[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 10. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Ismét szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, hogy az elmúlt időszakban két volt képviselőtársunk hunyt el. Herman István Ervin, a Fidesz egykori politikusa a 2010. évi országgyűlési választásokon Heves megye 6. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt a Gazdasági és informatikai bizottság, illetve a Számvevőszéki és költségvetési bizottság tagja volt. Szűkebb pátriája aktív politikai, közéleti szereplőjeként volt ismert egészen nyugdíjba vonulásáig. 1990-1994 között az egri közgyűlés képviselőjeként, majd ’98-tól 2010-ig a Heves megyei közgyűlés tagjaként tevékenykedett. Munkásságát számos elismeréssel jutalmazták, 2018-ban a Magyar Érdemrend lovagkeresztjét vehette át. Életének 74. évében hunyt el. Dénes János, a Magyar Demokrata Fórum egyik alapító tagja a rendszerváltoztatás utáni első szabad országgyűlési választásokon Budapest 26. számú választókerületében az MDF jelöltjeként szerzett mandátumot. Később, a frakcióból kilépve egy ideig függetlenként politizált, majd 1993-tól a ciklus utolsó évét a MIÉP frakciójában töltötte. Megbízatása alatt a Gazdasági bizottság tagja volt. Dénes Jánost az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményei alatt játszott szerepe és az ezt követő időszakban tanúsított fellépése elismeréseként 1956-os emlékéremmel tüntették ki. Életének 92. évében hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők néma felállással tisztelegnek az elhunytak emléke előtt.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkezdjük a napirend előtti felszólalások sorát. Elsőként Szabó Timea frakcióvezető asszonynak adom meg a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Több érdekes dolog is történt a héten, amiről Orbán Viktor, a Fidesz és az őket kiszolgáló lakájmédia minden idegszálával próbálja elterelni a figyelmet. Vegyük először Kövér László kabinetfőnökének az ügyét! Kövér László az egyik legnagyobb szószólója a Fideszben a határon túli magyarok megsegítésének. Ehhez képest mi történik a saját kabinetében? Kövér László kabinetfőnökéről, Veress Lászlóról kiderült, hogy egy olyan budai luxusvillában lakik, amit egy határon túli fiatalokat megsegítő alapítvány vásárolt meg 240 millió forintért. Ez a szervezet, a „Magyar Tehetségekért Határtalanul Alapítvány”, 320 millió forintot kapott külföldről, amiből még egy A6-os Audi megvásárlására is jutott. Az alapítvány kuratóriumi elnöke Visontai Kálmán, Kövér László kabinetfőnökének a munkatársa a parlamentben. Az alapítvány részére a százmilliós támogatás egy tajvani üzletembertől származik; Frank Liu segítségével érkezett, aki jó barátja Kövér Lászlónak. Ez a Liu ugyanaz az üzletember, aki anno megmentette a pápai húsüzemet a csődtől. Érdekes, hogy Kövér László is pont Pápáról származik. A rosszmájúak biztosan felvetnék azt, hogy Kövér László azért adott magyar állampolgárságot Liunak, és azért terjesztette föl Magyar Arany Érdemkeresztre, hogy meghálálja ezt a lépést. Akárhogy is nézzük, tisztelt képviselőtársaim, ez az egész egy orbitális kormányzati csalás! Kövér László és köre, akik a leghangosabbak az erdélyi magyarok támogatásában, konkrétan ellopták a határon túli fiataloknak szánt pénzt, és abból a haveroknak vettek luxusvillát, luxusautót és visegrádi telket. A Transparency International már feljelentést tett az ügyben csalás és más bűncselekmények gyanúja miatt, a Párbeszéd pedig a NAV Pénzmosás és Terrorizmusfinanszírozás Elleni Irodájához fordul vizsgálatot követelve. Mert mi az, ami itt, ugye, felmerül ebben az esetben? Btk. 373., csalás. Alap: három évig terjedő börtön, minősített esetben öt évig. Btk. 403., számvitel rendjének megsértése. Alap: három év börtön, minősített esetben nyolc év. Btk. 399., pénzmosás. Alap: öt évig terjedő börtön. Btk. 291., vesztegetés elfogadása. Alap: három év, minősített eset nyolc évig terjedő börtön. Btk. 294., hivatali vesztegetés elfogadása; akár öt év börtön. Kemény dolgok ezek egy olyan házelnöktől és köréből, amely eddig véres szájjal üldözte azokat a civileket, amelyek külföldről kaptak támogatást, amelyek demonizálására még törvényt is hoztak, hogy leleplezzék az általuk Soros-szervezeteknek tartott civileket. Az azóta az Unió Bírósága által is elkaszált törvény egyébként azért is érdekes, mert ez a Kövér László-féle alapítvány valahogy elfelejtette bevallani a külföldről kapott százmilliós támogatást. Na, vajon mit érdemel az a bűnös, aki nem tartja be a Fidesz törvényeit? [[13.10]] Ezt a kérdést egyébként Kósa Lajosnak is fel lehetne tenni, aki szintén nagyot ment a héten azzal, hogy egy fárasztó rendészeti bizottsági ülés után, amit megértünk, kikotyogta azt, amit Varga Judit, Orbán Viktor és az egész kormány jól összehangolt módon már 113 napja tagad, hogy igenis a kormány vásárolta meg a Pegasus-kémszoftvert, és használta illegálisan arra, hogy lehallgasson ellenzéki politikusokat. Itt nem az államtitkot sértő Kósa Lajos az érdekes, hanem az, hogy a kormány beismerte, hogy titkosszolgálati eszközökkel figyelnek meg ellenzéki politikusokat. Orbán Viktor egyszer azt mondta, hogy ne azt figyeljük, amit mond, hanem azt, amit csinál. Hát, kedves Orbán Viktor, Varga Judit, Kövér László! Mi pontosan ezt tesszük: azt figyeljük, amit csinálnak, és tudjuk, hogy mit csinálnak. De ez nagyon forró pite, tisztelt képviselőtársaim! Tudják és mi is tudjuk, hogy önök tudják , hogy a hatalmuknak lassan vége lesz, és ettől önök rettegnek, és az ettől való félelmükben semmilyen eszköztől nem riadnak vissza, sőt a legsötétebb putyini útra lépnek most éppen rá, ahol konkrétan a titkosszolgálattal figyeltetik az ellenzéket, ahol karaktergyilkolják őket, ahol majd mindenféle hazugságokat ki fognak találni mindenkiről, aki véget akar vetni ennek a korrupt hatalomnak. De vigyázzanak, mert ebben az országban most már többen vannak a változást, a kormányváltást akaró emberek! Néhány embert megpróbálhatnak leszedni közülünk, lehet, hogy néhányakkal sikerülni is fog, de a változást akaró népet nem lehet megfigyelni, nem lehet karaktergyilkolni, nem lehet megfélemlíteni. Ez a dühös nép fogja magukat elkergetni a hatalomból, mi pedig el fogjuk takarítani azt a sok szemetet, amit itt hagynak, és egy tisztességes, becsületes országot fogunk [[Dr. Hoppál Péter közbeszól.]] teremteni maguk után az emberek érdekében. [[Dr. Rétvári Bence: És eladjátok mellé a Városházát]] Köszönöm.
Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Hát, amit ön szemétnek nevez, az egy országépítő időszak ez volt az a kormány, amelyiknek el kellett takarítani a romokat. [[Szabó Timea közbeszól.]] Engedje meg, képviselő asszony, hogy válaszoljak. Türelemmel végighallgattuk a hazugságait, ezért adja meg a tiszteletet a mi szavazóinknak is, és általában minden szavazónak, hogy ha felvet egy kérdést, akkor meghallgatja a választ. Előre is nagyon köszönöm. Szóval, ez volt az a kormány, amelyiknek a romokat el kellett takarítani az ámokfutás, a baloldali ámokfutás után. Hosszú évekbe telt, amíg a stratégiai iparágakban sikerült újra megerősíteni a magyar tulajdont, amíg újra megerősítettük a gazdaságot ahhoz, hogy a béremelések újra lendületet kapjanak. Csak hogy egy számot mondjak: háromszorosára növeljük, közel háromszorosára a minimálbért; önök 73 500 forintot tudtak összehozni. [[Szabó Timea: Mi?]] Most, ami a konkrét felvetéseit illeti, talán úgy fogalmazott, hogy retteg a kormányoldal. Hát, ugyanazt hallgattuk önöktől hónapokon keresztül, hogy retteg a kormányoldal Karácsony Gergelytől. Hol van Karácsony Gergely? Azóta is bujdosik, olyannyira, hogy az ön mögött ülő Tordai Bencének kellett megvédenie, amikor egy újságírói kérdést kapott. Miközben elmondja, hogy bármilyen újságírói kérdésre válaszolnak, Tordai Bencének kellett válaszolni az újságírói kérdésre. Ennyit arról, hogy ki retteg. Ami a Pegasus-ügyet illeti, a belügyminiszter már adott tájékoztatást az ügyben a Nemzetbiztonsági bizottság ülésén, azt is világosan elmondta, hogy a magyar szolgálatok 2010 óta nem folytattak illegális adatgyűjtést. [[Szabó Timea: Ez nem igaz!]] 2010 előtt használtak szolgálatokat politikai célokra, orosz titkosszolgákat engedtek a magyar titkosszolgálatokhoz, és az egyik titkosszolgálati vezető leült egy maffiózóval tárgyalni annak érdekében [[Szabó Timea: Vigyázzanak!]] , hogy anyagokat gyártsanak az akkori jobboldali ellenzéki vezetőkről. Akkor használták a szolgálatokat politikai célokra. Ami a szóban forgó alapítvány kérdését illeti, ön kormányzati csalást, valami ilyesmit említett. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az említett alapítvány magánadományokból működik, és semmiféle közpénzt nem kezelt, illetve nem kezel. [[Szabó Timea: Külföldről finanszírozott alapítvány.]] Tehát önmagában a kormányzatra való hivatkozás hazugság. Éppen ezért a kormánynak ebben az ügyben nincsen hatásköre. Tudomásom szerint az alapítvány minden kiadása és bevétele nyomon követhető az éves beszámolóiban, amely nyilvánosan elérhető. Ha szeretne, tisztelt képviselő asszony ha két kiabálás között van ideje , valamit tenni a közvagyon védelme érdekében, akkor győzze meg a pártelnökét, hogy ne adják el a Városházát. [[Szabó Timea: Jaj, neee! Taps a kormánypártok soraiban.]] Most azt nem tudjuk innen eldönteni, hogy olyan dologról vane szó, amiről Karácsony Gergelynek semmilyen tudomása nincs, vagy nagyon is van, és megpróbálja félrevezetni a közvéleményt, de igazából mindegy is, mert ha ön komolytalannak minősítené a felvetést, akkor nézze meg, hogy a baloldali főnökei hogyan játszották ki a magyar közvagyon, a magyar ipar jelentős részét vagy saját maguknak, vagy a külföldi támogatóiknak. [[Szabó Timea közbeszól.]] Éppen ezért, tisztelt képviselő asszony, ha a nemzeti vagyon védelméről van szó, akkor nem önöktől és nem a baloldali pártoktól szeretnénk leckéket venni. [[13.20]] Ami a külhoni magyarok ügyét illeti: én nem gondoltam volna, hogy személyesen ön a kormány szemére veti, hogy nem tesz semmit a külhoni magyarokért. Ez egészen elképesztő! Én nehezen éltem meg azt, amikor az önt támogató pártok 2004. december 5-én magyarok ellen kampányoltak. Magyarok ellen kampányoltak! És nem gondoltam, hogy valaha eljön az az idő, amikor megélhetjük azt, hogy 1 millió külhoni nemzettársunknak tudjuk megadni a kettős állampolgárságot, miközben maguk azzal kampányoltak, hogy minden anyaországi magyar embernek ez több tízezer forintos kiadásába kerülne, ami egy vaskos hazugság volt. Nem gondoltam volna, hogy ezt a traumát meg tudjuk haladni. Az, hogy a magyar gazdaság most erősödik, azt is jelenti, hogy a külhoni nemzettársainknak is tudunk segíteni. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] S azt sem tudom elfelejteni, tisztelt képviselő asszony bár a „tisztelt” szót ebben a helyzetben tényleg nehezen mondom ki , hogy ön személyesen kritizálta a kormányt azért, mert védőfelszereléseket akart eljuttatni a járvány alatt bajba jutott külhoni nemzettársainknak. [[Zaj az ellenzéki oldalon. Herczeg Tamás: Szégyen és gyalázat!]] Ezt soha nem fogjuk elfelejteni. S most is elvennék a szavazati jogukat. Most is elvennék a szavazati jogukat! Úgyhogy soha nem felejtjük el önöknek, hogy önök voltak azok, akik magyarok ellen kampányoltak, és ez az a kormány, amelyik helyretette ezt a traumát. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP képviselője, Csárdi Antal következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Amikor megalakult az LMP, azt tűztük a zászlónkra, hogy lehet más a politika. De mitől is lehet más a politika vagy mitől is lesz más a politika? Ez a fenntarthatóság és az igazságosság. Ezekre a sarokpontokra építettük föl a politikánkat, és építjük fel a mai napig is. De minden kormányzati döntésnek ezen a két sarokponton kellene állnia. Nem véletlen tehát, hogy a kezdetektől követeljük a kormánytól, hogy a politikájában markánsan jelenítse meg az igazságosság és a fenntarthatóság követelményeit, de ennek nyoma sincs és soha nem is volt a Fidesz döntéseiben. Ennek a legnagyobb vesztese az oktatás ma Magyarországon. Eljutottunk oda, hogy az ELTE-n egy teljes állású tanársegéd nettó 155 ezer forintot visz haza, de egy adjunktus is csak akkor visz haza 190 ezer forintnál többet, ha tanszékvezetést is vállal. Persze ne gondoljunk valami egetverő különbségre, egy tanszékvezető adjunktus nettó bére 204 ezer forint körül van. Nagyságrendi különbséget akkor fog érezni, ha néhány év után esetleg kinevezik docenssé. Az önök statisztikusai által kiszámolt átlagbért még mindig nem fogja elérni, de ha kinevezik docenssé, akkor megkereshet akár nettó 260 ezer forintot is, bónuszok nélkül. De még szerencsésnek mondhatja magát, mert őt legalább kinevezték, ugyanis a magyar egyetemeken ma százával vannak olyan oktatók, akik bár teljesítették a kinevezési feltételeket, mégsem kapják meg a kinevezéseket, legyen az adjunktusi, docensi, esetleg egyetemi tanári kinevezés. De óriási tévedésben vannak akkor is, ha azt gondolják, hogy a felsőoktatásban megszűnnek az igazságtalan és fenntarthatatlan jövedelmek. Aznap, amikor megállapodtak a garantált bérminimum, tehát a szakmunkás-minimálbér 20 százalékos emeléséről, ültek le a pedagógus-szakszervezetekkel, és ajánlottak nekik pofátlanul 10 százaléknyi béremelést. De mit is jelent ez a 10 százaléknyi béremelés? Azt, hogy még nagyobb százalékban lesznek olyan pedagógusok, akiknek a bértábla szerinti jövedelme majd nem éri el a garantált bérminimumot. Pontosan tudjuk, hogy ennek a helyzetnek az ősbűne az, hogy önök a pedagógusfizetéseket hozzákötötték a 2014-es minimálbérhez. Ezzel a döntéssel állította elő a Fidesz-KDNP-szövetség, hogy 2019 óta egy pályakezdő alapfokozatú vagy főiskolai diplomával rendelkező pedagógus bére a bértábla szerint nem éri el a szakmunkás-minimálbért. 2020 óta már egy mesterdiplomával rendelkező pályakezdő pedagógus bére sem éri el a szakmunkás-minimálbért, és 2021 óta a 3-5 év szakmai tapasztalattal rendelkező, 2 év gyakornoki időt teljesítő, majd sikeres minősítő vizsgát tevő pedagógusnak is csak bruttó 240 forinttal haladja meg a fizetése a szakmunkás-minimálbért. Ez nettó 160 forint. Ezeknek a tanároknak mind ki kell egészíteni a jövedelmüket a garantált bérminimumra. Amennyiben a kormány nem hajlandó meghallani a pedagógusok hangját és marad a 10 százalékos emelés, akkor tovább bővül azoknak a köre, akiknek a munkáját a szakmunkás-bérminimumra értékeli a kormány, tehát azt gondolja, hogy annyit ér a munkájuk, mint a legrosszabbul fizetett szakmunkásoké. Tisztelt Ház! Itt kell visszatérnem az igazságosság és a fenntarthatóság kérdésére. Tisztelt Államtitkár Úr! Illő tisztelettel kérem, legyen szíves, mondja meg nekem: tényleg ennyire értékelik azokat a honfitársainkat, akik nevelik, tanítják, oktatják a gyermekeinket? Tényleg ennyi a munkájuk értéke nemzetgazdasági szempontból? Tényleg elérhetőnek tartja a magas hozzáadott értékre épülő gazdaságot ilyen mértékű oktatói bérszintnél? Tényleg biztosítottnak látja, tisztelt államtitkár úr, hogy a jövőben egy ilyen bérszínvonal mellett lesz bármilyen utánpótlása a pedagógusmunkának, a pedagóguspályának? Már ott tartunk, hogy egy CNC esztergályos körülbelül háromszor annyit keres, mint az az oktató, aki megtanította neki a CNC programozását és használatát. Egy kereskedelmi cégnél dolgozó raktáros többet keres, mint egy 25 éves tapasztalattal bíró pedagógus, és egy targoncás körülbelül kétszer annyit keres ma Magyarországon, mint egy hazai egyetemen oktató adjunktus vagy docens. Ezek persze csak kiragadott példák, gyakorlatilag minden szakmát idecitálhattam volna. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Azzal szeretném zárni, hogy ha véletlenül a 2010 előtti helyzet jutna az önök eszébe, akkor arra szeretném fölhívni a figyelmüket, hogy 12. éve kétharmados felhatalmazással igazgatják ezt az országot...
Képviselő úr, egy ideje lejárt az ön számára a házszabály szerint járó idő.
…úgyhogy ha nem akarják ezt a helyzetet megoldani, akkor tegyék le a lantot. Köszönöm szépen.
Kérem, tisztelje meg annyira a Házat, hogy amikor felkészül, akkor mérje le, hogy meddig tud beszélni. Parancsoljon, államtitkár úr! Schanda Tamásé a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Lehet Más a Politika ez a nevük, és ezért jöttek létre. Legalábbis a képviselő úr ezt állítja, miközben pont az önök tevékenysége azt mutatja, hogy ha lehet is más, akkor önöknek ez nem sikerült. Önök Gyurcsány Ferenc ellenében jöttek létre, azt a politikát akarták leváltani a baloldalon képviselő úr, mosolyoghat ezen , viszont a valóság az, hogy most azért dolgozik ön nap mint nap, azért lehet most is országgyűlési képviselő, mert Gyurcsány Ferenc így akarja. S azért indulhat el újra a mandátumáért, mert Gyurcsány Ferenc így akarja. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy amikor ön arról beszél, hogy lehet más a politika, akkor ön a bizonyítéka annak, hogy önöknek ez nem sikerült, mert ön a politikájának minden egyes pillanatában, minden percében azért küzd, hogy Gyurcsány Ferenc visszajöjjön a hatalomba [[Szabó Timea: A kérdésre válaszoljon!]] és újra olyan intézkedéseket hozhasson, ami ellen egyébként önök létrejöttek. [[Csárdi Antal: Felsőoktatás!]] Tisztelt Képviselő Úr! Ön felhozta a felsőoktatási bérkérdéseket. Ne feledkezzünk el arról, hogy pont az a Gyurcsány Ferenc, akivel ön szövetséget kötött [[Csárdi Antal: Tizenkét éve kétharmaddal kormányoznak!]] , kivont…
Csárdi képviselő úr, önnek volt 20 másodperc plusza, az alatt elmondhatta volna a gondolatait, most az államtitkár úrnál van a szó.
Az a Gyurcsány Ferenc, akivel ön összefogott és akinek a politikáját most segíti, az a baloldali kormányzás kivont forrásokat a magyar felsőoktatásból, és csökkentette a felsőoktatásban tanítóknak, oktatóknak, ahogy a köznevelésben oktatóknak is a bérét. Ezzel szemben a polgári nemzeti kormány, tisztelt képviselő úr, épp az elmúlt időszakban döntött arról, hogy igen, szükség van a felsőoktatás megerősítésére, versenyképesebbé tételére, hogy szorosabban együtt tudjon működni a gazdasági központokkal, a gazdasági szereplőkkel, hogy olyan kutatások valósuljanak meg, amelyek kiszolgálják a magyar gazdaság további erősödését. Tisztelt Képviselő Úr! Arról van szó, hogy önnek volt lehetősége támogatni azt, hogy a magyar felsőoktatás versenyképesebb legyen, s ezáltal még tisztességesebb béreket tudjon biztosítani a felsőoktatásban oktatók számára. [[13.30]] Képviselő úr, önnek erre volt lehetősége, ön erre nemet mondott. Ön erre nemet mondott! Ön nemet mondott arra is, amikor a felsőoktatási modellváltást választó intézmények költségvetését jelentősen megnöveltük itt az Országgyűlésben. [[Ungár Péter közbeszól.]] Önnek lett volna lehetősége személyesen is támogatni azt, hogy a felsőoktatásban tanítóknak meg tudjuk emelni a bérét [[Ungár Péter: De nem sikerült!]] [[Ungár Péter közbeszól.]] Önnek lett volna lehetősége személyesen is támogatni azt, hogy a felsőoktatásban tanítóknak meg tudjuk emelni a bérét (Ungár Péter: De nem sikerült!), ön ezt nem tette meg. Ön ezt nem tette meg! Ezzel szemben a józan nemzeti polgári oldal már döntött arról, hogy 15 plusz 15 százalékos béremelés történik a felsőoktatásban (Ungár Péter közbeszól.), 15 százalék szeptember 1-jétől, és 15 százalék érkezik még január 1-jétől, illetve a modellváltó intézményeknek efölött is van természetesen lehetőségük további bérkiegészítések megtételére, és azt látjuk, hogy ezzel élnek is egyébként az intézmények [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] , tesznek is ezért, tisztelt képviselő úr. Ha tehát ön tájékozódott volna, és nem pedig a gyurcsányi kottából akarna folyamatosan énekelni [[Csárdi Antal közbeszól.]] nem minden olyan intézkedést ellenezne, amely segíti a magyar felsőoktatásnak a működését, a felsőoktatás színvonalának az emelését, akkor megszavazta volna itt az Országgyűlésben [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] [[Csárdi Antal közbeszól.]] , nem minden olyan intézkedést ellenezne, amely segíti a magyar felsőoktatásnak a működését, a felsőoktatás színvonalának az emelését, akkor megszavazta volna itt az Országgyűlésben (Kunhalmi Ágnes közbeszól.) ezt a törvényjavaslatot, megszavazta volna azt, hogy rugalmasabban és hatékonyabban működjenek a felsőoktatási intézmények, és megszavazta volna a modellváltást is, és nem számonkérné éppen a kormányt, hanem elismerné azt, hogy a modellváltásnak már most látszódnak (Csárdi Antal közbeszól.) az eredményei; már most látszódnak az eredményei, tisztelt képviselő úr. Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy a 15 plusz 15 százalékos béremelés nemcsak a modellváltó intézményeket, hanem az állami és az egyházi intézményeket is egyaránt érinti. A pedagógusbérek kapcsán is több alázatot kérnék öntől, tisztelt képviselő úr, ugyanis ön valóban azokkal kötött szövetséget, akik elvettek egyhavi bért a köznevelésben tanítóktól, elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól, és ön most azért dolgozik [[Csárdi Antal közbeszól.]] , azért dolgozik, hogy ugyanezek jöjjenek vissza ugyanezzel a baloldali, megszorításra építő, adóemelésekre építő politikával. Tisztelt Képviselő Úr! Ez egészen elképesztő. Ezzel szemben a kormány [[Az elnök csenget.]] eddig is és ezután is azon dolgozik, hogy a pedagógusok bérét is tovább tudjuk növelni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a DK nevében Bősz Anett képviselő asszony fog felszólalni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! A kormány egy múlt heti határozata a költségvetésen belül mintegy 55 milliárd forint átcsoportosításáról intézkedik. A parlamentarizmus lényege a végrehajtó hatalom önkényének korlátozása, többek közt a közpénzek felhasználásának ellenőrzése. Nálunk boldogabb társadalmakban, mint például Nagy-Britanniában ennek a XIII. század elejéig visszanyúló hagyományai vannak, Földnélküli János királytól már 1215-ben kikényszerítette a főrend, hogy a király csak indokolt célokra, jóváhagyásukkal vethessen ki adót, és el is tudjon számolni ezzel az elköltött pénzzel. Rendkívül kínosnak gondolom, hogy több mint nyolcszáz évvel később önök teljesen kiiktatták az Országgyűlést és annak illetékes szakbizottságát egy ilyen döntésből tették ezt a járvány okozta rendkívüli, nehéz időkben. Tanulságos az is, hogy mire költik el ezt a pénzt, államtitkár úr. Több mint 26 milliárd kerül a Pénzügyminisztérium Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságához, beruházásokra és felújításokra költhetik a pénzt. [[Dr. Rétvári Bence: Ez felháborító! Ez felháborító!]] A főigazgatóság egyébként a kormányzati szerveket látja el, leszámítva a honvédelmi és a külügyi tárcát. Idézet következik a főigazgatóság honlapjáról: a minisztériumok és a Miniszterelnökség működéséhez szükséges munkakörnyezetet biztosítja, „ennek keretében gondoskodik az említett szervek épületeinek és gépjárműveinek üzemeltetéséről, a munkavégzéshez szükséges tárgyi eszközökkel történő ellátásáról”, idézet vége. Hát, nem tudom, hogy 11,5 évvel a kormányzásuk megkezdése után mégis mit szeretnének még berendezni a kormányzati intézményekben, de erre a kis időre szerintem már igazán nem kellett volna elkölteni 26 milliárd forintot sem elméletben, sem gyakorlatban. De megyek tovább, mert közel 6 milliárd forintot szánnak ismételten propagandacélokra, az 55 milliárdos átcsoportosítás forrása egyébként jórészt a Gazdaság-újraindítási Alap és annak rendkívüli intézkedésekre szánt központi tartalékai, amelyek jó részét értelemszerűen a járványkezelésre kellett volna fordítani, államtitkár úr. Csak azt tudom feltételezni, hogy önök is tudják, hogy igen korlátozottan sikerült nemcsak a járványkezelés, hanem a gazdasági válság kezelése is, és éppen ezért most több mint 5,5 milliárd forintot ismételten kormányzati kommunikációra csoportosítanak át annak érdekében, hogy megmagyarázzák, hogy miért is volt világszám, ami itt a szemünk előtt zajlott, amióta ránk törte az ajtót a járvány első hulláma. Az egyházak csaknem 4 milliárdja, valamint a hit- és erkölcstanoktatásra szánt 0,5 milliárd esetében is tetten érhető az önkény. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: A hittan, az önkény? Mi van?!]] Mindannyian ismerjük az elmúlt 11,5 évből azt a magatartást, amivel önök kereszténydemokrataként viszonyulnak a különböző egyházakhoz. Lehet mosolyogni, tisztelt államtitkár urak, csak az a helyzet, hogy az önök kormánya rendre különbséget tesz tetsző és nem tetsző egyházak között, még a keresztény egyházak között is. Így fordulhat elő az, hogy az önöknek tetsző egyházak évről évre több tíz milliárd forintos költségvetési támogatásnak örülhetnek, mialatt az önöknek nem tetsző, egyébként keresztény egyházak adott esetben elmaradt állami feladatokat pótolva mint például a hajléktalanellátás vagy a hátrányos helyzetű fiatalok oktatása , ennek ellenére kénytelenek mindenféle költségvetési támogatástól megfosztva, sőt sokszor önök által szóban és ténylegesen is megalázott helyzetben működni. Továbbmegyek, mert turisztikai fejlesztésre a korábban megszokott összegek töredéke, mindössze 1,3 milliárd forint jutott ebben a csomagban. Jó lenne tudni, tisztelt államtitkár úr, hogy egészen pontosan mit takar ez az 1,3 milliárd forint, mert a mezei hírfogyasztó gondolhatja azt, hogy egy szem olyan kiszemelt NER-közeli vállalkozó lesz a kedvezményezett, a korábbi százmilliárdos nagyságrendeket elérő kormányzati csomagok, amelyek a turisztikában landoltak, annak ellenére, hogy egyébként a kisvállalatok hiába várták az önök segítségét, a nagyvállalkozások azonban, amelyek könnyedén túlélhették volna a járványügyi helyzet első pár hónapját, azoknak segítettek egy pillanaton belül. A kormányhatározat csak cseppben a tenger. A kétharmados többség bármely más költségvetési és hosszú távú nemzetgazdasági kérdésről is leginkább vita nélkül határoz, olyanokról, amelyeket még az unokáink is nyögni fognak. Mondok néhány ilyet itt a következő húsz másodpercben: a Fudan Egyetemre felvett hitel egyedül több, mint 2019-ben a kormány egész felsőoktatásra költött keretösszege; a Budapest-Belgrád vasútvonal pedig a legszűkebb becslések szerint is 130 éven belül térülhet meg. Tisztelettel kérdezem tehát az államtitkár urat, hogy mégis meddig fogjuk nyögni [[Az elnök csenget.]] a jelenlegi költségvetési intézkedéseket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK, a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Orbán Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Van az a mondás, hogy az ismétlés nem változtatja a hazugságot igazsággá és az ön felszólalását hallgatva is az a meggyőződés alakult ki bennem, hogy ez így van , ráadásul hogyha sokat ismételünk, és nem frissítjük a saját szervereinket, amelyben ezeket a hazugságokat kell a kormány felé vagdosni hétről hétre, akkor előbb-utóbb komoly hiba is csúszik a gépezetbe, ez így volt ön előtt is. Én tehát megértem azt a politikai toposzt például, hogy kormányzati kommunikációra fordított kiadásokat illik kritizálni ellenzéki oldalról, én nem is szeretném az ezzel kapcsolatos szabadságát önnek korlátozni, de azért arra felhívnám a figyelmet, hogy itt vagyunk a koronavírus-járvány kellős közepén, a negyedik hullámának a kellős közepén, és bizony-bizony az komoly kormányzati meg állami felelősség, hogy oltási kampányokat folytassunk, és ezeknek az oltási kampányoknak a szervezése és lebonyolítása kormányzati kompetencia. Én egészen idáig azt gondoltam, hogy szemben az egy évvel ezelőttiekkel, azokhoz képest, amikor, ugye, önök oltásellenes hangokat egész nyíltan pedzegettek, mostanra jobb belátásra tértek, de úgy látszik, hogy ez nem így van. Én tehát arra szeretném kérni önöket, hogy előtte nézzenek a számok mögé, nézzenek az állításaik mögé, és gondolják át azt, hogy pontosan milyen kormányzati költések, milyen kormányzati intézkedések milyen szakpolitikai célokat szolgálnak, mert bizony-bizony olyan szakpolitikai célokat fognak a végén találni, amelyekkel elvileg papíron önök is egyet kellene hogy értsenek. De ennyit erről a kis intermezzóról! Amire viszont még egyszer felhívnám az ön figyelmét, tisztelt képviselő asszony, hogy kritizálta azt a gazdasági teljesítményt, amit a kormány folytatott egyrészt az elmúlt 11 évben, hogyha jól értem, másrészt kifejezetten az elmúlt másfél-két évben a koronavírus-járvánnyal összefüggésben. Az a szerencsés helyzet van, hogy a 2010 előtti baloldali-liberális politika válságkezelő tevékenységét és ennek a kormánynak a válságkezelő tevékenységét össze tudjuk hasonlítani, van rendelkezésre álló összehasonlítási alapunk. [[13.40]] Én nem azt állítom, hogy ez a kormány mindenben tökéletesen járt el, nincs is ilyen kormány, úgy, ahogy ez a világ sem a létező világok legjobbika, de reális összehasonlításra van idő és lehetőség. Ha ezt nézzük, akkor ön és az önök politikai szövetségesei kifejezetten rosszul teljesítenek, és semmi olyan arra utaló jel nincsen, ami azt mondaná, hogy esetlegesen később jobban teljesítenének. Amikor 2008-2009-ben komoly válság sújtotta Magyarországot, az államadósság elszállt, a munkanélküliség az egekben volt, a gazdasági teljesítmény soha nem látott mélységekbe zuhant vissza, önök személyesen és azok a képviselők, akik ön mellett, ön körül ülnek megszavazták itt az Országgyűlésben azt, hogy elvegyenek egyhavi bért az emberektől, illetőleg egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól. Fizetőssé szerették volna tenni az egészségügyet, 5 százalékpontos áfaemelést hajtottak végre, valamint tandíj- és ingatlanadó bevezetéséről döntöttek, és akkor még a több tucatszoros energiaár-emelésről nem is beszéltem. Tehát ha ez az a segítség, amely az ön és az önök kormányzati filozófiájában a magyar embereknek válság esetén jut, akkor köszönjük szépen, azt tudom mondani talán a magyar emberek nevében is, hogy mi ebből nem kérünk. Mi ezzel egy teljesen ellentétes filozófiát követtünk, és azokat a költségvetési forrásokat, amiket ön is felsorolt, az emberek és a magyar vállalkozások megsegítésére fordítjuk, ugyanis ezekből a forrásokból lesz pénz azokra az intézkedésekre is, amelyeket most szeretnék megosztani önökkel. Egyrészt jövő év január 1-jétől a 25 év alatti fiataloknak egyáltalán nem kell személyi jövedelemadót fizetniük Magyarországon. A családok, a kisgyermeket nevelő családok visszakapják az idei évben befizetett teljes adót, ilyen intézkedés szintén nem volt még Magyarországon. Minimálbér-emelést hajtottunk végre: magasabb a minimálbér, mint az önök idejében az átlagbér volt. A nyugdíjasok visszakapják az önök által elvett 13. havi nyugdíjat, és hála a kedvező gazdasági környezetnek nyugdíjprémiumot is tudunk nekik fizetni. A fegyveres testületek tagjait is igyekszünk megbecsülni, ők is hathavi fegyverpénzhez fognak jutni, illetőleg a válság ellenére soha nem látott mértékű orvosbéremelést is le tudtunk vezényelni. Én azt gondolom, hogy Magyarországon mindenki tud egyet előrelépni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarország nem szeretne visszafordulni. Előre akarunk menni, nem hátra, ehhez a kormányzati politika támogatására kérjük a magyar embereket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Levélben szólt a magyar nyugdíjasokhoz a napokban Orbán Viktor: a választásokhoz közeledve vélt sikerekről, tervekről beszélt, és kicsit puncsolt is a szépkorúaknak. Gondolhatnánk, hogy pont úgy hazudott, mint bármikor, de nem, most túlment egy határon. Miközben meredeken emelkedik a koronavírus-járványgörbe Magyarországon, a miniszterelnök azt írta idős honfitársainknak: az oltásoknak köszönhetően sikerült megfékeznünk a vírust. Hogy mi van?! Éppen most kezd berobbanni a negyedik hullám. Jelen pillanatban a szakemberek által közölt mérőszámok alapján Magyarországon terjed a leggyorsabban a vírus az egész világon. Aztán három napja a miniszterelnök bement a rádióba, és bevallotta, hogy a járvány terjedésével szemben ő és a kormánya tehetetlen. Azt mondta, hogy a kormánya nem tud több embert meggyőzni arról, hogy beoltassák magukat. Ez egyértelmű kudarc. Egyik oldalról tehát megfékeztük a vírust, miközben a járvány tombol; a másik oldalról tehetetlenek vagyunk az oltások számának növelésében. Ez a kijelentés a legfelelőtlenebb dolog, amit egy ország vezetője tehet. Ez nem más, mint játék az emberi életekkel, politikai haszonszerzés céljából. Amit a Fidesz tesz, ez az úgynevezett pingvinezés: fölhúzzuk a vállunkat, széttárjuk a kezünket. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Ez a válasz. Hát, ehhez aztán nem kell teljes felhatalmazás, Orbán Viktor minden eszközt, pénzt, paripát, fegyvert megkapott a védekezéshez nem a lopáshoz, a járvány elleni védekezéshez. Nem azért van rendeleti kormányzás, hogy Európa legdrágábban működő kormányának a vezetője most csak magyarázkodjon, és minden felelősséget másokra hárítson. Több mint 31 ezer honfitársunkat elvesztettük, de Orbán Viktor szerint őt ezért semmilyen felelősség nem terheli. A kötelező oltás elrendelésének felelősségét is inkább a munkáltatókra tolta át; ha még jobban berobban a járvány, legyenek ők a felelősek. Pedig az emberek életének, egészségének a megvédése nem a munkáltatók feladata, erre a Fidesz-kormány kapott felhatalmazást. Tisztelt Képviselőtársaim! Romokban az egészségügy, mert a Fidesz a tomboló járvány kellős közepén elüldözte az orvosokat és az ápolókat. A kormány nem készült fel a járványhelyzet egyik hullámára sem, miközben adatokat és információkat tartanak vissza. Az egészségügyre még a járvány idején sem jut az uniós átlagnak megfelelő pénz, és átoltottság tekintetében a sor végén kullogunk. Mondjuk ki: Orbán Viktor és a Fidesz cserben hagyta az országot, idevezetett 12 évnyi fideszes kormányzás, ez a totális csőd. De ha már az Orbán-kormány egyedülálló eredményeiről van szó, akkor nézzünk kicsit messzebbre: soha nem volt ilyen gyenge a forint. A gyenge forint elértékteleníti a fizetéseket és a jövedelmeket. A gyengébb forint egyértelműen ellentétes az emberek érdekeivel, a gyengébb forint gyengébb államot jelent, és gyenge forintot csak gyenge emberek akarhatnak. Gondolom, ismerős ez a mondás, hiszen ezt az önök főnöke, Orbán Viktor mondta 2004-ben hát, lehet, hogy most már ő is gyenge ember. Ha 2010-ben 265 forintba került egy euró, most 365 forintba, akkor mégis hogyan védték meg a forintot? Abba kellene már hagyni a forint szándékos gyengítését, amiből, pontosan tudjuk, hogy a Matolcsy György által vezetett Magyar Nemzeti Bank kaszál százmilliárdokat, és ebből fizeti ki a csókosait, közben a magyar emberek ebben tönkremennek. De mondok mást: soha nem volt ilyen drága a kenyér, több mint 400 forintba kerül a kenyér kilója. Miért nem hajlandók legalább a kenyér áfáját 5 százalékra csökkenteni? Közel száz forintot lehetne csökkenteni ezzel, ha megfogadnák az MSZP javaslatát. Ez hatalmas segítség lenne több millió magyar embernek. Ja, hogy fontosabb dolgokkal vannak elfoglalva, mint a közvagyon alapítványokba való szervezése, kimenekítése? De van egy tanácsom, tisztelt fideszes képviselőtársaim: ne kapkodjanak vele, mert mindet vissza fogjuk szerezni mindenkitől! Soha nem került ilyen sokba a benzin, 500 forint fölött van az ára literenként, és önök nem csinálnak semmit. Amikor 250 forint volt egy liter benzin, és önök ellenzékben voltak, Tállai András azt követelte, hogy fagyasszák be az üzemanyagok árát, az állam pedig vállalja át a 250 forint feletti ár terheit. A fideszes politikusok 2010-ig kórusban követelték az üzemanyagok jövedéki adójának csökkentését. Most miért nem lépik ezt meg? A Fidesz láthatóan nem képes megvédeni az országot a járványtól, nem képes megvédeni az országot a brutális drágulástól. Az egyedüli megoldás a kormányváltás. Ezért építjük a lehető legszélesebb összefogást, és ezért fogjuk jövő tavasszal elzavarni a Fideszt közös jövőnkért, Magyarországért.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Az ön álláspontjával teljesen szemben áll a járványkezelés tekintetében mind a WHO vezetőinek az álláspontja, mind pedig egy nemzetközi összehasonlításnak, a Nikkei-összehasonlításnak az eredménye. A WHO vezetője, Hans Kluge azt mondta, önnel szemben, tisztelt képviselő úr, hogy Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak, életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, amelynek kérdése túlmutat a geopolitikán. De a WHO főigazgatója is, amikor itt járt és elismerte az ország teljesítményét, azt mondta, hogy inkább legyünk túlbiztosítva, és nagyon jól védekezett Magyarország a járvánnyal szemben. A Nikkei-összehasonlításban pedig az elsők között van a világ országai között, az első 10-15-ben szerepel Magyarország, mint ahogy az első 10-15-ben voltunk világszerte is az oltás gyorsaságát tekintve, és az Európai Unióban pedig a második leggyorsabban oltó ország volt Magyarország. Mit mondott ekkor ön, amikor az oltás gyorsasága volt fontos? A kínai vakcina teljesen vizsgálat nélküli és szakemberek által meg nem erősített hatékonyságú oltóanyag, mondta ön. A miniszterelnök a vizsgálat nélküli, szakemberek által meg nem erősített hatékonyságú oltóanyagról bejelenti, hogy több millió idős embert beoltana vele. Ön úgy beszélt azokról a vakcinákról, amelyeket nemzetközi laboratóriumok is vizsgáltak és a WHO is ajánlott a világ országainak, és a világ országaiban több tíz millió és százmillió embert beoltottak vele, ön úgy beszélt ezekről a vakcinákról, tisztelt képviselő úr, hogy nem teherautókról leeső vakcinákban kell reménykedni, hanem biztonságot kell adni az embereknek. Mi más adna biztonságot, tisztelt képviselő úr, mint a vakcinák? Miben segítették önök itt a védekezést a parlament falain belül? Semmiben, tisztelt képviselő úr! Önök kiálltak, folyamatosan kiálltak Korózs Lajos és az álhírvideója, kamuvideója mellett, azt mondták, hogy le kellett forgatni és még egyszer is leforgatnák, amikor egy álmentőssel álhíreket terjesztett a kórházakról, hogy a kórházakból beteg embereket, akik kezelésre szorulnak, kiengednének és magukra hagynának. [[Kunhalmi Ágnes: Visszaküldtétek őket az idősotthonokba!]] [[13.50]] Önök e mellett az ember mellett kiállnak, de az oltások mellett és a vakcinák mellett nem voltak hajlandóak kiállni. Mi lett volna akkor, ha szocialista kormányzás, baloldali kormányzás alatt érte volna Magyarországot a járvány? Nemcsak nehezebb gazdasági helyzetben lett volna az ország, hanem bizony minden koronavírusos beteg vizitdíjat meg kórházi napidíjat fizetett volna, ott lettek volna az intenzív osztályokon, és közben tőlük a napidíjat szedték volna be. [[Kunhalmi Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Kevesebb egészségügyi dolgozó lett volna, hiszen önök hatezer egészségügyi dolgozót elbocsátottak. Tisztelt Képviselő Úr! Bár ön ezzel ellentétes mondatokat mondott, de az a valóság, hogy mióta bevezettük az új egészségügyi szolgálati jogviszonyt, azóta 1881 új szolgálati jogviszonyt hoztak létre orvosok, 1942-vel több ápolói egészségügyi szolgálati jogviszony van [[Kunhalmi Ágnes folyamatosan közbeszól.]] , és 843 egyéb egészségügyben dolgozó szolgálati jogviszony jött létre. Ez összesen 4666 új jogviszony, tisztelt képviselő úr, tehát nem kevesebb, hanem több lett az itt dolgozók száma. Az pedig végképp rémisztő, amit az önök szakpolitikusa, László Imre mondott, hogy be is zárnák a kórházak 45 százalékát. Mégis hol gyógyítanák a koronavírusos betegeket, ha önök a kórházak 45 százalékát Magyarországon bezárják? Márpedig egyértelműen az önök szakpolitikusa erről beszélt, tisztelt képviselő úr. Ön említette a csókosokat. Azt hiszem, hogy ön, aki úgy beszélt a CSOK-ról, hogy egészen elképesztő az a felfogás, hogy amúgy, ha valakinek van pénze és akar lakást venni, akkor azt még segítsük ezzel a CSOK nevű intézménnyel, elképesztőnek nevezte, majd önmaga is felvette, de ezzel nincs másként az ön frakcióvezető-társa, Jakab Péter sem. [[Kunhalmi Ágnes és Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszólnak.]] Itt, a parlamentben ellenzik, utána meg felveszik. Így voltak az oltásokkal: itt, a parlamentben kritizálták, a mai napig hatályban van a határozati javaslatuk, amivel meg is állítanák az oltási folyamatot a keleti vakcinák tekintetében, majd a saját frakciótársai is beoltatták magukat ezzel. Ugyanígy van a CSOK-kal is: amikor nyilatkoznak, akkor a CSOK-ot kritizálják, de egyébként meg felveszik, mert tudják és ismerik, hogy ez hasznos mindenkinek, aki családot alapít, aki gyermekeket nevel, tisztelt képviselő úr. Ami a béreket és az emberek életszínvonalát illeti, tisztelt képviselő úr, tudja, most már Magyarországon jövő év január 1-jétől magasabb lesz a minimálbér, mint az önök idején az átlagbér volt. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.]] Azt hiszem, ez elég nagy különbség kormányzati felfogások között. Azt ön is tudja, hogy a jövedéki adó csökkent, hiszen olyan rendszert hoztunk létre, hogy ha növekedik a benzinár a világpiacon és ezáltal Magyarországon is, akkor csökken a jövedéki adó, tehát a kormány csökkentette a benzint terhelő jövedéki adót. De azt viszont tudjuk, hogy ha a baloldal visszatérne Magyarországra, akkor egy dolog a gazdaságban biztosan bekövetkezne azonnal és nagyon nagy mértékben, ez pedig a rezsiáremelés. [[Kunhalmi Ágnes és Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszólnak.]] Mert önök továbbra is hitet tettek amellett, hogy a világpiaci árhoz kell a rezsit igazítani. Ez azt jelenti, hogy a magyarok a többszörösét, évente akár 400 ezer forinttal többet fizetnének a rezsiért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ahogy önök ezt már 2002 után is megtették. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Egy pillanatra elbizonytalanodtam, hogy az MSZP képviselő hölgyeinek adtam meg a szót egyszerre. De nem, közben rájöttem, hogy nem adtam nekik szót. Ellenben most Jakab Péter frakcióvezető következik.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! Áder János még 2005-ben, tehát egy évvel az uniós csatlakozásunk után azt mondta, hogy ha 250 forint fölé emelkedik az üzemanyagár, akkor a kormánynak azon nyomban közbe kell avatkoznia, és a jövedéki adó csökkentésével kell megfékeznie a további drágulást. Na, most mi a helyzet az 500 forintos üzemanyagárral, képviselőtársak? Most, amikor több mint 500 forint a benzin literje, önök szerint mit kell csinálni? Mert szerintem egyébként pontosan azt, amit önök javasoltak 2005-ben, a kormánynak azonnal közbe kell avatkoznia, csökkentenie kell a jövedéki adó mértékét, hovatovább 500 forintos benzinár fölött ideiglenesen ugyan, de el kell engedni az egészet, hogy érdemben olcsóbb legyen a benzin és a gázolaj. 2004-ben Orbán Viktor még azt mondta, hogy az állam nyerészkedik az üzemanyagárakon. Egyetértek. Az üzemanyagár fele adó: ha valaki ma megtankolja az autót 20 ezer forintért, abból 10 ezer forintot elvesz a kormány. Igen, ez valóban nyerészkedés, csak akkor ne csinálják tovább, ne nyerészkedjenek tovább a magyar emberek pénztárcájával! Vagy most akarják beszedni azt a rengeteg pénzt, amit majd jövőre szét akarnak osztani a választások előtt? Most akarják összekalapolni a 13. havi nyugdíjra valót? Vagy Kövér Laci bácsinak kell néhány gránátvető meg tömegoszlató eszköz, meg ki tudja, még mi? Vagy stadiont akarnak építeni vagy esetleg magánkórházakat? Most olvasom, hogy egy újbudai magánklinika építését a kormány több száz millió forintos vissza nem térítendő támogatással segíti, miközben egyébként az állami kórházak meg a fejünkre omlanak. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük dr. Völner Pál: Ez hazugság.]] Érdekes, állami egészségügyre nincs pénz, magánklinikákra meg van pénz?! Jut eszembe, ennek a magánklinikának a tulajdonosa a Gyurcsány-kormány volt minisztere, Kóka János. Tehát most önök őt szponzorálják több száz millió forinttal, most akkor ez hogy van, államtitkár urak? Most akkor „Stop Gyurcsány!” vagy nem „Stop Gyurcsány!”, döntsék már el, hogy mit akarnak! [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Neked kellene eldönteni először.]] Én egyébként a magam részéről azt mondom, hogy stop benzináremelés! Merthogy látva az önök semmittevését, a Jobbik indított egy petíciót, amiben egyébként semmi mást nem követelünk önöktől, csak azt, amit önök is követeltek a 2010 előtti kormányoktól. Követeljük, hogy vagy azonnali hatállyal fagyasszák be a benzinárakat, ahogy azt a horvátok teszik, vagy engedjék el a 27 százalékos Európa-rekorder áfát; vagy engedjék el a literenkénti 120 forintos jövedéki adót! Nekem mindegy, hogy melyik megoldást választják, csak most már valamit csináljanak, könyörgöm, mert a magyar emberek bele fognak rokkanni a drágulásba. Mert ott, ahol a benzin drágul, ott minden drágul, minden. A cukor 9 százalékkal, a vaj 10 százalékkal, a liszt 25 százalékkal lett drágább nem egy év, hanem egy hónap alatt, képviselőtársak! Ez brutális drágulás, brutális! Ilyen árak mellett mégis miből éljen meg egy melós, miből éljen meg egy nyugdíjas, mit csináljanak ezek az emberek? Azt, amit Orbán Viktor javasolt nekik a békemeneten, hogy álljanak ki a házuk elé és védjék meg? Ez a jövő, vagy mire számítsunk? Éhséglázadásra? Mert látva az önök felelőtlen kormányzását, még ez is benne van a pakliban. Mert az nem kormányzás, képviselőtársak, hogy akkor, amikor rekordokat dönt a benzinár, meg rekordokat dönt az élelmiszerár, akkor önök letudják a kérdést annyival, hogy nem kell itt aggódni, mert a kormány figyeli az árakat. Hát, már ne haragudjon, konkrétan egy ország figyeli az árakat, és egy ország képed el azon, hogy önök az égegyadta világon nem csinálnak semmit a drágulás ellen. Széttárják itt a kezüket, Tállai Bandi bá’ meg a többiek gyurcsányoznak egy jóízűt a parlamentben, gondolom, most is ezt fogják majd csinálni, aztán ezzel a kérdés le van tudva. Már megbocsássanak, de ennél egy óvodás is többre képes, csak ő nem kap milliós tiszteletdíjat. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Szóval, képviselőtársak, itt nem figyelgetni kell, meg nem nyerészkedni kell, hanem cselekedni kell. Önök csak a benzint terhelő jövedéki adóból még év végéig úgy nagyságrendileg közel 100 milliárd forintot akarnak lehúzni a magyar emberekről. Ne tegyék! Ne tegyék, hagyják ott ezt a pénzt a lakosságnál, hogy legyen miből megtankolni az autót, legyen miből munkába menni vagy orvoshoz, legyen miből kenyeret venni, legyen miből élni. Mert az nem járja, lássuk már be, hogy lassan ugyanolyan drága az élet Miskolcon, mint Bécsben, épp csak a fizetésekben van olyan négyszeres különbség. És persze, tudom, el fogják itt mondani, hogy jövőre majd lesz itt osztogatás a választások előtt. Persze, lesz itt osztogatás, csak attól tartok, hogy az addigi fosztogatást sokan nem fogják túlélni. Itt a fűtésszezon, jön a hideg. Igen, attól tartok, hogy ilyen benzinárak meg ilyen élelmiszerárak mellett nagyon sokak számára ez már elviselhetetlen terhet fog jelenteni. Képviselőtársak, higgyék el, hogy engem csak a jó szándék vezérel. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Orbán Viktor és a családja, nagyon jól tudom, hogy akkor, amikor havi 180 millióval gazdálkodhatnak, kimondani elképesztő: havi 180 milliós bevétellel rendelkezik ez az ember meg a családja, de elhiszem, hogy ők nem tudják átérezni ennek a problémának a mélységét. Nem tudják elképzelni, milyen lehet havi 133 ezerből vagy 200 ezerből vásárolni a 400 forintos kenyeret. Ezért próbálok segíteni, és ezért kérem önöket arra, hogy legalább a mostani rendkívüli helyzetben ne a gyurcsányozással meg ne a bohócozással foglalkozzanak, hanem az árak megfékezésével. Most az egyszer viselkedjenek felelős kormány módjára! Tudom, hogy kevés rá az esély, de próbálják meg, hátha menni fog!
