Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 25. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednicu, potpredsjednika i nazočne članove Vlade. Zapisnik 24. sjednice primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 24. sjednice u tekstu kako ga je napisan. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 6 novih točaka i to – - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Roterdamske konvencije u postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini s Konačnim prijedlogom zakona P.Z.E. Drugo – Prijedlog Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga koje se temelje na uvjetovanom pristupu i usluga koje pružaju uvjetovani pristup sa konačnim prijedlogom zakona P.Z.E. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice P.Z.E. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društvenoj poticanoj stanogradnji, prvo čitanje. Prijedlog Zakona o pravobranitelju za osobe sa invaliditetom, prvo čitanje. I Prijedlog godišnjeg izvješća o spremnosti obrambenog sustava provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske sa izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlog dnevnog reda pod točkama od 6. do 15., po točkama od 19. i 21. i po točkama od 26. do 28. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su – Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Turske o socijalnom osiguranju, hitni postupak. Drugo – Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "projekt riječka obilaznica" s Konačnim prijedlogom zakona. Treće – Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za program pomoći Europske unije na području nuklearne sigurnosti u Hrvatskoj za 2005. godinu. Četvrto – Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za nacionalni PHARE program za 2006. godinu. Peto – Prijedlog Zakona o potvrđivanju dopunskog protokola ženevskim konvencijama od 12. kolovoza '49. godine o dodatnom znaku raspoznavanja, protokol 3. Šesto – Prijedlog Zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije o suzbijanju dijela nuklearnog terorizma. Sedmo – Prijedlog Zakona o hrani P.Z.E., hitni postupak. Prijedlog Zakona o veterinarstvu, hitni postupak. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gnojivima i poboljšivačima tla P.Z.E. Prijedlog Zakona o tržištu plina P.Z.E. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju, hitni postupak. Prijedlog Zakona o studentskom zboru i drugim studentskim organizacijama, hitni postupak. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Roterdamske konvencije, hitni postupak, P.Z.E. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga, hitni postupak P.Z.E. I Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državnoj granici P.Z.E. Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama 11., 12., 13., 14., 15., 26., 27. i 28. nose oznaku P.Z.E.-a kao primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. To su Prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o suzbijanju dijela nuklearnog terorizma, Prijedlog Zakona o hrani, Prijedlog Zakona o veterinarstvu, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gnojivima i poboljšivaćima tla, Prijedlog Zakona o tržištu plina, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Roterdamske konvencije, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o pravnoj zaštiti usluga i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenje ostalih predloženih zakona? Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba HSP-a imamo prigovor na Prijedlog Zakona o studentskom zboru i drugim studentskim organizacijama da ide po hitnome postupku. Naime, riječ je o samo deklaratornom zakonu koji uopće ne rješava ono što bi trebao riješiti, a to je odnos studentskih udruga i studentskoga zbora, način rada studentskoga zbora i cjelokupnu proceduru vezano za provedbu i nad primjenom ovoga Zakona. To smo jučer raspravljali i na sjednici Odbora za zakonodavstvo i očito je da ne treba žuriti po hitnom postupku jer se može ovaj Zakon donijeti tijekom ove sjednice jer se kasni, prvo čitanje nek' se obavi u prvih 14 dana, a drugo nakon one stanke, jer ovo ničemu ne služi. Također moram u ime kluba HSP-a apelirati na predsjednica Vlade vezano na Zakon o hrani i Zakon o veterinarstvu iako ima oznaku P.Z.E. to je nerazumljiv bukvalni poluprijevod i ako ovo donesemo onda će to biti sumrak pravne struke u Hrvatskoj i sumrak rada ovoga saziva Sabora. Tako nešto loše u životu nisam vidio.
Molim ograničite se samo na prijedloge pod primjenom hitnog postupka.
Takav prijevod. Ma ne mora to kazati, gospodine predsjednike i vi bi kao predsjednik Sabora trebali na te stvari reagirati. Ovako nešto katastrofalno još nisam vidio. Hvala lijepa.
Nemojte molim vas tako. Poštovani zastupnik Ivan Kolar isto.
Hvala uvaženi predsjedniče! Iako dopustite mi, rekli ste OPZ ne bi trebalo…
Ne možemo raspravljati o tome.
Ali dopustite samo dvije rečenice. Ovo nije tek sporadična primjedba. Ovo je elementarno kršenje prava.
Kolega Kolar!
Ovo nije PZ, jer nije usklađen jednostavno.
Kolega Kolar! Sada imamo prema Poslovniku samo…
Znam, ali ja vas upozoravam da je ovo krivo tumačenje jer nije usklađen. On nema sve elemente PZ-a. Bilo bi dobro…
Kad bude rasprava onda ćete to moći istaknuti.
Da, ali je kasno. Bolje da idemo u prvo čitanje…
Ne možete sada kada… Pa ne možete kad po članku 161. Poslovnika o primjeni…
Pa ako postoji dobra volja predlagača, može i to.
Ne možete…
Ja apeliram samo na svijest nas sviju.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite!
Ali to je nedopustivo kaj se događa sada tu.
Izvolite gospodin Pankretić! … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala. Dakle, mi imamo prigovor na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o studentskom zboru. Sada idemo molim na glasovanje. Molim, utvrdimo kvorum prethodno! Gospodo, molim vas, i dame, uključite se! Hvala. Rezultat? Nazočno 80 zastupnika. Imamo kvorum. Možemo glasovati. Prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Turske o socijalnom osiguranju? Molim, uključimo se! Možemo glasovati. Rezultat? 79 za, i jednim suzdržanim utvrđena primjena hitnog postupka. Drugo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o javnosti između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt Riječka obilaznica"? Uključimo se! Možemo glasovati. Rezultat? Sa 78 glasova za i jednim suzdržanim, ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Treće. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlada Republike Hrvatske i Europske komisije za program pomoći Europske unije na području nuklearne sigurnosti? Možemo glasovati. Rezultat? Sa 77 glasova za, jednoglasno utvrđena i primjena hitnog postupka. Četvrto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za nacionalni PHARE program za 2006. godinu? Glasovati! Molim vas, glasujmo! Rezultat? 77 za i jednim suzdržanim i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju dopunskog protokola Ženevskim konvencijama od 12. kolovoza '49. o dodatnom raspoznavanju, (Protokol III)? Molim, uključimo se! Možemo glasovati. Rezultat? 73 za, 4 suzdržana. U dnevni red po hitnom postupku ide ovaj zakon. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju? Molim, uključimo se! Možemo glasovati. Rezultat? Sa 75 za i 4 suzdržana i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o studentskom zboru i drugim studentskim organizacijama. Tu je prigovor stavio Klub zastupnika HSP-a. Molim, uključimo se! Možemo glasovati. Rezultat? Sa 63 za, 3 suzdržana i 21 protiv i, ovaj konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu podnio je 19. ožujka ove godine, Klub zastupnika HNS-a. Naime, radi se o tome da je Klub zastupnika HNS-a zatražio od mene da u dnevni red uvrstim sukladno članku 6. Zakona o državnim robnim zalihama Izvješće Vlade o stanju u robnim zalihama. Ja sam odmah i zatražio od Vlade da dostavi to Izvješće sukladno Zakonu o upravljanju robnim zalihama, tako da kada i tijekom ove sjednice kada Vlada dostavi to Izvješće, onda će odmah biti uvršteno i u prijedlog dnevnog reda. Drugih prigovora pisanih na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika, smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i to pod točkom 29. uvršten je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji, prvo čitanje. Pod točkom 30. uvršten je Prijedlog zakona o pravobranitelju za osobe sa invaliditetom, prvo čitanje. I pod točkom 31. Prijedlog godišnjeg izvješća o spremnosti obrambenog sustava provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske sa izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštenje neke od ovih predloženih točaka u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. poslovnika ja bih sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem da prema našoj uobičajenoj praksi ako se slažete da ne pročitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Hvala lijepa. Sad bi bila na redu točka – 4. Prijedlog Zakona o dopunama Obiteljskog zakona – predlagatelj Klub zastupnika HSS-a, prvo čitanje P.Z. br. 609 Ali suglasno sa stajalištem Kluba zastupnika HSS-a predlagatelja Zakona, a i sukladno prijedlogu odbora, matičnog odbora. Odgodit ćemo raspravu o ovom Prijedlogu zakona dok Vlada ne uputi najavljeni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona, s tim da u toj prilikom izrade i izmjene dopune Obiteljskog zakona Vlada uvrsti predložene dopune predlagatelja Kluba zastupnika HSS-a.
