési előrejelzése 5,5 százalék, a Nemzetközi Valutaalapé pedig 5,9 százalék. Sokszor elhangzottak ezek a számok, de ismét azért mondom el, mert ha nem a kormány előrejelzése valósul meg, és ahogy jegyző úr fogalmazott, ez az 5,2-es növekedés könnyen elérhető, sőt, ne adj’ isten, ezt képviselő úr, jegyző úr nem mondta, de bízzunk abban, hogy még nagyobb lesz a gazdasági növekedés, akkor könnyebb lesz az adósságráta csökkentése, és bizony hosszabb távon ennek a pozitív részét mindnyájan kell hogy tapasztaljuk. És akkor ezt követően engedjék meg, hogy áttérjek arra, hogy a mindennapokban mit jelentett az a gazdaságpolitika, ami a 2022-es költségvetést is meghatározza. Nagyon sok hozzászólás, talán a legtöbb hozzászólás az önkormányzatokra vonatkozott. Sokszor hallom azt a kifejezést, hogy az önkormányzatokat kivérezteti ez a gazdaságpolitika, a kormány elvon forrásokat, az önkormányzatok a vesztesek. Engedjék meg, hogy azért megint néhány tényszámot mondjak el, ami az önkormányzatok szempontjából mutatja be az eddigi gazdaságpolitikai lépéseket, és világít rá arra, hogy miért olyan javaslatot tettünk le a tisztelt Országgyűlés elé, amiről most tárgyalunk. Az első dolog az, hogy az önkormányzatoknak, sokszor mondtam, de mégis ismételnem kell, a legfőbb bevétele a helyi iparűzési adó. Ha már uniós számokat és Eurostat-adatokat mondtam, akkor ismétlem azt, amit Varga Mihály miniszter úr az expozéban már elmondott: ha csak a 2013-as növekedési fordulat utáni éveket nézzük, 2014-2019 között, a magyar gazdaság átlagos növekedése 4,1 százalék volt, az európai uniós átlag 2,1. Ez a helyi önkormányzatok számára azt jelentette, hogy az iparűzésiadó-bevételük 50 százalék fölött növekedett. A főváros tekintetében ez még magasabb volt, a fővárosnál ez közel 60 százalék volt. Ennek köszönhetően az iparűzésiadó-bevételük a 2014-es 103 milliárd forintról 2019-re 164 milliárd forintra növekedett, csak a fővárosnál. Csak a fővárosnál! Most képzeljék el, hogyha a magyar növekedés az uniós átlagszintet érte volna el, hát, akkor ez az éves pluszbevétel nem 60 milliárd, hanem mondjuk, 30 milliárd lett volna, csak a főváros tekintetében. Tehát ennek tükrében érdemes értékelni azt a gazdaságpolitikát, ami például a hipa kkv-kulcsa tekintetében ideiglenesen egyszázalékos felső határt szabott meg. És a kormány ezt a pénzt nem elvonta, szemben itt több elhangzott állítással, hanem a vállalkozásoknál otthagyta, mert az önkormányzatoknak az az érdeke, hogy a magyar gazdaság működjön, és a növekedési pályára mielőbb vissza tudjunk térni, hiszen ismétlem, az önkormányzatok gazdasági helyzetét alapvetően az határozza meg, hogy az ott lakó embereknek vane munkája, ha van munkája, akkor a cég tud iparűzési adót fizetni. Hogyha az embereknek van munkája, akkor elmennek étterembe, fogyasztanak, beruháznak, ebből megint az önkormányzatnak is van bevétele; vagy pedig az az érdeke, hogy hagyjuk a cégeket tönkremenni, és kopogtassanak csak az önkormányzat ajtaján segélyért az illetők. E tekintetben az osztrák hasonlatot is többször hallottam, hogy Ausztriában segítik az önkormányzatokat. Hadd mondjam el azt, hogy egyrészről az önkormányzati modell Ausztriában teljesen más; Magyarországon az oktatási, egészségügyi, szociális feladatokat döntően az állam látja el. Számos olyan feladatot az állam lát el, amit Ausztriában az önkormányzatok, tehát értelemszerűen a védekezés kapcsán is mások a kiadások. És hogyha már segélyeket említettem, hogy mennyien kopogtattak az önkormányzatok ajtaján, tudjuk, hogy Magyarországon a foglalkoztatást nagyjából sikerült megőrizni azon a szinten, mint a válság előtt volt. A magyar gazdaság visszaesése kisebb volt, mint az uniós átlag. Ausztriában nagyobb volt, sajnos. Ausztriában nagyobb volt! És hogyha az iparűzésiadó-növekedési összefüggéseket említettem, akkor engedjék meg, hogy az önkormányzatok direkt közvetlen költségvetési támogatásáról szóljak. Egyrészről azt kell látni, hogy a jövő évi költségvetésben az önkormányzatok támogatása 8,6 milliárd forinttal növekszik, a szolidaritási hozzájárulás pedig, amire többen felhívták a figyelmet, Gurmai Zita képviselő asszony többek között, 2022-ben 2021-hez képest csökken. És többen