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úrra hárul a feladat, hogy válaszoljon, parancsoljon!
Most nem szeretném azzal elkomolytalankodni a választ, hogy a bohócok akkor tudják a legtöbbet tenni a bohócozás ellen, ha nem bohóckodnak. [[Derültség és közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Micsoda önkritika!]] Azért nem szeretném ezt jobban kifejteni, mert fontos kérdést érintett. Legelőször is azt, hogy egy ilyen helyzetben, amikor a járvány rendkívül sok gazdasági nehézséget okozott, a kormány milyen módon segíti az állampolgárokat, vagy ahogyan ön fogalmazott: a lakosságot. Született döntés arról, hogy 200 ezer forint lesz a minimálbér. Tudjuk, hogy ezt még van hova emelni, de amikor ön ezt kevesli, felhívnám a figyelmét arra, hogy amikor ez a kormány megkezdte a működését, 73 ezer forint volt. Azok hagyták ezt hátra, akikkel ön szövetséget kötött. Arról is született döntés, és a gazdasági növekedés ezt lehetővé teszi, hogy a családok adó-visszatérítést kapnak. Ez akár több százezer forintos, adott esetben két kereső esetén akár milliós nagyságrend is lehet. Ezzel szemben az ön miniszterelnök-jelöltje azt mondta, hogy támogatja a progresszív adózást, ami tudjuk, hogy mit jelent a gyakorlatban, nem adó-visszatérítést, hanem 36, tehát 36 százalékos adókulcsot. Ami pedig a nyugdíjasok kérdését illeti, döntés született arról, hogy 80 ezer forintos egységes nyugdíjprémiumot kapnak, és visszaépítjük azt a 13. havi nyugdíjat, amit az ön új szövetségesei elvettek tőlük. [[14.00]] Ami a benzinár kérdését illeti felszólalásában azt követeli, hogy a kormány tegyen valamit az árak megfékezésére , szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy Magyarországon olyan benzinárképzési rendszer van érvényben, amely magasabb árak esetén automatikusan csökkenti az adót, áprilisban emiatt csökkent a jövedéki adó mértéke. Ettől függetlenül az árakat meghatározó legfontosabb tényező az olaj világpiaci ára. Most épp ennyire fontos, hogy önöknek van egy miniszterelnök-jelöltje. Ön is Márki-Zay Péter mellett kampányol. Na, ez a miniszterelnök-jelölt világosan elmondta, hogy mit gondol a benzinárakról és az energiaárakról. Kérném tisztelt képviselőtársaimat és önöket is, és önt is személy szerint, frakcióvezető úr, hogy figyeljen, mert azt a kérdést illeti, amit most felvetett. Tehát mit mondott Márki-Zay Péter erről? Azt, hogy a benzinárban semmilyen szociális komponenst nem tart indokoltnak. Tehát megismétlem: semmilyen szociális komponenst nem tart indokoltnak. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Hajrá!]] Világos beszéd! Az árak szabályozását, amire ön utalt, kommunista ötletnek tartja [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Hoppá!]] kommunista ötletnek. De ez nem minden, mert beszélt más országok tapasztalatairól is, arról, hogy amikor felment egy másik országban a benzin ára, akkor a munkába járók felváltva hordták egymást munkába. Ezt mint pozitív példát emelte ki, mert úgy érvelt, megint csak idézek: „ahhoz, hogy fenntarthatóvá tegyük a gazdaságot, igenis érezni kell az energiaárak emelkedését”. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Hoppá! Hogy van ez? Jakab Péter: A kérdésre nem is válaszol!]] Szóval, összefoglalom, hogy önnek is meglegyen még egyszer. Az önök jelöltje semmilyen szociális szempontot nem tart indokoltnak [[Szilágyi György: És ti?]] az árszabályozást kommunista ötletnek tartja [[Szilágyi György: És ti kormányon?]] és egyébként is, őt idézem: „mindenkinek éreznie kell az energiaárak emelkedését”. És ha azt mondaná ön erre, hogy ezt korábban mondta, nézze meg, hogy tegnap mit mondott. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] „Nem az a célunk mondta ő , hogy megállítsuk a határon a világpiaci árakat.” Ez az ön miniszterelnök-jelöltjének a hivatalos álláspontja. Most nem tudom, hogy hallottame politikustól az elmúlt években ilyen érzéketlen mondatokat. Az ehhez hasonló hideg érzéketlenség és az elhibázott politika vezetett nagyon sok országban oda [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] hogy nálunk nagyobb és gazdagabb országok most áramszünetekre készülnek. Érti, áramszünetekre!? Van olyan ország, Románia, ahol már szünetel is az energiaellátás, például Temesváron öt kórház maradt ellátatlanul. [[Szilágyi György: Ki van kormányon?]] Egy dologban önnek igaza van: itt a fűtési szezon, és jön a hideg. Ebben a helyzetben a lényeg mégiscsak az, hogy maguk semmit nem tennének az energiaárak megfékezése érdekében, teret engednének a világpiaci áraknak, ugyanúgy, mint ahogy semmit, de semmit nem tettek az árak megfékezése érdekében 2002-2010 között. Erre jön ön, és előadja az előre elpróbált produkcióját. [[Szilágyi György közbeszól.]] Hát, nem tudom, hogy hogyan mondjam, de amennyire kellemetlen, annyira komolytalan, tisztelt frakcióvezető úr. [[Z. Kárpát Dániel: Eltéveszted a műfajt!]] Egy dolgot kérek még a végére: hogyha tényleg szeretné megfékezni az árakat, akkor legyen szíves, erről először győzze meg a főnökeit. [[Szilágyi György: Te vagy kormányon, ti vagytok kormányon! Ti!]] Most azt tudjuk, hallottuk, hogy Márki-Zay Péter és a DK elnöke rendszeresen egyeztet. Arra kérem önt, tisztelt Jakab úr, hogy legközelebb kopogjon be hozzájuk, és adja elő nekik a követeléseit. Sok sikert és még több bátorságot kívánunk ehhez, majd a jövő héten számoljon be róla [[Az elnök csenget.]] hogy hogyan sikerült. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokból. Szilágyi György: Ti vagytok kormányon!]]
Most a KDNP frakcióvezetőjének, Simicskó István képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megmondom őszintén, nagyon sajnálom, hogy az MSZP-frakció teljes mértékben kivonult, amikor Jakab Péter beszélt. Persze, részben értem mindezt: már a legfontosabb szövetségesük sem hallgatja meg, és nem veszi komolyan önöket. Ettől függetlenül a kormány mindenre reagál, és ezt köszönjük szépen az államtitkár uraknak. Tisztelt Képviselőtársaim! Olyan világban élünk, amely napról napra új kihívásokat tartogat a ma embere számára: migrációs válság, pandémia, gazdasági válság, természeti, ipari katasztrófák, energiaár-robbanás, hogy csak néhányat említsek. Emlékszünk történelmi tanulmányokból arra, hogy a XIX. századot a nemzetté válás időszakának neveztük, a XX. századot a világháborúk korszakának. Nyugodtan mondhatjuk, hogy a XXI. század a kihívások, kockázatok, fenyegetések és veszélyek évszázada, legalábbis az elmúlt két évtized mindenképpen ezt mutatja mindannyiunk számára. Mindezek a kihívások, kockázatok olyan helyzetek összességét jelentik, amelyek eredői hátrányosan befolyásolják az államok belső és külső stabilitását. Nemzeti érdekek sérülhetnek, sőt nemzeti érdekek eltűnhetnek, veszteségek keletkeznek. A kormányok legfontosabb feladata, hogy a biztonságot veszélyeztető tényezőket észleljék, megértsék, és cselekvő módon elhárítsák, azaz orvosolják. Így járt el és így jár el a magyar kormány. Utalnék a határkerítés megépítésére. Ma már ott tartunk, hogy mintaadó ez az elvégzett munka más országok számára az Európai Unión belül. Utalnék csak röviden Görögországra, Spanyolországra, Bulgáriára, Szlovéniára, Észtországra, Litvániára, Lettországra és Lengyelországra is. És igen, várjuk, sőt kérjük, sőt követeljük, hogy Brüsszel is ismerje el a tagállamok ez irányú erőfeszítéseit, és elismerést és támogatást várunk Brüsszeltől, hogy védjük a külső határokat és védjük a keresztény Európát. Így járt el a kormány a rezsicsökkentéssel, az emberek mellé állt, és példaértékű döntést hozott, az emberek válláról jelentős terheket vett le ezen keresztül is, és így járt el a járvány időszakában, és jelenleg is így jár el a pandémia megfékezése során, nem beszélve a gazdaság újraindításának lépéseiről. Az elmúlt húsz évben voltak baloldali kormányok, és van a Fidesz-KDNP-kormány. A különböző válsághelyzetek természetesen minden időszakban megvoltak. Az ezekre való reagálás, döntés, döntések képessége jól mutatja egy-egy kormány karakterét, a karakterjegyeit, a jellemző tulajdonságait, hogyan viszonyul egy válsághelyzethez, milyen döntéseket hoz, mennyire ismeri fel a problémákat, és milyen módon kívánja ezeket orvosolni, megoldani. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy röviden ezeket a karakterjegyeket ismertessem. Egyrészt a baloldal első számú és meghatározó főnökének, Gyurcsány Ferencnek a célja, ezt többször elmondta, egy európai egyesült államok létrehozása, amiben természetesen egy gyenge, elhaló állam, ezt képzeli el Magyarországról, beolvad ebbe az egyesült államokba. Mi folyamatosan, ismételten és döntéseinkkel alátámasztva arról beszélünk, azért dolgozunk, és a kormány ezt viszi végig, hogy egy erős, független, nemzeti identitását megőrző, emberközpontú államot építsen föl, hiszen tudjuk, a nemzet legalapvetőbb értéke saját létének fenntartása, identitásának megőrzése. Tisztelt Képviselőtársaim! Akkor egy rövid összevetést, amit ígértem, amely tételesen végigviszi és bemutatja azt, hogy a baloldali kormányok milyen döntéseket hoztak, mibe vitték az országot, és a Fidesz-KDNP hogyan orvosolta mindezeket. Csak néhányat hadd említsek: devizahitelesek csapdája, alacsony foglalkoztatási ráta, segélyalapú támogatás, csökkenő családtámogatások, elvett otthonteremtési kedvezmények, elvett családi adókedvezmények, fizetőssé akarták tenni az egészségügyet, napidíjat, vizitdíjat befizetni, elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat. Tizenötször volt rezsiemelés, tisztelt képviselőtársaim, a baloldal kormányzása alatt: kétszeresére az áram árát, háromszorosára a gáz árát, hogy csak néhányat említsek. Ezzel szemben pontosan a Fidesz-KDNP-kormány megsegítette a devizahiteleseket, magas foglalkoztatást ért el, munkaalapú támogatást vezetett be, bevezette a családi adózást, a CSOK-ot, a „Nők 40”-et, az otthonfelújítási támogatást, orvosi béremelés, nyugdíjprémium. A 13. havi nyugdíj visszaépítése és a rezsicsökkentés melletti kiállás továbbra is célja, meghatározó célja a magyar kormánynak, pont azért, hogy az emberek pártján álljon, érezve a terheiket, és látva azokat a negatív folyamatokat [[Az elnök csenget.]] amelyeket Brüsszelben érzékelünk, ezzel szemben is meg fogjuk védeni a magyar embereket. Köszönjük szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Rétvári államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Valóban azt láthatjuk, hogy valós problémákra a magyar baloldal folyamatosan azt mondja, hogy ezek álproblémák, azokkal nem kell foglalkozni, mással kell foglalkozni, és közben az élet mindig azt igazolja, hogy valóban a kormány azokkal a célokkal foglalkozik, azokkal a problémákkal foglalkozik, amelyek a leginkább tudják az emberek életét befolyásolni. Így volt ez a migráció kérdésével is, amire azt mondták, hogy álprobléma, amit a Fidesz talált ki, és így van a rezsicsökkentéssel is, azzal, hogy a magyar emberek a hétköznapi önfenntartás költségeit jobban tudják tervezni. Hihetetlen, nem gondoltuk volna nemhogy tíz éve, de még akár tíz napja sem, hogy Ausztriában, Németországban milyen hirdetéseket fognak közzétenni. Ausztriában arról szól a fegyveres erők hirdetése, hogy hogyan kell felkészülni az energiaválságra, hogyha idén a téli szezonban akár tömegesen és hosszan áramszünet lesz. [[14.10]] Arról győzködik vagy arról tájékoztatják az osztrák polgárokat, hogy leáll az infrastruktúra, leállhat a tömegközlekedés, a benzinkutak, a közlekedési lámpák, a vasúti forgalom, a liftek, a mobilhálózat, az internet, a bankrendszer, bajban lehet a vízellátás, a szennyvízelvezetés, a saját háztartásukban gondok lehetnek a világítással, a hűtőberendezéssel és a legtöbb fűtési rendszerrel is. Azt mondják az osztrák polgároknak, hogy a legfontosabb, hogy maradjanak nyugodtak, cselekedjenek körültekintően és megfontoltan, és úgy készüljenek az idei télre, mintha egy kéthetes kempingezésre indulnának, csak a saját lakásukban, a saját otthonukban, és felhívják a figyelmet, hogy a személyautójuknak a tankját mindig legalább félig tegyék tele. Németországból is láttunk oktatóvideót, hogy ha fűtés nélkül maradnának idén télen az emberek, akkor hővédő fóliával kell beburkolni az ablakokat, és hogyan lehet mécsesekből és virágcserépből minikályhát építeni, hogy aztán a szomszédokat is, akik közül legalább egy legyen bevándorló, hogyan kell áthívni a saját otthonukba, és valahogy a hideget, a telet túlélni. Tisztelt Képviselőtársaim! Elképesztő, elgondolhatatlan volt az, hogy ilyenek fognak megtörténni Európában, hogy erre hívják fel az emberek figyelmét. Ez azt jelenti, hogy valamit az európai vezetők nagyon elrontottak. Ha ilyenekre kell felkészülni Ausztriában és Németországban, az azt jelenti, hogy az elmúlt évek európai politizálása óriási hibákat vétett, hogyha elvileg a világ legbiztonságosabb és legélhetőbb, a jólétet leginkább kínáló kontinensén, Európában egy tél előtt ilyen oktatóvideókat kell közzétenni. Látjuk a baloldal erre adott válaszát, hogy kevesebb áramot kell fogyasztani, kevesebbet kell fürdeni, javasolja Márki-Zay Péter erre az esetre. Ez körülbelül olyan, mint amikor Karácsony Gergely azt mondta, hogy akinek túl hosszú a várakozás a dugóban, az szálljon ki az autójából, és menjen gyalog, vagy menjen tömegközlekedéssel, de látjuk, hogy ha nem bírja a korán kelést, erre is egy jó módszer, hogy ha elhagyja a munkahelyét, akkor home office-ból dolgozhat, és nem lesz zavaró a 8 órai munkakezdés. Olyasfajta válaszokat adnak baloldalról, amelyek nyilván egyáltalán nem elfogadhatók a polgárok számára. S miket mondtak a magyar baloldali politikusok a rezsicsökkentésről az elmúlt években, hiszen ezt nagyon sokféle negatív jelzővel illették, aminek köszönhető, hogy Magyarországon nem kell ilyen oktatóvideókat közzétenni. Gyurcsány Ferenc azt mondta szó szerint: „A rezsicsökkentés az egy hülyeség. Lehet tapsikolni, hogy letörtünk minden hasznot, de akkor a végén éhen halunk, mert egy jól működő gazdaságban kell a haszon.” Nem attól fél Gyurcsány Ferenc, az éhenhalástól, hogyha magas a rezsi, az szerinte jó, mert az piaci, hanem attól fél, hogyha eltűnik a haszon a rendszerből, a privatizált külföldi tulajdonú közművállalatok haszna, mert akkor jön szerinte az éhenhalás Magyarországon. Mennyire kifacsart logika Gyurcsány Ferenc részéről, hogy csak a profitorientált cégek profitja a fontos, az ő hasznuk, és nem pedig az, hogy az emberek számára megfizethető legyen a rezsi. Márki-Zay Péter: micsoda ostobaság volt annak idején mondja ő így a rezsit csökkenteni, lehet rezsit csökkenteni, hogyne lehetne, kevesebb vizet kell használni, kevesebb áramot kell használni, kevesebb gázt kell használni. Ő is egyértelműen a rezsicsökkentés ellen szólt. De Szél Bernadett is feltette a pontot az „i”-re, aki szemfényvesztésnek és bűvészkedésnek nevezte a rezsicsökkentést, és azt mondta igazi liberális, szívtelen közgazdászként, nem, kérem, a piaci áraktól nem lehet elszakadni. Hitet tett a baloldal, és hitet tesz azóta is mindennap a piaci árszabályozás mellett, ahogy nem segített a devizahiteleseken, ahogy magukra hagyta a családokat, ahogy piaci alapúvá akarta tenni az egészségügyet is, privatizálni a társadalombiztosítási kasszát, úgy a rezsi tekintetében is megint kiderült, hogy fontosabb számukra a nagy cégek profitja, mintsem hogy a magyar emberek biztonságban fizethessék a rezsiszámláikat, és az ne ugorjon olyan magasságokba, mint sok más nyugat-európai országban. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Még két napirend előtti hozzászólás van hátra. Kérem képviselőtársaimat, hogy türelemmel hallgassák ezeket. Budai Gyula fideszes képviselőnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A vörösbáróként ismert Bige László baloldali oligarcha bejelentette, hogy hajlandó anyagilag támogatni a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter kampányát. Az a Bige László, aki régóta Gyurcsány bizalmasa, vélhetően azért támogatja a baloldalt, mert azt reméli, hogy ha hatalomra kerülnek, akkor nyomást tudnak majd gyakorolni az igazságszolgáltatásra az ellene folyó eljárások megszüntetése érdekében. Emlékszünk még rá, hogy 2008-ban a Gyurcsány-kormány döntött arról, hogy a Magyar Fejlesztési Bank hitelszerződés keretében nyújtson 56 millió euró beruházási hitelt a Bige érdekeltségébe tartozó Nitrogénművek Zrt.-nek. A szocialista kormány mindemellett még készfizető kezességet vállalt 10 milliárd forint összegű hitel és járulékainak 80 százalékára, amelyhez feltételként írta elő a cég részvénypakettjének 76 százalékos letétbe helyezését. A dolog pikantériáját azonban az adja, hogy a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei bíróság a társaság részvénypakettjenek 50 százalékára zárlatot rendelt el, így az opciós szerződés nem jöhetett volna létre. Az Európai Bizottság vizsgálatot folytatott, és a hivatalos vizsgálati eljárás kimondta, hogy a Nitrogénművek részére folyósított összeg részben tiltott állami támogatásnak minősül és versenytorzító hatású, és éppen ezért a belső piaccal összeegyeztethetetlen részt vissza kellett fizetni az Európai Uniónak. A tiltott állami támogatás és az esetleges céltól eltérő támogatás ugyanis felveti a versenytársakkal szembeni jogosulatlan gazdasági előny realizálásának lehetőségét. A Gazdasági Versenyhivatal rekordnagyságú, 14,1 milliárd forintos bírságot szabott ki a baloldali milliárdosra, mivel megállapítást nyert, hogy a Bigéhez köthető Nitrogénművek cégcsoportja jogsértően törekedett éveken keresztül a partnerek és a cégcsoportok közötti, illetve a viszonteladó partnerei közötti verseny, valamint az import korlátozására. Mindez azt jelenti tehát, hogy a cég jogellenes kartellezéssel folyamatosan nyerészkedni próbált a magyar gazdákon azzal, hogy korlátozta a versenyt a műtrágyapiacon. De ne feledkezzünk meg arról sem, hogy Márki-Zay finanszírozója nemcsak a gazdáknak okozott jelentős kárt, hanem hűtlen kezelés bűntette miatt a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Főügyészség is vádat emelt vele szemben. Bige László oligarcha és társai ellen olyan bűncselekmény miatt emeltek vádat, amely szerint 2 milliárd forinttal károsította meg saját cégét, miközben több mint 700 millió forint vesztegetési pénzt is felvett. Tisztelt Ház! Bige László maga is kijelentette, hogy számára természetes az, hogy megad minden támogatást a baloldalnak, ráadásul kiválónak tartja Gyurcsány Ferenc miniszterelnök-jelöltjét, Márki-Zay Pétert. Szégyenteljes, hogy a magukat a hétköznapi emberek oldalán álló demokratáknak és az átlátható, tisztességes gazdasági verseny élharcosainak beállító gyurcsányista baloldal hatalomért képes elfogadni olyan ember pénzét, aki sok-sok pénzt vett el a magyar gazdáktól, és saját cégét is megkárosította. Mindezekért cserébe Bige László semmi mást nem kér a baloldaltól és annak jelöltjétől, Márki-Zay Pétertől, hogy segítsen neki, hogy az igazságszolgáltatás ne vonja felelősségre. Ez igazi bolsevik módszer. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Farkas Sándor államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által elmondott gondolatok és tények valóban több kérdést vetnek fel, hogy a magyar agrárium területén a vidéki Magyarországon milyen személyek hogyan tudják befolyásolni azt a gazdálkodást, azt a nehéz munkát, amely a magyar agráriumban, a magyar mezőgazdaságban bekövetkezik, illetve végrehajtásra kerül. Valóban egyet is értünk az Agrárminisztérium részéről abban, hogy a Gazdasági Versenyhivatal döntése a jogsértések felszámolására tett javaslatai, döntései jogszerűek és számunkra is nemcsak hogy elfogadhatók, hanem egyértelműen megkérdőjelezhetetlen lépések. A kiszabott büntetések arányosak, nem veszélyeztetik a hazai műtrágyaellátás biztonságát, egyúttal megelőzik a hasonló események megismétlődését. A kartellező cégek jelentős károkat okoztak a versenytársaknak és a magyar vásárlóknak egyaránt, megkárosították a hazai gazdatársadalmat, ami teljességgel elfogadhatatlan. Sok gazdálkodót megleptek az elmúlt évek során azok a műtrágyaár-emelkedések, amelyek érthetetlenül következtek be éveken keresztül, amikor az alapanyagok ára gyakorlatilag nem változott, akkor még a gazdálkodók nem gondolták, hogy ilyen hátterű cégből, ilyen baloldali hátterű cégből milyen következtetések adódnak, milyen újabb fordulatokkal kellett nekik szembenézni. Éppen ezért ezek a kérdések a mai napra kristályosodtak ki. [[14.20]] A Gazdasági Versenyhivatal megállapította, hogy a jogsértő megállapodások következtében péti áru péti áruval nem versenyezhetett. Ezért csökkent a verseny a magyar műtrágyapiacon, a Bige-csoport tagjai a „korbács és kalács” elv használatával korlátozták az importbeszerzéseket, a termékek szabad árazását, valamint a vevőkért folyó versenyt is. Tették mindezt a magas profit reményében, úgy, hogy a mindennapi élelmiszerek megtermeléséhez szükséges alapvető inputanyagokat drágították meg jogellenesen. Mivel a műtrágya a mezőgazdaságban a szántóföldi tápanyag-utánpótlás szempontjából meghatározó jelentőségű, a jogsértés hatásai a termelők költségeinek növelésével továbbgyűrűzhettek az élelmiszerpiacra, károsítva ezzel minden magyar fogyasztót. A hatékonyság és a versenyképesség növelése a magyar mezőgazdaság és élelmiszeripar egyik legfontosabb kérdésköre, amelyet az Agrárminisztérium átfogó intézkedésekkel igyekszik javítani, a világjárvány és a globális piaci nehézségek ellenére is. Ennek fényében különösen visszás és káros, hogy éppen egy ágazaton belüli szereplő gyengíti más tisztességes szereplők versenyképességét, éveken át gyakorolja ezt jogellenes ügyletekkel. Csak meg szeretném említeni, hogy az elmúlt másfél évben, a súlyos Covid-helyzetben, a járvány idején az agrárium szereplői mégis megtettek mindent annak érdekében, hogy megfelelő minőségű és mennyiségű élelmiszer kerüljön minden magyar fogyasztónak, minden magyar polgárnak az asztalára, holott a nehézségek, a kihívások, többek között a műtrágyaárak elmúlt években való emelkedése egyre nagyobb gazdasági nehézséget, hatékonyságcsökkenést okozott számukra. Bízom benne, hogy a jövőben ezen a piacon is tiszta viszonyok, tiszta szereplők dominanciája lesz jellemző. Az elmúlt kilenc évben komoly eredményeket értünk el, a magyar gazdaság termelékenysége EU-szinten is kiemelkedően fejlődött, annak ellenére, hogy ilyen nehézségek, ilyen kiemelkedő visszásságok uralták a magyar műtrágyapiacot. Bízunk abban, hogy a magyar mezőgazdaság növekedési pályájának megőrzése közös érdekünk, különösen igaz ez napjainkban. E tekintetben mindenkinek felelőssége van a jövő nemzedék felé is. Az pedig, hogy az anyagi megújulásnak, és az, hogy a baloldali, ilyen irányultságú vezetőknek, meghatározó személyeknek milyen szerepet kell vállalni, milyen szerepet kell adni az elkövetkezendő időszakban: úgy gondolom, hogy ez a példa is mutatja, hogy ezeket a személyeket, ezeket a gyártókat erről a piacról ki kell tiltani, ezt a piacot tisztává kell tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Ritter Imre német nemzetiségi képviselő úr napirend előtti felszólalására kerül sor. Megadom a szót képviselő úrnak, aki a hozzászólását néhány mondat erejéig német nyelven, utána magyarul fogja folytatni. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir, Sie kurz über den Zielen und aktuelle Ergebnisse das Stipendienprogramm für Nationalitätenpädagogen zu informieren! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy röviden tájékoztassam önöket a nemzetiségi pedagógus tanulmányiösztöndíj-program, rövidítve NÖP eddigi eredményeiről és jövőbeli céljairól. A nemzetiségipedagógus-utánpótlás biztosításának elősegítése érdekében a nemzetiségi pedagógus tanulmányi ösztöndíj célja, hogy a képzést biztosító felsőoktatási intézményekben nappali, esti vagy levelező hallgatói jogviszonyt létesített és szakmailag elhivatott nemzetiségióvodapedagógus-, -tanító-, -tanár-, illetve a nemzetiségi nyelv és kultúra tanára hallgatókat ösztöndíjban részesítse. A nemzetiségipedagógus-hallgatók részére a Magyarországi Németek Országos Önkormányzatával és a társnemzetiségek országos önkormányzataival együttműködve – 2019. január hónapban, de 2018. szeptember elsejéig visszamenőleges hatállyal vezettük be a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjrendszert. Ennek eredményeként a 2018-’19. évre 87 fővel, a 2019-’20. évre 217 fővel, a 2020-’21. évre 436 fővel kötöttünk ösztöndíjszerződést. A most folyamatban lévő, 2021-’22. évi pályázat keretében várhatóan újabb 114 nemzetiségipedagógus-hallgatóval, azaz összesen mintegy 550 fiatallal tudtunk, tudunk szerződést kötni. Közülük 68 fő korábban ösztöndíjas – nemzetiségi pedagógus már be is fejezte tanulmányait. Ők az ösztöndíjszerződésüknek megfelelően nemzetiségi köznevelési intézményekben helyezkedtek el. Őket a Magyarországi Német Pedagógiai és Módszertani Központ munkatársai, akik az egész ösztöndíjrendszert kezelik, bonyolítják minden nemzetiségre vonatkozóan, elhelyezkedésükben segítik és figyelemmel kísérik. A munkájukat ezúton is szeretném megköszönni. Az ösztöndíjat az a magyarországi német, horvát, roma, román, szerb, szlovák és szlovén közösséghez tartozó nemzetiségipedagógus-hallgató veheti igénybe, aki a nemzetiségipedagógus-képzésben tanulmányait elhivatottan és eredményesen folytatja, törekszik a minél magasabb tanulmányi átlag elérésére; nemzetiségipedagógus végzettséget és szakképzettséget szerez; az oklevél megszerzését követően bármilyen fenntartású, de magyarországi nemzetiségi köznevelési intézményben a végzettségének, szakképzettségének megfelelő főállású közalkalmazotti jogviszonyt létesít legalább olyan időtartammal, ameddig részére az ösztöndíjat folyósították. A jól és hosszú távon működő, egyre bővülő nemzetiségipedagógus-ösztöndíjprogram az egyik biztosítéka lehet nemzetiségeink megmaradásának, hiszen kiválóan képzett és megfelelő számú nemzetiségi pedagógus nélkül nem biztosítható a színvonalas nemzetiségi oktatás, nevelés. Az ösztöndíj folyamatosan emelkedő pénzügyi forrását a Miniszterelnökség a nemzetiségi keretből biztosítja a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. közreműködésével. Ezúton is szeretném megköszönni Soltész Miklós államtitkár úrnak és kollégáinak a segítőkész, együttműködő munkáját, amit a Nemzetiségi Pedagógus Tanulmányi Ösztöndíjprogram életre hívása és a feltételek kidolgozása során végeztek. Végezetül rendkívül fontosnak tartom kiemelni, hogy amennyiben a nemzetiségiösztöndíj-program segítségével 100-200, akár 500 fővel több jól képzett nemzetiségi pedagógust tudunk biztosítani, ezzel nemcsak a nemzetiségipedagógus-ellátottság helyzetén tudunk jelentően javítani, hanem egyúttal az egész magyar köznevelési rendszer részére is ugyanennyi fővel több, jól képzett pedagógust tudunk biztosítani, és azt gondolom, hogy ez mindegyikünk számára kiemelkedő fontosságú feladat. Mi, a magyarországi őshonos nemzetiségek a jövőben is minden tőlünk telhetőt meg fogunk tenni a nemzetiségiösztöndíj-program sikeréért, melyhez kérjük a továbbiakban is az önök segítségét. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok, valamint szórványos taps a függetlenek padsoraiból.]]
Válaszadásra Soltész Miklós államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a nemzetiségek megbecsülése a közös munka eredményeképpen 2010 óta nagymértékben változott, erősödött. Ez megnyilvánul a támogatási rendszer emelkedésében, hiszen most már sokan tudják, hogy 2010 óta hatszorosára növekedett a támogatási rendszer, a parlamenti jelenlétben ön képviselőként, a többiek pedig itt vannak a nemzetiségek részéről szószólóként valódi civil szervezeteket tudunk támogatni, amelyek valódi közösségeket tartanak fönn és valós problémákért küzdenek, leginkább a nemzetiségek ügyében. A köznevelésben való részvétel pedig kiemelkedő változást jelentett az elmúlt évek során, hiszen 2010-ben 12 olyan intézmény volt, amelyet országos vagy helyi nemzetiségi önkormányzatok tartottak fenn, most pedig 100 óvodát, általános iskolát vagy középiskolát tartanak fenn a nemzetiségek. [[14.30]] Éppen ezért feladattal, felelősséggel, de egyben lehetőséggel is jár ez az intézményátvétel. Ha változtatni akartunk, márpedig akartunk, ehhez kellett először is egy felmérés, előkészítés, majd utána a nemzetiségiösztöndíj-program sok területen való kiterjesztése. A felmérésben és az előkészítésben egyértelmű volt, hogy egyrészt pedagógushiány volt, másrészt a felkészültséget is emelni kell, és adott esetben ne hagyják el ezt a területet, főleg Nyugat-Magyarországon azok a kollégák, azok a munkatársak, pedagógusok, akik segítik egyébként a nemzetiségi iskolákat. Ezért hoztuk létre azt a nemzetiségipedagógus-programot, amely három részből áll: áll a nemzetiségipótlék-emelésből, amely most már elérte a 40 százalékos szintet, 4 ezer pedagógus részesül ebben, nagyon fontos; áll persze a nemzetiségióvodapedagógus-képzés mellett az eszközök színvonalának emeléséből, óvodák, iskolák felújításából, bővítéséből és építéséből; harmadik részként áll, amit ön is említett, a pedagógus tanulmányi ösztöndíjból. Így valóban négy év alatt több száz diák részesült ebből, 900 millió forintos támogatással tudtuk mindezt segíteni, de legalább ilyen fontos az, hogy ők maguk meg vállalják, hogy amennyi éven keresztül kapják a támogatást, addig biztosan azon a területen fognak dolgozni. 13 nemzetiségből 7-et érint ez a támogatási rendszer, mindenképp pozitívak az eredmények. Mindenképp fontos és jó irányba mozdult el, fiatalok és diákok is, pedagógusok is érzik a pozitív változást. Ezt szeretném megköszönni egyébként az országos nemzetiségi önkormányzatoknak, azon belül is pedig a pedagógiai és módszertani központoknak, hiszen a diákok ösztöndíjrendszerét ők dolgozták ki, illetve ők keresik meg őket. Persze köszönet jár a sok-sok beruházás, fenntartás érdekében a tevékenységükért a nemzetiségi önkormányzatoknak is, nagyszerű munkát végeztek az elmúlt években. Ehhez kapcsolódik egy olyan gondolat, amit szeretnék megosztani önökkel. Ez pedig nem más, mint hogy a múlt héten az Európa Tanács elnöksége keretében nemzetiségi konferenciát tartottunk. Még a német kormány képviselője is abszolút pozitívan beszélt Magyarország nemzetiségpolitikájáról. A hozzászólások többsége, hozzáteszem, a külföldiek többsége is, egy kivételével, és a magyar hozzászólók többsége is abszolút pozitív változásokat jelzett, mint hogy az elmúlt időszakban pozitív változások indultak el, és a felmérések is ezt támasztották alá, amelyeket a kutatók bemutattak. De megjelent ezen a konferencián egy felelőtlen hang is, megjelent ezen a konferencián egy felkészületlen, csak az íróasztal mögül érkező hozzászólás egy olyan személytől, aki a valóságot nem ismeri. Mondhatnám azt is, hogy ugyanolyan módon tette egy brüsszeli tanácsnok, mint ahogy a brüsszeli bürokraták is csinálják az energiapolitikában, látjuk a következményét. Emberek milliói fogják érezni a saját bőrükön, és már érzik a pénztárcájukon is a rossz döntéseket. Na, egy ilyen javaslattevő jelent meg ezen az Európa tanácsi ülésen, és olyan buta hozzászólást mondott el, ami elfogadhatatlan. Elfogadhatatlan, mert volt, amit már megvalósítottunk; volt, amiben okoskodott, és olyan javaslatot tett, ami teljes mértékben végrehajthatatlan. Mi azt tudjuk ebben az ügyben tenni, hogy járjuk a saját utunkat [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és azt gondolom, a nemzetiségpolitikában is, mint másban is, eddig ez sikerre vezetett. Köszönöm szépen a felvetést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Kálló Gergely, Jobbik; Herczeg Tamás, Fidesz; Tuzson Bence, Fidesz; Bősz Anett, DK; Varju László, DK; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Ander Balázs, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, Párbeszéd; Hohn Krisztina, LMP; Arató Gergely, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Dudás Róbert, Jobbik; Latorcai János, KDNP; Szatmári Kristóf, Fidesz; Rónayné Slaba Ewa Maria lengyel nemzetiségi szószóló. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra, független; Keresztes László Lóránt, LMP; Stummer János, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Aradszki András, KDNP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Tisztelt Ház! Áder János köztársasági elnök úr a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke megbízatásának megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 113. § (1) bekezdés b) pontja alapján megállapítottam, hogy dr. Karas Monika Zsuzsannának, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének e megbízatása lemondására tekintettel 2021. október 31-ei hatállyal megszűnik. Budapest, 2021. október 20. Üdvözlettel: Áder János köztársasági elnök.”
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 37 perckor rátérünk az interpellációk tárgyalására. Egyperces technikai szünetet rendelek el, és kérem képviselőtársaimat, hogy gyorsan és lehetőleg csendben hagyják el az üléstermet, ha máshol van teendőjük. [[Szünet: 14.37-14.39]] (Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és dr. Steinmetz Ádám)
Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a koronavírus-járvány miatti kommunikációs csatazajt kihasználva hozzálátott a kórházak átszervezéséhez. Több osztály átszervezését, kórházi ágyak százas számú teljes felszámolását viszi keresztül a kórházak igazgatására felhatalmazott Országos Kórházi Főigazgatóság, azaz az OKFŐ. Az átszervezés jeleként sorra rakják át a szülészeti, illetve gyermekgyógyászati ágyakat, ellátási helyeket a kisebb kórházakból a nagyobb megyei kórházakba, sőt legkésőbb januárra új működési és szervezeti szabályzatuk lehet a kórházaknak, amelyek azt is tartalmazzák, hogy a gazdasági irányítást átveszik a megyei intézmények. Ez a helyi kórházak gazdasági önállóságának teljes megszüntetése. Ennek a jele az, amit az országos kórházi főigazgató írt levelében a kórházaknak, miszerint a jövőben a városi intézmények gazdasági szervezetei által ellátott feladatokat vagy ezek egy részét a megyei intézményekbe koncentrálják. A tervezett reformok értelemszerűen fokozatosan kiürítik a korábban a helyi emberek által felépített, majd az önkormányzatok által felújított, fenntartott városi, kisvárosi kórházakat. Ezért a feladatért nemcsak Orbán Viktor kormánya, hanem Jenei Zoltán, az őáltala vezetett OKFŐ a felelős. Érdemes megnézni, valójában ki is ez a Jenei Zoltán, aki mindezt vezeti Orbán Viktor megbízásából. Nem nehéz a szakmai múltjára akadni a vezetőnek: Jenei tapasztalatát nem az egészségügyben, hanem a rendvédelemben szerezte, többek között 2006 környékén. Jenei Zoltán 2006-ban és 2007-ben pontosan azok elé állított kordont, akik most foglalkoztatják őt. [[14.40]] Jenei 2006-ban rendőri felsővezető volt, amikor a mostani kormánypártok szerint a gátlástalanság és az erőszak tombolt. Pont azokra vezényelhetett rendőri attakot Jenei, akik a kormány retorikája szerint szemkilövetések áldozatai. Korábban még az ellenzéki elfogultsággal nem vádolható Pesti Srácok is azt írta Jenei Zoltánról a korábban szintén Orbán Viktortól származó megbízására reagálva, hogy Gyurcsányék bukott kordonállító szakállamtitkárát ültették a Pécsi Tudományegyetem kancellári székébe. Felmerül tehát a kérdés: miért egy olyan személyre bízzák a kórházak bezárását, a kisvárosi kórházak tönkretételét, aki Gergényi Péter megbízható embere volt? Nem álle szöges ellentétben Orbán Viktor 2006-os emlékeivel ez? Hány szemkilövetőt rehabilitál az Orbán-kormány és milyen fontos pozíciókat bíz rájuk? És a végén: egyáltalán miért akarja a kormány ellehetetleníteni a vidéki betegek életét? Várom a megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalon.]]
Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az egészségügyben a leépítés mindig a baloldal politikája, tisztelt képviselő úr. Bár ön nem támogatta itt, az Országgyűlésben a jövő évi költségvetést, de az 770 milliárd forinttal többet fog egészségügyre fordítani jövőre, mint idén, összességében pedig két és félszeresére emeljük az egészségügyi forrásokat. A jövő év elején fogjuk emelni az ápolók és orvosok bérét is, az ápolók bérét az idei bérhez képest 21 százalékkal, a 2018-as bérhez képest 30 százalékkal, az orvosoknak pedig egy többéves béremelési programban két-két és félszeresére emeljük a bérét. Tehát mind a működésre, mind pedig a bérekre több van az egészségügyben, szemben azzal, amit a baloldal tett. Ami pedig a 2006-hoz való viszonyukat és hogy úgy mondjam a szöges ellentéteket illeti, tisztelt képviselő úr, Gyurcsány Ferenc az ön párttársának, egykori képviselőtársának, Gyöngyösi Mártonnak azt mondta: „Újnáci fiúcska, az emberből állativá lett mocsok képviselője a pártjával együtt.” És önök ennek a Gyurcsány Ferencnek most felkéredzkedtek a listájára, és könyörögnek egy-egy leeső helyért, hogy azon kerülhessenek be a következő parlamentbe. Az ön párttársa, Pál Gábor képviselőtársa azt mondta: „Ha netalán a Jobbik összeállna a DK-val, ami soha nem fordulhat elő, én sem tudnék tükörbe nézni.” Ezek szerint a pártszékházban és a pártirodában is az összes tükröt leszerelték, tisztelt képviselő úr. Aztán Jakab Pétertől ismételten egy idézet: „A demokrácia megcsúfolása, hogy a 2006-os események után nem az a bűnös, aki péppé veri az embereket, nem az a bűnös, aki erre utasítást ad, nem az a bűnös, aki lehazudja miniszterelnökként a csillagot az égről, hanem az a bűnös, aki ezt szóvá teszi.” Majd utána önök szépen összeálltak Gyurcsány Ferenccel, felkéredzkedtek az ő listájára. Önök azt mondták még nemrég, hogy a Fidesz szégyene, hogy Gyurcsány Ferenc a képünkbe vigyoroghat [[Z. Kárpát Dániel: Próbálj meg válaszolni!]] most pedig egy plakáton vigyorognak önök Gyurcsány Ferenccel, tisztelt képviselő úr. [[Balczó Zoltán: Térjél a tárgyra!]] Nem tudom, hogy a pártszékház kulcsát átadtáke már Gyurcsány Ferencnek, hogy ő döntsön, hogy ki mehet be és ki nem. Mit mondott Szilágyi György, az önök képviselőtársa aki most nincs itt itt a parlamentben Gyurcsány Ferencről, Dobrev Kláráról és Apró Antalról? „A Jobbiknak nem elég a bűnösök börtönbe zárása, mi teljes elszámoltatást akarunk. Majd ha Gyurcsány Ferencet kiteszik a szemlőhegyi villából, akkor mondhatjuk, hogy megkezdődött az elszámoltatás. Apró Antal lövetett itt, a Kossuth téren, ő adta ki a tűzparancsot, több száz ember haláláért felelős. De mi történt ötven év múlva? Ötven évvel később az első embert, aki belelövetett a tömegbe ’56 óta, azt úgy hívják, hogy Gyurcsány Ferenc, és itt ül mellettünk még mindig ebben a parlamentben. Mi azt akarjuk, hogy a volt kommunista vezetők [[Z. Kárpát Dániel: Páncélautó!]] tűnjenek el a közéletből.” És mi történt minderre 15 évvel, tisztelt képviselő úr? Önök Apró Antal unokájával, Dobrev Klárával közösen emlékeztek meg 1956-ról [[Balczó Zoltán: A kórházakról beszélj!]] [[Z. Kárpát Dániel: Páncélautó!]] tűnjenek el a közéletből.” És mi történt minderre 15 évvel, tisztelt képviselő úr? Önök Apró Antal unokájával, Dobrev Klárával közösen emlékeztek meg 1956-ról (Balczó Zoltán: A kórházakról beszélj!), október 23-áról. Gondolta volna ifjú jobbikosként, hogy egy napon az ön képviselői bemutatkozása a Magyar Szocialista Párt honlapján lesz olvasható? Gondolta ön ifjú jobbikosként (Z. Kárpát Dániel: Páncélautó!), hogy egyszer majd október 23-ára Dobrev Klárával, Apró Antal unokájával együtt fog emlékezni? Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Z. Kárpát Dániel: Juj, de ciki!]]
Viszonválaszra visszaadom a képviselő úrnak a szót.
Köszönöm szépen. Pont ezt a képmutató választ vártam államtitkár úrtól. Önöknek ebben áll az egész politikája, hogy mondanak valamit, és a képmutatás magasiskoláját végzik el. Önök ugyanis azok, akik a magánegészségügyet építik a múlt embereivel, például Kóka Jánossal, méghozzá úgy, hogy a szerencsétlen embereknek, akik nem tudnak bejutni a kórházi ellátásba, mert PCR-teszttel kellene 19 500 forintért igazolniuk, hogy nem fertőzöttek, csak annyi választási lehetőségük lesz, hogy az elmaradott műtéteiket majd ilyen helyen csinálják, ha egyáltalán lesz rá pénzük. Önök építik a múlt embereivel a magánegészségügyet. A másik, ami ezzel éles kontrasztban áll: önök rombolják a múlt embereivel az állami egészségügyet, mert önök adták oda annak a szemkilövető parancsnoknak a kórházak szétverésének feladatát, akinek nem lenne helye a közéletben, és az önök főnöke az, aki odaülteti, aki közpénzből fizetve van azért, hogy a kisvárosi kórházak, olyanok, mint a karcagi kórház, a nagyatádi, a szigetvári vagy a többi kórház, szét legyenek verve csak azért, mert önöknek tisztességesen meg kell rajta gazdagodniuk. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Teljesen gátlástalan és képmutató, amit csinálnak, tisztelt… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]]
Lejárt az ideje, képviselő úr! [[Dr. Lukács László György: Ez ócska képmutatás és szemfényvesztés! Taps a Jobbik padsoraiból.]] Akkor is lejárt az ideje, foglaljon helyet! [[Dr. Steinmetz Ádám dr. Lukács László Györgynek: Elfogadod a választ?]] Kispekuláltam, hogy a képviselő úr nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor, mint minden más esetben is. Most Molnár Zsolt, az MSZP képviselője következik az interpellációjával. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt miniszter úr, illetve vélelmezhetően a nevében eljáró államtitkár úr, azzal kezdeném, hogy Áder János a glasgow-i klímacsúcson nagyon helyes és figyelemre méltó bejelentést tett, miszerint Magyarországon 2030-tól csak elektromos buszok lesznek a közösségi közlekedésben. Bízom benne, hogy ez a kormány tudtával és beleegyezésével történt, hiszen ez radikális fordulatot jelent a magyar kormány, a főváros és az önkormányzatok kapcsolatrendszerében, hiszen eddig akadályozták azt, hogy az önkormányzatok önállóan döntést hozzanak. Budapest esetében ez odáig fajult, hogy még a hitelfelvételt is megakadályozták, amivel modernebb, közösségbarátibb, sokkal zöldebb, átláthatóbb és transzparensebb közlekedés lenne Budapesten, hiszen, tegyük hozzá, a zöldbuszok, az elektromos buszok nemcsak a károsanyag-kibocsátás területén jelentenek óriási előrelépést, hanem a fenntartási költségekkel kapcsolatban is hatalmas előrelépést jelentene, ha ez megtörténne. Ezért kérem tisztelt miniszter urat, államtitkár urat, hogy válaszoljon arra az egyszerű kérdésre, hogy Áder János az önök beleegyezésével tettee ezt a nyilatkozatot, támogatjáke, hogy a közösségi közlekedésben 2030-tól valóban csak elektromos buszok legyenek, mit jelent ez Budapest esetében, milyen programot indítanak, amely segíti azt, hogy Budapesten valóban ilyen korszerű zöldbuszok közlekedhessenek, ami a környezetvédelem szempontjából és költségvetési szempontból is óriási előrelépést jelentene. Eddig ugyanis azt tapasztaltuk, hogy önök rátörnek az önkormányzatokra, elvonják a forrásaikat, különösen az ellenzéki vezetésűek esetében igaz ez, leginkább Budapest esetében, hiszen jól láthattuk, hogy mit műveltek Karácsony Gergellyel és a Fővárosi Önkormányzattal. Ezért világos választ várok arra, hogy támogatjáke, mikor és milyen programot indítanak ezzel kapcsolatban. Kérem államtitkár urat, hogy egyértelmű választ adjon erre, ne mellébeszéljenek, hanem lássuk, hogy milyen program indul, mikor indul el ez az eljárás, mikor segítenek a főváros hitelfelvételében, és egyáltalán, hogyan állnak ehhez a kérdéshez, vagy pedig egyedül a glasgow-i klímacsúcson a nemzetközi közvélemény megnyugtatására szolgált ez a bejelentés. Köszönöm szépen.