Neka se prebroji jer nemaju mnogi opet ovih ključića, predlažem.
Dobro. 85 ima. Dakle, ima li primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostale predložene točke? Ne. Ove četiri? Ne. O P.Z.E. prijedlogu? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sjednicu. Na dnevnom redu je - Konačni prijedlog Zakona o studentskom zboru i drugim studentskim organizacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 636 Zastupnik Kajin, izvolite.
Pa evo ovako gospodine predsjedniče. Da se pred četiri, pet godina Hrvatskoj uputila optužnica o organiziranom zločinačkom pothvatu, cijela bi zemlja bila na nogama. Danas vidimo da čak ni premijer ne želi komentirati taj novi tijek događaja, samo dobacuje imamo tužiteljicu, imamo odvjetnika, pravna smo država. Istina je izgleda, da se želi gurati slučaj pod tepih. Ja bih želio da nas se izvijesti o novom razvoju događaja i što čini hrvatska Vlada osim što se povlači pod navodnicima, pred tim kvalifikacijama. Jasno je, hrvatska strategija mora biti istina, bolna ili sjajna, ali uvijek mora biti istina i utoliko bih volio da nas se izvijesti tijekom današnjeg dana o ovom pod navodnicima "sadašnjem razvoju tijeka događaja". … [[Upadica se ne čuje.]]
Mir! Zastupnik Pero Kovačević, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, također u ime kluba Hrvatske stranke prava tražim da se Vlada konačno očituje što ona radi i što je napravila vezano za obaranje ovako monstruoznih optužnica. Znamo da je bila situacija da je bio pokušaj uključivanje u proces putem prijatelja suda, znamo kakva je situacija sa našim generalima koji teško dolaze do dokumentacije i nemamo nikakvih saznanja kakve pravne, kakve političke, kakve diplomatske i druge mjere hrvatska Vlada poduzima u smislu obaranja ovih monstruoznih optužnica i tražim u ime kluba Hrvatske stranke prava da se Vlada svakako obrati i da kaže što je to, jer koliko znamo to nije ništa suštinski. Hvala.
Dobro, prenijet ću vaše prijedloge i mišljenja predsjedniku Vlade koji kao što znate, nalazi se u službenom posjetu Bosni i Hercegovini, pa ćemo o tome onda dobiti i potrebnu informaciju. Gospođe i gospodo zastupnici idemo utvrditi kvorum. Molim uključimo se. Koji su zaboravili neka se uključe. Gospodin zastupnik Krešimir Čosić izvolite se uključiti. Gospodin Bagarić uključite se. Kvorum 81, dobro. Možemo. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 25. sjednice sljedećim točkama. 1. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, drugo čitanje. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje, prvo čitanje, P.Z.E. broj 661. 3. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. 4. Izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije. 5. Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje do 1., od 1. siječnja do 31. prosinca 2006. godine. I 6. Izvješće o poduzetim mjerama u vezi sa onečišćenjem zraka iz Rafinerije nafte Sisak u razdoblju od 2004. do veljače 2007. godine. Sad bi išli samo na dopunu dnevnog reda a o tome bi raspravljali na onoj sjednici koja bi počela 18. travnja i nadalje. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštenje u dnevni red neke od predloženih točaka [[Upadica: Nema.]] Nema. Dopuna dnevnog reda utvrđena. Idemo na glasovanje.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, vi mi oprostite ali ja sam iz vašeg odgovora shvatio da ćete vi predložiti raspravu i preispitivanje odluke o suglasnosti za pritvor gospodina Branimira Glavaša po žurnom postupku jer se niste izjasnili, niste mi odgovorili.
Molim vas, sada vas pitam za ovo. Vratit ćemo se na ovo kasnije. Ima li tko od zastupnika primjedbi? Nema.
Ako ćemo se vratiti, u redu.
Sada radimo uvrštenje u dnevni red. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o umirovljeničkom fondu? Molim, uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 80 glasova za i 2 suzdržana ovaj zakon ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije o vrijednosti kulturne baštine za društvo? Molim, uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 81 glas za i 2 suzdržana i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt obnove cesta II.? Rezultat? Sa 80 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva i Velike Britanije i sjeverne Irske o provedbi vojnih vježbi, obuke i pružanju potpora države domaćina? Molim, glasovati? Rezultat? Sa 77 glasova za i 1 suzdržanim i ovaj zakon je uvršten u dnevnim red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova? Molim, uključimo se. Molim, glasovati. Rezultat? Sa 64 glasa za, 4 suzdržana i 17 protiv i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o području i sjedištima prekršajnih sudova? Molim, uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 61 glas za, 5 suzdržanih i 18 protiv i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Gospodine predsjedničke Hrvatskoga sabora, ja sam se javio za riječ. Imao sam nekoliko prijedloga koji su djelom uvaženi ali sam iznio prijedlog ispred kluba HDSSB-a da se u dnevni red po žurnom postupku uvrsti rasprava i preispitivanje odluke Hrvatskoga sabora o suglasnosti za pritvor gospodina Branimira Glavaša. Ukratko sam iznio zašto. Međutim, vi niste odgovorili. Niste niti komentirali i ja sam shvatio da ste vi kao predsjednik Hrvatskoga sabora prihvatili argumente zbog čega klub HDSSB-a traži po hitnom postupku uvrštenje ove točke u dnevni red ove sjednice Hrvatskoga sabora tim prije što je prihvaćeno da o tome žurno raspravi Mandatno-imunitetno povjerenstvo i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav i tim više što je do donošenja dakle odluka, odgovarajućih odluka a ja vjerujem da će se to dogoditi u tijeku današnjeg dana jer sam zatražio s obzirom da se radi o protuzakonitom i protuustavnom djelovanju institucija pravnog sustava da se gospodin Glavaš do donošenja odluke pusti na slobodu. To niste komentirali niti je zauzeto o tom pitanju stajalište. Dakle, još jednom vas molim da se ova točka po žurnom postupku uvrsti u dnevni red ove sjednice Hrvatskoga sabora i da se o tome raspravlja još u tijeku današnjeg dana a nakon što se sastane Mandatno-imunitetno povjerenstvo i Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. I ja vas molim da ove sjednice i jednog i drugog odbora idu žurno odnosno da se one sazovu odmah.
