[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkezdjük munkánkat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom Önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 11 óra 50 perctől 13 óra 20 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 20 perctől 14 óra 20 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor; végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, Aradszki András képviselő úr, államtitkár úr: „A sátán/Soros terv ellen küzdeni keresztény kötelesség” címmel. Öné a szó, képviselő úr, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Európa ismét reményre lel, ha intézményeinek központjában az ember áll. Az ember központi szerepének kijelentése a családi légkör megtalálását is jelenti, amelyben mindenki a saját képességei és adottságai szerint hozzájárul a közös otthonhoz. Érdemes szem előtt tartani, hogy Európa egy népekből álló család, és mint minden jó családban, eltérőek az érzékeny pontok, de mindenki az összefogás mértéke szerint képes növekedni. Az Európai Unió különbözőségek egységeként és különbözőségben való egységként születik. Következésképpen az egyediségeken nem kell meglepődni, és azt sem szabad gondolni, hogy az egységet az egyformasággal kell fenntartani. Mindenki a közösbe adja be saját erőforrásait és képességeit. Ma az Európai Uniónak azon érzés újbóli felfedezésére van szüksége, hogy mindenekelőtt személyek és népek közösségét jelenti. Amit eddig elmondtam, nem az Európai Parlament néppárti képviselői egyikének szavai, nem is valamelyik konzervatív párt állásfoglalása, még csak nem is a saját elmém briliáns szüleménye, hanem abból a beszédből való gondolatok, amiket március 24-én az angyali üdvözlet ünnepének előestéjén az Európai Unió államainak és központi intézményeinek vezetőihez intézett Ferenc pápa a római szerződések aláírásának 60. évfordulóján. Ezért kérem a kerítésbontásra készülő ellenfeleinket, hogy ne takarózzanak Ferenc pápával. Ajánlom Soros György és elvtársai figyelmébe, ismételve a lényegi mondanivalót: Európa egy népekből álló család. Az Európai Unió különbözőségek egységeként és különbözőségben való egységként születik. Az egyediségeken nem kell meglepődni, és azt sem szabad gondolni, hogy az egységet az egyformasággal kell fenntartani. Mindenki a közösbe adja a saját erőforrásait és képességeit. Az egész jelen van minden egyes részben, a részek pedig mindegyik a maga jellegzetességével jelen van az egészben. Európa tehát a pápa szerint is egy nagy család, saját jellegzetességekkel, egyediségekkel, értékekkel. A családfő felelőssége pedig nem az, hogy éjszakára nyitva hagyja a kaput és a bejárati ajtót, majd pedig, ha jön a betörők hada, akkor még az ablakokat is kinyissa, végül pedig megelégedetten hirdesse, hogy mennyivel boldogabb és sokszínűbb lett a család; ahogy ezt egy német zöldpolitikus hölgy mondta, Németország kevésbé lenne izgalmas migránsok nélkül. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma már tudjuk, hogy a fatimai harmadik titok szerint, amelyet éppen száz éve közölt a Szűzanya a három pásztorgyermeknek, a sátán egyház elleni legnagyobb és legvégső támadása a családok elleni támadás lesz. Látjuk ezt már az abortusz, az eutanázia, az egyneműek házassága és a genderelmélet politikai erőltetése vonatkozásában is. A szentatya erről szóló gondolatait persze a Soros-zsoldosok nem idézik. De látjuk a nagy európai család elleni támadásokban is, amikor Soros és elvtársai fel akarják számolni a nemzetek önállóságát és értékeit, felhígítva a keresztény szellemiségű Európát idegen migránsok tízmillióinak kényszeres betelepítésével. A sátán elleni küzdelem pedig keresztényi kötelesség. Igen, a sátán támadásáról beszélek, aki egyben a tagadás angyala is, hiszen lépten-nyomon tagadják, hogy mire készülnek, még akkor is, amikor az már nyilvánvaló. Idegesen bizonygatják, hogy nincs kvóta; nincs kötelező betelepítés; a Soros-terv nem létezik. A sátán máshol a hamis fény hordozója, Lucifer, hiszen álhumánus módon, emberbaráti köntösben, hasonlóan álszent és hazug jelszavakkal oktatja ki még az egyházat is az emberszeretetből. Emberellenes bűn ez, és mint ilyen, istenellenes is. Hogy ebből kérnek-e a magyarok, az néhány héten belül nyilvánvaló lesz. A nemzeti konzultáció kiváló lehetőség arra, hogy véleményt mondjunk a sátáni Soros-tervről elsődlegesen, de egyben arról is, hogy mit gondolunk ezeréves hazánkról, nemzeti szuverenitásunkról, szabadságunkról és szeretett Európánkról. Tisztelt Ház! Szombaton a választókerületem központja, Érd körül szervezett rózsafüzér-zarándoklaton vettem részt, ahol, miként a lengyel testvéreink is, hazánkért, a keresztény Európa ma hiányzó szabadságáért és a terrorizmus eltűnéséért imádkoztunk a Szűzanyához, mert a rózsafüzér a legerősebb fegyver a gonosz ellen - ezt vallja Szent János Pál és Benedek pápákon kívül számos ördögűző is -, és képes a történelem megváltoztatására. Ezt Soros György is meg fogja tapasztalni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Talán ezen a ponton érdemes megnéznünk, hogy a bevándorlás kapcsán mit mond a katolikus egyház katekizmusa, ugyanis egyértelművé teszi, hogy azok számára ír csak elő segítségnyújtási kötelezettséget, akik politikai üldöztetést is szenvednek a gazdasági nehézségek mellett. Itt viszont nagyon részletesen leírja, hogy milyen kötelezettségei vannak minden migránsnak a katekizmus alapján. Először is, a különböző hatóságok számára a katekizmus 2241. pontjában azt írja a szöveg, hogy a különböző állami hatóságoknak lehetősége van, sőt joga van arra, hogy a bevándorlási jog gyakorlását különböző feltételekhez köthetik, és itt elsősorban egyes kötelezettségek teljesítését írja elő maga a katekizmus is; nevesít párat. Az első az, hogy a bevándorlóknak hálával - ráadásul, tehát itt egy belső hozzáállást is ír - tiszteletben kell tartaniuk a fogadó ország szellemi hagyományait; engedelmeskedniük kell a fogadó ország törvényeinek; tiszteletben kell tartaniuk a fogadó ország anyagi hagyományait, hozzá kell járulniuk a közterhek viseléséhez. Ezek pontosan azok a kötelezettségek minden bevándorló számára, amelyeket egyébként az ellenzék által oly sokszor vitatott és embertelennek tartott plakátokon jelenített meg a magyar kormány, amikor azt írta, hogy akik Magyarországra jönnek, azoknak be kell tartaniuk Magyarország törvényeit; tisztelniük kell a kultúráját, és tisztelniük kell a gazdasági rendszert, nem vehetik el más emberek munkáját. Szinte szó szerint hasonlóakat olvashatunk akkor, ha a katolikus egyház katekizmusát felütjük, csak ők még a hálát is odaírják, hogy hálásnak kell lennie a bevándorlónak, túl azon, hogy tiszteletben tartja a törvényeket. Azonban ahogy ön is ismertette, a Soros-terv egy tervezett, automatizált betelepítési folyamatot jelent, nem integrációt, hanem inváziót, évente 1 millió bevándorlóval, a nekik nyújtott 9 millió forintos támogatással. Kevés magyar szegény ember kapott 9 millió forintot támogatásként az Európai Uniótól. Soros György kifejezte már, hogy útjában áll a magyar határzár, éppen ezért azt le kell bontani, és a jogi akadályokat is le kell bontani, hogy minél többen érkezzenek Európába, mesterségesen megváltoztatva az országok lakosságbeli összetételét, és ebbe beleszólást nem enged az európai polgároknak, hiszen csak Magyarországon volt közvetlen konzultáció az emberekkel. Magyarország azonban úgy gondolja, hogy a nehéz sorsú embereken a saját szülőföldjükön kell segíteni, hiszen mindenki számára ez a legjobb, és az adott egységű adománynak vagy adott egységű pénzösszegnek is sokkal nagyobb haszna van akkor, ha a szülőföldön tudunk segíteni. [[11.10]] Éppen ezért Magyarország eldöntötte, hogy lakóházak újjáépítésében, oktatási segítségnyújtással, egészségügyi segítséggel, humanitárius adományokkal, nemzetközi szerepvállalás révén is segíteni fog a nehéz helyzetben lévő embereken. Ezért építjük föl 2 millió euróból Telskuf városát, amelyben az Iszlám Állam hadműveletei miatt rongálódtak meg az épületek; ezért épül már az iraki Erbílben a magyar kormány 120 millió forintos támogatásából az az iskola, amely segít abban, hogy ne kallódjanak el azok a gyerekek, akiket a szülőföldjüktől pár száz kilométerre, Erbílben tudtak elszállásolni. A Szent József Kórház számára a kurdisztáni régióban félmillió euróból hathavi gyógyszerszükségletet fedezünk ezekben a hónapokban, és így most ősszel és télen azért kapnak a Szent József Kórházban gyógyszert az oda betérő keresztények és nem keresztények, mert Magyarország adományából feltöltöttük ezeket a gyógyszerkészleteket, s ha Magyarország nem adta volna, ezeket a gyógyszereket nem tudnák igénybe venni. Fontos segítséget adtunk akkor, amikor a kopt keresztényeket megtámadták, hiszen Magyarországon kezeltük az ottani sérültek egy részét. A Hungary Helps program fontos eleme a különböző ösztöndíjak adása. A Stipendium Hungaricum ösztöndíjjal 51 fejlődő országban biztosítunk különböző ösztöndíjakat, és külön nyitottunk - ezen 3 ezer diákon kívül - 100 főnek egy speciális ösztöndíjat, amelyben üldözött keresztényeket elsősorban Libanonból, Szíriából, Irakból, Palesztinából, Egyiptomból, Nigériából és Pakisztánból fogadunk, az ő évnyitójukra is a múlt héten került sor. Az Antiochiai Szír Katolikus Patriarchátus libanoni humanitárius tevékenységéhez egymillió eurós nemzeti hozzájárulást adtunk, ugyanitt pedig az ottani Szír Ortodox Egyháznak Damaszkuszban munkahelyteremtő programra egymillió eurót. Magyarország a Madad Alapba, a szíriai újjáépítési alapba 3 millió eurót adott, ami ugyanakkora, sőt nagyobb mértékű, mint egyes nyugat-európai, nálunk sokkal gazdagabb országok segítségnyújtása. Törökországban támogatjuk a gyerekek oktatását a táborokban. Törökországban, Irakban, Jordániában, Libanonban egy közös programban 325 ezer euróval segítjük a menekülthelyzet kezelését, szintén 70 ezer euró segélyt nyújtottunk iraki belső menekültek helyzetének javítására [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a zaatari táborba 20 ezer eurót, a szíriai menekültek számára a londoni konferencián 5 millió eurót, Afganisztán számára 5 millió eurót nyújtottunk - és még sorolhatnám - intézményi és humanitárius támogatásokra. Azt hiszem, hogy Magyarország ezen a módon is kiveszi részét a keresztényi segítésből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gúr Nándor, a Magyar Szocialista Párt képviselője, jegyző úr: „Meddig még?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kérdezhetném, igen, meddig még, meddig áll fenn az az állapot, amikor tisztességtelen munkafeltételek, és mondhatom nyugodtan, embertelen munkakörülmények között kell dolgozni sok százezer embernek Magyarországon. Tudjuk azt, hogy a tisztes munka világnapja van a hátunk mögött a hétvégén. A tisztességes és méltányos munkához való jog, az ahhoz való hozzáférés egy alapvetés, nem, nem a feketefoglalkoztatás színpadán, nem, nem éhbérért és kiszolgáltatva. Több tízmillió ember, nem Magyarországon, általában vetten olyan körülmények között végzi a munkatevékenységét, amely nem elfogadható, de itt Magyarországon is, mint mondtam, több százezren vannak olyanok, akik nem tisztességesnek nevezhető, s mondhatom nyugodtan, embertelen körülmények között végzik a munkatevékenységüket. Csak tekintsünk rá az elmúlt 6-7 esztendő történésére, a munkabalesetek számának az alakulására, és akkor rögtön elénk tárulkozik, megviláglik, hogy mi is zajlott az elmúlt 6-7 esztendőben. 2011-2017 között a munkabalesetek aránya több mint 30 százalékkal nőtt; több mint 30 százalékkal nőtt. Jelzem, hogy az azt megelőző 7-8 esztendőben, 2002-t követően 2011-ig 40 százalékkal csökkent. Nyilván ezek nem véletlen folyamatok, nem maguktól hívódnak életre, hanem oka van a történetnek. Ha munka, akkor igenis méltányos díjazás melletti munka. A közfoglalkoztatásról ne beszéljünk, mert az 2010-ben nettóban 60 ezer forint feletti összeget ért, majd utána jött az elhíresült 47 ezer forintjuk, és ma is 54 ezer forint a közfoglalkoztatásban a nettó pénz, amit utolérnek az emberek. De a közfoglalkoztatásban hasonképpen, a közszférát érintően rengeteg diplomás ember 71 ezer forintot keres, ők persze azt megelőzően adott esetben máshonnan, a közigazgatás színpadáról kirúgva kerültek ide, és keresték ennek a dupláját vagy a háromszorosát. De ha a minimálbéreseket nézzük, 5 éven keresztül meglopták őket, kevesebb vásárlóerejű, -értékű pénzt kaptak a kezükbe. A dolgozó emberek 70 százaléka gyakorlatilag a medián átlagkeresetek alatt keres, nyílik az olló a legkevesebbet és a legtöbbet keresők viszonylatában. A tisztes megélhetés alapját biztosító forrásokat, pénzt, fizetést nem kapják meg az emberek. Ma a dolgozó embereknek több mint a fele az egy főre eső létminimum összegét el nem érő nagyságrendet keres. Nézzék meg az adóhivatalnál a befizetendő adók mértékét a megkeresett pénzek alapján! A munkahely biztonsága? Nem, biztonságról nem lehet beszélni. Növekvő munkabaleset-számok, mint az előbb említettem, teljes kiszolgáltatottság. Önöknek csak az ember az, ami nem fontos. A véleménynyilvánítás szabadsága, joga, a szervezkedés szabadsága, vagy a dolgozók részvétele a sorsuk alakításában, a döntések meghozatalában? Erről már nem is kívánok beszélni. Önök számára az esélyegyenlőség sem mond sokat. Persze, a megkülönböztetettség nélküli esélyegyenlőség gondolataikban sem sejlik fel, igazából úgy látom, a fókuszban más áll. Fókuszban a haszonszerzés áll, fókuszban az ellopott pénzek lehetőségének a nagysága áll, az emberek nem számítanak. Az elmúlt 7-8 esztendő a tisztes munka világában igencsak veszélybe került, negatív intézkedések sokasága született - emlékezzenek vissza! - a munkavállalók kárára, a szakszervezetekre sem előnyökkel bírva. A teljesség igénye nélkül: megszüntették az Országos Érdekegyeztető Tanácsot, gittegyletnek mondható Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsot hívtak életre. Átírták a sztrájktörvényt, ellehetetlenítették a sztrájk lehetőségét, még az elégséges szolgáltatás körét is a bíróság mondja ki. A munka törvénykönyve kiszolgáltatottságot hozott, jogfosztást hozott, rugalmasságot igen, de biztonságot nem. A közszférában 8 éve változatlan az illetményalap, 38 650 forint. Nem volt olyan 4 éves ciklus a rendszerváltás pillanatától kezdve, amelyik ilyet igazolt volna vissza, de a közszolgáltatásban, mint mondtam, a közfoglalkoztatás is uralkodóvá vált. Ma már a diplomások több ezre 71 ezer forint nettó bért keres a közfoglalkoztatás keretei között. Szóval, szemérmetlen aljasságnak tudom csak nevezni azt, amit csináltak. Kérdezhetnénk, hogy meddig még. Választ nem kérek rá. Nem kérek addig, amíg a 2018-as választásokon meg nem buknak, és egy új kormány az emberek érdekét fogja szolgálni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az az új kormányerő, amely a demokratikus oldalon fog születni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, ön úgy fogalmazott, hogy a munkához való hozzáférés alapvető jog, ha jól idézem fel. Ezzel egyébként egyet is értünk, és ezért is csodálkozom azon, hogy miért felejtette ki a felszólalásából az alapvető tényeket, például azt, hogy miközben 2010-ben a kormány egymillió új munkahelyet ígért, 700 ezer új munkahely már létre is jött Magyarországon, és az ön sugalmazásával ellentétben ezen új munkahelyek többsége a piaci szférában jött létre. Szeretném önt emlékeztetni arra, hogy 2010-ben több mint 12 százalék volt a munkanélküliség, ezt sikerült letornászni 5 százalék alá, valamivel 4 százalék fölé, és abban azért, remélem, egyetértünk, hogy mégiscsak az a legfontosabb, hogy mindenkinek legyen munkája, aki ebben az országban szeretne dolgozni. Önök ezt nem tudták biztosítani, önök nem tudták garantálni. [[11.20]] Azt is elnagyolta ön, hogy azon túl, hogy fontos, hogy mindenkinek legyen munkája, az is nagyon fontos, hogy meg is érje dolgozni. Ezért is szeretném önt is emlékeztetni arra, hogy Magyarországon az elmúlt egy évben több mint 10 százalékkal nőttek az átlagos bérek. Az önök időszakában a nettó minimálbér - a minimálbéreket is említette - reálértéke mindössze egyetlen százalékkal emelkedett, ezzel szemben a polgári kormányzás évében, minden évben érdemben emelkedett a minimálbér összege. A 2010-es 89 ezer forint helyett a szakmunkás-minimálbér 2018-ra eléri majd a 180 ezer forintot. A minimálbérnél ez az arány a 73 ezer forintos szint helyett 2018-ra eléri a 138 ezer forintot. Ezek olyan alapvető tények, amelyeket sajnálom, hogy nem említett. Most az MSZP adóemelési terveiről már ne is beszéljünk. [[Gúr Nándor: Az nektek van!]] Ha az MSZP lenne kormányon, akkor magas lenne a munkanélküliség, változatlanul magasabbak lennének az adók és következésképp alacsonyabbak a bérek. Arról már ne is beszéljünk, hogy amikor önök kormányoztak, több százezer köztisztviselőt tettek az utcára. Ennyit erről a kérdésről. De mivel itt vagyunk, szeretnék még egy dologra reagálni. Elég érdekes az, hogy a múlt héten megbukott a miniszterelnök-jelöltjük, és egyetlenegy szóval sem említette most, miközben azért joggal várnánk el, hogy erről tájékoztatást nyújtsanak. Mindenesetre az MSZP tartott egy elnökségi ülést a hét végén - pontosabban: választmányi ülést -, ahol, ha jól értjük, arról döntöttek, hogy nem fognak saját jelöltet állítani a 2018-as választáson. Ez azt jelenti, hogy újra letették a fegyvert Gyurcsány Ferenc előtt, méghozzá feltétel nélkül. Szóval, ha egy szóval kellene összefoglalnunk, hogy az elmúlt egy hétben mi történt, akkor csak annyit mondanánk, hogy Gyurcsány Ferenc a Házban. Nem csak a levegőbe beszélünk, amikor ezt mondjuk, mert Horváth Csaba, az önök budapesti vezetője is arra utalt, hogy a 2018-as választás tétje az, hogy Orbán vagy Gyurcsány. Hosszú idő után ez az első dolog, amiben egyet tudunk érteni az MSZP-vel. Ha valaki kicsit is fülelt és megnézte a tévéinterjúkat, akkor érdekes dolgokat hallhatott. Most már újra Gyurcsány Ferencnél húz sorszámot többek között Molnár Gyula, Juhász Péter és Karácsony Gergely is, és az őszödi Pinokkió arra is nyíltan utalt, hogy az LMP-vel is egyeztetésben van, azt mondta, hogy 10-15 helyen lehet megállapodás. Szóval, a komplett baloldal Gyurcsány Ferenc lábai előtt hever. Gyakran szokták mondani, hogy a foci olyan játék, amit huszonketten játszanak, aztán a végén majd a németek nyernek. Egy kicsit átfordítva ezt azt is mondhatjuk, hogy a baloldali politika olyan bábjáték, ahol bár sok önállónak tűnő szereplő van a szemünk előtt, de a történet végén mindig Gyurcsány Ferenc húzogatja a szálakat. Most is ezt látjuk. Ha kicsit jobban belegondolunk, akkor ez nagyon-nagyon szomorú, mert mégiscsak ott tart a baloldal 2017-ben, több mint tíz évvel az őszödi beszéd után, ezernyi pártszakadás után újra azért az emberért kiáltanak, aki a csillagokat lehazudta volna az égről, azért, aki békésen tüntető állampolgárokra lőtt, és aki ha nem bukik meg időben, teljesen lenullázta volna Magyarország gazdaságát. Tisztelt Ház! Lehet, hogy a baloldal semmit nem tanul és semmit nem felejt, de mi már nagyon szeretnénk felejteni ezt a kudarcos baloldali időszakot, és mindent meg fogunk tenni azért, nehogy véletlenül visszajöjjön. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A Lehet Más a Politika, az LMP képviselőjének, Sallai R. Benedek úrnak a napirend előtti felszólalása következik: „Országnyi területek nagybirtokosok kezében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon-nagyon fontos, hogy beszéljünk Magyarország birtokpolitikájáról és arról a helyzetről, ami kialakult szerte a magyar vidéken és a magyar társadalomban, ugyanis a birtokpolitika alapvetően határozza meg az agrárium szerkezetét, az agrárium szerkezete pedig alapvetően határozza meg a vidéken maradás és megélhetés lehetőségét. Félreértés ne essék, nem szeretnék mindent a Fidesz-KDNP nyakába varrni, habár jó nagy a felelőssége, hiszen az egész visszanyúlik egy elcsalt kárpótláshoz, egy olyan rendszerhez, amikor a kárpótlási rendszerben gyakorlatilag azok, akik tudták, hogy mire meg a játék, fillérekért felvásároltak kárpótlási jegyeket, és így tettek szert hatalmas értékekre. Ez azért szégyen egyébként a Fidesz-KDNP részére - hogy itt egy pici politika legyen -, mert jó néhány településen Magyarországon még a mai napig sem valósult meg a kárpótlás, és a mai napig milliárdos értékben van kint kárpótlási jegy, és várják a korábbi rendszerben meghurcoltak leszármazottjai, családtagjai, hogy ebben történjen valami. Utána jött az, ami a téeszek környékén történt: főkönyvelők meg téeszelnökök felvásároltak részjegyeket, hatalmas bérleményeket tartottak meg. Ez is egy lépés volt az irányban, hogy kialakuljon a nagybirtok-koncentráció első érdemi lépése. Ezt követően sajnos ismét az MSZP-kormányhoz kötődik a piszkos tizenkettő emléke, amikor gyakorlatilag az elcsalt állami gazdaságokat úgy adták oda embereknek, hogy annak semmiféle szakmai és tartalmi alapja nem volt; önök bárkinek adhatták volna. Bejött egy ember, aki haver volt, nem volt egy fillérje sem, kapott egy államilag támogatott hitelt azért, hogy megvegyen az államtól valamit, kapott hozzá ötven évre földet, és gyakorlatilag csak a javakat kellett beszedni, hogy hatalmas birtokra tegyen szert. Ezt egészítette ki a termőföld-privatizáció, az újkori, az elmúlt évek legnagyobb földrablása, amihez már nemcsak asszisztált és részt vett benne a Fidesz-KDNP, hanem kezdeményezőként a Magosz, a vidéket eláruló és becsapó Magosz kezdeményezésére belement abba a gazemberségbe, ami történt az országgal. Miután arról akartam beszélni, hogy mindez mit eredményezett, mondom a számokat, amiket a múlt héten már próbáltam közzétenni. Magyarország 30 legnagyobb agrárérdekeltsége jelenleg 213 ezer hektáron gazdálkodik; ez azt jelenti, hogy 2134 négyzetkilométeren. Ez gyakorlatilag közel annyi, mint Luxemburg teljes területe vagy a Balaton 3,6-szerese. Csak a húsz legnagyobb agrárcég 775 négyzetkilométernyi területtel, tehát 77 500 hektárral nagyjából akkora területet birtokol, mint a teljes Bahrein vagy a Dominikai Köztársaság. Magyarország tíz legnagyobb agrárcége együttesen 532 négyzetkilométerrel, tehát 53 ezer hektárral nagyobb terület, mint a teljes Andorra vagy a Seychelle-szigetek. S ezen belül csak Csányi Sándor érdekeltsége, ami az összes cégét tartalmazza, 32 450 hektárral gyakorlatilag nagyobb, mint Málta teljes területe vagy nagyobb, mint a teljes Fehér-tó. Nyerges Zsolt és Simicska Lajos érdekeltségében az agrárterületek együttes kiterjedése meghaladja a 244 négyzetkilométert, ami nagyobb, mint a Cook-szigetek teljes egészében. A Leisztinger Tamás érdekeltségébe tartozó terület 217 négyzetkilométerrel nagyobb, mint Amerikai Szamoa vagy Liechtenstein teljes területe. A Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó területek a 82 négyzetkilométeres kiterjedésükkel nagyobb, mint San Marino teljes területe. (Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Mindezen méretek alapján feltételezhetnénk, hogy ezek a nagybirtokosok, ezek az oligarchák akár önálló országot tudnának létrehozni, hiszen akkora területeik vannak. A probléma azzal van, hogy megcsinálták a saját országukat a Fidesz-kormányzás alatt itt Magyarországon. S ez a nagybirtokszerkezet, amely tényszerűen azt igazolja, amit a Lehet Más a Politika folyamatosan hangsúlyozott az elmúlt években, hogy a nagybirtokszerkezet eltolódása egy dél-amerikai irányba fog vezetni, ahol az agrárium és a tájhasználat csak nagyon kevesek számára jelent megélhetést, ez egyre több mutatóval igazolható. Vidéken a népesség elvándorlása, a települések elöregedése azt eredményezi, hogy a 3300 település közül közel 140-ben a 100 főt sem éri a lélekszám, s majd’ egy tucatnyi van olyan, ahol a 20 főt sem éri el a lélekszám. Jelen pillanatban Magyarország 35 legnagyobb települése - amelyek lélekszáma meghaladja a 35 ezer főt - teszi ki Magyarország 4 millió lélekszámának… - tehát valamivel több mint felének a teljes népességét. Ez a nagybirtok-koncentráció és az ezzel párhuzamosan megjelenő vidéki elnéptelenedés az, ami lehetetlenné teszi Magyarország egészséges fejlődését, és azt, hogy normális bérpolitikával Magyarországot felzárkóztassuk az európai uniós államokhoz, és Magyarország állampolgárai olyan életminőséget élhessenek, mint bármelyik uniós állampolgár. Ezeknek a következményei az önök kormányzása során betonozódtak be és keményedtek meg, az ezen való változtatás viszont egy potenciális LMP-kormányzatra vár. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Bitay Márton államtitkár úr jelezte, hogy kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon sok mindent elmondott. Azt kell mondjam, hogy az 1995-96-97-es évekig - bár így nem nevesítette - nagyjából egyet is értünk: a téeszesítés, annak lebontása, állami gazdaságok, majd azok lebontása. Aztán utána történt egy váltás, itt már csak részben tudok egyetérteni azzal, amit elmondott, a 2010-es évet követően pedig egyáltalán nem. [[11.30]] Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy azért az a tény, hogy valakinek van földje vagy földet bérel, még nem vall inkorrektségre. Mindenkinek joga van arra, hogy ezt megtegye. És ez nem tekinthető lopásnak sem. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, mert érdekes mindig hallgatni önt, amikor ilyenekről nyilatkozik, hogy ön személyesen és az ön érdekeltségébe tartozó cégek közösen 2300 hektár állami termőföldre pályáztak. Az, mondjuk így, összevetve a családi birtokméretről alkotott képeinkkel, nem teljesen vág össze. Értem azt, hogy önt ez frusztrálja, hiszen a saját vagyonnyilatkozatában több mint 6 oldal terjedelmű a földekkel kapcsolatos rész. Tehát nyilván jól tájékozott ebben a kérdésben. Sajnálom, hogy valami megfejthetetlen oknál fogva mindig ide tér vissza. Nem tudnék másra gondolni, mint arra, hogy az új kampánytanácsadójuk, Ron Werber kiadta utasításba, hogy márpedig a földügyeknek mindig negatív kontextusban kell elhangozniuk. De pár egyéb számadatra is felhívnám a figyelmét. Említette, hogy a legnagyobb magyarországi gazdálkodók összesen 216 ezer hektár termőföldet művelnek. Szeretném csak a hallgatóság, a tisztelt Ház kedvéért is világossá tenni, hogy 6 millió hektár mezőgazdasági művelési ágú termőföldről beszélünk. Ezt tehát összességében én nem tekintem soknak. Azt is szívesen megosztanám önnel, vagy szívesen folytatnék arról vitát, hogy ha ennyire zavarja önt a nagygazdaságok és a nagyüzemek léte, akkor vajon miért nem szavazta meg az LMP a földforgalmi törvényt, ahol a földhasználati maximumot 2500 hektárról 1200 hektárra módosítottuk és szállítottuk le. Azt gondolom, igencsak álságos mindaz, amit elmond. Az pedig kifejezetten felháborító, hogy összekever téeszesítést és téeszlebontást azzal az árverésen történő értékesítéssel, ahol 30 ezer szerződést kötött a magyar állam, és olyanok jutottak földhöz, akik korábban állami termőföld közelébe sem tudtak kerülni. Felhívnám a figyelmét arra, hogy amikor megkezdtük a „Földet a gazdáknak” programot, 2010-ben 600-an használtak állami termőföldet, most pedig több mint 8500-an használnak. Néhány számot a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett adatokból. Szeretném megemlíteni önnek, hogy az egyéni gazdaságok által művelt mezőgazdasági területek aránya 10 százalékkal növekedett 2010-hez képest, a gazdasági szervezetek által művelt termőföldek aránya pedig 13 százalékkal csökkent. Ezek, azt gondolom, kiválóan mutatják azt, hogy a megörökölt birtokszerkezet, ami nagyjából fele nagygazdaság, fele családi gazdaság üzemméretből hogyan változott napjainkra, és most nagyjából 60-40 százalék a családi gazdaságok javára a termőföldhasználati arány Magyarországon. Ugyanakkor azt is szeretném leszögezni, hogy senki nem gondolja, vagy legalábbis én nem gondolom magamat nagygazdaság-ellenes politikusnak. Azt gondolom, hogy igenis fontos, hogy letegyük azokat a pontokat, amelyek kiállnak a nagygazdasági szerkezet mellett is. Szüksége van Magyarországnak komoly agrárgazdaságokra, mert ők tudnak olyan beruházásokat végrehajtani, mint amiket ön is megemlített, akár Csányi Sándor és érdekeltségei. Több mint 21 milliárd forintból épült vágóhíd, amire több mint 35 éve nem volt példa, hogy Magyarországon ilyen vágóhíd épült volna. Azt gondolom, az igenis pozitív hatással van Magyarország agrárgazdaságára, ha nem az élősertést exportáljuk, hanem adott esetben, véletlenül megpróbáljuk feldolgozni, urambocsá’, esetleg végterméket előállítani belőle, és a saját piacainkat megtartani a saját alapanyagunknak, nem pedig a külföldről idehozott, silány minőségű élelmiszereket értékesíteni. Úgyhogy arra szeretném kérni önt, hogy a földértékesítési programmal kapcsolatosan mérlegelje annak lehetőségét, hogy nem megy továbbra is szembe a vidéki Magyarországgal, nem megy továbbra is szembe azokkal a földművesekkel, akik nyertesei ennek a földprogramnak, és több mint 30 ezren sikeresen vásároltak ebből a földprogramból. A saját több száz hektárnyi termőföldjein való gazdálkodáshoz pedig további sok sikert kívánok. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János frakcióvezető úr, a Jobbik részéről: „Hogyan bontotta le a maffiakormány a demokráciát?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Elsősorban a kormánypárti képviselőkhöz szólok. Tanulságos egy életút Orbán Viktoré. Nézzük, hogyan is indult! Orbán Viktor a politikai pályafutását a Kommunista Ifjúsági Szövetség keretein belül kezdte meg, aztán annyira jó szolgálatokat tett az akkori önkényuralmi rendszernek, hogy röviddel később a fáradozásait már egy zsíros minisztériumi állással díjazták. Aztán röviddel később, a rendszerváltást később szétlopó és elsiklató elit gondoskodott arról, hogy Soros György ösztöndíjasaként és munkatársaként tevékenykedjen az ifjú fiatalember. Majd pedig, amikor megtörtént a rendszerváltás, Orbán Viktor egy angol elitegyetemről, ahol egyébként az angol liberális filozófia történelmét hallgatta, hazatért, és azonnal országgyűlési képviselő lett. Mondhatom, hogy huszáros hajrával indult ez az életút. Azt is érdemes az eszünkbe vésni, hogy az a kormánypárti sajtó által szabadkőműves spekulánsnak nevezett Soros György segítette hozzá Orbán Viktort meg még jó néhány párttársát a nagypolitikába történő belépéshez, aki ellen most a kormány, legalábbis látszólag, hadat visel. Ugyanez megfigyelhető egyébként Simicska Lajos személyénél. Az a Simicska Lajos, akit most elátkoznak, és akinél korrupcióról beszélnek, kétszer segítette hozzá Orbán Viktort és kormányát ahhoz, hogy hatalomra tudjon kerülni és azt meg tudja tartani. Fontos látni azt is, hogy a Fidesz 2010-ben, amikor hatalomra jutott, szisztematikusan, lépésről lépésre leépítette a demokráciát Magyarországon. A médiahatóságnál csak fideszes delegáltak ülnek, nem kis részben ezért fordulhat elő az, hogy 70 darab pert veszítettek az elmúlt hónapokban a Jobbik ellen azért, mert egy komplett hazugsággyárat működtetnek az államtól kapott milliárdokból Habony Árpádék, Garancsi Istvánék, Mészáros Lőrincék. A közmédiában nemrég már egyenesen arról írtak, pártatlanul, közszolgálati jelleggel, hogy Vona kutyái mit tettek és mit nem. Hölgyeim és uraim, idáig jutottunk! Az Országos Bírósági Hivatal élén Handó Tünde, egy fideszes európai parlamenti képviselő felesége ül. Az Állami Számvevőszék élén, ami egyébként szintén egy függetlenséget igénylő beosztás lenne, egy volt fideszes országgyűlési képviselő, Domokos László ül. A Legfőbb Ügyészség élén egy volt Fidesz-tag, Polt Péter ül. A rendőrség élén is csupa olyan embert láthatunk, akiket a Fidesz és önök neveztek ki. A gazdaságban is megindult a térhódítás, a jóformán beszélni is alig tudó Mészáros Lőrinc egy év alatt 100 milliárd forinttal megnövelte azt a vagyont, ami a nevére van írva; de itt van második számú Mészáros Lőrince Orbán Viktornak, Garancsi István, szintén jól kaszál. Rogán Antal és haverjai, Habony Árpádék, az ő baráti körük jutott hozzá a letelepedési kötvényhez meg még sok egyéb máshoz. Ezzel párhuzamosan a kormány gondoskodott arról, hogy Mészáros Lőrinc fölvásárolja a megyei lapokat, megszüntessék a Népszabadságot, párhuzamosan ezzel Andy Vajna állami bank pénzéből megvásárolta Magyarország második legnagyobb tévétársaságát, a TV2-t. Aztán kiderült az is, hogy a villanyoszlopokra szerelt plakátok, reklámtáblák balesetveszélyesek. Egy ESMA nevű cég tulajdonában voltak ezek. Aztán akkor, amikor Garancsi Istvánnak sikerült bevásárolnia magát az ESMA-ba, kiderült, hogy mégsem balesetveszélyesek, és nem is kell tulajdonképpen ezeket a plakátokat tiltani. Gyakorlatilag a kormány maga alá gyűrte a közterületi óriásplakát- és reklámtáblapiac egy részét. Fontos látni azt, hogy az óriásplakátok ügyében született már egy büntetőfeljelentés, mert a Fidesz eltitkolta az Állami Számvevőszék elől a tényleges kampányköltését. Nemrég pedig azzal szembesülhettünk, hogy a kormánypárt megpróbálja ellehetetleníteni, betiltani a Jobbik közterületi óriásplakátjait. Hölgyeim és Uraim! Törvénysértő volt az, amit a kormányhivatal csinált. A Jobbik a saját plakátfelületein a saját plakátjait próbálta megjelentetni, de törvénysértésre utasította a kormányhivatal a rendőrséget, maga is törvénysértést követett el. További törvénysértés történt azzal, hogy az Állami Számvevőszék még akkor sem volt hajlandó átvenni a Jobbik gazdálkodásáról szóló adatokat, amikor ezeket a gazdasági igazgatónkkal mi magunk vittük el neki, majd pedig később az önök sajtója azt hazudozta, hogy a Jobbik titkolózik az adatokkal kapcsolatban. Alaptörvény-ellenes volt az a kormányrendelet is, amit a múltkor elfogadtak, mert egy alacsonyabb rendű jogszabályban próbáltak törvényeket felülírni. Idáig jutott tehát Orbán Viktor. Kommunistából indult, és kommunista maradt mostanra is. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó. [[11.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ne hazudj!]] Amikor itt szoktunk ülni és hallgatni a jobbikos felszólalásokat, kétféle felszólalást szoktunk hallgatni: vagy egy oligarcha érdekében és nevében szólalnak fel, ez az egyik típus; a másik típus meg gyakorlatilag azt jelenti, hogy ugyanazt mondják, mint bármelyik random kiválasztott baloldali párt. És most az volt az érdekesség, hogy ezt a két típusú felszólalást ötvözték, kiegészítve azzal, hogy a Népszabadságot is siratták. A média ügyében azért egy dolgot [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] hadd mondjak már el önnek: tehát ön a médiáért aggódik Magyarországon, miközben a Jobbik pártalapítványa egy olyan tévének ad jelentős támogatást, amelyik megemlékezett Adolf Hitler születésnapjáról. Tehát ennyit arról, hogy milyen lenne a magyar média, ha a Jobbikon múlna. [[Dúró Dóra közbeszól.]] Azért kicsit furcsa kioktatást hallgatni attól a párttól, amelyik korábban azt javasolta, hogy az iráni Forradalmi Gárda felügyelje a magyar választásokat. Mégiscsak az ön pártja az, amelyik egyik vezetőjét azzal vádolják, hogy külföldi országnak kémkedik. Aztán mégiscsak a Jobbik az a párt, amelyik korábban egy paramilitáris gárdával akarta megkerülni a magyarországi hatóságokat. És ezek után önök [[Mirkóczki Ádám közbeszól.]] a magyar demokráciáról beszélnek. Ha a szívén viseli ön a magyar demokráciát, akkor, legyen szíves, kérdezze már meg az ön pártelnökét, hogy mit értett azalatt nem olyan régen egy évadnyitó beszédében, hogy, idézem, „nem vagyunk demokraták” - ezt mondta. Ez még abban az időszakban volt egyébként [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , amikor önök kiléptek volna az Európai Unióból. Ami a plakátok kérdését illeti, mert azt látom, hogy önöknek egyértelmű okokból kifolyólag ez nagyon fontos, egyet tudok javasolni: tartsák be a törvényeket, csakúgy, mint mindenki más az országban. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, többek között dr. Gyüre Csaba: Inkább ti tartsátok be!]] Az a tény, hogy a lejárató plakátokat végül leszedték, azt bizonyítja, hogy önök is nagyon jól tudják, hogy törvényt sértettek - ez a helyzet. És az ön felszólalása egyébként [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] már sokadik bizonyítéka annak, hogy a Jobbikról egyre kevésbé állítható, hogy egy olyan párt, amelyik az ország érdekeiért dolgozik, ezzel szemben sokkal inkább egy üzleti vállalkozás csatolt része lett, nevezhetjük nyugodtan parlamenti kapcsolattartó főosztálynak. (Közbeszólások a Jobbik soraiból.) És az a helyzet, hogy nagyon csúnyán belegabalyodnak ezekben a hetekben egy pártfinanszírozási botrányba, és az ezzel kapcsolatos újságírói kérdéseket jellemző módon azzal hessegetik el, hogy üzleti titokról van szó. Tehát az önök számára a saját tevékenységük már nem más, mint üzlet. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, többek között Dúró Dóra: Nem igaz!]] Így már mindent értünk. Ezért nem fontos a Jobbiknak a nemzeti érdekek, a magyar érdekek képviselete. Ezért fúrták tavaly a népszavazást. Ezért nem szavazták meg a kvótaellenes alaptörvény-módosítást. Ezért mondta a Jobbik elnöke, hogy ha pár ezer bevándorló betelepítéséről van szó, akkor oké, így mondta: oké [[Szilágyi György közbeszól, és felmutat egy iratot.]] arról lehet beszélni. Ezért van az, hogy miközben uniós zászlót égettek, ma már jogköröket adnának át az Európai Uniónak, a magyar béreket meg egy brüsszeli hivatalnokkal és egy horvát neonácival emelnék. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nem mondasz igazat!]] Ennek a politikának azért persze nagy ára van. Azt látjuk, hogy a Jobbiknak folyamatosan hátat fordítanak a korábbi leghűbb támogatói, és egyébként a társadalom jelentős része is. És erre mi a válasz? Mi a válasz az önök részéről? Elkezdik őket sértegetni. Az időseket például azzal sértette vérig az önök elnöke, hogy szennyvíz folyik a szájukból [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Neked!]] felhörgik a XX. század minden traumáját, és a fiatalok helyett ők radikalizálódnak. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ezt mondta. A határon túli magyarokba azzal rúgtak bele, hogy észak-amerikai indiánokhoz hasonlították őket, akiket meg lehet venni egy marék üveggyönggyel. Ezt mondta az önök egyik vezetője. Aztán említhetném Mirkóczki képviselő urat is, aki a választók egy részéről annyit mondott, hogy őket csak a Tesco érdekli, a sör meg az esti meccs. [[Mirkóczki Ádám: De legalább pontosan idézd már, mert nem ezt mondtam!]] Milyen lenéző stílus már ez? Milyen lenéző stílus ez? Aztán ilyen előzmények után nem csoda, ha a Jobbik egyre reménytelenebb helyzetbe lavírozza magát. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, többek között: Habony Árpád… Mir­kóczki Ádám: A diszlexia gyógyítható!]] Annyira reménytelenbe, hogy Vona Gábor nemrég egy budapesti liberális klubban kuncsorgott a támogatásért [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] és felajánlotta, hogy bárkivel összefog a Fidesz ellen. [[Mirkóczki Ádám: Hosszú volt a hétvége!]] [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , és felajánlotta, hogy bárkivel összefog a Fidesz ellen. (Mirkóczki Ádám: Hosszú volt a hétvége!) Ezután címzett egy levelet az önök pártelnöke a baloldali szavazóknak, azoknak a baloldali szavazóknak, akiket korábban még, idézem, balliberális csürhének nevezett. Nézzék meg az interneten, az nem felejt! (Közbeszólások a Jobbik soraiból.) Tisztelt Frakcióvezető Úr! Úgyhogy összefoglalóan én csak annyit szeretnék önöknek mondani, hogy a Jobbik reménytelen helyzetében, merthogy reménytelen helyzetben van, nincs semmi meglepő. Mert Magyarországon sohasem tisztelték azokat a politikai erőket, amelyek eladták a lelküket, méghozzá elég olcsón [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Ezért nem tisztelnek benneteket! Ebbe fognak belebukni!]] csak magukat okolhatják a saját kilátástalan helyzetükért. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz részéről: „Gyurcsány költségvetési csalást támogat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Újabb epizódjához érkezett a magyar baloldali bűnügyi teleregény, amelynek a főszereplője nem más, mint Czeglédy Csaba, aki az MSZP és a DK pénztárnoka. Mint önök is tudják, 2002-ben Czeglédy Csabát már jogerősen elítélték költségvetési csalás miatt, idén nyáron pedig egy újabb bűncselekmény miatt került előzetes letartóztatásba, ugyanis az általa irányított bűnszervezet több mint 3 milliárd forint áfát nem fizetett be a magyar költségvetés részére, és így jelentős kárt okozott. Ennek a bűnszervezetnek jelenleg 14 tagja ül előzetes letartóztatásban. Tisztelt Ház! Arról a Czeglédy Csabáról beszélünk, aki ezer szállal kötődik az MSZP-hez és a DK-hoz; arról a Czeglédy Csabáról, aki jelenleg is az MSZP és a DK önkormányzati képviselője Szombathelyen, továbbra is kapja a juttatását; arról a Czeglédy Csabáról, aki jelenleg 2,4 millió forint juttatást kap a Human Operator Zrt.-től; arról a Czeglédy Csabáról, aki több száz diákot és gyereket csapott be azáltal, hogy az általuk elvégzett munkát a mai napig nem fizette ki. [[Dúró Dóra: Elszámoltattátok?]] Engedjék meg, hogy itt jegyezzem meg, hogy a diákokat képviselő érdekszervezet a kormányhoz fordult, amelynek alapján a kormány október 5-én bejelentette, hogy vizsgálja annak lehetőségét, hogy miképpen lehet a károsult diákokat [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Kormányon vagytok! Téged meg öt évvel ezelőtt ezért fizettek!]] kártalanítani. Arról a Czeglédy Csabáról beszélünk, tisztelt Ház, aki egy 60 milliós luxus Audival járt, miközben a diákok a pénzüket nem kapták meg; illetve arról a Czeglédy Csabáról beszélünk, akinek egy titkos ausztriai széfjében több mint egy kiló aranyat foglaltak le. Én azt gondolom, ez teljes mértékben azt igazolja, hogy az MSZP és a DK mellszélességgel kiállt Czeglédy Csaba mellett, az összefonódás teljesen egyértelmű ebben az ügyben, ezer szállal kötődik Czeglédy Csaba a baloldalhoz [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, többek között: Harmadjára mondod el!]] , nemcsak abban a formában, hogy Botka László és Gyurcsány Ferenc jogi képviseletét, illetve más MSZP-s képviselők képviseletét látja el, de ő vezette 2015-ben Veszprémben Kész Zoltán kampányát is. Azt is szeretném elmondani önöknek, hogy a múlt héten újabb információ látott napvilágot ebben a teleregényben, ugyanis nyilvánosságra került az a szerződés, amely alapján a Gyurcsány Ferenc érdekeltségébe tartozó Altus Portfólió Kft. [[Szilágyi György: Akit elszámoltattak elszámoltatási biztosok…]] több mint 80 millió forint kölcsönt adott a Czeglédy irányítása alatt álló Human Operator Zrt.-nek, ezzel is hozzájárult ahhoz, hogy a bűnszervezet továbbra is működni tudjon. [[Szilágyi György: Elszámoltatási biztos voltál?]] Én azt gondolom, hogy ez teljesen egyértelműen igazolja az MSZP és a DK irányában azt az összefonódást, amely Czeglédy tevékenységéből adódott. Illetőleg milyenek a véletlenek, tisztelt Ház, az Altus ugyanannál a banknál vezeti a bankszámláját, mint ahol Czeglédy Csabától lefoglalták a titkos széfben azt a közel egy kilogramm aranyat. Ebben az ügyben a rendőrség folytatja az eljárást annak tisztázása érdekében, hogy valóban Czeglédy Csaba tulajdonát képezi-e a lefoglalt arany. Én azt gondolom, hogy ez az ügy a szocialisták egyik legaljasabb cselekménye az elmúlt időszakban, és nem azért, mert falaznak Czeglédynek, illetve Czeglédy kezét egy percig nem engedik el, hanem azért, mert ebben az ügyben diákokat és gyerekeket károsítottak meg, illetve diákokat és gyerekeket használták fel pártcélokra. Adódik a kérdés, tisztelt Ház, mi az oka annak, hogy ilyen mértékben falaznak a szocialisták és a DK Czeglédy Csabának, mi az oka annak, hogy Gyurcsány cége ilyen nagyságú, több mint 80 millió forintos kölcsönt biztosított [[Szilágyi György: Az a baj, hogy nem számoltattátok el a Gyurcsányt!]] Czeglédy Csaba cégének. Illetőleg teljesen egyértelmű ezekből a dolgokból, hogy valójában az a pénz, amelyet a nyomozó hatóság keres, ez a több mint 3 milliárd forint, amelyet Czeglédy Csaba bűnszervezete eltüntetett, az MSZP és a DK pártkasszájába vándorolt. Én azt gondolom, hogy a hatóságnak ezt mindenképpen ki kell deríteni. [[11.50]] Úgy gondolom, hogy végre az MSZP-nek és a DK-nak Czeglédy ügyében színt kell vallani, miközben valóban egy újabb információ is napvilágot látott: az ügyészség vesztegetés miatt nyomozást rendelt el, tekintettel arra, hogy a Szeviép-károsultakat képviselő baloldali ügyvédet Czeglédy Csaba megzsarolta, és azt ajánlotta fel neki, hogy amennyiben Botkát nem támadja tovább, több tíz millió forintot fog kapni. Ez egy újabb fejlemény, amelyet mindenképpen tisztázni kell. Köszönöm szépen, és várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Vannak a magyar közéletnek szomorú, de már-már kőbe vésett hagyományai. Ilyen szomorú hagyomány az, hogy a Szocialista Párt szekrényéből bizonyos időközönként kiesik egy-két csontváz. Ha valaki lesben áll és figyel egy ideig, azt is láthatja, hogy szinte menetrendszerűen esnek ki ezek a csontvázak a szekrényből, és nemcsak a szekrényből, hanem máshonnan is. Felsorolni is nehéz a bűnlajstromot: volt itt Zuschlag-ügy, BKV-botrány, nokiásdoboz-balhé, százmilliók Simon Gábor bankszámláján, sorolhatnánk, ennyi jut most eszünkbe. Ezek mind felháborító korrupciós ügyek voltak, de tudomásunk szerint a szocialisták egyik ügyben sem lépték át azt az átléphetetlen határt, hogy gyerekeket, fiatalokat károsítsanak meg. Márpedig a legújabb botrányt, a Czeglédy-botrányt az teszi igazán felháborítóvá, különösen felháborítóvá, hogy a károsultak között rengeteg gyermeket találunk, fiatal munkavállalót. Amit eddig tudunk, az az, hogy a szombathelyi MSZP-elnök és társai cégeinél vagy 3 milliárd forint tűnt el. Ez az ember ezért ül most előzetesben. Mivel Czeglédy Csaba diákszövetkezeteket üzemeltetett, ezért a bot rosszabbik végén rengeteg diákot találunk. Őket úgy károsította meg ez az adóbűnöző, hogy közben óriási fizetést vett fel a cégtől, és luxusverdát is kapott. Ausztriában még egy hozzá köthető aranyrögöt találtak. Úgy látszik, hogy a szocialistáknak furcsa hóbortja az, hogy Ausztriába hordják a dugipénzeiket. Érdekes jelenség ez. A mai napig több mint száz diák jelentkezett már azzal, hogy nem fizette ki őket a szocialista politikus cége. Nem csoda, hogy a Diákvállalkozások Érdekképviseleti Szövetsége a miniszterelnökhöz [[Heringes Anita: Kósa Lajos barátja?]] a házelnökhöz, a Magyar Országgyűléshez fordult a kártalanítás ügyében. Azt gondolom, támogatandó cél az, hogy itt is tárgyaljuk ezt a botrányos ügyet. Nem lenne jó, ha a Hajdú-Bét-botrányhoz hasonlóan itt is évekig húzódna a botrány rendezése. [[Bangóné Borbély Ildikó: Farkas Flórián!]] Fontos körülmény, hogy Czeglédy Csaba nem egy nevenincs helyi politikus volt, hanem az MSZP egyik főembere. Képviselte a most már bukott Botka Lászlót, Mesterházy Attilát, Gyurcsány Ferencet, eljárt Harangozó képviselő úr nevében, többször jártak együtt minisztériumokban, dolgozott Kész Zoltán kampányain, és egyébként Gőgös képviselő úrral is többször dolgozott együtt, adóbűnözőként képviselte a szocialistákat. Rendkívül csúnya egy történet. De ez még nem minden, mert a napokban kiderült, hogy Gyurcsány Ferenc vállalkozása tolt pénzt Czeglédy Csaba cégébe óriási eurós kölcsön formájában. Így tehát egy még rondább történet bontakozik ki a szemünk előtt, így hát a magyar állampolgárok, a magyar választók joggal teszik fel azt a kérdést az MSZP-nek, hogy hogyan hivatkozhatnak önök igazságosságra, amikor milliárdokat tüntetnek el most is. [[Bangóné Borbély Ildikó: Farkas Flóriánnal mi van, államtitkár úr? Heringes Anita: Voldemort? Varázsolnak még haza pénzt?]] Hogyan vehetik a szájukra a fiatal generációk ügyét, amikor még őket is százával károsítják meg? Hogyan tűrhették szó nélkül, hogy vezetőik toljanak pénzt egy ilyen adóbűnöző cégébe? Csupa-csupa feszítő kérdés, amit az MSZP-nek, úgy gondolom, tisztáznia kellene. Tisztelt Ház! Botka László bukása óta azt látjuk, hogy a baloldali pártok sorban állnak Gyurcsány Ferencnél, hogy tárgyalhassanak vele a nagy összeborulásról. A magunk részéről ebbe nem szeretnénk beleszólni, ez a baloldal belügye [[Moraj az MSZP soraiból.]] , de mivel Gyurcsány Ferencnél kevesebben tudnak többet Czeglédy Csaba viselt dolgairól, ezért azt javasoljuk, azt kérjük, hogy közvetlenül a kávé után nulladik napirendi pontként faggassák ki őt arról, hogy miért tolt egy vagyont egy adóbűnöző cégébe. Ha már ott vannak, akkor fundálják ki azt is, hogy hogyan zajlik majd a diákok kártalanítása. Azt sajnos tudjuk, hogy a baloldalnak a nagy marakodásban ritkán marad ideje arra, hogy az ország dolgaival is foglalkozzon, de legalább a károsult diákokat ne hagyják az út szélén. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szilágyi György közbeszól. Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalásoknak ezzel a végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter, Fidesz; Magyar Zoltán, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Szávay István, a Jobbik részéről. Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos LMP-s országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 34. Bpk. 1195/2017/7. számon a Budai Központi Kerületi Bíróságtól magánvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Most, 11 óra 55 perckor elkezdődik a kérdések és azonnali kérdések tárgyalása. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt, a 124. § (1) bekezdésével kiterjesztett jogkörével élve Demeter Márta, LMP, képviselő asszony K/17426. számú írásbeli kérdését visszautasította, mivel az indítvány nem tartozik a kormány feladatkörébe. Tisztelt Képviselőtársaim! Tóth Csaba, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi történik a Városligetben?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Közel négy éve már, hogy egy néhány nap alatt elfogadott törvénnyel a Városligetet 99 évre ingyenes vagyonkezelésbe adták a később létrehozott Városliget Zrt.-nek. Nem sokkal ezután kiderült, hogy egy 150-200 milliárd forintra becsült gigantikus építkezés helyszíne lenne a Városliget, hiszen ide képzelték el az új múzeumi negyedet. Az eddig már sok milliárd forintot felemésztett projektet azonban csak a botrányok és a kudarcok kísérik. A hírek eddig csak a ligetvédőkkel vívott csatákról és a Városliget fáinak pusztításairól szóltak. A környéken lakók életét is megkeserítették az eddigi munkákkal. Csak annyi látszik, hogy elveszik a zuglóiaktól, a budapestiektől a kikapcsolódásra, pihenésre, sportolásra alkalmas zöldterületet. Nyár elején a tájépítészeti pályázat nyertese még arról tájékoztatta látványos tervek bemutatásával a sajtót, hogy idén ősszel megkezdődnek a parképítési munkák, ennek azonban nyomát sem látni. A parkrekonstrukció első üteme szerint szeptemberben már el kellett volna kezdeni a kutyásoknak tervezett kutyafuttató és ügyességi pálya, a kerékpártárolók, az új WC-k, a szelektív hulladékgyűjtők építését is többek között. A Városliget melletti oktatási intézmények tanulói a testnevelési óráikat a közeli Ligetben tartották, ott tudtak sportolni. Erre a célra a Vakok Kertje mellett egy sportterület kialakítását ígérték, de ebből sem lett eddig semmi, pedig több mint egy éve, 2016. augusztus hónapban kinevezték Persányi Miklóst a Liget Budapest Projekt kert- és tájépítészeti feladatainak megvalósítását felügyelő miniszteri biztosnak. Ezekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat: mikor fognak végre hozzá a Városliget megújításához, hogy eredeti funkciójának megfelelően kiemelt közparkként szolgálja a fővárosiak, a zuglóiak és az idelátogatók pihenését, kikapcsolódását és szórakozását? Várom megtisztelő válaszát.