Az interpellált innovációért és technológiáért felelős minisztérium államtitkárának, Schanda Tamás Jánosnak adom meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha már az önkormányzatokat és az önkormányzati forrásokat hozta szóba, engedje meg, hogy emlékeztessem önt arra, hogy az önök kormányzása, a baloldali kormányzás volt az, amely eladósította az önkormányzatokat, 1400 milliárd forintnyi adósságba kergette az önkormányzatokat, tisztelt képviselő úr. Ön önkormányzati ember is volt korábban, így pontosan tudja, hogy ez mit jelentett a településeknek. Egészen felháborító, hogy utána ezt a forrást a nemzeti polgári kormánynak kellett odaadnia az önkormányzatoknak, hogy ne menjenek csődbe szerte az országban. Tehát több visszafogottságot kérek öntől, tisztelt képviselő úr, amikor az önkormányzati pénzügyek kapcsán bíráló kijelentéseket tesz. Akkor viszont egyetértek önnel, amikor ön azt mondja, állítja, hogy Budapest képtelen lecserélni a buszparkját. Az a helyzet, hogy egészen pontosan Budapest vezetése, Karácsony Gergely nemcsak erre képtelen, hanem sok minden másra is. Képtelen kezelni a budapesti dugókat, képtelen rendet és tisztaságot tartani az ország fővárosában, képtelen a Facebook-posztokon és klímakörökön túl bármit is tenni a környezeti örökségünkért, sőt valójában ennél is rosszabb a helyzet, tisztelt képviselő úr, ugyanis dilettantizmusból vagy szándékosan az eddigi eredményeket is lebontja. [[14.50]] Leszereli a köztéri kukák 25 százalékát, legyen csak szemetesebb Budapest; egészen furcsa magatartás. De képtelen jól kezelni a közpénzt az önök főpolgármestere. Csak a Lánchíd felújítása 6 milliárd forinttal kerül többe, ez legalább 36 elektromos busznak az ára. És képtelen a város vezetésére koncentrálni, vagy legalábbis unja a város vezetésére való koncentrálást. Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel szemben a nemzeti polgári kormány több mint 38 milliárd forintot biztosít a „Zöld busz” programra és elektromos taxik vásárlására, és természetesen van még hátra feladat, de ahogy ön is mondta, úgy látszódik, hogy ezt Karácsony Gergely képtelen megoldani. A kormány már most is támogatja egyébként, képviselő úr, az ön állításával szemben elektromos buszok megjelenését Budapesten is, éppen ezért érkezik 40 darab világszínvonalú, vadonatúj elektromos busz a Széll Kálmán térről és a körtérről induló kék Volán-buszok vonalára. A kormánynak kiemelt prioritása az is, hogy Magyarország 2050-re klímasemleges országgá váljon, ezért támogatja a közlekedés zöldítését, így az autóbuszflották korszerűsítését is. A „Zöld busz” program egy olyan program, amelyről másfél évvel ezelőtt döntött a magyar kormány, része a klíma- és természetvédelmi akciótervnek, hiszen jól tudjuk mindannyian, hogy a közlekedési szektor felel a magyarországi szén-dioxid-kibocsátás közel egyötödéért, így a „Zöld busz” program sokat tesz a környezet megóvása érdekében. A már említett és rendelkezésre bocsátott forrásokon túlmenően pedig a következő években újabb és újabb pályázati felhívások is várhatóak, amelynek keretében még több városban újulhatnak meg és korszerűsödhetnek az autóbuszflották, több száz, több ezer elektromos busz forgalomba állítását tervezzük. Köszönöm megtisztelő figyelmét.
Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnos, a papírforma jött be, pedig önnek drukkoltam, államtitkár úr, hogy elfogadhassam a választ, hiszen ez azt jelentette volna, hogy valóban elindul ez az elektromosbusz-program, és Budapesten jobb minőségű buszok tudnak járni. Azonban a felelősség önöket terheli, hogy ez nem történhet meg. Úgy látom, hogy Márki-Zay Péter kormánya fogja majd megtenni ezt, amit önöktől vártunk volna. Azt meg csak megjegyzem, államtitkár úr, hogy a legnagyobb adósok közt egyébként Hódmezővásárhely, Debrecen és Kaposvár volt az önkormányzatokat illetően. Tehát amikor arról beszélünk, hogy az önök által polgárinak nevezett kormány mit konszolidált, és az önkormányzatok helyzetét hogy tette jobbá, az az önök képviselőinek meg pártvezetőinek segített elsősorban. Válaszát nem tudom ezért elfogadni, de csalódott vagyok, hiszen ez egy olyan közös ügy lenne, az elektromos buszok kérdése, amely átívelne ideológiákon, azonban ehhez sem járulnak sajnos hozzá. Köszönöm. Nem fogadom el a választ, és abban bízom, hogy azért ennek ellenére meg fog oldódni ez a helyzet.
Varga Zoltán, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pénzügyminisztérium államtitkára válaszol. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, hogy kerülhette el az önök figyelmét az, hogy a benzinkút előtt dühöngő autósok, olyan szállítók és mindenki más áll, aki repülősóért könyörög ájulás előtt. Meglehet, mindez azért történt, mert önöknek elkerülhette a figyelmét, hogy mennyibe is kerül az üzemanyag, hiszen van olyan kormánytag, aki most már rendszeresen egyszerre két repülőgéppel repül, vannak olyanok, akik helikopterrel járnak, és látjuk azt is, hogy focipálya méretű luxusjachtokkal csapatnak szintén fideszes politikusok. Viszont a magyarok többsége számára ma már nem kérdés az, hogy eszik vagy vezet, mert vagy az egyik, vagy a másik. Mindezt az Orbán-kormány folyamatos hazudozással még tetézi is. A rekordmagas üzemanyagár kapcsán a kormányinfón az hangzott el, hogy az Orbán-kormány az elmúlt tíz évben nem emelte a jövedéki adó mértékét. Azóta tudjuk, hogy ez tényszerűen nincsen így, de hogy önök is megértsék, hogy miről is beszélek, önök hazudnak. Mind a dízel, mind a benzin esetében többször is történt ugyanis adóemelés, még ha erről szeretnének is önök megfeledkezni. A rekordgyenge forint, az Európa-rekorder infláció, a csődöt mondó árfolyampolitika, a hatalmas költségvetési hiány és a brutális államadósság vezetett oda, hogy a 95-ös benzin már 506 forint, a gázolaj pedig 517 forintba kerül literenként, az autópályán pedig éppen most jöttem, és figyeltem van olyan kút, ahol az üzemanyagok ára bőven meghaladja a literenkénti 600 forintot is. Mint tudjuk, az üzemanyag ára a szállításon keresztül előbb-utóbb viszont megjelenik az élelmiszerek árában is. Ez mivel jár? Még drágább lesz a kenyér, még drágább lesz a tejtermék, a hús, a gyümölcs és a zöldség. Elég csak a piacra elmenni, és meg kell nézni azokat a kétségbeesett nyugdíjasokat, hogy mi mindent tudnak most megvásárolni a nyugdíjukból. Tisztelt Államtitkár Úr! A totális érzéketlenség és a rablás mellett, tudjuk nagyon jól, hogy másik szokása az Orbán-kormánynak a gyurcsányozás. Hát, akkor tegyük ezt meg! Ezért azt javasoljuk, hogy tartsanak Gyurcsány-napokat a benzinkutaknál, amikor is a 2009-es árakon egy liter benzinért 257 forintot, egy liter gázolajért pedig csak 252 forintot kell majd fizetni. Meggyőződésünk, hogy a tisztességes magyar emberek most már visszasírják a Gyurcsány-kormány alatti üzemanyagárakat, a mai ár közel feléért lehetett ugyanis akkor egy liter benzinhez és gázolajhoz jutni. Államtitkár úr, a kérdés egyszerű, egyszerű, mint a faék: meddig rabolják még ki a magyarokat a brutális benzinárral? Mikor csökkentik végre az üzemanyag árát terhelő adókat? Köszönöm szépen. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az való igaz, hogy az üzemanyag ára növekszik, az infláció magasabb, más termékek ára is Magyarországon, de ez igaz más országokra is. Ez nem egy magyar specialitás, ez a válság utáni nemzetközi gazdasági folyamat következménye. Én ezt tudom persze, hogy önnek vagy önöknek ezt nem kell tudomásul venni, mert ellenzékben semmit nem kell tudomásul venni, ami felelős dolog az ország iránt, csak szajkózni azt, amit eltervezett. Azért azt mondani, hogy visszasírják az emberek a Gyurcsány-időszakot, úgy gondolom, hogy ez bátor kijelentés. Bátor kijelentés, hiszen akkor szintén válság volt, az embereknek csökkent a jövedelme. Csökkent a jövedelme: elvonták a 13. havi fizetést, a nyugdíjasoknak csökkent a nyugdíja, kevesebbet tudtak vásárolni mindenből, így üzemanyagot is kevesebbet tudtak vásárolni. Más most a helyzet. Most az a helyzet, hogy a jövedelmek 2013 óta tartó növekedésével együtt nyilván nő annak reálértéke, nő a fizetések és nő a nyugdíjak reálértéke is. Igaz, hogy most drágább a benzin, mégis a 2004-eshez viszonyítottan majdnem dupla annyi üzemanyagot lehet vásárolni egy átlagjövedelemből vagy éppen nyugdíjból. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány vizsgálja az üzemanyagárak magas volta miatt, hogy mit lehet tenni. Megvizsgálja a nemzetközi példákat, így a román, horvát példát, ahol a befagyasztást választották. Itt azonban, az üzemanyagárak befagyasztásánál tudni kell, hogy ez egy ideiglenes időszakra vonatkozik, és utána el kell engedni, és újra visszaállnak a piaci árak. Mit sem ér a befagyasztás akkor, ha jóval magasabb lesz utána, a befagyasztás után az üzemanyagár. A kormány vizsgálja az áfacsökkentés lehetőségét, azonban itt is elég komoly európai uniós szabályok és korlátok vannak, hiszen az áfarendszert maga az Európai Unió mondja ki, hogy hogyan és miként lehetséges. Vizsgálja a kormány a jövedékiadó-csökkentést is. [[Dr. Lukács László György: Nem vizsgálni kell, hanem csökkenteni!]] Itt is az Európai Uniótól kell engedélyt kérni arra, hogy a jövedéki adó mértéke tovább csökkenhet-e. Egyébként a jövedéki adó mértéke az európai uniós országokat tekintve Magyarországon a legalacsonyabb. Magyarország az egyetlen ország, ahol bizonyos feltételek fennállása esetén a jövedéki adó mértéke csökken. Ezt más ország nem tette meg. [[15.00]] Tisztelt Képviselő Úr! Vizsgálja továbbá a kereskedelmi árrés csökkentésének a lehetőségét is a kormány. E négy lehetőség közül a közeljövőben alapos tanulmányozás és érvek, ellenérvek, az ország érdeke, a gazdaság érdeke és az emberek érdekének összevetése alapján fogja a kormány meghozni a döntést. Egy biztos, hogy az alapján, amit Márki-Zay Péter, az örök miniszterelnök-jelöltje mondott aki azt mondta, hogy az árak szabályozása kommunista ötlet , nem fog a kormány dönteni, hanem a saját érvei és azok tapasztalatai alapján fog dönteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Visszaadom a szót a képviselő úrnak viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Én megpróbáltam dekódolni az ön négy percben adott válaszát, de be kell hogy valljam, nem sikerült. Valószínűleg olyan nyelven mondta, ami csak a kormánytagok számára érthető, de a tisztességes magyar emberek számára nem. Én nem tudom, ön mikor járt legutóbb benzinkútnál, de érdemes elmenni és ott megkérdezni az embereket, hogy hogyan gondolják a Fidesz-kormány és a benzin árának a viszonyát. Egészen katasztrofális véleményeket lehet ott hallani, s hozzá kell tegyem, hogy ott nemcsak ellenzékiek tankolnak, hanem kormánypárti választók is. Államtitkár úr, miről beszél ön? Mit vizsgálnak önök? Árulja már el! Államtitkár úr, az ön fejét megsütötte a nap. Nem tudjuk, hogy mikor, lehet, hogy ez még a nyárról maradt ide. Mit kell vizsgálni ezen? Egyszerűen csökkenteni kell az adókat. Ön most nem gyurcsányozik, hanem a változatosság kedvéért az EU-ra próbál rákenni mindent. Önök a felelősei ennek a helyzetnek, önök lopják el az emberek zsebéből a pénzt, önök nem csökkentik az üzemanyagok adóját, és önök miatt ilyen… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] borzasztóan magas az infláció. Nem fogadom el a választ.
Köszönjük, képviselő úr. Képviselő úr nem fogadta el a választ. Demeter Márta, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A tavalyi adatok szerint összesen több mint 38 ezer lakás van jelenleg önkormányzati tulajdonban Budapesten, ezek közül a legtöbb a III., a VIII. és a IX. kerületben található. Ezek legnagyobb része jellemzően egy-két szobás, és az átlagos alapterületük 49,3 négyzetméter. Ezeknek a legnagyobb része összkomfortos vagy komfortos, azonban még mindig több mint 20 százalékuk alacsony komfortfokozatú kategóriába tartozik. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A 38 ezer ingatlanból alapvetően azoknak a rendkívül rossz fizikai állapota miatt jelenleg 3700 lakás üresen áll. Ez azt jelenti, hogy az összes önkormányzati tulajdonú lakások közel 10 százaléka jelen pillanatban nincs használatban. A legtöbb üres lakás a VIII. kerületben van, ahol az összes lakás 20 százalékát teszi ki, a IX. kerületben pedig ez 17 százalék. Nagyon sok család, így számos gyermek lakik tehát penészes, vizes falú vagy pedig omladozó vakolatú lakásban, és több helyen a mosdó is a gangon található, ami közös használatban van. Azt gondolom, s remélem, hogy nincs közöttünk ebben vita, hogy Magyarországon a XXI. században családok nem élhetnek ilyen körülmények között. Azonnali cselekvésre van szükség, mert nagyon sok esetben ezeknek a családoknak a gyermekei egészségügyi kockázatnak vannak kitéve a körülmények miatt. Ez a probléma nem korlátozódik Budapest egy-egy kerületére vagy csak magára a fővárosra, hanem természetesen országos problémáról beszélünk, amire országos megoldás is kell. A közös ellenzéki program egyértelműen elkötelezi magát a bérlakások építésének a szükségessége mellett, illetve a meglévő önkormányzati lakások érdemi, jó minőségű felújítása mellett. Erre természetesen központi költségvetési forrásokat kell biztosítani. Budapest két említett kerületében pedig mindössze másfél milliárd forintos állami támogatási keret biztosításával már 2022-től elérhető lenne ez a cél, ugyanis a szerint a törvényjavaslat szerint, amit benyújtok, a jövő évi költségvetésből a másfél milliárdos támogatással önkormányzati bérlakásokat érdemben lehet úgy felújítani, hogy a támogatást pályázat révén az önkormányzat osztaná szét a lakosok között, akik vállalják ezeknek a lakásoknak a felújítását. Ez a támogatás 3 millió forint összegű lenne családonként, a részletszabályokat pedig az önkormányzat képviselő-testülete állapítaná meg. Ezzel egyébként ösztönözni lehetne azt, hogy az emberek mind a személyes anyagi eszközeiket, mind a saját munkájukat tegyék bele ezeknek a lakásoknak a felújításába. Így nagyon-nagyon rövid idő alatt érdemben lehet ezeknek a lakásoknak a színvonalát, komfortfokozatát javítani. Előzetes számítások alapján pedig négy év alatt lényegében a teljes budapesti bérlakásállomány megújítható lenne. Tehát égető a probléma, cselekedni kell addig is, amíg bármilyen más program beindul. Az a kérdésem, hogy azt a törvényjavaslatot, amit benyújtok ezzel kapcsolatban, fogjae a kormány támogatni, fogjáke a képviselők támogatni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Miniszterhelyettes úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha megengedi, egy rövid visszatekintéssel kezdeném, hogy az önök szövetségese, a szocialista kormány idején mi is történt családtámogatási, otthonteremtési ügyben. Először is annak idején a szocialista kormányok 2003-tól a lakástámogatás feltételeit szigorították, korlátozták a lakáshitelek után járó adókedvezményt, sőt megvonták a kedvezményes lakáshitel-kamatozást is, 2007-ben pedig teljes egészében megszüntették. 2009-ben a szocpolt és a kamattámogatást teljes egészében eltörölték, lényegében kivéreztették az akkori lakástámogatási rendszert. Tudja, mit csináltak helyette? Hát, tudja ön: az embereket rávezették a devizahitelre, mert a Gyurcsány-kormánynak akkor az volt az érdeke. 2 millió embert vettek rá, hogy vegyen föl devizahitelt, s ezzel egy súlyos társadalmi és gazdasági válságba sodorták az országot. Tisztelt Képviselő Asszony! Mivel kezdte a Fidesz-kormány? Azzal kezdte, hogy megszüntette az önök által bevezetett devizahitel-rendszert. Amíg a devizahitel-rendszerben van az ország, a családok jelentős része, addig nem tud előretekinteni, hiszen az árfolyam jelentős emelkedésével olyan helyzetbe kerültek a családok, ami nemhogy a tervezést nem tette lehetővé, hanem a napi megélhetésüket is veszélyeztette. Amikor ez megtörtént, s több éven keresztül megszüntettük a devizahitelezést és azt kivezettük, utána kezdhettük el tervezni, hogy hogyan segítünk a családokon. Az első ilyen volt 2015. július 1-jén a családi otthonteremtési kedvezmény bevezetése. Már 195 ezer család vette ezt igénybe mintegy 621 milliárd forint összegben. A családtámogatási rendszer ezt követően évről évre fejlődött, mindig kiegészült valamivel. Például a kistelepüléseken élők falusi kedvezményével, amit 2021. szeptember végéig már 110 milliárd forint összegben vettek igénybe. De ilyen az adó-visszatérítési támogatás, amit 15 milliárd forint összegben vettek igénybe. S ilyen a törlesztési kedvezmény és támogatás is, amit szintén több milliárd forint összegben vettek igénybe. A kormány az otthonteremtési támogatását 2021. január 1-jén bővítette a kedvezményes lakásáfakulccsal, vagy azzal, hogy a gyermekes családok áfamentesen vásárolhatnak új lakást. Meg azzal, hogy illetékmentességet biztosított a CSOK-ot igénylő családok számára. Hosszan lehetne még sorolni, hogy milyen támogatási bővítés indult még el, például 2021. január 1-jén az otthonfelújítási program, amit már 105 milliárd forint értékben igényeltek. Ezek után azt mondani, hogy akár Budapesten, akár vidéken a kormány nem tett meg mindent annak érdekében, hogy a családok saját otthonukban éljenek, hogy családi otthont tudjanak építeni, vásárolni vagy a meglévőt felújítani, úgy gondolom, nem igaz. Azt javaslom, hogy ön is figyelje a kormány otthonteremtési támogatási programját, és támogassa azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát, mert nem válaszolt a konkrét kérdésemre. Ugyanis amiket elmondott, azok közül a pontatlanságtól a hazugságig terjedő skálán nagyon sok minden volt, kezdve onnan, hogy pont az Orbán-kormány volt az, amelyik bevezette a devizahiteleket, nyilván ön is emlékszik erre. Ön arról beszélt, hogy mi történt, én pedig arról szeretnék beszélni, hogy mi fog történni. Nagyon sajnálom, hogy ön most nem adott választ azoknak a családoknak, akik olyan körülmények között élnek, amit említettem a felszólalásomban. [[15.10]] Mit fogunk csinálni mi 2022-től? A meglévő jó családi támogatásokat, lakhatási támogatásokat meg fogjuk tartani, ki fogjuk bővíteni, emellett csökkenteni fogjuk az albérletárakat, érdemi bérlakás-felújítási és -építési programot fogunk indítani, az önkormányzatok az ezzel kapcsolatos elvett pénzeket is vissza fogják kapni, és igen, bár az én törvényjavaslatomnak a sorsa, azt gondolom, látszik az ön [[Az elnök csenget.]] nem válaszából, de el fogjuk indítani azt a programot…
Képviselő asszony…
…amellyel a családok azonnal fel tudják újítani a lakásaikat.
…a válaszát kérném szépen.
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Politikai nyomásgyakorlás a bankszektorra?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon úgy tűnik, hogy a Pénzügyminisztérium úgy működik, úgy viselkedik, mint egy maffia: zsarolgat és fenyegetőzik. Király Júlia, a Nemzeti Bank volt alelnöke, a Fidesz volt gazdaságpolitikai szakértője, egy magyarországi bankcsoport igazgatósági tagja azt állítja, hogy fenyegető üzenetet kapott a kormánytól az a bankcsoport, ahol dolgozik, méghozzá a minisztérium egyik vezetője fenyegette meg a bankcsoportot csak azért, mert Király Júlia felszólalt egy ellenzéki rendezvényen. A kormány részéről nem cáfolták ezt az információt, tehát ez azt jelenti, hogy a fenyegetés, a zsarolás, az valós; vagy, hogy jogi nyelven fogalmazzak: hivatali visszaélés, befolyással való üzérkedés, kényszerítés bűntett gyanúja, az mind felmerülhet itt, ebben az esetben. Úgy tűnik, hogy önök szerint most már nemcsak a lehallgatás, a megfigyelés, hanem a zsarolás és a fenyegetés is belefér akkor, hogyha egy ellenzéki szereplőről van szó, olyanról van szó, aki nem ért egyet a kormány politikájával. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy mi lesz a következő, tehát ezek után volt már megfigyelés, fenyegetés, hazugságok terjesztése a különböző közszereplőkről, ellenzéki közszereplőkről mi lesz majd a következő retorzió, ami éri azokat, akik nem értenek egyet a kormánynak a politikájával. Persze, nem csak az üzleti szférában csinálják ezt és a közszereplőkkel csinálják ezt, hiszen számos embert ellehetetlenítenek, rendezőket, színészeket vagy akár sikeres vállalkozókat is. Ezek alapján, tisztelt államtitkár úr, kérem, árulja el, hogy a Pénzügyminisztérium részéről ki áll az imént részletezett nyomásgyakorlás mögött, ki adott erre utasítást, mennyire bevett gyakorlat a Pénzügyminisztériumnál, hogy magyarországi gazdasági társaságok ellen politikai érdekből fellépnek, zsarolják, fenyegetik őket, és az utóbbi hónapokban beszéljünk, mondjuk, 2021-ről, ezek aktuálisak, lehet, hogy pont emlékszik rá hány ilyen ajánlást tettek. Tehát amikor az önök számára nem volt szimpatikus egy személy egy gazdasági társaságnál, akkor hány ilyen esetben jártak el ilyen ajánlással és fenyegetéssel? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, képviselő úr, ön összevissza beszél, nem is tudja szerintem, hogy mit mond és mi alapján vádol, kit vádol egyszerűen elképesztő. Az is elképesztő egyébként, hogy ön a parlamentet arra használja, hogy egy nem közszereplő sérelmét, munkajogi sérelmét, amit egyébként saját maga döntött el, idehozza, és ezt politikai síkra tereli, és ezt próbálja érvényesíteni. Ugyanis itt van a közlemény: nevezett személy ha megengedi, én nem mondom ki a nevét, mert nem közszereplő, a nevezett személy azt mondja, hogy: …tagja bejelentette, hogy személyes okokból le kíván mondani az igazgató posztjáról. Nem arról van szó, hogy őt valaki eltávolította, kirúgta, a munkáltatója távolította el; ő maga úgy döntött. És hogy miért döntött úgy, azt kérdezze meg tőle! Valószínű, hogy a tettei után elolvasta ennek a banknak az etikai szabályzatát. Az etikai szabályzatban benne van, hogy abban a beosztásban, amelyben ő van, meg másban is, semlegesnek kell lennie, nem szabad lényegében politikai kinyilvánítást tenni. És hogy ő ezt megtette vagy nem tette, azt ön tudja, az alapján döntött ő vagy mások úgy. Semmi köze nincs ennek a személyes munkajogi döntésnek a Pénzügyminisztériumhoz. A Pénzügyminisztérium soha senkit nem zsarol, és egyetlen banktól, jogi személytől nem kér semmilyen ilyen ügyet. Viszont el tudom önnek mondani, hogy másvalaki, akikkel ön szövetségben van, sőt az ön főnöke, vagy nem tudom, most éppen főnökee a Gyurcsány Ferenc, ő már tett ilyet; tett ilyet, hogy nyilvánosság előtt megzsarolt, megbántott, megfenyegetett olyan embereket, akik közszereplést vállaltak, vagy más szövetségestársa is tett már olyat, hogy fenyegetésre volt hajlamos. Az a helyzet, hogy ez nem a kormány stílusa, és különösen nem a Pénzügyminisztériumé. A Pénzügyminisztériumnak az együttműködése a bankokkal, a Bankszövetséggel jónak, kiválónak mondható, az őket érintő döntéseket mindig megtárgyaljuk, és persze vannak érdekellentétek, de csak úgy hozzuk meg, hogy arról az érintett felek tudomást szereznek. A nevezett magyarországi bankkal pedig a Pénzügyminisztérium kapcsolata kimondottan kiválónak mondható, a hétvégén a pénzügyminiszter úr éppen találkozott a bank vezérigazgatójával, és szívélyes tárgyalásokat folytattak. De igaz ez egyébként a többi bankra is. Az a helyzet, hogy nehéz időszakon vagyunk túl, amikor rendkívüli befizetésekkel járult hozzá a bankszektor például az egészségvédelemhez, a járvány elleni védekezéshez, vagy az online pénzátutalások, hiteligénylések, jelzálogrendszer alkalmazása terén is teljesen együttműködő volt, és tárgyalásos alapon lehetett a döntéseket meghozni. És ugyanez igaz a hitelmoratórium bevezetésére is, ahol egyetértett a bank. Tehát nem igaz az, hogy a kormány vagy a Pénzügyminisztérium zsarol vagy követel, vagy számonkér, nem; együttműködik a bankszektorral [[Dr. Szakács László közbeszól.]] és a gazdaságot érintő döntések közösen születnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Hát, államtitkár úr, nem tudom, hol volt az elmúlt napokban. Pont ez a közszereplő, akit elmondtam, elmondta, hogy mi történt itt konkrétan, kerek perec, hogy megfenyegették a bankot, és őneki ezért kellett lemondania, hogy védje a saját bankját. Én örülök, hogyha ön ezt cáfolja. Történt feljelentés az ügyben, akkor reméljük, hogy kiderül ez. Mondjuk, arra kíváncsi lennék, hogy ha valamelyik illető, mondjuk, a békemeneten szólalt volna fel, akkor is hasonlóan járt volna el a Pénzügyminisztérium, de hát ez majd kiderül. Államtitkár úr, nem azok a kemények, akik hatalmon fenyegetőznek, és visszaélnek a hatalommal, és ezt kihasználva próbálják érvényesíteni az érdekeket. Azok a keményebbek, sokkal keményebbek, akik ennek a nyomásnak ellenállnak, és ők sokkal keményebbek, mint maguk. Nem fogadom el a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr tehát nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonyhoz: „Milyen döntésekkel segíti a Kormány a magyar nyugdíjasok megélhetését?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó. [[Szabó Szabolcs közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! 2010-ben a Fidesz és a szövetségese, a KDNP ígéretet tett arra, hogy az Orbán-kormány idején a nyugdíjak vásárlóértéke nem fog csökkenni, sőt azt mondtuk, hogy megőrizzük a vásárlóértékét, és ha tudunk, akkor segítünk nekik. Ezt a vállalásunkat teljesítettük. Azon felül, hogy minden évben kétszer emeltük a nyugdíjakat ez törvénybe van foglalva , ugye, először a várható inflációnak megfelelően, utána második alkalommal egy évben plusz emelünk, hiszen a várható infláció nem esik mindig egybe a tényleges inflációval, tehát hosszú éveken keresztül a nyugdíjak értékállóságát meg tudtuk védeni. [[15.20]] De nemcsak a nyugdíjemelésekkel védjük és vigyázzuk a nyugdíjasokat és a nyugdíjakat, hanem ilyen volt például a rezsicsökkentés is, ami kimondottan hasznos minden családnak, ezen belül természetesen a nyugdíjasoknak is. A rezsicsökkentésre különösen büszkék vagyunk, hiszen 2010 előtt, a Gyurcsány-kormányok idején a gáz árát a háromszorosára, a villanyét pedig a duplájára sikerült emelniük. A családok megerősítése is érinti a nyugdíjasokat, hiszen nemcsak önálló egy személyben gondolkodunk, hanem családpolitikánk van, ezért az adók csökkentése, a CSOK, a 25 év alatti fiatalok szja-mentessége mind-mind azt szolgálja, hogy erősítsük a családokat. Az is érdekes, hogy mindeközben az ellenzék folyamatosan támadja ezeket az intézkedéseket. Kérdezem, tisztelt államtitkár úr, hogy napjainkban, ezekben a hetekben milyen intézkedésekkel járulnak hozzá a nyugdíjasok életszínvonalának javításához. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is köszönöm, hogy ezt a fontos ügyet szóba hozta itt az Országgyűlésben, hiszen mindannyiunknak kötelessége tisztelni és megbecsülni az időseket, megbecsülni azt a munkát, amit az elmúlt évtizedekben hazánk érdekében elvégeztek. Mindannyian emlékszünk, hogy nem volt ez mindig így, hiszen a 2010 előtti években, a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok időszakában nem becsülték meg az idős embereket. Jelentősen csökkentették a nyugdíjuk vásárlóértékét, elvették tőlük a 13. havi nyugdíjukat egyik napról a másikra, és ezzel anyagi bizonytalanságba taszították őket, és, ahogy ön is mondta, az egekbe emelték a rezsiárakat, ezekkel a lépésekkel pedig nehéz helyzetbe hozták és elszegényítették az idős embereket. Mi nem hangzatos ígéreteket fogalmazunk meg, hanem konkrét intézkedésekkel segítjük az idős embereket. Ma egy magyar nyugdíjas nemcsak azért érezheti megbecsültnek magát, mert a kemény munkáséveit követően nem verik át trükkök százaival, hanem azért is, mert valódi megélhetést és megbecsülést kap. Magyarországot közös munkával újraindítottuk az elmúlt hónapokban, a világszerte tapasztalt gazdasági visszaesés Magyarországon kisebb volt és rövidebb ideig tartott, illetve a gazdaságpolitikai intézkedéseknek köszönhetően a GDP is emelkedik, amelynek eredményeként hamarabb visszatérhet a gazdasági élet a normális kerékvágásba, ráadásul Magyarország szeptember elején egyike lett annak a kilenc uniós országnak, ahol a gazdaság teljesítménye meghaladta a koronavírus-válság előtti szintet. Ennek eredményeként most novemberben, ezen a héten minden idős honfitársunk a nyugdíjkorrekción felül 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot is kap majd, valamint azon dolgozunk, hogy már 2022 elején vissza tudjuk adni a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat. Tisztelt Képviselő Asszony! A nyugdíjasokkal, ahogy ön is említette, 2010-ben kötöttünk egy megállapodást, ennek keretében azt ígértük, hogy amíg nemzeti kormánya van Magyarországnak, addig a nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad. Az elmúlt évek bizonyították is, hogy álljuk a szavunkat, a nyugdíjak vásárlóértéke 2010 óta több mint 10 százalékkal nőtt, nominálisan pedig mintegy másfélszeresére emelkedett. A nyugdíjasok az elmúlt négy évben 220 milliárd forint extra kifizetést is kaptak, nyugdíjprémium formájában a nyugdíjasok is részesültek a gazdasági sikerekből 2017-18-ban, illetve ’19-ben. 2016-ban, ’17-ben és ’18-ban Erzsébet-utalványban részesültek az idősek, 2019 szeptemberében pedig minden magyar nyugdíjas kilencezer forint értékű rezsiutalványban részesült. A „Nők 40” program keretében napjainkig már több mint 320 ezer nő mehetett nyugdíjba 40 év jogosultsági idő után, és többszöri rezsicsökkentéssel is érzékelhető mennyiségű pénzt hagytunk az időseknél. A munkát végző nyugdíjasok közterhei minden korábbinál kedvezőbbek. Ha a munkát vállaló saját jogú nyugdíjas személy bármilyen jogviszonyban munkát végez, 2020. július 1-jétől a munkából származó jövedelmét kizárólag 15 százalék személyi jövedelemadó terheli, egyéni járulékot nem kell fizetnie. Emellett pedig szigorúbban büntetjük az idősek sérelmére elkövetett bűncselekményeket. Tisztelt Országgyűlés! Az általam elmondottakból is kitűnik, hogy számunkra fontos az idős emberek megbecsülése és biztonsága, és ahogy mondtam [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] a héten megkezdődik a minden eddiginél nagyobb nyugdíjprémium kifizetése. A nyugdíjasok továbbra is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen a figyelmét és a türelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egyetértünk abban, hogy az időskorúak, szüleink, nagyszüleink megbecsülése rendkívül fontos, ezért is fontos, hogy itt a parlamentben, a plenáris ülésen minél többször beszéljünk róla. Szerencsére és munkánknak megfelelően az államtitkár úr hosszan tudta sorolni azokat az intézkedéseket, amelyek segítenek a nyugdíjasok helyzetén. Ilyen a nyugdíjak értékállóságának megőrzése az éves nyugdíjemelésekkel, ilyen a rezsicsökkentés, ilyen a nyugdíjprémium, amiről az államtitkár úr beszélt, amelyet az Orbán-kormány tud először adni a körülményeknek megfelelően. A körülmények alatt azt értem, hogy amíg a fejlett Nyugat számos országában nagy problémát okozott a koronavírus, Magyarországon ennek ellenére tudjuk támogatni az időseket. A választ elfogadom, köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Hogyan védi meg a magyar kormány a rezsicsökkentés eredményeit?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar kormány reális és hiteles környezetvédelmének konkrét lépései és kézzelfogható eredményei vannak: elsőként iktattuk törvénybe a párizsi klímaegyezményt, elköteleztük magunkat a klímasemlegesség 2050-re történő elérése mellett, továbbá 2030-ig az üvegházhatású gázok kibocsátását legalább 40 százalékkal csökkentjük. Büszkék lehetünk a klíma- és természetvédelmi akciótervre, amely nyolc pontban foglalta össze, milyen lépésekre van szükség többek között ahhoz, hogy 2030-ra a Magyarországon előállított energia 90 százalékban szén-dioxid-mentes legyen. A fenti eredményeket azonban csak úgy érhetjük el, ha ennek költségei nem a magyar családokat, hanem a nagy szennyezőket terhelik, Brüsszel átgondolatlan energia- és klímapolitikája azonban adóemeléshez vezetne. Védjük meg környezetünket és a rezsicsökkentés eddigi eredményeit! Egy hete kezdődött Glasgow-ban az ENSZ COP26 klímakonferenciája, amelyen a világ országainak vezetői tanácskoznak arról, hogyan kellene visszatérni a 2015-ben Párizsban megcélzott keretek közé, és másfél Celsius-fok alatt tartani a globális felmelegedés mértékét. Ahogyan Áder János köztársasági elnök úr kifejtette a konferencia nyitónapján, őszinte számvetésre van szükség az egyes országok eredményeit illetően, és a PR-mutatványok helyett cselekvés kell. Ahogyan hangsúlyozta, Glasgow nemcsak az ambíciónövelésről, de a hitelesség visszaszerzéséről, a cselekvésről és a minél előbb látható eredményekről is szól. A 2050-ig megvalósítani tervezett uniós klímasemlegességi célok mellett a lakosság energiaárainak a mérséklését és az energiabiztonság kérdését is folyamatosan szem előtt kell tartani, amikor egy szuverén ország energiapolitikájának a kialakításáról döntünk. Éppen ezért mi határozottan újra és újra kiállunk amellett, hogy a klímacélok eléréséhez szükséges pénzügyi fedezetet nem a családoknak kell viselniük, hanem a klímarombolókra kell terhelni ezeket a költségeket, hiszen ők azok, akik nyerészkednek ezen a dolgon. Ebben megerősítettek bennünket a magyar emberek is, hiszen nemzeti konzultáció keretében megkérdeztük a véleményüket, és a kitöltők 99 százaléka egyetértett ezzel a kormányzati állásponttal. Brüsszel arra készül, hogy egy bonyolult rendszerrel megadóztassa az embereket, ami a magyar családok rezsikiadásait emelné meg, mi pedig azt szeretnénk, hogy emiatt ne kelljen a magyar családoknak pluszköltséget fizetniük. Éppen ezért Magyarország a visegrádi országokkal együtt nem fogadja el Brüsszel kezdeményezését, hiszen ezek, jól tudjuk, hogy az energiaárak további drágulásához vezetnének. Európa hosszú ideje nem tapasztalt magas energiaárakkal szembesül, Magyarországon kívül minden európai országban emelkedett a rezsi ára. Ezért kérdezem az államtitkár urat, hogyan védi meg a magyar kormány a rezsicsökkentés eredményeit. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.30]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A nemzeti polgári kormány továbbra is kiáll a magyar emberek érdekeinek védelme mellett, így a rezsicsökkentés eredményeinek a megvédése mellett is természetesen. Ez a kormány valójában a rezsicsökkentés kormánya, hiszen ’13-ban és ’14-ben 25 százalékkal csökkentettük a gáz, az áram és a távhő árát. Éppen ezért ma az Európai Unióban mindenütt, az összes fővárost megnézve Budapesten fizetik az emberek a legalacsonyabb gáz- és a legalacsonyabb villanyárat. És mindannyian jól emlékezhetünk, tisztelt képviselő asszony, a baloldal felelőtlen és az országot a csőd szélére sodró politikájára, az ő kormányzásukra. A baloldal ugyanis soha nem törődött a magyar emberek érdekeivel, külföldi kézre játszották a magyar közművállalatokat, és hagyták, hogy ezek a cégek a magyar családokon nyerészkedjenek. A gáz árát a háromszorosára emelték a baloldali politikusok, az áramét pedig a duplájára. Ezt tették, ezt csinálták. A baloldal kormányzása alatt tizenötször volt rezsiemelés, és a magyar emberek nem a legkevesebbet, mint most, hanem a legtöbbet fizették az Európai Unióban a gázért és a villanyért. Ráadásul még azt sem mondhatjuk, hogy megváltoztak volna ezek a baloldali politikusok, hiszen jól látjuk azt, hogy az ő miniszterelnök-jelöltjük, Márki-Zay Péter most is hevesen támadja a rezsicsökkentést. Szerinte idézem a rezsicsökkentés ostobaság volt. Cinikusan olyanokat mond, olyanokat mond ez az ember, hogy az emberek inkább használjanak kevesebb vizet, gázt és áramot. Igazi, virtigli baloldali politika, amit ez a miniszterelnök-jelölt folytat. De támogatja Brüsszel energiaár-emelési terveit, és folyamatosan nem csinál mást, mint piaci árszabályozást követel, ami nem jelentene mást, mint hogy újra az egekbe emelkednének az energiaárak Magyarországon, beleértve természetesen a villanyt és az áramot is. A baloldal miniszterelnök-jelöltje szerint a rezsiárak maximalizálása igazi kommunista ötlet. Ezt mondják a baloldalon! Ezt mondják itt, az Országgyűlésben működő országgyűlési képviselői is a baloldalnak. Ilyen miniszterelnök-jelöltet választottak maguknak, aki világosan bevallja, hogy a rezsicsökkentést meg kell szüntetni, és a magyar embereknek újra drágán kell fizetniük az áramért és a gázért. Éppen ezért van feladatunk és van felelősségünk, hiszen jól látszik, hogy a baloldal továbbra is ugyanazt a gyurcsányista politikát követné, mint amit a 2010 előtti kormányzásuk idején megtettek. Ne legyen kétségünk: eltörölnék a rezsicsökkentés eredményeit. Ezzel szemben a mi álláspontunk világos és egyértelmű: nem akarjuk, hogy a magyar embereknek kelljen megfizetniük a klímarombolók okozta károkat. És jól tudjuk, hogy a baloldal támadásai mellett Brüsszelből is folyamatosan támadják a rezsicsökkentés eredményeit. Brüsszel ugyanis a klímaváltozásra hivatkozva ahogy ön is fogalmazott, képviselő asszony újabb és újabb adókat akar ránk kényszeríteni; azokra a családokra akar újabb adókat tenni, akiknek akár egy lakása vagy egy autója van. Ilyen módon is támadják a rezsicsökkentés eredményeit. Teszik mindezt azért, mert átgondolatlan energiapolitikát folytattak és folytatnak. De mi ezt nem fogjuk hagyni, megvédjük a rezsicsökkentés eredményeit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a baloldaltól is és Brüsszeltől is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Nagyon szépen köszönöm államtitkár úr megtisztelő válaszát. Három feladat áll előttünk. Egyrészt: az energiaszektor karbonsemlegessége atomenergia nélkül nem érhető el, ezért rendkívül fontos dolog a paksi fejlesztések megvédése, másrészt pedig a nukleáris energia elismerése és elismertetése az Európai Unióval. Ebben a V4-országok is szövetségeseink. És valóban: a rezsicsökkentés vívmányának a megvédése, hiszen a rezsiárak és az energiaellátás stabilitása a magyar lakosság számára a biztonságot jelenti. Nagyon szépen köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony elfogadta a miniszterhelyettesi választ. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Lemondtak a hazai állattartásról?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Hát, önök mindent megtesznek, hogy a szántóföldi növénytermesztés sikereiről beszámoljanak. Legyen szó miniszter úr éves meghallgatásáról a bizottsági ülés előtt, vagy az itt elhangzott parlamenti válaszokra ha gondolunk, akkor is ugyanez a tapasztalatunk. Lássuk be, itt valóban vannak pozitív számok, melyekről be lehet számolni, bár azért a jó világnak lassan vége van, ugye, államtitkár úr is pontosan tudja, hogy a tavalyi inputanyagárakon tudtak még termelni idén a szántóföldi növénytermesztők, és már gyakorlatilag a megemelkedett árat kapták aztán a terményeikért. Gondoljunk csak bele, hogy a műtrágya a három-négyszeresére emelkedett, a gázolaj áráról nem is beszélünk, hiszen ma már a parlament falai között ez többször elhangzott, illetve nagyon jól tudjuk azt is, hogy a növényvédő szerek már szintén milyen emelkedésen vannak túl. De most térjünk át az aktuálisabb problémákra! Beszéljünk az állattartásról! A takarmányárak égbe szökése, az állatbetegségek és a Covid-járvány okozta piaci anomáliák miatt a sertéságazat gyakorlatilag letaglózódott, és ezt nemcsak én állítom, illetve nemcsak a gazdálkodók állítják, hanem például a Magyar Állattartók Szövetsége is egy segélykiáltást intézett a kormány felé. Mit tettek önök? Ugye, a szakma felé gondolok itt a konkrét lépésekre. Egyrészt a szektornak negyedével növelték a támogatási lehetőségeit, a kifizetések előre megtörténtek, részben, illetve kamatmentes hitelt ajánlottak. Na, ennél azért sokkal többre vártak az állattartók, amikor az agrártárca belebegtette, hogy lépéssorozatra készül. Ez a három lépés így összeadva arra sem volt elegendő, hogy az eddig elszenvedett veszteségeiket legalább visszakapják. Arról szó nincs, hogy a helyzetük érdemben stabilizálódott volna. Pedig ön is jól tudja, hogy most már 100 forint feletti veszteséggel tudnak sertéshúst eladni, most a kilónkénti kivetítésre mondom. Ez nyilvánvalóan nem fenntartható, egyáltalán nem várható el egyetlenegy termelőtől sem, hogy ezt hosszú távon megtegye. Hát, adódik a kérdés ezek után, hogy megértee kiszolgáltatni a teljes ágazatot kettő szereplőnek itt Magyarországon, két kormányközeli szereplőnek. Adódik a kérdés, hogy megértee önöknek a szövetkezeti modellt, ami az európai uniós keretek között is érdemben támogatható lenne, távol tartani a termelőktől szánt szándékkal. Egyáltalán milyen lépéssorozatra készülnek annak érdekében, hogy ehessünk még, fogyaszthassunk még magyar sertéshúst, és hogy ezek a családok talpon tudjanak maradni? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus okozta gazdasági világválság, illetve az egyedi időjárási és a nemzetközi agrárpiaci hatások következményeképpen a világon mindenütt jelentős takarmányár-emelkedés zajlott és zajlik le. Az energia és kőolaj drágulása mögött szintén globális gazdasági folyamatok állnak, amely világszerte minden gazdálkodó számára kihívást jelent. Magyarország többször is jelezte, de az Európai Bizottság az egyre mélyülő válság ellenére még nem látja időszerűnek, hogy piaci intézkedéseket tegyen az állattartók, köztük a sertéstartók válságának enyhítésére. Tekintettel a helyzetre, nincs időnk késlekedni, ezért a kormányzat a sertéságazat támogatására az állatjóléti intézkedések keretében az eredetileg tervezett 16,8 milliárd forintos keretet további 4,4 milliárd forinttal megemelte, a sertéshízó állatjóléti támogatás tekintetében az átmeneti támogatás mértékének emelése mellett döntöttünk, amely közel ismét 2 milliárd forintot tesz ki. Ennek a jogcímnek és a tenyészkoca állatjóléti támogatásnak a kifizetése még az idén megkezdődik, amely nagy segítséget nyújt az állattenyésztőknek. Magyarország bevezette a mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszert, amely hatékony segítséget nyújt a termelői jövedelmek előre nem látható csökkenése esetén. A rendszer az állat- és növénybetegségek, piaci árak csökkenése, a piacvesztés, árfolyamvesztés kiküszöbölésére szolgál. Az állattartókat többféle hitelkonstrukció is segíti jelenleg, de a sertéságazat számára egy olyan új hitelprogram kidolgozását kezdtük meg, amely megfelelő segítségül szolgálhat a takarmányárak drasztikus emelkedése által okozott veszteségek kigazdálkodásához és a megnövekedett forgóeszköz-finanszírozás szükséges kezeléséhez. [[15.40]] A közvetlenül az állattartókat, állattenyésztőket érintő intézkedésekben eddig mintegy 475 milliárd forint támogatás került megítélésre. Az Agrárminisztérium komplex agrárpolitikai eszközökkel, jövedelempótló támogatásokkal, kedvezményes hitelekkel, hatékony és modern kockázatkezelési rendszerrel, valamint beruházási támogatásokkal járul hozzá a nemzetközi piaci folyamatok hatásainak enyhítéséhez, az állattartók pénzügyi helyzetének javításához. Külön kiemelném, hogy a fejlesztések hatására a termelők versenyképessége tartósan növekedni fog, ennek köszönhetően, a mostani kihívásokkal teli helyzeten túlmenően, reményeink szerint újra növekedési pályára fog állni a magyar állattenyésztés. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által felvetett gondolatokra reagálva, a kormányzat megtesz mindent, nemcsak az ön által felvetett gondolatokra, hanem a gazdálkodók által jelzett kérésekre is. Éppen ezért ezek a támogatási formák, ezek a lehetőségek, igaz, mondjuk meg őszintén, egy állattenyésztőnek, egy kocatartónak vagy egy hizlalógazdaságnak ezek mind komoly kihívások, de az agrárkormányzat mindenben segíteni fogja őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm a szót. Hát, nehezen tudnám elfogadni, azért ennél több konkrétumra lett volna szükség. Egyrészt az Európai Bizottságra fogni ezt a történetet, hát, könyörgöm, ha a magyar kormánynak jobb nemzetközi megítélése lenne az Európai Unióban, akkor talán érdemben tudna lobbizni az állattartók érdekében. És most kezdenek el kidolgozni egyfajta csomagot az ő megmentésükre? Hát, a problémák azért már nyáron bőven jelentkeztek, és érezhetők voltak ezek a jelzések, meg is érkeztek az önök irányában, ha más nem, akkor a részemről mindenképpen. Illetve miért nem gondolkodnak el most már tényleg érdemben egyfajta nyugati modellen, ahol az állattarók szövetségben tudnak együtt dolgozni, az ő tulajdonukban van a feldolgozó üzem, az értékesítés? Az ilyen rendszerek sokkal ellenállóbbak az ilyen piaci válságokkal szemben is, ezt mindannyian jól tudjuk. Sajnos azt is, hogy miért nem segítik őket ebben a szövetkezésben. Azért, mert ahogy említettem már, konkrétan két piaci szereplőnek kiszolgáltatták a teljes ágazatot. Tehát nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Ha lenne még kontaktkutatás ami nincsen , akkor az újságíróknál kéne kezdeni, mert utána Münchenbe mentem, tehát az újságírókat láttam utoljára Magyarországon” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklós emberi erőforrások miniszterét bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. „Ha lenne még kontaktkutatás ami nincsen , akkor az újságíróknál kéne kezdeni, mert utána Münchenbe mentem, tehát az újságírókat láttam utoljára Magyarországon.” A fenti idézet Gulyás Gergelytől származik, aki az RTL Híradónak adott nyilatkozata alkalmával a saját koronavírus-fertőzésére tekintettel mondta a fenti idézett szavakat. Ezzel a kijelentésével miniszter úr beismerte, hogy ma Magyarországon az egyik legalapabb, járvány elleni védekezés szempontjából jelentős igazgatási lépést, a kontaktkutatást nem végzik el annak ellenére, hogy a napi fertőzöttek alakulása riasztó mértékűvé vált. A kontaktkutatás helyzete azonban korántsem volt rózsás eddig sem. 2020 végén egy közérdekűadat-igénylést nyújtott be képviselőtársam, Harangozó Tamás a Miniszterelnökséghez, amelyben azt kívánta megtudni, hogy hányan foglalkoznak kontaktkutatással Magyarországon, hiszen a kontaktkutatást a fővárosi és a megyei kormányhivatalokkal szerveztették meg, amely hivatalok irányító minisztere Gulyás Gergely. Első körben a Miniszterelnökség tagadta még azt is, hogy egyáltalán adatkezelő lenne a saját maga által irányított kormányhivatalok tevékenységét illetően, majd a NAIH nyomására beismerte: nem rendelkeznek arra vonatkozó adattal, hogy hányan végeztek kontaktkutatást Magyarországon. Ez a központi szervezettség teljes hiányáról tanúskodik, és ékes bizonyítéka annak, hogy ahol volt érdemi kontaktkutatás, ott az valójában a helyi alkalmazottak rátermettségén és hivatástudatán múlott. Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Balázs államtitkár úr és nagyon sajnálom, hogy nem ő válaszol a kérdésemre egy konferencián, amely „A magyar jogalkotás minősége” címmel 2021. március 23-án volt, elismerte, hogy a kormány nem fordít túl nagy energiát a döntések előkészítésére, szeretik inkább a gyakorlatban kipróbálni ötleteiket. Ez viszont, államtitkár úr, emberéletekben mérhető ma Magyarországon. Ezért kérdezem öntől, államtitkár úr: hányan foglalkoztak kontaktkutatással Magyarországon 2020. szeptember 1-je napján járási bontásban? Miért nem folytatnak napi négyezer fölötti fertőzöttszám mellett kontaktkutatást? A járvány elleni védekezés során is az Orbán Balázs által leírt módszert alkalmazták? Érdemi tervezés helyett a gyakorlati próbálkozásokon volt a hangsúly, államtitkár úr. Államtitkár úr, mondtam: emberéletekben mérhető ma Magyarországon, hogy hogyan kezeli az Orbán-kormány a járványhelyzetet. Én azt gondolom, hogy jó lett volna, ha maga a miniszter úr van itt vagy legalább az egyik államtitkára, de remélem, hogy érdemi választ fogok kapni most öntől. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Látjuk a hírekben is, hogy itt van a koronavírus-járvány újabb, negyedik hulláma sok körülöttünk lévő országban. Láttuk pár héttel ezelőtt, hogy mit okozott ez Romániában, viszont azt is láttuk az utóbbi napokban, hogy Németországban is megdőlt a szomorú rekord, hiszen a százezer lakosra jutó eddigi legnagyobb fertőzöttszám 197 volt, és pár nappal ezelőtt sajnos egy újabb, minden eddiginél magasabb számot mutatott az ottani statisztikai hivatal, a Robert Koch Intézet, 201 fővel. Magasabb tehát még Németországban is most a napi fertőzöttszám, mint a járvány bármelyik hullámában, ezért fontos a lehető leghatékonyabban fellépni, hiszen minden ember életét, minden ember egészségét meg kell óvni, meg kell védeni. Fiatalokét, idősekét egyaránt, kistelepülésen élőkét, nagytelepülésen élőkét egyaránt, és láthatjuk más országokban, tőlünk keletre is, tőlünk nyugatra is, hogy bizony ebben a hullámban sok országban több a fertőzött, mint korábban. Mi a legjobb esélyünk arra, hogy minél több embert megvédjünk? Mi a legjobb eszközünk arra, hogy a koronavírus-járványnak a következményeit mérsékeljük? Az az, ha minél több ember védett állapotban, beoltott állapotban van. Ezzel szemben önök még mindig fenntartják azt a határozati javaslatukat, a parlament honlapján bárki láthatja, amelyben az van, hogy ne lehessen kínai vakcinával oltani Magyarországon, tisztelt képviselő asszony; az ön frakcióvezetője, Tóth Bertalan azt mondta, hogy nem teherautókról leeső vakcinákban kell reménykedni, hanem biztonságot kell adni az embereknek. Sőt, Ujhelyi István, az önök európai parlamenti képviselője ahelyett, hogy azért tett volna, hogy a brüsszeli folyamatok gyorsabbak legyenek, és minden európai országba hamarabb jussanak a vakcinák, Magyarországra is több jusson belőlük, ehhez képest arról beszélt, hogy vannak soha el nem évülő bűnök, amelyekért az érintettek előbb vagy utóbb, de mindenképpen felelni fognak, ilyenek a koronavírus-járvány idején végrehajtott, különutas eszköz- és vakcinabeszerzések. Önök a járvány idején azzal voltak elfoglalva, hogy azt támadták, ön is támadja, mindenki más is támadja a védekezés különböző területeit, de hogy Magyarország önállóan vett kézfertőtlenítőt, önállóan vett maszkot, önállóan vett bármilyen védőfelszerelést vagy gyógyszert vagy vakcinát, önök ezt támadták, és el nem évülő bűnnek tartották, hogy több védőfelszerelésünk volt, mint amennyit a brüsszeli, bármilyen elosztási mechanizmusban megkaphattunk. Főleg a lélegeztetőgépeket, amiket 12 hónapos határidőre szállítottak volna le, ehhez képest mi igyekeztünk hetek alatt beszerezni a jóval nagyobb mennyiséget, mint amit Brüsszelből várhattunk volna. De hát vakcinabeszerzésben is, hogyha bárki önökre hallgatott volna, akkor bizony az emberéletekben lett volna mérhető, hiszen a keleti beszerzéseknek köszönhetően tudtuk gyorsabban oltani az embereket. Ön pedig úgy beszélt a koronavírus-járványban tényleg emberfeletti munkát végző ápolókról és orvosokról, hogy ma Magyarországon nincs egészségügy, nem működik az egészségügy. [[15.50]] Pedig láthattuk, hogy jobban működött, mint Olaszországban, ahol a kórházak folyosóin és a kórházak parkolóiban lélegeztették a betegeket; jobban működött, mint sok más országban, ahonnan át kellett szállítani betegeket más országba; Svájcban például azt kérte az orvosi kamara, hogy előre végrendelkezzenek az emberek. Ehhez képest Magyarországon minden betegnek jutott lélegeztetőgép, minden betegnek jutott kórházi ágy, minden betegnek jutott gyógyszer és orvos és ápoló ahhoz, hogy el tudják őket látni. Önök mivel foglalkoztak? Álhíreket gyártottak, oltásellenes kampányt vittek, Németh Athinára, az álmentősre hivatkoztak itt a parlamentben, kamuvideót forgattak vele, kamustatisztikákat gyártottak, és azt tették fel a Facebookra; nem szavazták meg a védekezést segítő törvényeket; és ha önökön múlt volna, kevesebb lélegeztetőgép lenne, kevesebb kórházi ágy, sőt kevesebb kórház, és a maradék kórházakban is vizitdíjat és kórházi napidíjat kellett volna fizetni, és nem értük volna el ilyen tempóban a 25 és 50 százalékos átoltottságot. Nemhiába lettünk elsők közöttiek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a különböző kimutatások szerint a járvány elleni gyors védekezésben. Kérem, képviselő asszony, fontolják meg ennek a határozatnak a visszavonását [[Az elnök ismét csenget.]] és ne oltásellenes, hanem oltáspárti kampányt folytassanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Természetesen, elnök úr, nem fogadom el. Tudja, államtitkár úr, az a magyar embereket nem érdekli vagy éppenséggel nem vigasztalja, hogy a környező országokban milyen a járványhelyzet. Lehet, hogy Németországban és Ausztriában többen fertőződtek meg, csak lakosságarányosan sokkal kevesebben haltak meg, államtitkár úr. Tudja, államtitkár úr, mondja annak a 31 ezer ember hozzátartozóinak, akiket már eddig elveszítettünk, és hányat fogunk még elveszíteni az önök tehetetlen járványkezelése miatt! A reprodukciós ráta Magyarországon a legmagasabb, államtitkár úr! Miért nem erről beszél? Ne az ausztriai helyzetről beszéljen meg a német helyzetről, hanem ami itthon van! Tudja, államtitkár úr?! Arról beszél, hogy az átoltottság? A miniszterelnöke ismerte el a hétvégén, pénteken, hogy egyszerűen tehetetlenek, mert nem tudják rávenni az embereket, hogy oltakozzanak! [[Dr. Rétvári Bence: Mert ti lebeszélitek őket!]] Miért van ez? [[Dr. Rétvári Bence: Ti beszélitek le őket!]] Hát, maga Orbán Viktor mondta, hogy nem akarja felvenni a harmadik oltást! Minden ellenzéki politikus, én is a tévében elmondtam, hogy mindenkit arra kérek… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , sőt én voltam, aki bemondtam a tévében, hogy bármilyen vakcinát. Ne hazudozzanak tovább [[Az elnök ismét csenget.]] , hanem ismerjék be…
Képviselő asszony, válaszát várom!