O tome ću, to ću predložiti nakon što budu održane sjednice ovih dviju odbora. Tada ću staviti, ovisno o njihovom rezultatu tada ću staviti da ili ne, tada ću staviti vaš prijedlog da se, da Sabor donese odluku o uvrštavanju ove točke u dnevni red po hitnom postupku. Molim zastupnik Drmić, izvolite.
Ja znam da se vama ne žuri pretjerano ali ipak upozorio bih da naš kolega je trenutno u zatvoru protuustavno i protuzakonito. Ja bih vas molio da pojasnite malo te rokove. Rekli ste da se sjednice povjerenstava i odbora sazovu odmah. Vidim da kolega Sesvečan tu sjedi. Ne znam da li je budan, da li spava ili možda ne shvaća što znači odmah pa bih vas molio da odredite jasne rokove i da mu objasnite što znači odmah. Jer čovjek je u zatvoru i mislim da to nije šala. Koliko god to nekom tako izgledalo.
Odmah znači odmah. To je svima jasno i … [[Govornik se ne razumije.]] sada će kada počne ova, kada počne nastavak ove sjednice će predsjednik Odbora jedan i drugi će zakazati svoju sjednicu i održati ju. Idemo na raspravu. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Idemo na raspravu o utvrđenim točkama dnevnog reda: Gospođe i gospodo, uključimo se. Molim da utvrdimo kvorum. Rezultat? 81. Sukladno članku 204. stavak 2. poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 25. sjednice slijedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjeni i dopuni i pristupanju srednjo-europskom ugovoru o slobodnoj trgovini, hitni postupak, 2. Izvješće o radu pučkog pravobranitelja za 2006., 3. Izvješće o radu pravobranitelja za djecu za 2006., 4. Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova u 2006., 5. Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za telekomunikacije i o stanju i ostvarivanju načela i ciljeva regulacije telekomunikacijskog tržišta u Republici Hrvatskoj za 2006., 6. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2005. godinu. Članak 205. najprije da se odlučuje po hitnom postupku određuje. Predložen je samo jedan zakon i to Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjeni, dopuni i pristupanju srednje-europskom ugovoru o slobodnoj trgovini, s konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Nema. Molim, glasovati. Molim, uključimo se. Molim, glasovati. Rezultat? Sa 80 glasova za i 4 suzdržana utvrđen po hitnom postupku ovaj zakon. Ima li tko od zastupnika prigovora na primjedbu na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Gospodine predsjedniče još uvijek odgovarajući odbor nije izabrao, Odbor za imenovanje, nije izabrao člana, nije izabrao člana koji bi trebao zamijeniti gospodina Vice Vukova. Ja bih molio gospode iz SDP-a da napokon da nam daju jednog člana, jer jednostavno mi često nemamo kvorum. Hvala.
Tako je. Dakle, predsjednik. Klub SDP-a molim jednoga, predložite jednoga člana. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo s radom na 25. sjednici Hrvatskoga sabora. Na dnevni red, dnevni red pročišćeni podijeljen je na klupe. Zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba Hrvatske narodne stranke moram vas podsjetiti da smo vam 8. ožujka uputili zahtjev da od Vlade Republike Hrvatske zatražite izvješće o stanju robnih zaliha za 2003., 2004., 2005. i 2006. godinu. S obzirom da tu točku niste uvrstili na dnevni red ove sjednice 19. ožujka uputili smo prigovor na predloženi dnevni red 25. sjednice i u obrazloženju toga prigovora vi ste kazali da ćete na ovu sjednicu uvrstiti na dnevni red tu točku kada Vlada dostavi izvješće. U podnesku kojega ste vi uputili Vladi Republike odnosno predsjedniku Vlade Republike Hrvatske 15. ožujka tražili ste to izvješće a s obzirom da je prošlo 40 dana od vašeg zahtjeva predsjedniku Vlade a Vlada izvješće nije dostavila ja vas ljubazno molim da uputite požurnicu predsjedniku Vlade kako bi poštivao zakon i Saboru dostavio traženo izvješće. Hvala.
Kada bude Vlada dostavila mišljenje onda ću razmotriti da li ima poslovničkih uvjeta za predlaganje, uvrštenje u dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Rezultat? Nazočno je 86 zastupnika i zastupnica, imamo kvorum. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 25. sjednice sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o bivacidnim pripravcima s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 678. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju, hitni postupak. 3. Prijedlog zakona o zaštiti okoliša, prvo čitanje, P.Z.E. broj 680, 4. Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana zaštite na radu, 5. Izvješće o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 1997. do 2005. godine, 6. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u godini 2006. i 7. Godišnje izvješće o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2006. godinu. Članak 205. kaže prvo po hitnom postupku. Predložena su dva zakona i Prijedlog zakona o biocidnim pripravcima i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju. O Prijedlogu zakona o biocidnim pripravcima jer je P.Z.E., o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju? Nema. Molim glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka? Rezultat? Sa 92 glasa za, 3 suzdržana i 1 protiv ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? … [[Upadica se ne razumije.]] U dnevni red ostalih predloženih točaka? Zastupnik Slaven Letica.
Lijepo vas i usrdno molim da moju točku oko ovih, pokojnog uzoritog kardinala Kuharića i Predsjednika Republike nekako ugurate u dnevni red ako ikako možete. Hvala vam lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče mislimo da nije u redu vaša odluka da se ova sjednica prekine i da se nastavi 16. svibnja kako ste sinoć najavili, jer vi na taj način izbjegavate aktualno prijepodne, raspravu … moglo imati, sazivanje redovne sjednice zbog činjenice jer je sjednica kada je prvi puta bila sazvana, bila je sazvana točno sa datuma i kako se održala. Prema tome predlažem u ime kluba Hrvatske stranke prava da se … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … da se završi 25. sjednica. Upozorite ih da …
Ne znam ja tko je to sa koje strane. Možda negdje …
… [[Govornik naknadno uključen.]] 26 sjednicu, a na ovaj način vi to radite sustavno da bi izbjegli aktualno prijepodne.
Sjednica se završava kada se iscrpi dnevni red, a dnevni red nije iscrpljen ove sjednice. Stoga se ova sjednica prekida, a sljedeća nastavlja za dane 16., 17., 18., 23., 24., 25., 30. i 31. svibnja i 1. lipnja, a onda ćemo nakon što apsolviramo to razdoblje ponovo odlučiti hoćemo li nastaviti 25. sjednicu …
Ni jednu sjednicu niste mogli završiti onda.