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, a legjobbkor tette fel a kérdését, képviselő úr, hiszen az ősz lesz az az időszak, amikor látványosan elkezdődnek a városligeti park területén a rehabilitációs, faültetési, parkosítási munkálatok. Mint azt ön is tudja, tisztelt képviselő úr, az elmúlt időszakban az önök által és sokak mások által is kért olyan fórumsorozatok tartódtak meg, a „Liget park” fórum, ahol 118 civil szervezetnek, intézménynek, közösségnek volt lehetősége elmondani a véleményét, javaslatát. Összességében 558 észrevételt tettek ezek a szervezetek, ezeknek a 90 százalékát beépítettük azokba a tervekbe, amelyek alapján a Városliget meg tud újulni. Az első ütem hamarosan elkezdődik az Ajtósi Dürer sor és a Hermina út sarkán található kerttel, kutyajátszótér kialakításával, sportpályákkal, futókörökkel, a Szépművészeti Múzeum környezetének, az ottani zöldfelületnek a megújításával, és ahogy említettem, ezek már mind-mind olyan fejlesztések lesznek, amelyekben az ottani félezer civil észrevételt is igyekszünk a lehető legmagasabb fokon beépíteni. Elkezdődött a közműhálózat cseréje, elindul a közvilágítás bővítése, felújítása, új illemhelyek jönnek létre, kerékpártárolók létesülnek, új hulladékgyűjtőket helyeznek el, és a faállománynak is elindul egyfajta megújítása, őshonos és ellenálló fajok kerülnek telepítésre, 70 új fára számíthatnak azok, akik a Ligetben fognak sétálni a következő időszakban. [[12.00]] Ezeknek a fenntartásához nyilván fontos az öntözőrendszer, ez is meg fog valósulni. Nőni fog a zöldfelületek aránya, erről már többször beszéltünk itt a Házban is. 60-ról 65 százalékra fog nőni a zöldfelületek aránya a felújítások, a munkák végén a Ligetben. A használaton kívüli és eléggé rossz állapotú Hungexpo-épületek, Petőfi Csarnok bontása megtörtént, az Olaf Palme-ház műemléki felújítása elindul, a Pannon Park alapkövét az elmúlt héten lerakták, az Állatkerti körúton pedig már mindenki láthatja az új pavilonkertet is. Ezek eredeti, Feszl Frigyes 1860-ban készült anyagai alapján orientális stílusú pavilonok lettek. Azt hiszem, mindenki láthatja, hogy milyen szép, minőségi épületek jöttek létre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Szávay István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Tervezi-e a Kormány a külhoni gazdaságfejlesztési támogatásokat a magyar nyelvhasználat kiterjesztéséhez kötni?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A külhoni magyarság ügyével kapcsolatban mindig felelősen gondolkodó és Magyarország kormányzására felkészült pártként bizonyos kétségeink és aggályaink megfogalmazása mellett, de kezdettől fogva támogattuk és üdvözöltük a külhoni gazdaságfejlesztési terveket. Egyetértve a kormány álláspontjával, magunk is úgy látjuk, hogy a magyar megmaradás és a szülőföldön való boldogulás szempontjából fontos és hasznos kezdeményezésről van szó. Ugyanakkor szeretném felhívni a figyelmet egy olyan kérdésre, amely kapcsán úgy vélem, hogy a kormány messze nem kellő alapossággal járt el. Ez pedig a magyarnyelv-használat erősítése, a magyarnyelv-használat támogatása. Magam számos alkalommal kritizáltam azt, hogy a külhonban is eredményesen működő magyar cégek, mint például a CBA, a MOL vagy az OTP sokszor nem tartják fontosnak a magyar feliratok használatát és a magyar munkaerő alkalmazását, noha a magyar vásárlók pénzére persze számítanak. A gazdaságfejlesztési programok, úgy gondolom, hogy szintén kiváló lehetőséget nyújtanának a magyarnyelv-használat támogatására és erősítésére, amely lehetőséget szerintem jelenleg nem kellően használ ki a kormány. Szeretnék tehát államtitkár úr felé néhány ilyen javaslattal élni. A pályázati feltételek között nem szerepel még csak előnyként sem az, hogy a támogatott külhoni vállalkozások magyar nyelvű feliratokat is használjanak üzleteikben, boltjaikban, különféle mezőgazdasági, ipari vagy kereskedelmi telepeiken. Nem esik kellő figyelem a nyertes cégek, vállalkozások alkalmazottainak kétnyelvűségére sem, azaz arra, hogy a nyertes pályázóknál minimum előny, de inkább feltétel legyen a munkavállalók számára a magyar nyelv ismerete is. Végezetül, ha a támogatott pályázó valamilyen terméket gyárt, elő lehetne írni számára, hogy az általa előállított áruk csomagolása magyar nyelvű feliratokat, tájékoztatókat is tartalmazzon. Ezek megfontolását szeretném tehát javasolni a kormány számára. Kérdezem államtitkár úrtól, hogy tervezi-e a kormány a külhoni gazdaságfejlesztési támogatásokat valamilyen módon a magyarnyelv-használat erősítéséhez kötni. Kíváncsian várom válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a kérdést. Ez egy olyan ügy, amiről, azt gondolom, nem lehet eleget beszélni, hiszen egy hetven év óta nem látott intenzitású magyar gazdasági jelenlét kezd kibontakozni a határon túli magyar területeken a kormány támogatásával, és ehhez minden helyi szereplő támogatására szükségünk van, legalábbis jól jön ez a támogatás, hiszen egy olyan nemzeti ügyről van szó, ami, azt gondolom, nem helyénvaló, ha pártpolitikai csatározások tárgyává válik, ahogyan ezt eddig szerencsésen sikerült is elkerülni. Tisztelt Képviselő Úr! Mi ismerjük az ön személyes elkötelezettségét a határon túli magyarok ügye iránt. Rendkívül sajnálatos, hogy a pártjában ezzel nincsen mindenki így, hiszen olyan kijelentések hangozhatnak el, ahogyan éppen erre már történt ma utalás, mint a szolnoki elnökük szavai, aki arról beszél, hogy „a magyarság nagyobb része a határon túl az észak-amerikai indiánokhoz hasonlóan megvehető egy marék üveggyönggyel”. Ez a marék üveggyöngy a kettős állampolgárság volt. Azt gondolom, hogy ezek méltatlan szavak, ahogyan azok is, hogy „kezdem azt hinni, bármennyire is keserű ezt kimondani, nem érdemelték meg a kettős állampolgárságot”. De tudnánk arra is utalni, tisztelt képviselő úr, hogy Vona Gábor pártelnök tavaly decemberben nem vett részt a MÁÉRT-értekezleten, úgy, hogy a baloldali pártok vezetői maradéktalanul ott ültek, és nem szavazta meg a kettős állampolgárságot. Azt gondolom, hogy ezek szimbolikus gesztusok, és ez sajnos hitelteleníti a Jobbik bármilyen hozzászólását határon túli magyar kérdésekben. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból.]] De ami a kérdés érdemét illeti, tisztelt képviselő úr, nemcsak hogy elvárás a magyarnyelv-ismeret, de például Szerbiában, ahol a legelőrehaladottabb a Vajdaság területén a program, ott egyenesen a magyar állampolgárság is objektív feltétele a pályázásnak. Hála istennek, most már nemcsak tervekről és egy kezdeményezésről beszélhetünk, ahogyan ön azt említette, hanem megvalósult eredményekről, hiszen éppen pénteken, október 6-án jelentett be Szijjártó Péter mintegy 30 milliárdnyi magyar nagyberuházást a Vajdaság területén. Én fontosnak tartom azt, hogy a magyar nyelv minél markánsabban megjelenjen ezen beruházásokban, a munkavállalók részére elő van írva a magyar nyelv használata, legalábbis többségében ilyen munkavállalókat kell alkalmazni. Tehát mi mindent megteszünk a jogi keretek között, hogy ezt a közös célunkat érvényesítsük. Köszönöm szépen még egyszer a felvetést. Köszönöm, elnök úr, a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Demeter Márta, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Ki hazudik HungaroControl ügyben?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, a fideszes Szövetség a Nemzetért Alapítvány 320 millió forint támogatást kapott közpénzből a HungaroControltól a légiforgalmi irányítás, repülés, légi közlekedés népszerűsítésére, a természeti környezet fenntartásának népszerűsítésére. Az alapítvány könyvvizsgálója már 2016-ban jelezte, hogy az alapítvány nem fogja tudni szabályosan felhasználni ezt a pénzt, hiszen nem rendelkezik ilyen tevékenységi körökkel. Ez azóta sincsen másként. Államtitkár úr, ön kérdésemre válaszolva azt mondta, hogy az alapítvány elszámolt az említett 320 millió forinttal, tehát ezt felhasználta. Ebből egyértelmű, hogy ez csak szabálytalanul történhetett meg. Eközben László Tamás fideszes képviselő, aki egyben az alapítvány kuratóriumi elnöke, újságírók kérdésére elismerte, hogy a pénzt a fideszes Polgárok Háza népszerűsítésére használták fel, aminek értelemszerűen semmilyen köze nincs az ön által is megjelölt repülés és légiirányítás népszerűsítése célokhoz. Bár egyébként, ahogy vesszük, lehet, hogy jövőre fogják teljesíteni ezeket a célokat, hiszen repülni fognak. Államtitkár úr, 320 millió forint közpénzről van szó, amit megint pártpolitikai célokra vertek el. Tehát kérdezem államtitkár urat, hogy akkor most ki hazudik: ön, államtitkár úr, vagy László Tamás fideszes képviselő? Hogyan és milyen célokra számolta el pontosan a fideszes alapítvány a 320 millió forintot? Hogyan költhette a Polgárok Házának népszerűsítésére, amikor az ön tudomása szerint is nem erre kapták a pénzt, hanem a repülés és légiirányítás népszerűsítésére? Szeretném megtudni, hogy hány légiirányítót toborzott pontosan a fideszes Szövetség a Nemzetért Alapítvány a HungaroControl részére. És végül pedig az a kérdésem, hogy mikor fizettetik vissza ezt a pénzt, ezt a 320 millió forint közpénzt a fideszes alapítvánnyal. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnálattal hallom, hogy az ön szavai mögül Ron Werber szól ki [[Derültség.]] hiszen az ő leigazolásával egyértelmű, hogy az LMP tartalma, stílusa, céljai megváltoztak. Egyébként az ön személye bizonyítja azt, hogy az LMP-ben ma szocialista politikusok szocialista stílusában beszélnek. [[Zaj az LMP és az MSZP soraiban.]] Ami pedig a kérdését illeti, többször szóban, írásban is megválaszoltam, hogy a rendelkezésre álló információim szerint a HungaroControl 2016 októberében kötött szerződést a támogatottal azzal, hogy a támogatottat 2017. június 30-áig beszámolási kötelezettség terheli. A HungaroControl tájékoztatása szerint a kuratórium elnöke által aláírt, 2017. június 28-ai keltezésű nyilatkozatot a HungaroControl befogadta azzal, hogy ennek az elbírálása a mai napig nem történt meg, tehát az alapítvány beszámolóját a HungaroControl, a támogató a mai napig nem fogadta el. Így ön egy folyamatban lévő ügyben teszi föl éles hangú, vádaskodó kérdéseit. Ami pedig az alapkérdését illeti, hogy ki hazudik, kérem, hogy tanulmányozza Epimenidészt, aki körülbelül 2600 évvel ezelőtt Krétán, közelebbről Knósszoszon tette fel ugyanezt a kérdést, és erre mind a mai napig választ nem tudott az emberi társadalom adni. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A filozófiáról áttérünk továbbra is kérdések területére. Hörcsik Richárd, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mit jelent az Erdőhorvátiban megvalósuló autóipari beruházás a zempléni térség fejlődése szempontjából?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Északkelet-Magyarország és azon belül is választókerületem, Abaúj-Zemplén számára minden egyes beruházás, minden egyes munkahely hatalmas érték. Ha van munka, minden van - ez a mondás a hétköznapokban újra és újra igazolódik térségünkben is. [[12.10]] Engedjék meg, hogy a sikertörténetek közül csak egyet emeljek ki: a múlt hónapban a magyar tulajdonú Fémalk Zrt. üzemet nyitott a Zempléni-hegység lankáin fekvő Erdőhorvátiban, és további fejlesztésekbe kezdett nemrég azzal a céllal, hogy a térség demográfiai folyamatait kedvező irányba fordítsa. Az erdőhorváti születésű Sándor József, a Fémalk tulajdonosa nemcsak munkahelyteremtéssel, hanem a munkavállalók születendő gyermekeinek támogatásával is tesz a cél elérése érdekében. Biztos vagyok benne, államtitkár úr, hogy minden magyar vállalkozó számára példaértékű lehet az ilyen mértékű patriotizmus és felelősségvállalás. Úgy gondolom, hogy az általam elmondottakból is kitűnik, hogy a nagyvállalatok támogatása igenis nagy jelentőséggel bír, különösen, ha azok a kevésbé fejlett régiókba fektetik be tőkéjüket, mint például jelen esetben Zemplénben. Örömteli ezért, tisztelt államtitkár úr, hogy az Erdőhorvátiban megvalósuló félmilliárdos beruházáshoz a kormány 251 millió forint vissza nem térítendő támogatást adott. Tisztelt Államtitkár Úr! Az új munkahelyek a magyar gazdaság sikerét erősítik. Ezért kérdezem államtitkár urat: mit jelent ez a beruházás a zempléni térség fejlődése szempontjából? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ország gazdasági fejlődéséből az észak-magyarországi régió nagyban kivette a részét, amely az egy főre jutó GDP tekintetében már 2015-ben előrelépett a korábbi utolsó helyről az ötödik helyre. 2017-ben a térség újabb gyárral bővült, ahogy ön is említette, az Erdőhorvátiban megvalósuló beruházás révén. A Fémalk Zrt. alapító tulajdonosa szeretett volna hozzájárulni szülőfaluja boldogulásához és a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei sárospataki kistérség munkalehetőségeinek bővítéséhez. Az új gyár 22, a környéken élő embernek ad munkát és családjainak megélhetést. Ez ott jelentős mértékű beruházás, hisz kistelepüléses környékről van szó, néhány száz fős települések veszik körül ezt a települést is. A Fémalk Zrt. a csepeli, a dunavarsányi és most már az erdőhorváti gyárában is olyan autóipari óriásokat szolgál ki, mint például a BMW vagy a Volkswagen család, amelyeknek közvetlen beszállítói és fejlesztői partnerei egyaránt. A kormány a cég két telephelyén megvalósuló, 520 millió forint összköltségű beruházáshoz a „Nagyvállalat beruházás” program keretében 251 millió forinttal járult hozzá. A támogatás segítségével Erdőhorvátiban új, 300 négyzetméteres ipari épületet építettek, új termelőegységet valósítottak meg, és új fémmegmunkáló gépeket is munkába állítottak. A projekt 2017 augusztusában fejeződött be. Szeretném felhívni a figyelmét, hogy a zempléni beruházás egy abból a 49 projektből, amelyhez a magyar kormány közel 28 milliárd forintot nyújtott, megközelítőleg 70 milliárd forint értékű projekthez, a „Nagyvállalati beruházás” támogatás formájában a program 2015-16-os működése során ezzel lehetővé téve több mint másfél ezer munkavállaló foglalkoztatását. Ezt sikerült többek között Zemplénben is, Borsod-Abaúj-Zemplénben és az országban is elérni ezzel a támogatási formával. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Október 7-én a munkavállalók tízmilliói követelték a Tisztes Munkát!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztességes munkakörülményeket! Embertelen munkakörülmények vannak ma Magyarországon több százezer ember esetében. Méltánytalan díjazás van. Teljesen mindegy, miről beszélünk, közfoglalkoztatásról vagy épp a minimálbéren élőkről, de akár a közszférában dolgozó közfoglalkoztatott diplomásokról, akik 71 ezer forintért dolgoznak, és annak előtte kirugdosták őket a közszolgálatból. Ez a legaljasabb dolog, amit lehet csinálni megítélésem szerint. Egyébként a bérek viszonylatában pedig az olló nyílik a legalacsonyabb és a legmagasabb keresetű emberek között, csoportok között. Ez elfogadhatatlan! A munkahelyek biztonsága pedig az elmúlt 6-7 esztendőben nagymértékben romlott, munkabalesetek visszaigazolják ezeket. Míg a ’10-es kormányváltás előtti 7-8 esztendőben 40 százalékkal csökkent a munkabalesetek száma, addig a 2010-es kormányváltást követően, az elmúlt 6-7 esztendőben több mint 30 százalékkal nőtt. Ebből azt szűrhetjük le, hogy önöknek csakis az ember az, aki nem fontos, ami nem számít, csakis az ember. Minden más, az igen! A hatalom, a pénz, minden más igen, de a dolgozó ember nem. A negatív intézkedéseinek sokaságát lehetne felsorakoztatni, a megszüntetett Országos Érdekegyeztetési Tanács működésétől kezdve a sztrájktörvénynek gyakorlatilag az ellehetetlenítéséig, még az elégséges szolgáltatást is a bíróságok mondják ki; de ugyanígy a munka törvénykönyve kiszolgáltatottságot teremtett, jogfosztottá tett nagyon sok embert, rugalmasságot hozott magával, de biztonságot nem, sőt a biztonságot csökkentette. A közszférában meg 8 éve változatlan az illetményalap, 38 650 forint. Egyetlenegy négyéves ciklusban nem volt ez így. Ne olyan választ adjon, amilyeneket Dömötör Csaba szokott adni, ne! Ettől legyen jobb válasza, ne egymilliómunkahelyezzen! A külföldiekről beszéljen, a közfogalkoztatottakról [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ne munkanélküliségi adatokat mondjon, mert mindenkit kirúgtak, akit ki lehetett, a rendszerből. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Ma már másodszor teszi föl ugyanazt a kérdést ugyanazzal a szöveggel, szinte szó szerint lehetne idézni az előző felszólalásában elhangzottakat a mostani felszólalásában elhangzottakkal. Nem tud újat mondani, önnek semmi sem jó. Ön semmivel sem elégedett, még azok esetében sem, akik egyébként munkát találtak az elmúlt időszakban vagy jelentősen növekedett a bérük, hisz minden egyes szavát cáfolják azok az adatok, amelyek az elmúlt időszakban a KSH révén vagy egyáltalán az emberek tapasztalata alapján érzékelhetők voltak, vagy a KSH alapján olvasható volt. Hiába nem akarja ön hallani a statisztikai adatokat, mert fáj önnek, valószínű. El kell mondani, hogy ma több mint 700 ezerrel dolgoznak többen Magyarországon, mint abban az időben, amikor önök adták a kormánykoalíciót, önök kormányoztak. Folyamatosan növekednek a reálbérek 2013 óta, azóta, mióta sikerült abból a gazdasági válságból kivezetni az országot, amibe önök belevezették. Szeretnék még egy adatot mondani. Az önök időszakában, a Gyurcsány-Bajnai-kormány időszakában a reálbér 2 százalékkal növekedett mindösszesen. Ha a 2010-16 közötti időszak tekintetében akarjuk az akkorival összehasonlítani, akkor ez több mint 20 százalékot jelent, tehát a 2010-16 közötti időszakban több mint 20 százalékkal növekedtek a reálbérek Magyarországon. Ez a különbség az önök kormányzása és a mi időszakunkban végzett gazdaságpolitika, kormányzás között. Míg mi az emberek érdekeit vettük figyelembe akkor, amikor a foglalkoztatáspolitikai irányokat meghatároztuk, és a gazdaságpolitikai előrelépéseket és azokkal kapcsolatos intézkedéseket hoztuk, önök ezt nem tették meg, bizonyítják azok az eredmények, amit önök elértek. Így van ez egyébként a munkabiztonság tekintetében is. Jelentős ellenőrzések vannak, és ha növekedtek a munkahelyi balesetek, amelyek, sajnos azt kell mondani, minimális tekintetben és mértékben nőttek, ez többek között annak is köszönhető, mint ahogy említettem már, 700 ezerrel többen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] dolgoznak ma Magyarországon, mint 2010-ben. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Meddig marad ígéret a 34-es számú út felújítása?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Több mint két évtizede sajnos minden országgyűlési választás egyik fő politikai ígérete a Nagykunságban, hogy megkezdődik a 34-es számú főút felújítása. [[12.20]] Az út felújítását nem volt rest annak idején Vadai Ágnestől Varga Mihályon át Fazekas Sándorig sem megígérni bárki, de mint talán a kérdés címe is igazolja és mutatja, sajnos egyszer sem valósult meg magának az útnak a felújítása. Az elmúlt időszakban a Tiszafüredet Fegyvernekkel és ezáltal a megyeszékhellyel, Szolnokkal összekötő út állapota rendkívül leromlott, és ez több, mint egy kétszámjegyű út, hiszen ez bonyolítja a reggeli forgalmat az iskolákba, a munkahelyekre, sőt ez bonyolítja a közel 30 ezer, a térségben lakó lakos számára a karcagi Kátai Gábor Kórházba való eljutásnak is az egyetlenegy lehetőségét és forgalmát. Még fontosabb talán az út szerepe akkor, ha azt nézzük, hogy magának a Tisza-tónak mint kiemelt turisztikai célpontnak, turizmussal foglalkozó helynek az egyedüli déli folyosója, tehát a déli országrészekből gyakorlatilag csak a 34-es úton lehet megközelíteni ezt a térséget, így nemcsak a mindennapoknak a jólétéért felelős az út, hanem a gazdasági talpon maradás záloga is egyben. Az út állapota, mint említettem, rendkívül rossz, nemcsak kátyúval van tele, hanem ami még balesetveszélyesebb, az út széle, a padkája is teljesen le van sok helyen szakadva. A térség talán legfontosabb útjának felújítását egyébként pont maga az országgyűlési képviselő 2016 novemberében ígérte meg azzal, hogy 2017-ben már az út felújítása elkezdődik, de most ott állunk, hogy semmit nem látni ebből a munkából, a munkát nem kezdték meg, pedig napról napra a lakosoknak ezt az utat kell használniuk. Így teljesen nyilvánvalóak a kérdések, és kérem a tisztelt államtitkár urat, hogy ezekre, tekintettel a lakosokra is, szíveskedjék őszintén és hitelesen válaszolni. Mikor kezdődik el végre a 34-es számú út felújítása? Miért csúszik a 2017-ben már elkezdeni ígért és 2017-ben megindulni ígért út fejlesztése? Mikorra várható egyértelműen, hogy új és biztonságos úton közlekedhetnek a Nagykunságra a Tiszafüredről indulók vagy éppen az oda érkezők? Köszönöm szépen, várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon 130 ezer kilométer út van, ebből több mint 30 ezer kilométer van állami kézben. Tökéletesen egyetértünk abban, hogy ennek az úthálózatnak a karbantartása, megfelelő minőségi szinten tartása nagy feladat, és ebben nyilvánvalóan a karcagiak, Karcag környékiek is érdekeltek, nem véletlen, hogy a komplex útfelújítási programba 2016 és 2018 között 169 milliárd forintból mintegy 1400 kilométernyi, döntő részben főúti, illetve alsóbb rendű útszakaszt tettünk rendbe. A 34-es számú, az ön által is említett Tiszafüred és Fegyvernek közötti főút legkritikusabb szakaszát komplex útfejlesztési program keretében felújítjuk, a tervezési dokumentációnak éppen e hónap közepéig esedékes az átadása, tehát a tervezési munkák ebben a hónapban befejeződnek, és ennek megfelelően a beruházás kivitelezése várhatóan ’18 tavaszán kezdetét veszi. Csak megjegyzem, hogy ennek az útszakasznak a felújítása korábban szakmai programokban nem szerepelt. Tekintettel arra, tisztelt képviselő úr, hogy ön ezeket az adatokat ismeri, azért a felszólalását, annak tartalmát az előbbiek szerint megválaszolva, úgy kell minősítenem, hogy ön jelenleg a párt gazdájának beruházási igényeit, lehetőségeit próbálja elősegíteni. Úgy gondolom, ez nem méltó sem a karcagiak, Karcag környékiek jogos igényeihez, sem ahhoz a komoly munkához, amit a magyar útépítő intézmények folytattak az elmúlt időszakban és folytatnak jelenleg. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mit hoz és mit visz a kínai vasút?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a napokban bejelentette, hogy az Orbán-kabinet 2020-ig 1500 milliárd forintot költ vasútfejlesztésre, csak azt felejtették el hozzátenni, hogy az említett összeg kétharmadát egyetlen projektre, a köznyelvben kínai vasútnak nevezett Budapest-Belgrád vasútvonal kínai hitelből, kínai cégek részvételével történő felújítására költik. Ez lesz az Európába vezető új selyemút, a kínai áruk ideszállításának legfontosabb útvonala, amely azonban szerintünk inkább hátrány, mint előny. A kínai iparcikkek dömpingje már tönkretette az európai, illetve a magyar könnyűipart és kiskereskedelmet, a magyar gazdaságnak aligha van szüksége a munkaügyi és környezetvédelmi normák megkerülésével gyártott távol-keleti áruk újabb hullámaira. A magyar cégek semmilyen szerephez nem jutnak a kivitelezésben, ránk csupán a hitel visszafizetésének terhe hárul. Immár az Európai Bizottság is vizsgálja az érthetetlen üzletet, mert önök már megint az uniós szabályok megkerülésével kívánnak EU-n kívüli szereplőket becsempészni az európai piacra. Biztosra vesszük, hogy a kormány már elkészítette azt az előzetes hatásvizsgálatot, amelyet a hatályos jogalkotási törvény kötelezővé tesz. Kérem, hogy az említett tanulmányból vagy más forrásból származó adatokkal szíveskedjék alátámasztani, hogy milyen gazdasági érdeket szolgál a szóban forgó vasútépítés. Mennyibe kerül az adófizetők számára? Hogyan és mennyi idő alatt fog megtérülni? És mi az oka, hogy az egyik legnagyobb volumenű magyar beruházást már megint külföldi cégeknek kívánják átjátszani? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönjük. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A Budapest-Belgrád vasútvonal meg fog épülni. Meg fog épülni, mert fontos része az észak-déli iránynak; mert fontos része a két főváros közötti kapcsolatnak; mert fontos része a Pireuszon keresztül Európába, tehát nemcsak Budapestre, hanem Európába vezető vasútvonalnak. Az már csak ezeknek egy járulékos következménye, hogy a projekt révén újabb lehetőségek nyílnak a magyar-kínai gazdasági kapcsolatok előtt, ami a hazai beruházások növekedésével, a hazai munkahelyek számának gyarapodásával és egyáltalában a gazdaság növekedésével, ezen belül az export mértékének gyarapodásával jár együtt. Úgy gondolom, ezen észak-déli vasútvonal Budapest-Belgrád szakaszának megépítése sem szakmai, sem gazdaságfejlesztési szempontból nem eshet kritika alá. Ami pedig a politikai tartalmú kritikáját illeti, csak jelezni szeretném, hogy a közbeszerzési pályázatokat még nem írták ki. Tehát azzal kapcsolatban, hogy itt ki mit fog nyerni, ki mit fog elvégezni, még semmifajta ilyen feltételezésre nincs ok. Tisztelt Képviselő Asszony! Azzal kezdtem a mondanivalómat, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonal meg fog valósulni, meg fog épülni, ellentétben reményeim szerint az önök programjával, amely adóemelést tervez, amely az adóemelés mellett a szociális támogatások megszorítását célozza. Ez teljesen más, mint a mi programunk, és én úgy gondolom, ez többet ér annál, mint egy ilyen politikai tartalmú feltételezés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Pánczél Károly, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Jelentős bővítésre készül a német szoftverfejlesztő?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Örvendetes, ahogy az elmúlt években a kormány stratégiai partnereinek a száma növekszik, így az én választókerületem is érintett volt, hiszen elsők között volt a Coca-Cola Hungary, később a Schwarzmüller Kft., és két héttel ezelőtt a magyar kormány stratégiai partnerségi megállapodást kötött a német SAP szoftverfejlesztő óriás magyarországi leányvállalatával, a SAP Hungary Kft.-vel. A SAP a világ legnagyobb üzleti szoftver- és felhőinformatikai cége, amely 2010 óta összesen mintegy 14 milliárd forintot fektetett be Magyarországon. Az itteni leányvállalatának tavalyi árbevétele meghaladta a 28 milliárd forintot, már most is több mint ezer alkalmazottat foglalkoztat, amit a következő három évben további 300-400 fővel kíván bővíteni. [[12.30]] A magyar kormány jelentős adókedvezménnyel támogatja a kutatás-fejlesztési beruházásokat és a magas hozzáadott értéket képviselő munkahelyek létrejöttét. Ezt szolgálja többek között a nagy sebességű országos internethálózat kiépítése és az úgynevezett ötödik generációs megoldások támogatása is. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma már a kormány kritikusai is kénytelenek elismerni, hogy a beruházások látványosan bővülnek, a reálkeresetek rendkívüli ütemben nőnek, a munkanélküliség gyakorlatilag megszűnt, a GDP-növekedés mértéke rendre minden előrejelzést meghalad. De ezek a kritikusok mindig hozzáteszik, hogy ez csak átmeneti állapot; minden évben hozzáteszik, és bár eddig még soha nem lett igazuk, ez láthatóan a legkevésbé sem zavarja őket. Vajon az SAP beruházásai nem éppen azt bizonyítják-e, hogy a világ egyik leginnovatívabb vállalata, amelynek tevékenysége a magasan képzett, nagy termelékenységű munkaerőre épül, bízik a magyar gazdaságban és a magyar kormányban? Tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt időszakban olyan befektetési-üzleti környezetet alakítottunk ki és olyan beruházásösztönzési támogatásokat dolgoztunk ki, amelyek a magas hozzáadott értékű fejlesztések szempontjából kiemelkedően vonzóvá teszik hazánkat, ahogyan ezt most már külső tanulmányok és szakértői vélemények is alátámasztják. Ezt már nemcsak mi mondjuk, hanem olyan megállapítások is elhangzanak, amelyeket a legkevésbé sem lehet Magyarország iránti pozitív elfogultsággal vádolni. Ezek azt mutatják, hogy Magyarország most már a világ élvonalába tartozik a teremtett új munkahelyek hozzáadottérték-tartalma tekintetében, megelőzve olyan innovatív gazdaságokat, mint például Svédország vagy maga Szingapúr, amelyik méltán híres a hozzáadott érték előállításának az arányáról. Emellett számos olyan intézkedés született a megfelelő mennyiségű és minőségű munkaerő rendelkezésre állása, valamint a fejlesztésekhez elengedhetetlen, világszínvonalú digitális környezet megteremtése érdekében, amely ezen törekvéseinket szolgálja. Ezen fejlesztések területén például az Európai Unió előtt haladunk, hiszen most már biztosra vehető, hogy 2018-ra az egész országban 100 százalékos lefedettséggel létrejön a 30 megabit/másodperc erősségű internet, ami az egész világon az egyik leggyorsabb lesz. A világ negyedik legnagyobb szoftvercége, a német SAP is, amelynek magyarországi leányvállalatával a szeptember 28-án aláírt megállapodással fűztük együttműködésünket még szorosabbá. A vállalat - ahogyan képviselő úr utalt erre - az elmúlt években többmilliárdos hazai beruházásokat bonyolított, és Magyarországra hozta a globális felhőinformatikai támogató központját, magas hozzáadott értékű munkahelyek teremtését is elősegítve. A cég a következő három évben a jelenlegi, közel 900 fős létszámát 300-400 fővel tervezi növelni, és azt gondolom, hogy ez méltó bizonyítéka annak, hogy jó úton járunk az ilyen jellegű munkahelyek Magyarországra csábítása és azok megőrzése tekintetében. Számítok ebben a tisztelt képviselő hölgyek és urak további támogatására. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem emeli fel a szavát, hogy Hajdúhadházon is játszóterezhessen, aki akar?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hajdúhadház 400 millió forint vissza nem térítendő EU-s támogatást nyert. Az ebből a pénzből megépült új sportpályát és játszóteret adták át az utóbbi években. Az utóbbi napokban több hírcsatorna beszámolt arról, hogy míg legelőször ingyen játszattak a gyerekek a játszótéren, a sportlétesítményben, azóta változások történtek, legelőször az, hogy ötszáz forintot kellett volna gyerekenként fizetni a családoknak, majd miután kiderült a botrány, utána egy regisztrációval az önkormányzat ezt le akarta tudni. Hajdú-Bihar megyeiként tudjuk, hogy milyen problémák vannak Hajdúhadházon, ismerjük a település összetételét, és tudjuk azokat a problémákat. De, államtitkár úr, ez a játszótér és sportlétesítmény kifejezetten azért épült, hogy szegregált gyerekeket élményekhez, sportolási lehetőséghez juttassanak. Más településen - és hozok jó példát fel - ezt a problémát úgy oldják meg, mint nálunk Kabán: zárható a játszótér, reggel 8 órakor kinyitják, attól függ, hogy milyen évszakban vagyunk, bizonyos idő után - egy őszi évszakban hat órakor - bezárják. Egész nap felügyelet van, és nincsen probléma. Én azt gondolom, hogy ezzel a legnagyobb probléma az, hogy mindenkit egy kalap alá vesz a polgármester, mindenkit be akar abba a skatulyába húzni, hogy ha egy, két vagy három család rosszul viselkedik és kárt okoz ebben a játszótérben, akkor mindenkire ráhúzzák egységesen, hogy mindenki így viselkedik. Én azt gondolom, hogy nagyon rossz irányba megyünk el. Nagyon szépen meg lehetne ezt a problémát oldani. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy nem megy-e szembe a pályázati kiírással az, hogy nem engedik oda be a gyerekeket, és pénzt akartak szedni ezért az intézményért. Szerintem felelősségük van államtitkárként és minisztériumként, hogy meg lehetett volna ezt a folyamatot állítani, és nem ilyen durva dolgok derülnének ki, mint ami az utóbbi hetekben. Köszönöm, elnök úr.
Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A szociális célú városrehabilitációs projekt Hajdúhadházon, „A sport, mely egyenlővé tesz” című projekt megvalósításának elsődleges célja a szociális célú városrehabilitációval érintett akcióterület státuszának emelése, a szegregációs folyamatok lassítása és visszafordítása. A fejlesztés célja a városrész bekapcsolása a város társadalmi-gazdasági vérkeringésébe egyrészt infrastrukturális beruházásokkal, másrészt pedig a helyi identitást, közösségformálást erősítő tevékenységekkel, amelyek alapját a sport iránt jelentkező intenzív igények határozzák meg. A projekt a városrehabilitációs projektelemek és a sportlétesítmények fejlesztése mellett magába foglalja, foglalta a játszótér fejlesztését is. A projekt megvalósult, jelenleg fenntartási időszakban van. A múlt héten a sajtóban megjelent, hogy belépődíjat szednek a játszótér használatáért. E hírek tisztázására a Miniszterelnökség és a Nemzetgazdasági Minisztérium a projekt szabályszerű megvalósítását ellenőrzés keretében vizsgálja. Amennyiben a projektgazda nem a szerződésben vállaltak szerint valósította meg a projektjét, számolnia kell az eljárásrendben meghatározott következményekkel, amelyeket a vizsgálat fog megnyugtatóan tisztázni. Természetesen, miután itt pénzről van szó, és arról van szó, hogy esetleg nehezebb sorsú embereket hozunk így hátrányos helyzetbe vagy hoz hátrányos helyzetbe, aki pénzt akar szedni, azért azt szeretném megemlíteni, hogy annak idején, amikor önök kormányoztak, vizitdíjat akartak bevezetni anélkül, hogy vizsgálták volna azt, hogy ki tudja-e mindenki ezt fizetni vagy sem [[Közbeszólások az MSZP soraiban: Most meg fizetős az egészségügy! Ha nincs pénzed, nincs ellátás! Fél­re­be­szélsz!]] vagy arra is szeretnék utalni, hogy annak idején, míg kormányoztak, önök kétszer is tandíjat próbáltak bevezetni a felsőoktatásban, és mind a kettőt a választópolgárok ellenállása hiúsította meg. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mire számíthatnak a szentgotthárdi Opel-gyárban dolgozók?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Szentgotthárdi országgyűlési képviselőként szívügyemnek tartom a térségben található munkalehetőségek kérdését, hiszen a Vas megye déli részén élők is megérdemlik, hogy tisztességes megélhetést biztosító munkahelyek álljanak rendelkezésükre. A Jobbik béruniós kezdeményezése azt célozza, hogy fokozatos és érdemi bérfelzárkóztatásra kerüljön sor, mert jelenleg hatalmasak a különbségek, elég csak a szomszédos Ausztriára tekintenünk. Mindemellett a jelenleg működő gyárak, üzemek megtartása is elengedhetetlen. Ezzel kapcsolatban sajnos ezúttal Szentgotthárd tekintetében olvashattunk rossz híreket. Kivezetheti a piacról az Opel új tulajdonosa az autómárka régi motorjait, ami megkérdőjelezheti a cég szentgotthárdi üzemének jövőjét is - írta néhány nappal ezelőtt a napi.hu. A jövőben a francia PSA, az Opel új tulajdonosa összes autóját saját motorjaival fogja szállítani, mert a még az amerikai GM regnálása alatt kifejlesztett technológiák használatáért licencdíjat kell fizetnie. A PSA egyik menedzsere szerint minden Opelt Németországban fognak fejleszteni, de nem akarják kétszer ugyanazt a munkát elvégezni. Ezzel egyidejűleg igyekeznek megszabadulni a GM-nek fizetendő licencdíjaktól, de arról még nem döntöttek, mi lesz az Opel saját motorjaival, így azt sem tudni, mi vár az olyan Opel-motorgyárakra, mint a szentgotthárdi. Mondanom sem kell, hogy a döntés katasztrofális hatást gyakorolhat Szentgotthárdra és térségére, hiszen a motorgyártás megszűnése esetén rengetegen veszítenék el munkájukat. Az ügyben ugyan még nincs döntés, de már korábban is baljós előjelek mutatkoztak. [[12.40]] A PSA ígéretei ugyanis nem vonatkoztak a magyar üzemre, csak a németországi és brit érdekeltségekkel kapcsolatban tettek vállalásokat arra, hogy nem lesznek leépítések. Természetesen tudom, hogy a válasz lényege az lesz, hogy nincs érdemi mozgásterünk ezen a téren, de lehetőségek azért vannak. Az érintettek azt várják, hogy a kormány megragadja ezeket, hiszen mindent el kell követni a munkahelyek védelme érdekében. Tisztelt Államtitkár Úr! A korábbi sikerek, bővítések alkalmával igyekeztek fürdeni a népszerűségben. Most, amikor baj van, tesznek-e lépéseket? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Örülök, hogy szeretné megválaszolni a kérdésére adandó választ helyettem, de ha lehet, nem azt a választ adom, amit ön az előbb elmondott, hanem kicsit mást. Legfőképpen azért, mert szeretném jelezni önnek, hogy a biztos információk hiányában a spekuláció alkalmas a pánikkeltésre. Kérem, tartózkodjon az ilyen jellegű információ közlésétől, mivel semmilyen konkrét tervet, intézkedést nem ismerünk a francia fél részéről, amely veszélyeztetné a gyár működését. Tehát, kérem, mérlegelje, hogy mit mond, ugyanis a szavaknak, főként a parlamentben elhangzott szavaknak komoly súlya van. De hogy mekkora súlya van ezeknek a szavaknak, hadd idézzek egy-két gondolatot az önök egyik 2011-es, majd 2014-es választási programjából. A 2011-es választási program multinacionális cégek „túlzott jelenlétéről” értekezett. Aztán a 2014-es választási programban azt írták - idézem -: „A multik magyarországi tevékenysége számos egyéb járulékos kárt is okozott.” Egy másik idézet így szól: „A multinacionális tőke szabad mozgására épülő globális kapitalizmus modellje megbukott.” Ezek szerint, ha önökön múlna az Opel gyár létesítése, bővítése vagy megtartása, ha az önök kezében lenne a hatalom, amiért annyira remegnek, akkor lehet, hogy az Opel gyárat önök megszüntetnék kormányzati intézkedésekkel? [[Bana Tibor: Miket beszélsz?]] Azt kérem önöktől, miután az az utolsó információ, hogy a cégnek egyébként a következő évre is stabil a megrendelésállománya, hogy ne keltsenek pánikot, ne mondjanak olyat, aminek semmiféle valós alapja nincs. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Kinek az érdekeit szolgálja a fóti gyermekváros erőltetett ütemű kitagolása?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez év elején jelentették be, hogy bezárják a fóti gyermekvárost. A hivatalos ok, hogy meg akarnak szüntetni minden korszerűtlen intézményt. Erre hivatkozva olyan nyilatkozatot terveznek aláíratni a gyermekváros egykori, ma is annak területén élő dolgozóival, amellyel lemondatnák őket lakhatási jogaikról, holott az eredeti szerződés szerint életük végéig a Károlyi-kastély területén lévő szolgálati lakásokban élhettek volna. Az ott élő gyermekeket különböző gyermekvédelmi intézményekben helyezik el, amelyek már eleve túlzsúfoltak, a gyermekváros közepén álló kastélynak pedig valódi kastélyfunkciót adnak. Korábban felmerült, hogy a kastélyt Mészáros Lőrinc kapja, jelenleg a Magyar Lovasterápia Szövetség Alapítványról van szó. A szociális fenntartótól kikértük a 2016-19 közt uniós forrásból megvalósuló gyermekotthon-kiváltási projektek listáját, amelyek közt nem szerepel a fóti, azt soron kívül említik azzal, hogy az ott ellátott tevékenységet 2018-ban új helyszíneken szükséges biztosítani. Világos, hogy a fóti gyermekotthon kitagolása soron kívül történik, és 2018-ban lezárul. A nagy gyorsaságban a gyermekek közel felének az aszódi javítóintézet területén találtak csak helyet. Őket egy 48 férőhelyes épületben fogják elhelyezni, amit 416 millió forint hazai forrásból újítanak fel. Kinek az érdekeit szolgálja a fóti gyermekváros erőltetett ütemű kitagolása? Milyen megállapodást kötöttek a Lovasterápia Alapítvánnyal? Hogyan rendezik az egykori munkatársak lakhatási helyzetét? És miért egy zárt javítóintézet területén helyezik el a kísérő nélküli kiskorúakat? Válaszát előre is köszönöm.
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön olyan döntésekről beszélt, tisztelt képviselő asszony, amelyek meg sem születtek, meg sem születhettek, hiszen még messze nem tartunk itt. Éppen ezért az abból levont következtetései sem lehetnek helyesek. Az kétségtelen kormányzati irány minden hasonló intézménynél Magyarországon, hogy az olyan intézményeket, amelyek nem gyermekotthonnak épültek, nagyok, zsúfoltak és nem ideálisak a gyermekotthoni funkciókra, szeretnénk kiváltani kisebb intézményekkel, olyanokkal, amelyekben sokkal inkább családias körülmények között tudnak a fiatalok felnőni. Olyan, maximum 12 személyes lakóotthonokat létrehozni például, amiről egy 5,8 milliárd forintos keret is igyekszik rendelkezni a következő időkben. Vagy bármilyen létesítmény esetén is a 48 főt semmiképpen ne haladja meg az ott tartózkodó, ott nevelkedő fiatalok száma. Ez Magyarországon is, máshol is, mindenki által elfogadott tendencia. Azt hiszem, az LMP is, amikor nyugodtabb pillanatait éli, ezt egy fontos célkitűzésnek tartja, hiszen máshol is ezt teszik. Ez alól, úgy látszik, önök egyedül Fótot tartják kivételnek, ott nem tartják jónak, ha családiasabb, kisebb léptékű helyekre költöznek a fiatalok, pedig az optimálisabb, a gyermekellátás sajátosságait sokkal inkább figyelembe tudja venni. Hogy pontosan hova fognak költözni azok a fiatalok, akik ebből a nagy intézményből kiköltöznek, azt ön megelőlegezte, de ezt önön kívül senki sem tudja Magyarországon ilyen magabiztosan állítani, hiszen itt egy nagyon hosszú folyamatról van szó. Nem feltétlenül egy, lehet, hogy több helyszínt kell ehhez igénybe venni, de mindenképpen ez férőhelyfejlesztéssel és minőségi javulással fog járni. A fóti gyermekközpontban ráadásul a Fóti Károlyiak Alapítvány is működik, a Fót-Központi Református Egyház, a Fóti Szabad Waldorf Egyesület, ezek óvodát, iskolát tartanak fenn, étterem is működik. Tehát egy jóval összetettebb helyzetről van szó. Minden ott lakónak a helyzetét nyilván a lakástörvény szabályai szerint kívánjuk majd rendezni, de ezek nem egyik pillanatról a másikra meghozható döntések, csak akkor, ha a gyermekek érdekei teljes mértékben kielégítést nyernek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Tukacs István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Még egyszer egy miniszterelnöki ígéretről” címmel. Ön a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Kérdésemet egyszer már feltettem. Annak, hogy most megismétlem, egy oka van: hogy szeretném, szeretnénk mint Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében élők konkrétumokat hallani egy miniszterelnöki ígéret kapcsán. Ez az ígéret egy szatmárnémeti látogatáson hangzott el, és arra vonatkozott, hogy kötelezettséget vállal arra a magyar kormány nevében, hogy bekapcsolja a térséget az M3-as autópálya vérkeringésébe egy autópálya-szakasszal, illetve egy gyorsforgalmi útszakasszal. Azt, tisztelt államtitkár, azt hiszem, felesleges ecsetelnem, hogy mi mindent jelent egy autópálya a vállalkozásoknak, az ott élőknek, az éppen Partiumból vagy Erdélyből Magyarországra igyekvőknek, a vállalkozásoknak, azoknak a vállalkozásoknak, amelyek vagy kifelé szállítanak, vagy pedig Magyarországra szállítják termékeiket és áruikat. Nagyon sokat jelentett már az M3-as autópálya Nyíregyházáig, majd most később Vásárosnamény térségéig történő elérése is, sorra jelentek meg az ipari létesítmények az autópálya-szakaszok mentén. Azt gondolom, hogy nemcsak munkahelyekben lehet mérni az előnyöket, hanem biztonságban, mégpedig a közlekedés, az áruszállítás biztonságában is. Azt is mondanom kell, hogy nem csekély jelentősége van annak, ha Magyarország határ menti területein, konkrétan most a Partiumban és Erdélyben kapcsolatokat talál egy autópálya, hiszen úgy látom, ez a térség mintha futólépésben haladna el Magyarország mellett ipari fejlődés tekintetében. Elég csak rápillantani a nagyváradi ipari parkra. Azt hiszem, minden magyarországi városvezető megnyalná a tíz ujját, ha a park az ő városában lenne annyi munkahellyel és olyan korszerű technológiával. Kérdésem tehát államtitkár úr, hogy hogyan áll ez a projekt, mi lesz ennek a projektnek a sorsa. Köszönöm a szót, elnök úr.
Fónagy János államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Csenger térségét az M3-as autópályával összekötő M49-es gyorsforgalmi út hálózati szerepe megkérdőjelezhetetlen, ezt korábbi kérdésére is már elmondtuk és most is szeretném megerősíteni. Éppen ennek megfelelően ennek megvalósítása a terveinkben eddig is szerepelt és a jövőben is szerepelni fog. Ezt a szándékot erősítette meg az ön által is idézett miniszterelnöki nyilatkozat. Kérem, nyugtassa meg a szabolcsiakat: Magyarország miniszterelnökét ma nem Gyurcsány Ferencnek, hanem Orbán Viktornak hívják. Kérem, hogy az ígéretet ennek megfelelően kezeljék. Egyébként a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. megkezdte a gyorsforgalmi út előkészítési, tervezési munkáit, a megvalósíthatósági tanulmány, a környezeti hatástanulmány elkészült, amelyre a hatóság környezetvédelmi engedélyt bocsátott ki a 491-es számú főútig tartó szakaszig. [[12.50]] Azt azonban, képviselő úr, ön is pontosan tudja, hogy a határmetszési ponthoz a román fél hozzájárulása kell. Nem akarok rossz számot mondani, a saját emlékezetem szerint legalább négy-öt éve folyik a román-magyar határ menti vegyes bizottságban ennek a határmetszéspontnak a kialakítása. Örömmel számolok be arról, hogy a korábbi elvi szándéknyilatkozatok után a közelmúltban, az elmúlt napokban szakértői szinten már a gyakorlati megvalósítás irányába mutató vélemények is elhangzottak. Abban a pillanatban, amikor ez a vegyes bizottság elsősorban a román fél hozzájárulását bírva végre kialakítja a határmetszéspontot, és ezt a román hatóságok a saját igazgatási eljárásuk útján megvalósítják, akkor a magyar fél számára, mint ahogy eddig sem volt, nem lesz semmilyen akadálya, hogy az ön által is egyébként joggal szorgalmazott fejlesztés mielőbb megvalósuljon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Miért ilyen nagy elvárás a minőségi ivóvíz biztosítása?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter urat, az emberi erőforrások miniszterét bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A közelmúltban amiatt fordultam írásbeli kérdéssel a minisztériumhoz, hogy miként fordulhatott elő, hogy a választókerületembe tartozó Bácsalmáson az ivóvíz sárgás színű, kellemetlen szagú, mosásra és főzésre egyaránt alkalmatlan. A kérdésemre adott válaszból kiderült, hogy a márciusi panaszbejelentések hatására az üzemeltető már elvégezte a szükséges intézkedéseket, amelyek következtében Bácsalmáson állítólagosan enyhült a probléma, javult a víz minősége, és egyre kevesebb panaszbejelentés érkezik. Ezt a választ azonban fenntartásokkal kell kezelnem, mert ha a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal népegészségügyi főosztályához nem is, hozzám sajnos még a közelmúltban is fordultak erre vonatkozó panasszal. Mindenesetre azt nevezhetjük megnyugtatónak, hogy Bácsalmáson a helyzet orvoslása állítólag folyamatban van, de ami miatt a témában újra szót kell emelnem itt az Országgyűlésben, hogy a benyújtott kérdésemet látva a választókerületben élők több más településről is hasonló tapasztalatokról számoltak be. Érkezett panasz Kelebia, Csikéria és Tompa ivóvízminőségére is. A bácsalmásihoz hasonlóan ezeken a településeken is többen sárgás színűnek, kellemetlen szagúnak és ihatatlannak minősítették az ivóvizet. Tisztelt Államtitkár Úr! Azzal a kérdéssel fordulok önhöz, hogy ezeken a településeken hogyan alakult a közelmúltban a lakossági panaszbejelentések száma. Miként fordulhat elő, hogy az ott élők szerint nem megfelelő minőségű víz folyik a csapokból? Kérdezem továbbá, hogy ezeken a településeken is várható-e a közeljövőben a víz minőségét illető javulás, történt-e már valamilyen intézkedés, ami az ivóvízellátások javítására irányul. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! E fontos kérdéshez írásban is ön is, képviselőtársai is benyújtottak hasonló tartalmú kérdéseket, és ott is igyekeztünk minél alaposabb, szélesebb körű választ adni, s most is igyekszem ezt megtenni önnek. Ami Csikériát illeti: ez a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal bajai járási hivatalához tartozik. Október 6-ig nem érkezett panaszbejelentés a Kiskunsági Víziközmű-Szolgáltató Kft.-hez. Ami a kiskunhalasi járást illeti Kelebia és Tompa ivóvízminősége kapcsán: Kelebián nem volt lakossági panaszbejelentés, Tompán viszont volt egy panaszbejelentés 2017. április hónapban. A vízminőség-vizsgáló rendszer, a humán felhasználású vizek informatikai rendszere - rövidítve: Humvi - egyaránt vizsgálja a kémiai, bakterológiai és biológiai paramétereket. Áttekintettük 2017. január 1-jétől október 6-áig az eredményeket. Kelebiából 10 darab önellenőrző és 1 darab hatósági vízmintavétel eredményei állnak rendelkezésre, ezek megfelelő minősítést kaptak. Tompa tekintetében 12 mintavétel volt, egy hatósági, a többi mind üzemeltetői. Két paraméter vonatkozásában voltak kismértékű eltérések. Ezek után a hatóság 2017. május 4-én kiadott egy végzést, s ebben arra kötelezte az üzemeltetőt, hogy vizsgálja felül a műszaki rendszert. Három lépést tettek ezután. Egyrészről sor került egy szivacsdugós hálózattisztításra, utána a régi közkifolyókat kicserélték, harmadrészről pedig sor került a hálózat fertőtlenítésére. Csikérián 10 darab mintavétel történt, két esetben hatósági ellenőrzéssel. Itt kifogásoltság egy esetben történt. Itt a Kiskunsági Víziközmű-Szolgáltató Kft. biztosítja a vas-, mangán-, arzén- és ammóniummentesítő technológiát. arra hivatkoztak, hogy sok esetben a belső csőrendszer elöregedett, éppen ezért itt műanyagcső-beépítésekre került sor. Ugyanakkor az emberi egészségre ezek minőségi kockázatot nem jelentettek, és a szolgáltató igyekszik folyamatosan tájékoztatni a lakosokat tévében, újságban egyaránt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mi lesz veled Balaton?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Balatonról lévén szó, nem feledhetjük azt, hogy egy olyan nagy tóról van szó, amely Közép-európa legnagyobb tavaként, hazánk legnagyobb tavaként, egy karakteres tájképként évszázadokon keresztül önszabályozó vízrajzzal, önszabályozó ökológiai háttérrel rendelkezett, és tartotta meg mindazokat az értékeket, amelyek ma is értékké teszik; lévén ezen kulturális és természeti értékek között ma is meghatározó, hiszen például csak a turisztikai bevételek vonatkozásában második helyen szerepel az országban mind a mai napig, és ennek megfelelően nyilvánvalóan ezen bevételek, a tájkép és ezen háttér meghatározó az ott élő embereknek. Alapvetően egy olyan törvény a Balaton-törvény, amely évek óta nincs érvényesítve, viszont jelentősen veszélyezteti mindazt a kulturális és ökológiai értéket, ami a Balatonnal jelen van hazánkban, és nem valósul meg semmilyen korábbi célkitűzés. Nem valósul meg az a korábbi, konkrétan jogszabályban rögzített cél, hogy a part 30 százaléka a közösség számára ingyen hozzáférhető legyen. Egyre több parti telek magánosítása, kisajátítása történik meg, egyre több magánbefektető jelenik meg, két éve Balatonfenyvesen és környékén, az idén már Zamárdiban is méteres iszap borítja szerte a parti közeget. S mindez nem véletlen, hiszen a helytelen vízrajzi beavatkozások mindehhez hozzájárultak. Milyen tervei vannak a kormánynak a Balatonnal? Mit tervez a Balaton-törvény és a balatoni támogatásokat meghatározó kormányhatározat betartása érdekében a kormány? A hírek szerint módosítanák ezt a jogszabályt. Ettől mi várható? Mi lesz azzal a 360 milliárd forintos fejlesztési forrással, amit korábban célirányoztak erre a területre? Mi lesz azokkal a jogszabálysértő luxusfejlesztésekkel, mint a balatonfenyvesi magán-jachtkikötő, amely jelentősen hozzájárulhatott a környező strandok tönkremeneteléhez? Ott van a Siófokra tervezett vitorláskikötő, Balatonföldváron közvetlenül a partra tervezett autóparkoló, és a vasútfejlesztés kísérőjelensége, a parti látványt rontó zajvédő falak építése, amelyek tönkreteszik a helyiek alapvető jogát a Balaton képéhez. Mindez hogyan fog megvalósulni, mi fog ezzel történni, és mik a tervei a kormánynak? Erre várom tisztelettel a válaszát. Köszönöm a szót, elnök úr.
Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Gondolkoztam, hogy hol hallottam én ezeket a mondatokat legutóbb. Ebből lehet látni, hogy az LMP tanulékony, előbb szocialista hangokat véltem felfedezni egy képviselőtársnőjétől, most meg kifejezetten a Jobbik korábbi években elhangzott vádjait hallottam e falak között. Egyébként hazai és európai források felhasználásával a kormánynak kifejezetten az a célja, hogy a Balaton egy négy évszakos turisztikai úti céllá váljon. Ennek érdekében hazai forrásból 33 település közel 60 strandja újult meg, a szolgáltatási kínálat bővül, e célra a kormány több mint 2 milliárd forint vissza nem térítendő fejlesztést biztosított. Elindult a „Kisfaludy szálláshelyfejlesztési konstrukció” első üteme, amelynek hatása már ’18 elején érezhető lesz. Olyan fejlesztések, mint a gyógyhelypályázatok, világörökségi várományos helyszínek, a Balaton-felvidéki Nemzeti Parkkal együttműködésben kialakított kezdeményezések projektjeinek a benyújtása megtörtént, az előkészítés és az elbírálás fázisában vannak, és a következő egy-másfél-két évben megvalósulnak. [[13.00]] Ami a Balaton-part megközelíthetőségét illeti, a vízparti területek használatra kijelölt 43 vízpart-rehabilitációs tanulmánytervet már 2004 és 2006 között elfogadták. A településrendezési tervek a parti sétány megvalósítására alkalmas területeket kijelölték, de ennek megvalósítására a szocialista kormányok egyetlenegy lépést nem tettek. 2012-ben készült tanulmány a parti sétányok megvalósításához szükséges kártalanítás és kisajátítási összegekről, amelyekre mintegy 2 milliárdot irányzott elő a kormány. Érdekünk, hogy ez a teljes magyar közönség hozzáférését megvalósító projekt minél előbb megvalósuljon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikor kívánják folytatni a Havanna lakótelepen a panellakások felújítását?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Nagyon szépen köszönöm. A 2010-es kormányváltást követően lényegében a panelprogram teljesen leállt Magyarországon. Budapesten a XVIII. kerületben, saját választókörzetemben csak egy lakótelepet említek, több is van, de Budapest-szerte is nagyon sok van, ahogy az országban is. A Havanna-lakótelepen több mint 20 ezer ember él. Napi szinten panaszkodnak az ott lakók, hogy 2010 óta lényegében semmilyen lakás-korszerűsítési programra nem tudnak pályázni, semmilyen módon nem tudnak a valódi rezsicsökkentéshez hozzájárulni, és a lakásaik értékét sem tuják növelni. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt ma már mindenki tudja és egyértelmű az, hogy az Európai Unió nagyon sok forrást adott volna arra, hogy a magyar emberek a saját lakásukat korszerűsítsék, és erre lett volna forrás, de a kormány ezt a pénzt sajnos másra költötte. Mindannyian tudjuk, ha van olyan beruházás, ami valóban segíti a lakótelepen élők életét és lakásuk korszerűsítését, az bizony a fűtés-korszerűsítés lenne. Azt szeretném kérdezni önöktől, hogy kívánja-e folytatni és mikor folytatja egyáltalán a kormány a lakosságnak nyújtott fűtés-korszerűsítési programokat. Köszönöm szépen. [[Dr. Szakács László tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót a válaszadásra Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az iparosított technológiával készült panellakások felújításának támogatását az első Orbán-kormány indította el 2000 és 2002 között. A szocialista kormányok mindig szívesen beszéltek a panelprogramokról, hiszen az ott élő több millió ember egy jelentős szavazói bázist képez, azonban pénzt nem biztosítottak hozzá. Csak emlékeztetni szeretném képviselő asszonyt és az egész magyar közvéleményt, hogy a szocialista kormányok 2010 előtt ugyan nagy programot hirdettek, de forrás hiányában pénzt nem biztosítottak hozzá, így az általuk kiírt pályázatokat 2010 után már az Orbán-kormány teljesítette. A kormány egyébként elkötelezett a társasházakban élők kiadásainak csökkentése iránt. ’10 és ’14 között a lakóépületek energiahatékonyságának fejlesztésére, valamint műszaki biztonságának javítására közel 50 milliárd összegű támogatást fizetett ki, amelynek segítségével mintegy 235 ezer család otthonában valósulhatott meg energiahatékonysági beruházás. A panellakások energetikai felújítására a versenyképes Közép-Magyarország operatív program és a gazdaságfejlesztési program keretében 2017. február 24-től elérhetően közel 120 milliárd forint keretösszegű visszatérítendő támogatás áll rendelkezésre. A magánszemélyek, társasházak, lakásszövetkezetek által tervezett energetikai korszerűsítésre kamatmentes visszatérendő támogatás országszerte 430 ponton igényelhető, e hitelprogram keretében számításaink szerint mintegy 24 ezer háztartás újítható fel. Kérem, hogy ezen számok ismeretében értékelje válaszomat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért sunnyognak a csornai napelemgyár ügyében?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Csorna város határába tervezett napelemgyár ügyében rengeteg a gyanús kérdés. Több tízezer magyar állampolgár hiába várta eddig a válaszokat. Az üzemnek egyébként két éve működnie kellene, a falak állnak, a termelő technológia, ami nyilvánvalóan a legnagyobb beruházás lenne, a mai napig sehol. Országgyűlési képviselői lehetőségemet igyekeztem kihasználni, és három minisztériumot is kérdeztem az üggyel kapcsolatban, de semmiféle érdemi válasz nem érkezett. Illetve, ami érkezett, erősen ellentmondó a többi minisztériuméval szemben. Most a legfőbb ügyészhez írt levelem folytán állítólag nyomoznak. Látva a keszekusza céghálót, a brókerbotrányban érintett befektetőket és az önökhöz köthető gyanús vállalkozásokat, az ügy egyre bűzösebb, viszont a kérdések száma csak növekszik. Adok is néhány kérdést itt államtitkár úrnak, hogy legyen szíves ezeket most kifejteni, mert, ahogy mondtam, a három minisztérium egymásnak ellentmondó válaszait kaptuk csak eddig. Mi lesz az állami támogatásként a gyárnak ítélt 1 milliárd forint sorsa? Mi lesz az európai uniós forrásból szintén odaítélt 2 milliárd forint sorsa? Mi lesz a 7 milliárd forintnyi eximbankos hitellel? Ebből mennyit használt fel a cég, mennyit nem? Egyáltalán milyen garanciák mellett adtak bármiféle támogatást ennek a cégnek, látva a már akkor is nagyon gyanús háttérköröket? Szándékosan vagy hanyagságból követnek el ekkora közpénzzel való dilettáns bánásmódot? Indult-e belső vizsgálat? Ha igen, annak eredményét miért nem ismerhettük meg? A helyi Fidesznek nem a sajtót kellene támadnia, amikor az érdeklődik az ügy iránt, hanem mondjuk, az őket érintő részt legalább napvilágra hozni. Erről jut eszembe, államtitkár úr, gondoltak-e már arra, hogy bocsánatot kellene kérni a helyiektől, akiket csúnyán becsaptak? Hiszen ez a Fidesznek helyben a legnagyobb választási ígérete volt, és ahogy mondtam, a termelés még mindig sehol, technológia sehol. Egyáltalán miért mondják azt, hogy egy XXI. századi üzemet fognak ott létrehozni? A tervekből jól látszik, hogy ez eszükbe sem jutott valójában. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az EcoSolifer Modulgyártó Fotovillamos Technológiák Kft. egy projekt keretében körülbelül 1,9 milliárd forint támogatást nyert el, és az összeg kifizetésre került a pályázónak. A projekt státuszáról, a folyamatban lévő eljárások aktuális helyzetéről a következő tájékoztatást tudom adni. 2016 júliusában az NGM szabálytalansági eljárást indított, amelyre vonatkozóan a kedvezményezett észrevétellel élt. Erre való tekintettel a minisztérium az eljárást meghosszabbította, és a vizsgálat jelenleg is folyamatban van. Abban az esetben, ha a szabálytalansági eljárás „szabálytalanság történt” megállapítással zárulna, a Nemzetgazdasági Minisztérium elrendelheti a szabálytalansággal érintett támogatási összeg visszakövetelését. Az egyedi kormánydöntés keretében megítélt támogatáshoz kapcsolódó szerződés aláírására 2014 júniusában került sor. A támogató a szerződésben szigorú feltételeket szabott, amit az adófizetői pénzekkel való felelős gazdálkodás jegyében tett. A támogatási összeg kifizetésére csak akkor kerülhet sor, ha a szerződésben rögzített minden feltétel teljesül, amely még nem történt meg, tehát nem történt meg ennek az összegnek a kifizetése. De ha már sunnyogásról beszélünk, tisztelt képviselő úr, azért szeretném megjegyezni, hogy önök kötésig állnak egy pártfinanszírozási botrányban, és erre nem adnak soha semmiféle magyarázatot. Nem beszélve arról, hogy néhány hete többször megsértették a magyar nyugdíjasokat, őtőlük még bocsánatot nem kértek, úgy, ahogy ön az előbb bocsánatkérésre kérte föl a kormányt. Önök a nyugdíjasoktól, a magyar választóktól nem kértek bocsánatot. Mi ez, képviselő úr, ha nem ez a sunnyogás? [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Lesz-e erdészeti privatizáció?” címmel. [[13.10]] A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter úr felkérésére Nagy István államtitkár úr fog válaszolni. Sallai Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2001-ben, amikor a közvélemény-kutatások bemutatták az első Orbán-kabinet bukását, már megkezdődött az állami vagyon, a nemzeti vagyon kimentése, ilyen volt a piszkos tizenkettő. Éppen ezért, miután most hasonló a társadalmi folyamat, amit látunk, hogy a közvélemény-kutatások még nem jelzik, de önök már érzik, hogy bukniuk kell, ezért kicsit félek attól, hogy mit akarnak még hazavinni. A legnagyobb aggályom azon 22 állami erdőgazdaság ügye, amit a leadott kérdésemben is megcéloztam, hiszen számos jel arra mutat, hogy ezen állami erdőgazdaságok privatizációs folyamata mintha megkezdődött volna. Miután a Fidesz idáig is élen járt és különösen jól teljesített a privatizációs dolgokban, ezért aggódom, hogy mi lesz ezen erdők sorsa. Hazánk kiemelkedő jelentőségű természeti erőforrásairól van szó, olyan nemzeti kincsről, amelyek erdőterületek összefüggésében nemzeti parkoknak adnak otthont, és sok-sok családnak adnak megélhetést mind az állami erdőgazdaságokon belül, mind azokon kívül alvállalkozóként az ilyen lakóhelyen élőknek. Ugyanakkor akár Lázár Jánosnak a korábbi nyilatkozatai, akár pedig konkrétan az ezzel kapcsolatos törvénymódosítási kezdeményezések, akár most a jogalkotási tervben szereplő vagyongazdálkodási törvény módosításának az iránya, akár a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal szinte megrendelésszerűnek tűnő kritikája az állami erdőgazdaságok működésével kapcsolatban felvetíti annak a félelmét, hogy nem ugyanazt csinálják-e megint, mint a piszkos tizenkettővel 2001-ben, hogy ami nagyon értékes, azt hazaviszik. Éppen ezért, államtitkár úr, egyetlen mondattal meg tud nyugtatni, és semmi más nem is érdekel. Ha azt mondja, hogy sem az erdőterületeknek, sem pedig az állami erdészeteknek nincs előkészítve a privatizációja, és nincs olyan kormányzati terv akár most, akár későbbre, ami ezt lehetővé tenné, azt tökéletesen el tudom fogadni, az megnyugtat, és onnantól kezdve semmi mást ezzel kapcsolatban nem kérdeznék. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Akkor ez nagyon egyszerű lesz, hiszen hova gondol, képviselő úr: nem, nincs ilyen terv, nincs ilyen kormányzati szándék, miszerint az állami erdészeti társaságok privatizációjára kerülne sor. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény erre nem is ad lehetőséget. Elidegenítési és terhelési tilalom alá helyezi az erdészeti társaságokat azzal, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyon körébe tartoznak az erdők. A képviselői kérdésében hivatkozott vizsgálat mind a 22 állami erdészeti társaság vonatkozásában még nem zárult le, annak a hivatalos eredménye még nem ismert. Bár az ember azt gondolná, hogy ön komolyan aggódik a vidék Magyarországa iránt, mégis azt kell látni, hogy ön a szeptember 1-jei Facebook-bejegyzésében a saját szülőfaluját - idézem - unott posványnak nevezi. Ezt hogyan gondolja, képviselő úr? Hogyan gondolja, hogy ezek után hitelesen léphet fel a vidéki Magyarország vagy a magyarság kérdéseiben? Az erdőtörvény módosítására vonatkozó minősítése tekintetében megjegyzem, hogy az új erdészeti jogszabályi környezet a kor és a klíma kihívásainak felel meg. Továbbra is a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítékaként garantálja, hogy tervezett körülmények között az erdő helyén továbbra is erdő maradjon, az erdők betöltsék a rendeltetésüket. A törvény ráadásul továbbra is Európa egyik legszigorúbb erdőtörvénye marad. Ismételten el kell mondjam a kérdésére, hogy az állami erdővagyonnak közösségi célt kell szolgálnia, magánosításról szó sem lehet. Remélem, hogy a feltett kérdésére a megfelelő választ megkapta, és tudomásul veszi, hogy a kormány nem törekszik semmilyen erdészeti privatizációra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Sallai R. Benedek közbeszól.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Privatizálják a Balatoni Hajózási Zrt-t?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2015 ősze óta több alkalommal tettem fel az ön minisztériumának, illetve személy szerint önnek szóban és írásban is kérdést a Balatoni Hajózási Zrt. sorsa miatt aggódva. Köztudott, hogy a tulajdonos önkormányzatoknak most októberben jár le a tőkejuttatási kötelezettsége, amely egyetemlegesen mintegy 1,4 milliárd forint összegben kötelezi őket tőkeemelésre a Balatoni Hajózási Zrt.-ben. A tulajdonos önkormányzatok közül eddig egyedül Siófok jelezte, hogy a saját részét, azt a mintegy 700 millió forintot hajlandó befizetni, azonban a siófoki városvezetés és a többi tulajdonos is aggódik amiatt, hogy mi lesz akkor, ha ők befizetik ezt a tőkejuttatási kötelezettséget, majd a hírek szerint, ahogy az állam készül tőkét emelni, azt a 12 milliárd forintot vagy annak egy részét, amit a balatoni hajózásra szán a kormány, tőkejuttatásként beteszi a cégbe; az önkormányzatok tulajdonrésze 50 százalék alá csökken, és nem lesz érdemi beleszólásuk a továbbiakba. Az állam önmaga fogja meghatározni, hogy milyen sorsot szán a továbbiakban a balatoni hajózásnak, esetleg privatizálja-e majd a későbbiekben azt valamelyik Fidesz-közeli vállalkozónak, oligarchának. Ez a kérdés már többször felmerült, hiszen egy rendkívül értékes portfólióról, rendkívül értékes cégről, társaságról van szó, és a közelmúltban ez a kérdés, a privatizáció kérdése már csak azért is felmerült, mivel tőkehiánnyal küzdött a társaság, és nemcsak az állam által befektetendő 12 milliárd forintról, hanem magántőke bevonásáról is többször szó esett. Igaz, hivatalos helyről ezt soha nem erősítették meg. Ezért szeretném az államtitkár úrtól megkérdezni, és egyértelmű választ várok rá, hogy van-e a kormány részéről ilyen szándék jelen pillanatban, hogy a Balatoni Hajózási Zrt.-be magántulajdonost terveznek bevonni, illetve az állami tulajdon emelése milyen mértékű lesz, ha lesz, és mi fog történni a jelenlegi tulajdonos önkormányzatokkal ez után a tőkeemelés után. Várom érdemi válaszát, köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ön már többször feltette ezt a kérdést, ezért én a mostani válasz előtt megnéztem az ön korábbi megnyilatkozásait, és 2013-ból találtam az ön honlapján az ön által tartott sajtótájékoztatóról egy bejegyzést, aminek az volt a címe, hogy Simicskáék bekebelezik a Balaton-partot. Ez egy önmegvalósító jóslatnak bizonyult azzal, hogy az említett úr nem a Balaton-partot, hanem önöket kebelezte be. [[Kepli Lajos közbeszól. Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] Tisztelt Képviselő Úr! Abban, gondolom, egyetértünk, hogy a Balaton mint kiemelt turisztikai desztináció, mindnyájunk számára fontos, és ezen belül a balatoni hajózás is egy rendkívül fontos dolog. A kormány egyébként nem változtatott azon az eredeti szándékán, hogy a jelenlegi tulajdonosok oldják meg a problémát. Éppen ezért a feltőkésítésre vonatkozó és ön által is említett mostani, 2017 őszi határidőt 2018. március 31. napjáig a kormány meghosszabbította. Tehát a jelenlegi tulajdonosoknak gyakorlatilag további fél éve van arra, hogy intézkedjenek. Ezzel együtt, és gondolom, ezt ön sem vitatja, a balatoni hajózás az egész ország számára nagyon fontos, és ezért annak a működőképességét és egy egyre javuló szolgáltatási minőséget a kormánynak kutya kötelessége vizsgálnia. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, a Lehet Más a Politika képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Milyen előrelépés várható az idei télen a szociális tüzelőanyag ellátás terén?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bár nem tudom, hogy megy a válaszadás; úgy látom, ha az államtitkárok folyamatosan csak az ellenzékiek Facebook-oldalait és honlapjait olvasgatják, akkor nem csoda, ha nem halad a kormányzás. [[Dr. Rétvári Bence: Tudjuk mind a kettőt is csinálni, képzeld el!]] De nyilvánvalóan ez is egy olyan téma, ahol van elmaradnivalójuk, amiről kérdezni szeretnék, hiszen a leadott kérdésnek megfelelően konkrétan az érdekelne, hogy a szociális tűzifaprogrammal kapcsolatban érintett települések - ami több mint 2 ezer település - leadott igényének, a másfélszeres igénynek hogyan kívánnak megfelelni. Megközelítőleg 6 milliárdnyi igényt adtak le az érintett önkormányzatok, ezek csak az 5 ezer alatti településeket érintették, és 4 milliárdot fordít erre a kormány. Sajnos, arra se fordít energiát, hogy ez ne vizes vagy magas nedvességtartalmú tűzifa legyen, hanem odaadják azt, amit éppen frissen vágnak. Éppen ezért felmerül a kérdés, felmérték-e egyáltalán, hogy milyen valós igények vannak. Felmérték-e azt, hogy mondjuk, az 5 ezer fölötti településeken nincs-e olyan szociális réteg, amelyiknek szintén szükséges lenne az ilyen jellegű támogatás ezzel a háttérrel? [[13.20]] Mi indokolja, hogy a kormány a beérkezett igényeknek csak a kétharmadát biztosítja és a többiről simán lemond? A korábbi javaslatunk alapján meghatározzák a beszerezhető fűtőanyag minőségi követelményeit. Javaslatunk ellenére miért nem hoztak létre alapot a korszerűbb fűtőberendezések beszerzésére és támogatására? Mit tesznek az ellen, hogy a tavalyi télhez hasonlóan megint ne haljon meg a fagyban egy falunyi magyar állampolgár pusztán gondatlanságból, amit a kormány elkövet azzal, hogy magukra hagyott családokkal, idősekkel hogyan bánik a vidéki térségekben? És miért csak a fűtési idény kis részére, február közepén kaphatnak szociális tüzelőanyagot a rászorulók? Mi történik februárig? Tehát önök már tudják előre, hogy addig nem lesz tél? Van valami olyan háttér-információjuk, ami azt támasztja alá, hogy a magyar vidéki térségekben februárig nincs szükség ilyen igényre? Nyilvánvalóan itt nagyon sok fideszes önkormányzatról is beszélünk az adott kérdéskör során, tehát kíváncsi lennék, hogy hogyan segítik meg akár az 5 ezer alatti településeket, akár milyen terv van az 5 ezer feletti településeknek az ilyen jellegű szociális igényeire, és hogyan próbálják pótolni ezen hiányosságokat. Erre várom tisztelettel válaszukat. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha tanulmányozza az önkormányzati törvényt, akkor tisztában van azzal, hogy a települési támogatások, így a lakás fenntartásával, a megélhetéssel, az ilyen típusú segélyek biztosításával az önkormányzatok vannak megbízva, az önkormányzatok felelőssége, az önkormányzatok ehhez a szükséges költségvetési forrásokat a költségvetési törvényben rendszerint meg is kapják. Az önkormányzatoknak lehetőségük van arra, hogy ha a szociális támogatásuk, az őáltaluk felhasználható szociális támogatás nagyobb összegű lenne, mint amit a költségvetési törvény településenként biztosít, akkor kiegészítő támogatásért folyamodhatnak. Ezt egyébként a 3200-egynéhány önkormányzatból az idei évben 190 önkormányzat tette, és ők ezeket a támogatásokat megkapták. A szociális tüzelőanyaggal kapcsolatos program 2011-ben a Belügyminisztérium kezdeményezésére azért indult, hogy azokban a térségekben, ahol kistelepülések, kis bevétellel rendelkező települések vannak, ahol a szórt tanyás részeken nehezen tudják megoldani a lakók téli szociális tüzelőanyaghoz juttatását, ők egy külön kerettel gazdálkodhassanak. Ez a szociális tüzelőanyagra biztosított keret, amely az első évben 1 milliárd forint volt, és ez folyamatosan növekedett. Nyilván, ahogy növekedett az összeg, egyre nagyobb igényt is generált, hiszen ezzel az önkormányzatok olyanoknak is tudtak tüzelőanyagot adni, akik nem krízishelyzetben voltak, de ez a program, még egyszer mondom, alapvetően a krízishelyzetben élőkre vonatkozik, ezért 5 ezer lakos alatti a határ. Tájékoztatom a tisztelt képviselő urat, hogy mi a forrást biztosítjuk, az önkormányzatok azok, akik megszervezik az elosztást. Mi azt írjuk elő, hogy az önkormányzatok a megfelelő minőségű fát az állami erdőgazdaságoktól, illetve a bejegyzett erdőgazdálkodóktól vegyék, és ezt használják fel. Az, hogy az önkormányzatok egyéb programon keresztül milyen tűzifát osztanak, az nyilván az ő felelősségük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és nekik kell eldönteni, hogy ez megfelel-e a lakók igényeinek. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Az elvándorlás tekintetében megrázó hazánk populációs jövőképe. Miért utasítja hát el a kormány a béruniót?” címmel. Gyüre Csaba képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A DreamJobs állásközvetítő portál friss kutatása szerint a magyar munkavállalók közül 1 millió 300 ezer fő szívesen elhagyná az országot egy jobb munkalehetőség érdekében. Ez döbbenetesen nagy szám. Kiváltképp súlyos, hogy már most több mint 600 ezer, más források szerint 800 ezer magyar él nyugati uniós tagországokban, s minden hatodik gyermek, magyar gyermek immár külföldön, ezen országokban születik. Kiemelkedően érinti az elvándorlás szűkebb pátriámat, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét, ahol az országban a legalacsonyabbak a bérek, s legnagyobb a munkanélküliség. Elsősorban a fiatal, 18-29 év közöttiek távoznának ismét tömegesen külföldre, legfőbb oknak pedig az alacsony fizetést és a rossz munkakörülményeket nevezték meg, de hiányolják idehaza a fejlődési lehetőséget és rugalmas munkaidőt is. Ez a példátlan mértékű kivándorlás az elmúlt 27 évi kormánypártok, köztük elsődlegesen a jelenlegi kormánypárt felelőssége. Emlékezzünk például a tavasszal nagy vihart kavart, a Fidesznek a munka törvénykönyvét célzó javaslatára, amely rabszolgatörvény néven híresült el, s bár az országos ellenállás miatt visszavonásra került, egyértelműen megmutatta a jelenlegi kormánypárt hozzáállását a magyar munkavállalókhoz, mely a kiszolgáltatottságra és az alacsony munkabérekre helyezi hazánk versenyképességét. A Jobbik ezzel szemben az élhető országban és a versenyképes bérekben hisz, s abban, hogy a struccpolitika helyett végre megoldást kell keresni a béreket érintő hatalmas problémákra. Ezért is hívtuk életre a béruniós kezdeményezést, amely hathatós ellenszere lehet az elvándorlásnak, illetve az abból fakadó össznemzeti katasztrófának. Egy valódi nemzeti kormány bizonyosan beállna egy ilyen kezdeményezés mögé, azonban nem ez történt. Így kérdezem: komolyan veszi-e a Fidesz-KDNP a Nyugat- és Kelet-európa bérei közötti anomáliát, a tömeges elvándorlás tényét és a fenyegető társadalmi katasztrófát? Ha igen, miért nem támogatja az ellenszerül szolgáló béruniót? Várom érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ellenzék folyamatos riogatása ellenére minden komoly nemzetközi statisztikai adat azt mutatja, hogy a magyarországi elvándorlás továbbra sem tekinthető magasnak a térségben. Itt tartok a kezemben egy statisztikai kimutatást [[Felmutatja.]] , tanulmányozzák az ENSZ legutóbbi adatait, amely alapján a környéken, nagy térséget jelentő környéken nálunk a legalacsonyabb az ilyen jellegű munkavállalás külföldön, a távolabbi országokban is sokkal magasabb, mint Magyarországon. A kormány azért nem támogatja a Jobbik béruniós kezdeményezését, mert nem tartja alkalmas eszköznek a magyar bérek emelésére és a nyugati bérekhez történő közelítésére sem. A kormány eddig is és ezután is minden lehetséges eszközzel segíti a magyar béreknek a fejlett uniós országok bérszínvonalához történő közelítését, azonban továbbra is határozott álláspontunk az, hogy a bérfelzárkóztatást nem uniós eszközökkel, intézkedésekkel, hanem a magyar gazdaság fejlesztésével, a termelékenység növelésével lehet elérni, azzal alapozható meg. A kormány továbbra is ahhoz az állásponthoz tartja magát, hogy a bérek meghatározásának nemzeti hatáskörben kell maradnia, és ennek eredményeképpen az elmúlt időszakban, 2010-től, ha a családtámogatási rendszer adókedvezményeit is beleszámítjuk, ebben az esetben 24 százalékkal nőtt a reálbér Magyarországon. Az utóbbi 7-8 hónapban ez a növekedés több mint 10 százalékos volt reálértékben Magyarországon, és 2022-ig, ha ez a folyamat folytatódik, 40 százalékos reálbér-növekedést tudhatunk magunkénak. Mi tehát a magyar emberek munkájában, a magyar gazdaság növekedésében hiszünk, nem úgy, mint önök. Önök, akik nem oly régen még uniós zászlót égettek, vagy kidobták az ablakon, most az Európai Unióra akarják a magyar bérek emelését bízni. Mi pont az ellenkezőjét akarjuk, mi a magyar gazdaságban és a magyar emberek munkájában bízunk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirendnek ezt a részét lezárjuk, és egy nagyon rövid technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet.]] [[13.30]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat az azonnali kérdésekkel és az arra adott válaszokkal. Szakács László, a Magyar Szocialista Párt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Ez Önöknek a demokrácia?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Más adta volna alapvetően az aktualitását ennek a kérdésnek, hiszen akkor arról lett volna szó, hogy önök miatt nem lehetett parlamenti üléseket tartani se tavaly nyáron, se idén nyáron, most már bizottsági ülésekre sem jönnek el, és ezért ugye határozatképtelenek a bizottsági ülések, de mire miniszterelnök úr ideért, addigra új aktualitása van ennek a kérdésnek, hogy ténylegesen ez-e a demokrácia. Hiszen utána Pécsen önök szintet ugrottak a demokrácia lebontásában. Összefoglalván: Pécsen van egy polgármester, aki elveszítette a kormányzati politikusok, mint ahogy a kormánynak a jóindulatát, és nincsen már meg az a kegyelmi állapot, ami korábban volt, hogy önök mindig kisegítették a pécsi városvezetőt. Kegyvesztett lesz Páva Zsolt, szembefordultak vele az országgyűlési képviselők, Csizi Péter, Hoppál Péter képviselők megalakították a pécsi városi fideszes pártbizottságot egy csődben lévő városban. Azóta persze én megkérdeztem minden államtitkárt, minden minisztert, hogy mit gondolnak erről, mi az ő demokráciafelfogásuk, vagy éppen a törvények mit mondanak arról, hogy egy polgármestert így le lehet-e cserélni azért, mert nincsen benne bizalom. Igazából mindenki menekült ez elől a kérdés elől, mint valami ragályos betegség elől, ilyen szemlesütős válaszokat kaptam, amik igazából próbálták csak kikerülni vagy éppen szétkenni ezt a kérdést. Ezért - persze két ok miatt is - miniszterelnök úrhoz kell hogy forduljak. Először is az az ok, hogy nem kaptam egy egyenes választ sem az ön kormányából, igazából a megszólaló három kormányzati szereplő háromfélét mondott, még arra is, hogy szét akarják-e hordani a pécsi vagyont vagy nem, erre sem tudtak egy egyenes mondatot mondani. A másik pedig az, hogy: miniszterelnök úr, ön, aki korábban lánglelkű ifjú politikusként küzdött ’89-90-ben, ezért a demokráciáért küzdött, hogy pártbizottság alakuljon egy megyei jogú városban? Ez volna a kérdésem, miniszterelnök úr. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Pártbizottságügyben több jó tanácsot kaphat a saját frakciójában, mint tőlem, úgyhogy ezt a kérdést inkább oda intézze. [[Dr. Bárándy Gergely: Annyira biztos voltam ebben.]] Amit én tudok mondani önnek, az a következő. Ön Pécsről beszélt. Az MSZP-kormányok politikájának eredményeként 2002-2010 között a teljes magyar önkormányzati adósságállomány meghatszorozódott. Ezt a tetemes adósságot 2011-2014 között a kereszténydemokrata-Fidesz-kormány átvállalta az önkormányzatoktól, és ezzel az összes magyar önkormányzat pénzügyi helyzetét stabilizálta. Ez nem kevesebbet jelent, mint hogy 1369 milliárd forint adósságtól szabadítottunk meg több mint 2 ezer magyar települést. Azt tudom mondani önnek, tisztelt képviselő úr, hogy ne aggódjon: ha ezt az önök által örökül hagyott gigantikus méretű adóssághegyet el tudtuk tüntetni, akkor a pécsi ügyekkel is meg fogunk birkózni. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Szakács képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az a hírem, hogy valószínűleg nem, hiszen önök 2015-ben konszolidálták Pécs városát. Akkor lelkesen azt mondta Pécs város polgármestere, az azóta kegyvesztett Páva Zsolt, hogy 2 millió forint adóssága van a városnak, azóta újra 7,5 milliárd, és akkor még nem is beszélünk arról, amivel a cégek tartoznak. Állítólag az 24-26 milliárd, nyilvánosságra sem merik hozni, miniszterelnök úr. Megint ugyanott tartanak, csak most két év alatt érték el azt az eredményt, úgy, hogy mellette semmi nem épült Pécsen. Pécs egy regionális központi szerepre törő nagyváros volt, Európa kulturális fővárosa volt, amelyik mára elveszítette a lakossága 15 százalékát, elveszítette 22 százalékát az egyetemi hallgatóknak, és amit ön is megígért, az az ipari park az ürességtől kong, egy 290 hektáros KRESZ-park, amiben semmi sincs. Ez nem Pécs kitörési pontja, és önök pedig nem tudják megoldani ezt a problémát. De mégis azt kérdezném: helyes-e az, hogy egy országgyűlési képviselőkből álló pártbizottság vezeti a várost a polgármester helyett? Köszönöm a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Tisztelt Képviselőtársam! Arra kérem, hogy ne becsülje le azokat az eredményeket, amit a pécsiek az elmúlt években elértek. Tudom, hogy ellenzékből az ember mindig hamarabb látja meg a rosszat, mint a jó dogokat, de mégis ettől még ezek a jó dolgok is léteznek, ráadásul még ha van is hozzá köze a mindenkori kormányzatnak, elsősorban a jó dolgok az emberek erőfeszítéseinek köszönhetőek, ezért csak megemlítem így, hogy a helyiek ott sikeresen visszavették a helyi vízművet a külföldiektől. [[Dr. Szakács László: Hárommilliárdba került.]] Visszavették a helyi vízművet a külföldiektől. Sikerült rendezni a magasház helyzetét; új buszokat állítottunk forgalomba; továbbépítettük az M60-as utat, amely hamarosan el fogja érni az országhatárt; és megszépítettük a belvárost is. Aki Pécsett jár, ezt aligha tagadhatja el. [[Dr. Bárándy Gergely: Mi van a pártbizottsággal?]] Én csak azt tudom megismételni, hogy a kormány a pécsi emberek oldalán áll, és segíteni is fog. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A kampány megindult. A miniszterelnök sporthoz fűződő kapcsolatáról.” címmel. Öné a szó, Vona Gábor képviselő úr.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Van egy jó és van egy rossz hírem. A rossz hírem az, hogy ön láthatóan nem szereti, ha én kérdezem önt. Ilyenkor válogatott otrombaságokkal szokott válaszolni, de az a helyzet, hogy kérdezni fogom. A jó hír viszont az, hogy már csak 2018 áprilisáig, hiszen onnantól kezdve ön nem lesz többé Magyarország miniszterelnöke, ilyen minőségben nem fogom önt kérdezni. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Egészen más jellegű, más típusú kérdésekre kell majd akkor önnek, miniszterelnök úr, számítania. De térjünk a lényegre: önről, miniszterelnök úr, köztudomású, hogy nagyon-nagyon szereti a sportot nézni, és én ebből kifolyólag kérdezem, hogy sportszerűnek tartja-e azt, amilyen módon ebbe a kampányba az ön pártja jelen pillanatban belefordul. Sportszerűnek tartja-e azt, hogy az ön emberei folyamatosan rongálják más pártok plakátjait? Sportszerűnek tartja-e azt, miniszterelnök úr, hogy az egyedüli állva maradt kormányváltó erő, ellenzéki erő, a Jobbik elhallgattatására ön megpróbálja törvénytelen eszközökkel felhasználni az Állami Számvevőszéket, a kormányhivatalokat, a rendőrséget, az ügyészséget, lényegében mindent? Sportszerűnek tartja-e miniszterelnök úr, hogy ön annyira fél tőlem és a pártomtól [[Felzúdulás a kormánypárti oldalon.]] , hogy paparazzókat, hackereket és médiahiénákat küld ránk? És végül sportszerűnek tartja-e azt, miniszterelnök úr, hogy önben annyira elfogyott a bátorság a Jobbikkal kapcsolatban, hogy nem mer kiállni egy nyilvános vitára, hanem inkább megpróbálja a Jobbik betiltását elérni? És, miniszterelnök úr, kérem szépen önt, könyörgök, hogy ne jöjjön nekem Soros Györggyel, meg ne jöjjön nekem Simicska Lajossal! Már számtalanszor elmondtam önnek, hogy sem én, sem az ország többsége nem vagyunk kíváncsiak az ön rögeszméjére. Sem én, sem az ország többsége nem kíváncsi az ön személyes háborúira. A kérdés az, miniszterelnök úr, hogy tud-e még ön sportszerűen küzdeni. Vannak-e még önnek érvei? Vagy önnek már csak az iszapbirkózás és a dagonya maradt? És az a kérdésem, miniszterelnök úr, hogy lesz-e még ön valaha demokrata, vagy 2018 áprilisában egy kiégett despotaként fog távozni Magyarország éléről? Ez a kérdés. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Amit az ön dörgedelmeiből megértettem, az az, hogy az ön pártja egy reménytelen helyzetben lévő párt, eladta a hatalom érdekében a saját pártját egy milliárdosnak, és jól láthatóan ez a választóknak nem tetszik. Amit ma ön itt elmondott, az egy reménytelen helyzetben lévő párt meglehetősen kétségbeesett kísérlete, ebben a teremben egyébként huszonhatodszor, hogy kérdésnek álcázva támadja, rágalmazza a kormányzó pártokat, mellékesen engem személy szerint is, most ráadásul még a sportot is ürügyként használja. [[13.40]] A szóban forgó pártfinanszírozás- meg plakátügyről csak annyit tudok mondani önnek, hogy a kormány ezzel a kérdéssel nem foglalkozik, mindenkinek lehet erről a kérdésről megfejtése, nekem az a véleményem egész egyszerűen, hogy önök bénák. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Vona Gábor képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Hogy ki sértegeti a másikat, azzal kapcsolatban érdemes visszanézni ezeknek a felszólalásoknak a szövegét, akkor rá fog jönni, hogy tévedett. De tudja, miniszterelnök úr, én 15 évvel ezelőtt lényegében úgy kezdtem a politikai pályafutásomat, hogy ön személyesen meghívott a polgári körébe. Ott voltam egy évig, aztán kiléptem onnan, mert a Jobbik párttá alakult, és úgy éreztem, hogy nekem ott van a helyem, de azóta is figyeltem önt, és figyelem önt most is, és megmondom őszintén, miniszterelnök úr, higgye el, hogy én sokat tanultam öntől. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem látszik!]] Megtanultam néhány dolgot, hogy hogyan kell kezelni, és megtanultam jóval több dolgot arról, hogy hogyan nem szabad kezelni politikai helyzeteket. És, miniszterelnök úr, tudja, mi a legnagyobb tanulsága az ön pályafutásának? Hogy egy politikai vezető nem veszítheti el a méltóságát. És ön, miniszterelnök úr, elveszítette a méltóságát. Önt már nem az emberek érdeklik, nem a bérek, nem a nyugdíjak, nem a fiatalok, nem az elvándorlás, hanem tudja, mi érdekli önt, miniszterelnök úr? A kicsi kis stadionja, a kicsi kis vonatkája meg a jó sok pénze. Önt már csak ez érdekli. És ez egyszerre méltatlan és egyszerre szomorú, miniszterelnök úr. Méltatlan! - ezt tudom önnek mondani. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat.
Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Képviselőtársam! Ön huszonhatodszor ad itt elő erkölcsi dörgedelmeket. Én erre csak azt tudom mondani önnek, hogy mióta ön eladta a pártját, mindenki jól látja, hogy a nyakán póráz van, a póráz vége meg a gazdi kezében, és közben ön erkölcsi kiselőadásokat tart a magyar parlamentben. Ez abszurd! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Demeter Márta, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Hol marad az Orbán-terv?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Uraim, beszéljünk a lényegről! [[Moraj, derültség a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön folyamatosan háborúsdit játszik, de szeretném, ha tudná, hogy ebben az országban az igazi harcot nem ön vívja, hanem a magyar emberek. Mert a magyar emberek többségének nagyon kemény az élet most Magyarországon [[Lázár János: Ezt te biztos tudod!]] , és keményen küzdenek. Ön nem érzi a bőrén, és önök sem érzik a bőrükön, de ezek az emberek kemény harcot vívnak a gyerekeikért, a családjukért, a munkájukért, a megélhetésükért és sokszor az egészségükért is. És ezek az emberek nem várhatnak segítséget öntől, Orbán úr, Magyarország miniszterelnökétől, mert ön láthatóan nem a mindennapi magyar embereknek a mindennapi problémájára fókuszál. Önök valamiféle sátáni Soros-tervről beszélnek, de ez nem az, amit a magyar emberek várnak egy felelős kormánytól. A magyar emberek azt a tervet várják, amivel ők ki tudnak mászni a gödörből, amivel az országot ki tudjuk hozni a gödörből, és amivel végre be tudunk lépni a XXI. századba. És én úgy látom, miniszterelnök úr, hogy önnek ilyen terve nincs. Mert mik a valódi problémák ebben az országban? Én azt látom, hogy a közoktatásból menekülnek a családok. Azt látom, hogy ebben az országban bérválság van. Azt látom, hogy a magyar emberek nem tudnak megélni a bérükből, munkaerő-hiányos a gazdaság, és azt látom, hogy tönkrement az egészségügy. Mit tud Magyarország mostani miniszterelnöke arra a kérdésre válaszolni, hogy a kormányzása alatt duplájára nőtt a kórházi fertőzések száma? Mit tud ön, miniszterelnök úr, arra mondani, hogy Magyarországon a kórházakban az egyszer használatos eszközöket folyamatosan újrahasznosítják, annyira nincs pénzük? Hogy gombásodnak a falak, és patkányok esnek le a mennyezetből? Ezek a valódi problémák, miniszterelnök úr! Ez érdekel minket, nem a Soros-terv és nem a verőlegényeinek a kelekótya nyilatkozatai. Ön, tisztelt miniszterelnök úr, Magyarországon felelős a magyar embereknek a biztonságáért. Hogy tud ön elszámolni a választópolgárok felé a tönkretett egészségüggyel?!