…hogy folyamatosan nem tudják kezelni ezt a járványt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Ha jól érzékeltem, képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes, a DK és Szakács László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtottak be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez, amely interpellációt a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjának vezetője elhangzásra kért: „Mit igazgat éppen a Fudan Alapítvány főigazgatója?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! November 1-jén az volt a hír az országban, hogy már főigazgatója is van a kínai kommunista egyetem mögött álló alapítványnak, a Fudan Hungary Egyetemért Alapítványnak. Ahhoz képest egyébként, hogy jelenleg nincsen budapesti campusa ennek az egyetemnek, sőt önök azt mondják, hogy majd egy népszavazás fog erről dönteni, és egyáltalán nem biztos, hogy lesz ilyen egyetem Magyarországon, mindene van már ennek az egyetemnek. Van már ennek az egyetemnek Budapesten egy nagy telke tudja, amit tizedáron sikerült elcsaklizni a Quaestor károsultjaitól, meg ahová a Diákvárost akarták építeni, és ezt ígérték a budapestieknek. Van hozzá 600 millió forintja tudja, az állami telken túl van ez a 600 millió forint. Van neki kuratóriuma, van kuratóriumi elnöke, és most már van főigazgatója is, aki egyébként ugyanazokkal a jogkörökkel rendelkezik, mint Palkovics László miniszter úr. Tehát ahhoz képest, hogy egyelőre még nincs is mit fenntartani, sőt egyáltalán nem biztos, hogy létezni fog még az, amit majd fenn kell tartani, hiszen erről majd egy népszavazás fog dönteni, elég komolyak a kiadások, mintha valaki úgy építene egyébként egy benzinkutat vagy éppen egy kamionosmegállót, hogy még nincs is arról döntés, hogy arrafelé fog majd menni autópálya. Önök már ezt valamiért tudják, hogyan fog ez a kérdés eldőlni. Szóval, tisztelt államtitkár úr, az a kérdésem, hogy miért van szükség arra, hogy a Fudan mögötti alapítványnak legyen most már egy főigazgatója is. Mivel tölti egyáltalán a mindennapjait dr. Bényi Krisztina? És ő mint kinevezett főigazgató milyen feladatokat lát el? Nem utolsósorban mennyi pénzért látja el ezeket a feladatokat? És milyen kádertemetőt akarnak még csinálni ezekből az alapítványokból? Hány fideszes káder kerül majd még oda, és mennyibe fog ez majd kerülni nekünk a végén? És nem utolsósorban: persze azt látjuk, hogy önök nem kapkodják el ezekben az ügyekben a dolgokat, tehát amennyire tudják, lassítják a népszavazást ügyét, nyilvánvalóan ebből majd kampánytémát akarnak csinálni, de előbb vagy utóbb ennek a végére mégiscsak pont kerül majd, és mi lesz akkor, ha mégiscsak úgy döntenek az emberek, hogy a budapesti Diákvárost szeretnék ott látni? Ki fogja ezeket a költségeket akkor visszafizetni? Hiszen ebből a 600 millió forintból költeni fognak; hiszen ez a telek még mindig a károsultakat illetné, akiktől elcsaklizták, no pláne úgy, hogy a magyar állam volt a vevő. Egész egyszerűen csak költik, költik, költik a pénzt, és a végén pedig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kiderülhet az, hogy nem is történik meg. Azt szeretném megkérdezni, hogy mikor lesz a népszavazás, és ki lesz a felelős. Köszönöm a figyelmet és a türelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy elég visszatetsző, amikor ön kéri rajtunk számon a közpénzekkel, a közjavakkal való gazdálkodásnak a felelősségét. Szeretném önt emlékeztetni arra, hogy éppen a baloldali kormányok, éppen önök voltak azok, akik bármifajta szégyenérzet vagy rossz érzés nélkül herdálták el a közös nemzeti vagyonunkat. Csak néhány példa szemléltetésként. Nem fogom felsorolni, ne aggódjon, képviselő úr, mert nem négy percbe nem férne bele, hanem 10-12 percig csak a cégneveket lehetne sorolni. A MOL-részvények eladása, a Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér eladása, a Takarék Jelzálogbank eladása, és még hosszasan lehetne sorolni mindezeket. [[Szilágyi György: Ez mikor volt?]] Ami pedig, tisztelt képviselő úr, a Fudan Egyetem körüli egészen elképesztő baloldali hisztériakeltést illeti: a polgári nemzeti kormány azon dolgozik, hogy versenyképesebbé, nemzetközi szinten is elismertebbé tegye a magyar felsőoktatást. A sanghaji központú egyetem a világ egyik legjobb egyeteme. Ezt nem mi mondjuk, tisztelt képviselő úr, hanem ezt a világ legjobb egyetemi rangsorai mutatják, hogy ez az egyetem, amit önök támadnak mert önök tudásellenesek, önök egyetemellenesek, önök nem akarják, hogy a magyar felsőoktatás jobb legyen , ennek a magyarországi megjelenése a magyar felsőoktatásnak egy nagy lehetőség. Együttműködést tesz ráadásul mindezek mellett lehetővé a két ország különböző gazdasági szereplői között. A fejlesztés infrastruktúrája, meg az a kapcsolatrendszer, ami itt kialakul, az pedig szintén lehetővé teszi, hogy külföldi és kínai beruházók, vállalati kutatás-fejlesztési központok jöjjenek Magyarországra. Ennek pedig komoly gazdaságélénkítő hatása van, még akkor is, ha ön, az MSZP vagy én már nem tudom követni, egy átlagember már nem tudja követni, hogy ön most az MSZP padsoraiban milyen párt képviselője , ha önök éppen egyébként ezeket a fejlesztéseket és a magyar gazdaság erősödését nem is akarják támogatni. Ennek a kiépítésén dolgozik a kuratórium. Képviselő úr, ha idefigyel rám… [[Dr. Szakács László: Abszolút figyelek.]] , akkor elárulom a kérdéseire a választ is. A szakmai apparátus is ezen dolgozik nap mint nap. És az ön és a baloldal csúsztatásaival ellentétben mi a Diákvárost is fel szeretnénk építeni. Ez egy kiemelt jelentőségű állami feladat, amiről döntött az Országgyűlés, önök nem szavazták meg egyébként, hogy erre a beruházásra szükség van. Értelmetlen dolog, józan ésszel nem is érthető, hogy miért akarják a Diákvárost, ahol diákok laknak, és az egyetemet szembeállítani egymással, miközben ez a két funkció kiegészíti egymást, a Fudan campus nem elvesz a Diákvárostól, hanem gazdagítja a projektet. [[16.00]] Az egyetemi beruházás a diákvárosi fejlesztéssel együtt élhetővé és vonzóvá tenné azt a lepusztult, elhanyagolt, szemetes, romos fővárosi területet, amire, azt gondolom, hogy mindannyian büszkék lehetnénk, ha ez a fejlesztés megvalósulna. Önök ezt nem akarják, hanem folyamatosan csak és kizárólag politikai hisztériakeltésben érdekeltek. Ráadásul ön is pontosan jól tudja, hogy törvényi kötelezettsége van a kormánynak arra, hogy beszámoljon az Országgyűlés felé az előkészítési munkákról ’22. december végéig, amit követően van értelme megkérdezni a budapesti embereket a beruházás szükségességéről. Főigazgató asszony munkatársaival [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezen előkészítési feladatokat végzi el. Tudja, nálunk a beruházásokat elő szoktuk készíteni, nem úgy, mint az önök baloldali kormányzása alatt. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem fogadom el a választ, főleg azért, mert amióta önök előkészítik a beruházásokat, akkor szoktak ezek megdrágulni a kétszeresére, háromszorosára, négyszeresére. Tudom, persze, ki kell fizetni a sleppet, ez már csak ilyen önöknél, ez így megy. De ebben az ügyben megint nem voltak nagy elvárásaim, nagyon őszintén, ön személyeskedett is meg visszafelé is beszélt, meg minden mást is csinált. Dr. Bényi Krisztina mivel tölti a mindennapjait? ez volt a kérdés. [[Schanda Tamás János: Válaszoltam, csak nem figyeltél.]] Ez volt a kérdés, hogy mivel tölti a mindennapjait, mennyi pénzért csinálja, és ki lesz azért a felelős, ha ez mégsem így történik. Csak hogy ismételjük át újra, beszélt négy percig a semmiről, értem, de ezt követően ezt még azért igazán hozzáfűzhette volna, hogy ki lesz a felelős, ha ez mégsem így történik, és azt is, hogy mivel tölti a főigazgató asszony a napjait, miért volt erre szükség. Nem sikerült válaszolni, ezért nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Meg tudjuk védeni a rezsicsökkentést?” címmel. Böröcz László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A napjainkban Európát sújtó rezsi- és energiaválságban Brüsszel felelőssége egyértelmű, az Európai Bizottság Timmermans biztossal az élen a gépkocsi- és lakástulajdonosokat akarja megadóztatni, klímavédelemnek álcázva a rezsiárak emelését. Az úgynevezett európai uniós kibocsátási kereskedelmi rendszert ki akarják terjeszteni a közúti közlekedésre, azaz az autókra és az épületekre, így a családi házakra és a lakásokra is. Nem a szennyező multinacionális vállalatokkal, hanem a családokkal akarják megfizettetni a klímavédelem árát. Szerintük az embereknek kevesebbet kellene autóba ülni és kevesebbet kellene fűteni. Bámulatosan simul bele a legaktuálisabb brüsszeli retorikába az új Gyurcsány-Márki-Zay-féle baloldali hozzáállás a a rezsicsökkentéshez. Míg könnyen kiszámítható tény, hogy a rezsicsökkentés nélkül 380-400 ezer forinttal többet kellene fizetni egy magyar családnak egy évben, addig Márki-Zay Péter szerint a rezsicsökkentés felelőtlen és fenntarthatatlan. Egypár nappal ezelőtti nyilatkozata szerint az energiaárak csökkentése túlfogyasztást eredményez. Mi hát a legjobb recept szerinte? Emeljük csak az árakat, majd az energiatakarékosságra ösztönöz. Hogy őt idézzem: „Micsoda ostobaság volt annak idején így recsit csökkenteni. Lehet rezsit csökkenteni, hogyne lehetne, kevesebbet kell vizet inni, vizet használni, kevesebbet kell áramot használni, kevesebbet kell gázt használni.” mondta Márki-Zay Péter. A lakosság ilyen szintű kivéreztetése már ismerős lehet nekünk a 2010 előtti időkből. Gyurcsány Ferenc aztán a kormányváltás után sem fogta vissza magát, amikor 2014-ben például egy újságírói kérdésre azt mondta, hogy a rezsicsökkentés, az egy hülyeség. Tisztelt Államtitkár Úr! Európán belül Magyarország egyike azon két tagállamnak, ahol az elmúlt két évben is csökkent a lakossági gáz és áram ára. Ez annak köszönhető, hogy megvalósítottuk a rezsicsökkentést, és időben rögzítettük a lakossági energiaárakat. Ne legyenek illúzióink, Gyurcsány Ferenc és Márki-Zay Péter bábszínháza nemcsak a rezsicsökkentést, de az összes többi, családokat érintő támogatást is eltörölné. Brutális számokra emlékezhetünk a 2010 előtt időkből, 97 százalékkal emelték az áram árát, 206 százalékkal a gázét, és összességében a káoszkormányzásuk alatt tizenötször volt rezsiemelés. Most, amikor Brüsszel klímavédelem címszóval újabb lépést tervez a magyar eredmények, illetve az egész európai középosztály ellen, a baloldal prominensei lelkesen állnak be Timmermans biztos csapatába. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, ilyen ellenszélben meg tudjae védeni Magyarország Kormánya a rezsicsökkentést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Márki-Zay Péter alkalmatlanságát kiválóan szemlélteti a rezsicsökkentésről alkotott véleménye. Figyelem, megrázó idézet következik: „Az a baj ezekkel a felelőtlen lépésekkel, mint a rezsicsökkentés is, hogy ezeket nagyon könnyű megígérni, megadni és rendkívül nehéz megszüntetni.” Úgy tűnik, Gyurcsány Ferenc vádja szerint a rezsicsökkentés kimerülne annyiban, hogy kevesebb áramot, vizet és gázt használunk a mindennapjaink során. Beszéljenek helyettünk a tények! A rezsicsökkentés a kormány egyik legsikeresebb lépése, ami egy nagyon komoly társadalmi problémára adott megfelelő választ. Ha megnézzük, hogy pontosan mi történt 2002 és 2010 között, akkor ráébredünk arra, hogy a baloldali kormányzat ugyanazt az energiapolitikát képviselte, amit napjainkban Márki-Zay Péter javasol. Jól emlékszünk még arra, hogy a baloldali vezetés privatizálta a multinacionális vállalatoknak az energiaszektort, így az állam elvesztette a maradék mozgásterét. Ezt követően liberalizálták a piacot, azokat a hatósági védőhálókat, amelyek segítséget nyújthattak volna a háztartásoknak, egyszerűen felszámolták. A 2008-as válság során elszabadultak az energiaárak, melyet a multinacionális vállalatok teljes mértékben áthárítottak a fogyasztókra, nem mondtak le a nyereségükről, emelték az áraikat, így 2010-re hazánkban volt a legdrágább a háztartási energia az Európai Unióban. Ezzel szemben 2010 után ármoratóriumot hirdettünk, és visszavezettük a hatósági árszabást, majd szisztematikusan csökkenteni kezdtük a háztartási energiaköltségeket, illetve elkezdtük növelni az állami tulajdon arányát az energiaellátásban. Az alacsony árakat hatóságilag rögzítettük, így nincsenek nem várt áremelések a magyar emberek számára. Képzeljük csak el, egyszerű matematika az egész: ha a magyaroknak a piaci árakat kellene megfizetni, akkor átlagosan évente, ahogy képviselő úr is említette, több mint 380 ezer forinttal többet kellene fizetni egy átlagos családnak. Országszerte és Budapesten továbbra is a legalacsonyabb a gáz és a villany lakossági ára Európa-szerte, az áram ára kilowattonként most több mint 10 eurócenttel, a földgázé pedig kilowattonként 2,87 eurócenttel kevesebbe kerül. Kiváló viszonyítási alap, hogy a mi rezsiárainkhoz képest jelenleg Bécsben vagy Berlinben kétszer-háromszor magasabb a villany és a gáz ára, mint Budapesten. A svédek a budapesti gázár nyolcszorosát fizetik. Ráadásul, Brüsszel a klímavédelemre hivatkozva erőlteti a hagyományos európai energiatermelés leépítését, a válság szele már tavaly érezhető volt, hiszen a tározói szint alacsony volt, a kereslet erősödött, a kínálat csökkent, a hosszú távú gázszerződések pedig kifutóban voltak, ennek ellenére Brüsszel csak ült a babérjain és érdemi egyeztetések eszközével nem élt. Hans Timmermans nevéhez fűződik a „Fit for 55” hatástanulmány nélküli klímacsomag, ami igazából további áremelkedéseket szolgálna, és ezzel veszélybe sodorná az amúgy is gyenge lábakon álló európai középosztályt. A brüsszeli bürokraták klímavédelem álcája alatt kívánják megadóztatni a ház- és a lakástulajdonosokat, növelni szeretnék a rezsiárakat. Továbbra is világos álláspontot képviselünk: a környezetszennyezés árát a környezetromboló nagyvállalatoknak kell megfizetniük, nem a magyar családoknak. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a rezsicsökkentés előzménye az energiaárak további emelkedésének a megakadályozása volt, melynek következtében nem szolgáltattuk ki a magyar embereket a külföldi energiaszolgáltatóknak, miközben a lakosság életszínvonala javult, ezzel szemben 2010 előtt tizenötször adtak engedélyt az áram és a gáz árának emelésére a baloldaliak. A tények magukért beszélnek, mi pedig folytatjuk a megkezdett munkát a magyar emberekért. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. [[16.10]]
Igen, köszönöm szépen, elnök úr, elfogadom a választ. Annyival egészíteném ki, hogy valóban a tények beszélnek. Míg 2010 előtt Magyarországon volt az Európai Unión belül az egyik legmagasabb az áram és a gáz ára, ma az Európai Unión belül Magyarországon az egyik legalacsonyabb a rezsi ára. Jó lenne, ha nyilván baloldali képviselők is figyelembe vennék ezt, amikor a rezsitámogatást támadják, hiszen 2010 előtt csökkentek a bérek, elvették a 13. havi nyugdíjat, mindemellett meg az egekbe emelték a rezsiárakat. Ma nőnek a bérek, nőnek a reálbérek, visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, és közben a legalacsonyabb szinten tartjuk a rezsiárakat egész Európában. Azt hiszem, hogy kézzelfogható a különbség a két kormányzás között. De hogy a választók figyelmét is felhívjam, többször próbálták már becsapni őket: 2002-ben azt mondták, hogy a lakástámogatási rendszert megtartják, amennyiben nyernek, és azt mondták [[Az elnök csenget.]] hogy nem fognak gázárat emelni, ehhez képest eltörölték a lakástámogatási rendszert, és emelték a gáz árát. Köszönöm. [[Zsigó Róbert tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 11 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr, megvárjuk miniszterelnök urat, míg befárad a parlamentbe.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Most akkor mi a helyzet, Miniszter úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ. [[Szilágyi György: Elfogadom.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár úr, annyit tud az egész ország, hogy önök vásároltak egy izraeli kémszoftvert, a Pegasust, és azzal száz fölötti embert figyeltek meg Magyarországon, főként ellenzékieket, újságírókat, médiatulajdonosokat, gazdasági szereplőket, ellenzéki és kormánypárti politikusokat is érdekes módon, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat egyik tisztjét és a TEK korábbi főigazgató-helyettesét. Ezt tudhattuk eddig, és azt, hogy önök ezt törvénytelenül tették ebben az országban, semmi mást nem tudhattunk, hiszen az ön belügyminisztere, Pintér Sándor azt mondta, hogy ő nem nyilatkozhat erről, hiszen akkor államtitoksértést követne el. De legyen mondva, Pintér Sándor elment a Nemzetbiztonsági bizottság ülésére, ott valószínűleg válaszokat adott bizonyos kérdésekre, csak gyorsan harminc évre titkosították ezeket a válaszokat, és 2050-ig senki nem ismerheti meg, hogy mi történt ezzel a Pegasus-szoftver-felhasználással. Ennyit tudott eddig az ország, amíg nem jött az ütős nyilatkozatairól híres Kósa Lajos. Gondolom, emlékeznek még a huszi-tuszi-féle nyilatkozatára, vagy a kupakokkal kapcsolatos megnyilvánulásaira, vagy bár elfelejthetnénk 2010-ben azt a nyilatkozatát, amivel egy nap alatt majdnem csődbe döntötte az országot és bedöntötte a forintot, és óriási gazdasági károkat okozott ennek az országnak. És Kósa Lajos elmondta, hogy igen, a Belügyminisztérium vásárolta meg ezt a kémszoftvert. Ha a belügyminiszter úr azt mondja, hogy államtitoksértést követ el, aki erről bármit nyilatkozik, akkor Kósa Lajos minden valószínűség szerint minősített adattal való visszaélést követett el, ami három évig terjedő szabadságvesztéssel sújtható a Btk. 256. § (1) bekezdése szerint. Egyszerű a válasz, államtitkár úr: hajlandóake eljárni [[Az elnök csenget.]] Kósa Lajossal szemben, és lesze ennek következménye?
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol az ország függetlenségének és törvényes rendjének védelme érdekében a nemzetbiztonsági szolgálatok alkotmányos működését sarkalatos törvény szabályozza. A leplezett eszközök alkalmazására feljogosított állami szervek tevékenységét rendszeresen kormányzati és kormányzattól független intézmények is ellenőrzik. Az Országgyűlés a nemzetbiztonsági szolgálatok parlamenti ellenőrzését a Nemzetbiztonsági bizottság közreműködésével látja el. Pintér Sándor belügyminiszter úr a Nemzetbiztonsági bizottságot a 2021. szeptember 20-ai zárt ülésen tájékoztatta az ön által említett kérdésekről. Kijelentette, hogy 2010. május 29e óta tehát 2010. május 29e óta a magyar nemzetbiztonsági szolgálatok illegális megfigyelést nem folytattak és nem folytatnak. Miniszter úr a Honvédelmi és rendészeti bizottság 2021. november 4-ei zárt ülésén is a törvényi keretek között válaszolt a kérdésekre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném emlékeztetni önt arra, hogy ön olyanokkal van most szövetségben, akik 2010 előtt lehallgatták az ellenzéki politikusokat, törvénytelen megfigyeléseket végeztek, és az oroszokat beengedték a magyar titkosszolgálat műhelyeibe. Tisztelt Képviselő Úr! Önt arra kérem, hogy tartsa be a törvényeket. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm miniszerhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra egy percben megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr nagyon aranyos volt, ahogy itt felolvasta ezt az egészet. Tudja, Kósa Lajos nagyon kellemetlen helyzetbe hozta az ön belügyminiszterét. Rajta kívül már csak egy ember hozta sokkal kellemetlenebb helyzetbe: ön ezzel a válasszal. Nem ez volt a kérdés, meg kellene érteni. Egy kérdés volt: Kósa Lajos államtitoksértést követette el? Kósa Lajos elvileg olyan adatokat hozott nyilvánosságra, amiket nem szabadna. Eljárnake Kósa Lajossal szemben, vagy pedig nem? Erre ön itt fogta, fölolvasta azokat a dolgokat, amiket önnek leírtak. [[Kontrát Károly: Én írtam.]] Mondom a tényeket. Tény, hogy önök vásároltak egy izraeli kémszoftvert; tény, hogy jogtalanul használták fel; tény, hogy ellenzékieket figyeltek meg; tény, hogy ezt letagadták; tény, hogy ezt titkosították; és most már tény, hogy Kósa Lajos államtitoksértést követett el. Hajlandóake eljárni Kósa Lajossal szemben, aki olyan adatokat hozott nyilvánosságra, amiket nem hozhatott volna? Még egyszer mondom önnek, a Btk. 256. § (1) bekezdés szerint önnek is egyébként kötelessége lenne eljárni. [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] De a feljelentések megszülettek (Az elnök csenget.), remélem, hogy attól még el fognak járni Kósa Lajossal szemben, hogy a Fidesz padsoraiban ül.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tény, hogy ön nagyon ideges lett az én válaszomtól. [[Derültség az ellenzéki sorokból. Szilágyi György: Mert ez nem válasz!]] Ön nagyon ideges lett ettől a választól, amit nem nekem írtak, hanem én írtam és én válaszoltam az ön kérdésére. Ettől nagyon ideges lett. Attól lett ideges [[Szilágyi György: Nem válaszolt a kérdésre!]] , hogy szembesítettem azzal, hogy ön kivel van egy szövetségben, kivel van szövetségben, és ezek a tények önt látszólag kellemetlenül érintették. Még egyszer hangsúlyozom, hogy Magyarország demokratikus jogállam, ahol a magyar szervek mindenki esetében betartják a hatályos jogszabályokat, és a hatályos jogszabályok szerint járnak el. Megismétlem miniszter úrnak azt a kijelentését, hogy Magyarországon 2010 óta, 2010. május 29e óta soha semmilyen jogszabálysértő titkosszolgálati művelet nem volt. [[Szilágyi György: Mi van Kósával?]] Még egyre hívom föl a figyelmet: a titkos információgyűjtés mindenkor alkalmazott eszközeit a világ [[Az elnök csenget.]] valamennyi demokratikus országa kiemelt védelemben részesíti. [[Az elnök csenget. Szilágyi György: Éljen a párt!]] [[Az elnök csenget.]] valamennyi demokratikus országa kiemelt védelemben részesíti. (Az elnök csenget. Szilágyi György: Éljen a párt!) Az a kormány, amely a nemzetbiztonsági szolgálatok tevékenységéről a nyilvánosságot tájékoztatja, az állampolgárai és a nemzet biztonságát veszélyezteti. (Az elnök csenget.) Kérem ismételten, hogy ön is tartsa be a törvényeket. [[Szilágyi György: Éljen a párt! Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Meddig nyerészkednek?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Szilágyi György: Gyűlöletügyi államtitkár, parancsoljon!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az állam nyerészkedik a magasabb üzemanyagárakon. A Fidesz szerint „vagy a jövedéki adót kell drasztikusan csökkenteni, 20 százalékkal, vagy a benzin áfáját”. Miniszter úr, tudja, kitől származott ez az idézet? Nem kell sokat találgatni: Orbán Viktortól, aki akkor még ellenzéki politikusként 2004-ben mondta ezt, amikor 236 forintra emelkedett az üzemanyag ára. [[16.20]] Mit tesz most a miniszterelnök, illetve a Fidesz ezzel a kérdéssel? Nyilvánvalóan mást, mint amit ellenzékből mondtak. A benzin áfája 2004-ben 25 százalék volt, ma 27 százalék. A benzin jövedéki adója 2004-ben 103 forint volt, ma 120 forint/liter. Kérdezem a miniszter urat, hogy ilyen magas üzemanyagárak mellett a 27 százalékos áfa nem a sarcolást jelentie a benzinkutaknál a magyar családokkal, a magyar állampolgárokkal kapcsolatosan. Miért van az, hogy ellenzékben követelték a jövedéki adó csökkentését vagy az áfa csökkentését, kormányon ezt pedig nem teszik? Miniszter úr, soha nem voltak ilyen magasak az üzemanyagárak, ami nemcsak az autótulajdonosokat érinti, hanem a magyar családokat, mindenkit, hiszen ez az élelmiszerárakban, a gyógyszerárakban, a ruházati termékek áremelkedésében is tetten érhető, azaz minden magyar családot érint. Mindeközben mit tesz a kormány? Nézi, hogy rekordmagas az üzemanyagár, nagyon sok jövedéki adót és áfát szednek be, ami elfogadhatatlan, hiszen a magyar családok ellehetetlenüléséhez vezet. Kérem, vessenek véget annak a korszaknak, amikor 500 forint fölötti üzemanyagár mellett 27 százalékos áfával sarcolják a magyar családokat! Vegyék komolyan azt a javaslatot, hogy lehet csökkenteni a jövedéki adót, és lehet csökkenteni az áfát! Meddig nyerészkednek, meddig sarcolják a magyar családokat? Ez a kérdésem. Köszönöm szépen a választ előre is. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Hogy ki nyerészkedik, ez egy bonyolult kérdés, mert szívesen használnám most fel a két percemet arra, hogy elmondjam, hogy önök hogyan nyerészkedtek annak idején a baloldali kormányok időszakában. Ennek az eklatáns példája az volt, amikor önök megszavazták, ön is, képviselő úr, itt ült a parlamentben, a 13. havi nyugdíj elvételét és a 13. havi fizetés elvételét. Önök tehát nyerészkedtek vastagon, és akkor még ne is menjünk bele abba, hogy hányszor emelték, mondjuk, az energiaárakat, egészen pontosan 13-szor a kormányzásuk idején. Ami az üzemanyagárakat illeti, képviselő úr, kicsit, hogy mondjam, idődimenzióba, más dimenzióba került, mert még mindig 2004-et mutat a naptárja, holott azóta a helyzet jelentősen megváltozott. Elmondom azt is, hogy miért. Egyrészt azért változott meg, mert közben európai uniós tagország lettünk, és az Európai Unió irányelvei, főleg adózási irányelvei elég szigorú korlátokat szabnak minden ország számára. Áfa kérdésében itt már napirend előtt elhangzott, hogy előzetes engedélyhez van kötve bármiféle áfamódosítás, másrészt jövedéki adónál ugyanez a helyzet. Magyarországon van ma, az Európai Unió jogszabályait egyébként megsértve, a legalacsonyabb jövedékiadó-mérték. Tehát hogyha ön felelőst keres ebben a tekintetben, akkor nyugodtan lehet az Európai Unióhoz, Brüsszelhez fordulni. A másik front, amit ön nem vesz figyelembe, ez a nettó átlagkeresetek emelkedése. Szeretném felidézni képviselő úr számára, hogy 2010-ben a kormányváltáskor egy átlagkeresetből 400 liter benzint lehetett vásárolni. Most, 2021-ben 670 litert lehet vásárolni. Azt látjuk a forgalmi adatokon, hogy ezek az előző évhez képest jelentősen növekedtek. Csak október hónapban a benzinfogyasztás az előző évihez képest 7,1 százalékkal, a gázolajé 10,6 százalékkal nőtt. Tehát azt kell mondanom, hogy a két dolgot együtt érdemes nézni, az európai uniós csatlakozást és a nettó keresetek emelkedését is. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben.
Köszönöm a választ, miniszter úr, bár okosabbak nem lettünk. Bár meglepő módon nem azt mondta, hogy Gyurcsány a hibás, viszont lényegében az Európai Unióra terhelte a felelősséget. Én szeretném mondani, hogy 2003 óta változatlan az európai uniós irányelv ebben a kérdésben, a minimumadó pedig 42 cent. Ezért szerintem elfogadhatatlan, hogy önök nem tudnak mást mondani, mint a korábbi baloldali kormányokra és legfőképpen az Európai Unióra terhelni ezt a felelősséget. Nyilvánvaló, hogy van mozgásterük. Vannak országok, például Horvátország, amely élt is a befagyasztások lehetőségével. Itt pedig, szeretném azt mondani, miniszter úr, hogy önök nem tesznek mást, mint kibújnak rendszeresen az érdemi válasz alól, hiszen arra nem kaptam semmilyen érdemleges információt, hogy miért nem élnek valamelyik lehetőséggel a kettő közül, hiszen ezek szerint önök az 500 forint fölötti üzemanyagárat rendben valónak tartják. Ebből ezt a következtetést lehet levonni. Hogy ebből mások milyen következtetést vonnak le, az jövő tavasszal kiderül. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tartjuk rendben lévőnek az ilyen gyors üzemanyagár-növekedést. Lényegében nyolc hónap alatt több mint 100 forinttal nőtt az üzemanyag kiskereskedelmi ára. A kormány konkrét lépéseket is tervez annak érdekében, hogy az árak ilyen növekedését megállítsuk és esetleg csökkentsük. Ebben többféle elem lehet, az is, amit ön javasol, a befagyasztás lehetősége. Ezt jelenleg vizsgálja a kormány. Másrészt sokkal fontosabbnak érzem, hogy nézzük meg, milyen kereskedelmi árrésekkel dolgoznak ezek az üzemanyag-forgalmazók akár nagykereskedelmi szinten, akár kiskereskedelmi szinten. A harmadik eleme pedig az lehet, amiről beszéltem. Igen, ebben a helyzetben Brüsszelnek engedni kell a merev magatartásából akár az áfára vonatkozóan, akár a jövedéki adóra vonatkozóan, engedni kell ebből a kötelező minimummértékből, és ha ez megtörténik, akkor igenis nemcsak megállítani, hanem jelentősen csökkenteni is tudjuk majd az üzemanyagok árát. Kérem a válaszom elfogadását, képviselő úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Önök szerint a budapestiek tényleg másodlagos állampolgárok?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hát, államtitkár úr, az elmúlt több mint két évben azt láttuk, hogy önök a fővárost és az önkormányzati kerületeket hátrányos helyzetbe hozzák, és sok-sok ember napi biztonságát veszélyeztetik. Igaz, hogy 2019 őszén az önkormányzati választásokon a budapesti polgárok megüzenték önöknek, hogy nem kérnek az önök korrupt és álszent polgármestereiből, és nem kérnek többet Orbán Viktor velejéig romlott rendszeréből, azóta önök ahelyett, hogy jobbra törekednének, napról napra, hétről hétre próbálják a budapestiek életét inkább megkeseríteni, mintsem segíteni. Önök azt akarják, hogy megálljon a metró és a villamos. Önök azt akarják elérni, hogy minél szemetesebb legyen a város. Önök azt akarják, hogy ne legyen béremelés a BKV-nál. A múlt héten derült ki, hogy önök a korábbi megállapodással ellentétben még az idei évre kötött megállapodás szerinti 12 milliárd forintos célzott támogatást sem fizették meg. Budapest-ellenes gyakorlatukkal a fővárosiak hétköznapjait, megszokott életvitelét zavarják egyre jobban. Nincs még egy kormány Európában, amely ilyen gonoszan, pártállami módon állna hozzá a saját polgáraihoz, pusztán azért, mert más politikai nézeteket vallanak. Bárhova nézünk Európában, azt látjuk, hogy a kormányok részt vállalnak abban, hogy segítenek a főváros működésében, a közszolgálati feladatok finanszírozásában. Különösen így van ez járvány esetében. Ezzel szemben önök az elmúlt időszakban csak folyamatosan sújtották Budapestet. Tisztelt Államtitkár Úr! Nekem már csak két kérdésem maradt. Miért nem hagyják abba, hogy bosszúéhesen, kötelezettségeiket figyelmen kívül hagyva revánsot vegyenek a budapestieken, és mikor segítenek már végre a közösségi közlekedés finanszírozásában? Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nemcsak a fővárosnak segítünk, önnek is megpróbálok segíteni, mert az a helyzet, hogy ön rossz időben rossz helyre címzett egy kérdést, és Budapest mellett kihagyta az ország négyötöd részét, hiszen ön államtitkár volt Gyurcsány Ferenc alatt, mint ahogy most pedig nagyszerű csatlósa, fegyverhordozója. 2002-2010 között 1400 milliárd forintot vontak ki önök az önkormányzatoktól. Legyen szíves jegyzetelni, hogy így könnyebb legyen legközelebb kérdést feltenni. A Gyurcsány-Demszky-éra alatt egyébként lepusztult, koszos, elhanyagolt volt a város, ilyen képet mutatott, bár azt mondták, azt hazudták a kampányokban, hogy világvárost építünk, hát ez nem sikerült. Önök alatt történt az Európai Unió egyik legnagyobb korrupciós botránya, az M4-es metró botránya. Ezzel szemben, hogy 2011-2015 között hogyan segítettünk az országnak is és természetesen a fővárosnak: elengedtük, illetve kipótoltuk azt a hiányzó összeget, amit önök elvettek az önkormányzatoktól, így például 375 milliárd adósságtól mentettük meg a fővárost. [[16.30]] 11 év alatt 2300 milliárd forint fejlesztés valósult meg a fővárosiak részére, és ez persze az országot is szolgálta. A gazdaságpolitika erősödése eredményeképpen a fővárosi emberek úgynevezett adóerő-képessége több mint 43 százalékkal nőtt. És hozzáteszem, a budapestiek közlekedését is nagymértékben segítettük, persze ezzel az agglomerációban élőkét is, járműbeszerzésekkel, felújításokkal, elmaradt beruházásokkal, és így például befejeztük az M4-es metrót, amire önök képtelenek voltak, csak lopni tudtak belőle. Köszönöm szépen a kérdését. Még egyszer hangsúlyozom, próbálok önnek segíteni, de ha nem megy, akkor nem tudunk mit csinálni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm a választ, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Nehéz eldönteni, államtitkár úr, hogy önben most az arrogancia vagy az inkompetencia a nagyobb. Javaslom önnek, fogjon egy ceruzát, és jegyzeteljen ön is! Akkor, amikor az önkormányzatokat önök szándékosan eladósították kifejezetten Kaposváron Orbán Viktor kérésére , megyei jogú önkormányzatokat és nagyvárosokat szándékosan eladósítottak, azok után önöknek kifejezett kötelezettségük volt az, hogy rendezzék a tartozásukat, még akkor is, ha ezen eladósítás során önök loptak ebből a pénzből. Számos polgármester és fideszes polgármester által vezetett város volt ennek az élenjárója, Hódmezővásárhelytől az V. kerületen át Kaposvárig, ezt pontosan tudjuk. Ellenben önök most, jelenleg bosszút állnak a budapestieken. Én azt javaslom önöknek, hogy igyekezzenek eleget tenni a tartozásuk rendezésének, és segítsenek abban, hogy a főváros működése rendben legyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Ne haragudjon, semmi tényt nem mondott. Egyébként az tény, hogy hónapokig Karácsony Gergely, aki főpolgármester, kampányra fordított időt, a városvezetésre nem; érdekes volt a hétvégi megszólalása, hogy most értesült arról, hogy ő el akarja adni a Városházát. Ez vagy igaz, vagy pedig önök, Gyurcsány Ferencék, akik a Városházát megszállták, csinálják mindezt. [[Tordai Bence és Varju László folyamatosan közbeszól.]] Örülök, hogy itt a párttárs is beszállt ebbe a vitába. Az is egy kicsit nevetséges, hogy kilépett a kampányból ez az ember, és utána kivett egy hét szabadságot, hogy kampányra fordítsa, miközben Budapesten kosz, káosz van, drágulnak a beruházások; ugyanaz az időszak tért vissza, mint 2010 előtt. Tisztelt Képviselő Úr! Ha nem tetszett a válaszom, nyugodtan csúszkáljon korlátokon, menjen neki az első szembejövő biztonsági őrnek bármit is tesz, higgye el, ez jobban áll önnek. Várost ne vezessen, országot ne vezessen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mert abból csak baj származik! Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárjuk miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki fizet Magyarországon?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Megtisztel a válaszadó személye.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Körülbelül abban az évben, amikor én születtem, volt egy párt, amelyik az alakulása után azt mondta, hogy olyan országban akarunk élni, ahol a törvény nem csak a kólát védi. Nemrég kiderült az, hogy a Coca-Cola most már negyedjére nyeri meg a legnagyobb műanyag szennyezésért járó elismerést, ami valójában nem egy elismerés, és ez hozzájárul részben a környezetszennyezéshez és a klímaváltozáshoz is. A COP26 kapcsán sok szó esik arról, hogy ki fizesse a klímaváltozás elleni küzdelem költségeit, és erre a kormányzatnak mindig az a szlogen a válasza, hogy a szennyezőknek kell fizetni. Ezt most is hallottuk az Országgyűlésben pár perccel ezelőtt. A Coca-Colával a kormánynak stratégiai partnerségi megállapodása van, tehát a magyar adófizetők támogatják azt, hogy a Coca-Coca profitot termeljen Magyarországon. Két kérdésem van Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrhoz. Az első az, hogy 2010 óta pontosan hány darab multinacionális vállalattal fizettették be a szennyezésük költségeit. Ezt, ha lehet, vesse össze azzal az összeggel, amivel ezeket a multinacionális vállalatokat, többek között az ExxonMobilt, a Samsungot, a Waberer’s-t, az Audit meg a Suzukit adófizetői pénzből megtámogatták. A másik pedig az, hogy most, hogy a Coca-Coláról ismételten kiderült, hogy az egyik legnagyobb klímabűnöző, amely a műanyag szennyezéssel nagyon is hozzájárul mind a klímaváltozáshoz, mind ahhoz, hogy a környezet egyre élhetetlenebb legyen, esetleg Áder János podcastjain, Orbán Balázs Scrutonról való különböző, közepesen érdekes műértelmezésein kívül konkrétan mennyit fognak fizettetni a Coca-Colával? A „szennyező fizet” elv mint elv hogy érvényesül a materiális valóságban forintösszegeken keresztül? Ez lenne a kérdésem, és arra szeretném felhívni a figyelmét, hogy a kérdés megválaszolásában remélhetőleg összegek szerepelnek, és az ezt megelőző kormányok minősítéséről, én azt gondolom, hogy a magyar Országgyűlésnek van tudása Varga Mihállyal kapcsolatban, tehát ha nem ismétli meg, akkor spórolunk időt. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök-helyettes úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Már azért aggódtam, hogy mindjárt átnyújtja azt a beszédet, amit el kell mondanom önnek válaszként is [[Derültség.]] , úgyhogy engedje meg, hogy még szabadon fogalmazhassam meg a kormányzati választ, ami egyébként nem újdonság az ön számára. Valóban azt szeretnénk, hogy a jövőben is a „szennyező fizet” elv alapján fizessék meg azokat a károkat, amiket a környezetnek, a bennünket körülvevő környezetnek okoz egy multinacionális cég. De hozzá kell tennem, hogy ezt nem úgy kell megtenni, ahogy ezt ön gondolja, hogy megváltoztatjuk most hirtelen a fogyasztói szokásokat, és betiltjuk, mondjuk, a Coca-Colát. Nem gondolom, hogy ezeket a kommunisztikus elveket érdemes a XXI. században felidézni. Voltak olyan rezsimek, amelyek megpróbálták az emberek fogyasztását, szokásait megváltoztatni ilyen alapon. Én azt gondolom, hogy ezt nem így kell tenni. Alapvetően költségérzékennyé kell tenni a fogyasztókat ebben a tekintetben, tehát világossá kell tenni számukra is, hogy ha ilyen típusú szennyezőanyag-felhasználás van, akkor az a termék, amit megvásárolnak, csak drágább módon kerülhet hozzájuk, mert a szennyezőnek, a multinacionális cégnek fizetnie kell. És akkor van reális lehetősége magának a fogyasztónak, hogy eldöntse, mérlegelje, hogy milyen terméket kíván választani. Nem a tiltás itt a megoldás. Amit pedig a kormány képvisel, az változatlan ebben a kérdésben, hiszen az éghajlatváltozással kapcsolatos kormányzati stratégia már régen meghirdetésre került, egészen pontosan 2020 júniusában. Ez alapján vállalásokat tett a magyar kormány is, ezt Áder János köztársasági elnök megismételte, megerősítette a glasgow-i klímacsúcson. Nem árulok el újdonságot, mi is támogatjuk azt, hogy a szénkivezetés, az erdőirtás megállítása, az elektromos gépjárművekre való átállás, a megújuló energiaforrásokba való befektetés a következő években, a 2050-ig terjedő időszakban magasabb állami, nemzeti és akár uniós támogatást is kapjon. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a választ. Sok mindent hallottunk. Összeget, hogy 2010 óta, amióta kormányon vannak, melyik szennyező multinacionális vállalat fizetett a magyar költségvetésbe mennyit, nem hallottunk. Tehát a „szennyező fizet” elv egy nagyon jó elvnek tűnik, csak konkrétan nem láttuk, hogy ki fizetett, és mennyit. A másik az, hogy az, hogy a Coca-Colát be kell tiltani, ez nem hiszem, hogy elhangzott volna mint kérdés. Azt mondtuk, hogy fizetnie kell, azért, mert szennyez, hiszen egy multinacionális vállalat, és önök szerint a „szennyező fizet” elvnek kell érvényesülnie. Az a helyzet, hogy önök nemcsak hogy nem fizettetnek ezekkel a szennyezőkkel, hanem támogatják őket a magyar adófizetők pénzén, a stratégiai partnerségekkel. Több klímabűnözővel is kötöttek stratégiai partnerséget, támogatják őket, viszont nem szedik be azt a pénzt, amit beszednének a „szennyező fizet” elv kapcsán. És egy adatot mondanék a végére, amivel nem tud vitatkozni, mert egy adat: 2013 óta, amióta önök kormányoznak, minden évben nőtt a szén-dioxid-kibocsátás a koronavírus-járványig, amikor a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] világon ez lement. Ez egy adat.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon, öné a szó. [[16.40]]
Tisztelt Képviselő Úr! Az ön fejében megint összekeverednek olyan dolgok, amiket érdemes szétválasztani. Az egyik, hogy vannak valóban olyan emberi tevékenységek, amelyek szennyezik a környezetet, ettől függetlenül muszáj élni velük, muszáj őket használnunk. Ilyen például a közlekedés is. Ha az ön logikáját fogadnám el, akkor az autóiparnak egyetlen fillér támogatást sem lenne szabad kapnia Magyarországon. Ilyen alapon akkor a magyar kormánynak nem érvelnie kellett volna a BMW beruházása mellett Magyarországra, hanem éppen ellenkezőleg, el kellett volna utasítanunk ezt a fajta beruházást. Ne haragudjon, de ezt a gondolatmenetet nem tudom elfogadni. Ugyanez igaz az üdítőanyag-gyártás cégeire is. Miért kellene nekünk azzal szembemenni, ha egy ilyen üdítőipari vállalat Magyarországon beruházást, fejlesztést csinál? Ez munkahelyeket hoz Magyarországra, a cég közvetlenül adót fog befizetni a költségvetésbe, az embereknek pedig jövedelmet fog biztosítani. Azt kérem öntől, hogy ezeket válassza külön egymástól, mert ha így gondolkozik a világról, akkor a magyar gazdaság nem növekedni fog, hanem ugyanúgy, mint a Gyurcsány-korszak időszakában, leépülni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Nem fogadom el a válaszadó személyét. Köszönöm.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős tárca nélküli miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Potápi Árpád János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom. Köszönöm.
Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Államtitkár Úr! Kövér László számos hibája mellett olyan fideszes politikusként van számontartva, mint aki az utolsók között fog korrupciós botrányba keveredni. Most ez is megtörtént, s ebből logikailag az következik, hogy már minden fideszes és nyilván KDNP-s képviselőnek is van korrupciós botránya. Pedig elsőként, ami történt, ami Kövér László körül zajlik, jól hangzik, a határon túli magyarok támogatásáról szól. Az elnök úr egyik munkatársa létrehozott egy alapítványt. Visontai Kálmán létrehozta a Magyar Tehetségekért Határtalanul Alapítványt, amely hivatalos céljai szerint támogatni kívánja a Magyarországon, a Kárpát-medencében vagy a nagyvilágban bárhol magyarul tanuló, önmagukat magyar nyelven képezni akaró fiatalokat, a magyar kultúrával és tudománnyal összefüggő ismereteik elmélyítését és így tovább. Támogatták is az ilyen fiatalokat, 2,4 millió forintból négy magánszemélyt sikerült támogatni. Ez jól hangzik, ehhez képest szomorú, hogy az alapítványnak honlapja, e-mail-címe nincs, tevékenységéről beszámolókat nem adott le, híradások nem szólnak róla. Viszont ami egy kicsit már kevésbé szép, hogy Kövér László kabinetfőnöke ettől az alapítványtól kapott lakásban él, vagy legalábbis a családja ott él. 240 millió forintért vásároltak egy budai luxuslakást az alapítvány pénzéből. Tehát ahelyett, hogy a tehetséges fiatalokat támogatták volna, Kövér László kabinetfőnöke és az ő családja használja ezt a lakást, a másik munkatársuk, Visontai László pedig egy A6-os luxusgépjárművet szintén az alapítvány pénzéből használ, de a rokonait is sikerült támogatni. Az a kérdés, államtitkár úr, hogy miután számos feljelentés és bejelentés született a témában, önök a minisztériumban, az államtitkárságon hogy gondolják, rendben vane, hogy a tehetséges határon túli fiatalok támogatására adott pénzből Kövér László munkatársainak a luxuséletmódját finanszírozzák. Kíváncsian várom a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Potápi Árpád János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Úgy tudom, hogy az érintett alapítvány 2019-ben jött létre, kizárólag magánadományokból működik, tagjai pedig magánszemélyek, semmiféle közpénzt nem kezelt, illetve nem kezel most sem. A közpénzeket nem kezelő alapítvány ügyei nem érintenek kormányzati hatáskört, ezért arra kérem a képviselő urat, hogy forduljon az alapítványok törvényességi felügyeletét biztosító intézményekhez.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Akkor miből vásárolták Kövér munkatársainak a luxuslakást és a luxusautót? 322 millió forint külföldi támogatásból. Ez a külföldi támogatás állítólag Frank Liu támogatásaiból származik, az ő cégétől. Frank Liu egyébként a leggazdagabb magyar állampolgár, személyesen Kövér László avatta magyar állampolgárrá, és ő intézte neki a kitüntetését is, a nem tudom milyen magyar arany érdemkeresztet. Ön szerint, ha egy üzletember 70 milliárdos közös bizniszt indít egy magyar állami bankkal, majd hirtelen tajvaniként a határon túli tehetséges magyar fiatalok támogatására annak a Kövér Lászlónak a környezetébe ad több száz millió forint támogatást, akinek a kedvéért megmentette a Pápai Húsüzemet is, az felvetie az esetleges összeférhetetlenség gyanúját, vagy ne adj’ isten, bűncselekmények gyanúját? Tegyük hozzá a kereszténydemokrácia nagyobb dicsőségére, hogy egy díjazott pornóproducer az a Visontai Kálmán, aki intézi Kövér László ügyeit. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]]
Képviselő úr, lejárt az időkerete, sajnálom.
Kíváncsi vagyok, hogy ebben a társaságban hogy helyezi el a házelnököt. Várom válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Röviden a válaszom az, hogy nem veti fel, semmilyen korrupció nem történt. Ez egy magánalapítvány, magánpénzeket fogadott, az alapítványhoz semmilyen közpénz nem került. Sem Veress László kabinetfőnök úr, sem a családja nem él abban a budai villában, amiről szó van. Önök gyakorlatilag összekeverik ezt a helyzetet a külhoni magyarok támogatásával. Itt erről szó sincs. Köszönöm szépen. Egyébként eddig nem érdeklődött a nemzetpolitika 11 éves eredményei iránt, de szívesen válaszolnék arra is. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Megengedhetőe, hogy egy műemléki védelem alatt álló épület eladásából gazdagodjon a Főváros és a baloldali vezetéshez kötődő üzleti körök?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A főváros háza táján ismét gyanús ügyletek köttetnek, amiről persze a főpolgármesternek megint fogalma sincs. Mindannyiunk számára ismert, hogy Karácsony Gergelynek is voltak már jobbnál jobb ötletei a Városháza épületének hasznosítását illetően gondoljunk csak a hajléktalanelkülönítőre , de a most felmerült eset talán a legabszurdabb. A napokban ugyanis a Városháza épületének eladásáról jelentek meg hírek a sajtóban, melyek szerint a fővárosi vezetéshez köthető üzleti körök már meg is tették ennek érdekében a szükséges lépéseket. A Városháza patinás épületkomplexusa műemléki védelem alatt áll, frekventált világörökségi övezetben fekszik, nem mellesleg ez az épület a főváros egyik legértékesebb ingatlana. A főpolgármester állítása szerint az ingatlan értékesítéséről semmilyen döntés nem született, ugyanakkor nyilvánosságra került egy dokumentum, mely szerint egy ingatlanközvetítő cég azzal van megbízva, hogy értékesítse az önkormányzat egyik legdrágább épületét. De mindez talán nem is olyan meglepő a baloldal múltját tekintve, hiszen erről híresek. Eladták már a repteret, a magyar tulajdonú pénzintézeteket, a Postabankot, az Antenna Hungariát, a MOL Zrt.-részvényeket, a Gyulai Húskombinátot, a Fővárosi Vízműveket, és sajnos sokáig lehetne még sorolni, hogy mi mindent herdáltak el a kormányzásuk alatt, miközben a kormány jelenleg is azon dolgozik, hogy ezek visszakerüljenek a magyar nép tulajdonába. Önök még a Tankönyvkiadót is eladták külföldi tulajdonosoknak, hogy külföldről döntsenek arról, hogy tulajdonképpen milyen történelemkönyvek születnek Magyarországon. Kész szerencse, hogy az ország Házát nem tudták eladni. Előfordulhat olyan eset, hogy valaki a főpolgármester tudta nélkül tárgyalásokat kezdjen a Városháza épületének eladásáról? Az elhangzottakkal kapcsolatban kérdezem tisztelettel államtitkár urat: megengedhetőe, hogy egy műemlékvédelem alatt álló épület eladásából gazdagodjon a főváros és a baloldalhoz köthető üzleti körök?
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[16.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Hát, az ő mentalitásukban nyilván megengedhető. Nem látok bele a fejükbe, de az itt lévő szocialista maradékoknak még hadd mondjam el, hiszen ők kiabáltak be az ön kérdése, illetve felvetése közben [[Dr. Szakács László: Még egyszer! Még egyszer, mik vagyunk?!]] nincs két baloldal, nincs két baloldal, ugyanaz a forgatókönyv van, amit önök képviseltek itt, akik itt ülnek, baloldaliak [[Mesterházy Attila közbeszól.]] önök azok, akik a közvagyont kijátszották, elherdálták privatizáción és más módon keresztül. [[Mesterházy Attila: Mészáros Lőrinc?]] Ugyan 750 milliárd forintot gyűjtöttek be 2002 és 2010 között, de ezalatt eladták 190 társaság államitulajdon-hányadát, vagy teljes mértékben, és eladták, ahogy ön is mondta, az energiaszolgáltatók jó részét, közműcégek jó részét, a repülőteret [[Dr. Szakács László közbeszól.]] [[Mesterházy Attila közbeszól.]] , önök azok, akik a közvagyont kijátszották, elherdálták privatizáción és más módon keresztül. (Mesterházy Attila: Mészáros Lőrinc?) Ugyan 750 milliárd forintot gyűjtöttek be 2002 és 2010 között, de ezalatt eladták 190 társaság államitulajdon-hányadát, vagy teljes mértékben, és eladták, ahogy ön is mondta, az energiaszolgáltatók jó részét, közműcégek jó részét, a repülőteret (Dr. Szakács László közbeszól.), pénzügyi szolgáltatókat, és hallja ön is, képviselő úr, fáj nekik az igazság, mert most is óbégatnak, kiabálnak. (Mesterházy Attila közbeszól.) Ezzel szemben 2010 óta elindult a nemzeti vagyon visszaszerzése, 2010 óta 6093 milliárd forinttal nőtt a nemzeti vagyon, ez 52 százalékos növekedés hiába kiabálnak, tisztelt képviselők. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] 25 százalékkal az ingatlanok vonatkozásában, 143 százalékkal a társasági részesedésben, gépek és berendezések tekintetében 81 százalékkal és egyéb eszközök beszerzésében 846 milliárddal növekedett az állami vagyon. A Magyar Nemzeti Bank, amelyet annyit támadnak, 3,1 tonnáról 94,5 tonnára növelte, azaz a 30-szorosára növelte az aranytartalékot. Azt, hogy ők mindent eladnak, mindent privatizálnak, és mindent kilopnak az államtól, azt megszoktuk. A fővárosban ezt csinálták a múltban is, most is valószínűleg ezt akarják. Az azért jellemző, hogy annak a főpolgármesternek, aki mindenféle szépet mondott a jelöltsége során, annak fogalma sincs, hogy eladják a feje fölött, vagy pedig nem mond igazat, és hazudik [[Az elnök csenget.]] , de ezt majd ki fogja deríteni a következő időszak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én a baloldali képviselőtársaim helyében most csendben maradnék, mert azért van egy gyönyörű sztori, amit önök itt műveltek 2002 és 2010 között, ráadásul az a Gyurcsány Ferenc művelte, aki az önök vezére a mai napig [[Dr. Szakács László közbeszól.]] [[Dr. Szakács László közbeszól.]] az önök főnöke, és gondoljanak csak bele, önök eladták az MTV székházát úgy tehát Karácsony Gergő előtt egyébként jó példa van, meg értem én, hogy mit susmusolnak, eladták az MTV székházát úgy 4,5 milliárd forintért, hogy utána ugyanattól a cégtől bérbe vették évi 2 milliárd forintért. Mi ez, hogyha nem nettó lopás, képviselő úr? Majd utána a Bojár utcai telket… (Dr. Szakács László közbeszól.) a Bojár utcai telket eladták 2006-ban annak a cégnek, amellyel megépíttették az MTV-székház új épületét, azt is horror drágán. Önök… [[Mesterházy Attila közbeszól.]] Persze megértem, hogy Karácsony Gergelyék előtt vannak kiváló példák, és lehet, hogy ebből merítették most ők is ezt az ötletet. [[Mesterházy Attila közbeszól. Az elnök csenget.]] Hát, rajta!
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, miközben loptak és eladtak mindent, és lopnak és eladnak mindent, amellett pedig rossz gazdái a városnak, rossz gazdái az országnak, túl azon, hogy 2010 előtt eladósították. Mondjuk, most ugyanezt csinálják a fővárossal, és aki ma a fővárosban körülnéz, aki ma közlekedni akar, az látja, hogy mekkora káoszt okoznak, mekkora mocskot és szennyet hagynak maguk után. Ez a legnagyobb baj, hogy miközben ők kiabálnak farkast, ők kiáltanak farkast [[Dr. Szakács László közbeszól.]] , a legnagyobb csalással a legnagyobb csalással! kerültek hatalomra, a legnagyobb hazugsággal tartotta meg Gyurcsány Ferenc a hatalmát, és a legnagyobb csalással akarnak most is visszajönni a hatalomba. A fővárosban ugyan sikerült, de a fővárosiak nagy része most már látja, látják, hogy mi történik a fővárosban, az utcákon, a közvagyonnal, és azt is, hogy mennyire tehetetlen az egész városvezetés egyébként Gyurcsány Ferenc vezetésével. Köszönöm szépen a kérdését.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harrach Péter és Móring József Attila, a KDNP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a honvédelmi miniszter úrnak: „Brüsszel miért nem járul hozzá a határvédelem költségeihez?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Németh Szilárd István államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Európát többféle veszély fenyegeti, többek között a terrorizmus vagy a világjárvány, és ez a kettő találkozik az illegális migrációban, tehát világos, hogy Európa határait védeni kell. Magyarország a déli határokat megvédi, többféle módon, többek között a kerítés építésével, és ebben voltak követőink, hogy néhány országot említsek: Görögország, Spanyolország, Bulgária, Szlovénia, Észtország, Litvánia, Lettország, Lengyelország, és azt látjuk, hogy most az afganisztáni helyzet változásával bizony több millió ember várakozik, hogy nyugat felé induljon. Ebben az évben százezer határsértőt fogtak el a magyar hatóságok, és ezernél több embercsempész ellen indult eljárás. Úgy tudjuk, hogy körülbelül 600 milliárd forintba került ez a védekezés eddig az államtitkár úr nyilván pontosítani fogja ezt az összeget , és most Brüsszelhez fordulunk, hogy legyenek szívesek részt vállalni Európa védelmében. Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos azt tapasztaljuk, hogy a kormány erőfeszítései mellett a baloldali ellenzék nem támogatja ezt a tevékenységet, hiszen vezetőjük többször hangoztatta, hogy nem támogatja a határvédelmet, illetve amikor ’19-ben felmerült az uniós részvétel, akkor a DK EP-képviselője, Dobrev Klára elutasította azt. Mi, a KDNP képviselői szuverenitásunk megőrzése érdekében természetesen támogatjuk a bevándorlásnak a megakadályozását. Kérdezem az államtitkár urat, hogyan alakultak a határvédelem pontos költségei, és mi a véleménye [[Az elnök csenget.]] hogy Brüsszel miért nem kíván ebben részt venni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Németh Szilárd István államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Miniszterhelyettes úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon időszerű és nagyon súlyos az ön kérdése. Egy mondattal tudnék rá válaszolni: Brüsszel azért nem támogatja a magyar határvédelmet, mert nem akarja, nem megállítani akarja a migránsokat, hanem megszervezni a beutaztatásukat, és ebben úgy, ahogy ön említette, tisztelt képviselő úr a hazai baloldalra mindenkor számíthat. Pedig óriási nagy a baj. Ha azt nézzük, hogy november 7-én estig, tegnap estig 112 259 migránssal szemben intézkedtek a magyar honvédek és rendőrök, ez a szám tavaly 31 778 volt ugyanebben az időszakban; 1035 bűnözőt fogtak el, akik embercsempészettel foglalkoznak, ez tavaly 349 volt. És van még egy nagyon fontos változás itt, az ország déli határánál, hogy nemcsak mennyiségileg változott meg a migránsok száma, hanem minőségileg is a módszerek; egyértelműen jól látható, hogy szervezetten, csoportosan érkeznek, sőt talán a „szervezett” helyett mondhatnám azt is, hogy kiképzetten, hiszen csupa fiatal férfiember érkezik a határra, és követi el azokat az erőszakos cselekményeket, amelyek egyre inkább és most már naponta többször is jellemzik a határátlépésüket. Egyedül a kerítés, illetve az ahhoz hozzárendelt műszaki és jogi határzár, illetve a magyar honvédek és rendőrök lelkiismeretes munkája az, amelynek következtében elérhettük azt, hogy mind Magyarország, mind pedig Európa biztonságát szavatolni tudjuk, és ehhez mivel, még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a schengeni szerződésben vállalt kötelezettségünket teljesítettük mindenféleképpen hozzá kellene járulnia Brüsszelnek is. De nincs meg az akarat Brüsszelben, mert ők migránspárti politikát folytatnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Mi egyértelműen támogatjuk a miniszterelnök úrnak azt a levelét, amelyet a múlt héten e tárgyban írt a Bizottságnak, hogy ismerje el a külső határok védelmét, és járuljon hozzá a költségekhez. Emellett támogatjuk a tranzitzónák visszaállításának lehetőségét is, hiszen ezzel biztosított lenne, hogy a menekültstátuszról határon kívül döntsenek. [[17.00]] Még egy megjegyzésem lenne: sokan azt kívánják, hogy a kereszténydemokraták az egyéni ember védelmében lépjenek fel. Mi megtesszük, azt valljuk, hogy helyben kell segíteni. Itthon viszont a felelősségünket a társadalom irányában kell gyakorolnunk, vagyis védelmet nyújtani az illegális bevándorlással szemben, hiszen, ahogy államtitkár úr is mondta, ezek a bevándorlók nem kifejezetten segítségre szorulók, hanem más céllal idejövő emberek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Egyetértve mindennel, amit a képviselő úr mondott, azért szögezzük le, hogy az igazi veszélyt itt a bevándorlás kérdésében a hazai baloldal jelenti. Egyértelmű, hogy ők Brüsszel akaratát, ha úgy tetszik, a Soros-tervet szeretnék megvalósítani Magyarországon, és hogyha kormányra kerülnek, ezt meg is fogják tenni. Világossá tették mindenki előtt, hogy le fogják bontani a kerítést. Világossá tették mindenki előtt, hogy mindenkit be fognak engedni a déli határrészen. Azt is világossá tették, hogy a kötelező elosztási mechanizmust is teljesíteni fogják. Ezzel a kör teljes egészében bezárult. Sőt, hogy Gyurcsány Ferenc legújabb bábját, legújabb miniszterelnök-jelöltjét, Márki-Zay Pétert idézzem, azt mondta, hogy nekünk, magyaroknak közös háztartásokban, vegyes házasságokban kell majd együtt élnünk a migránsokkal. Azt gondolom, hogy ez a mondat önmagáért beszél. Mi ezt nem hagyhatjuk, nekünk meg kell állítani a baloldal ámokfutását, meg kell védenünk Magyarország és Európa biztonságát, és ezt fogjuk tenni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Magyar Zoltán jelzésére:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Burgonya, friss zöldség, baromfi, liszt, hosszasan lehetne folytatni a sort, amelynek az áremelkedése hónapról hónapra megviseli a magyar lakosság többségét. Most már nemcsak arról van szó, hogy a szerényebb keresetűek, hanem bizony a társadalom döntő többsége megérzi ezt a helyzetet. És akkor még nem beszéltünk az étolaj áráról, ami 30 százalékkal emelkedett, vagy éppen a friss gyümölcsökéről, ami 40 százalékkal emelkedett az elmúlt időszakban. De nyilván ez magával húzza az éttermi árakat, a rendelt étel árát, illetve a büfés ételekét is. Az élelmiszerárak nyilvánvalóan mindenhol emelkednek Európában, erről már a mai napon egy korábbi felszólalásban volt időnk, lehetőségünk eszmecserét folytatni. Mind a gázolaj árának emelkedése, a növényvédő szerek, mind a műtrágya, olyan tényezők vagy akár a Covid-járvány piaci hatása , ami generálja ezt a folyamatot. Ugyanakkor ez nem magyarázza azt, hogy miként lehetséges az, hogy Európában éppen nálunk, Magyarországon a legsúlyosabb az élelmiszerár-emelkedés, az európai átlag duplája. Tehát hazánkban, ha megnézzük az európai uniós élelmiszerár-emelkedés átlagát, ahhoz képest pontosan a kétszeresével emelkedtek az élelmiszerárak. Ez nyilvánvalóan nem magyarázható kizárólag nemzetközi folyamatokkal. Inkább közrejátszik ebben a brutális aránytalanságban a világrekorder áfa, ami sok termék esetében még mindig sújtja az alapvető élelmiszereket, de az is nyilvánvalóan hozzájárul ehhez a folyamathoz, hogy a hazai élelmiszer-termelés rendszere, struktúrája olyan, hogy néhány nagy profitorientált vállalkozás kezében van az élelmiszer-termelés döntő része, ahelyett, hogy a korábbi ígéreteiket betartva egy valóban vidékbarát, a gazdálkodók szövetségén alapuló élelmiszer-előállítás adná a gerincét a hazai élelmiszeriparnak. Várom érdemi válaszát, mit kívánnak tenni ezen brutális áremelkedés megállítása érdekében. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ön elég sok kérdést felvetett, amelyre két percben nagyon nehéz válaszolni. De mégis, azt gondolom, hogy a leglényegesebb kérdés az, hogy Magyarországon megfelelő mennyiségű, biztonságos élelmiszer van az áruházak polcain. Ennek jelentős része, közel 70 százaléka magyar alapanyagokból, magyar előállítók termékeként került a polcra. (Dr. Steinmetz Ádámot a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Most ön felteszi a kérdést, hogy miért emelkedtek az élelmiszerárak. Én megkérdezhetném öntől, habár nem sok lehetősége van arra, hogy válaszoljon, hogy a termelői árak, a felvásárlási árak emelkedtek-e. Erre nagyon egyszerű a válasz, megadom ön helyett: nem, vagy olyan minimális mértékben, ami közgazdaságilag szinte kimutathatatlan. Tehát hol van az áremelkedés? Nem az alapanyag-termelőknél, hanem egyértelműen a kereskedelemben. A kereskedelem szabályozását kell nekünk, úgy gondolom, bizonyos mértékben megoldani, abból a szempontból, hogy ezek az árak valóban ne szabaduljanak el. De azért én ebben vitatkoznék önnel, és hogyha ön netalán üzletbe jár, boltba, élelmiszerboltba jár, vannak valóban emelkedett árak, de a zöldség-gyümölcs árak, főleg az alapvető zöldségek ára olyan mértékben nem emelkedett, ezt én nyugodtan, határozottan merem mondani, hogyha az üzletekben szétnéz. De egyértelmű számomra, hogy nem az alapanyag-termelésben, részben már a feldolgozásnál lehet egy bizonyos áremelkedés, de kimondottan a kereskedelmi szektor áremelkedése rakja rá azt a pluszt azokra a termékekre, amit a magyar agrárgazdaság, az agrártermelők megtermelnek. Ön az előbbi kérdésben is fölvetette a szövetkezést, arra nem volt alkalmam válaszolni az előbb. A szövetkezés akkor jön létre, ha önkéntes, azt erőből Magyarországon még egyszer bevezetni nem szabad. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Államtitkár Úr! Ha most valóban a kereskedők nyúlják le ezt az extraprofitot, ahogy ön fogalmazott, akkor ennek a szabályozása valóban időszerű lenne. Csak mire várnak? Azért ez a probléma már hosszú hónapok óta zajlik, a bőrünkön érezzük. Ezenkívül pedig, ha már ez a téma szóba került, az élelmiszer-önrendelkezés mint fogalom, amely mellé most már, legalábbis bizottsági ülésen kormánypárti képviselőtársaink is felsorakoztak, akkor ezek szerint újra aktuális, és végre egy olyan szabadságharcot tudnának folytatni, aminek valóban van értelme, és a magyar emberek mindennapjaira is hatása lehetne. Ilyen ügyekben kell szövetségeseket találni Európában, és ilyen ügyekben kell megvívni az önrendelkezésünket, ami valóban hasznos és valóban mindenki számára érezhető. Tehát a válaszából mindezeket sajnos nem tudhattuk meg, úgyhogy teljes mértékben indokoltnak tartom például Mátészalkán szerdán 17 órától azt a tüntetést, ami többek között az élelmiszerárak tarthatatlan helyzetére akarja felhívni a figyelmet. Várunk mindenkit szeretettel. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Ez kettőnk között a különbség: önök tüntetni akarnak, hangulatot gerjeszteni, mi pedig kezelni szeretnénk a helyzetet. Ez jellemző önökre, úgy, ahogy a párttársaival, a leendő partnereivel is együtt élik ezt a világot. Úgyhogy ezt határozottan visszautasítom. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Hogy is van ez?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vargha Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Mesterházy Attila jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szijjártó Péter miniszter úr július 19-én azt mondta, hogy nincs tudomása ilyen típusú adatgyűjtésről, és ez egy kormányzati álláspont, hangsúlyozta ki, amikor megkérdezték tőle a Pegasus szoftverrel kapcsolatos kérdéseket. Majd utána azt mondta, hogy megkérdezte az Információs Hivatal főigazgatóját, aki megnyugtatta, hogy ilyen szoftvert ők nem használnak, rá vonatkozó megállapodást nem kötöttek, és ő el is fogadta ezt az állítást. Mostanra már tudjuk, hogy a miniszter hazudott, hiszen Kósa Lajos beismerte, hogy a magyar kormánynak van ilyen szoftvere. Tehát kérdezném majd az államtitkár úrtól, hogy miért hazudott Szijjártó miniszter úr, vagy nem informálták erről, vagy őt egyszerűen csak kihagyják ezekből a kérdésekből. De amikor azt mondta, hogy kormányzati álláspontként azt tudja mondani, hogy nincs ilyen típusú adatgyűjtés, teljesen világossá vált mára, hogy ez egy hazugság volt. A másik, hogy lehet, hogy a második állításában is hazudott a miniszter úr, hiszen Vadai képviselő asszony azt mondta a legutóbbi bizottsági ülés után, hogy nem pontosan fogalmazott Kósa Lajos, nem is a Belügyminisztériumnak, hanem sokkal inkább esetleg még a Külügyminisztériumnak is van köze ehhez a beszerzéshez, vagy akár az Információs Hivatalnak. Éppen ezért kérdezném az államtitkár úrtól, hogy volte mégiscsak a Külügyminisztériumnak vagy az Információs Hivatalnak köze ehhez a szoftverbeszerzéshez, vagy abban a folyamatban részt vetteke bármilyen formában. Vagy kérdezhetem nagyon konkrétan: Czukor Józsefnek volte szerepe abban, hogy a magyar kormány valamelyik szerve megvásárolta valakitől ezt a szoftvert, legyen szó a Pegasus szoftverről vagy éppen a Candiru nevezetű másik szoftverről, amit szintén hasonló lehallgatásokra használnak. [[17.10]] A másik ilyen kérdésem, hogy adotte Lázár János vagy Szijjártó Péter bármilyen olyan utasítást, hogy az Információs Hivatal megfigyeljen egy célszemélyt, amihez ilyen típusú szoftvert kellett használnia az adott szakszolgálatnak. Tehát magyarul: [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] gyűjtötte az Információs Hivatal is ezen eszközök felhasználásával adatokat? Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Jól fogalmazott Szijjártó Péter miniszter úr, amikor úgy fogalmazott, hogy nincs ilyen típusú adatgyűjtés, mert Magyarország jogállam, és teljesen természetes és magától értetődő számunkra lehet, hogy önök számára nem , hogy minden kormányzati, állami eset, esemény, intézkedés esetében, amely akár személyeket, szerveket, szervezeteket érint, a hatályos jogszabályoknak megfelelően jár el az állam. Ha ennek során leplezett eszközök alkalmazására kerül sor, akkor a feljogosított állami szervek és kormányzattól független intézmények ellenőrzése alatt teszik ezt. Ez történik minden esetben 2010. május 29e óta. A magyar nemzetbiztonsági szolgálatok, akár a Belügyminisztérium, akár pedig a Külgazdasági és Külügyminisztérium irányítása alatt dolgoznak, illegális megfigyelést nem folytattak, nem folytatnak. De bármikor, amikor a Nemzetbiztonsági bizottság úgy találta, találja, hogy ebben az ügyben szükséges kérdéseket feltenni, és szükséges a bizottság összehívása, akkor természetesen minden alkalommal rendelkezésre álltunk mind miniszter úr, mind jómagam, és az Információs Hivatal vezetői is ott voltak, és ott is lesznek. Természetesen a jogszabályoknak megfelelően a nemzetbiztonsági szolgálatok a feladatok eredményes ellátása érdekében a titkos információgyűjtés technikai eszközeit és módszereit használhatják. Köszönöm szépen, és kérem válaszom elfogadását.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Nagyon sajnálom, államtitkár úr, hogy egyetlenegy kérdésemre nem válaszolt. Tehát volte szerepe az Információs Hivatalnak ezen szoftverek beszerzésében? Czukor Józsefnek volte ebben szerepe? A Külügyminisztériumnak volte bármilyen szerepe ebben a folyamatban? Kérném, hogy ennek nézzen utána! Én a magam részéről, mivel gondoltam, hogy nem kapok érdemleges választ, kezdeményeztem egy találkozót az Információs Hivatal főigazgatójánál a mai napon, és kezdeményezni fogom a Külügyi bizottság összehívását is ebben a témakörben, hogy rálássunk ezekre a kérdésekre, ennél kicsit pontosabban, mint ahogy ön itt félrebeszélt. Nem figyelt, államtitkár úr. Én nem azt mondtam, hogy illegális, azt mondtam, hogy legtagadta a külügyminiszter azt, hogy ilyen típusú adatgyűjtés történt. Azt gondolom, ez hazugság, maradjunk ennél a szónál, így sokkal egyértelműbb. Még két kérdésem lenne, hátha kapok rá választ. Hogyan áll az a vizsgálat, amit a miniszter indított az Információs Hivatalnál ezzel az üggyel kapcsolatban, ami arra irányult, hogy hogyan szivároghattak ki ezek az információk? ezt maga a miniszter jelentette be. Illetőleg igaze az az állítás, hogy Lázár Jánost vagy éppen a közvetlen környezetét is megfigyelhették [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és tudotte erről a megfigyelésről az Információs Hivatal, hiszen az őt felügyelő miniszterről volt szó. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Számtalan kérdésnek látszó állítást hallottunk, amelyek természetesen köszönőviszonyban sincsenek a valósággal. Ha azt gondolja, képviselő úr, hogy a Külügyi bizottság zárt ülésén választ kaphat kérdésekre, akkor természetesen a Külügyi bizottság zárt ülésén mint ahogy a Nemzetbiztonsági bizottság zárt ülésén és a Honvédelmi és rendészeti bizottság zárt ülésén is válaszokat kaptak a bizottság tagjai válaszokat kaphat, de azt gondolom, képviselő úr, hogy nem a 2010 utáni időszakban kellene keresgélnie, hanem a 2010 előtti, a 2002 és 2010 közötti időszakban, amikor az önök kormánya vezette Magyarországot, és akkor a titkosszolgálatokat belpolitikai célra használták fel. Akkor történt, hogy bolgár fedésben lévő orosz kémek szivárogtak be és dolgoztak a magyar titkosszolgálatokban. Azt javaslom, hogy ezt az időszakot firtassa, képviselő úr. Köszönöm szépen.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai utolsó azonnali kérdésünk következik. Herczeg Tamás, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miről nem beszél Márki-Zay a migrációval kapcsolatban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy idézettel kezdem a mondanivalómat, amely a Gyurcsány-show egyik vitaestjén hangzott el: „Bárki is legyen Magyarország miniszterelnök-jelöltje, egy olyan közös programot fog végrehajtani, amelyben a baloldali programelemek is megvannak. Szó sincs arról, hogy egy konzervatív kormány alakulna Magyarországon.” Márki-Zay Pétertől származik ez a két mondat, aki hosszú huzavona után lett a baloldal miniszterelnök-jelöltje. Ebből a két mondatból is látszik, hogy csupán szerepcsere történt, ugyanis a baloldal korábban népszerűnek hitt arcai nagyon gyorsan amortizálódtak, így egy újat kellett keríteni. Márki-Zay kimondta, amit sejteni lehetett: nincs semmi változás, ugyanazt a politikát folytatja, mint Gyurcsány Ferenc korábbi emberei. Mire is lehet számítani a Gyurcsány-Márki-Zay-féle baloldaltól? Én ezt úgy foglalnám össze, mint a külföldi érdekeknek való behódolás: ha az Európai Unió úgy kéri, akkor felszámolják a rezsicsökkentést lásd, a rezsicsökkentés egy hülyeség, mondta a korábbi miniszterelnök , megemelik a munkát terhelő adókat, vagy épp beengedik a gazdasági bevándorlókat. Gyurcsány Ferenctől már hallottuk, hogy Magyarországnak kifejezetten javára válna, ha befogadná a migránsokat, Márki-Zay pedig a közelmúltban egy angol nyelvű televíziós interjúban tett hitet a bevándorlás támogatása mellett. Magyar sajtóorgánumnak nyilván kevesebbet beszél ettől, de nincs is ebben semmi meglepetés, hiszen Karácsony Gergelytől vette át a stafétát, aki a német liberális Die Zeitnak adott interjújában kijelentette, hogy a menedékkérők jogainak biztosítása erkölcsi kötelességük, és ez a programjuk része is, de ezt a plakátokra nem teszik fel, mert ezzel nem lehet választást nyerni. Látjuk a számokat, látjuk a tendenciákat, egyre többen vannak, akik az illegális határátlépéssel próbálkoznak. Tisztelettel kérdezem tehát államtitkár urat, mit eredményezne a Gyurcsány-Márki-Zay-féle baloldali migrációs politika. Mennyi gazdasági migráns és honnan áramlott be eddig Európába, illetve kik és mennyien vannak még úton, akiket be kellene fogadnunk egy baloldali forgatókönyv szerint?
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
[[Hangosítás nélkül, az óra nem indul el.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr!
Elnézést kérek, államtitkár úr! A mikrofont legyen olyan kedves megnézni, hogy rendben van-e! [[Kontrát Károly behelyezi kártyáját a gépbe.]] Igen, köszönjük szépen, rendben lesz most már. Az órát kérem visszaállítani!
Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr, az Országgyűlésnek is köszönöm a türelmet. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az illegális bevándorlók bekerítették Európát, a spanyol, az olasz és a balkáni útvonalon is érkeznek a migránsok, egyre agresszívebbek. Sokan közülük szervezetten, csoportosan követik el a határsértést, megtámadják a határvédő berendezéseket, a műszaki eszközöket, a rendőröket és a katonákat is. 2021-ben a mai napig 102 259-en próbálkoztak jogellenesen Magyarország és az Európai Unió területére belépni. Az intézkedés alá vont embercsempészek száma is jelentős mértékben nőtt: a 2020-assal szemben már ez idáig 1035 fő volt a számuk. A migrációs nyomás miatt hazánk déli határát meg kell erősíteni, jelenleg is több ezer ember védi a határokat. Magyarország és Szerbia bővítette az illegális migrációval szembeni együttműködését. Magyarország más tagállamokkal együtt sikeresen védi az Unió külső határait, közös járőrszolgálatot szerveztünk a szerbekkel és a szlovénekkel. Magyarország élen járt a kerítésépítésben, és ma már kerítéssel védi a határát Bulgária, Macedónia, kerítést épít jelen pillanatban Lengyelország, Litvánia. A határvédelemben dolgozók új egyéni védőeszközöket kaptak az egyre agresszívabb migránsfellépés miatt. Szeretnék köszönetet mondani itt is, a tisztelt Házban a határainkat védő rendőröknek, katonáknak. A magyar kormány, szemben a Brüsszelből irányított baloldallal és itt válaszolnék, hogy mit eredményezne a Gyurcsány-Márki-Zay-féle migrációs politika Magyarország számára: tragédiát, az ország elvesztését is eredményezhetné , továbbra is nyílt és egyértelmű politikát folytat: fenntartjuk a határkerítést, biztosítjuk a határvédelmet, megvédjük a magyar embereket.
Köszönöm, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Képviselő úr! [[17.20]]
Államtitkár úr, köszönöm szépen. Az elmúlt évek során, tudjuk, hogy Európába több százezer bevándorló jutott be, többségük illegális úton, céljuk az esetek túlnyomó többségében valamelyik nyugat-európai ország volt. Ezek az országok most romló közbiztonsággal és a szociális rendszerük nagyfokú leterheltségével küzdenek, értelemszerű tehát, hogy újra és újra felmerül az illegális bevándorlók európai uniós tagállamok közötti szétosztásának a gondolata. Véleményem szerint országunk szuverenitásának a megsértése lenne, ha Brüsszel nyíltan vagy bújtatott eszközökkel kötelező betelepítést kényszerítene Magyarországra. A baloldal az elszólásokból vagy tudatos állásfoglalásokból kiderül a migránsok betelepítését választaná, pedig a nemzeti konzultáció keretében Magyarország döntött már arról, hogy ezt elutasítja. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, ön szerint összeegyeztethetőe a migránsok kényszerű befogadása a tagállami szuverenitással. Mit tett eddig a kormány annak érdekében, hogy megvédje a magyar álláspontot? Mennyi pénzt költöttünk eddig a migráció elleni védekezésre? Köszönöm szépen válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország eddig közel 600 milliárd forintot tehát hatszázmilliárd forintot költött határvédelemre, Magyarország és az Európai Unió megvédésére. Hogy az Afganisztánból érkező illegális migráció ne eszkalálódjon, az Európai Unióval közösen egy nyilatkozatot tettünk közzé, ennek a nyilatkozatnak a tartalmi elemeit kívánjuk most megvalósítani. Magyarország az egyik legelső elfogadója volt ennek a nyilatkozatnak, és biztos vagyok abban, hogy a legjobban teljesítője is lesz ennek a nyilatkozatnak. Az, hogy Magyarországnak mi a jó, ki léphet be az országba, kivel akarunk együtt élni, azt a magyar emberek döntik el, ehhez ragaszkodtunk korábban is. Megállítjuk az illegális migrációt, megvédjük Magyarország határait, megvédjük a magyar embereket. Kérem a tisztelt képviselő urat, a Fidesz-KDNP-frakciót, hogy a parlamentben is támogassa a kormányt annak érdekében, hogy ennek a szolgálatnak, Magyarország érdekeinek, a magyar határok megvédésének a jövőben is eleget tudjunk tenni. Köszönöm a kérdését. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Jó estét kívánok! Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/17188. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen maximum 60 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Képviselő úr, parancsoljon!