Molim vas uključimo se! Molim kvorum. 83. Radi, radi, samo treba pritisnuti kako treba. Koliko je? 83. Dobro. Gospođe i gospodo zastupnici! Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 25. sjednice sljedećim točkama. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom, hitni postupak, 2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, drugo čitanje, P.Z.E. 3. Konačni prijedlog Zakona o oružju, treće čitanje, P.Z.E. 4. Konačni prijedlog Zakona o pružanju usluga o turizmu, drugo čitanje, P.Z.E. 5. Prijedlog zakona o prostornom uređenju i gradnji, prvo čitanje, P.Z.E. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, prvo čitanje, 7. Prijedlog zakona o udomiteljstvu, prvo čitanje, 8. Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju dva člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske, 9. Prijedlog odluke o razrješenju člana Vijeća Hrvatske agencije za telekomunikacije, 10. Izvješće o stanju i upravljanju sa robnim zalihama za razdoblje 2000. do 20006. godina, sa pojedinačnim godišnjim izvješćima i financijskim pokazateljima, 11. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Po hitnom postupku predlaže se samo jedan zakon i to Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog prijedloga zakona? Nema. Kod primjene hitnog postupka kod donošenja ovog prijedloga zakona, o konvenciji, o potvrđivanju Konvencije o pravima osoba s invaliditetom? O tome prijedlogu zakona? [[Upadica: Samo o tome prijedlogu zakona?]] Samo o tome. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema. Molim glasovati! Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? … [[Upadica se ne razumije.]] O potvrđivanju Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom. Molim uključimo se! Molim glasovati! Rezultat? Sa 100 glasova za i jednim suzdržanim ovaj prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ostalih predloženih točaka? Hvala. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sad idemo na glasovanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne, to ćete, kasnije ćete dobiti riječ. Sada idemo na, kada obavimo glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Nema pauze. Kod glasovanja nema. Idemo kod ostalog predloženog dnevnog reda. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobit ćete riječ kad dođe vrijeme za to. U Poslovniku je vrlo precizno i jasno, raspravlja se o glasovanju o prijedlogu zakona da se ide po hitnom postupku. To smo raspravili. Drugo. Ima li primjedbi na ostale točke u predloženi dnevni red? To smo isto raspravili. Sada idemo na ovu treću točku kod glasovanja. … [[Upadica se ne razumije.]] Ma, to će doći na red kad. Drugo, da ja znam šta vi… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete drugo sada. Kad budemo glasovali onda ćete nakon što izglasamo ove konačne točke dnevnog reda koje su raspravljene, onda ćete dobiti riječ. Sada idemo na glasovanje. Gospođe i gospodo zastupnici ja molim predsjednike odbora da u pogledu točaka dnevnog reda za koje je dopunjen danas dnevni red da u utorak ili srijedu zakažu sjednice odbora. Daklem, oko ovih prijedloga zakona i oko ovih prijedloga odluka. Ali oko sedam ovih prijedloga zakona kako bi do kraja sjednice, da bi na ovoj sjednici mogli raspraviti sve točke koje su u dnevnom redu u idućem tjednu. Sve. Sve i da se onda u onom drugom dijelu sjednice 30., 31. svibnja i 1. lipnja da se rasprave i izglasuju i ove točke koje će biti, koje su ušle u predloženi u prošireni dnevni red ili jedan dio bar njih tako da mi imamo da sa 1. lipnja imamo raspravljene praktično sve točke dnevnog reda za koje postoje formalne pretpostavke s time da bi onda sjednicu završili dvadeset i petu sjednicu završili jer bi bio iscrpljen dnevni red i dopunjeni sa svim točkama za koje postoje poslovničke pretpostavke. Onda bi slijedeću zakazali dvadeset i šestu 13. lipnja i imali je u dane kada su državni blagdani imali je do 13. srpnja 2007. godine kada bi bilo završeno i redovno zasjedanje u ovom dijelu Sabora. Daklem, u srijedu nastavljamo sa raspravom o Izvješću pravobraniteljice za djecu zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain prva, Ivo Banac drugi u ime klubova itd. i prema dnevnom redu kako je i ovdje Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova itd. i onda bi krenuli sa raspravom o ovim predloženim točkama dnevnoga reda koje su danas uvrštene u dnevni red koliko stignemo a drugi dio u preostalom dijelu. Nastavak sutra u 9,30 odnosno u srijedu, srijedu. E sada, gospodine Sabati. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, naravno pokušali smo reagirati na početku kod predlaganja dopune dnevnog reda. Vi ste pretpostavljam dobili u srijedu prijedlog zaključka potpisan od 44 zastupnika, pa nas interesira to je zahtjev za hitni postupak prijedlog zaključka o izvješću Vlade gdje … [[Govornik se ne razumije.]] Prijedlog zaključka o izvješću Vlade Republike Hrvatske.
Ne mogu. Čujnost je, otežani smo. Čujnost je otežana. Prijedlog zaključka o …
… izvješću Vlade, o provođenju samo malo, o provođenju mjera prigodom zaključka Sabora od 12. lipnja 2003. godine. Radi se o podjeli Hrvatske na statističke regije. Mi smo također upozoravali više puta…
Mir molim vas! Mir molim vas!
… da je Državni zavod za statistiku svojim aktom od 27. ožujka ove godine u "Narodnim novinama" objavljeno da je Hrvatska podijeljena u 3 statističke regije. Reagirali smo na više načina. Jednom zastupnik Lesar. Mi smo danas imali i tiskovnu. Imamo potpise 44 zastupnika. Imate nadam se pred sobom sada i kompletni tekst prijedloga zaključka. Pitamo samo kad će to biti uvršteno. Jer je zahtjev po hitnom postupku.
Kolega u novim aktima ja imam to primljeno, taj Prijedlog zaključka. A u skladu sa člankom 204., jedan, dva, tri, četiri, predsjednik Sabora dužan je predložiti dopunu dnevnog reda kad to zatraži tijekom sjednice u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika Sabora. Dakle ako je u tome, ako je u tome Prijedlogu zaključka zatraženo i poduprto sa 1/3 zastupnika onda ću ja to uvrstiti u dnevni red. Ali koliko je, meni kaže tajnica to nije. 1/3 svih zastupnika ukupnog broja zastupnika. I nije ni zatraženo. Stoga.
Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom 25. sjednice. Gospođa Milanka Opačić u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba SDP-a vas molim da prekinete sjednicu Sabora i da ovdje pozovete ministra unutarnjih poslova gospodina Kirina kako bismo dobili odgovore na neka pitanja. Naime, jutros je u novinama ministar Kirin izrekao otvorenu prijetnju u odnosu na SDP i ja vas molim da pozovete ovdje ministra Kirina kako bi odgovorio na naše pitanje zbog čega zloupotrebljava poziciju ministra unutarnjih poslova kako bi se obračunao sa političkim neistomišljenicima. Jednako tako, tražimo odgovor na njegovo pitanje odnosno na naše pitanje zbog čega se policija i on na čelu policije ne bave progonom organiziranog kriminala umjesto što se bave progonom jedne političke stranke. I na kraju, pitanje je ukoliko ministar policije ovako javno govori o tome da je zloupotrijebio svoju poziciju da bi dobio neke podatke sa servera pitanje je kolika je sloboda naših građana na jednom od najslobodnijih medija kao što je Internet. Dakle, ja vas molim da ovdje pozovete ministra Kirina kako bi nam odgovorio na pitanje zbog čega kao ministar policije zloupotrebljava svoju poziciju i javno najavljuje obračun sa SDP-om kao svojim političkim neistomišljenikom.