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Ami, tisztelt képviselő asszony, azt a dolgot illeti, hogy nem szívesen hall a Soros-tervről, azt megértem, hiszen [[Közbeszólások az ellenzék soraiból: Ön is részese! Nincs ilyen!]] ön programvezetője volt a Menedék Migránsokat Segítő Egyesületnek, és a humanista program részeként is a Soros-hálózat része volt. Nem akar erről hallani, ezt én megértem. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ki volt az ösztöndíjas?]] Ami azonban a kérdését illeti: a 2010-es kormányváltás óta 724 ezerrel nőtt a munkában állók száma, ’18-ra a minimálbér közel 88 százalékkal lesz magasabb, a garantált bérminimum pedig több mint duplájára emelkedik, az egészségügyben 500 milliárd forintos fejlesztést hajtottunk végre, és 400 milliárd forintos bérfejlesztést. 2010 óta 77 kórházat, 54 rendelőintézetet, 97 mentőállomást újítottunk fel, 23 új rendelőintézetet [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] és 30 új mentőállomást építettünk. [[Dr. Bárándy Gergely: Szerencsére minden rendben van.]] A 2018-as költségvetésben 220 milliárd forinttal több jut az egészségügyre, mint 2017-ben, és a jövő évi költségvetésben mintegy 100 milliárd forinttal több jut oktatásra, mint tavaly. Köszönöm az elismerő szavakat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak.
Magyarország miniszterelnöke tehát nem tudott arra a kérdésre válaszolni, hogy mit kezd azzal, hogy duplájára nőtt a kórházi fertőzések száma, hogy patkányok potyognak a mennyezetből és gombásodnak a falak, és hogy egyszer használatos készülékeket, berendezéseket újrahasznosítanak. Viszont ön az önéletrajzomat nem nézte meg alaposan: láthatja, hogy a Központi Statisztikai Hivatalban is dolgoztam, és azokat a számokat, amelyeket ön felolvasott, én pontosan tudom értékelni, mert ez volt a szakmám, miniszterelnök úr. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Viszont én azt gondolom, hogy egyszer s mindenkorra a magyar emberek végre egy olyan vezetőt érdemelnek, aki velük foglalkozik, a valós problémáikkal. Mert mire van szükség? Kiváló oktatásra, működő egészségügyre és jó bérekre. És ez az én tervem. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Mert mi ezen az oldalon már mindannyian látjuk, hogy meztelen a király, miniszterelnök úr. És pontosan látom azt, hogy ön pár hónapig még élvezheti itt a többséget a magyar parlamentben, és visszaélhet itt a saját hatalmával, mert odakinn, a falakon túl már mozgósítjuk az embereket, és miniszterelnök úr, miniszterelnök-jelöltként ez az én személyes küldetésem, és ez az egész ellenzék küldetése is.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat is.
Tisztelt Képviselő Asszony! Hát, minek választotta ezt a bonyolult módszert, hogy kérdéseknek álcázza a programhirdetést? Hát, mondta volna, hogy adjam át azt a néhány percet, ami nekem itt jár, és ön felolvassa a programját! Mi azt meghallgattuk volna, és sok sikert kívánunk hozzá. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Balla György, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Honnan akasztott le a Jobbik hirtelen 5 milliárd forintot?” címmel. [[Dúró Dóra: Ez nem a kormány hatásköre!]] A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Balla György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem volt olyan régen, úgyhogy mindannyian emlékezhetünk rá, hogy a Jobbik az első plakátakciója kapcsán mi mindent hazudozott összevissza. Három állításuk volt [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Tőlünk kérdezed?]] néhány száz plakátot béreltek Simicska Lajostól, piaci áron tették, és mindezt hitelből finanszírozták. Aztán kiderült, hogy nem néhány száz, hanem kétezer, nem piaci áron, hanem annak az egytizedéért. [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] A hitelfelvétel tényét nem vitatjuk. Nyilvánvaló, hogy ez az akció egyszerre meríti ki a tiltott pártfinanszírozást és az adócsalást. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Ez is megér egy misét, de most ne ezt vizsgáljuk! Nézzük meg ennek függvényében, mi a helyzet a legújabb akcióval! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Na! Mesélj!]] Klasszikust szeretnék idézni, a Jobbik egyik prominensét: „Ezek a falragaszok mind a Jobbik által megvásárolt hirdetőeszközökre lettek kihelyezve. A finanszírozást egyelőre hitel felvétele nélkül, saját erőből, a részünkre biztosított állami támogatásból oldjuk meg. A konkrét összeg üzleti titok részét képezi.” Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány hónappal ezelőtt a mélyen áron alul vásárolt plakáthelyeket a Jobbik hitelből tudta megvásárolni. [[13.50]] Ez azt jelenti, hogy egy fityingjük nincs. Eltelik néhány hónap, és a plakáthelyeket piaci áron saját forrásból vásárolják meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem olyan bonyolult: ha egy plakát bérleti díja havonta 40 ezer forint, akkor egy tízéves hozamot elvárva ez azt jelenti, hogy az 1100 plakáthely, amely az önök tulajdonába került, 5 milliárd 280 millió forintot ér. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Zseni vagy! Matektagozatra járt!]] Ennyi a piaci ára. Az a kérdés, hogy néhány hónap alatt honnan akasztott le a Jobbik 5 milliárd 280 millió forintot. [[Dúró Dóra: Nagyon kíváncsi vagy, igaz?]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hogy honnan vett a Jobbik 5 milliárd forintot, azt nagyon nehéz megtudni, ugyanis nem átlátható a Jobbik működése. [[Németh Szilárd István: Meg kell kérdezni Simicskát!]] A pártfinanszírozási szabályok be nem tartása miatt az ÁSZ az ügyészségnél vizsgálatot kezdeményezett a Jobbik ellen. Remélhetőleg kiderül az igazság, és nem egy újabb Czeglédy-üggyel találkozunk [[Moraj a Jobbik soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nyugi, még fél év!]] , ahol milliárdos áfabefizetési hiány mutatkozik majd ennek a tisztázatlan tranzakciónak a kapcsán. Két oldalról is megközelíthető tehát a kérdés, egyrészt hogy történt-e tiltott pártfinanszírozás, amelyért a Jobbiknak felelnie kell. A büntető törvénykönyvben megfelelő büntetések, kettő, illetve három évig terjedő büntetés is kiszabható erre a bűncselekményre, vagy pedig, amennyiben a Jobbik valóban egy vagyontalan és pénztelen alakulat, akkor pedig az adófizetési kötelezettségek hogyan teljesültek, ha ők nem fizették ki a vételárat. De az is látható, hogy a Jobbik kétségbeesett akcióit a népszerűség-csökkenés eredményezi, hiszen így próbálnak újból a felszínen maradni, ahogy látom, nemcsak gazdát és szponzort nyertek az eladó személyében, hanem egy aktivistát is [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] , aki valamelyik elmúlt éjszaka gyakorlatilag helyettesítve őket pluszfeladatokat vállalt, és további embereket buzdított erre a tevékenységre. Visszatérve az alapproblémára, nem gondolhatja a Jobbik komolyan, hogy az átláthatósági szabályokat úgy, mint alakulásukkor, most bevett parlamenti pártként továbbra is megszeghetik. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Csak a Fidesz! Lophat, csalhat, hazudhat!]] Be kell tartani önöknek is a törvényességet, és be kell tartaniuk a törvényeket. Magyarország jogállam, ha ezt nem teszik meg, akkor az illetékes hatóságok megfelelően eljárva bemutatják azt, hogy mi volt a tevékenység, és a megfelelő következményekkel számolniuk kell. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Balla György képviselő úrnak adom meg a szót viszonválaszra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Keményen!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ebből a plakátmizériából csak egy dolog látszik világosan [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Számodra!]] Simicska Lajos szőröstül-bőröstül felvásárolta a Jobbikot. Ma már nem az önök gondolatai, hanem Simicska Lajos gondolatai játszanak akár jobbikos plakáton, akár magánszemély plakátján, akár Simicska Lajos plakáthelyén [[Szilágyi György: Tűzd bele a Sorost is!]] akár az önöknek átjátszott plakáthelyen. Az a helyzet, hogy ha jól láttam az utolsó jobbikos plakátot, saját kezűleg pingálta Veszprémben. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: És mit írt rá? Derültség ugyanott.]] A Jobbik azóta minden elvét feladta. Most nevetnek, képviselőtársaim, de az a helyzet, hogy a Jobbik balra kacsingat, és Gyurcsány Ferenccel készül összeállni. Hogy ez mégis hogyan történhet meg? Azon túl, Vona elnök úr, hogy a Jobbik a pénzért és a hatalomért mindenre képes [[Derültség a Jobbik soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Mondja a Fidesz! És te?]] az a helyzet, hogy az ön névváltoztatásában kell keresni a megoldást, a Jobbik elnökét ugyanis régen Zázrivecznek hívták, ma meg Simicskának. [[Felzúdulás a Jobbik soraiban. Szilágyi György: Ügynök! Ügynök!]] Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz megilleti államtitkár urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kapcsolódva képviselő úr felvetéseihez, önmagában valóban a pártfinanszírozás vagy az adó-, költségvetési csalás is súlyos bűncselekmények, de ha végiggondoljuk, hogy milyen társadalmi, politikai következményei lehetnek annak, vajon hány listás helyet kell adnia a Jobbiknak a következő választásokon ezekért a támogatásokért cserébe, hová züllik a politikai élet, ha pénzen lehet bevásárolni milliárdosoknak magukat [[Kunhalmi Ágnes: Hát ez az! Dr. Szél Bernadett: Ajjaj!]] , vagy éppen bejuttatva a saját embereiket, milyen parancsokat fognak önök majd végrehajtani, mire készülnének a kormányzás során… A másik, amit szeretnék felvetni, hogy ha nem tudnak a jobbikosok ezekre a kérdésekre választ adni, az átláthatóságot most nem tudják biztosítani, milyen kormányzatra számíthatna Magyarország, ha valóban ez a fantazmagória beválna, amivel önök riogatnak bennünket [[Moraj a Jobbik soraiból. Közbeszólások ugyanott: Atyaisten!]] Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok, és mások 4.” címmel. Bárándy Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Utoljára májusban volt módunk szót váltani egymással a viselt dolgairól itt a parlamentben. Azóta a következő botrányos események történtek ön körül. Unokatestvérei megvették a pécsi sörgyárat, és azonnal kaptak is jó megrendelést, a vizes vb hivatalos szállítói lettek. A kastélyok iránti anakronisztikus vonzódásuk jegyében unokatestvérének bankja biztosított hitelt ahhoz, hogy Farkas Flórián volt sofőrjének cége megvegyen egy kastélyt a XII. kerületben. De unokatestvére szépen segíti az ön fiát is a piacszerzésben. A bútorgyár után nyáron éppen az Origo hírportált szerezte meg. Még hogy nincs köze a családjának az Origóhoz, elnök úr?! Hogy rentábilis legyen a fia üzlete, másfél milliárd forintot vert el az MNB reklámkampányra, amelynek a jelentős része épp az ön fiának a cégénél landolt. De persze az ifjú tehetségeket támogatni kell, ezért Matolcsy Ádám bútorgyára közel félmilliárd forintnyi uniós támogatást is elnyert. Biztosan az ifjú tehetségek támogatásának jegyében juttat az MNB havi 300 ezres ösztöndíjat Hidvéghi Balázsnak, a Fidesz kommunikációs igazgatójának és feleségének is. Na és a hitelek! Biztosan szüksége volt kedvezményes MNB-s VIP-hitelre a Magyar Nemzeti Bank alelnökének is, mert csak 9 millió forintot visz haza havonta, na meg az ön akkori barátnőjének, ma már feleségének egy luxuslakás megvásárlására. És hát a tapasztalatszerzés is fontos, tudjuk, elnök úr, ezért az MNB dolgozói három hónap alatt négyszer utaztak Jamaicába. A kemény munka után persze pihenni is kell, ezért biztosít az MNB 190 millió forintot sporttámogatásként az alkalmazottainak, és ha már sportolnak, kell nekik a chartergép is, amivel kiutazhatnak a háziversenyeikre. A méltó munkakörülmények megteremtése céljából alapítványi pénzből több mint 23 millióért vettek gyapjúszőnyeget és 70 millióért egy hatdarabos bútorkollekciót. Sajnos, annyi botránya van, elnök úr, hogy két percbe még csak vázlatszerűen sem fér bele, úgyhogy a legközelebbi találkozásunkkor majd folytatom, de most kérdezem, elnök úr, hogy ön szerint mindez így rendben van? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Matolcsy György elnök úrnak.
Köszönöm szépen. Mélyen tisztelt Miniszterelnök Úr! Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt vártam, hogy a rokonokkal foglalkozik [[Dr. Bárándy Gergely: Azt is tettem!]] és örömmel válaszoltam volna arra a kérdésére, hogy kinek hány rokona van, ugyanis számunkra, akik hívő emberek vagyunk, 7,5 milliárd rokonunk van a Földön [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] hiszen az Úr, a Teremtő mindenkit rokonként megteremtett. [[Moraj és derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Ehhez képest ön elég szűkkörűen sorjázta a kis listáját. Engedje meg, tisztelt képviselő úr, hogy azzal folytassam, hogy ha már [[Zaj. Az elnök csenget.]] nem a rokonokkal foglalkozik, akkor most már értem, önnek nem velem van gondja, hanem a piacgazdasággal, a piacgazdasággal, amelyben van jegybank. A jegybank munkatársai végzik a dolgukat, utaznak például [[Dr. Bárándy Gergely: Jamaicába! Jamaicába! Dr. Szakács László: Economy!]] mellesleg nem chartergépen, mert ez megint egy ugyanolyan apró kis hamisság, amit ön meg szokott engedni magának. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Nos… - hanem a jegybank alapítványi és leányvállalati munkavállalói természetesen végzik a dolgukat, ezért az ön által ismertetett tények a piacgazdaság működési körébe tartoznak. Köszönöm szépen. [[Moraj és derültség az ellenzéki pártok soraiban. Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, elnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bocsánat, nem tudom nevetés nélkül megállni, de ezek szerint önnek Soros György is rokona, ezt örömmel hallom. [[Derültség és taps az ellenzéki pártok soraiban.]] Mindenesetre, elnök úr, a jó szokása szerint az égadta világon semmi érdemit nem válaszolt, és tudja, ez a fajta cinizmus, amit ön megenged magának időről időre, különösen vérlázító akkor, amikor nap mint nap dőlnek ki a botrányok az önök szekrényéből, és ez egyáltalán nem olyan vicces. Mára az jutott, hogy a sajtóhírek szerint két és félszer annyian dolgoznak az MNB-ben, mint pár éve, és öt év alatt 7-, azaz hétszeresére ugrottak a fizetések a jegybank döntéshozóinál. [[14.00]] Élen az ön pofátlan, 5 millió forintos havi fizetésével, remélem, lesz majd végkielégítés is mihamarabb, amit ön emeltetett meg magának. [[Dr. Matolcsy György: És a tiétek mennyit keresett?]] Tudjuk, hogy ön érzi, hogy bebiztosította magát, elnök úr, azzal, hogy a felesége után a legfőbb ügyész lányát is maga mellé vette az MNB-be. Megjegyzem, ez is a múlt fél év botránya. De ez nem lesz mindig így, mivel ön nem válaszol, hátha munkatársai megteszik. Írásban fogom feltenni ezeket a kérdéseket önnek. Végül egy mondatot engedjen meg, elnök úr: nem szeretném azt hinni, hogy ön azt gondolja, hogy önök a jegybankban maguknak nyomtatják a pénzt. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti Matolcsy György elnök urat.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mélyen tisztelt Miniszterelnök Úr! Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Újabb sorozatot hallottunk a hamisságokról. A jegybankban nem kétszer vagy két és félszer annyian dolgoznak, mert 1080-ról 1400 főre emelkedett a jegybank dolgozóinak száma [[Derültség az ellenzéki padsorokban. Dr. Bárándy Gergely: És az alapítványok?]] , aminek önök mindannyian részesei, hiszen a Magyar Nemzeti Bank feladatai bővültek. Azonkívül a felügyelet pedig integrálásra került a jegybankba. Még egyszer: azt tudom önnek mondani, hogy ez egy másik jegybank. Önnek ezzel nyilván problémája van. Ez nem az a jegybank, amely 203 milliárd forintos veszteséget jelzett előre 2013-ban, amit, ha a régi jegybankvezetés marad, arra használt volna fel sok ember, hogy Magyarországot ne vegye ki a túlzottdeficit-eljárás alól. Ez egy másik jegybank. [[Dr. Bárándy Gergely: Elloptátok a devizahitelesek pénzét! Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Csak ebben az évben 600 milliárd forinttal járulunk hozzá a költségvetés kamateredményéhez. Ez tehát a jegybank. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Matolcsy elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor áll át a nemzetközi nagytőke oldaláról a magyar munkavállalók oldalára?” címmel. Gyöngyösi Márton képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az elmúlt hónapban több olyan adat látott napvilágot, ami finoman szólva sem támasztja alá a kormányzatnak a gazdasági sikerpropagandáját. Az Eurofound olyan jelentést készített a társadalmi mobilitásról, ami azt vizsgálja, hogy egy embernek ma Magyarországon mennyi esélye van arra, hogy a képességei szerint lépjen föl a társadalmi ranglétrán. Magyarország Európában az utolsó helyen áll, ami azt mutatja, hogy Magyarország egy igazságtalan társadalom, amely szinte kasztrendszerre épül. Miközben a kormányzat arról beszél, hogy Magyarország Európa startupközpontja lesz, addig az Európai Bizottságnak a rangsorában, innovációs rangsorában Magyarországnak az utolsó helyek egyikét sikerült elcsípnie, miközben kiderült, hogy 2016-ban 30 százalékkal kevesebbet költünk kutatásra és fejlesztésre. A Világgazdasági Fórumnak a versenyképességi listáján Magyarország folyamatosan csúszik lefelé; három tényezőt említenek meg: a korrupciót, a képzetlen munkaerőt és az elhibázott adó- és járulékpolitikát. Nemrégiben egy tanulmány látott napvilágot, tisztelt miniszterelnök úr, amely a magyar átlagbéreket vizsgálja a német átlagbérek viszonylatában, és ez azt mutatja, hogy 2010-15 között, tehát a második és a harmadik Orbán-kormány idején Magyarország a bruttó átlagbérek tekintetében a német átlagbérekhez képest az egyharmadáról az egynegyedére csúszott vissza. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Meggyőződésünk, hogy a megoldás a bérunió. Nem Brüsszeltől várjuk a bérek meghatározását, hanem Brüsszeltől csak a cél kitűzését várjuk, a kohéziós politika módosítását, a hatékonyabb és célirányosabb kritériumrendszer meghatározását. Öntől pedig azt várjuk, tisztelt miniszterelnök úr, hogy új gazdaságpolitikát adjon ennek az országnak a hazai vállalkozások érdekében, a versenyképesebb kkv-k érdekében, a korrupció felszámolását, új adó- és járulékpolitikát, új oktatási rendszert. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az ön választói is támogatják ezt a kezdeményezést. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Jó lenne, ha ön is leírna egy utolsó hajtűkanyart életében, és támogatná azt, amit az ön [[Az elnök ismét csenget.]] választói is támogatnak. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Először is, ha megengedik, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselőtársam, hajtűkanyarról csak annyit mondhatnék, hogy az a Jobbik kuncsorog most Brüsszelben a bürokratáknál a bérek kérdésében, amelyik korábban uniós zászlót égetett vagy éppen kidobta azt a Parlament ablakán. Ki beszél itt hajtűkanyarról? [[Dr. Bárándy Gergely: Vissza kéne hozni! Azóta sem hozták vissza!]] A második dolog, amit szeretnék önnek elmondani: többször próbálkoztam már, de úgy látom az ön hozzászólásából, hogy sikertelenül, teszek még egy próbálkozást: amikor az országban zajló pozitív folyamatokról beszélek, akkor nem sikerpropagandát folytatok, mert azzal kezdem mindig a hozzászólásomat, hogy persze nem baj, ha egy országnak van egy épkézláb kormánya, de az a teljesítmény, ami ebben az országban látszik [[Sneider Tamás közbeszól.]] , az az emberek erőfeszítésének köszönhető. És amikor önök eltagadják ezeket a pozitív folyamatokat, senki nem mondja, hogy tejjel-mézzel folyó Kánaán van ebben az országban, de aki eltagadja ezeket a pozitív folyamatokat, mondjuk azt, hogy közel vagyunk a teljes foglalkoztatáshoz, vagy hogy a mögöttünk hagyott fél évben volt egy 10 százalék fölötti reálbéremelés, aki eltagadja ezeket a dolgokat, az nem a kormányt kritizálja, nem a kormánytól vitatja el az ő munkájának az eredményét, hanem az országtól vitatja el, megtámadja az embereket. Megértem, hogy a pénz meg a hatalom önöknek fontos, de miért kell megtámadni a magyar embereket? Miért kell elvitatni azokat az eredményeket, amelyeket az emberek elértek? Ebben az értelemben én a Jobbikkal szemben és mindig a magyar emberek oldalán fogok állni a jövőben is. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nem tehetek arról, hogy ön egy párhuzamos világban él, erről csak és kizárólag az ön környezete tehet és ön. A béruniós kezdeményezésünk egy pártok és ideológia felett álló kezdeményezés. Egy olyan ügyet karoltunk föl, ami meggyőződésünk szerint össznemzeti ügy. Tudom, hogy ön ezt nem tudja értékelni, hiszen ön a Szocialista Párttal, akikkel váltógazdaságban működtették ezt az országot az elmúlt 27 évben, önök a társadalom megosztásában érdekeltek, és erre épül az önök hatalomgyakorlása. A viszonválaszban, kérem, ne jöjjön azzal, tisztelt miniszterelnök úr, hogy a Jobbik Magyarország szuverenitását akarja föladni ezzel a kezdeményezéssel. Abban, hogy az Európai Unió olyan, amilyen, tisztelt miniszterelnök úr, önnek nagyon nagy a felelőssége. Ugyanis nem mi szavaztuk meg 2007 decemberében a lisszaboni szerződést, ami olyan Európai Uniót alakított ki, amilyet. De ön akkor nem küzdött, amikor kellett volna, most viszont mindenféle olyan ügyben az Európai Unióval civakodik, ami valójában még a nemzeti ügyünket is szolgálhatná. Ezekben a kérdésekben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] valódi szabadságharcot kell vívni, tisztelt miniszterelnök úr, most! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Viszonválaszra adom meg a szót a miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Többször hallottam már ezt a „párhuzamos világ” nevű szóösszetételt. Én csak arra szeretnék mindenkit emlékeztetni, hogy a béremelések kérdését nem a kormány döntötte el, hanem megállapodás született. Akik odajöttek, a valóságos világból jöttek. Odajöttek az asztalhoz a munkaadók, akik alkalmazzák az embereket és kifizetik nekik a bért. Odajöttek a szakszervezetek, akik képviselik a munkavállalókat, és akik azért harcolnak, hogy minél magasabbak legyenek a bérek. Odaült a kormány, és együtt megállapodtunk a következő néhány év béremeléséről. Milyen párhuzamos világáról beszélnek önök? Miért bírálják a munkaadókat meg a munkavállalókat? Az történt, hogy a lehetséges legnagyobb béremelés ügyében létrejött egy olyan megállapodás, ami léptékét tekintve soha korábban nem volt ismert Magyarországon, a szakszervezetek, a munkaadók és a kormány között. Szerintem ez jó dolog. Ezért emelkednek Magyarországon a bérek. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól.]] Aki azt gondolja, hogy elmegy Brüsszelbe, ahova a multik úgy járkálnak ki-be, mint mi a piacra, és ott majd béremelést fog elintézni, na, az él párhuzamos világban, tisztelt képviselőtársam. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti az egységes informatikai rendszer bevezetése az egészségügyet?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egészségügyei ellátórendszer fejlesztése a szolgáltatást igénybe vevők és a benne dolgozók igényeire figyelemmel a kormány elektronikus egészségügyi szolgáltatási tér kiépítését és bevezetését határozta meg, és azt a célt tűzte ki, hogy a szolgáltató a közfinanszírozott egészségügyi ellátásoknál 2017. november 1-jétől, a nem közfinanszírozott egészségügyi ellátásoknál pedig jövőre elérhetővé teszi ezt a rendszert. [[14.10]] Ezért európai uniós támogatásból, az Állami Egészségügyi Ellátó Központ vezette konzorcium felügyeletével épült ki az a biztonságos informatikai rendszer, amelyben az egészségügyi szolgáltatók összekapcsolásával a nekik létrehozott egységes kommunikációs tér jön létre. Ehhez 7,2 milliárd forintos informatikai fejlesztést kellett végrehajtani 191 közfinanszírozott egészségügyi intézményben, ami 10 ezer informatikai eszköz rendelkezésre bocsátását jelentette. Az idei évben már megkezdődhetett a szolgáltatási tér próbaüzeme, amivel a betegadatok elérhetővé válnak az ellátó intézmények, a háziorvosok, a gyógyszerészek és a mentőszolgálat számára. Tisztelt Államtitkár Úr! Kereszténydemokrata képviselőként az egészségügyi ellátórendszer fejlesztését kiemelt fontosságúnak tartom. A betegek adatkezelési jogát is szem előtt tartó új rendszerben a beteggel kapcsolatos minden fontos információ azonnal az orvos rendelkezésére állhat, aki így reményeink szerint pontosabb diagnózist állíthat fel. A kezelés is személyre szabottabb, gyorsabb és hatékonyabb lehet, elkerülhetővé válhatnak az ismételt, felesleges vizsgálatok, ami a beteg kényelmén és a gyorsabb gyógyuláson túl költséghatékonyabb működést tehet lehetővé. Ezért tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, mik a próbaidőszak eddigi tapasztalatai, a látottak alapján mennyiben segíti az új rendszer az egészségügy egészének működését. Várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az e-egészségügy bevezetésével az a célunk, hogy a betegek gyógyulását minden informatikai eszköz is segítse. Több mint 100 milliárd forint értékben vásároltunk különböző legkorszerűbb orvostechnológiai eszközöket, de emellett fontos, hogy ha egy beteg egy orvos elé kerül, akkor minden információ, ami az elmúlt öt évben róla keletkezett - és a következő években fog keletkezni -, rendelkezésre álljon, ne legyen elveszett lelet, ne legyen elveszett recept, ne legyen semmilyen olyan diagnózis, amit adott esetben egy orvos nem tud megnézni akkor, amikor másodpercek alatt kell adott esetben döntést hoznia, és lehet, hogy nincsen idő arra, hogy újabb és újabb vizsgálatokra küldje a beteget. Ezért fontos, hogy így sokkal személyre szabottabb, sokkal gyorsabb kezelést kaphassanak a betegek. Mindenkinek az adatai, akár gyógyszerekkel kapcsolatos, akár diagnózissal kapcsolatos adatai ebbe az elektronikus térbe kerülnek fel, és ennek zajlott, ahogy ön is említette, idén tavasztól kezdve a próbaüzeme, ami augusztus közepéig tartott. Részt vettek benne kórházak, háziorvosok, patikák egyaránt, ez egy éles próbaüzem volt, mindenki maga is követhette ennek a különböző fázisait. Ha a betegeket nézem, közülük 8574-en be is léptek ebbe az elektronikus térbe, és ott különböző módosításokat, nyilatkozatokat tettek. A próbaüzem alatt 400 ezer receptet már e-receptként adtak ki, és 400 ezer ellátási dokumentum szintén ebbe a felhőalapú rendszerbe került be. Ez azt jelenti, hogy teljes mértékben éles üzemben tudtuk ezt tesztelni, és hibás adat az elektronikus egészségügyi térbe nem került be, ugyanakkor ezek a dokumentumok most már digitálisan mindenkinek hozzáférhetőek. Eddig 4722 háziorvos, 2705 gyógyszertár, valamint 315 járó- és fekvőbeteg-ellátó intézmény került be a rendszerbe, csatlakozott hozzá. Ez azt jelenti, hogy az egészségügyi szolgáltatók 75-80 százaléka már készen áll arra, hogy novembertől minden adatszolgáltatás így történhessen meg, és minden adatot így lehessen szolgáltatni. Ha adott esetben valaki most már nem a recepttel megy be a patikába [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hanem csak a személyi igazolványával és a taj-számával vagy csak az e-személyijével, ugyanúgy megkapja ezeket a gyógyszereket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Szászfalvi képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a válaszát, államtitkár úr. Azt gondolom, a legfontosabb dolog a magyar emberek és a magyar családok kiszolgálása, az, hogy gyors, kényelmes és biztonságos szolgáltatást kapjanak meg minden téren a magyar emberek. Azt gondolom, az egységes informatikai rendszer bevezetése is egy nagyon fontos eszköz, egy nagyon fontos program ezen céloknak a megvalósítása érdekében. Az ellenzék minden riogatása ellenére világos, hogy az egészségügyben is számos nagyon fontos eredmény született az elmúlt hat-hét esztendőben, számos fontos pozitív folyamat indulhatott el: a már említett kórházfejlesztések, amelyek 500 milliárdot tettek ki az elmúlt hét esztendőben; a bérfejlesztési programok, amelyek 400 milliárdos keretösszegben valósultak meg, és ez a mostani informatikai fejlesztés is egy nagyon fontos része az egészségügy megújításának. Reménység szerint, ha mindenütt elérhetővé válik, akkor ezen a területen sem lesznek hátrányos helyzetű térségek és hátrányos helyzetű emberek. Köszönöm szépen a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Szászfalvi képviselő úr. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az is fontos szempont volt, hogy a kórházaknak, a patikáknak, a háziorvosi rendelőknek ne kelljen teljesen új informatikai rendszer megtanulását véghez vinni, ne egy új rendszert kelljen megtanulniuk. Éppen ezért úgy építettük ki a rendszert, hogy az ott futó informatikai rendszerekre csatlakozik rá, nem kell tehát új felület, nem kell új tanulási folyamat. Az is nagyon fontos, hogy azok számára, akik a következő egy évben is, mondjuk, a szomszédjuknak vagy az édesanyjuknak, édesapjuknak, rokonuknak szeretnék kiváltani a receptjét a patikában, egy felírási igazolással erre lehetőségük lesz, tehát ha nem a beteg megy el a patikába, hanem valami más barát, ismerős, rokon, ami azért egyébként sok helyen nyilván szokás, és váltja ki helyette, akkor természetesen a továbbiakban is rendelkezésre áll az a papíralapú most már felírási igazolás, amelynek a birtokában a gyógyszert kiválthatja, a betegnek elviheti. Úgy gondoljuk, nagy mulasztás lenne, ha a legmodernebb technikai eszközöket nem vetnénk be a betegek gyógyítása érdekében is, ezért fontos, hogy ezen a téren is minden dokumentum rendelkezésre álljon, és senki se tudjon elveszíteni semmilyen, akár életmentés szempontjából is lényeges dokumentumot, vényt vagy bármilyen korábbi diagnózist. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, a Lehet Más a Politika képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Kinek van igaza?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Örültem, amikor egy számot mondott. Azt mondta, hogy 500 milliárd forint fejlesztést csináltak az egészségügyben. Ezzel nem az a baj, hogy az Európai Unió adta ezt a pénzt, hanem az, hogy nagyjából a felét ennek ellopták. Egy ilyen konkrét példát szeretnék mutatni, amit nem én állítok, hanem az önök egyik szervezete vagy az állam egyik szervezete, a Közbeszerzési Döntőbizottság. Lélegeztető gépeket szerettek volna venni, az Állami Egészségügyi Ellátó Központ ki is írt egy közbeszerzést, kaptak négy ajánlatot. Abból három ajánlat körülbelül 1,7 milliárd forint volt, és az egyik ajánlat, amit azért egy nem komolytalan cég adott, a GE - a General Electric cég csúcskategóriás lélegeztető gépeiről van szó -, mit ad isten, majd’ 800 millió forinttal olcsóbb volt, 900 millió forint körüli összegről szólt, tehát majdnem feleannyiért adta volna ezeket a készülékeket. Erre az Állami Egészségügyi Ellátó Központ gyorsan beleírt a kritériumok közé egy apróságot, egy olyan apróságot, ami orvosilag abszolút nem indokolt, sőt még akár káros is lehet, ha a gépek tudják ezt a paramétert. Ezt gyorsan beleírta, kizárták a General Electric lélegeztető gépeit, és azt mondta az állam, hogy neki nem kell fele áron a lélegeztető, jó lesz neki dupla áron. Körülbelül így 800 millió forint ugrott volna az egészségügyből. A GE beadott egy jogorvoslati kérelmet, és az állami szerv - ez állami szerv, tehát nem Hadházy Ákos mondja meg az LMP - mondja, hogy ez szabálytalan volt, és a Közbeszerzési Döntőbizottság meg is semmisítette ezt a tendert. Ami az érdekes, és ami a kérdésem, az az, hogy amikor erről az önnek most éppen tanácsokat adó miniszter urat kérdezték [[Lázár János: Nem szorul segítségre… Hallgass már el!]] ő azt mondta, hogy aki ezt csinálta, annak le kell vágni a kezét vagy valamijét le kell vágni. Ne tegezzen engem, miniszter úr! [[Nagy zaj. Lázár János: Elnézést! Hallgasson el!]] Az államtitkár úr viszont azt mondta, hogy itt minden rendben volt, és meg is támadták, jogilag megtámadták. Kinek van igaza? Az a kérdés, hogy a miniszter úrnak van igaza vagy pedig az államtitkár úrnak van igaza. Helyes volt-e itt az eljárás vagy nem volt helyes?