Igen tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a szót. A 2020. évi központi költségvetés zárszámadásának általános vitájára október 20-án került sor. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság, és ahogy azt a házszabály is előírja, a parlament többi állandó bizottsága is megtárgyalta a javaslatot. A tárgyaló bizottságok valamennyije megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát az megfelel az Alaptörvényből eredő követelményeknek. És most egy olyan mondat, amit nem nagyon tudtunk volna itt az elmúlt 30 évben mondani: a törvényjavaslathoz sem képviselői, sem bizottsági módosító javaslat nem került benyújtásra. A következőkben a tárgyaló bizottságok véleményeit ismertetem. Először a Költségvetési bizottságban elhangzott többségi vélemény. A 2020. esztendő egyértelműen a koronavírus okozta világjárványról szólt, így a folyamatosan változó viszonyokhoz természetesen alakítani kellett a költségvetést is. Köszönhetően a kormány 2012-2019 közötti fegyelmezett fiskális politikájának, a koronavírus-járvány egy erős alapokkal rendelkező, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban. A válság kezelésére három alap jött létre. A Járvány Elleni Védekezési Alap létrehozása garantálta azt, hogy az egészségügyi védekezésnek ne legyen pénzügyi akadálya. Az alap előirányzatai felülről nyitottak voltak, amelyekből összesen 945 milliárd forint került kifizetésre, elsősorban a védekezéshez szükséges egészségügyi eszközök beszerzésére. A Gazdaságvédelmi Alap létrehozása a járvány gazdaságot érintő negatív hatásainak kivédését szolgáló intézkedés volt. A 2020. év végére az alapból jelentős forrásbiztosítások történtek, összesen több mint 4000 milliárd forint értékben. A forrásokból elsősorban olyan beruházások kerültek támogatásra, amelyek a 2021-2022. évi gazdasági növekedés megalapozását szolgálják. Az Európai Unióból Érkező Járvány Elleni Támogatások Alapjára vonatkozó szabályozás megteremtette a lehetőségét az Unióból esetlegesen érkező új támogatások fogadásának és felhasználásának. Az alaphoz azonban a tavalyi évben támogatás nem érkezett Magyarországra. 2020-ban összesen közel 1100 milliárd forinttal kevesebb pénzforgalmi adó- és járulékbevétel érkezett, mint azt tervezték. Ez részben az átmeneti adóintézkedésekkel függ össze, nagyobb részben pedig a gazdasági recesszióra vezethető vissza. A kieső bevételek ellenére a kormány előteremtette a szükséges forrásokat a megnövekedett kiadások finanszírozására, így az ország működőképességét sikerült fenntartani. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium az első vonalban vette ki a részét a koronavírus elleni védekezésből. A tárca feladata volt, hogy egy rendkívül nehéz piacon beszerezze a szükséges védőeszközöket, amire közel 560 milliárd forint állt rendelkezésére. A járvány gazdasági hatásainak ellensúlyozása érdekében indított nemzeti exportvédelmi program keretében 130 vállalkozás összesen 74 milliárd forint külpiacra jutási és külpiaci növekedési támogatásban részesült, aminek köszönhetően 19 országban összesen 139 milliárd forint értékű beruházás valósult meg. A Magyar Export-Import Bank mindeközben 295 milliárd forint kedvező kamatozású hitelt folyósított bajba jutott hazai vállalkozások számára. A Fenntartható fejlődés bizottságában elhangzott többségi vélemény. A környezetvédelemre fordított kiadások 2020-ban több mint 90 milliárd forinttal magasabban teljesültek az előző évhez képest. Az ágazat kiadásainak növekedését főként a környezet- és energetikai hatékonysági operatív program kiadásainak növekedése befolyásolta. Magyarország az átgondolt stratégiai tervezésnek köszönhetően fokozatosan áttér az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra. A kapcsolódó nemzeti stratégiák végrehajtását fenntarthatósági oldalról a hazai zöldítési programok segítik. A klíma- és természetvédelmi akcióterven keresztül a 2020. évben elindult az erdőtelepítési program, amelynek keretében az Agrárminisztériummal együttműködésben az elmúlt egy évben több mint egymillió fa ültetésére került sor 164 hektáron, a teljes erdősítési program keretében pedig több mint 650 hektár új erdő jön létre, ami több mint 3 millió facsemetét jelent. 2020-ban a kormány megemelt támogatási összeggel segíti az olcsó elektromos személyautók és az elektromos rásegítésű kerékpárok megjelenését. A „Zöld busz” programnak köszönhetően 2022-től állami támogatással csak elektromos buszt lehet üzembe helyezni a 25 ezer főt meghaladó lélekszámú településeken. Ennek eredményeként tíz éven belül a nagyvárosokban közlekedő minden második busz környezetkímélő lesz. A 2020. évben folytatódtak azok a kormányzati intézkedések, amelyek a magyar emberek, a családok boldogulását, hazánk természeti értékeinek megóvását eredményezik, és egy környezettudatosabb társadalmi berendezkedést ösztönöznek. [[17.30]] A Gazdasági bizottság véleménye. Magyarország gazdasági teljesítménye 2020-ban is meghaladta az Unió átlagát. Az igazítatlan adatok alapján 4,7 százalékkal csökkent a nemzeti össztermék, mindeközben az Unió gazdasága is zsugorodott. Az Eurostat szerint a tagállamok gazdaságai tavaly átlagosan 5,9 százalékkal estek vissza. A járványhullámok okozta változékony helyzet és a fertőzési kockázatok minimálisra szorítása miatt a nem alapvető cikkek vásárlása jellemzően későbbre halasztódott. Ez enyhén visszahúzta a gazdaságot, amit a szolgáltatások és a tartós fogyasztási cikkek vásárlásának csökkenése magyaráz. A beruházási ráta 2020-ban 26,8 százalékra alakult. A folyamatban lévő, nagy volumenű kapacitásbővítések és a vonzó vállalati adózási környezet a beruházási teljesítmény további bővülését és a versenyképesség növekedését alapozza meg. Az állami beruházások nominálisan 4,5 százalékkal emelkedtek éves összevetésben, ugyanis több mint 3000 milliárd forint összértékű kormányzati fejlesztés valósult meg a gazdaságban. Így tavaly az állami beruházások nemzeti össztermékhez képest mért aránya 6,4 százalékra nőtt. Ezen belül a fekvőbeteg-ellátáshoz kötődő fejlesztések révén az egészségügyben 15 százalékkal bővült a beruházások volumene, az oktatási ágazatban pedig 7 százalékkal emelkedett a beruházási aktivitás. A Nemzetbiztonsági bizottság, a Honvédelmi és rendészeti bizottság, a Népjóléti bizottság, a Kulturális bizottság, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, valamint az Igazságügyi bizottság azon túl, hogy megállapította a törvény határozati házszabálynak való megfelelését, különvéleményt nem adott. A mezőgazdasági bizottságban elhangzott vélemény. A 2020. év megmutatta a magyar mezőgazdaság válságállóságát. A magyar gazdaságpolitika elsődleges célja az eddig elért eredmények, valamint az európai szinten is kiemelkedő növekedési lendület fenntartása. Az elmúlt évben korábban nem tapasztalt rendkívüli körülmények között kellett helytállniuk a magyar gazdáknak, hiszen a koronavírus mellett a mezőgazdaság több más kihívással is szembesült; többek között a tavaszi aszállyal és a fagyokkal, a madárinfluenzával, a sertéspestissel, a zuhanó sertéstermelői árakkal és a rendkívül magas takarmányárakkal. Az ilyen időkben segítséget kell nyújtani, hogy a társadalom ki tudjon lábalni ebből a nehéz helyzetből. A kormány olyan gazdaságvédelmi programot dolgozott ki, amely lehetővé teszi a gazdaság talpra állását, a növekedés fenntartását. Az élelmiszeripar teljesítménye 2020-ban erős hullámzást mutatott, ami elsősorban a koronavírus gazdasági hatásaival és az első hullám pánikfelvásárlásaival köthető össze. Az ágazat értékesítése változatlan áron, éves szinten összességében bővült, ami a külpiaci értékesítésnek tudható be. Meg kell említeni azt a kiemelkedő tényt, hogy az ágazat biztosította a magyar lakosság jó minőségű, biztonságos élelemmel való ellátását, miközben emelkedett a kibocsátás, a jövedelmezőség és a külkereskedelmi többlet is. A mezőgazdaság kibocsátásának értéke 2020-ban tovább emelkedett, ami a termelői árak emelkedésének tudható be, mivel a volumen viszont csökkent. Az élelmiszeriparban foglalkoztatottak száma 2020-ban csökkent, 147 ezer fő volt, ami 1,6 százalékkal kevesebb az előző évinél. Az ágazat részesedése a nemzetgazdaság foglalkoztatásából 3,2 százalék volt. Összeségében elmondható, hogy a magyar agrárium a gazdák kitartó és kemény munkájának, valamint a kormány vidéket támogató politikájának köszönhetően 2010 óta folyamatosan növekvő pályán van, ami az ország gazdasági teljesítményét jelentős mértékben segíti. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. A 2020. évi járványügyi intézkedések a nemzetpolitikai feladataink megvalósítására is hatással voltak. Sajnos, megakadtak olyan nagy múltú kapcsolatteremtő tevékenységeink, mint a Kőrösi Csoma Sándor-program, a Határtalanul!-program, de sok határon túli testvértelepülési látogatás sem valósulhatott meg. Így a Határtalanul!-program kirándulásai is a 2020-as keretből folytatódni fognak; a mintegy kétezer kirándulás megvalósítási határidejét 2022. augusztus 31-éig meghosszabbították. Folytatódott a gazdaságfejlesztési programok megvalósítása a Vajdaságban, Kárpátalján, Erdélyben, Felvidéken, Drávaszögben és a Muravidéken. A tárca által biztosított összesen 54 milliárd forint támogatás 127 milliárd forint fejlesztést tett lehetővé. A nemzeti összetartozás évében Magyarország központi költségvetése hála a biztos alapoknak a lehetőségekhez mérten biztos hátteret tudott nyújtani ahhoz, hogy a 2010-ben megkezdett nemzetpolitikai céljainkat továbbvigyük. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. Magyarország stabil államháztartással rendelkezett az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően, így a 2020-as járvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban. A költségvetés hiánya évek óta 3 százalék alatt teljesült, az államadósság csökkenő pályára állt, a fizetési mérleg egyensúlyközeli állapotban volt, a devizaadósságból eredő kockázatok pedig felszámolásra kerültek. Mindezeknek köszönhetően erős növekedési lendületben volt a gazdaság. A vírus terjedését akadályozó intézkedések, az ellátási láncok szakadása, valamint a kereslet visszaesése miatt a gazdaság számos ágazatában esett vissza a kibocsátás, ami alapjaiban írta felül a növekedési prognózisokat. 2020 tavaszán elindításra került a gazdaságvédelmi akcióterv, amely nagymértékben tompította a koronavírus okozta válság negatív hatásait. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében jelentős források áramlottak a gazdaságba, amelyek a vállalkozásokat, a háztartásokat és a munkavállalókat egyaránt segítették. A munkahelyek megóvása és a vállalkozások fennmaradása érdekében a kormány az adórendszeren keresztül is segítette a gazdasági élet szereplőit. Az érintett hónapokban a vállalkozások adókedvezményben részesültek; a szociális hozzájárulási adón, a szakképzési hozzájáruláson, a rehabilitációs hozzájáruláson és a kisvállalati adón keresztül pedig segítették őket. Az Európai ügyek bizottsága sem nyújtott be a törvényjavaslathoz más véleményt, mint a határozati házszabálynak való megfelelést. Tisztelt Ház! Mélyen tisztelt Elnök Úr! Mielőtt bezárjuk a többségi vélemények elmondását, azért elmondhatom, hogy az elmúlt húsz évben olyan törvényjavaslatot, mint ez a zárszámadás, nem nagyon tudtunk benyújtani, nem nagyon voltunk itt. Én éppen húsz éve Tállai államtitkár úrral veszek részt már a zárszámadási törvények megvitatásában, de ennyire szikár, ennyire egyszerű zárszámadással még nem nagyon találkoztunk. Innen is szeretnék gratulálni a Pénzügyminisztérium valamennyi kollégájának, hiszen egy nagyon nehéz időszakban nagyon nehéz feladatot láttak el, méghozzá jól. Éppen ezért egyértelműen kijelenthetjük, hogy 2020 nem volt egyszerű év. A legtöbb közgazdász egyetért abban, hogy ez a válság sokkal súlyosabb volt, mint a 2008-2009-es pénzügyi válság, mégis úgy gondolom, hogy mindannyian sokat tettünk annak érdekében, hogy Magyarország a lehető legkisebb anyagi és emberi veszteséggel vészelje át a világjárványt. Mindezekre való tekintettel kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor történetesen egyre , maximum harmincperces időkeretben. Varju László képviselő úr, parancsoljon! [[17.40]]
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Igen, szükség van arra, hogy mind az előterjesztőhöz képest, mind pedig a többségi véleményhez képest árnyaljuk azt a képet, amelyből az is következik az elhangzottak alapján, hogy minden teljesen rendben van, és 28 000 milliárd forintot sikerült úgy elkölteni, hogy abban hibát nem találunk. Nem hibát, hanem alapvető folyamatban meglévő eltéréseket; azok megítéléséről szeretnék tájékoztatást adni több bizottságban elhangzott vélemény alapján. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.) Kezdjük talán akkor a Költségvetési bizottságban elhangzott kisebbségi véleménnyel, amely alapvetően az előirányzatoktól markánsan eltérő növekedési és költségvetési folyamatokra hívja fel a figyelmet. A magyar makrogazdasági adatok 2020-ban jellemzően markánsan eltértek a prognosztizálttól az előirányzott folyamatoknál. Csak a növekedési és az államháztartási hiányt kiemelve, a GDP volumene 2020-ban az előirányzott 4 százalékos növekedés helyett 4,7 százalékkal csökkent, a pénzforgalmi deficit az előirányzott 359 milliárd forint helyett annak 13-szorosa, 4716 milliárd forint volt. Az nem meglepő, hogy válság idején a mintegy háromnegyed évvel előbb, 2019 kora nyarán elfogadott törvényjavaslat számait elsöpörte a válság. Bár akkor már egyébként gondolhattak volna erre, és az egy mindenkori figyelemfelhívás, miszerint az idejekorán elfogadott költségvetés igazából egy biankó csekk kiállítása, és nem több annál, mert azt követően a kormány rendre a saját gondolatvilága szerint, éjszakai döntésekkel teljesen átírja magát a költségvetést, és lényegében a parlamentet megfosztja az ellenőrzés jogától, annak lehetőségétől. Ezt gyakorolta 2020-ban egyértelműen mind a Pénzügyminisztérium, mind pedig a kormány. Jelentős maga az eltérés, tehát ami történt, bár igazság szerint nem a bevételek vonatkozásában van a legnagyobb eltérés, hanem a kiadások vonatkozásában. Ilyen módon azt kell hogy mondjuk, hogy egyébként a költségvetés főösszegeit igazából nem is változtatták menet közben, hanem olyan belső átcsoportosításokat végeztek el, amely önkényes módon dönthetett mindenről. Említést érdemel, hogy miközben a Pénzügyminisztérium 2020 márciusától fokozatosan nagyobb visszaesést prognosztizált, nagyobb államháztartási hiányt jelzett, a Magyar Nemzeti Bank 2020 őszén, szeptemberében is még növekedésre számított. Erre vonatkozóan választ nem tudott a mai gazdasági bizottsági ülésen sem adni a Magyar Nemzeti Bank elnöke. Tehát azt kell hogy mondjuk ennek a példáján is, hogy óriási zavar volt abban, hogy hogyan is kell ezt kezelni, ezt a helyzetet megoldani. Ennek a zavarnak súlyos következményei lettek a költségvetés végrehajtása során, nemcsak azzal, hogy az államháztartási hiány a 3 százalékot meghaladta, ez ilyen szempontból még elfogadható, de önmagában ugyanebben az időszakban egyébként akkor, amikor önök így gazdálkodtak, akkor Európában az átlagköltségvetés még szufficites is volt. A folyó fizetési mérleg aktívuma 2017-ben, az előző évekhez képest hatalmas többlete egyébként eltűnt akkor, amikor önök költekeztek. A forint folyamatosan érezhetően gyengült ebben az időszakban, és amúgy hozzá kell hogy tegyem, hogy az EU-transzferek hatásáról egy szót sem ejtenek ebben a beszámolóban. Hát, nézzük akkor, hogy tulajdonképpen az előirányzott számokhoz képest, tehát a tervezésükhöz képest önmagában a folyamatok hogyan zajlottak le. Erre vonatkozóan 2020-ban a magyar gazdaság visszaesése kisebb volt az EU-átlagnál, és ehhez képest önök mégis sokkal magasabb költekezést végeztek el, sokkal nagyobb lett az állami költségvetés hiánya, mint az Európai Unió átlaga. Még mindig nem azt mondom, hogy igazából ennek a mértékével van baj, hanem az államháztartási hiány nagyságán túl annak belső struktúrája az, ami bemutatja, hogy igazából önök a forrásokat nem a járvány kezelése, a gazdaság megmentése érdekében használták. Hiszen például ennek egyetlen példája, hogy decemberben költötték el az egész éves hiány 40 százalékát, aminek az ér-telme biztosan nem realizálódhatott az önök szándékai szerint. Tehát ilyen értelemben egy nagyon komoly felelőtlenség volt, ahogy ezt csinálták. A hiány forrásainak elemzése alapján egyértelmű, hogy nem a bevételekkel volt a baj tehát. A nagymértékű hiány valóban érdemi oka a kiadások jelentős növekedésében jelent meg, a kormány 2020 áprilisában főként átcsoportosításokkal, átcímkézésekkel élt, és egy nyílt végű gazdasági alapot hozott létre a költségvetésen belül. Az alapból fokozatosan több mint 3600 milliárd forintot csoportosítottak át, de ennek a pénznek csak mintegy negyede ment közvetlenül a valódi gazdaságvédelemre. Ennek az aránynak a megállapítása a Pénzügyminisztérium megállapítása, nem is a kisebbségi álláspont. Elég hamar hozzákezdtek egyébként a pénzszóráshoz. Már az év elején 25 milliárd forintot irányítottak űrkutatásra, 82 milliárdot a Budapest-Belgrád vasútvonal felújítására, további százmilliárdokat stadionfejlesztésre, múzeumokra vagy különböző minisztériumi programokra, és a koronavíruskárok enyhítésére egy összegben 300 milliárd forintot vettek ki az alapból, egyébként emellett a Paksi Atomerőmű Zrt. tőkeemelésére fordították, és még sorolhatnánk azokat a tényeket, amelyeknek nincs köze ahhoz, amit tenni kellett volna. Mert igazából mire lett volna szükség? A járvánnyal közvetlenül kapcsolatos kiadások jelentős részét, ugye, elhanyagolták, nem került sor a bérek megőrzésére és a munkahelyek ezáltal történő megőrzésére, és a fentiekből egyértelmű, hogy már menet közben látszott, hogy a büdzsé teljesen elszakadt a költségvetési törvénytől, a kormány érdemben mégsem módosíttatta az Országgyűléssel, így lényegében saját hatáskörben egy árnyékköltségvetést hajtott végre, és éppen erről készített árnyékbeszámolót. A valóságban tehát a 2020-as költségvetés nem volt alkalmas a koronavírus-járvány miatt kialakult gazdasági és szociális válság leküzdésére, nem teremtett hosszabb távon is kiegyensúlyozott fejlődési feltételeket, nem volt képes a várható lökéshullámok enyhítésére, egyidejűleg a szociális béke fenntartására. Így keletkezhetett az, hogy rengeteg munkahely megszűnt, és önök nem segítettek sem a munkahelyek megőrzésében, sem a válság által leginkább sújtott társadalmi csoportoknak, kiszolgáltatottaknak. A Vállalkozásfejlesztési bizottságban is megfogalmaztak kisebbségi véleményt, melynek alapján elmondható, hogy az államadósság tekintetében már több vita van közöttünk, hiszen azt látjuk, hogy 2010-ben egy válság után nagyságrendileg 80 százalékkal vette át az ország a költségvetést, ez a kormány így kezdte meg a tevékenységét. Hosszú évek munkájával igyekeztek ezen faragni, de mostanra ugyanazt érték el, a válság következményeként történelmi határértéket meghaladva, 80 százalék feletti az az adósság, ami kialakult. Azt is látjuk mindeközben, hogy az államadósság nominálértékben nagyságrendileg megduplázódott. Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor önök átvették a kormányzást, 21 000 milliárd forint volt az államadósság, most a 40 000 milliárd forintot haladja meg. Mindeközben önök felhasználtak 50 milliárd eurónyi európai uniós forrást, konfiskáltak 3000 milliárd forint értékű nyugdíj-megtakarítást, mindezt elköltötték, és a végeredmény 40 000 milliárd forintos államadósság. Mindezek után azt gondolom, hogy nem csoda, hogy az önök ez évre vonatkozó, tehát 2020-ra vonatkozó zárszámadását, mint ennek a folyamatnak részét, elfogadhatatlannak tekintjük, és ilyen értelemben a kisebbségi vélemény megfogalmazása, azt gondolom, hogy teljesen jogos. [[17.50]] Ráadásul önöknek azzal is szembe kellett nézni, hogy a devizaadósság arányát próbálták csökkenteni, ezt politikai értelemben számtalanszor hangoztatták, majd egy mozdulattal ugyan ez már a 2021-es évhez tartozik , gyakorlatilag mintegy az IMF-hitel nagyságrendjének a felével azonnal újra eladósították az országot ebben az évben. Tehát mi úgy látjuk, hogy az uniós források akadozása és más külső hatások következményeként önöknek éppen ezzel a hitelfelvétellel rendkívüli bevételre volt szükségük, hiszen az Európai Unióval fennálló vitájuk eredményeként a megállapodásoktól és korábban vállalt kötelezettségektől eltérő magatartásukkal a jelenlegi állami költségvetés csak külső forrásokból finanszírozható, és ezért devizahitelt vettek fel, és eladósították az országot. A bértámogatás hiányára vonatkozóan hívja fel a Vállalkozásfejlesztési bizottság kisebbségi véleményében újra a figyelmet, hogy Nyugat-Magyarországról Ausztriába kijáró dolgozók kieső bérük 90 százalékát itthon megkapják, önök pedig erre magyarországi munkavállalóknál esélyt sem teremtettek, hanem a munkavállalók túlélőképességére bízták az egészet: amennyiben a családoknak volt néhány hónapra vonatkozó vagy talán annál is kevesebb megtakarítása, annak felélését várták el tőlük, és nem segítettek a munkavállalóknak. Utólag próbálkoztak némileg adminisztratív módon teljesen túlbonyolított megoldásokkal, de 2020-ban nem segítettek a munkavállalóknak. A Gazdasági bizottság is megfogalmazott kisebbségi véleményt, amelynek keretében, azt kell hogy mondjam, hogy a 2020. évi költségvetés irányát a koronavírus-járvány magyarországi megjelenése, illetve a járvány elleni védekezés alapvetően meghatározta. Sajnálatos módon a védekezés és a gazdaságpolitika sikertelensége itt a zárszámadásban is megjelenik. Évek óta csökken a jóléti funkcióra fordított összeg: míg 2009-ben az államháztartás kiadásainak 56,2 százalékát fordították erre a célra, 2020-ban ez 54,4 százalékra csökkent. Tehát járványidőszakban, amikor leginkább az embereket kellett volna segíteni, abban az időszakban csökkentették, és büszkék arra, hogy ebben az időszakban a beruházások részét viszont rendkívüli módon növelték. Tehát az emberek kárára igyekeztek egyébként lojális cégeket támogatni, és ez megjelenik ebben a formában, tehát a jóléti funkciókra fordított költségek csökkenésében. A csökkenés láthatóan az oktatási kiadások területén, nyugdíj és általában társadalombiztosítási területen egyaránt megtörtént. Egyedül az egészségügy területén érzékelhető növekedés, azonban ennek elsődleges oka a járvány elleni védekezés többletköltségei, ha beleszámítjuk a 300 milliárd forintos maszkbeszerző eljárást is. És ha mindent összeadnak, akkor ez egyébként magasabb összegre jön ki. Sajnálatos azonban, hogy a zárszámadás mindösszesen egy oldal szöveget szentel a Járvány Elleni Védekezési Alapnak, miközben sok ezer milliárd forintot költöttek itt el, annak is nagy része pusztán az alap létrehozásának körülményeiről szól és nem annak működéséről mondta a Gazdasági bizottság kisebbségi véleményében. Végezetül pedig a Költségvetési bizottság egy külön megfogalmazott kisebbségi véleményéből, ott elhangzott módon, az előbb még nem ismertetettekből szeretnék még egy dolgot kiemelni, hiszen a 2020. év a káosz költségvetése volt, szintet lépett az átláthatatlanság, követhetetlenség és a rögtönzés, a költségvetési kérdésekben is szinte totálisan rendeleti kormányzás valósult meg, ahogy az Országgyűlés szerepe minimálisra csökkent. Ezzel szerettem volna aláhúzni egyébként a korábban elhangzottakat, már csak azért is, mert sok hónapos késéssel történő rábólintásban is megjelent az, amit az Országgyűlés most éppen tesz. Egészen elképesztő volt, hogy 2020 tavaszán úgy hoztak létre két új alapot a költségvetésben, hogy nem mondták meg, milyen bevételi és kiadási sorok vannak benne. Az a mód, ahogy a kormány a válságkezelőnek szánt intézkedéseket finanszírozta, átláthatatlan és korrupt volt, az ország valódi érdekeivel ellentétes. Ezermilliárdokat költöttek el állítólagos válságkezelő intézkedésekre, a legfontosabb kiadásokra mégsem jutott forrás. Összefoglalva talán így szeretném elmondani azt, hogy ebben a formában a kisebbség által megfogalmazott véleményeknek megfelelően a zárszámadási törvényt támogatni nem tudjuk. Kérem államtitkár urat, hogy valamilyen módon mégiscsak próbáljon majd reagálni ezekre a felvetésekre. Tisztelettel köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megkérdezem most Tállai András államtitkár urat, kíváne most reflektálni. [[Tállai András nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Ebben az esetben megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Sehr geehrter Vorsitzender! Sehr geehrtes Präsident des Staatlichen Rechnungshofs! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich meine Meinung, die gleichstimmig mit der Meinung des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten ist, bezüglich der Umsetzung des Gesetzes Nr. LXXI über den Zentralhaushalt Ungarns für Jahr 2020 mit Nr. 17188. nenne. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Számvevőszéki Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy kifejtsem véleményemet, mely egybecseng a Magyarországi nemzetiségek bizottságának az álláspontjával a T/17188. számon benyújtott, a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslat kapcsán. Tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy bizottságunk a legutóbbi, 2021. október 26-i ülésén a T/17188. számú törvényjavaslattal egyetértett, módosító szándékot nem fogalmazott meg, ezért a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Ahogy azt jelen törvényjavaslat általános vitája során, 2021. október 20-án elmondtam, szeretném ismételten kiemelni a ciklus utolsó zárszámadása kapcsán, hogy összességében objektíven el lehet mondani, hogy a magyarországi őshonos nemzetiségek 2014. évi kevesebb mint 4 milliárd forintos támogatását a 2022. évi központi költségvetési törvényben már több mint 22 milliárd forintra, azaz közel hatszorosára tudtuk emelni. Ha ehhez hozzátesszük, hogy 2000 és 2014 között, a parlamenti képviseletet megelőző 14 évben szinte semmilyen érdemi támogatásemelés sem volt, akkor az hiszem, méltán mondhatjuk, hogy a 2014. évben megvalósult parlamenti képviselet egy új időszámítás kezdete lett a 13 őshonos magyarországi nemzetiség részére. Ezen a ponton ahogy azt már sokszor megtettem meg kell állni, és fenntartás nélkül meg kell hogy köszönjem a magyar kormánynak, a kormányfrakcióknak a pozitív döntéseket, amivel a 13 őshonos magyarországi nemzetiség olyan támogatásokhoz, lehetőségekhez jutott, melyre az elmúlt száz évben Magyarországon nem volt példa. Egyúttal köszönöm az előző és a mostani országgyűlés ellenzéki frakcióinak és minden független képviselőjének is, hogy szinte mindenkor támogatták a nemzetiségi előterjesztéseket. Itt szeretném kiemelni, hogy a támogatások nagyságrendi emelése mellett el tudtuk érni azt is törvényi garanciákkal biztosítva , hogy a nemzetiségi pénzek, támogatások, pályázati keretek felosztását a nemzetiségekért felelős minisztériumok törvényességi felügyelete mellett a 13 őshonos nemzetiség maga végzi el, határozza meg. A nemzetiségi támogatások emelésének objektív számai mellett ugyanakkor legalább ugyanolyan fontosságúnak tekintem azt, hogy a folyamatos parlamenti jelenléttel a magyar politikusok, a magyar parlament megismerte a magyarországi őshonos nemzetiségek céljait, problémáit, partner lett ezek megoldásában. Mindezen pozitív, történelmi léptékű változásoknak ugyanakkor nem mond ellent az a tény, hogy sok feszültség, probléma, kihívás, megoldandó feladat áll továbbra is előttünk. [[18.00]] Hiszen az elmúlt hét-nyolc évtized súlyos mulasztásai után olyan mélyről indultunk, amit hét-nyolc év hangsúlyosan pozitív változásai sem tudnak egyik évről a másikra kompenzálni. Kitűztük, meghatároztuk a céljainkat, és eltökéltek vagyunk abban, hogy ezeket elérjük gyermekeink és unokáink nemzetiségi jövője érdekében. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/17188. számon benyújtott, a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását javasolja a Háznak. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Felszólalásra jelentkezett a Demokratikus Koalíció képviselő asszonya, Bősz Anett képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindenekelőtt tartozom egy bocsánatkéréssel Banai Péter Benő államtitkár úr felé, hogy el kellett mennem idő előtt a bizottsági ülésről, de meghallgattam a nekem címzett válaszát, és szeretnék ezekre reagálni, és ily módon egyébként jobb is, hogy nem a kisebbségi vélemények körében szólaltam föl ebben a vitában. Egyúttal szeretném államtitkár úrnak innen a távolból is megköszönni, hogy mindig komolyan veszi a szakmai vitát, és ezen az alapon kezeli a közöttünk levő véleménykülönbségeket. [[Tállai András: Átadom neki.]] Nagyon helyes, hogy a vállalkozások és a családok fel tudjanak készülni a jövő esztendő adószabályaira, valamint a tartalékképzés is helyes, én ezzel egyet tudok érteni, és ha visszaemlékeznek az eddigi költségvetési vitáinkra vagy a zárszámadási vitáinkra, akkor én magam sosem vitattam a nagyarányú tartalékképzést. Sokkal inkább arra helyeztem a hangsúlyt, hogy államtitkár úrral elsősorban elosztási vitáink vannak. Ilyen értelemben sok tekintetben nem vitázunk egymással. Adam Smitht abban a minőségében idéztem a bizottsági ülésen, hogy Adam Smith szerint az a társadalom nem emelkedhet fel, amelynek széles rétegei élnek nyomorban, akkor ezt még úgy fogalmazta meg. Ma látunk hárommillió magyart, aki létminimumon vagy az alatt él. Azt gondolom, hogy ez egy tízmilliós társadalomban túlontúl sok, és származtathatjuk ezt a megállapítást Adam Smithtől egészen a modern időkig a mostani társadalmi kihívásainkra. Banai államtitkár úr ezzel szemben azt hangsúlyozta, hogy nem pusztán Adam Smithnek van helye a mi vitánkban, hanem John Maynard Keynesnek is, aminek én igazán örültem, hiszen egy liberális parlamenti képviselőt idézett az államtitkár úr. Ugyanakkor azt kell mondjam, hogy amikor Adam Smith neve elhangzik, akkor nem feltétlenül az államtitkár úr által emlegetett laissez-faire liberalizmusnak van helye, sokkal inkább például annak, amiben a klasszikus közgazdászok egyébként sok esetben egyetértettek, függetlenül attól, hogy milyen politikai irányzatot vallottak magukénak, és a liberálisok ez alól nem voltak kivételek. Nevezetesen, hogy ha a nyomorban élők helyzete felszámolásáról van szó, akkor igenis, egy cselekvő állam mellett érveltek. Igenis, amellett érveltek, hogy rendkívül fontos, hogy bennük legyen a szolidaritás; rendkívül fontos, hogy úgy jogi, mint anyagi értelemben a mindenkori kormányzat tenni akarjon azokért a leszakadó társadalmi csoportokért, akik egyébként önmagukért per pillanat képtelenek tenni. Én azt mondom, államtitkár úr, hogy jelen pillanatban ezzel a kihívással állunk szemben. Azt is mondtam ezen a bizottsági ülésen, hogy ugyan elfogadom azt, hogy egy válságban a folyó évi költségvetési hiány és az államadósság is elszaladhat, az azonban, amit Varju László képviselőtársam említett, hogy 2020 decemberében keletkezett a folyó évi hiány 40 százaléka, az igenis, egy probléma. Már csak azért is probléma, mert hónapokkal lekéste azt az első pillanatot, amikor lehetett volna segíteni. Hónapokkal lekéste azt a pillanatot, amikor a járvány első hullámában azzal érvelt az ellenzék, hogy valamilyen kompromisszumos megoldást kellene választanunk arra, hogy átalakítsuk a költségvetésünket. És ha már a kompromisszumoknál tartunk, akkor azt is meg kell említsem a zárszámadással kapcsolatosan, hogy igenis, kormányhatározatok sorozatát találjuk a költségvetési módosítók mögött. Ez azt jelenti, hogy önök, kormánypárti képviselőtársaim, kiiktatták a törvényhozó hatalom ellenőrző szerepét ugyanúgy, ahogy a Költségvetési bizottság ellenőrző szerepét a 2020-as költségvetés ellenőrzéséből. Én azt mondom, hogy ez egy járványban, amikor az egész világgazdaságra rászabadul egy olyan válság, amit egy externális sokknak köszönhetünk, és amiből együtt kell kilábalnunk, úgy, ahogyan önök érvelnek a közös teherviselés mellett, akkor igenis közösen kell keresni a megoldásokat, és nem pedig lesöpörni azokat a javaslatokat, amelyek egyébként teljesen konstruktívak voltak az ellenzék részéről, mint például a kkv-szektornak juttatott azonnali gyorssegély, mint például az álláskeresési járadék meghosszabbítása vagy mint például az otthonápolási díjak növelése, ami egy régi vitánk, és azt hiszem, hogy voltak olyan idők, amikor ezekkel önök is egyetértettek, csak akkor még az ellenzéki padsorokban ültek. Azt is kell mondjam, hogy amikor ezekről beszélünk, és arról beszélünk, hogy a közös teherviselésből az önkormányzatoknak is ki kellett venniük a részüket, hát, kivették. Csakhogy ami elhangzott a mai vitában is, hogy 36 milliárd forint volt mindössze a gépjárműadó-elvonás, ami az 1000 milliárd forintos első járványkezelési csomaghoz mérten eltörpül és 1 százalékot sem tesz ki, én ez előtt az érv előtt meghajlok, azonban tisztelettel kérem önöket, hogy önök meg az előtt hajoljanak meg, hogy 2020 decemberében a fideszes vezetésű megyei jogú városok 1,4 milliárd forintos karácsonyi ajándéknak örülhettek. Ezek azok a diszkrecionális döntések, tisztelt államtitkár úr, ami ellen rendre felszólalt az ellenzék összes padsora, azt hiszem, hogy ekkor érdemes lett volna meghallani a hangunkat. De egyébként akkor is érdemes lett volna meghallani a hangunkat, amikor arra kértük önöket, hogy engedjék be az összes megyei jogú város polgármesterét, hogy elmondhassák önöknek itt, a Költségvetési bizottság előtt, hogy milyen helyzettel állnak szemben. Ugyanis az valóban igaz, hogy a pénzügyi stabilitását az önkormányzati rendszer megőrizte, ez azonban egy olyan páratlan küzdelmet eredményezett az ellenzéki polgármesterek helyzetében, amit önök, azt gondolom, hogy el sem tudnak képzelni, és amin nemhogy nem segítettek, hanem kifejezetten hátráltatták ezeket az ellenzéki polgármestereket. Túl azon, hogy Banai államtitkár úr több megállapításával is egyet tudok érteni, úgy sejtem, hogy sok tekintetben ugyanazt keressük. Onnan indul minden gondunk, hogy a közös hazánkban közösen kellett volna keresni a megoldást arra, hogy egy ilyen járványból hogyan jövünk ki. Az tükröződik a 2020-as, jelenleg lezárni kívánt költségvetésben, hogy önök egyáltalán azt elvitatják, hogy közös ez a haza. És ebből rendkívül sok minden következik, például az a társadalomszervezési ajánlat, amiben önök egyszerűen kihagynak komplett társadalmi csoportokat a büdzséből éppen ugyanúgy, mint számos szakminisztériumból, hogy arról már ne is beszéljek, hogy hogyan hagyják ki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a társadalom jó részét abból, hogy a közös költségvetésünkhöz és a közös ügyeinkhez hogyan viszonyulhatunk. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. A következő szót kérő képviselő Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Olyan nagyon hosszan már nem fogok hozzászólni, sok mindent elmondtak ellenzéki képviselőtársaim, ugyanakkor mindenképpen fontosnak tartom, hogy én is reagáljak a kormánypárti nyilatkozatokra, illetve az elmúlt időszakban azokra a kijelentésekre, amiket a Fidesz- és a KDNP-frakció irányából hallhattunk. Azt pontosan tudjuk, hogy a múlt évnek a járvány okozta válság gazdasági, egészségügyi és társadalmi hatásainak a kezeléséről kellett volna szólni, ehhez képest rengeteg rossz és felelőtlen döntést láttunk, nagyon sok olyan problémát, olyan döntést hiányoltunk, amit meg kellett volna hozni, és alapvetően az történt, amit egy évvel korábban már megfogalmaztunk, hogy gyakorlatilag a jövő felélését folytatta a kormány. Láttunk kezeletlenül hagyott súlyos rendszerproblémákat, brutális megszorításokat. Jellemzően ezek az elvonások az önkormányzatokat érintették, ahogy már az hallható is volt képviselőtársaim részéről. Láttuk azt, hogy még súlyos válság idején is a fideszes oligarchák gazdagodásának a fenntartására fordítottak rengeteg pénzt, hasonlóképpen, ahogy idegen érdekeket kiszolgáló beruházások további fenntartására, továbbpörgetésére és ehhez kapcsolódó brutális hitelfelvételekre. Azt is láthattuk sajnos, hogy a legnehezebb helyzetbe került családokat jobbára cserben hagyták, a súlyosan felelőtlen kormányzati magatartás legsúlyosabb megnyilvánulása volt ez. [[18.10]] Látható volt, kicsit részletesebben szólva, hogy a válság idején, amikor az önkormányzatok voltak a védekezés első számú bástyái, és felelősek voltak, mint ahogy felelősek most is, a legfontosabb közszolgáltatások fenntartásáért, akkor fosztották meg nagyon-nagyon sok milliárd forinttól ezeket a helyhatóságokat, városokat, így nehezítették a járvány elleni védekezést és nehezítették a munkát abban a helyzetben, amikor amúgy is az önkormányzatok rengeteg bevételtől elestek. Látható volt, hogy sorra söpörték le az ellenzéki javaslatokat az álláskeresési járadék idejének és összegének meghosszabbításával kapcsolatban, vagy a különböző olyan, mondjuk, a legnehezebb helyzetbe került kisvállalkozásoknak szóló támogatásokra is gondolva, amelyek szükségesek lettek volna a járvány gazdasági és társadalmi hatásainak érdemi kezeléséhez. Párhuzamosan olyan gyalázatos döntéseket hoztak, mint például azt, amikor Mészáros Lőrinc szállodaláncának közel 18 milliárdos támogatást adtak úgy, hogy párhuzamosan az építőipari cégeiből több mint 10 milliárd forint osztalékot kivett. Tehát ebben a helyzetben is az oligarcháik gazdagodását tartották fenn. Sokszor folytatunk vitát ezekről az önök által nemzetinek hívott oligarchákról. Látható volt, hogy amikor nagyon nehéz helyzetbe kerül az ország, még akkor sem lehet ezekre az oligarchákra számítani. De folytatták azokat a beruházásokat, amelyek magyar nemzeti érdekek szempontjából nem levezethetők, és folytatódott az óriási hitelfelvétel, gondolunk itt alapvetően orosz és kínai érdekeket szolgáló beruházásokra, ezekhez egyébként jellemzően nagyon komoly érdekeltség kapcsolódott, amely Mészáros Lőrinc cégeinél jelent meg. Olyan alapvető problémákkal nem tudtak mit kezdeni, mint az alsóbbrendű úthálózat fejlesztése. Erről is sok-sok vitát folytattunk. Éppen kiment államtitkár úr, de látható a nem olyan régen napvilágot látott adatok alapján, hogy még az elmúlt időkben is nőtt a mellékúthálózatban és általában egyébként az országos közúthálózatban azoknak a szakaszoknak az aránya, amelyek a rossz és a nem megfelelő kategóriába tartoznak. Tehát egyre rosszabb állapotban van a vidéki infrastruktúra, hosszan lehet sorolni a példákat. Olyan intézkedések sorozatát is láthattuk, amelyek egészen hajmeresztők voltak. Például, csak egy példát mondok, hogy a vadászati világkiállításra több pénzt költöttek, mint egy év alatt a mentők költségvetésére, munkájára. Ez egészen hajmeresztő és elképesztő felelőtlenség az önök részéről. A bizottsági vélemények kapcsán felmerültek a zöldszempontok, a fenntarthatóság kérdései. Elmondhatjuk, hogy olyan fontos rendszerproblémával sem sikerült újra szembenézni az elmúlt költségvetési évben, mint a víziközműszektor, az összeomlás szélére került víziközműszektor támogatása. Az egészséges ivóvízellátás középtávú fenntartásának biztosítása és a vízbázisvédelem az, amely ismét, ebben az évben sem számíthatott a Fidesz-KDNP-szövetségre, illetve a kormányra. Ezért mondtuk tehát, hogy a jövő felélésének a költségvetését terjesztették be, és itt a válságos, járvány sújtotta helyzetben sajnos ezt folytatták, ez volt a fideszes-KDNP-s kormányzás hozadéka és az eredménye. Azt is elmondhatjuk, hogy teljesen képtelennek bizonyult ez a kormány és a mögötte álló frakciók arra, hogy felismerjék, milyen jellegű alapvető szemléletváltásra van szükség. Nem voltak képesek felismerni azt, hogy ezzel a fajta gazdaságpolitikával nem lehet továbbmenni, ami gyakorlatilag a válság súlyosságához vezetett. Itt egy olyan válságálló gazdaságot kell felépíteni, amely egy valódi patrióta gazdaságpolitikára épít, arra, hogy a legfontosabb szükségleteket helyi termeléssel és regionális együttműködéssel lehessen kielégíteni. Ehelyett önök a magyar emberek pénzét olyan infrastruktúra felépítésére fordítják, amely adott esetben, mondjuk, éppen az olcsó kínai tömegtermékek ideszállítását eredményezi. Tehát teljes mértékben képtelenek egy olyan jellegű kormányzati politikát felépíteni, amely valóban a nemzeti érdekek kiszolgálását jelentené. Ahhoz, hogy ezt elérjük, kormányváltásra van szükség, és akkor számíthatunk arra is, hogy végre egy olyan kormánya lesz Magyarországnak, amely felismeri a korunk legfontosabb kihívásait, mint például az éghajlatváltozás és a környezetpusztítás hatásai, képes ezekre érdemi választ adni, és képes egy olyan költségvetést előterjeszteni, majd azt végrehajtani felelős kormányzással, amely valóban ezeknek a céloknak felel meg. Az LMP-frakció természetesen nemmel fog szavazni erre a törvényjavaslatra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne valaki felszólalni a fennmaradt időkeret terhére. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Megkérdezem most Tállai államtitkár urat, kíváne reflektálni. [[Tállai András: Igen.]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a zárszámadási törvényjavaslat vitájának zárásaként röviden a költségvetési politika szemszögéből foglaljam össze az elhangzottakat. Az elmúlt évtized gazdaság- és költségvetés-politikai érdeme abban mutatkozik meg legfőképpen, hogy a mögöttünk lévő válság egy erős és ellenálló magyar gazdaságot ért. Ennek köszönhető, hogy a világméretű pandémia nem megszorításokról és adóemelésekről szólt hazánkban, mint ahogy a 2008-2009-es válságkezelés során tapasztaltuk, hanem a vállalkozásokat és a családokat segítő támogatásokról, adócsökkentésekről, a beruházások ösztönzéséről beszélhetünk mind a mai napig. Mindez annak ellenére valósulhatott meg, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági sokk kétszer nagyobb volt, mint a 2008-2009-es világgazdasági válság idején. A GDP visszaesése 2020-ban 3,6 százalékos volt a világban, míg 2009-ben 1,7 százalékos. A járvány ugyan világszerte felülírta a korábbi várakozásokat a gazdasági, költségvetési folyamatok alakulását illetően, mégis nagy előnyt jelentett és jelent ma is, hogy a kormány nem vesztegette el az elmúlt évtizedet. A magyar gazdaság teljesítménye a korábbi években felülmúlta az újonnan csatlakozott uniós tagállamok többségét, egyben meghaladta az Európai Unió átlagát is, amelynek eredményeként gyorsult a felzárkózásunk a fejlettebb tagállamokhoz viszonyítva is. Ennek köszönhető, hogy a járvány idején támaszkodhattunk az egyensúlyi növekedés, az adósságcsökkentés és a fiskális politika eredményeire, és azonnal több száz milliárdos nagyságrendben tudtuk biztosítani a szükséges pénzügyi forrásokat a járványügyi és a gazdaságvédelmi intézkedésekre, a családok és a nyugdíjasok védelmére. Ez látható azokból a számokból is, amelyek azt mutatják, hogy Magyarország végül lépéselőnnyel jött ki a válságból. A veszélyhelyzet ideje alatt hozott kormányrendeleti intézkedéseket a 2020. évi költségvetési törvény módosítása foganatosította. Ahogy a vita során is elhangzott, a kiemelt kormányzati célok mentén a költségvetés-módosítás karakterét két önálló alap határozta meg. A Járvány Elleni Védekezési Alap rendelkezései garantálták, hogy a járvány elleni védekezésnek 2020-ban ne legyen pénzügyi akadálya. Az alapból összesen mintegy 945 milliárd forint forrásbiztosításra került sor többek között az egészségügyi dolgozók 2020. évi egyszeri bérkiegészítésére, továbbá a járvány elleni védekezést szolgáló eszközbeszerzésekre és beruházásokra. A Gazdaságvédelmi Alap pedig, amelynek fontos része volt a Nemzeti Foglalkoztatási Alap is, biztosította a gazdaság védelmét, a munkahelyek megőrzését és újak teremtését. Az alapból mintegy 4031 milliárd forint forrást biztosítottunk többek között a munkahelyek megőrzésére, új munkahelyek teremtésére, a kiemelt ágazatok megerősítésére, a vállalkozások likviditásának, finanszírozásának biztosítására, valamint olyan beruházások támogatására, amelyek a gazdasági növekedés megalapozását szolgálták. A kilábalást nagymértékben támogatta, hogy a koronavírus hazai megjelenésével párhuzamosan 2020 tavaszán a kormány elindította a gazdaságvédelmi akciótervet. A jegybanki eszközöket is ideszámolva, a kormányzat ezekre a célokra korábban sosem látott mértékű, a 2020. évi GDP mintegy 30 százalékát kitevő intézkedéseket hozott, illetve forrást biztosított. Ezek között a lépések között voltak az adócsökkentések, a bértámogatások, a törlesztési moratórium, a fejlesztéseket ösztönző támogatások, illetve az állami garanciaprogramok kiterjesztése. Mindezen gazdaságvédelmi intézkedések két számjegyű visszaeséstől óvták meg a gazdaságunkat. [[18.20]] Tisztelt Országgyűlés! Összegezve, a zárszámadás rámutat arra, hogy a krízishelyzetet nem megszorításokkal, hanem átfogó programmal enyhítette a kormány, a munkahelyek és a vállalkozások megvédését, a családok támogatását, valamint Magyarország és a magyar emberek biztonságának garantálását helyezve a középpontba. Az Unió tagországaihoz képest gyorsabb oltási program alapvetően megteremtette a lehetőséget arra, hogy idén ismét visszatérjen a dinamikus bővülés, amelyet további erőteljes növekedés követhet. Engedjék meg, hogy röviden összefoglaljam azt is, hogy a meghozott kormányzati intézkedések milyen eredményekkel jártak a gazdasági folyamatokat tekintve. Bár 2020 második negyedévében a járvány soha nem látott mértékben vetette vissza a gazdasági aktivitást, a harmadik negyedévtől gyors korrekció ment végbe, és a helyreállás a negyedik negyedévben is folytatódott, annak ellenére, hogy ismételten a járvány terjedését korlátozó intézkedések bevezetésére volt szükség. 2021 második negyedévében az előző év azonos időszakához viszonyítva a bruttó hazai termék volumene közel 18 százalékkal nőtt. Ugyanezen időszakban a fejlesztések volumene 10,8 százalékkal bővült az egy évvel korábbi, a koronavírus-járvány által leginkább érintett időszakhoz viszonyítva. 2021. május végéig több mint 1 millió 165 ezer fő részesülhetett a kormány munkaerőpiaci vagy képzési támogatásában. Ezen belül az ágazati bértámogatás keretében vendéglátás, szabadidő, utazásszervezés és -közvetítés, szálláshely-szolgáltatás és egyes kiskereskedelmi tevékenységeket végző vállalkozások esetében közel 180 ezer fő részesült ezekben a támogatásokban. A kérelmet benyújtó vállalatok száma meghaladta a 30 ezret. Ezen intézkedéseknek köszönhetően idén őszre a foglalkoztatottak száma átlépte a 4,7 millió főt. Tisztelt Ház! Az ellenzéki felszólalásokra is reagálva szeretnék emlékeztetni arra, hogy a 2008-2009-es válság idején a baloldali kormány azonnali megszorító fiskális politikát folytatott. Például: elvették a 13. havi nyugdíjat, megszüntették a lakástámogatási rendszert, megemelték a személyi jövedelemadót, megemelték a társasági adót. Vagyis éppen az ellenkezőjét csinálták annak, mint amit a polgári kormány sikeresen elvégzett. A 2020. évi zárszámadás alátámasztja, hogy a kormány gazdaságpolitikája stabil alapot teremtett a tavaly berobbanó koronavírus-világjárvány okozta negatív hatások enyhítéséhez. Sőt, ezeknek köszönhetően hazánk nemcsak egyszerűen átvészelt egy súlyos válságot, de európai uniós összehasonlításban is jól teljesített. A kormány által benyújtott zárszámadásitörvény-javaslathoz sem a képviselők, sem pedig a bizottságok nem adtak be módosító indítványt, így az elmúlt hetek parlamenti munkájának eredménye teljes egészében megegyezik a kormány által benyújtott javaslattal. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a 2020-as zárszámadásitörvény-javaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az atomenergia-felügyeleti szerv jogállásával összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16224. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallgathatjuk meg. A bizottság előadója Héjj Dávid képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az atomenergia-felügyeleti szerv jogállásával összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/16224. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az Országos Atomenergia Hivatal a továbbiakban az OAH munkája hatékonyabb ellátásának biztosítása oly módon, hogy megteremtse az OAH-ra mint önálló szabályozó szervre vonatkozó szabályozást. Ennek értelmében 2022. január 1-jétől az OAH már nem kormányzati igazgatási szervként működik tovább, hanem jogállásváltozással az atomenergia-felügyeleti szerv különleges jogállású szerve lesz, és mint önálló szabályozó hatóság látja el feladatát. A törvényjavaslat szerint az OAH feladatai ellátása során kizárólag a jogszabálynak van alárendelve, a feladatkörében nem utasítható, feladatát más szervektől elkülönülten, befolyásolástól mentesen látja el. Az atomtörvény módosítása az OAH függetlenségének érdekében megteremti azokat a rendelkezéseket is, amelyek biztosítják az OAH gazdálkodásának függetlenségét. Az OAH felett a módosítás hatálybalépését követően az Országgyűlés biztosítja a legmagasabb szintű felügyeletet. Irányító szervi jogállással rendelkező központi költségvetési szervvé válik az OAH, amelynek költségvetése az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet fog képezni. A törvényjavaslat biztosítja továbbá azt is, hogy az OAH a hatósági feladatainak elvégzéséhez szükséges bevételekkel és megfelelő költségvetési forrásokkal rendelkezzen. Az előttünk fekvő tervezet természetesen tartalmazza az összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseket is az OAH elnöke, elnökhelyettese és köztisztviselői vonatkozásában. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kisebbségi vélemény következik. Keresztes László Lóránt képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy először is indokolt áttekinteni, hogy pontosan miről van szó, milyen jelentősége van ennek a törvényjavaslatnak; ez a TAB-véleményből nem derülhetett ki véleményem szerint. Alapvetően a kiszervezés és a politikai irányítás az a két kulcsszó, amit el kell mondanunk. Az Országos Atomenergia Hivatal, tehát az atomenergiával kapcsolatos hatósági jogköröket ellátó szerv kiszervezése következik be. Ez érinti a Paks II.