Hvala. Nemam pojma o čemu govorite. Prenijet ću Vladi i ministru unutarnjih poslova zahtjev kluba zastupnika SDP-a. Međutim, to ne znači da mi nećemo nastaviti s radom jer dnevni događaji ili ono što se dešava van ove sabornice ne bi trebalo automatski da djeluje na rad Sabora. Sabor je potpuno autonoman, on radi svoj posao a ako bude trebalo izvršnu vlast pozivati na odgovornost pozvat ćemo je. Moj je odgovor ovakav. Sada ćemo zatražiti i obavijestiti o vašem zahtjevu i predsjednika Vlade i ministra unutarnjih poslova. Vlada zasjeda danas u Virovitici. Kada će on doći i da li će doći to moj će poziv biti a ostalo ćemo sačekati i vidjeti kako će se razvijati stvari. Mi prelazimo na točku dnevnog reda. … [[Upadica se ne čuje.]] A šta drugo znate raditi. …/Buka u dvorani./… Molim vas, omogućimo da kolege u miru iskoriste svoje pravo ne biti na sjednici Sabora. … [[Upadica se ne čuje.]] Imate li ikakvih drugih ideja osim toga? … [[Upadica se ne čuje.]] Ako su vam to samo ideje onda su vrlo slabe. …/Buka u dvorani./… Neka netko dođe iz tajništva Sabora da možemo a da se to ne odrazi na naš rad kao Sabora, da obavijesti predsjednika Vlade i ministra unutarnjih poslova o zahtjevu kluba, dakle to smo dužni učiniti, a mi nastavljamo s radom. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemam ni ja, rekao sam da nemam pojma. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, kolege moj odgovor na zahtjev SDP-a je bio da nemam pojma o čemu govore. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ali da ću uredno obavijestiti Vladu i ministra odnosno predsjednika Vlade o tom zahtjevu. Što ja drugo mogu učiniti, kolege? Ako mislite da mogu, recite. … [[Upadica se ne čuje.]] Idemo mi sa nastavkom sjednice.
Gospođe i gospodo, zastupnici prelazimo na postavljanje pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade na aktualno prije podne. Proceduru svi znamo jako dobro. Prvi poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite! Nema ga. Idemo dalje. Drugi poštovani zastupnik Ivan Vučić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem gospodinu Vukeliću ministru gospodarstva, rada i poduzetništva. Gospodine ministre, poznato je da je 2003. godine u vrijeme primopredaje vlasti, dakle od 11., 12. mjeseca bivša Vlada donijela odluku o pokretanju stečaja nad brodogradilištem "Viktor Lenac". Ja vas molim da mi odgovorite zašto je ova Vlada okončala stečajni postupak temeljem programa preustroja kojeg su ponudili domaći ulagači?
Ministar gospodarstva i rada Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe i gospodo, poštovani saborski zastupniče. Na ovo pitanje mogao bi biti vrlo kratak i jednostavan odgovor zato što politika ove Vlade nije slanje u stečaj nego stvaranje uvjeta da tvrtke i kompanije u Hrvatskoj i poduzeća mogu poslovati normalno. Ali možda ipak u početku još … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] 2003. godini ili bolje rečeno situaciji koja je "Viktor Lenac" zadesila od 2002. godine. To je brodogradilište naime do tada bilo pozitivno cijelo vrijeme da bi kola krenula nizbrdo 2002. godine i da bi deset dana praktično nakon izbora za Sabor 2003. godine Viktor Lenac otišao u stečaj sa dugom, potraživanjima preko milijardu kuna od čega je 500 milijuna kuna bilo državnih potraživanja a 300 milijuna kuna ustvari potraživanja Ministarstva financija bilo temeljem izdanih jamstava, bilo neplaćenih poreza doprinosa. Isto tako, treba reći da je sa početkom dakle 2004. godine brodogradilište "Viktor Lenac" praktično bilo dakle u stečaju bez bilo kakovih zaposlenih kapaciteta, dakle u vrlo teškoj i bezizlaznoj situaciji a ono što je tada ustvari započelo to je zajedno, to se treba reći, uz resorna ministarstva, Vladu i radnike zaposlenike, započela je ustvari bitka za opstanak "Viktora Lenca" za izlazak iz te krize. Iz mnogih razloga je ova Vlada stala iza "Viktora Lenaca". Prije svega zato što je riječ o brodogradilištu koje ima praktično 110 godina tradicije, zato što ima osposobljenu stručnu radnu snagu, zato što to brodogradilište obavlja poslove remonta, preinake brodova, izgradnje of shore platformi, poslove koje i to valja reći naši brodari i brodogradilišta u Hrvatskoj imaju potreba za takovim uslugama na razini oko 50 milijuna dolara. Ako ne bi bilo "Viktora Lenca" ti poslovi, te usluge radile bi se negdje drugdje van Hrvatske. Prema tome, imalo je to brodogradilište, ima tržište, ima stručnu radnu snagu, trebalo je naći izlaz iz ove situacije. Na tome poslu radio je cijeli tim Vlade, i potpredsjednik Polančec, ministar financija Šuker, moje ministarstvo uz koordinaciju sa premijerom i moram reći dakle da na zadovoljstvo i radnika i svih nas danas možemo govoriti o tome da se jednim programom preustroja izašlo iz stečaja, da je "Viktor Lenac" brodogradilište danas koje ima svoju šansu, ima svoju perspektivu i to isto tako treba reći da je taj projekat prihvaćen uz suradnju i uz punu potporu naših domaćih kompanija. Treba reći da je prije svega trebalo razriješiti probleme vjerovnika, stranih vjerovnika koji su htjeli raspravljati imovinu "Viktora Lenca" da bi namirili svoja potraživanja, i da je tu Vlada zajedno s "Uljanikom" iznašla rješenje otkupiti ta potraživanja uz punu potporu, i to želim, sindikata zaposlenika koji su oštro stali u obranu "Viktora Lenca" i da se ustvari došlo u poziciju da tankerska plovidba iz Zadra i brodogradilište "Uljanik" mogu dakle praktično ući u "Viktor Lenac" kao vlasnici i tu potporu su dobili takvom programu i od strane hrvatske Vlade da na neki način osiguraju i obvezali su se i Vlada je to tražila da pet godina zadrže zaposlenost i sve radnike u "Viktoru Lencu" da ulože u tehnologiju, u "Viktor Lenac" i da to brodogradilište nastavi raditi, tim više što ponavljam je na tržištu za takovim uslugama itekako velika potreba i potražnja. Danas u svijetu je nedostatak tih kapaciteta brodogradilišta koja su remontna, u kojima se obavlja remont brodova ili preinake brodova i za "Viktor Lenac" uz ovakovu … [[Govornik se ne razumije.]] "Uljanika" i tankerske plovidbe iz Zadra mogu reći da zaista postoji velika šansa da ne samo zadrži postojeće kapacitete.
Molim, zaključite.
Evo, pa krećem zaključivati.
Pa nemate, isteklo je vrijeme. Dajte završite.
Još je jedna rečenica ostala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Vučić. Izvolite.