mondták, hogy a 2019-es szinthez képest milyen növekedés van, csak azt sajnos a baloldali hozzászólók elfelejtették mondani, hogy az önkormányzati finanszírozási rendszerben 2020-ról ’21-re volt egy olyan módosítás, hogy a kötelező feladatok finanszírozását megnöveltük, és az önkormányzatok adóerőbeli különbségei miatti újraelosztást pedig növeltük az úgynevezett szolidaritási hozzájárulással. Ennek mi lett az eredménye? Számos önkormányzat pozíciója javult. Itt vissza kell utasítsam a pártossággal kapcsolatos megállapításokat, hogy ez csak a fideszes önkormányzatoknak tesz jót. Nézzük meg, kérdezzék meg a polgármestereket! Hadd mondjam el, hogy az a 2020-ról ’21-es változtatás, ami továbbfut a ’22-es költségvetésben az önkormányzatok finanszírozásánál, mely önkormányzatoknak a pozícióját javította. Itt csak megyei jogú városokat emelhetek ki, ismétlem, ezek már mostani, tényleges finanszírozási adatok, ellenőrizhetik, 2020-ról ’21-re. A kötelező feladatok finanszírozása és a szolidaritási hozzájárulás változása miatt javult a pénzügyi helyzete Szegednek, Tatabányának, Pécsnek, Hódmezővásárhelynek vagy Érdnek, és rosszabb lett a tényszerű, normatív adatok alapján, amelyeket a költségvetési törvényben szerepeltetünk, Győrnek, Székesfehérvárnak, Kecskemétnek vagy Veszprémnek. Tehát ennyit az önkormányzatok megkülönböztetéséről, ami a rendszerjellegű költségvetési törvényben szereplő finanszírozást illeti, ami, ismétlem, a szolidaritási hozzájárulás tekintetében csökkenő összeget tartalmaz 2022-ben, a támogatásoknál növekvő összeget. [[19.30]] Év végi egyedi juttatások, ezt is többen említették. Megint hadd mondjak tényszerű számokat! Az volt az állítás Ungár Péter képviselő úrtól többek között, hogy csak a kormánypárti vezetésű önkormányzatok kapnak egyedi támogatást. Itt van előttem egy hosszú lista, néhány önkormányzatot hadd említsek: Eger 714,3 millió forint, Miskolc 1 milliárd 159,7 millió forint, Pécs 1 milliárd 981,3 millió forint, ami a Zsolnay-negyed finanszírozásához kapcsolódik, de itt van a listán Szombathely, Siófok vagy Szeged is, és sorolhatnék további önkormányzatokat. Végül az önkormányzatok tekintetében még egy adatot hadd mondjak! Az meglepett, hogy a Demokratikus Koalíció részéről, Hajdu László képviselő úr részéről hallottam egy olyan hozzászólást, amely arra utalt, hogy talán kár volt a XV. kerülettől adósságot átvállalni. Megjegyzem egyébként, hogy a XV. kerület pénzügyi pozíciója is javult a költségvetési relációban 2020-ról ’21-re. Én azt látom, hogy az önkormányzatok adóssága 2002-től folyamatosan minden évben emelkedett, 1247,5 milliárd forint volt 2010-ben. Tehát az is az önkormányzati finanszírozás részét képezi, hogy a feladatok változásával, a gazdasági növekedés miatti pluszbevételek realizálásával az adósságtól is megmenekültek. Elismerem, elfogadom azt, hogy az önkormányzatoknak sem volt egyszerű a tavalyi év, de mégis azért kivéreztetésről nem beszélhetünk. Ismét elmondom, hogy 2019 végén az önkormányzatok teljes állampapír- és kereskedelmi banki pénzeszközállománya 1080,5 milliárd forint volt, ez 2020 végén 1048,1 milliárd forintot tett ki. Tehát azt gondolom, hogy ha a koronavírus-járvány súlyos évében, a tavalyi évben, amikor az egész világgazdaság visszaesett, az Európai Unió is visszaesett, és Magyarország gazdasági teljesítménye is csökkent, az önkormányzatoknak összességében sikerült így átvészelni az évet köszönet illet minden önkormányzatot, aki részt vett a védekezésben , akkor reményünk van arra, hogy a 2022-es év számukra is előrelépést jelenthet. Közszférabérek. Szó volt az önkormányzatok juttatásairól, a szociális területről, a kulturális területről. Nyilván az a célunk, hogy a gazdasági növekedéssel párhuzamosan a közszférában a bérek növekedhessenek. Én mint hosszú ideje a közszférában dolgozó olyan személy, akinek a családtagjai számos területen dolgoznak a közszférában, tudom, hogy miről beszélnek. És azt is tudom, hogy 2010-hez képest a közszféra, az államháztartás bérjellegű kiadásai 2010-2022 között 2200 milliárd forinttal növekedtek. Tehát 2010-ben ez még 2600 milliárd forint volt, a 2022-es költségvetésben 4800 milliárd forintos számot látok. Tehát ez