-beruházással kapcsolatos engedélyezési, felügyeleti jogköröket, de érinti a jelenleg működő atomerőművel kapcsolatos kérdéseket is, valamint az intézményi vagy az atomenergiával kapcsolatos és az egyéb nukleáris kérdésekkel kapcsolatos intézményi felhasználást, a radioaktív hulladékok kezelésének a kérdését, adott esetben az olyan engedélyezési kérdéseket, amik a radioaktív hulladékok elhelyezésével kapcsolatosak. Aztán az atomtemető építésével kapcsolatos engedélyezési kérdéseket is ide kell sorolni. A kiszervezés folytán tulajdonképpen egy mini minisztérium jön létre az Atomenergia Hivatalból, de úgy, hogy az a következő kormánytól teljes mértékben független lesz. Látható, hogy arra is figyel a Fidesz-KDNP, hogy egy kormányváltás esetén megpróbálja egy kétharmados döntésbe betonozni a mostani politikai kinevezést. Nem igazak azok az érvek, amiket a sajtóban, illetve korábbi vitákban hallhattunk, hogy itt valamiféle elvárás fogalmazódott meg a nemzetközi politika részéről, hogy ezt az átalakítást végre kellene hajtani a hatóságot érintően. Az elmúlt évtizedben ezzel kapcsolatban nem változott a jogi környezet. Ha ilyen jellegű módosítást szeretett volna a kormány végrehajtani és arra törvényt benyújtani, azt megtehették volna megfelelő szakmai és politikai egyeztetések útján is. Alapvetően a jelenleg futó projektekkel, illetve a közelgő országgyűlési választásokkal van összefüggésben az a döntés, amit meghoztak. Konkrétan áttérve a TAB-módosítóra, illetve az összegző módosítóra: az eredeti törvényjavaslathoz képest is lényegesen erősebb jogköröket kap az Országos Atomenergia Hivatal elnöke. A radioaktivitással kapcsolatban gyakorlatilag mindenről hozhat rendeletet. Ideértendő a radioaktív anyagok birtoklása, előállítása, termelése, kezelése, feldolgozása, tárolása, felhasználása, átalakítása, a szállítással és engedélyezéssel kapcsolatos feladatokhoz kapcsolódó engedélyezési és hatósági jogkörök, valamint az ezzel kapcsolatos létesítmény vagy berendezés létesítése, üzembe helyezése, üzemeltetése, s a többi. Hosszan sorolhatjuk, hogy mi minden olyan jogkör kerül így gyakorlatilag egy politikai kinevezett által vezetett hatóság, egy kvázi minisztériumként működő hatóság kezébe, aminek, mondjuk úgy, hogy kormányrendeleti szinten vagy sokkal inkább törvényi szinten kellene az intézését biztosítani. Alapvetően azt tudjuk mondani, hogy rendkívül veszélyes és rossz ez a döntés, rendkívül rossz az irány, de abszolút beleilleszkedik abba a kormányzati politikába, ami rengeteg fontos kormányzati funkciót kiszervez, nyilván a közvagyon kiszervezése mellett, amiről már rengeteget beszéltünk. [[18.30]] Én azt gondolom, hogy a kormány nincs tisztában azzal, hogy az atomenergiával kapcsolatban, az atomenergiával kapcsolatos beruházások, felügyelet tekintetében a teljes transzparencia és az átláthatóság az irányadó, ezt kellene biztosítani, és hasonlóképpen a minél szélesebb körű lakossági tájékoztatás mellett a lakosság bevonását az ezzel kapcsolatos döntésekbe. Ehhez képest itt az elmúlt években az atomtörvény módosításai kapcsán is azt tudjuk mondani, hogy egyre inkább elveszik, mondjuk, az adott térségekben működő önkormányzatoktól a beleszólás lehetőségét, és igyekeznek mindent centralizálni és központosítani. Úgyhogy azt tudjuk mondani, hogy ez egy rendkívül rossz irány, rendkívül veszélyes irány, alapvetően politikai szándékokat látunk mögötte. Az LMP-frakció természetesen így a teljes törvényjavaslatot el fogja utasítani. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Most megkérdezem Schanda Tamás államtitkár urat, előterjesztőként kíváne most reflektálni. [[Jelzésre:]] Nem. Na, hát akkor arról tájékoztathatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most képviselői felszólalások következnek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Normál szót kérő képviselőként Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nyilvánvalóan a frakcióm kicsit részletesebb véleményét is szeretném ismertetni. Mi nagyon sokszor elmondtuk már az elmúlt években, hogy meggyőződésünk szerint az atomenergia nem zöld, nem olcsó és nem biztonságos. Ugye, itt futnak rendkívül komoly, Magyarországon generációkat eladósító beruházások, mi alapvetően a Paks II. gigantikus beruházására gondolunk. Ugye, itt is elmondtuk, hogy alapvetően tévedésekre és hazugságokra alapozva hozta meg a kormány a döntést, hogy pályázat nélkül odaadta az oroszoknak, és sajnos a helyzet vissza is igazolódik. Mi nyilván alapvetően nem értünk egyet az atomenergia felhasználásával és a bővítéssel, de látható és én azt gondolom, hogy ezt már senki nem tudja cáfolni , hogy itt sokéves késés figyelhető meg. Ugye, nem oly rég visszadobták ennek a gigantikus beruházásnak az orosz engedélyezési dokumentációját, idén tavasszal pedig a közmeghallgatásból kiolvasható volt, hogy körülbelül ötszáz kisebb és nagyobb súlyú problémát fedezett fel az Országos Atomenergia Hivatal, tehát az engedélyező hatóság. Na most, ehhez képest azt láttuk, hogy az engedély visszadobásakor Szijjártó Pétert azonnal Moszkvába rendelték a Roszatom központjába, és ezzel kapcsolatban nyilatkozta, hogy ott fogják a döntéseket meghozni a beruházás ütemezéséről. Nekünk pedig az a meggyőződésünk, hogy erről a beruházásról nem Moszkvában, hanem Magyarországon, a magyar emberek bevonásával kell a megfelelő döntést meghozni. Itt a nagyobb baj, vagy mondhatjuk, hogy hasonlóan súlyos probléma, hogy érdemi tájékoztatást sem a kormány, sem az Atomenergia Hivatal nem adott a magyar közvélemény és a magyar szakemberek számára, hogy mi volt az engedély elutasításának a pontos oka. De nem tudjuk azt sem egész pontosan, hogy idén tavasszal miért mondott le váratlanul az Országos Atomenergia Hivatal így már korábbi főigazgatója. Nem tudunk pontos információkat arról, azokról a kritikákról, miszerint a kormány nem biztosított kellő létszámot egy ilyen sok százezer oldalas orosz dokumentáció átvizsgálása megvalósításához, tehát itt elhibázott kormányzati döntések is lehetnek amögött, hogy az Atomenergia Hivatal birkózik ezzel a dokumentációval. Kihasználom a lehetőséget, hogy itt van az államtitkár úr, és megkérdezném, hogy hogyan látja a kormány, hogy lesze egyáltalán az orosz dokumentációnak engedélye a hazai és az európai szabványokat és jogszabályi környezetet figyelembe véve, tehát látnake erre esélyt. Ugye, arra utalhatunk Szijjártó Péter kijelentéseiből, hogy tudomása van a kormánynak, hogy pontosan milyen okokból utasították el az engedélyt, de az mindenképpen riasztó, hogy ebben a folyamatban, egy ilyen hatalmas beruházás engedélyezési eljárásában döntött úgy a kormány, hogy átalakítja az Országos Atomenergia Hivatalt, és ilyen módon, amint már imént beszéltem róla, gyakorlatilag kiszervezi, és egy ilyen önálló minisztériumként, kétharmados döntésbe betonozva kívánja működtetni a következő kilenc évben egy politikai kinevezés után. Még lenne néhány kérdésem az államtitkár úrhoz. Ugye, itt látható, itt az Országgyűlésben is hozott a Fidesz-KDNP-többség néhány rendkívül veszélyes és káros döntést, például egy olyan törvényjavaslatot fogadtak el a kormány javaslatára, miszerint lehetségessé vált a földmunka megkezdése úgy, hogy Paks II. fő engedélye még nincs meg. Ugye, ezt két irányból is rendkívül veszélyes döntésnek tartjuk: egyrészt a gazdasági kockázatok tekintetében, ugyanis itt az engedély hiányában az óriási földmunka megkezdésekor a kockázatokat nem az orosz kivitelező, hanem a Paks II. Zrt., az állami tulajdonú Paks II. Zrt. viseli, ezáltal a magyar adófizetők; a másik oldalról pedig felmerült a földrengésbiztonság kérdése Paks II. telephelyével kapcsolatban, és az látható, hogy ha most megkezdik a földmunkát, akkor az lehetetlenné teszi további részletes geológiai vizsgálatoknak az elvégzését ezért is tartjuk ezt rendkívül veszélyesnek. Én remélem, hogy ezekről a kérdésekről valamiféle iránymutatást kaphatunk az államtitkár úrtól. Azt el tudom mondani, hogy az LMP-frakció természetesen nem járul hozzá szavazatával az Országos Atomenergia Hivatal kiszervezéséhez. Mi úgy gondoljuk, hogy nemcsak példaként kéne hozni Finnországot, ahol párhuzamosan fut egy hasonló projekt, de azt a mintát is lekövethette volna vagy lekövethetné a magyar kormány, amit a finn kormány, kormányok végrehajtanak. Ott teljes tájékoztatást, teljes transzparenciát biztosítanak, maximálisan figyelembe veszik a lakosság véleményét nemcsak az atomenergia- vagy az atomerőművi projekt tekintetében, hanem mondjuk, a nukleáris hulladékok végleges elhelyezésének a projektjében is azzal kezdték a munkát, hogy megvizsgálták, hogy hol van olyan terület, amelyet elfogad egyébként a lakosság, és ahol társadalmi és gazdasági szempontból sem kizárt a projekt, nem úgy, mint ahogy azt a magyar kormány és egyébként az elődei is végrehajtják. Mi nem vagyunk naivak, tudjuk, hogy a magyar kormány eddig sem adott érdemi tájékoztatást a magyar közvélemény számára, ezután sem számítunk arra, hogy ebben változás lesz ezt óriási hibának tartjuk. Mindenesetre mi a magunk módján minden parlamenti és parlamenten kívüli eszközt felhasználunk arra, hogy a magyar közvélemény, a magyar szakemberek és a magyar lakosság számára megadjuk a szükséges tájékoztatást. Én ezért is küldtem a mai napon egy levelet a Roszatom vezérigazgatójának, Alekszej Lihacsovnak, amelyben tájékoztattam, hogy mi szükségesnek tartjuk, hogy mivel a magyar kormány érdemi tájékoztatást nem ad erről a beruházásról, Lihacsov úr vegyen részt az Országgyűlés illetékes bizottságának az ülésén, és adjon választ az ellenzéki képviselőknek, a meghívott szakértőknek és a sajtó képviselőinek is. Bízunk benne, hogy a Roszatom vezérigazgatójától több információt kaphatunk. És, ismétlem, a gigantikus beruházással kapcsolatos döntéseket nem Moszkvában kell meghozni, ahogy azt a magyar kormány gondolja, hanem Magyarországon, és, ismétlem, a magyar emberek bevonásával. Végül azt tudom mondani, illetve megerősítem, hogy erre a törvényjavaslatra az LMP nemmel fog szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Volner János képviselő úr, független képviselő kér szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Több fontos feladat áll a közeljövőben létrehozandó új atomenergia-felügyeleti szerv előtt. Az egyik fontos feladat az lesz, hogy végbemenjen a paksi atomerőművi beruházásnak az engedélyezése, és végre elkezdődjön annak az építése. Itt emlékeztetni szeretném Keresztes László Lóránt képviselőtársamat, hogy az önök szoros szövetségesei a Jobbik-frakcióban 2010-től fogva folyamatosan támogatták egyébként ezt az atomerőművi bővítést, ráadásul orosz technikával, ezt a technológiát is kiválasztottuk és szerepeltettük az összes választási programban annak idején jobbikosként. Én nagyon sajnálom, hogy ezen a téren ilyen komoly véleményváltozás következett be. Arra is fel szeretném hívni a figyelmét, hogy amikor az ön szövetségesei, a szocialisták kormányoztak közösen a szabad demokratákkal, akkor pedig kormányhatározatot fogadtak el arról, hogy a Paksi Atomerőművet bővíteni szükséges, akkor még támogatták a nukleáris energiát, most meg már nem támogatják. Itt azért fel szeretném hívni a képviselőtársaim figyelmét arra, hogy ezek hosszú távú beruházások, önmagában egy atomerőművet is sok év megépíteni, itt nem lehet összevissza beszélni, mint ahogy önök teszik. Folyamatosan, ha néhány évre visszatekintünk, már önmagukkal kerülnek összeütközésbe például az energetikát tekintve. Itt azért arra is fel szeretném hívni tisztelt képviselőtársaimnak a figyelmét, hogy itt már nem erről a két új blokkról kellene beszélni, hanem másik két új blokkról, amelyről eddig még nem volt szó, ez ugyanis kevés lesz Magyarország energiaigényének fedezéséhez. Az elektromos közlekedés felé mozdul a világ, az elektromos közlekedés energiaigényét ki kell elégítenünk, az energiaigény nőni fog a közeljövőben, és most azt kell hogy mondjam, hogy láthatjuk, hogy a sötétzöld hozzáállás Németországban vagy Ausztriában milyen módon üt vissza. Emlékeztetni szeretném képviselőtársaimat, hogy az osztrák katasztrófavédelem éppen azt mutatja a nyugdíjasoknak, hogyan fúrjanak ki virágcserepet, tegyenek be alá gyertyát, mert valószínűleg nem lesz fűtése Ausztriának, áram szintén nem lesz, és ilyen módon melegedjenek meg. Ugyanez történik gyakorlatilag Németországban. Az osztrákoknál a hadsereg bevetésével igyekeznek a lakosságot megnyugtatni, hogy ha válságosra fordulna a helyzet, akkor ilyen módon próbálják biztosítani a legfontosabb létesítmények energiaellátását. [[18.40]] Szintén nagyon fontosnak tartom elmondani ezzel kapcsolatban azt is, hogy amikor arról beszélünk, hogy nincs lehetősége a kormánynak közvetlenül irányítani egy felügyeleti szervet, képviselőtársaim, itt ez egy alapvető jogállami elv, hogy bizonyos hivatalok függetlenül kell hogy működjenek az aktuálisan regnáló kormánytól, éppen azért, hogy ne lehessen beleszólni a működésükbe. Tehát hogyha jön egy új kormány, akkor ne tudja széttrollkodni például a folyamatban lévő, adott esetben akár ezermilliárdos nagyságrendű összeget felemésztő atomerőművi beruházást, hanem folyhasson az végbe annak megfelelően, amit a jogszabályok és a különböző biztonsági protokollok előírnak. Tehát ne legyen egy politikai akarattal tönkretehető bármi, amit önök egyébként tönkre szeretnének tenni. Én értem persze a kívánságot, hogy Gyurcsány Ferencék meggondolták magukat, több év elteltével már nem támogatják az atomenergia magyarországi meghonosítását, illetve ennek a bővítését, de nagyon fontos azt látni, hogy ezt nem lehet olyan módon végrehajtani, hogy hirtelen elkezdik minden eszközzel támadni ennek a beruházásnak a lefolytatását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Keresztes László Lóránt képviselő úr 18 másodpercben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Volner képviselő úr ismét a kormány segítségére sietett, ahogy azt tőle megszokhattuk. Csak szeretném gyorsan megnyugtatni, hogy ugyan valóban van az atomenergia általános megítélését érintően véleménykülönbség az ellenzéki pártok között, de abban nincs, hogy az ezer sebből vérző paksi beruházást felül kell vizsgálni. A kormányváltás után ezért ez így is lesz. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével? Az még csak hagyján, hanem hogy tud-e. [[Senki sem jelentkezik.]] Se nem akar, se nem tud, így aztán a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, az államtitkár urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Schanda államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a vitában most és a törvényjavaslat elfogadásának korábbi stádiumában elmondott hozzászólásokat és észrevételeket. A törvényjavaslat szakmai tartalmát Héjj Dávid Ádám képviselő úr részletesen bemutatta, ezt különösen köszönöm neki. Viszont engedjék meg, hogy reagáljak a Keresztes frakcióvezető úr által elmondottakra, illetve hogy néhány mondat erejéig azért megpróbáljam tágabb kontextusba helyezni a kérdést. Itt mégiscsak arról van szó, hogy Magyarország lakosai számára szeretnénk stabil, kiszámítható energiát biztosítani. Ezt nevezzük ellátásbiztonságnak: legyen áram mindazoknak a magyar családoknak, magyar vállalkozásoknak, akiknek ez a mindennapjaikhoz szükséges. Ráadásul ezt úgy akarjuk megtenni, hogy legyen mindez olcsó, úgy akarjuk megtenni, hogy meg tudjuk őrizni a rezsicsökkentés eredményeit. Sokat beszélünk mostanában erről a kérdésről, abszolút jogosan, mert jól látszik, hogy az olcsó áram eredményeit, a rezsicsökkentés eredményeit számtalan támadás éri a napokban-hetekben. Látjuk ezeket a támadásokat Brüsszel irányából és látjuk a baloldali képviselőktől is ezeket a támadásokat. A képviselő úr hozzászólása is beleilleszkedik ebbe a sorozatba. De jól látjuk, hogy mit mond a baloldali miniszterelnök-jelölt, aki szerint a rezsiárak maximalizálása egy kommunista ötlet, nem az a célja a baloldalnak, hogy megállítsák a határon a versenypiaci árakat. Még hosszasan lehetne sorolni az önök baloldali miniszterelnök-jelöltjének a mondatait, amelyekben folyamatosan, konzekvensen támadja a rezsicsökkentés politikáját, és vissza akar térni ahhoz a bukott gyurcsányista politikához, aminek az eredményeképpen a legdrágább áramárakat fizették Magyarországon a magyar emberek, a magyar családok, azzal szemben, mint ami most van, hogy a legolcsóbb díjakat tudjuk számukra biztosítani. Önök ehhez a politikához asszisztálnak, ezért dolgoznak nap mint nap, Keresztes frakcióvezető úr, ez a helyzet. Ez egészen elképesztő! Ráadásul, ha klímavédelemről beszélünk, ami alapvetően egy magát zöldpártinak nevező politikusnál elvárható lenne, hogy fontos kérdésként szerepeljen, akkor világos és egyértelmű a helyzet: az atomerőműnek, az atomenergiának a használata egy olyan technológia, amelyik kibocsátásmentesen képes villamos energiát előállítani, ami a mindennapi életünkhöz szükséges. Kevés ilyen technológia van, olyan technológia pedig, ami időjárásfüggetlen módon tudja ezt biztosítani, az gyakorlatilag az atomenergia, ami Magyarországon elérhető, tisztelt képviselő úr. Tehát az a helyzet, hogy ha figyelembe vesszük az ellátásbiztonságot, az olcsó áram kérdését, hogy megfizethető legyen, hogy meg tudjuk védeni a rezsicsökkentés eredményeit, figyelembe vesszük a klímavédelmet, akkor egyértelmű és világos mindannyiunk számára, hogy atomenergiára igenis szükség van Magyarországon a helyes energiamix kialakításakor. Ez energiaszuverenitási kérdés és energiabiztonsági kérdés. Amikor ön ezt a felszólalásában direkt vagy indirekt módon támadja, akkor ön Magyarország energiaszuverenitása és energiabiztonsága ellen tesz. Ez a helyzet, képviselő úr. Ahhoz pedig, hogy az atomenergiát használni tudjuk Magyarországon, egy erős hivatalra van szükség, hiszen a biztonság kérdése mindannyiunk számára a legfontosabb kell hogy legyen. Mi azt gondoljuk, hogy biztonságos körülmények között, biztonságos módon, biztonságos felügyelettel szükség van az előbb elmondott szempontok miatt az atomenergia használatára. Ezért aztán minden olyan előterjesztés, minden olyan jogszabály-módosítás, amelyik ezt a biztonságot erősíti és az atomenergia ellenőrzését teszi lehetővé, azok igenis fontos előterjesztések. Csodálkozom azon, tisztelt képviselő úr, hogy ön ezt támadja, annak ellenére, hogy ön is beláthatja, hogy erre igenis szükség van. Erős hivatalra van szükség, erős személyi állománnyal és erős szervezeti hatáskörökkel is. Ráadásul az ön felszólalásában, tisztelt frakcióvezető úr, számtalan igaztalan vádat ismertetett, amelyek jelentős részét már többször megcáfoltuk, részben itt az Országgyűlésben, részben egyéb szakmai fórumokon, részben a magyar nyilvánosságban is. De engedje meg, hogy először arra a képtelenségre hívjam föl a figyelmet, hogy ön kiszervezésről beszél. Hogy lehetne szó kiszervezésről, amikor az Országgyűlés alatt jön létre egy hivatal, amelyik az Országgyűlésnek felelős? Az Országgyűlés alá tartozó hivatalt azért kiszervezésnek nevezni, tisztelt képviselő úr, nonszensz, józan ésszel belátható, hogy az egy politikai blöff; nem más, amit tesz, mint politikai blöfföket hoz ide az Országgyűlés elé. Az is világos és egyértelmű, a jogszabály világosan fogalmaz, hogy milyen szakmai elvárásoknak kell az OAH elnökének megfelelnie. Világos, hogy itt komoly előírások szerepelnek, összeférhetetlenségi szabályok szerepelnek, minden olyan szabály szerepel, ami egyébként egy ilyen hivatal esetében szükséges, és amelyik egyébként az energiahivatalnál is már egy jól bevált szabályozás, amelyik beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Ráadásul ezt nemcsak mi mondjuk, tisztelt képviselő úr, hiszen létezik egy olyan szerződés, talán már hallott róla, hogy Euratom-szerződés, Európában ennek mi is a részei vagyunk, és ennek keretében vállaltuk, és így ezen jogszabály esetében is megtettük, hogy előzetesen bejelentettük az Európai Bizottságnál, és az Európai Bizottságnak tudomásul kell vennie minden ilyen jogszabályi változtatást. Ez megtörtént. Azaz nemcsak mi mondjuk azt, hogy ez a jogszabály megfelelő, hanem még az Európai Bizottság is ezt mondja. Ráadásul az is világos és egyértelmű, hogy nemcsak erre a jogszabályra mondja azt az Európai Bizottság, hogy ez megfelelő, hanem egyébként az Európai Unióban is egyre több és több ország ismeri fel annak a szükségességét, hogy a klímavédelmi célokat kizárólag az atomenergia használatával lehet elérni. Ez történik most szerte Európában, képviselő úr. Szerintem ön is tájékozott annyira, hogy ezt pontosan lássa. Akik nem akarnak atomenergiát használni, azok, látszik, hogy kudarcot vallottak. Nézze meg a németeket, mi történik ott! Nézze meg, mi történik ott! [[18.50]] Megveszik az atomenergiát egyébként Franciaországtól, meg szenes energiát állítanak elő maguknál, meg megveszik a szenes erőművekből előállított lengyel áramot. Ön szerint ez zöldmegoldás? Ön zöldpolitikusként szenes erőművekből akar áramot előállítani? Ez valami egészen elképesztő képtelenség! Tehát egyre több ország veszi tudomásul, hogy Európa energiabiztonságához szükség van atomenergiára is, így aztán minden ilyen beruházást csak támogatni lehet. Fölvetette azt a kérdést is, hogy műszaki részletszabályok esetében miért jelenik meg az OAH-nak jogalkotási lehetősége. Itt két dologra engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét! Egyrészt itt olyan műszaki részletszabályokról van szó, amikhez szakemberek kellenek, olyan szakemberek, akikből kevés van Magyarországon, és a hivatalnál dolgoznak jellemzően, tehát az a helyes és az a célravezető, az teszi lehetővé a biztonságos jogalkotást, ha ezek a jogszabályok ott születnek meg. Ne akarjon már a biztonság ellen politizálni, tisztelt képviselő úr! Nem jó stratégia. Másrészt az is legyen világos és egyértelmű, hogy az Euratom-szerződésnek megfelelően az OAH által kiadott rendeleteket is előzetesen notifikáltatni kell, tehát az is végigmegy azon a jóváhagyási folyamaton, mint minden más jogalkotás. Súlyos tárgyi tévedés már-már nem feltételezem, hogy szakmai hozzá nem értésből fakad, inkább kis politikai rosszindulatot vélek felfedezni, képviselő úr , hogy ön arról beszél, hogy az OAH visszautasította a létesítési engedély kiadását. Ez nem igaz! Semmi ilyesmi nem történt. Ezt már én is elmondtam önnek számtalan vitában, a magyar nyilvánosságban is megjelent, hogy hiánypótlást rendelt el a hivatal. Itt több százezer oldalról van szó. Az atomenergiánál a biztonság a legfontosabb. Világos, hogy ha vannak még kérdések, akkor egyébként hiánypótlást kell elrendelni, ez magától értetődő, hiszen mindannyiunknak az a célja, nem lehet más a célja, mint hogy egyébként biztonságos létesítményről legyen szó, és ha ehhez hiánypótlás kell, akkor hiánypótlás kell, ezzel a lehetőségével élt egyébként a hivatal. És ez a válasz arra is, amit ön mondott, hogy lesz, és akkor lesz engedély, amikor ezt a hivatal kiadja, mert megfelelőnek találja az utolsó műszaki paraméterig az engedélykérelemben szereplő pontos műszaki feltételeket. Az erről szóló tájékoztatást önnek is megadtam már, nem egy alkalommal, illetve a hivatal is nyilvánosságra hozta, többek között a honlapján az erről szóló tájékoztatást. Engedje meg, képviselő úr, hogy azokra a mondataira is reagáljak, amelyek a létszámmal kapcsolatos kérdéseket feszegették. Tisztelt Képviselő Úr! Itt világos és egyértelmű a kormánynak a korábbi teendője, amikor még kormányzati intézményként működött az OAH, hogy a szükséges létszámot biztosítsa az adott intézménynek, és ezt folyamatosan meg is tettük: már ’15. január 1-jétől 76 fővel, ’15. július 1-jével további 10 fővel megemelte az ott dolgozó kollégák számát. Lehetőséget biztosított arra, hogy a nyugdíjba vonuló dolgozókat tovább lehessen foglalkoztatni; ’17-ben 40 betölthető státuszt engedélyezett, tehát lehet látni, hogy itt néhány év alatt a kezdeti 79-ről 180 főre emelkedett a hivatal létszáma. Ennyi munkatársra volt szükség, képviselő úr, tehát bennünket ne vádoljon azzal, hogy ehhez nem teremtettük meg a szükséges feltételeket, mert ezt egyébként megtettük, pontosan azért, mert fontos hivatalról van szó, amelyik fontos feladatokat lát el. Felvetette képviselő úr a földmunka kérdését is. Engedje meg, hogy elmondjam, hogy itt előkészítő tevékenységről van szó. A résfalazást egyébként az Európai Bizottság is jóváhagyta, tehát nincs itt semmifajta olyan dologról szó, mint amit ön sugalmazni próbált, hogy olyan feladatokat végeznek, amikre nem feltétlenül vannak meg az engedélyek. Nem erről van szó! Ezek jóváhagyott folyamatok, amikre igenis szükség van, és amiket a beruházás jelenlegi stádiumában nemcsak hogy el lehet, hanem el is kell végezni. A transzparencia kapcsán a vádjait pedig vissza kell utasítanom. Ön számtalan alkalommal intézett kérdést szóban, írásban mind a Paks II. fejlesztéséért felelős miniszterhez, mind pedig az energiáért felelős másik miniszterhez, amikre, azt hiszem, egyébként minden esetben szakmai, mély és világos választ tudtunk az ön számára nyújtani. Ugyanúgy világos válaszokat adtunk az ön számára, mint ahogy egyébként a hulladéktárolók kapcsán is világosan és egyértelműen megválaszoltuk már, hogy az Országgyűlés jóváhagyása nélkül semmifajta létesítésre nem tud a hatályos jogszabályok alapján sem sor kerülni, és nem is célunk ilyesmi. A földrengésbiztonság kérdése kapcsán szintén egy toposzt említett meg képviselő úr. Itt legyen világos, hogy az OAH vizsgálta ezt a kérdést, alkalmasnak minősítette a területet. A bányászati szakhatóság szintén vizsgálta, külső szakértők is bevonásra kerültek, és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség ajánlását is figyelembe vették természetesen mindezen folyamatok során. És arról is sok vita volt már, és azt is sokszor elmondtuk már önnek, hogy miért orosz megoldásra van szükség. Paks működik, Paks I. működik, orosz technológiával készült. Egy mellette történő erőmű-beruházás nem lenne szerencsés, ha bármilyen más technológiával történne, hiszen pont biztonsági kérdéseket vetne fel. Volner képviselő úr mondatait pedig több szempontból nagyon köszönöm, különösen azokat, amelyekkel rávilágított a baloldal teljes arcátlanságára ezen a területen is. Így nekem ezeket a mondatokat már nem kell megismételnem, csak arra kell kérnem a tisztelt Országgyűlést, benne Keresztes frakcióvezető urat is, akit remélem, hogy a részletes válaszaimmal sikerült meggyőznöm, hogy a törvényjavaslatot a végszavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés H/17271. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztőt, Németh Szilárd államtitkár urat, kíváne felszólalni. [[Németh Szilárd István: Köszönöm, nem.]] Jól láthatóan mutatja, hogy nem. Ehhez képest, tisztelt képviselők, maguk hogy gondolják? Kívánnake hozzászólni? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót; képviselő nem jelentkezett. A vitát lezárom. Felteszem a furfangos kérdést államtitkár úrnak, kíváne reflektálni. [[Németh Szilárd István: Köszönöm, nem.]] Örülök, értjük egymást, így aztán nem reflektál. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes eljárások korszerűsítését és a polgárok biztonságának további megerősítését célzó intézkedésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17283. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallgathatjuk meg. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, bizottsági előadónak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes eljárások korszerűsítését és a polgárok biztonságának további megerősítését célzó intézkedésekről szóló T/17283. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 10 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat valójában egy javaslatcsomag, amely néhány jól körülhatárolható témakört érintő módosítást fog össze. Egyrészt a számítógépes ügyintézés kereteit kívánja szélesíteni, amely könnyebb, gyorsabb és biztonságosabb ügyintézést tesz majd lehetővé a közigazgatásban, de akár a magánszektorban is. Elsősorban a chat-robottechnológia és a beszéd- és szövegfelismerés eszközei lesznek jobban kihasználhatók a módosításoknak köszönhetően. [[19.00]] Másrészt egyes okmányokkal kapcsolatos módosítások szerepelnek a javaslatban, amelyek többek között, hogy csak egy rövid példát említsek, a személyi igazolvány e-aláírás-funkciójának használatát könnyítik majd meg. Jelentős idegenrendészeti tárgyú módosításokat is tartalmaz a törvénycsomag, amelyek közül az úgynevezett fehér kártya bevezetését emelném ki. A fehér kártya a digitális nomádok magyarországi tartózkodását kívánja megkönnyíteni, de vannak más idegenrendészeti javaslatok is a csomagban, amelyek közvetlenül az illegális migráció elleni védelmünket erősítik. Gondolok itt a folyami személyforgalmi adatokhoz való hatósági hozzáférés biztosítására, a kitoloncolás szabályainak módosítására vagy éppen a büntetőjogi felelősségre vonás elől menekülő személyek menedékkérelmeinek hatékonyabb kiszűrését célzó jogszabályi változásokra. Sok olyan javaslat is van a tervezetben, amelyek jogtechnikai jellegűek, illetve a jogszabályi koherencia megteremtését célozzák, továbbá olyan kisebb módosítások is, amelyek témájukat tekintve a Belügyminisztérium felelősségi körébe tartoznak, de terjedelmüknél fogva aránytalan ráfordítás volna őket önálló törvényjavaslatban tárgyalni. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem Pogácsás államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Pogácsás Tibor jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Értelemszerűen Pogácsás államtitkár úr nem reflektál, de mondhat véleményt. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a vitában megszólaló képviselő úr, illetve az előző vitában megszólaló képviselők véleményét. A törvényjavaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett. A Belügyminisztérium 11 éves töretlen gyakorlata, hogy a sarkalatos rendelkezések esetén kikéri a parlamenti pártok véleményét, és törekszik arra, hogy a szakmailag megalapozott javaslatokat elfogadja. Ezúton is köszönöm a Fidesz, a KDNP, a Jobbik és az LMP részvételét, a szóban tett észrevételüket. A részletes vita, valamint a Törvényalkotási bizottság eljárása keretében a normaszövegen szükségessé vált nyelvhelyességi, illetve jogtechnikai jellegű pontosításokra sor került. Mindezek figyelembevételével kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/17275. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár asszonyt, kíváne most szólni. [[Dr. Horváth Ildikó jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások jöhetnek. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem Horváth Ildikó államtitkár asszonyt, hogy kíváne véleményt mondani. [[Dr. Horváth Ildikó jelzésére:]] Nem, köszönöm szépen. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17280. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményének ismertetésére kerül sor. Héjj Dávid képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló T/17280. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat Magyarország jogharmonizációs kötelezettségének teljesítését szolgálja. A javaslat a 2017/1132 irányelv határokon átnyúló átalakulások, egyesülések és szétválások tekintetében történő módosításáról szóló mobilitási irányelvet és a 2017/1132 irányelvnek a digitális eszközök és folyamatok társasági jog terén történő használata tekintetében történő módosításáról szóló digitális irányelvet ülteti át. Tisztelt Ház! A társaságok alapítása, átalakulása, megszűnése közül a legösszetettebb az átalakulás, azaz a társaságiforma-váltás, az egyesülés, valamint a szétválás. E műveletek még inkább összetettek, ha határokon átnyúlóak, hiszen ebben az esetben több állam jogának kell összhangban működnie. A mobilitási irányelv az uniós tőkeegyesítő társaságok szabad letelepedését, az uniós vállalkozások határokon átnyúló mobilitását akként segíti elő, hogy lehetővé teszi, hogy valamely tagállam joga szerinti társaság egy másik joga szerinti társasággá alakuljon át, határokon átnyúló egyesülésben, szétválásban vegyen részt anélkül, hogy előbb végelszámolással meg kelljen szűnnie. A mobilitási irányelv lehetővé teszi továbbá azt is, hogy az uniós társaság gördülékenyebben települjön át Magyarországra. Ez a vállalkozások számára az olcsóbb és piacképesebb működést segítheti elő. A digitális irányelv szabályozza a korlátolt felelősségű társaság és a fióktelep elektronikus úton történő létrehozásának folyamatát, és előmozdítja az online műveletek elterjedését mind tagállami, mind uniós szinten. A digitális irányelv alapján lehetővé kell tenni, hogy a korlátolt felelősségű társaságok online módon kerüljenek bejegyzésre, továbbá új fióktelepet is ily módon hozhassanak létre az alapítók. Az irányelv lényege, hogy biztosított legyen a cégalapítás hatóság előtti fizikai jelenlét kötelezettsége nélkül, amit a nemzeti jog nem szabályozhat e céllal ellentétesen, ugyanakkor tagállami kompetencia, hogy az adott tagállam hogyan alakítja ki az eljárást. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egységes belső piac működésének biztosítása érdekében nélkülözhetetlen a megfelelő európai uniós szintű jogszabályi környezet, ezzel együtt a nemzeti jogi szabályozás megteremtése ahhoz, hogy a vállalatok határokon átnyúló jogügyletei gördülékenyebben, hatékonyabban, gyorsabban és biztonságosan, a digitális vívmányok előnyeinek kihasználásával mehessenek végbe. Jelen törvényjavaslat is ennek igyekszik eleget tenni, éppen ezért támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Völner államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17282. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményét hallgathatjuk meg. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17282. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat azért került a Ház elé, hogy az érintett törvények vonatkozásában a kapcsolódó gyakorlati tapasztalatok beépítésre kerüljenek a törvényekbe, így azok illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti, technikai viszonyokhoz. Az igazságügyi hivatásrendekhez kapcsolódóan számos törvény módosítására tesz javaslatot az előterjesztés, melyekre a gyakorlati tapasztalatok és a jogalkalmazói visszajelzések figyelembevételével kerül sor. Ilyen például az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény vagy a jogi segítségnyújtásról szóló törvény módosítása. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény módosítását az Európai Unióban végbement adatvédelmi reformnak köszönhetően 2018 óta közvetlenül alkalmazandó általános adatvédelmi rendelettel összefüggő joggyakorlat, illetve az azzal összefüggésben felmerülő kérdések teszik szükségessé. [[19.10]] A Törvényalkotási bizottság által elfogadott módosító javaslatok az európai uniós jogból eredő kötelezettségek teljesítése érdekében indokoltak. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvény módosítása szintén a gyakorlati tapasztalatok és a szakmai szervezetek visszajelzései mentén, azoknak megfelelően valósul meg a javaslat alapján, elvégezve a szabadalmi perekben elrendelhető ideiglenes intézkedések tekintetében a szabadalmi oltalomra vonatkozó szabályozás finomhangolását. Tisztelt Országgyűlés! Ebben a körben nem is részletezném tovább a törvényjavaslat egyes tartalmi elemeit, azonban az minden módosítási javaslat tekintetében elmondható, hogy egytől egyig a változó társadalmi, technikai viszonyokhoz történő megfelelő alkalmazkodást szolgálják részben a technikai jellegű pontosításokkal, részben pedig érdemi módosításokkal. A javaslat mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr? [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az országos népszavazási eljárás módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Szabó Timea, Párbeszéd, és Kocsis-Cake Olivio, Párbeszéd, képviselők által benyújtott előterjesztés T/17004. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztők közül jelen lévő Kocsis-Cake Olivio képviselő urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A javaslat világos és egyszerű. A javaslat célja az, hogy az országgyűlési választás napján, az önkormányzati választás napján, az európai parlamenti választás napján is lehessen népszavazást tartani. Ezt az országos népszavazási eljárás módosításával éri el, egy technikai módosítóval, a „41 nap előtte, utána nem lehet népszavazást tartani”, eltörli. Az Igazságügyi bizottság támogatta a javaslatot, módosítás nem érkezett, így a Törvényalkotási bizottság nem tárgyalta. Kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormány támogatja az előterjesztést.
Köszönöm. Hallották, a kormány támogatja az előterjesztést. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki szólni? [[Jelzésre:]] Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Az LMP a részvételiség pártja, természetesen minden olyan lehetőséget támogatunk, amely során az állampolgárok részt vehetnek a döntéshozatalban, közvetlenül is részt vehetnek, mint a népszavazás útján, és azt is indokoltnak tartjuk, hogy ezt országos választások alkalmával is meg lehessen tenni, ezért a javaslatot az LMP-frakció támogatni fogja. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne valaki még szólni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Kötelességem megkérdezni először a kormány nevében államtitkár urat, hogy kíváne még egyszer szólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Az előbb világosan elmondta a véleményét. Az előterjesztő, Kocsis képviselő úr (Jelzésre:) szintén jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tájékoztatom önöket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Volner János képviselő úr, független, által benyújtott előterjesztés T/17265. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallgathatjuk meg. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/17265. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat értelmében eltörlésre kerülne az a korlátozás, hogy az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára, továbbá az azt megelőző és követő 41 napon belüli időpontra nem tűzhető ki országos népszavazás. Ahhoz, hogy ez a megfelelő jogi keretek között megtörténhessen, szükséges biztosítani annak gyakorlati, technikai feltételeit. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt célozza, egyértelműsítve, hogy a két eljárás közül mely szabályait kell alkalmazni ilyen esetben, továbbá különös rendelkezéseket is megállapít a gördülékeny lebonyolíthatóság érdekében. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat értelmében bevezetésre kerül a közös eljárás fogalma, megalkotásra kerülnek a közös értesítőre, közös kérelmekre, valamint a közös szavazás során a szavazólapok leadására vonatkozó szabályok, meghatározásra kerülnek a választási eljárásról szóló törvény azon szabályai, amelyeket közös eljárás esetén a népszavazási eljárásban alkalmazni kell. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat mind költséghatékonysági szempontból, mind pedig a választás és népszavazás lebonyolítása technikai feltételeinek biztosítása szempontjából szükséges és észszerűen indokolható, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Volner képviselő urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Kormány? (Jelzésre:) Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kormány támogatja.
A kormány támogatja, tetszettek hallani. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Kötelességem megkérdezni államtitkár urat, kíváne ismét szólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem, hiszen az előbb világosan kifejtette véleményét. Volner képviselő úr mint előterjesztő, kíváne most szólni? (Jelzésre:) Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvény hatálybalépéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17279. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[Pillanatnyi szünet. Dr. György István megérkezik az ülésterembe.]] Nekem is jó volt és az Országgyűlésnek is államtitkár úr ebben a pillanatban lépett be , hogy én itt tarthattam egypercnyi szünetet, és a kormány megfelelő módon képviseli magát. A vitában elsőként egyébként a Törvényalkotási bizottság véleménye hangzik el. Herczeg Tamás képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót ismét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvény hatálybalépéséről szóló T/17279. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Személyes meggyőződésem, hogy ezekben a megpróbáltatásokkal teli időkben nélkülözhetetlen a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és társadalmi szolidaritás biztosítása. Mára ugyanis egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása és a magyar gazdaság újraindítása valamennyiünk közös feladata. Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A koronavírus új variánsai soha nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek Európa-szerte. [[19.20]] Éppen ezért üdvözlendőnek tartom, hogy a kormány újra a parlamenthez fordult, hiszen rendkívüli jogrendet hirdetett, és annak meghosszabbítását kérte a magyar Országgyűléstől 2022. január 1. napjáig. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozandó, hogy azért sikerült jól kezelni a járvány eddigi hullámait, mert az ország összefogott. Természetesen kellettek a kiváló szakemberek, sok területen dolgozó kiváló szakember kellett ehhez, és szükség volt az állampolgárok fegyelmezettségére is. Közös célunk, hogy a lehető leghamarabb magunk mögött hagyjuk a járványt, a járvány következő hullámát is. Az esélyeink jók, ezért is nagyon fontos, hogy továbbra is fenntartsuk a fegyelmezettséget. Rendelkezésünkre áll kellő mennyiségű oltóanyag. A védőoltások mind hatásosak és biztonságosak, a járvány elleni védekezés legfontosabb eszközei. Magyarországon a beoltott emberek meglehetősen ritkán, a nem beoltottakhoz képest sokkal kisebb arányban betegszenek meg, így ezért is fontos, hogy aki eddig még nem tette, kérje az oltást. E helyütt szeretném kiemelni azt a tételmondatot, miszerint ha az oltás működik, Magyarország működik. Tisztelt Ház! A jogbiztonság és a jogalanyok szempontjából a kiszámítható szabályozási környezet jogállami követelményére tekintettel született meg az előttünk fekvő törvényjavaslat, amely a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvényt a veszélyhelyzet megszűnésétől függetlenül, a jelen törvényjavaslatban lefektetett időpontokban kívánja hatályba léptetni. Megjegyzendő azonban, hogy a tervezet egyes rendelkezések hatályba nem lépéséről is rendelkezik, ugyanis ezek tárgyában az átmenetet biztosító szabályozásról külön törvény rendelkezik majd. A tisztánlátás kedvéért szeretném tehát felvázolni a törvény különböző rendelkezéseinek hatálybalépésére vonatkozó szabályait, csoportosítva. 1. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat rendelkezik a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvény hatálybalépésének eltérő időpontjáról, amelyet a kellő felkészülési idő alkotmányos követelményére való tekintettel főszabály szerint 2021. december 1. napjában határoz meg. 2. A javaslat 2. §-a azonban tételesen felsorolja azt, hogy mely törvényi rendelkezések nem lépnek hatályba. 3. pontként elmondanám, hogy a 3. § pedig rögzíti a törvény azon rendelkezéseit, amelyek kivételesen 2022. január 1-jén lépnek majd hatályba. Szeretném mindehhez hozzáfűzni azt is, hogy a törvényjavaslat nagyon helyesen rendezi a szükséges szövegkorrekciókat az időmúlásra való tekintettel. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslatot támogatandónak tartom. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem György István államtitkár urat, hogy előterjesztőként kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr kívánjae elmondani a véleményét? [[Dr. György István: Igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elhangzott sok információ a TAB részéről, ezért csak néhány dologhoz szeretnék hozzászólni, kicsit összefoglaló jelleggel. A tárgyi törvényjavaslat a kivezető törvényben foglalt rendelkezések kapcsán tehát arra tesz javaslatot, hogy a törvény legtöbb rendelkezését módosítás nélkül, a veszélyhelyzet megszűnése előtt hatályba léptesse, a törvény egyes rendelkezéseit ne léptesse hatályba, megint más rendelkezéseit pedig módosított dátummal léptesse hatályba. Az ismertetett felülvizsgálati szempontokat folyamatosan szem előtt kell tartanunk, így a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslatban is ehhez köthető módosítások kaptak helyet. Eszerint a kivezető törvényben szereplő, a jelenlegi veszélyhelyzet alatt fennálló vagy létrejött támogatási jogviszonyokhoz, továbbá a helyi adózási tárgykörökhöz kapcsolódó átmeneti szabályokat kodifikációs, jogtechnikai szempontból nem indokolt a veszélyhelyzet jelenlegi szakaszában hatályba léptetni, tehát nem szükséges törvényi szintre emelni, mert a vonatkozó időszakra a szabályozást továbbra is elégséges veszélyhelyzeti kormányrendeleti szinten kezelni. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottakat összefoglalva: a tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat a jogszabályi koherenciát teremti meg a kivezető törvény módosításával, amely biztosítja, hogy a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatályba léptetéséről szóló 27/2021. számú kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése ne történjen meg anélkül, hogy megfelelő és az időmúlást is kezelő átmeneti rendelkezések kerülnének megalkotásra. Ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Én is köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17147. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményét hallgathatjuk meg. Herczeg Tamás képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17147. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyrészt egyes közjogi tárgyú törvények kodifikációs jellegű pontosítását tartalmazza, másrészt az önkormányzati képviselői megbízással kapcsolatos szabályokat egyértelműsíti. Ennek érdekében a javaslat módosítaná a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló törvényt, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényt. Az önkormányzati törvény hatályos szabályai szerint csak más települési önkormányzat vonatkozásában eredményez összeférhetetlenséget, ha a képviselő párhuzamosan több önkormányzati képviselői mandátumot is betölt. A kerületi önkormányzati és a fővárosi önkormányzati mandátum közti viszony azonban nincs szabályozva. A Fővárosi Önkormányzat sajátos jogállására figyelemmel szükséges rendelkezni a fővárosi kerületben és a fővárosban megválasztott önkormányzati képviselőre vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokról. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításával a gyakorlatban széles körben alkalmazott közvélemény-kutatási módszer, a véletlenszerű tárcsázással indított telefonhívások is jogilag szabályozottá válnak. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat szerint az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet a jövőben a Színházért és Filmművészetért Alapítvány keretein belül működik tovább. Ehhez szükséges az intézet használatában álló ingatlanoknak az alapítvány részére történő átadása, amely jelentős mértékben hozzájárulhat az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet színháztörténeti vonatkozású oktatási és tudományos tevékenységben történő szerepvállalásához. Az átadandó ingatlanok továbbra is az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet elhelyezését szolgálják, és az alapítványnak az Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet működtetésére irányuló közfeladata ellátását biztosítja azoknak az alapítvány tulajdonába történő átadása. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat számos előremutató módosítást és technikai jellegű pontosítást is tartalmaz, úgyhogy indokoltnak és támogatandónak tartom. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, György István államtitkár urat, hogy kíváne most szólni. [[Dr. György István: Köszönöm, elnök úr, nem.]] Köszönöm szépen. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon! [[19.30]]