Pa gospodine ministre, ja sam svakako zadovoljan na odgovoru, no to je malo važno. Daleko više je važnije da su zadovoljni radnici "Viktora Lenca" a i svi … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] pročitati i u "Slobodnoj Dalmaciji" iz priopćenja Radničkog vijeća Brodogradilišta "Viktor Lenac". Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje sam mislio postaviti potpredsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor ali budući da je ovo pitanje na koje vjerujem samo može premijer odgovoriti postavljam premijeru. U ime poginulih, ranjenih kao i u ime četiri do pet tisuća mojih suboraca pitam vas kad ćete konačno javno na internetu objaviti popis hrvatskih branitelja kako bi mogli svi vidjeti koji su uljezi na tom popisu zbog kojih se hrvatski branitelji stide i frustrira nas brojka od 500 tisuća branitelja. Zbog toga jasno ponavljam svoje pitanje: kad ćete javno na Internetu objaviti popis branitelja sa njihovim bodovima?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, objavit ćemo onda kad se sve braniteljske udruge slože s tim vašim zahtjevom jer kod njih postoji velika većina onih koji su protiv toga. Prema tome želimo suglasje oko branitelja, ne želimo politizirati. I kad se sve braniteljske udruge s time slože, a nadam se da prihvaćate ovakvo stajalište da nije dobro da vi to ili mi namećemo. Kad se braniteljske udruge slože onda ćemo objaviti.
Zastupnik Željko Kurtov, izvolite.
Gospodine premijeru ja vidim stvarno da vi ništa ne razumijete što sam ja pitao. Vi ne štitite branitelje ni udruge braniteljske ne štite branitelje nego one druge uljeze među braniteljima. Zbog toga dio kolača koji treba branitelji podijeliti među sobom on se smanjuje na mrvice. I upravo to frustrira sve branitelje i vjerujte mi da u udrugama branitelji koji su u udrugama isto to misle. Ali ako su kupljeni neki predsjednici udruga to ne znači da oni zastupaju interese branitelja. Ja vam se stvarno zahvaljujem na ovom odgovoru jer nisam od vas očekivao da ćete ovo razumijeti. Tražim od vas pismeni odgovor, datum kad će biti objavljen popis svih branitelja Republike Hrvatske.
Poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade. Pitanje za gospodina premijera. Jedno od gorućih problema u Hrvatskoj je pitanje korupcije. Na to ukazuje Europska unija, tome svjedoče u svakodnevnom životu i hrvatski građani. Čak i Vlada poziva na borbu protiv nje. Koliko je taj poziv iskren dalo bi se govoriti. Korupcija je prisutna u svim segmentima društva, ali je posebno opasna korupcija u vrhovima državne vlasti. Tako je javna tajna da se većina velikih poslova gdje je naručitelj država daje ili dobiva mimo natječaja ili još češće fingiranjem natječaja. Recimo opće je poznata piramida davanja poslova u cestogradnji. Da ne bi sve ostalo na općim tvrdnjama najbolje je uzeti konkretan slučaj. Radi se o izgradnji državne ceste Galženica-čvor Zadar 2. Iako nije bilo u planu za izgradnju naknadno je u plan uvrštena ali to nije najvažnije. Važnije je to da je cijena te ceste sa 250 milijuna kuna narasla upravo preko fingiranih natječaja na 450 milijuna kuna. Znači 200 milijuna kuna više ili 27 milijuna EUR-a više nego što je bilo planirano na početku. Znači 26 milijuna EUR-a netko je stavio u svoj džep, novčanik ili položio na račun. To je ispada novih 4 do 5 Brodosplitova. Nadležna državna tijela ustanovila su zlouporabe u iznosu oko 12 milijuna kuna u svezi nelegalne eksploatacije kamenoloma ali to je kako se čini samo kamenčić u čitavom mozaiku nezakonitosti i korupcije u svezi sa gradnjom ove ceste. Pitanje: Što Vlada kani poduzeti na tom konkretnom slučaju po svem sudeći novog slučaja kriminala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče kao i u svakom slučaju tako će i u ovom slučaju koji ste vi spomenuli, a koji meni nije poznat detaljnije, Vlada ispitati vaše navode i dobit ćete odgovor u pisanom obliku. Ono što mimo tog slučaja mogu reći jest da postoji čvrsta odlučnost kod Vlade i kod svih resornih ministarstava. A i kroz novi Zakon o javnoj nabavi koji usaglašavamo sa Europskom unijom da se u sektoru javnih nabava napravi sve tako da bude krajnje transparentno i da nema nikakvih malverzacija kao što ih je bilo u prošloj Vladi.
Zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Ništa se ne može mjeriti sa prošlom Vladom. Ako ikada je bilo malverzacija onda ima danas. A tome svjedoči cijena ceste koja sa 250 milijuna skače na 450, a kažu da se na tome neće završiti već će vjerojatno ići i na 500 milijuna kuna. Toga ima vjerojatno samo na Siciliji. Ali da, da ne vrijeđam Sicilijance. Molim pisani odgovor sa točnim navodima natječaja. Gdje su i kada objavljeni? Hvala.
Poštovani zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade, gospođi Jadranki Kosor. Vaše Ministarstvo je iniciralo, a ovaj Sabor je usvojio zakon kojim se reguliraju odnosi između dviju država; Hrvatske i Bosne i Hercegovine o suradnji na području prava stradalnika rata u Bosni i Hercegovini koji su pripadnici Hrvatskog vijeća obrane. Ponavljam Hrvatskog vijeća obrane. Vi ste vjerojatno dobili određene reakcije iz Bosne i Hercegovine. I ja ih imam ovdje barem 20-tak dopisa. U njima stoji da dio obitelji, dio članova HVO-a bošnjačke nacionalnosti su ovim zakonom diskriminirani. Oni nemaju nikakvih prava. Pitam što kani vaše Ministarstvo poduzeti da se očita diskriminacija pripadnika HVO-a otvori? Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče, točno je ovo što ste rekli da je Hrvatska nakon dugo vremena i moram reći da je to bio jedan vrlo težak posao potpisala sporazum sa Bosnom i Hercegovinom o zbrinjavanju pripadnika Hrvatskog vijeća obrane, ratnih vojnih invalida i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih. Dakle na tu kategoriju se odnosi taj sporazum. Vi dobro znate da je što se tiče posla u Hrvatskoj to išlo glatko. Da smo mi taj posao relativno brzo od početka mandata ove Vlade obavili. Međutim da je bilo problema u Bosni i Hercegovini. Ali evo sve je to dobro završilo. Sporazumi su, sporazum je ratificiran. I ono što želim reći, dakle prije svega vas molim da sve ove dopise koje imate da mi, evo možete i danas i sad odmah donijeti da to pogledam. A što se tiče samoga sporazuma i provedbe sporazuma on nikoga ni na koji način ne diskriminira. Jer da je to tako onda sasvim sigurno ne bi bio ratificiran niti u susjednoj Bosni i Hercegovini. On se odnosi na pripadnike Hrvatskog vijeća obrane. Pogotovo mogu reći da mi u Ministarstvu hrvatskih branitelja bez obzira na nacionalnost sporazum dosljedno provodimo, naravno ne pitajući, to uistinu nikom ne pada na pamet bilo koga koje je nacionalnosti nego se naravno samo trebaju ispuniti oni uvjeti koji su prihvaćeni i u samom sporazumu. Znači uvjeti iz sporazuma koje je prihvatila Bosna i Hercegovina i uvjeti iz sporazuma koje je prihvatila Hrvatska. Tako da vas lijepo molim da mi to donese. Ja ću svaki pojedinačni slučaj razmotriti osobno i onda vam o svakom pojedinačnom slučaju osobno i odgovoriti. Hvala lijepo.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Poštovani zastupnik Šemso Tanković.