messze az infláció fölötti növekedési szám. Abban bízom, hogy ha az a prognózis, amit a jövő évi költségvetési törvényhez a kormányzat hozzácsatolt 2025-ig gazdasági kitekintés tekintetében, megvalósul, akkor lehetőség nyílik majd további béremelésekre a közszférában, amellett, hogy azért ismétlem, a jövő évi költségvetés is főként egészségügyi területen nagyon jelentős béremeléseket tartalmaz. Ezzel, azt gondolom, hogy meg tudjuk cáfolni, vagy meg lehet cáfolni Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr egyik állítását, aki úgy fogalmazott, hogy a kormányzat tudatosan alacsonyan tartja a béreket. Az alacsony bérekre Balczó Zoltán képviselő úr is utalt. A jövő évi költségvetési tervezetben a bruttó bérek növekedésénél 7,7 százalékkal számolunk, és a bérek alacsony szintjét azért a termelékenységhez képest kell nézni. Tehát ha a termelékenységgel hasonlítjuk össze a bérszínvonalat, akkor valóban Magyarország versenyképes, ez egy versenyelőnyt jelent. De ez nem azt jelenti, hogy a bérek ne emelkedtek volna. Nem akarom nagyon hosszú ideig húzni az idejüket, de itt van előttem egy adatsor, tényszámok, mármint ellenőrizhetőek: a nettó reálkeresetek változása 2013-tól 2020-ig végig jelentős pozitív számokat mutat, a legnagyobb érték 2017-ben nettó reálkereset, tehát adó- és inflációkorrigált szám, 10 százalék fölötti béremelkedés. A nettó reálkeresetek 2020-ban a 163 százalékát teszik ki a 2012-es értéknek. Tehát egy érdemi bérfelzárkózás történt az elmúlt években, és azon dolgozunk, hogy ez a következő időszakban is megvalósulhasson. Nemcsak a bérek emelkedtek, hanem a nyugdíjak is. Varju László, a Költségvetési bizottság elnöke úgy fogalmazott, hogy a nyugdíjasok elszegényednek a kormány miatt. Amennyiben a tisztelt Országgyűlés elfogadja a kormány jövő évi költségvetési javaslatát, akkor nemcsak a nyugdíjak reálértékét tudjuk megőrizni, hanem lehetőség nyílik arra, hogy kétheti nyugdíjat kapjon meg minden nyugdíjas és nyugdíjszerű ellátásban részesült személy, illetve, amennyiben a gazdasági prognózisunk megvalósul, akkor nyugdíjprémium kifizetésére is sor kerülhet. Itt azért kontrasztos az az időszak, amit most látunk, szemben azzal, amikor baloldali kormányzat volt. Bocsássanak meg, hogy megint ezt mondom, de idéznem kell Keresztes László Lórántot: nem azt kell nézni, mit mondunk, hanem mit teszünk. Ilyen szempontból szerintem beszédes ez a költségvetési javaslat a nyugdíjak tekintetében is. És az inflációnál többen mondták, hogy a 3 százalékos prognózis talán túlságosan alacsony. Két dolgot hadd jegyezzek meg. Jelenleg a jegybank is 3 százalékos inflációval kalkulál, s természetesen a gazdaságpolitika irányítóinak azért van eszköze arra, hogy az inflációt kordában tartsák. Ez a jegybank alapvető feladata is. De a másik dolog, ami talán biztonságot jelent a nyugdíjasok számára, az az, hogy amennyiben év közben a nyugdíjas inflációs index nem az átfogó, a nyugdíjas inflációs index nagyobb értéket mutatna, akkor kiegészítő emelésre kerülhet sor. Oktatás, egészségügy, ezek olyan területek, ahol szintén növekednek a kiadások. S ezzel zárom a felszólalásomat: én egyetértek azokkal az észrevételekkel, amelyek arról szólnak, hogy nem minden rózsaszín. Nem volt célunk szerintem semmilyen kormányzati oldalról történő felszólalásnál, akár miniszter úr expozéjára gondolok, akár kormánypárti képviselők hozzászólásaira gondolok, azt sugallni, mintha itt lenne a Kánaán. Természetesen nem erről van szó, számos területen rengeteg feladatunk van. Mindössze azt akartuk önöknek bemutatni, és ez volt a mostani, talán kissé hosszabb felszólalásomnak a célja, hogy számokkal igazoljam azt, hogy hitünk szerint az a gazdaságpolitika, ami értékelvű, hiszen a munkát és a családokat helyezzük a középpontba, ez összességében egy olyan felzárkózási pályát eredményezett az elmúlt években, ami reményeink szerint a következő évek gazdaságpolitikai folyamatait is jellemezheti, és ha ez megvalósul, akkor lesz még lehetőségünk a most látott problémák kezelésére is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát elnapolom. Folytatására holnap reggel 8 órától kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó pihenést mindenkinek!