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzentwurfs über „Bestimmte Gesetze des öffentlichen Rechts“ mit Nr. 17147, erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/17147. számon benyújtott, az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat kapcsán. Jelen törvényjavaslat többek között foglalkozik a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény módosításával. Ez a törvény a magyarországi őshonos nemzetiségek számára azért fontos, mivel a közelmúltban több esetben is a nemzetiségi önkormányzatok kapcsán közvetlenül nem szabályozott esetekben a jogalkotó a helyi települési önkormányzatokra vonatkozó szabályozásokra utal, utalt vissza. Az általános vita során konkrét törvényhelyekre hivatkozva részletesen kifejtettem, hogy az év elején a veszélyhelyzet keretében meghozott egyes kormányrendeletek a katasztrófavédelemről és az Mötv.-ről szóló törvényekkel együtt egy ellentmondásos helyzetet eredményeztek. Nevezetesen a polgármesterek, nemzetiségi önkormányzati elnökök például az önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti, a képviselő-testület nevében döntést hozhattak, de az állásfoglalási hatáskör gyakorlását nem tette lehetővé a polgármester, nemzetiségi önkormányzat elnöke számára a veszélyhelyzetben. Mindez a nemzetiségi önkormányzatok esetében egy olyan ellentmondásos helyzetet eredményezett, hogy például egy nemzetiségi köznevelési intézmény fenntartói jogainak átvételéről vagy egy nemzetiségi köznevelési intézmény vezetői kinevezéséről az egyik nemzetiségi önkormányzat elnöke részére a szabályozás lehetővé tette magának a döntésnek a meghozatalát, ugyanakkor a másik nemzetiségi önkormányzati elnök részére a szabályozás nem tette lehetővé a döntéshez törvényileg előírt véleményezési jog, állásfoglalási hatáskör gyakorlását. Jogbizonytalanságot okozott annak a helyzetnek az értelmezése, hogy bár a véleményezésre jogosult a határidőn belül reagált a véleménybekérésre, de oly módon, hogy jelezte, hogy a Kat.-ban szereplő korlátozás értelmében nem gyakorolhatja véleményezési jogát, akkor ezt követően a döntésre jogosult meghozhatjae jogszerűen az intézményátvételre vagy intézményvezető kinevezésére vonatkozó döntését. Ez a helyzet jelentős problémákat és jogbizonytalanságot okozott a veszélyhelyzet idején. A pandémiás helyzet javulásával, a hivatkozott kormányrendeletek és a Kat. egyes rendelkezéseinek feloldásával, a nemzetiségi önkormányzati ülések ismételt lehetővé tételével ez a probléma mára szerencsére megoldódott. De ezúton is szeretnénk felhívni a jogalkotó figyelmét ennek az anomáliának a jövőbeni elkerülésére, amennyiben a pandémiás helyzet várható romlása esetlegesen újra szükségessé teszi a szigorúbb szabályozás ismételt bevezetését. Erre pedig sajnos komoly esély van. Összességében és összefoglalva, az elmondottakat fenntartva bizottságunk a T/17147. számú törvényjavaslat módosító szándékaival egyetértett, önálló módosító szándékot nem fogalmazott meg. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17147. számú törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen. Képviselői felszólalások következhetnek. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy képviselői felszólalás nem volt, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, György Istvánt, kíváne reflektálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A TAB kijelölt előadója szintén részletesebben szólt a törvényről, én most ezt nem tenném meg, csak néhány mondattal szeretném lezárni így a záróvita kapcsán az előterjesztéssel, a törvényjavaslattal kapcsolatban a gondolataimat. A benyújtott törvényjavaslatban szereplő szabályozás hatékonyabbá teszi az érintett közjogi intézmények működését, ezáltal jobban szolgálja az állampolgárok igényeit és az egész ország további fejlődését. Mindemellett a kormány folyamatosan fejleszti Magyarország közbeszerzési rendszerét, dolgozik a verseny és transzparencia biztosításán, nemcsak a jogalkotás, hanem más intézkedések útján is. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17277. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontja jön: Herczeg Tamás képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évek során számos, az állampolgárok adminisztratív ügyintézésének könnyítését és a hatósági eljárások egyszerűsítését elősegítő intézkedést kezdeményezett a kormány. Ebbe a koncepcióba illeszkedik az előttünk fekvő törvényjavaslat is, amely az eljárások egyszerűsítése mellett a közműátírás jelenlegi szabályainak revíziójából fakadóan csökkenteni kívánja az adatváltozás-bejelentés következtében az állampolgárokra háruló bürokratikus terheket. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat jelentőségteljes újítása az adatváltozás-kezelési szolgáltatás, a továbbiakban AVSZ kialakítása, amely egyrészt a természetes személyek adataiban felmerülő változások egyszerű ügyintézésének a lehetőségét, másrészt pedig a közműátírási folyamat elektronizálását és egyszerűsítését teremti meg. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló törvény új 1. §-ának 3. pontja értelmében csatlakozott szolgáltató alatt az AVSZ-hez szerződéssel csatlakozott elektronikus hírközlési szolgáltatót, távhőszolgáltatót, villamosenergia-szolgáltatót, valamint víziközmű-szolgáltatót kell értenünk. Az AVSZ-t ügyfélként pedig a kormány által kötelezően biztosított valamely elektronikus azonosítási szolgáltatás igénybevételéhez és az ehhez kapcsolódó biztonságos kézbesítési szolgáltatáshoz kapcsolódó tárhellyel rendelkező természetes személyek vehetik igénybe regisztrációt követően, amely során meghatározhatják, hogy mely szolgáltatókkal állnak szerződéses viszonyban. A tervezetben meghatározásra kerül az is, hogy az adatváltozás-kezelési szolgáltató az informatikai rendszerével és a nyilvántartásával kapcsolatos eseményeket, az adatveszítést elkerülendő, folyamatosan naplózza, továbbá az is, hogy az ügyfél azonosítása, valamint az AVSZ útján történő adatkezelés jogszerűségének biztosítása érdekében egységes törzsadat-nyilvántartást vezet. A jogalkotás alkotmányos követelményeinek eleget téve szintén törvényben kerülnek lefektetésre az adatkezeléshez szükséges rendelkezések. Maga az AVSZ tehát az ügyfelek és a csatlakozott szolgáltatók között biztosított adattovábbítási szolgáltatás, amelyen belül kétféle szolgáltatástípust kell és lehet megkülönböztetnünk. [[19.40]] Az első: az adatváltozás-bejelentési szolgáltatás során az ügyfél kormányablakban vagy elektronikusan kezdeményezheti az AVSZ útján megváltozott adatainak a szolgáltatók felé történő továbbítását. Az AVSZ pedig az ügyfél rendelkezése szerint automatizáltan vagy eseti felhatalmazás alapján továbbítja a csatlakozott szolgáltatók részére a törvényben meghatározott adatokat. A második része a szolgáltatástípusoknak: a felhasználóváltozás-bejelentési szolgáltatás keretében az ügyfél szintén kormányablakban, illetve elektronikus úton felhatalmazást adhat arra, hogy az adatváltozás-kezelési szolgáltató a felhasználó személyében bekövetkezett változásról és a szükséges adatokról értesítést küldjön a közműszolgáltató részére. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslattal is az a cél, hogy az adminisztratív ügyintézések terén az állampolgárok életét könnyebbé, az ügyintézés folyamatát pedig gördülékenyebbé és gyorsabbá tegyük. Kiemelt cél az is, hogy a kormány által biztosított kényelmi szolgáltatásokat az állampolgárok minél szélesebb köre megismerje és használja, éppen ezért a benyújtott törvényjavaslatot támogatandónak tartom. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Most megkérdezem az előterjesztőt, György István államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Dr. György István: Köszönöm, elnök úr, nem.]] Köszönöm szépen. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, tájékoztatom önöket. Viszont jelentkezett szólásra, ezért megadom neki a szót, Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló úr, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadója. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Hölgyek és Urak! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, a házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatnak a házszabály 32. § (2) bekezdése szerint a bejelentésben megjelölt rendelkezéseit, azaz a törvényjavaslat egészét megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a házszabály 44. § (1) bekezdése a)-d) pontjában foglalt követelményeknek, azaz megfelelnek az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkednek a jogrendszer egységébe, megfelelnek a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és a jogalkotás szakmai követelményeinek. A bizottság 2021. X. hó 26-ai ülésén megkezdte és lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját, és az ülésen 13 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül, egyhangúlag döntött arról, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját lezárja. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. Már az általános vita során is utaltam rá, hogy üdvözlendő, hogy a 14 törvényt módosító törvényjavaslat bővíteni kívánja az ügyfelek által igénybe vehető elektronikus szolgáltatások körét, és kényelmi szolgáltatásokat kínál az ügyfeleknek a különböző hatósági eljárások során. A pandémia megtanította a világot az elektronikus szolgáltatás igénybevételére, még azokat az idősebb korosztályhoz tartozó polgártársainkat is, akik nem használják nap mint nap az internetet, ezért kifejezetten örömteli, hogy a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény a jövőben az ingatlan-nyilvántartásba a bejegyzés alapjául szolgáló jognyilatkozat közjegyzői okiratba foglalása során bizonyos adatkezelési szolgáltatás ügyfél általi igénybevételét is lehetővé teszi. Ugyanígy könnyebbé válnak az eljárások a jövőben az ügyvéd előtt az anyakönyvi eljárásban vagy a hagyatéki eljárás során is. A kormány tökéletesen felismerte, hogy a különböző élethelyzetekkel összefüggésben keletkező adatváltozások átvezetéséhez szükséges fejlesztéseket végezni, éppen ezért döntött az 1795/2020. kormányhatározatával az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetéséről. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény jelenlegi módosítása az ennek való megfelelést szolgálja, amikor a személyiadat-, a lakcím-nyilvántartás rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségei közé rendeli bizonyos adatoknak az adatváltozás-kezelési szolgáltató felé történő továbbítását is. Így adatvédelmi és adatbiztonsági garanciák mellett és az adminisztrációs terhek csökkentésével kaphatnak értesítést a természetes személyek állami nyilvántartásokban tárolt név-, cím- és okmányazonosító adatainak változásáról azok a szolgáltatók, amelyek az érintett természetes személlyel szerződéses jogviszonyban állnak. Az, hogy a távhőszolgáltatók, a villamosenergia-kereskedők, a földgázkereskedők és az egyetemes szolgáltatók, valamint a víziközmű-szolgáltatók 2021. december 1-jétől, illetve 2022. január 1-jétől kötelesek a felhasználó adatainak változásának felhasználó általi bejelentését fogadni és kezelni, szintén nagy könnyebbséget fog jelenteni, nemcsak azért, mert nem kell majd szabadságot kivenniük az embereknek, hogy megkössenek egy-egy közműszerződést, hanem azért is, mert az egyszer helyesen felvitt adatok kerülnek majd mindig továbbításra a szolgáltatóknak. A nemzetiségi neveket viselő polgártársainknak sem kell majd kálváriát járniuk annak érdekében, hogy a nevük vagy éppen az édesanyjuk neve vagy a születési helyük minden egyes szolgáltatónál helyesen kerüljön rögzítésre. A törvényjavaslatban foglaltakat figyelembe véve a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslathoz módosító szándékot nem fogalmazott meg, a részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújt be, a részletes vitáról szóló jelentést elfogadja. A bizottság a törvényjavaslattal egyetért, és elfogadásra javasolja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Képviselői felszólalások következhetnek. Normál szót kérő képviselő, Hajdu László képviselő úr jelentkezett szólásra, a DK képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A TAB tagja vagyok, ott nem szóltam hozzá, de azt gondolom, hogy a szóbeli kiegészítések, amelyek nagyon szépen bemutatták azt, hogy milyen szolgáltatási fejlődés előtt állunk, egy kicsit túl szépre sikeredtek az élő gyakorlathoz képest, és lényegében kérdést fogok megfogalmazni a hozzászólásomban. Jelenleg a közműszolgáltatóknak a szerződéses viszonyban lévő előfizetői tekintetében, tehát a szerződés, amit a közművállalat sok esetben ismer és az a személy, aki a szolgáltatást igénybe veszi, hatalmas káosz van. Tehát nem ugyanazok a személyek, azok a személyek már egész máshol vannak, van nagyon sok olyan, aki már el is hunyt, és teljesen más család tagjai, örökösök laknak benne, de semmilyen érdekeltségük nem volt, hogy a villanyszámlákat, az egyéb számlákat átírassák, úgyis ők fizették korábban is. Egy ilyen gyors határidővel történő bevezetését mint az egyik kérdés veszélyben látom, hogy ezt képese ez a rendszer pontosítani. A másik: amikor bérlakásban lakik a szerződéses fél, ezeknek az átírása, amikor a bérlő cserélődik, a bérlő továbbmegy, lakást cserél vagy kilakoltatják, ennek a követése még rosszabb állapotban van pillanatnyilag, úgy gondolom. Tehát azt, hogy ezt ilyen gyorsan be lehessen vezetni, és egy csapásra minden szépen és rendben fog működni, nagyon kétlem. A kérdés második része az, hogy az a bizonyos helyzet, amikor önkormányzati tulajdonnál vagy magántulajdonnál más a szerződő fél, de a tulajdonos nevén van a szerződés, tehát aki fizeti a közműdíjat, a közüzemi szolgáltatások különböző díjait, az lakik a lakásban, de nem az a tulajdonos ezeket kiszűrje. [[19.50]] És van egy harmadik kérdésem is a hozzászólás keretében. Ez arra az esetre vonatkozik, amikor a szolgáltató jön órát cserélni, mérőt cserélni, különböző szolgáltatásokat, pontosításokat végezni, és ott derül ki, hogy nem annak a nevén van az óra, mint akihez ő kiérkezett. Ilyen eseteket hogyan fognak kezelni? Azt gondolom, hogy ezeknek a pontosítása akár éveket is igénybe vehet, annyira káoszosnak látom én most, pillanatnyilag ezt az állapotot. A szándék jó, és azt gondolom, hogy ha ez végrehajtható, nagyot lépünk előre. Talán még egy oldalt, kérdést meg szeretnék említeni. Van az úgynevezett nullás igazolások beszerzése. A nullás igazolások beszerzése azt jelentette eddig, hogy el kellett menni a közszolgáltató cégekhez, ott sorba állni és igazolni, hogy ki van fizetve a számlája. Akkor derült ki sok esetben, hogy nem is ő a szerződéses fél. Ez az elektronikus program a nullás igazolást is tudja adni? tehát hogy nem kell elmenni a jövőt illetően 14 közművállalathoz azért, hogy tudjon egy pályázatot, például egy lakáspályázatot beadni, minden egyes közműcégtől igazolni, hogy nullás. És egy sor dolog van, a banktól kezdve mindenki kéri ezeket a nullás igazolásokat. Ebben is ad ez könnyítést? Ezt szeretném megkérdezni az államtitkár úrtól. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további vitára senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, György István államtitkár urat, kíváne válaszolni, illetve véleményt mondani. [[Jelzésre:]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ismét utalok arra, hogy Herczeg Tamás, a TAB kijelölt hozzászólója sok mindent elmondott a törvényjavaslatról, ezeket nem szeretném megismételni. Hajdu László képviselő úr kérdéseire azt a választ szeretném adni, hogy ez az új szabályozás, amelyet az AVSZ célul tűzött ki, végül is egy kényelmi szolgáltatás azok számára, akik a közműszolgáltatókkal kapcsolatban vannak, akár az adatváltozásaik, akár a felhasználóváltozás bejelentésének a megkönnyítését célozza. Nyilván sok olyan élethelyzet van, amelyeket képviselő úr említett, amelyeknek a szabályozása, a könnyítése a felhasználók számára még újabb feladatokat fog majd jelenteni. Önmagában ez az előterjesztés minden ilyen jellegű problémát nyilvánvalóan nem fog megoldani, de az is óriási dolog, hogy az adatváltozás bejelentése nem kell hogy minden közszolgáltató felé megtörténjen, hanem csak egyetlenegy helyen, és itt pedig a további feladatok az AVSZ feladatát fogják képezni, tehát ők fogják továbbítani az összes közműszolgáltató felé, nem kell végigjárnia az összes közműszolgáltatót. A rendelkezési nyilvántartásban meg tudja jelölni azt az adott ügyfél, felhasználó, hogy mely közműszolgáltatók felé kéri ő ezeknek az adatoknak az átadását, és ha valamennyi olyan közműszolgáltató felé ezt megteszi, akivel ő szerződéses jogviszonyban áll, akkor valóban nem kell semmi mást tennie, mint online felületen megteszi ezt a bejelentést. Nem is kell hozzá egyébként csatolnia azt a temérdek dokumentumot, amelyet jelenleg egy közműszolgáltató elkér a szerződéstől kezdve a jogcímigazolásig, hanem nyilatkozati elvre épül, és gyakorlatilag ő ezzel a bejelentéssel el tudja intézni azt, hogy az összes közműszolgáltatónál ez az átírás megtörténik. Áthelyezi a felelősséget az egyéni felelősségre. Nyilvánvalóan itt, ha úgy tetszik, büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozik mindenki, és ha bármikor, bármelyik időpillanatban kiderül az, hogy valaki valótlan adatot szolgáltatott, abban az esetben a közműszolgáltató a vele megkötött szerződést azonnali hatállyal felmondhatja. Tehát a könnyítés tulajdonképpen az állampolgári felelősségre is épít. Ez egy szemléletváltozás, gyakorlatilag nem kell mindenfajta igazolást előre beadnia, hanem ez nyilatkozati elven a továbbiakban a közműszolgáltatókat arra kötelezi, hogy ezt a nyilatkozatot fogadják el. Tehát az adatváltozást legyen az házasságkötés, bármilyen névváltozás ez a rendszer kezelni tudja, illetve a felhasználóváltozást is. Tehát arra a kérdésére képviselő úrnak, hogy például az önkormányzati tulajdon esetén, ha más szerződő fél van, akkor itt maga a szerződő fél meg tudja tenni azt, hogy ezt az adatváltozást bejelenti, ha ő jogcímmel rendelkezik természetesen az adott lakásra, és meg tudja jelölni azt, hogy a jövőben a közműszolgáltatók felé ő lesz az, aki fizetőként vagy felhasználóként jelentkezik. A nullás igazolások kérdését jelen pillanatban még a rendszer nem tudja, de ez egy fejlesztés alatt álló rendszer, ezért az adatváltozás és a felhasználóváltozás mellett természetesen célunk az, hogy minél szélesebbre tárjuk ezt a szolgáltatási platformot, és nyilván az a törekvésünk, hogy ezzel a szélesítéssel minél nagyobb kényelmi szolgáltatást tudjunk nyújtani. Azt gondolom, hogy ez a korábbiakhoz képest így is egy paradigmaváltás, mert nagyon sok kellemetlenségtől kíméli meg az ügyfeleket, és a továbbiakban ezzel nyilván önkéntes alapon tudnak élni. Aki ezzel nem kíván élni, nem vezeti be a rendelkezési nyilvántartásba azt, hogy ő mely közműcégek felé kéri ezt a továbbítást, akkor az ő esetében természetesen a korábbi rend érvényes. Őszintén reméljük, hogy a XXI. században most már az informatika világában egyre többen vannak még az időskorúak közül is, akik már internetfelhasználók, és reményeink szerint minél szélesebb körben fogják használni az adatváltozás-kezelési szolgáltatást. Úgy gondoljuk, hogy ez egy olyan egyszerű ügyintézési lehetőség, amely mint újonnan bevezetendő szolgáltatás, az egyik legnagyobb felhasználói körre is számíthat a jövőben, és őszintén reméljük, hogy ez így is lesz. Kérjük is, hogy ez alapján a tisztelt Országgyűlés az előttünk fekvő, az állampolgárok adminisztratív terheit csökkentő és a minél teljesebb kör elektronikus ügyintézése felé mutató törvényjavaslatot, az ismertetett előnyöket figyelembe véve támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselője, Horváth László képviselő úr: „Gyöngyös, útfelújításból jeles” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy mondani szokták, egy kivitelezőnek kétszer örülnek: egyszer, amikor jön meg egyszer, amikor megy. De ha útfelújításról van szó, akkor már sokan akkor sem örülnek, amikor jön, mert sokan vannak, akik keserű tapasztalatok alapján már nem hisznek abban, hogy használatban lévő forgalmas utakat lehet gyorsan, jó minőségben felújítani, újjáépíteni úgy, hogy közben ne bénuljon meg egy település, egy város közlekedése, élete; úgy, hogy ne váljon rémálommá egy várva várt útfejlesztés megvalósítása. Gyöngyösön az elmúlt 14 munkahéten a 24-es számú út újjáépítésének I. üteme a fenti negatív, pesszimista álláspontnak épp az ellenkezőjét bizonyította be. Azt bizonyította be, hogy alapos előkészítéssel, szakmai felkészültséggel, megfelelő és rendszeres tájékoztatással, jó munkaszervezéssel, odafigyeléssel és türelemmel lehet, és csak így lehet gyorsan, jó minőségben utat újjáépíteni. [[20.00]] A 24-es út gyöngyösi városi átkelési szakaszának I. ütemű újjá- és átépítése jelentette szakmailag és társadalmilag egyaránt a legnagyobb kihívást annak az összesen 15 kilométeres útszakasznak a felújításában, amely Gyöngyös központjától Mátraházáig tart, és amihez forrást Magyarország Kormánya biztosított hazai keretből. Köszönet érte. A 24-es út városi szakaszát nemcsak a gyöngyösi és a Gyöngyös környékén élő emberek használják, hanem a Mátrába tartó látogatók is ezen az úton érik el úti céljukat. A Mátra vonzereje pedig, hála istennek, az elmúlt években igencsak megerősödött, amit az is jelez, hogy a Mátrában eltöltött vendégéjszakák száma megduplázódott. Így tehát olyan modern és biztonságos útpályát és forgalomtechnikát kellett felépíteni, amely zöldhullámra hangolva képes gyorsan átvezetni a városon az utóbbi évtizedben jelentősen megnövekedett helyi és turisztikai forgalmat. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az elsődleges cél mindvégig az volt, hogy nemcsak a járművel, hanem a tömegközlekedési eszközökkel, illetve gyalogosan közlekedők biztonsága is szavatolt legyen, ideértve a fogyatékkal élő embertársaink közlekedését szolgáló eszközök telepítését is. A közel két kilométeres munkaszakaszon valamennyi gyalogosátkelő, régi és új közlekedési csomópont közlekedési lámpás biztosítást kapott. Valamennyi buszmegálló újjáépült speciális bazaltbetonos eljárással, ami biztosítani fogja a terhelhetőséget és a hosszú élettartamot. Az új útfelületen önszintezős fedlapok, szintbe helyezett közműfedlapok teszik kényelmessé a közlekedést, a csomópontok felállási pontjainál pedig pluszaszfaltmarással, alapozással és speciális kötőanyaggal lesz elkerülhető a jövőben az aszfalt gyűrődése. Vak és gyengénlátó embertársainkat a csomópontokban taktilis kövek és speciális távirányítással működésbe hozható technika fogja segíteni a jövőben a biztonságos közlekedésben. Nem a statisztika a lényeg. A teljesség igénye nélkül engedjenek meg néhány adatot, hogy érzékeltessem a vállalkozás volumenét. Egy hónap alatt bontással együtt megépült 3 ezer méter szegély, megépült három új jelzőlámpás csomópont, újjáépült öt meglévő csomópont. Újjáépült hét darab buszmegálló, felhasználásra került 1400 tonna beton, felmarásra került 1100 tonna aszfalt, lefektetésre, beépítésre került 3 ezer tonna aszfalt, és mindeközben fogódzkodjanak meg, tisztelt képviselőtársak ezen az útszakaszon hetente probléma nélkül elhaladt több mint 4100 autóbusz, merthogy ezen a szakaszon van a város buszpályaudvara is. Az itt lévő szolgáltatásokhoz, boltokhoz eljutott az áru, a munkásjáratok közlekedtek, a város mindvégig működött, nem voltak elviselhetetlen dugók, nem volt ökölrázás. Mit tudok ezek után mondani? Köszönetet. Köszönetet mindenkinek, akinek része volt e vállalkozás sikerében. Köszönetet kell mondanom a közútkezelőnek, a kivitelezőnek, aki mindig határidő előtt, jó minőségben teljesítette feladatát, a Volán-társaságnak, a városnak, a városrendészeknek, akik segítettek betartatni a szabályokat, segítettek a közlekedésben, és valamennyi gyöngyösinek, aki türelemmel, megértéssel fogadta az elkerülhetetlen korlátozásokat, figyelmes volt, körültekintő, segítő volt, hogy sikerre vihessük ezt a beruházást. Mert minden beruházás az együttműködés vizsgája, Gyöngyös pedig jelesre vizsgázott. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Üdvözlöm tisztelt képviselőtársaimat. A következő napirend utáni felszólaló Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője: „A mi városunk, Pécs 75.” címmel. Megadom a szót öt percben. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A nemzeti gyásznapon, november 4-én az ’56-os forradalom és szabadságharc hőseire, áldozataira emlékeztünk, fejet hajtottunk mindazok előtt, akik a brutális, óriási túlerővel szemben bátran harcoltak a szabadságért, a hazáért. Engedjék meg, hogy pécsi képviselőként külön is megemlékezzek azokról, akik a legtovább folytatták a fegyveres harcot, akik legtovább vitték a forradalom lángját. Ők voltak a „mecseki láthatatlanok”, Pécs és térsége szabadságharcos hősei, akik november 4. után még hetekig folytatták a fegyveres ellenállást a Mecsekben. Egy nappal a főváros ostromát megelőzően, 1956. november 3-án a túlerő miatt a szovjet hadsereg szinte harcok nélkül vonulhatott be Pécsre. A hír hallatán délelőtt megszületett a jelszó, hogy fel a Mecsekre. A város védelmére szervezett csapatok egy része a Mecsekbe vonult, hogy ott újraszerveződhessen, és az ott állomásozó többi csapattal együtt felmentek a hegyekbe. Egész fiatalok, magyar katonák, diákok, fiatal munkások, mindenre elszánt civilek is gyülekeztek, sokszor napokig étlen-szomjan, korszerűtlen kézifegyverekkel is harcoltak a totális szovjet túlerővel szemben. A vezetőjük dr. Horváth Géza orvos volt, tartalékos tiszt, aki a „Gazda” fedőnevet használta. November 6-án érkezett meg a csapathoz Kubicza János, akit a Ludovikán avattak hadnaggyá, majd a második világháborút századosként fejezte be. Ő volt a csapat legnagyobb katonai tapasztalattal rendelkező tagja, és a Mecseket is jól ismerte, ezért felkérték a csapat katonai vezetőjévé. November 6-án délután érkeztek Vágotpusztára, az előre kiszemelt főhadiszállásra. Itt körülbelül háromszázan lehettek, néhány golyószóróval, géppuskával, puskákkal, de kevés lőszerrel és egy Csepel tehergépkocsival rendelkeztek. November 7-én Vágotpusztán tettek esküt a szabadságharcosok. Innét indították el az akcióikat. A nagy erőfölény tudatában kezdetben a szovjetek elbizakodottak voltak, és komoly veszteségeket szenvedtek. November 5. és 8. között a mecsekiek több támadást megállítottak, az elbeszélések szerint a meredek utakat olajjal öntötték fel, így a lánctalpasok megcsúsztak, és nem tudtak előrehaladni. Ekkor tudták a harckocsikat meglepni és harcképtelenné tenni. Mecsekkapunál egy tankot ki is lőttek, többet visszavonulásra kényszerítettek. Az itteni harcokat Lux Antal vezette. November 5-6-án heves harcok folytak a magaslati úton és a Tettyén. A közeli házakat lőtték a szovjetek annak tudatában, hogy ott rejtőznek a forradalmárok. Hát, nem tévedtek, többen meg is haltak ekkor. November 10-én már sejteni lehetett, hogy a szovjetek tudják a szabadságharcosok tartózkodási helyét. Ekkor úgy döntöttek, hogy áttelepülnek Kisújbányára. November 11-én a magasfigyelő erős páncélosmozgást érzékelt. Szürkületben indultak útnak, a hidasi völgyön keresztül érkeztek Kisújbányára. Estefelé újabb egység érkezett, akik elmondták, hogy indulásuk előtt a szovjet és ávós erők támadást indítottak Vágotpuszta ellen. Összesen körülbelül kétszázan érkeztek meg Kisújbányára. A Kelet-Mecsekben is számtalan pontot érintettek a szabadságharcosok, sok akciót hajtottak végre. Eljutottak a pécsváradi rendőrségre, ahol fegyvereket zsákmányoltak, illetve több esetben is völgyhidakat zártak le. Ez volt az utolsó katonai akciójuk. November 15-én az összes körülményt figyelembe véve úgy döntöttek, hogy visszamennek Vágotpusztára. November 16-ára világossá vált, hogy a Nyugat nem segít a magyar forradalmároknak, nem támogatja a magyar forradalmat, nem küld segítséget. Ekkor Horváth Géza és Kubicza János százados Vágotpusztán összegyűjtötték a maradék harcosokat, felmentették őket az esküjük alól, és feloszlatták a magyar szabadságharcos csoportot. Ennek ellenére november 22-éig 58-an együtt maradtak, és az őket üldöző szovjet csapatok elől Jugoszlávia irányába menekültek. Többen el is hagyták az országot, de néhányan nem bírták az iramot, lemaradtak, míg mások a somogyi erdők felé vették az irányt. A szovjetek, majd később a magyar rendőrség közbenjárásával lassan elfogták a bujkáló ellenállókat, és felszámolták a szabadságharcos csoportot. Cselekedeteikre, bátor ellenállásukra mindig emlékezni fogunk. Tisztelet a hősöknek! Köszönöm.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Herczeg Tamás képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Jó ütemben haladnak az MVP békéscsabai fejlesztései” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Gyöngyös és Pécs után következzék Békéscsaba. A napirend utáni felszólalásomban a „Modern városok” program különféle fejlesztéseiről szeretnék beszámolni, de úgy gondolom, hogy az idő rövidsége miatt elsősorban a közlekedési infrastruktúrát érintő fejlesztéseket tudom sorra venni. Talán lesz majd egy másik alkalom, amikor a többi fejlesztésről is beszélhetek. Amikor Gyopáros Alpár kormánybiztos úr tavaly szeptemberben Békéscsabára látogatott, arról tájékoztatott minket, hogy Békéscsaba az első három megyeszékhely között van a „Modern városok” program forrásainak felhasználásában és a beruházások elvégzésének a gyorsaságát illetően. Ahogy fogalmazott, Békéscsaba lesz az MVP egyik nyertese, és ez mi, Békés megyeiek tudjuk abból is fakad, hogy sajnos a mi városunk volt a rendszerváltozás egyik legnagyobb vesztese. A rendszerváltozás után Baranya és Békés volt az a két megye, amely a legsúlyosabb gazdasági visszaesést szenvedte el. Békésben országos viszonylatban nagyon alacsony volt az egy lakosra jutó ipari termelés, a kiskereskedelmi forgalom, a GDP és az átlagkereset is. [[20.10]] Sajnos ebben a megyében fogyott a legnagyobb ütemben a népesség is. A helyi gazdaság alapvetően a mezőgazdaságra és az élelmiszeriparra épült, és ez az ágazat a 90-es években drámai mértékű válságba került. Valamit tenni kellett tehát, hogy Békés megye is esélyt kaphasson. A viharsarki emberek a szocializmus megszűnése után körülbelül két és fél évtizedig süket fülekre találtak az ügyben, hogy a közlekedési infrastruktúra fejlesztésére lenne szükség, ami alapot adna arra, hogy megszűnjék a régió leszakadása és elszigeteltsége. Az Európai Unió sajnos nem támogatta az M44-es út megvalósítását, indoklásuk szerint ugyanis nem a kontinens nagyobb területi egységeit összekötő tranzitútról van szó. Az elmúlt negyedszázadban az M44-es várható megvalósulásáról sok ígéret elhangzott, a legemlékezetesebb lódítás 2022-ben történt, a szocialisták akkori miniszterelnök-jelöltjeként Békéscsabán kampányoló Medgyessy Pétertől származik én is a saját fülemmel hallottam , ő megígérte, hogy 2006-ra elkészül az M44-es gyorsforgalmi út. Ígéretéből persze semmi nem lett, az építkezés el sem kezdődött, nemhogy befejeződött volna addig. 2014-ben aztán Orbán Viktor miniszterelnök úr ígérte meg, hogy a polgári kormány megépíti a régóta várt gyorsforgalmi utat. A kormány sok más egyéb mellett soha nem látott léptékű közútfejlesztéseket és vasútfejlesztéseket hirdetett meg a „Modern városok” program keretei között közel 2400 milliárd forint értékben. A fejlesztések közé elsők között került be az M44-es gyorsforgalmi út megépítése, amely így Békéscsaba MVP programjának és az országos MVP programnak is a legnagyobb beruházásává vált. Békés megyét szolgálva valósul meg tehát a legnagyobb kaliberű fejlesztés, valósult meg, és van most is folyamatban a legnagyobb kaliberű fejlesztés közel 400 milliárd forintból. Ráadásul ez csak a nagy gyorsforgalmi útra fordított összeg, a „Magyar falu” program keretében számos helyszínen alsóbbrendű utak is megújulnak, megépülhetnek Békés megyében. A „Modern városok” program békéscsabai fejlesztéseit nagyjából három csomópont köré szoktuk rendezni. Sokak szerint a város elérhetőségét, megközelíthetőségének a javítását gondoljuk a legfontosabbnak. Ez ügyben tehát kétségtelenül jelentős eredményeket értünk el. Elkészült tehát az M44-es út Békéscsaba és Tiszakürt közötti szakasza. Míg korábban öt településen keresztül kellett autóznunk ahhoz, hogy eljussunk Kecskemétig, most a lakott területek érintése nélkül legalább félórányi időt spórolva lehet ezen a szakaszon haladni. Ez év decemberében újabb része kerül átadásra a kétszer kétsávos betoncsíknak, így most már hamarosan használhatjuk a Tisza fölött átívelő új hidat, és Békéscsabától Lakitelekig autózhatunk 110 kilométer/órás sebességgel. A munka természetesen még nem fejeződött be, egy rövidebb 5 kilométeres szakaszon már folyik a munka, és hamarosan, remélhetőleg 2024 végéig, 2025-ig, gondolom, biztosan, egy újabb 32 kilométeres egybefüggő szakasz megvalósulása után és ez roppant fontos nekünk, Békés megyeieknek végre megszűnik Kecskemétnél az érszűkület, és összeér az M44-es és az M5-ös autópálya. Szintén a város elérhetőségét javítja a tervezett reptérfejlesztés de látom, hogy letelt az öt perc; mondtam, hogy körülbelül eddig a részig tudok eljutni. [[Az elnök csenget.]] Mondom még egyszer, hátha lesz majd lehetőségem, hogy a többiről is beszéljek. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalónk Tuzson Bence képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Bölcsőde és óvodafejlesztések Pest megye 5. számú választókerületében” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pest megye 5. számú választókerülete, Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház területe az ország egyik leggyorsabban fejlődő térsége; nagy öröm ez számunkra, és ezt annak köszönhetjük, hogy itt olyan emberek élnek, akik szeretnek dolgozni és szeretik a munkát, és olyan teljesítményt érnek el szorgalmas emberként, ami tényleg az ország legjobban fejlődő térségévé teszi ezt a területet. Sokan is vannak itt, és nőtt is ennek a területnek a népessége. Most már több mint 125 ezren élnek ebben a választókerületben, ami azt jelenti, hogy egyrészt sokan költöznek oda, és sok a fiatal is, sok a gyermek is. Az, hogy sok gyermek van ott és sok fiatal, természetesen kötelezettséget is ró ránk egyrészt a közlekedésfejlesztés területén a közlekedésfejlesztésről már beszéltem itt az Országgyűlésben , az egészségügyi fejlesztések területén is és természetesen az iskolák fejlesztése területén is. Az iskolák fejlesztéséről, mind a középiskolák fejlesztéséről, mind pedig az általános iskolák fejlesztéséről már beszéltem itt az Országgyűlés előtt. Tisztelt Országgyűlés! Meg kell azonban emlékeznünk arról is, hogy 2014-től kezdődően milyen olyan fejlesztések valósultak meg, amelyek a legkisebbeknek segítenek, a legkisebbeknek, tehát a bölcsődéseknek és az óvodásoknak. Bizony, az óvodák területén is komoly előrelépést értünk el, hiszen összeszámítva a bölcsődei és az óvodai fejlesztéseket, 25 létesítményfejlesztésünk valósult meg, amelyek egyrészt bővítést jelentenek, de jó pár új intézménynek az építését is. A férőhelyek számát tekintve, hiszen hogyha óvodákról vagy bölcsődékről beszélünk, a férőhelyekről érdemes elsősorban megemlékezni, az óvodai férőhelyek tekintetében 978 978! új óvodai férőhelyet hoztunk létre. Nagy segítség ez azoknak, akik a választókerületben élnek, hiszen akik dolgoznak énnekem is öt gyermekem van , ötgyermekes családapaként pontosan tudom, hogy milyen segítséget jelent, hogyha van hova vinni a gyermeket, van hova vinni a gyermeket bölcsődébe, van hova vinni a gyereket óvodába. A bölcsődei fejlesztések területén is komoly előrelépésünk volt, hiszen 200 új férőhelynek a megvalósítása már megtörtént, és további 112 férőhely megvalósítása van folyamatban, hiszen új bölcsőde épül jelen pillanatban Csömörön, Fóton és Dunakeszin is, tehát számos ilyen fejlesztés megvalósulhat. Talán a legnagyobb fejlesztés, amire mondhatjuk azt, hogy ezen a területen a legbüszkébbek lehetünk, az Gödön valósult meg a Kincsem Óvoda bővítésével, amely az ország egyik legnagyobb óvodája, ha nem a legnagyobb óvodája. Ott 275 új férőhelyet sikerült létrehozni, tehát ez az egyik legkomolyabb fejlesztés nem csoda, hiszen Gödön nagyon sok fiatal és nagyon sok gyermek van. Itt sajnálatos tény azonban, hogy folyamatban volt egy olyan bölcsődefejlesztés is, amely 480 millió forintot jelentett, ennyi pénzt kapott meg az önkormányzat a fejlesztésre, azonban az önkormányzat sajnálatos módon erről a fejlesztésről lemondott, és ezt a 480 millió forintot visszaadta, így négy csoportszobával kevesebb bölcsőde valósulhat meg Gödön, ami, azt gondolom, hiányozni fog; hiányozni fog a gödieknek, a gödi családoknak, hiszen ez összesen 56 férőhelyet jelentene. De összességében tovább kell mennünk az óvodai fejlesztések és a bölcsődei fejlesztések területén is, hiszen a célunk, az alapvető célunk az, hogy segítsünk mindazokon, akik családosok és akik családokat alapítanak. De fontos megjegyezni azt, hogy bármilyen építés nem jelent többet, mint téglák egymásra rakását, mint vakolatot, mint festéket, ezt tartalommal is meg kell töltenünk, és meg kell köszönnünk azoknak az óvodapedagógusoknak, és azoknak, akik a gyermekeinkre a bölcsődékben vigyáznak, hogy ezt a munkát elvégzik, mert önmagában ez nem is munka, ez hivatás ezt pontosan tudja, aki rábízza a gyermekét valakire. És végezetül engedjék meg, hogy köszönetet mondjak, köszönetet mondjak mindazoknak, akik a TikTokon keresztül követnek engem. Kedves követőim, nagyon szépen köszönöm, és szeretném megköszönni még egyszer a figyelmet. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője: „Rendet az építési jogban!” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az agglomerációs települések kihívásai egyre csak növekednek, ahogy az előttem szólótól hallottuk, a nagyarányú beköltöző lakosságot bizony nemcsak infrastruktúrával, de intézményekkel, bölcsődékkel, óvodákkal, iskolákkal is el kell látni, én azonban ezt a mai felszólalásomat nem ennek a témakörnek szeretném szentelni, hanem annak, hogy az otthonteremtési támogatások sokszor már nem teszik lehetővé a fiatal családok számára, hogy Budapesten kezdjék meg a közös életüket, ezért gyakorta vásárolnak ingatlant a főváros vonzáskörzetében, ezzel is növelve az itt élő lakosság létszámát. [[20.20]] Ezzel alapvetően semmilyen probléma nem lenne, hogyha a gyakorta emlegetett kihívásokra megfelelő válaszokat tudnánk találni, illetve hogyha a kormányzati szándék elegendő forrással látná el valamennyi önkormányzatot és a régió valamennyi települését. Fontos volna, hogy úgy a jogszabályi környezet, illetve a büdzséből származó források lehetővé tegyék azt, hogy elegendő P+R parkoló létesüljön, elegendő óvodai, bölcsődei férőhely, csakúgy, mint a megfelelő tömegközlekedés, a ráhordó járatok, és hosszasan sorolhatnám. A mai napon ezt a felszólalásomat azonban egy olyan dráma ihlette, amit nem gondoltunk volna, hogy ennyire véres valósággá válik. Az építési jogban található rendetlenség ugyanis azt eredményezte, hogy a szabályozási és az ellenőrzési jogkörök különválnak, az önkormányzatoknak pedig nincsen lehetőségük ellenőrizni, figyelmeztetni, átalakíttatni építési terveket, ez kormányzati hatáskör. A kormányhivatalok a legritkább esetben veszik észre időben azt, hogyha valamely társasház vagy bármely olyan ingatlan, ami jelen pillanatban épül, nem felel meg a hatályos jogszabályoknak, illetve a helyi építési szabályzatnak. Ez egy olyan terület, ahol kiemelten fontos lenne a szubszidiaritás elvének érvényesülése, a kormányhivatalból ugyanis szinte sosem látható, ami a helyi vezetésnek vagy a helyi lakosságnak akár első ránézésre feltűnik. A helyi szabályozásnak sem megfelelő, úgynevezett társasházak osztatlan közös tulajdont hoznak létre, amivel rossz helyzetbe hozzák ezeknek a lakásoknak a vásárlóit. Egyébként megjegyzem, hogy sok esetben ezek a fiatal családok egyfajta kényszerpályán mozognak, egy olyan társadalmi csoportból vagy olyan anyagi helyzetből jönnek, amiben érthető módon mindent megtesznek azért, hogy rendezett körülmények közt tudják fogadni a gyermekeiket, hogy így kezdhessék el a bölcsődét, így kezdhessék el az óvodát. Ezzel a törekvéssel az égadta világon semmi gond nincs. Ugyanakkor ezek az építési vállalkozók rendkívül rossz helyzetbe hozzák őket az osztatlan közös tulajdonokkal, nem beszélve arról, hogy a már régen agglomerációban élő és egyébként adott esetben az ideköltöző, családi házas övezetben lakó ingatlantulajdonosokat is, mert bizony olyan 6-8 lakásos monstrumok épülnek kertvárosi környezetben, amelyek nem pusztán a településképet rombolják, de bizony azt a közérzetet is, amiért egyébként vonzó az agglomerációs településekre költözni. Fontos megjegyezni azt, hogy a korábban családi házas jellegű agglomerációs kertvárosok mellékutcáiban felhúzott, soklakásos ingatlanok új lakástulajdonosai sokszor csalódnak egyébként is, merthogy vágytak ugyan egy csendes, szellős olyan otthonra, ami egyébként zöldebb környezetet nyújt nekik, mint a budapesti betonrengeteg, nem pedig ezt a túlzsúfoltságot, amit végül kaptak. De az a helyzet, hogy most az építési jogban tapasztalt rendetlenség a következőt hozta: a kormányhivatal bontásra ítélt két ilyen társasházat. Azok az egyébként is kevésbé jó financiális helyzetű családok, akik megvásárolták ezeket a lakásokat, akik egy olyan nyugodt élet reményében költöztek ide, azt gondolták, hogy adott esetben akár a CSOK használatával el tudják kezdeni nevelni a gyermekeiket, a rendezetlen építési jogkörök miatt ezeknek a családoknak most megsemmisülhet minden vagyonuk. Én abban reménykedem, hogy egyébként van jogorvoslati lehetőség. De sosem teremtődött volna meg ez a helyzet, hogyha a szabályozási és az ellenőrzési jogkörök nem válnak így külön. Soha nem teremtődött volna meg ez a helyzet, hogyha figyelnek azokra az önkormányzatokra itt a parlament falain belül, akik szóltak, hogy ők mindig meg tudják mondani, hogy melyek azok az ingatlanok [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] amelyeket már el sem lett volna szabad kezdeni építeni, nemhogy végül felhúzni, és becsapni ezeket a családokat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Budapest 11. számú választókörzetének képviselőjeként az utóbbi időszakban már több fórumon is felhívtam a figyelmet arra a tényre, hogy az egekbe emelkedett fővárosi ingatlanárak miatt tulajdonszerzéssel történő önálló életkezdés szinte ellehetetlenült az újpesti és angyalföldi fiatalok számára. Fogadóórámnak drámai tapasztalatai vannak, ahol lényegében a reménytelenségben lévő friss családok, új családok keresnek maguknak lakhatást, de igazából nincs tartós megoldás az ő részükre. Az önkormányzatoktól elvont források miatt viszont nem tud új projekt indulni, így gyakorlatilag a bérlakáshoz jutásnak semmilyen módon nincs meg a lehetősége. Az évek óta egyre kritikusabb körülmények miatt most már szerintem társadalmi szintű problémának tekinthetjük a helyzetet. A családok, de különösen a fiatal családok jó esetben is csak az albérlet árát tudják fizetni hónapról hónapra, de saját lakásra szülői segítség nélkül esélyük nincsen. További anomáliát okoz a helyzetben, hogy a kormány által indított, ismét a gazdagoknak kedvező 70 millió forintos, ekkora összeget is lehetővé tevő úgynevezett zöldhitel csak még feljebb veri az árakat. Az előrejelzések szerint az új lakások esetében a külső kerületekben is hamarosan már egymillió forintot fognak kérni négyzetméterenként. De itt nem állhatunk meg, hiszen a Magyar Nemzeti Bank által indított program néhány kiváltságoson túl újabb eladósodási hullámot generál, de a nagy többség számára érdemi segítséget ez nem ad. Azt gondolom, hogy nemcsak a 70 millió forint felvételére képeseknek lesz vagy lehet létjogosultságuk önálló életkezdésre Magyarországon, hanem minden pályakezdő családalapító számára átfogó otthonteremtési támogatási rendszerre van szükség. Ebben a rendszerben szükség van albérletidíj-támogatásra az önkormányzatokon keresztül, bérlakásépítési programra az önkormányzatok részvételével, és a meglévő lakások korszerűsítésével járó panelprogramra a tulajdonosok önrészmentes részvételével, amelyek azonnal, illetve belátható időn belüli megoldást nyújtanak az újpesti és az angyalföldi családok eladósodása nélkül. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök úgy tesznek, mintha nem tudnák, hogy a fiatalok jelentős része például nem is álmodhat saját lakásról, mert a milliós négyzetméterárak mellett az önerő összegyűjtése lehetetlen küldetés a számukra. Aki valahogy mégis belehajszolja magát egy ilyen hitelfelvételbe, akkor a törlesztőrészletek után, illetve az ismert élelmiszerárak és üzemanyagárak mellett nem marad pénz a legkisebb nyaralásra sem. A kényszer és a nyomasztó terhek miatt, ennek következményeként sok család kerülhet válságba, nemcsak pénzügyi értelemben. Ez több mint megoldásra váró probléma. Rossz úton járnak a mai rendszerrel, új szemléletet igényel. De én úgy érzem, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök itt a kormánypárti padsorokban erre már nem képesek, nem is akarnak, talán, azt hiszem, ez a legnagyobb baj, hogy nem is akarnak változni. Nincs más lehetőség, mint hogy egy új koalíciós kormány megteremti a szükséges eszközöket arra, hogy csökkentse a terheket, lehetőséget teremt mindenkinek, hogy végre ne csak egy szűk elit érdekei érvényesüljenek a döntések meghozatalakor, hanem sok család jóléte legyen a cél. A jövő családjainak albérletidíj-támogatásra, bérlakásépítésre és panelprogramra van szüksége a biztonságos, önálló életkezdéshez. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője: „Szép Karácsonyt Mindenkinek!” címmel. Megadom a szót. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Igen, szép karácsonyt mindenkinek, ezt a címet adtam a napirend utáni hozzászólásomnak. Noha hozzá kell tennem, az előttem elhangzott napirend utániak, a Fidesz-frakcióból hárman is fantasztikus szép eredményekről szólhattak, ami egyáltalán nem a szegénységről szól, akár a 24-es út felújításáról, akár a 44-es út felújításáról, akár a 978 darab bölcsődei vagy óvodai férőhelybővülésről egy képviselő területén. Hozzá kell tegyem, 80 ezer lakója van a XV. kerületnek és 670 óvodai férőhelye, itt pedig egy ciklusban ennyi óvodai helyet tudtak megépíteni, ez fantasztikus. Nyilván mindenki tudja, hogy ennek ellentételezésében máshol pedig semmit sem lehetett megvalósítani, merthogy nem normatív módon ment oda ez a pénz, hanem valamilyen egyéb egyéni döntések alapján. [[20.30]] Tehát „Aki szegény, az a legszegényebb”, ezt József Attila száz évvel ezelőtt írta költeményében. Azt gondolom, ez különösen igaz az én választókerületemben. Azért emelek szót, mert közelednek az adventi ünnepek, közeledik a karácsony, a szeretet ünnepe, az ünnepi várakozás, de sok embernek nem az a gondja, hogy az internetes kereskedelemben mit fogok vásárolni ajándékként a gyerekemnek, unokámnak, hanem az, hogy ki bírome fizetni a villanyszámlát, lesze elegendő pénzem arra, hogy a gyógyszert kiváltsam, ezek a fő gondjaim, nem is beszélve arról, hogy a lakbért ki tudome fizetni a hozzá tartozó rezsivel együtt, vagy éppen lakáshoz jutoke, mert pillanatnyilag még albérletet sem tudok fizetni. Én ezekről a szegényekről gondoltam szólni, amikor szép karácsonyt kívánok mindenkinek. Azt gondolom, hogy a megszólítás azokhoz szól, akik tudják, hogy készülhetnek karácsonyra, lesz is miből karácsonyi ünnepet tartani, de ne feledkezzünk el arról, hogy környezetünkben ott élnek azok, akiknek nem biztos, hogy lesz karácsonyuk. Az ő megsegítésükre, azt gondolom, összefogás kell. Ahogy ellenzéki oldalon politikai értelemben történt összefogás, itt szociális összefogásra van szükség. Rákospalotán, Pestújhelyen, Újpalotán ez az én választókerületem pillanatnyilag 6000 család, 34 500-ból 6000 család rendszeres támogatást kell hogy kapjon az önkormányzattól, mert különben a napi megélhetésével vannak gondok, ezenkívül még 4000 család alkalmi, eseti támogatásokat kap. Ha ezt összerakjuk, 10 000 család a 34 500-ból. Ma így néz ki egy budapesti külső kerületben a szociális helyzet. Az a gazdagság, amiről hallottunk, fel sem merül, fel sem merül, hogy miket fogunk építeni, hiszen 3 milliárdot meghaladó az az összeg, amelyet a XV. kerületi önkormányzattól ebben az esztendőben a különböző hivatkozásokra, sarcokra ez a kormány elvett. A XV. kerület csak magában egy kerület, összesen Budapesttől és a kerületeitől 90 milliárd forint ebben az esztendőben. Ilyen körülmények között úgy döntöttünk, hogy segítségül hívjuk a lakosságot, és gyűjtést rendezünk a karácsony megszervezésére, hogy mindenkinek legyen egy szép karácsonya. Már pénteken, első alkalommal az utcán voltunk. Megható volt, hogy éppen a szegények mozdultak meg először, hogy segítsenek a másik szegény emberen, de azt gondolom, minden pénteken kimegyünk az utcára, és szó szerint kéregetünk a kerületi szegényeknek. Azt gondoljuk, hogy körülbelül 190 szegény családnak tudunk egy szebb karácsonyt csinálni. E 190 családra is gondolva kívánok én is áldott karácsonyt mindenkinek! Köszönöm szépen.
Köszönjük. Következő felszólalónk Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője: „A huszonnegyedik óra végén, avagy az út szélén hagyott Dél-Somogy” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyugodtan adhattam volna azt a címet is, hogy nem az út szélén hagyott Dél-Somogy, hanem az árokba rugdalt Dél-Somogy. Az előbbiekben kormánypárti képviselőtársaink részéről olyan hozsannát hallhattunk és olyan gyönyörűséges képeket arról, hogy egyes körzetek Magyarországon belül hogyan s miként fejlődnek, hogy őszintén mondom, ezt onnét, Dél-Somogyból nézvést bizony irigyeltem. Hadd hozzak akkor most ide néhány olyan dolgot hazánk árnyékosabb oldaláról is, amivel talán a kormánypárti padsorokban ülők nem mindegyike van tisztában! Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy amit Tuzson Bence képviselő úr mondott, hogy az ő körzetében élők szeretik a munkát és szeretnek dolgozni, és ezért van ott akkora fellendülés, az valamilyen szinten biztosan igaz, sőt igaz. Valamilyen szinten viszont sértő a perifériákon élőkre nézvést, sértő azokra az emberekre nézvést, akiket bizony otthagytak az út szélén, akiket letöröltek a térképről, és ilyen Dél-Somogy is. Ki merem jelenteni, hogy az ott élő emberek is szeretik a munkát, és szeretnek vagy szeretnének dolgozni, de bizony van olyan település a választókerületemben, Vízvár, ahonnét mindennap ingáznak 110 kilométernyi távolságba, Zalaegerszegre, hogy meg tudjanak élni és el tudják tartani a családjukat. Ott, Dél-Somogyban ez a valóság. Önök kormánypárti oldalról nagyon sokszor vádolnak minket, jobbikosokat azzal, hogy ilyen meg olyan árulók lettünk. Kérem szépen, kormánypárti képviselőtársaim, 2010-ben a Somogy megyei közgyűlés tagjaként nagyon örültem annak a programbeszédnek, amelyet a pulpitusról előbb eltávozott jegyző úr, Gelencsér Attila előadott. Tényleg örültem neki, és teljes szívemből vágytam arra, hogy azok a szavak igazak legyenek, így is cselekedjenek, és ne legyenek önök árulók. Mit mondott akkor a jegyző úr még a megyei közgyűlés elnökeként? Bizony azt, hogy a kicsiket kell támogatni, a kicsi gazdaságokat, mert fajlagosan ezek a családi gazdaságok három-négyszer annyi embert tudnak normálisabb módon eltartani, mint a nagyok. Hát, akkor vizsgáljuk meg azt a furcsa forrásallokációt, amit a Fidesz-KDNP kormányzata megvalósít! Ugyanis nagy firifittyel, nagy mellénnyel hirdetik azt, hogy mit kapnak. Mondjuk, kormánypárti képviselőtársam is onnét, Dél-Somogyból a Facebook-oldalára rendszeresen felteszi, hogy az a 77 település éppen a „Magyar falu” program jóvoltából miben részesült. Negyvenötmillió forintot kaptak a falusi játszóterek, hetven-egynéhány millió forintot a falusi temetők. Viszont valamiről nem beszélnek, és hiába kértem az adatokat az agrárminiszter úrtól, ő jó munkát kívánt nekem meg jó kutakodást. Nézzünk utána akkor mi ezeknek az adatoknak, hogy hogyan támogatták önök 2010-től idáig a térség legnagyobb és külföldről hazánkba telepedett földbirtokos famíliáját! Összeadtam, nem voltam rest: 14 milliárd forintig jutottam. Tizennégymilliárd forintig. Ebben nincs benne a ’21-es esztendő, szeptember 30-ig 560 millió forinttal tolták meg őket. Akkor néhány számot ahhoz, hogy mondjuk, ez az aránytalan elosztás, amely Latin-Amerikát eredményez Dél-Somogyban, milyen demográfiai folyamatokkal jár. A tények, a számok makacs dolgok, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Figyeljenek! 5619, ennyi volt a születések száma 2010 és ’19 között a választókerület magját alkotó három járásban, a Csurgói, a Nagyatádi és a Barcsi járásban. Ezzel szemben elhalálozott 10 224 honfitársunk. 4605 fő a halálozási veszteség. Ezek a tendenciák, az a helyzet, nem változtak meg ’20-ban és idén sem. Tehát több mint 5 ezer embert veszítettünk csak ezáltal. Az elvándorlási veszteség 2010 és ’19 között 3922 fő volt. Azóta szintén több százan hagyták el a választókerületet. Ha mindent összeadunk, itt egy tízezres veszteségről beszélhetünk. Így maradt 60 ezer ember ebben a három járásban. Na, ha nem ilyenek lennének ezek a viszonyok, amelyeket megpróbáltam bemutatni az önök furcsa forrásallokációján keresztül, és valóban érdemi, jól fizető munkához jutnának ott, Dél-Somogyban is az emberek, akkor talán nem ezzel az elvándorlással, nem ezzel a pusztulással és nem azzal találkoznánk ott, hogy a 24. óra végén járunk. Meg kell menteni Dél-Somogyot! Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Stop gyűlölet!” címmel mondja el jegyző úr a felszólalását. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó. [[20.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A minap kisfiammal buszra szálltunk, és a vezető mögötti üléseken foglaltunk helyet. Akkor láttuk a fülke hátoldalára nyomott matricát, melyen két szó állt: „Stop mindenki!” És erről bizony miniszterelnök úr korábbi mondatai jutottak eszembe, amit ha megengednek, most idézek is. „A kormánynak soha nem az a dolga, hogy kormányozzon. Az a dolga, hogy az ellenzéket folyamatosan támadni kell. Ellenségképet kell felépíteni, veszélyt kell megfogalmazni, patás ördögöt kell a horizontra rajzolni, és utána ezt az ellenséget meg kell vádolni a legképtelenebb vádakkal.” Mindegy is, hogy más kormányok gyakorlatára utalt miniszterelnök úr, vagy esetleg a saját jövőbeni terveit vázolta fel, a lényeg az, hogy az említett módszert sikerült megvalósítania. Ugyanis mit látunk, mit csinál a Fidesz-kormány 11 éve az ország élén? Mindenkit meg akarnak állítani, aki nem az ő szekerüket tolja. Legyen az egy kritikát megfogalmazó kormányhivatalnok, legyen az egy, a NER-be nem betagozódó vállalkozó, legyen az ellenzék politikusa, vagy most éppen Márki-Zay Péter, egy keresztény, hétgyermekes családapa. A Fidesz-kormány tehát lényegében minden, változást akaró honfitársunknak stoptáblát mutat, és megvádol a legképtelenebb vádakkal. Emlékeznek, miket mondtak például Vona Gáborról három-négy évvel ezelőtt? Hát, például azt állították, hogy ő egy olyan homoszexuális, aki egyben Allah-imádó is, lebontaná a kerítést, és beengedné a migránsokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kiderült, hogy ezekből egy szó sem volt igaz, szemenszedett hazugság volt minden, de mégis, magyar honfitársaink milliói elhitték ezt, és a Fideszre szavaztak. A Fidesz tehát több száz lejárató hazug cikk és ebből következően bukott sajtóper után is képes közpénzből támogatni olyan kormányzati sajtótermékeket, amelyek hazudnak és uszítanak egyes kipécézett, a Fidesz-kormánynak nem szimpatikus magyar emberekről. A gyűlölet meg nem szűnő, folyamatos szításával, szántszándékkal olyan mély árkot ásnak magyar és magyar ember között, amekkora Magyarország történetében még nem volt. Ez a gyűlölet pedig megjelent az emberek mindennapjaiban is. Megjelent a sportmeccseken a szurkolók között; megjelent a szomszédok között; megjelent régi barátok között; és igen, ott van a közösségi oldalakon, és ott van a gyermekek száján, amikor migránsnak csúfolják az osztálytársaikat, mert korábban ezt hallották a tévében. És ha ez így megy tovább, sajnos a vasárnapi ebédnél is ott lesz az egymást egyébként elfogadó és feltétel nélkül szerető családtagok körében is. Nekem pedig ez elmondhatatlanul fáj. Országgyűlési képviselőként elsődleges célom személyes jó példával előállva, szakmai alapon végezni a közéleti tevékenységemet. Éppen ezért megrémít, hogy egyesek nem ismerik fel a gyűlöletbeszéd társadalmunkat mérgező, károsító hatását. Önök vajon nem szeretnék, hogy a gyermekeink olyan országban nőjenek fel, ahol a gyűlölet nem pálya? Én ezt szeretném, és ezért is tartottam fontosnak aláírni a Gundel-Takács Gábor, Kepes András, Hodász András által indított „Fogjunk össze a békés közbeszédért!” petíciót is. Nos hát, tisztelettel kérem a Fidesz-kormányt, a választások közeledtével ne verjenek még nagyobb éket magyar és magyar ember közé, csak azért, mert ez önöknél bevált kampánymódszer. De kétségünk ne legyen, minden idők legocsmányabb és leggusztustalanabb kampánya elé nézünk. A magyar emberek azonban több szeretetet és kevesebb gyűlöletet érdemelnek én ezt kívánom a magyar nemzetnek. És önök? Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó pihenést kívánok!