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. [[14.20]]
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ami most itt történt, az rendkívül súlyos dolog. Nem is érezzük talán első pillanatban, hogy milyen súlyos dolog. Valóban van egy vita, egy közbeszerzési vita, ez folyik, nyitott dolog. A kormány folyamatosan azt az álláspontot képviseli, hogy olyan gépeket kell beszerezni, ami a legjobb a betegeknek és a kórházaknak. Nem tudjuk pontosan, hogyan fog eldőlni ez a vita, ez nyitott vita. Föláll a magyar parlamentben egy képviselő és az egyik cég mellett lobbizik. Mennyi pénzt kapott ön ezért? Hát hogy képzeli ezt?! Hogy képzeli, hogy egy folyamatban lévő közbeszerzési eljárásban valamelyik cég érdekében a magyar parlamentben lobbizik? Hát, ennél korruptabb ügyet - itt ülök már jó néhány év óta - én még nem láttam. Szégyellje magát! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A viszonválaszra megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak.
Számítottam arra, hogy a miniszterelnök úr nem fogja érteni, amit mondok, mert előfordult már nemegyszer. Most sem érti szerintem, hogy mit mondok. Én sem értem ezt az ügyet, őszintén szólva. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Önök megbízták a Szecskay Ügyvédi Irodát, az ország és a város egyik legdrágább ügyvédi irodáját, hogy képviselje az államot az állam ellen azért, hogy az állam mintegy kétszer annyi pénzért vehessen lélegeztetőgépeket. Még egyszer mondom, amikor ennek az eljárásnak a részleteiről kérdezték az ön miniszterét, a miniszter azt mondta, hogy le kell vágni valamijét annak, aki ezt csinálta. Utána megkérdezték Rétvári államtitkárt, aki azt mondta, hogy minden rendben van, és elszaladtak a legdrágább ügyvédhez, hogy az állam perelhesse az államot, hogy dupla annyi pénzért vehesse meg ezeket a készülékeket. 800 millió forintért nagyon sok lélegeztetőgép hiányozhat. Ha ön nem éppen Budapesten lesz rosszul, még önnek is hiányozhat ez a készülék. Én mindenesetre a két miniszter vagy államtitkár közötti megoldást javaslom: nem kell levágni a kezüket, de hogy le kell ültetni a börtönbe, az biztos. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat is.
Azt javaslom, tisztelt Ház, hogy vizsgálja ki az ügyet. Az egy lehetetlen dolog, hogy egy megválasztott magyar parlamenti képviselő egy folyamatban lévő közbeszerzésben, ráadásul még egy külföldi cég mellett, nyíltan lobbizik, és befolyásolni akarja a döntéshozókat. Vizsgálatot kérek! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Melyik a Jobbik igazi arca?” címmel. Miniszter úr közfeladat ellátása miatt Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Annak ellenére, hogy Vona elnök úr ellopta vagy inkább eladta a Jobbik lelkét, a cuki púder alatt még mindig megvan a párt régi arca, az igazi arc. Ez az arc azonban most nem a korábbi hagyományos szélsőjobbos ellenségképre tekint, hanem a nyugdíjasokra. Azt követően, hogy Vona elnök úr elfogadhatatlan véleményt nyilvánított a nyugdíjasokról, a párt hívei sorra öntötték az olajat a tűzre. Odáig fajult a dolog, hogy a Jobbik már a halottak emlékét is gyalázza. Nemrég jelent meg a Jobbik-pártsajtóban egy videó, amelyen egy idős néni fakadt dalra egy idősnapi rendezvényen. A felvételhez cikk is készült, amelyben a nénin élcelődtek. Jászladányon közszeretetnek örvendett az az idős hölgy, aki akkor, 2014-ben halálos betegen énekelt. Nemcsak ő, de mindenki tudta, hogy soha többé nem fog énekelni a közönség előtt, nem fog már többet szerepelni. Sajnos, még abban az évben elhunyt. Isten nyugosztalja! A cikkhez írt trágár kommentekből kiderült, hogy mindenki tisztában volt azzal, hogy a felvétel régi, sőt azzal is, hogy a rajta szereplő hölgy már nem él. A Jobbik pártmédiája mégsem riadt vissza attól, hogy a felvételt lejáratásra használja, kigúnyolva ezzel egy idős asszony politikai hitvallását, meggyalázva ezzel az ő emlékét. De ez nem csak a jobbikos közönség hangja. A Jobbik jászsági vezetője a mocskolódó kommenteket összességében viccesnek találta, és lájkolta a bejegyzést. Ráadásul Volner János frakcióvezető úr ahelyett, hogy töröltette volna, tovább terjesztette a videót, pedig akkor már a kívülállók számára is világos volt, hogy egy halott ember emlékét gyalázza, ahogy Volner frakcióvezető úr is ezt tette a kommentjében. Államtitkár Úr! Miért kerülhettek a nyugdíjasok a jobbikosok céltáblájára, és hogyan áll ki értük a kormány? Várom tisztelettel a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A stílus maga az ember, tartja a régi magyar mondás. S így van ez, ha egy párt vezetője megengedhet magának egy ilyen stílust az idős emberekkel, a nyugdíjasokkal szemben, akkor bizony a párt képviselői, a párt tagjai is ezt fogják tenni. Ha egy pártnak minden csak politikai termék, és abból indul ki, hogy önmaga megvásárolható volt, akkor nyilván a szavazókról sem gondol mást, ők is megvásárolhatók. Az valóban sokakat megdöbbentett, hogy Vona Gábornak, a Jobbik elnökének a nemzeti ünnepeinkről az jutott eszébe, hogy hétköznapokon kedves bácsikák és nénikék magukból kivetkőzve ugranak egymásnak, vért akarnak ontani remegő kezeikkel, ordibálnak trágárul, és hörgik fel a XX. század minden traumáját, majd úgy folytatja, hogy húzták maguk mögött a kis bevásárlókosarukat, és ne szépítsük, a szemeikben gyűlölet lobogott, a szájukból pedig szennyvíz folyt. Minden része ennek, amikor remegő kezekről beszél, amikor maguk mögött húzott kis bevásárlókocsikról beszél, nyilván mind-mind annak a fajta tiszteletlenségnek, megvetésnek a szimbólumai, amelyek egy jóérzésű ember számára nyilván elfogadhatatlanok. S még a Jobbik szavazótáborában is többségben vannak ezek a jóérzésű emberek, hiszen a Jobbik szavazóinak többsége is úgy gondolja, hogy bocsánatot kellene kérnie Vona Gábornak ezekért a kijelentésekért. Amikor jöttek a házi politológusok és elmondták, hogy ez egy átgondolt terv és a fiatalok mobilizálását szolgálja, hogy a fiataloknak kell radikalizálódni és nem a nyugdíjasoknak, sajnos a Jobbiknak ezen a téren sem jönnek be a számításai, hiszen a fiataloknak is a többsége úgy gondolja, hogy ez sértő az idős emberekre nézve, hiába magyarázzák ezt a házi politológusok. Ez az, amikor egy párt gyurcsányabb akar lenni Gyurcsánynál, amikor mindennap valakit vagy megsérteni akar, vagy maga mögé akar csábítani egy-egy Facebook-bejegyzéssel, csak ezek nagyon-nagyon félresikerülnek, ráadásul a pártot is hiteltelenné teszik. Legújabban, amikor már marxista elvekkel is igyekszik az MSZP-ről éppen lecsurgó szavazókat is maga mögé állítani a Jobbik, ez már végképp a köpönyegforgatásnak egy szánalmas példája. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Pócs János képviselő úrnak.
Köszönöm, államtitkár úr. Köszönöm a válaszát. Ebből is láthatjuk, hogy a Jobbik pénzért és a hatalomért mindenre képes. [[Recseg a hangosítás.]] Korábbi hangjukat eladták, most követik a gazdájuk, Simicska Lajos vállalhatatlan stílusát, amellyel újra és újra megbotránkoztatják a közvéleményt. Vajon mit mondhatnak azok az anyák, akik a kisgyermekeikkel elsétálnak egy összefirkált plakáthely előtt? És mit lehet mondani a jászsági nyugdíjasoknak? Még a sírban…
Képviselő úr, nézze meg a telefonját, vagy valaki ott. [[Megtörténik.]] Köszönöm, folytassa, képviselő úr!
Vajon mit mondhatnak azok az anyák a gyermekeiknek, akik elsétálnak egy-egy összefirkált plakáthely előtt? És mit lehet mondani a jászsági nyugdíjasoknak? Még a sírban nyugvókat sem tisztelik, csak azért, mert nyugdíjasként hangot adtak a véleményüknek? Miért nem becsüli a Jobbik a tisztességben és munkában megöregedett magyar emberek véleményét? Miért nem kér Volner János elnézést a halottak emlékének megsértéséért? [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Tisztelt Vona Elnök Úr! Kedves Volner Frakcióvezető Úr! A jászsági nyugdíjasok azt üzenik önöknek, hogy már nem kell bocsánatot kérni. Egy halott emlékének a meggyalázása már mindennek az alja. Még ha lenne is annyi tisztesség és bátorság önökben, hogy bocsánatot kérjenek, már fölösleges. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Zaj a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A viszonválasz megilleti Rétvári Bence államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem a jobbikos képviselőknek is egyszerűbb lenne a bocsánatkérés, mint a folyamatos bekiabálás, a folyamatos fenyegetőzés ezen téma kapcsán. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Annyira kínosnak érezte a Jobbik is ezt, hogy rögtön be kellett dobnia egy másik témát, a választójog korlátozását, hogy a figyelmet elterelje erről a témáról. Két párt volt egyébként az elmúlt bő egy-két hónapban, amelyik a választójogot korlátozta volna: Vona Gábor pártja, a Jobbik - vagy inkább azt mondanám, hogy Simicska Lajos pártja, a Jobbik -, illetőleg Gyurcsány Ferenc pártja, a DK. Ez a két párt volt az, amelyik úgy gondolta, hogy a választások előtt fél évvel valamilyen módon csökkenteni kell a választásokon részt vevők számát. Ugyanakkor itt a parlamentben nem szavazta meg sem a Jobbik, sem a többi ellenzéki párt azokat a törvényeket, amelyek az idős embereknek nagy segítséget jelentettek. Ezek közül az egyik legfontosabb a „Nők 40”, de ugyanígy nem támogatták az áfacsökkentéseket, és elhibázottnak tartották és nem támogatták azokat a gazdasági döntéseket sem itt a parlamentben, amelyek révén most már megtermelődött az a nemzetiössztermék-növekedés, amely már nyugdíjprémiumot is jelent a nyugdíjasoknak. Ezeket ők elhibázottnak tartották, de a nyugdíjasoknak ebből nyugdíjprémiuma származik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.30]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek, de két perc technikai szünetet rendelek el, és utána napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Kérjük, segítsenek azzal, hogy helyet foglalnak, vagy kifáradnak a folyosóra. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter, a Fidesz képviselője: „Vép város évfordulójára” címmel. Megadom a szót, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Idén novemberben nagy napra készülnek Vép városában. Arra emlékeznek, hogy 800 éve annak, hogy egy okiratban a település nevét először említették írásos formában. Arról sem feledkeznek el, hogy 500 esztendővel ezelőtt került a híres Erdődy család tulajdonába a vépi birtok. Illő, hogy nem feledkezik el a múltjáról a Vas megyei kisváros, amely komoly lokálpatrióta tudattal rendelkezik, és joggal büszke az elődök teljesítményére, amely erőt adhat a jelen és a jövő építéséhez is. Engedjék meg, hogy itt, az ország Házában hajthassak fejet a város országgyűlési képviselőjeként ebben a jubileumi évben a vépi emberek teljesítménye előtt. Tisztelt Országgyűlés! Ha visszatekintünk a település krónikájába ebben a kerek évfordulókat hozó évben, nagy történelemnek lehetünk a tanúi. Már az ókorban az ősi Savaria elővárosa volt, amelyről régészeti emlékek tanúskodnak. A honfoglalás idején valószínűleg Bulcsú népéhez tartozó magyarok telepedtek meg itt, és az Árpád-házi királyok korában is szorgos emberek dolgoztak erre. Az 1217-ben, II. András királyunknak köszönhetően keletkezett, tehát most 800 éves oklevél szerint az udvarnokok és a vasvári káptalan osztozott ezen a területen. Írásos említést 1240-ből is találunk, amikor IV. Béla király megújította a wepyi udvarnokok kiváltságait. Akkoriban az itt élők elsődleges feladata volt a királyi udvart terményekkel ellátni. Egy 1280-ból származó írásos feljegyzésből kitűnik, hogy IV. László királyi adományként adta a települést egy vasi ispánnak hadi tettei elismeréséül. Később más családok birtokolták. Az 1400-as évek végén egy végrendelet következtében Erdődy Bakócz Tamásra, későbbi esztergomi érsekre hagyták. Így jutott Vép királyi megerősítéssel az Erdődy család birtokába. Bár kisebb ideig zálog révén a Zrínyiekhez került a terület, de a későbbi évszázadokban Vép történetének meghatározója lett az Erdődy család. Vép a XVI-XVII. században a hadak járása és a járványok miatt sokat szenvedett, sokan meghaltak, elmenekültek. Például 1553-ban 14 jobbágytelek vált lakatlanná pestis következtében, 1567-ben a katonák dúlása miatt sok jobbágycsalád kárt szenvedett. Egy 1605-ös levél szerint: a vépi tartomány puszta lett, „Weppen alig 20 ember él.” Ennek ellenére az itt élők elkötelezettsége révén Vép megmaradt, fennmaradt és jelentős településsé vált. Erdődy Sándor Vas vármegyei főispánsága alatt többször tartottak Vépen megyegyűlést háborús időben vagy más kedvezőtlen körülmények miatt. A XVII. század folyamán Vépen hat országos vásárt tartottak évente. Az 1728-as körjegyzőségi iratok azt bizonyítják, hogy Vépnek ekkor már közigazgatási jelentősége volt, egy bíró és 12 esküdt intézte a falu ügyeit. 1788-ra új templom épült, amelyet Szily János, Szombathely első püspöke szentelt fel. Az 1848-49-es szabadságharcot az egész község lelkesen üdvözölte, sokan önként jelentkeztek a nemzeti zászló alá. Az első világháború idején a férfiak zöme katonai szolgálatot teljesített. A 98 hősi halott tiszteletére 1919-ben készítették el a hősi emlékművet. 1925-ben a belügyminiszter nagyközséggé nyilvánította a települést. A második világháborúban elesettek emlékét az 1990 tavaszán állított emlékmű őrzi. 1963-tól indult meg a mezőgazdasági szakképzés e helyen, 2009-ben pedig városi címet kapott. Tisztelt Országgyűlés! A vépi emberek az elmúlt évszázadokban minden viszontagság ellenére megőrizték a települést a város mai polgárainak, akik Vépet a „világ közepének” nevezik. Munkájukkal ma is sokat tesznek azért, hogy tevékenységük révén ne csak a saját maguk és kisebb közösségeik, hanem az egész város gyarapodni tudjon. Tisztelet és megbecsülés érte! Lokálpatrióta tudatuknak ékes bizonyítéka, hogy az itt zajló rendezvények a helyi himnusszal kezdődnek. Az elmúlt időszakban közös munkánk révén, a kormány támogatásával több lépést tettünk a fejlesztések érdekében, azonban még számos feladat áll előttünk, amire szövetkeznünk kell. Ebben a jubileumi évben azt kívánom, hogy az ősök elkötelezettségéből erőt merítve a jövőben is építkezni tudjon a település és a benne élő közösség. lsten éltesse Vépet! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Ágh Péter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője: „Egy magára hagyott térség problémái.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy így, napirend után megragadjam azt a lehetőséget, hogy egy olyan térségről is talán kicsit bővebben szót ejtsek, ami sajnos nagyon szomorú, hogy a Parlament falai között, kormánypárti képviselők részéről nem nagyon történt meg az elmúlt évtizedekben. A Rábaközről van szó, ahol sajnos egy olyan térség alakult ki, amely ugyan Győr-Moson-Sopron megye részét képezi, és önök sokszor hivatkoznak a megyére mint az ország szerencsés fekvésű területére, azonban mégis lokálisan kialakult egy olyan helyzet, ahol gyakran érdemi, megfelelő, normális bérezéssel rendelkező munkahelyek nem állnak rendelkezésre, és éppen ezért kénytelen a helyiek Győrbe, Sopronba vagy Ausztriába járni nap mint nap dolgozni, hogy tisztességesen el tudják tartani a családjukat. Ezért most így, hétről hétre szeretném az itteni településeket megemlíteni, és egy-egy problémát elmondani róluk, mert úgy gondolom, hogy például Csorna is többet érdemelne, mint amit eddig önöktől kapott. Becsapták a csornaiakat a napelemgyárral, illetve ne felejtsük el azt sem, hogy a szülészet-nőgyógyászat is elvételre került a térségtől, így gyakorlatilag a Rábaközben már csak meghalni lehet, de születni nem. Kapuvár mit kapott a kormánytól? Mit kapott önöktől? - tegyük fel a kérdést. Aktívan segítették tönkremenni a húsgyárat, majd a mai napig a dolgozók és a beszállítók egy jelentős része futhat a pénze után. Vagy nézzük meg Beledet, ahol szintén a helyi munkahelyek hiánya, a normális fizetést biztosítani képes helyi munkahelyek hiánya jelent nap mint nap gondot. [[14.40]] De Tét városáról is érdemes említést tennünk, ahol az utak járhatósága a térségben már-már a középkori állapotokat idézi, és hangsúlyozom, hogy nem a települések hibájáról beszélek, hanem azokról az utakról, amelyeket legfőképpen az államnak kellene karbantartania, felújítania. Ivánt is szeretném megemlíteni, ahol igazán nem akarnak sokat, csak azt, hogy az általános iskolába járó gyermekek normális körülmények között tudjanak sportolni, szeretnének egy fedett helyiséget, ahol egyébként a törvény adta kötelezettséget le tudják róni, és értelmesen el tudják tölteni a napi sportra szánt időt. Bősárkányt is meg kell említenem, amely egy ilyen lélekszámú településként egyedüliként az országban nem rendelkezik még szennyvízhálózattal. Itt is egy olyan abszurd helyzet állt elő, amit a jelenlegi kormány most már hetedik éve képtelen feloldani, ráadásul európai uniós kötelezettség is már sürgetné a kormányt, úgy látszik, hogy ez önöknek mégsem fontos. Szany szintén az úthálózatokról hírhedt, hiszen Csorna és Pápa között fekszik valahol félúton, de mégis lánctalpas jármű szükséges ahhoz, hogy ha bizonyos időjárási körülmények becsapnak, akkor érdemben lehessen használni az úttestet. S még lehetne felsorolni körülbelül hetven olyan települést, ami az előbb felsorolt problémákkal érintett. Ezek után nem lehet csodálkozni, hogy olyan aprófalvas körzetről beszélünk, ahol az elöregedés a mindennapok része, hiszen a fiatalok nem látnak jövőképet, nem látják az esélyét annak, hogy egy XXI. században is elfogadható életet, életminőséget tudnak maguknak teremteni ezeken a településeken, miközben a táji, környezeti adottságok maximálisan alkalmasak lennének arra, hogy egy európai értelemben vett vidéki élet feltételét megteremtsék. Ezért nagyon szomorú számomra, hogy semmiféle jövőképet, semmiféle Rábaköz-tervet nem látunk a kormány részéről, hogy miként lehetne azt elérni, hogy az itt élők számára ne az legyen az egyetlen alternatíva, hogy a nagyvárosokba vagy éppen Ausztriába járnak ingázni mindennap. Az egészségügyi rendszerhez való hozzáférésük lehetősége nagyságrendekkel rosszabb, mint a városokban élőké. Ezt sem győzőm hangsúlyozni, hogy mekkora problémát jelent például, hogy az idősotthonok szempontjából ennyire gyéren van ellátva a körzet, hiszen ahogy idősödik a Rábaköz, úgy egyre több ember szorul rá arra, hogy ilyen otthonokban éljen, és a hozzátartozóknak egyre nehezebb meglátogatni őket, nem kell mondanom, hogy ez egészségügyileg is és érzelmi, mentális szempontból is milyen súlyos következményekkel jár. Mindezek miatt arra kérem a kormányt, hogy ezen elfelejtett választókerületre is sokkal nagyobb hangsúlyt fektessen, és érdemi, valódi fejlesztési tervekkel álljon elő, ne olyan hazugságokkal, ne olyan lufikkal, mint amit a napelemgyárral kapcsolatban ma már itt volt módom megemlíteni. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr kíván válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a hozzászólást, a felvetést. Nyilván fontos ügyről van szó, hiszen a Rábaköz és a felsorolt települések - Csorna, Kapuvár, Beled, Tét, Iván, Bősárkány, Szany és az összes többi, amit nem nevesített a képviselő úr - az országnak egy olyan részét képezik, ahol, azt gondolom, hogy különösen nagy mértékben adott az a potenciál, amit ha ügyesen kihasználunk és kiaknázunk, akkor ez egy prosperáló térséggé tehető. Szeretném ugyanakkor a képviselő úr figyelmét felhívni arra a tényre, hogy bármennyire is nyilván az emberben van egy késztetés, hogy a szívéhez közel álló térségek problémáit hozza előtérbe, azért az mégiscsak egy objektív tény, hogy Győr-Moson-Sopron megye és Győr-Moson-Sopron megyén belül ez a térség az ország számos más térségéhez képest egy nagyságrenddel nagyobb előnyökkel és már most komolyabb adottságokkal rendelkező térség, elég csak a Dunántúl, nevezetesen leginkább a Dél-Dunántúl egyes járásaira gondolni, ahol, azt gondolom, hogy ha olyan problémáik volnának, mint ennek a térségnek, annak kifejezetten örülnének az emberek, hiszen még attól is messze vannak, gondoljunk csak például az Ormánságra, ahol az infrastruktúra és más adottságok is messze elmaradnak a Rábaköztől. De természetesen, tisztelt képviselő úr, foglalkoznunk kell a Rábaközzel is kiemelten, hiszen az ország minden egyes falva, minden egyes lakosa pontosan ugyanolyan fontos kell legyen a kormány számára. Még egyszer azt hangsúlyoznám, hogy ez a térsége az országnak - tekintve, hogy három nagyváros, Bécs, Budapest és Pozsony térségéhez tartozik -, azt gondolom, egy olyan jövő előtt áll, hogy ezt közös erővel sikerül megvalósítanunk, ami példaértékű lehet az ország számos más pontján is. Szeretném azt a lehetőséget a képviselő úr figyelmébe ajánlani, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium áll rendelkezésére minden olyan képviselőnek, aki egy-egy olyan beruházás mellett kíván lobbizni, egy-egy olyan beruházásért kíván a kormány irányába eljárni, amelytől munkahelyteremtést, hozzáadott értéket, helyi hozzáadott értéket vár. Ezeket a beruházásokat egy széles eszköztárral tudjuk támogatni, és nagyon szívesen az ön esetében is, illetve a Rábaköz vonatkozásában bármilyen olyan, az ön látókörébe került beruházóval szívesen leülünk beszélgetni és a lehetőségeket közösen felmérni, akiktől ilyen előnyöket várhat a térség. Tisztelt Képviselő Úr! Ezen a konkrét, a minisztériumunkhoz kapcsolódó lehetőségen túl szeretnék figyelmébe ajánlani egy-egy olyan európai uniós programot, amelynek keretében hallatlan összegek állnak rendelkezésre részben azon kihívások kezelésére, amelyekről a tisztelt képviselő úr beszélt. A GINOP a kormány vállalkozásfejlesztési, újraiparosítási, innovációs, versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzéseivel összhangban elsősorban a vállalkozások, azon belül is a kkv-k növekedését, hatékonyságát, korszerűsítését, innovációs potenciálját, valamint a munkaerő versenyképességét támogató beavatkozásokat finanszíroz. A program keretösszege összesen több mint 2700, egészen pontosan 2733 milliárd forint, már amennyiben figyelembe vesszük a 310,1 forint/euró tervezési árfolyamot, és természetesen ebbe a nemzeti társfinanszírozás is beleértendő. A kis- és középvállalkozások versenyképességének javítása a Rábaközben is kiemelt figyelmet élvez. E vonatkozásban is szeretném a térség sorsát szívükön hordozó képviselők azon kötelességére és felelősségére felhívni a figyelmét, hogy amennyiben olyan lehetőségeket segít nekünk detektálni, amelyek ezekkel a célkitűzésekkel összhangban tudják fejleszteni a térséget, akkor erre teljes nyitottságot mutatunk. A második fontos célkitűzése a GINOP-nak a kutatás- és technológiai fejlesztés, valamint innováció. Éppen ebben az évben került kidolgozásra egy új kutatás-fejlesztés-támogatási mechanizmus a Külgazdasági és Külügyminisztérium részéről, ebben is állunk a Rábaközben működő vállalkozások rendelkezésére. Infokommunikációs fejlesztésekre több mint 141 milliárd forint van előirányozva. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy úgy ezt, mint az energetika, a foglalkoztatás, a versenyképesség, illetve munkaerő, valamint turizmus és pénzügyi eszközök prioritások mentén legyen szíves a kormány illetékeseivel felvenni a kapcsolatot, és amennyiben konkrét javaslatok alapján tudjuk közösen szolgálni a Rábaközt, erre minden tekintetben nyitottak vagyunk. Én sok sikert kívánok a Rábaköznek, az érintett településeknek, és mindenben számíthatnak a kormány feltétel nélküli támogatására. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely, a Jobbik képviselője: „A Jobbik 21. századi pártként szembenéz a 21. század új kihívásaival - III. rész” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalássorozatom harmadik részéhez érkezve az okoseszközök oktatásban való még hatékonyabb bevonása és az elektronikus szavazási rendszer bevezetése után most az elektronikus közigazgatás teljes körű és hatékony megteremtéséről mint a Jobbik kifejezetten XXI. századi programpontjának egyik eleméről szeretnék néhány szót szólni. Több olyan XXI. századi jelenség létezik, amelyek kitörési pontok lehetnek Magyarország számára, az ország felemelkedéséhez járulhatnak hozzá. Az egyik ilyen lehetőség a közigazgatás elektronikus alapokra helyezése. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem új keletű dologról van szó, kétségtelen, hogy a kormány el is kezdett foglalkozni ezzel a kérdéssel, és tett is néhány apró, ez irányú lépést, de az elindult folyamatokból a lakosság sajnos keveset érzékelt, és elsősorban nem is a lakossági igények kielégítésére fókuszáltak, hanem inkább a hivatali működés megkönnyítését célozták. Márpedig, ha valami, akkor éppen az az elsődleges célja az e-közigazgatásnak, hogy egyszerűsítése és kényelmesebbé, gyorsabbá tegye az állampolgár kapcsolatát az állammal az e-felület segítségével. [[14.50]] A közigazgatás elektronikus alapokra helyezésének elindult folyamatát tehát még hatékonyabbá, észszerűbbé és átfogóbbá kell tenni, ugyanis - szintén ténymegállapítás és helyzetelemzés - kifogásolható a jelenlegi állapotoknál, hogy az elektronikus ügyintézés nem jár együtt például a papíralapú ügyintézés megszüntetésével vagy radikális csökkentésével, pedig az nemcsak az ember számára, de a környezet javára is jelentős mértékben szolgálna. Ugyanez a szemléletmód nyilvánul meg például Észtországban, ahol a kormány ülésein már 2000 óta, azaz 17 éve nincsen papír, lényegében az egész parlament sem használ papírt a működéséhez - 17 éve. Ez csak egy apró példa, amely jól mutatja a két ország közötti különbséget, és azt, hogy még lenne hova fejlődnünk bőven-bőven. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik mindezek jegyében határozottan azt mondja, hogy elég a bürokratizmusból és az elavult módszerekből. Régi adóssága már a kormányoknak, hogy felszámolják a közigazgatás jelenleg is tapasztalható, túlbürokratizált, bonyolult és átláthatatlan jellegét. Gondoljunk csak arra, hogy rendszeresen, újra meg újra meg kell adni ugyanazokat az adatainkat, akárhányszor az ügyintézéshez fordulunk, vagy hogy mennyi felesleges procedúrát okoz különböző igazolványok megújítása. A már említett Észtországban, amely úttörő és ékes példája a digitális fejlődésnek, az állampolgároknak egy adott adatot csak egyszer kell megadniuk. Ha valaki például biztosítást köt egy új autóra, akkor egyetlen olyan személyes adatot sem kell közölnie, amit egyszer valahol megadott, elég például csak az új autó meglétéről nyilatkoznia. De emellett számos olyan példa említhető, amit érdemes lenne itthon is bevezetni. De nézzünk egy másik példát! Miért ne lehetne Magyarországon is megvalósítható, hogy mindenki online adja be az adóbevallását, amely 5 perc alatt elkészíthető, ahogy szintén Észtországban ez működik? De idetartozik a legutóbbi felszólalásomkor taglalt e-szavazási rendszer is, amely révén a világ bármely részéről le lehet adni a szavazatot, de az észteknél a gyógyszerreceptek és az egészségügyi bürokrácia is teljesen digitális. Fontos újítás lenne mindezek mellé az e-kézbesítés is, vagyis hogy az elektronikus leveleket a hagyományos postai levelekhez hasonlóan ajánlott és tértivevényes formában küldje az állam vagy küldje az állampolgár az állam felé a hagyományos levél joghatásával. Ez sok milliárd forintnyi megtakarítást jelenthetne a feleknek. Ugyanígy az e-közbeszerzésnél évi közel 15 ezer közbeszerzési eljárás digitalizálása több millió oldalnyi papír kinyomtatását tenné feleslegessé, átláthatóbbá és gyorsabbá tenné a folyamatokat. Nem utolsósorban komoly gazdasági jelentőséggel is bír az e-közigazgatás. Észtország a GDP 2 százalékát takarítja meg évente az elektronikus közigazgatással. És az is sokatmondó tény, hogy tízszer több ügyet lehet intézni Észtországban digitálisan, mint Magyarországon. Tisztelt Ház! Emberközpontú és modern közigazgatás - ez a kulcsa a sikeres közigazgatásnak. A Jobbik olyan e-közigazgatás megteremtését tűzte ki célul, amelyben az ember van a középpontban, és amelyhez minden állampolgárnak van hozzáférése. Ezért is és ezzel összefüggésben szerepel a Jobbik programjában például az ingyenes internet kiterjesztése mint alapfeltétel a modern közigazgatás megteremtéséhez. A Jobbik tehát a közigazgatást elektronikus alapokra helyezve gördülékennyé, átláthatóvá, gyorsabbá és kényelmesebbé tenné a sokszor bonyolult, lassú és túlbürokratizált ügyintézéseket. Tisztelt Országgyűlés! Olyan szempontok ezek, amelyeket teljes mellszélességgel vállalni lehet és kell is, ugyanis a már korábban említett stratégiák és dokumentumok is ezt taglalják lényegében. Megállapítanak egy helyes irányvonalat és koncepciót, már csak a megvalósítás hiányzik, a szavak tettekre váltása. Biztosíthatom önöket, hogy a Jobbik 2018-tól véghez viszi ezt a folyamatot, és megteremti Magyarországon a hatékony e-közigazgatást. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném felhívni a figyelmet mindenekelőtt arra, hogy a digitális világ kihívásaira és lehetőségeire a kormány válaszként már évek óta kézzelfogható lépéseket tett, tesz, és folyamatosan keressük ezen kihívásokra az adekvát és időszerű válaszokat. Az online világban tapasztalt új jelenségekre, lehetőségekre és kihívásokra már több éve, azt gondolom, sikeres válaszokat tudunk adni, elismervén azt a feladatunkat, hogy rengeteg kihívás áll még előttünk, és többek között a közigazgatás megújítása, digitális alapra helyezése is ezek közé tartozik, pontosabban a folyamat kibontakoztatása és továbbvitele, hiszen ne feledjük el, hogy érdemi előrelépés történt ebben a kérdésben már az eddigiek során is. Szemben a Jobbikkal, akik úgy tűnik, hogy csak ebben az időszakban ismerték fel ezen kihívások aktualitását. Itt már 2010 óta zajlik egy érdemi útkeresés, és konkrét javaslatokkal is éltünk, konkrét törvényi szabályozások is születtek ezen a téren. Tisztelt Képviselő Úr! A 2015. évben az InternetKon során a polgárok az internet és a digitális fejlesztések legfontosabb kérdéseiben fejthették ki véleményüket - ilyen konzultációra korábban nem került sor -, meghatározva ezáltal, hogy a kormány milyen döntéseket hozzon a magyar internet és a digitális ökoszisztéma fejlesztését illetően. Az InternetKon eredményeit megvalósító „Digitális jólét” program számos, már évek óta zajló, a digitális átalakulást érintő programnak, valamint jó néhány új fejlesztésnek ad teret, és átfogó jellegéből adódóan a digitális ökoszisztéma egészét érintő összehangolt kormányzati program. E program célja, hogy minden magyar polgár és minden magyar vállalkozás a digitalizáció nyertese legyen. A „Digitális jólét” program és a kibővített „Digitális jólét” program a következő években az internet mindenki számára történő hozzáférhetővé és megfizethetővé tétele, az átfogó infrastruktúra-fejlesztések, a teljes magyar oktatási rendszer digitális átalakítása és a többi, már megkezdett fejlesztés mellett új területeken is hozzá kíván járulni ahhoz, hogy Magyarország minél felkészültebb legyen az elkerülhetetlen digitális átalakulásra. A program segítségével minden akadályt le szeretnénk bontani, ami annak útjában áll, hogy valaki internethasználóvá válhasson. Ezért annak érdekében, hogy az anyagi erőforrások hiánya egyetlen magyar polgárt se zárjon ki a digitális világban való részvételből, újabb jelentős adócsökkentéssel, az internethasználat áfájának először 27-ről 18-ra, majd 18 százalékra 5 százalékra történő csökkentésével, a „Digitális jólét” alapcsomag bevezetésével és 2018. végéig az ország minden településén kiépülő ingyenes wifiszolgáltatással igyekszünk segíteni. Azt gondolom, ezek figyelemreméltó és elismerendő lépések. A jövő év végéig az Európai Unióban elsőként Magyarországon jut el minden háztartásba legalább 30 megabit/secundumos szupergyors internet. 2017. június 19-én megalakult a „Digitális jólét” program által kezdeményezett magyarországi 5G koalíció, amelynek célja, hogy Magyarország az 5G-fejlesztések egyik európai központjává váljon, és régiós vezető szerepet töltsön be az 5G-re épülő alkalmazások tesztelésében. Ami a digitális kompetenciákat illeti, tisztelt képviselő úr, kidolgozzuk a digitális kompetenciafejlesztés hosszú távú, részletes koncepcióját és a digitális kompetenciák részletes mérési rendszerét. A digitális gazdaság területén elkészülnek a különböző ágazati digitális átalakulási stratégiák, és alapvető fontosságúnak tartjuk a hazai mikrovállalkozások felkészítését is a digitális átalakulásra. Az agrárágazatban például jelenleg kihasználatlanok a digitális fejlesztésekből származó gazdasági előnyök, ezért a „Digitális jólét” program 2.0 keretében a magyar agrárium digitális fejlesztése érdekében elkészül Magyarország digitális agrárstratégiája is. Ugyanezt a folyamatot az egészségügy és a sport területén is elindítjuk. Tisztelt Képviselő Úr! Ne feledkezzünk meg az ön által érintettek említéséről sem. A digitális állam, illetve a digitális közigazgatás érdekében tett lépések rendkívül fontosak. A „Digitális jólét” program 2.0 keretében a teljes közigazgatás digitális átalakítását szolgáló átfogó fejlesztési programokhoz illeszkedve digitális közigazgatási képzési és továbbképzési programok kidolgozására és elindítására kerül sor. A program főbb pontjai között szerepelnek még többek között információbiztonsági és kibervédelem-fejlesztések, a digitalizáció hatásvizsgálatát szolgáló kutatások, a határon túl élő magyar nemzeti közösségek bekapcsolódásának lehetővé tétele a „Digitális jólét” programba és az „Okos városok” digitális fejlesztési programja. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Elnök Úr! Köszönöm a válaszadás lehetőségét.
Köszönöm Magyar Levente államtitkár úrnak. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, 5 perces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik képviselői nem csak kampányidőszakban teszik tiszteletüket az utcán, azon kívül is. Ezekben a hetekben is egy utcafórum-sorozatot folytatok Óbuda-Békásmegyeren, azon a területen, amit jobban ismerek, ahol élek évtizedek óta, és ezt teszik képviselőtársaink országszerte. Javasolnám ugyanezt a Fidesz-KDNP képviselőinek is, tehát a fogadóórák biztonságos irodai homályából mozduljanak ki azokra a forgalmas helyekre, ahol bizony rengeteg életszerű, életszagú történettel lehet találkozni, nagyon sok tragikussal is mindezek között. [[15.00]] Az utolsó ilyen utcafórum-alkalom során Kerékgyártó Katalin és pár devizás érdekvédő tisztelt meg a bizalmával. Rendszeresen szoktunk beszélgetni, de mindig, újra és újra mellbe vágják az embert azok a történetek, amelyeket közvetlenül a kilakoltatási eseményekről hoznak, amelyeket a végrehajtói visszaélések kapcsán hoznak. Nem lehet elszigetelt jelenségként kezelni ezeket, hiszen mintegy 900 ezer honfitársunk áll valamifajta végrehajtási eljárás alatt, tehát ennyi a folyamatban lévő eljárások száma, és ezek jelentős része értelemszerűen banki ügyekből, banki ügyletekből adódik. Önmagában az, hogy közvetlenül ez minden tizedik embert érint, még megfejelődik azzal, hogy közvetett módon mindannyiunk családjában szinte, vagy minden második családban előfordul hasonló esemény által érintett személy, de az a kilakoltatási hullám és az a kormányzati érzéketlenség, ami ezt az eseménysorozatot követi, egészen elképesztő. Nem is tudom, hogy egy miniszter vagy egy kormánytag hogyan képes nyugodtan álomra hajtani a fejét, mert az az egyébként visszataszító esemény és jelenségsorozat is előfordult, hogy a Bajnai-időszakban, tehát egy gazdasági vészkorszakban nem került sor ennyi kilakoltatásra és ilyen végrehajtói kegyetlenségre, mint most, napjainkban. Csak az elmúlt két hét „terméséből” csemegéztek azok a devizások, akik a standunknál megtiszteltek bennünket: kéthetes pici babával és 18 hónapos kisgyerekkel tettek ki egy családot a fővárosban, szintén kétgyerekes családot lakoltattak ki a XI. kerületben, a múlt héten Csömörön tettek ki az otthonából egy családot, hétfőn pedig Pécsen lesz egy olyan kilakoltatás, ahol egy anyukáról és beteg gyermekéről van szó. Mindez tökéletesen bizonyítja számomra, hogy az a társadalmi védőháló, ami még azért nyomokban megvolt az utóbbi egy-két évtizedben, lényegében semmivé foszlott, és előállt az az elképesztő helyzet, hogy egy-egy hiba vagy akár hiba elkövetése nélkül is bármely magyar család kerülhet hasonló helyzetbe. Ez önmagában katasztrófa, ez egy nagyon nehezen kezelhető helyzet, de az igazi katasztrófa akkor következik be, amikor itt a kormányzat képviselői azt mondják, hogy ők ezt a problémát megoldották, azt mondják, hogy megmentették az érintett embereket, kiplakátolják óriásplakátokra - akkor még ez nem volt egy tiltott vagy tiltandó forma -, hogy elszámoltatják a bankokat. Ezzel szemben az a helyzet, hogy az egész rendszer úgy lett finomhangolva, olajozva, hogy mindenben a végrehajtónak, a kereskedelmi banknak kedvez, és tulajdonképpen alig valamiben a családnak. Még most is hozzák hozzánk azokat a bírósági döntéseket, azokat az innen érkező híreket, amelyek értelmében 3 millió forint munkadíjat ítéltek meg bankjogásznak hasonló esetben. Tehát milliós bankjogászi illetmények röpködnek, miközben a családokat adott esetben egy ötmilliós tartozásért dupla behajtással, 33 milliós tartozással vegzálják. Ez egy állítólagos tartozás, nyilvánvaló, hogy ezt mi soha nem fogjuk valósként elismerni, de a jelenlegi kormány helybenhagyta azt a rendszert, amelynek értelmében ezt meg lehet csinálni Magyarországon, és még mindig jóval százezer fölött van azoknak a száma, akik legalább 90 napos elmaradással bírnak, tehát bizony a bárd ott lóg a fejük fölött. Neogrády Dezső, az egyik szintén devizahitelezés által érintett polgár küldte el számunkra, igen, azt a hasonlatot, amely egyébként teljesen képszerű, hogy ha valaki egy hűtőt vásárol, bármelyik képviselő, és az áramütést okoz a családban, vajon az eladó tartozik-e a kártérítéssel, vagy pedig azt mondják, hogy senkinek nem tartottak pisztolyt a fejéhez, hogy vegyen hűtőszekrényt. A helyzet az, hogy ez a kép tökéletesen jellemzi a kormányzati hozzáállást is. Még most, az utóbbi egy-két hétben is államtitkári, miniszteri szinten kaptam olyan választ, hogy nem tartottak pisztolyt ezen emberek fejéhez. Való igaz, nem, de arról sem szóltak nekik, hogy milyen undorító összejátszás valósul meg Magyarország kormányai - és nemcsak a mostani, hanem az előzőek -, illetve a kereskedelmi bankok között, hogy hogyan hagyják helyben ezeket a fogyasztóvédelmi visszaéléseket és hiányosságokat, és hogyan teszik ki több százezer honfitársunkat annak, hogy úgy kell álomra hajtaniuk a fejüket, hogy dolgozó emberekből lehet, hogy szociális transzferre szoruló segélyezettek, hajléktalanok lesznek, akik elveszítik családtagjaikat, elveszítik a jövőbe vetett hitüket. Egy tisztességes kormány ezt nem hagyhatja, nem hagyná szó nélkül. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő úr! Tisztelt Ház! A devizaadósság csapdája egy olyan gyalázatos öröksége a 2000-es évek szociálliberális kormányainak, amelyet a mai napig nem sikerült teljes mértékben kihevernie az országnak, és nyilvánvalóan ez egy rendkívül érzékeny téma, amely érzékeny hozzáállást, érzékeny kormányzati fellépést igényel, és alapos mérlegelés alapján kell meghatározni a megteendő lépéseket, hiszen amellett, hogy nyilván el kell ismerni a korábbi kormányzatok mulasztásait, bűnét, ha tetszik, abban, hogy a devizahitelesek körüli szabályozás nem volt - nyilvánvalóan nem volt - elégséges és nem volt tisztességes, a cselekvési tér így tíz évvel később, jogállami keretek között bizony be van határolva egy végrehajtó hatalom számára. Tisztelt Képviselő Úr! Nyilván ön előtt is ismeretes, hogy a bírósági végrehajtás alapvető célja az adós által meg nem fizetett hitelezői követelések behajtása. Fontos ugyanakkor ehhez kapcsolódóan kiemelni, hogy a hitelezői követelések nem csupán a pénzintézetek követeléseiből tevődnek össze, hanem egyéb magánjogi követelések meg nem fizetésének is lehet eredménye az adós ingatlanának árverezése és esetleges kilakoltatása - például gyermektartásdíj-követelések nem teljesítése -, tehát az adósok nem kizárólag a banki tartozásaik miatt kerülhetnek abba a helyzetbe, hogy a lakóingatlanuk elhagyására kényszerülnek. A devizaadósok helyzetét rendező törvények, az úgynevezett devizatörvények vonatkozásában ki kell emelni a hitelintézeti törvény és a fogyasztói hitelekről szóló törvény módosítását, amelynek eredményeként bevezetésre került a középárfolyam kötelező alkalmazása. Maximálva lett az előtörlesztési díjak mértéke, és bizonyos esetekben a futamidő-meghosszabítási díjak, költségek elszámolása nélkül történhetett. Továbbá az Országgyűlés a devizatörvények megalkotásával rendezte a fogyasztói hitelekhez kapcsolódó kérdéseket, és meghatározta az érvénytelen szerződéses rendelkezések alapján szükségessé váló elszámolás szabályait, másrészt biztosította, hogy az érintettek lakóingatlanait e rendezés ideje alatt egészen ne lehessen kiüríteni. A forintosítás árfolyamával kapcsolatban tájékoztatom, hogy a jogalkotó figyelembe vette a Kúria 2014. június 16-ai döntését a devizahitelezéshez kapcsolódó árfolyamkockázatra vonatkozóan. A svájci frank árfolyama jelenleg nem 256, hanem 267, sőt 2010-ben járt 319-es szinten is. A kormány és az MNB együttműködésének köszönhetően 2014-es árfolyamon, vagyis 256 forintos svájcifrank-árfolyamon 2015-ben megtörténhetett a forintosítás. Ennek köszönhetően a lakosság az árfolyamkockázattal kapcsolatos terhektől véglegesen megszabadult, így a svájcifrank-árfolyam okozta problémákkal már nem kell foglalkoznia. Fontos tisztázni, hogy nem a 165-ös svájcifrank-árfolyamot kell összehasonlítani a 256-ossal, hanem a jelenlegi, még kedvezőtlenebb 270-es svájcifrank-árfolyamot. A jó időzítéssel végrehajtott forintosítás eredményeként a Nemzetgazdasági Minisztérium becslése alapján a háztartások eddig mintegy 100, akár 200 milliárd forint törlesztőrészletet takaríthattak meg. Fel kell hívni a figyelmet arra is, hogy már 2003 óta hatályos az úgynevezett téli kilakoltatási moratóriumra vonatkozó szabályozás, ami alapján a végrehajtó a lakóingatlan kiürítésének foganatosítását a december 1-jétől március 1-jéig terjedő időszakot követő időszakra halasztja el, ha a kötelezett magánszemély. A téli kilakoltatási moratórium a legkritikusabb téli időszakban nehéz helyzetbe jutott családoknak nyújt segítséget ahhoz, hogy a lakás elvesztése miatti helyzet ne járjon automatikusan együtt az élet veszélyeztetésével, az emberi méltóság sérelmével, a december 1. és március 1. közötti időszakra ugyanis kizárja a kilakoltatások foganatosítását. A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. a 2011 óta működtetett NET-program keretében összesen 36 ezer család számára biztosítja a lehetőséget, hogy elkerüljék a kilakoltatást, és egy kedvezményes bérleti díj fejében hosszú távra biztosítják lakhatásukat. A társaság 2017. augusztus 31-ig közel 32 400 ingatlant már megvásárolt a jelzáloghiteleiket törleszteni nem tudó, szociálisan rászoruló hiteladósoktól. Mivel a végrehajtási eljárások a szándéknyilatkozatok beérkezésétől szünetelnek, ezért azok a hiteladósok is fellélegezhetnek, akiknek a jogszabályoknak megfelelő kérelme még a feldolgozás fázisában tart. Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy az elmondottakból is, amelyek nem egy teljes körű felvázolását jelentették a kormány által foganatosított intézkedéseknek, kiviláglik az, hogy amit egy végrehajtó hatalom tehet a helyzet mérséklése, javítása érdekében, azok a lépések megtörténtek, és természetesen a jövőben is kiemelt figyelemmel kell kísérnünk ennek a problematikának az alakulását, és a megfelelő válaszokat meg kell adni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm Magyar Levente államtitkár úrnak. [[15.10]] Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István, a Jobbik képviselője, jegyző úr: „Miért akadt el az elektromos cigaretta használatának és forgalmazásának újraszabályozása?” címmel. Öné a szó, jegyző úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Örülök, hogy van még a kormány részéről valaki, remélem, valami választ én is kaphatok erre a felszólalásomra államtitkár úrtól. Számos alkalommal szólaltam fel ugyanis a Ház falai között már az elektromos cigarettát használók érdekvédelme és az elektromos cigarettát érintő észszerűtlen szabályozások kapcsán. Továbbra is meggyőződésem, hogy az e-cigaretta a hagyományos dohánytermékek mérföldkövekkel kevésbé káros alternatívája. Ezt a tényt a fogyasztói tapasztalatok, elismert orvosok és számos hazai és nemzetközi kutatás is alátámasztotta, melyek közül néhány eredményét annak idején Csepreghy Nándor államtitkár úrnak is átadtam. A dohányzás okozta megbetegedések visszaszorítása és a magyar emberek egészségének védelme érdekében közös ügyünk, hogy ne hátráltassuk, hanem lehetőségeinkhez mérten segítsük az elektromos cigaretta hazai terjedését a hagyományos dohánytermékeket használók körében. Az e-cigaretta ugyanis nem dohánytermék, a használók pedig nem dohányosok - szögezzük le sokadjára és ismét! Ezért idén májusban levélben fordultam Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz, amelyben felhívtam figyelmét a forgalmazás területén tapasztalható hibákra és hiányosságokra, valamint a fogyasztók és forgalmazók véleményének figyelembevételével néhány javaslattal is éltem a kérdés szabályozásának kívánatos irányát illetően. Levelem megírása óta eltelt közel fél év, választ azonban sajnos a mai napig sem kaptam, pedig a felvetett problémák természetesen még ma is aktuálisak. Vegyük most sorra ezek közül a legfontosabbakat! Üdvözöltük, hogy a kezdeti merev elutasítás és a szakmaiatlan érvek hangoztatása után a kormányzati álláspont pozitív elmozdulását tapasztalhattunk a téma kapcsán. Egy 2016. év végi kormányrendelet megalapozta az elektromos cigarettát is forgalmazó szakboltok újranyitásának lehetőségét, a megfelelő jogi, jogszabályi háttér azonban máig nem került kidolgozásra, így e-cigik és az ahhoz kapcsolódó termékek továbbra is csak a nemzeti dohányboltokban kaphatók. Nem csökkentették az EMMI-rendeletben meghatározott évenkénti regisztrációs díjat, amelynek mértéke termékfajtánként 475 ezer forint. Holott számtalanszor jeleztük, hogy ha ez a díj jelentősen nem mérséklődik, az a termékkínálat drasztikus beszűkülését és drágulását fogja eredményezni a magyar piacon. E korábbi félelmünket azóta sajnos igazolták a fogyasztói érdekképviseletek visszajelzései is, miszerint az irreális regisztrációs díj miatt a jövedéki adóval terhelt termékkínálat csökkent, az árak pedig az egekbe szöktek. Ez pedig külföldi internetes áruházakhoz és - valljuk be - a feketepiacra terel több százezer hazai fogyasztót. Ennek következtében a fogyasztókat illegalitásba kényszerítjük, mindemellett pedig több száz milliós adóbevételtől is esik el a magyar állam. Ez pedig nyilvánvalóan nem lehet kormányzati cél. Ha a forgalmazók egyszer megfizetik az igazgatási szolgáltatási díjat, akkor az lenne észszerű, ha készülékenkénti bejelentés esetén az adott eszköz összes tartozékára vonatkozna a bejelentés, hogy az esetleges sérülések, meghibásodások esetén a pótalkatrész beszerezhető legyen, és ne kelljen teljesen új eszközt vásárolni. Mindezek mellett kiemelkedően fontos lenne, hogy a liquidek után legfeljebb csak ízenként, ne pedig nikotinerősségenként külön-külön kelljen megfizetni ezt a díjat, hiszen egy adott folyadék összetétele a nikotinkoncentráción kívül semmiben sem változik. Az e-liquidek kapcsán megfontolandó lenne, hogy a nikotinmentes folyadékok kikerüljenek végre a regisztrációs díj alól. Ha már az elektromos cigaretta töltőfolyadékainál vagyunk, akkor fontos kiemelnem, hogy ezek kapcsán a kormány részéről még az év elején történt érdemi előrelépés. Ugyanis az eredetileg tervezett 65 forint/milliliteres jövedéki adót a Jobbik javaslatát követően 10 forinttal, 55 forint/millilitere csökkentették. Továbbá sikerült elérni, hogy a nikotint nem tartalmazó utántöltő folyadékok után külön jövedéki adót ne kelljen fizetni. Sajnos, most a kezdeti pozitív folyamatok megfenekleni látszanak, az elmúlt hónapokban előrelépés a kormány részéről nem történt. Mindeközben a hazai fogyasztók tömegével hagyták el a magyar piacot, vagy a lehetőségek beszűkülése végett visszatértek a hagyományos dohánytermékek használatára. Az elektromos cigaretta használata és forgalmazása drasztikus beszűkítésével kapcsolatban egyébként több alkotmánybírósági beadvány is születetett, azonban döntés ezekről máig nincs. Szeretném végül ismételten hangsúlyozni örömünket annak kapcsán, hogy pozitív változásokat láthatunk a kormányzati álláspont tekintetében, azonban e folyamatok az elmúlt hónapokban elakadtak. Úgy vélem, ideje lenne érdemi választ adni a fogyasztók és forgalmazók azon kérdésére, hogy ügyükben, a felvetett kérdések és problémák kapcsán mikor várható újabb érdemi előrelépés. Mikor várható és milyen irányba történik majd az elektromos cigaretta használatának, illetve forgalmazásának további szabályozása? Várom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Szávay képviselő úr, jegyző úr. Most megadom a szót, a kormány nevében Magyar Levente kíván hozzászólni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon a dohányzás súlyos népegészségügyi és nemzetgazdasági kihívás, a dohányzás következtében, mint az köztudomású, több mint húszezer ember hal meg évente hazánkban. Magyarországon a dohányzás visszaszorításáért folytatott küzdelem 2010 óta egészségügyi, egészségpolitikai prioritás, és ennek jegyében történik a kormányzati cselekvés e területen, minden fronton, minden eszközzel visszaszorítani, amennyire lehet, a dohányzást. Tisztelt Képviselő Úr! Az elektronikus cigaretták használatát szabályozó jogszabályok egyrészt szigorítást, másrészt ugyanakkor némi enyhítést is hoztak az elmúlt hároméves időszakban, utóbbiakat nem kis részben egyébként a Jobbik kezdeményezéseivel összhangban. Kétségtelen, hogy az Országgyűlés úgy döntött, hogy 2016. május 20-tól az elektronikus cigaretták kizárólag a nemzeti dohányboltokban forgalmazhatóak. A cél akkor az volt és ma is az, hogy mindenféle dohányzással összefüggő eszközt csak ellenőrzött, szakosított helyeken lehessen értékesíteni oly módon, hogy a 18 éven aluliak hozzáférése korlátozott legyen. Ehhez pedig kézenfekvő volt a termékeket is beterelni a trafikokba. A kormány ismeri azt a szakmai és jogi vitát is természetesen, amely az elektronikus cigaretták állítólagosan kevésbé káros voltáról szól, valamint arról, hogy megfelelő volt-e a termékek értékesítését a dohányboltokra korlátozni. Nem is kívánunk elugrani a vita elől. Éppen ezért javasoltuk tavaly - a Jobbik-képviselőcsoport támogatása mellett egyébként - a trafiktörvény módosításával, hogy egy szakmai, az egészségügyi kormányzat által felállított bizottság döntsön arról, hogy lehetséges-e ezen termékek forgalmazására vagy éppen fogyasztására vonatkozó szabályozást módosítani vagy enyhíteni. Nyáron felállt a munkabizottság az EMMI keretein belül, amelyik a vonatkozó szabályozás előkészítésén dolgozik, a munka pedig, ha a vártnál kicsit lassabban is, de folyik. A munkabizottság feladata azon jogszabálytervezetek előkészítése, amelyek a forgalmazásra vonatkozó esetleges enyhítéseket célozzák az elektronikus cigaretták tekintetében. Ez azonban eddig nem került még a kormány elé, így a kormány semmilyen döntést sem hozhatott az ügyben. Bízunk benne, hogy az ősszel legalább első olvasatban tárgyalhatja még ezt a kérdést a kormány, hangsúlyosan szakmai szempontból. Másrészt ugyanakkor tudomásunk van arról is, hogy számos alkotmányjogi panaszt is benyújtottak az elektronikus cigaretták legalizálásáért küzdők az Alkotmánybírósághoz. Mivel ezeket az Alkotmánybíróság befogadta, így elképzelhető, hogy maga az Alkotmánybíróság is állást foglal a szabályozás helyessége tekintetében, amelyet a kormánynak, ha már eddig kitartott a szabályozása mellett, kötelessége bevárni. Hangsúlyos, hogy a kormány nem tekint önmagában üldözendőként az elektronikus cigarettára, hiszen nem a kormány, de nem is a képviselők dolga eldönteni, hogy az inkább a hagyományos dohányzásról való leszokást segíti, vagy káros. Javaslom, bízzuk ezt a szakemberekre. Mindenesetre eddig is voltak előrelépések az elektronikus cigaretta pozitív irányú megkülönböztetése érdekében, hiszen észszerű jövedéki adózási szabályokat vezettünk be szintén a Jobbik támogatásával, és továbbra is az lesz a kormány törekvése, hogy csak észszerű szabályozók maradjanak ezen a területen, ideértve a bejelentési és kapcsolódó díjfizetési kötelezettségeket is. Szó sincs tehát arról, hogy az elektronikus cigaretták szabályozásának kérdése nyugvópontra jutott volna. Bízunk abban, hogy a munkabizottság szakmai anyaga a közigazgatási egyeztetést követően a kormány elé kerülhet, akár még ősszel, de a szabályozás alakítását befolyásolhatja az Alkotmánybíróság esetleges döntése is. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Magyar Levente államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2017. október 16-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 20 perckor ért véget.]]