Kada bi meni student na moj upit odgovorio tako kao što ste vi odgovorili ja bih rekao vi ne odgovarate na postavljeno pitanje. i ja bih ga srušio. Međutim naravno ovdje očito ne možemo tako postupiti. Ja vas uvjeravam ovaj popis, ovi ljudi koji se meni obraćaju jasno kazuje da je ovdje posrijedi diskriminacija, diskriminacija na temelju nacionalne pripadnosti, bošnjačke pripadnosti. Gospođo ministrice riješimo taj problem.
Poštovana zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Pitanje postavljam gospodinu Branku Vukeliću, ministru gospodarstva, rada i poduzetništva. Iako je u odnosu na 2003. godinu u Slavoniji i Baranji u 2007. porastao broj zaposlenih za oko 7 tisuća situacija je i dalje vrlo teška, što je dijelom rezultat loše strukture gospodarstva, kao i posljedice velikih ratnih razaranja. U Požeško-slavonskoj županiji je 26 tisuća radno sposobnog stanovništva. Zaposleno je 20 tisuća 625 osoba. Dok je nezaposlenih još uvijek 5 i pol tisuća, što čini stopu nezaposlenosti oko 21%. Stoga pitam, što hrvatska Vlada u okviru novog Zakona o poticanju ulaganja predviđa kao pomoć gospodarstvu za otvaranje novih radnih mjesta, odnosno da li ćete omogućiti ravnomjerniji regionalni razvoj Republike Hrvatske s posebnim naglaskom na Slavoniju i Baranju. Hvala.
Ministar gospodarstva, rada i poduzetništva, Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana saborska zastupnice, točno je da postoje velike regionalne razlike ili razlike između pojedinih županija kada je riječ o gospodarskom razvoju ili o stupnju nezaposlenosti. I u temeljima programa hrvatske Vlade kada je riječ o razvoju gospodarskom upravo je jedan od ciljeva ujednačiti gospodarski razvoj u svim dijelovima Hrvatske. Novi Zakon o poticajnima ulaganja upravo je išao u tom pravcu da jasno naznači onim investitorima, bilo domaćim ili stranim koji dolaze u Hrvatsku da će se više vrednovati i više stimulirati ulaganja u one dijelove Hrvatske koji imaju veću stopu nezaposlenosti. Pa tako kada se govori o naknadama i o poticajima za otvaranje novog radnog mjesta za županije koje imaju do 10% nezaposlenost ima, ta naknada iznosi tisuću i pol eura. Ako između 10 i 20% naknada je 2 tisuće eura. Ako je preko 20%, a preko 20% su praktično sve slavonske županije tada je taj poticaj za svako novo radno mjesto 3 tisuće eura. Dakle dvostruko više po radnom mjestu investitor dobiva u takvim županijama gdje je veća nezaposlenost nego u ovim županijama ili u Gradu Zagrebu gdje je ta nezaposlenost daleko manja. Još jedan dodatak je stavljen i novitet u Zakon o poticanju ulaganja a to je da u županijama gdje je nezaposlenost preko 20% može investitor ostvariti poticaje do milijun i pol eura bespovratnih potpora ako je riječ o velikom projektu, gradnju dakle nove tvornice velikom broju radnog mjesta preko 100 radnih mjesta ili velikoj investiciji preko 15 milijuna eura. Ne samo u tom zakonu, Vlada je u nizu drugih zakona uvažila specifičnosti pojedinih županija, stupanj razvijenosti. I zato želim na kraju reći da i kroz programe poticanja malog i srednjeg poduzetništva mi smo uspjeli ove tri godine značajno uravnotežiti poduzetničku aktivnosti u svim dijelovima Hrvatske. Pa je baš Slavonija i područje Slavonije kada je riječ i poduzetničkoj aktivnosti malog i srednjeg poduzetništva praktično u 3 godine dosegla razinu te aktivnosti i razvijenih dijelova Hrvatske kao što je Zagreb. A to znači da smo uspjeli ulaganjem u izgradnju poduzetničkih zona, u izgradnju infrastrukture, cesta, gradnjom i novih plinovoda i svega onoga što Vlada čini stvoriti preduvjete za brži gospodarski razvoj tih županija. Normalno je da to još nije dovoljno. Normalno je da jako bilježimo daleko manju nezaposlenost danas nego što je to bila pred 3 godine. I u tim županijama je još uvijek dakle ta nezaposlenost velika i upravo ove mjere kroz Zakon o poticanju ulaganja, kroz poticanje poduzetništva malog i srednjeg gospodarstva učinit ćemo sigurno u narednim godinama značajnije pomake u uravnotežnju te gospodarske prije svega aktivnosti u svim dijelovima Hrvatske. Hvala lijepa.
Zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prema nekim istraživanjima u Slavoniji, posebno Požeško-slavonskoj županiji se živi lošije nego u ostalim dijelovima Republike Hrvatske. I zbog toga svaku pomoć hrvatske Vlade za ravnomjeran regionalni razvoj za otvaranje novih radnih mjesta mogu samo pozdraviti. Hvala.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Moje pitanje postavljam predsjedniku Vlade i odnosi se na tragični događaj koji se zbio 23. veljače u Karlovcu u blizini Karlovačke pivovare i oko kojeg se puna 4 dana nitko od nadležnih nije pokrenuo kako bi utvrdio što se tamo dogodilo. Bolnica nije prijavila slučaj policiji na vrijeme iako je to bila dužna. Policija je stvar odradila diletanski poslavši na očevid policajce iz ophodnje umjesto stručnih forenzičara. Lokalne inspekcijske službe nisu uspjele ni uči kroz rampu Karlovačke pivovare. Prve inspekcije koje su ušle u Pivovaru nakon 4 dana utvrdile su da nema nikakvih nepravilnosti u radu Pivovare. I takvo je priopćenje objavljeno na službenim stranicama Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. No nakon pritiska javnosti i 6 dana nakon incidenta, dolaskom glavnom državnog odvjetnika u Karlovac, ipak se utvrdilo da je bilo ispuštanja štetnih i otrovnih tvari u okolinu i tek se tada krenulo s pravom kriminalističkom obradom i izuzimanjem dokaza. Gospodine predsjedniče Vlade pitam vas hoćete li inzistirati na ostavkama i postupku protiv svih onih koji nisu reagirali na vrijeme i sukladno pravilima struke od bolnice, policije, do nadležnih inspektorata koji su izravno u nadležnosti Vlade. I je li potrebno da još negdje u Hrvatskoj netko strada na ovakav način kako bi inspekcije radile svoj posao i velike proizvođače natjerale da uz brigu za profitom jednako tako brinu i za živote građana i zaštitu okoliša.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice ovo je jedan tragičan slučaj koji upozorava sve u Hrvatskoj da svatko mora raditi svoj posao. Pratio sam vrlo pomno kao i resorna ministarstva sve što se događa oko tog slučaja i želim kao predsjednik Vlade u ime svih nas ovdje, izraziti sućut obitelji umrlog gospodina Martinovića. Želim međutim reći da su nadležne službe po onom izvješću koji smo mi primili u Vladi, bile na mjestu događaja nakon što je za vrijeme vikenda nisu izašle, a trebale su izaći. Ovo će biti sigurno jedan povod da se i za vrijeme vikenda kada tvornice, kao u ovom slučaju pivovara ne radi ili u bilo kojim drugim slučajevima ako treba i noću izaći, da moraju svi doći tamo, a ne da budu zatvorena vrata pivovare ili zatvorena vrata dotične organizacije ili dotične tvornice, jer kada se dogodi incident onda nas ne zanima jel' netko radi ili ne radi nego moraju otvoriti vrata svim inspektorima. Ali da imate i najnoviju informaciju. Prilikom rekonstrukcije energane i postrojenja za rekuperaciju pivovari odvođenje sumpornog dioksida CO2 spojila na kanalizaciju koja odlazi u potok izvan kruga pivovare što je protivno svim propisima. Inspekcija zaštite okoliša i građevinska inspekcija zabranile su provođenje fermentacije iz koje se oslobađa CO2 dok se ne pusti u pogon i dobije uporabna dozvola za pogon za rekuperaciju. Radovi su završeni i dozvoljena je funkcionalna proba predviđena projektom koja može trajati sedam dana. Ako do tada u okviru tih sedam dana pivovara ne ishodi uporabnu dozvolu za pogon za rekuperaciju, pivovari će se zabraniti rad. Pravosudni organi obavljaju istragu, a Vlada će razmotriti, to je ovaj zadnji dio vašeg pitanja, i odgovornosti mogućim konzekvencama i sankcijama za te odgovore.
Zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Ja se nadam da ćete doista gospodine predsjedniče Vlade, inzistirati na ostavkama svih onih koji nisu odradili svoj posao, a dati ću vam samo još nekoliko argumenata. Naime sedam dana nakon tragičnog događaja obitelj unesrećenoga je samoinicijativno odjeću poslala na vještačenje u privatni laboratorij, to je bio posao policije. Da je netko tamo stradao od vatrenog oružja bez obzira bila noć ili vikend, vi dobro znate da bi tamo bili forenzičari iz Zagreba, da bi tamo bilo na neki način opsadno stanje. Ovdje se naprosto ništa nije dogodilo, prema tome riječ je o neprofesionalno odrađenom poslu. A i danas imate u jednim dnevnim novinama, obavijest o tome da je centar 112 devet dana, punih devet dana prije tragičnog događaja bio informiran o ekološkom incidentu kraj Karlovačke pivovare i da naprosto ništa nisu poduzeli. Prema tome mislim da ima puno argumenata da oni koji su trebali raditi posao nisu ga odradili i možda da su odradili svatko svoj posao, jedan život bi bio danas…
Poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje je za ministricu pravosuđa, gospođu Lovrin. Svjedoci smo trenda povećanja broja zatvorenika koji uporno raste. Od 2001. pa do danas, broj zatvorenika se povećao za gotovo 1500. Preopterećenost zatvorskih kapaciteta vidljiva je iz brojki. Kaznu trenutno u kaznionicama i zatvorima i odgojnim zavodima služi 4029 zatvorenika dok je stvarni kapacitet ustanova 3009 zatvorenika. Takav veliki … zatvorenika je uzrokovao da se prostorije kao što su radionice, TV sale, sobe za službenike prenamijene u ćelije što svakako izaziva nervozu i zabrinutost podjednako kod zatvorenika, ali isto tako i kod čuvara. Moje pitanje vama je koje su konkretne aktivnosti usmjerene na smanjivanje prenapučenosti zatvora i kaznionica te da li se baza podataka zatvorenika temelji isključivo na ručnoj obradi ili postoje mogućnosti da se ona poduzima nešto na informatizaciji zatvorskog sustava kako bi se prilagodio europskim standardima.
Hvala. Ministrica pravosuđa, Ana Lovrin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče. Ja prije svega želim reći da je zakonodavni okvir u odnosu na izvršavanje kazne zatvora u Republici Hrvatskoj prilagođen najvišim europskim standardima i u njemu su uključene odredbe svih međunarodnih konvencija iz ovoga područja. Naravno da Ministarstvo pravosuđa mora osigurati i hrvatska Vlada naravno, i materijalne uvjete za potpunu implementaciju ovih zakona. Sukladno ovako utvrđenim europskim standardima u Republici Hrvatskoj postoji naravno problem prenapučenosti zatvora i kaznionica, ali ovaj problem nije specifikum Republike Hrvatske. Jednako tako u Republici Hrvatskoj još uvijek broj zatvorenika na broj stanovnika je u donjem dijelu ljestvice u odnosu na tranzicijske zemlje i europske zemlje. Stoga naravno da možemo očekivati povećanje broja stanovnika, broja stanovnika i u Republici Hrvatskoj. U odnosu na to, obzirom na prije nedostatna sredstva u državnom proračunu da bi se povećao zatvorski, modernizirali zatvorski kapaciteti ove godine Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski sabor višestruko je povećao sredstva za izgradnju kapitalnih objekata zatvorskoga sustava. Pa tako je u planu iz proračunskih sredstava proširenje kapaciteta u kaznionici u Glini za 290 zatvorskih mjesta, za to je osigurano oko 10 milijuna kuna u proračunu. Dovršena je i gotova je građevna dokumentacija i u postupku je javno nadmetanje za izbor izvršitelja radova. Jednako tako planira se proširenje zatvorske bolnice u Zagrebu za 100 mjesta i modernizacija postojećih kapaciteta od 130 mjesta. Također se planira proširiti zatvor u zatvoru, u Zagrebu za 200 zatvorenika i planira se izgradnja zatvora, odnosno kaznionice na području Šibenika sa kapacitetom od 400 mjesta. Ova tri zadnja projekta koja sam nabrojala planira se izgraditi po programu i projektu javno privatnoga partnerstva. Još jedna izvanredno učinkovita mjera za oterećenje zatvora i kaznionica jest izvršavanje alternativnih sankcija koje na tom području nastojimo zapravo poticati sudove da izriču i ovakve zakonske sankcije koje su im omogućene zakonom, a koje često i bolje djeluju na osuđenika i na tu odgojnu komponentu i moram reći da je trenutno oko 280 ovako izrečenih sankcija i otprilike 180 izrečenih sankcija rada za opće dobro sa pravnim osobama i ustanovama s kojim Ministarstvo pravosuđa ima potpisan ugovor, takvih je pravnih osoba 74 u Hrvatskoj. što se tiče informatizacije naravno da je informatizacija jedna od komponenta modernizacije zatvorskog sustava. I vrlo kratko, projekt je počeo 2004. godine, 2006. je nabavljena sva aplikacijska oprema, 6 pilot projekata informatizacije je ispitano do kraja 2006. godine i sada se postupno uvodi u svih 14 kaznionica i 7 zatvora informatizacijski sustav. Hvala.
Hvala. Zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo ministrice na odgovoru i sa željom da ove brojke koje ste sami spomenuli, ovaj svojevrsni zatvorski new deal uspije. Izražavam još jedanput svoje zadovoljstvo u nadi da će i zatvorenici i … [[Govornik se ne razumije.]] čuvari u zatvorima, izgradnjom i dogradnjom tih zatvorskih kapaciteta biti u puno kvalitetnijim uvjetima moći raditi, odnosno služiti kaznu nego je to u ovim trenutcima. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje upućujem ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. S obzirom da je povećanje broja izvoznika jedna od četiri strateška cilja Hrvatska izvozne ofenzive, a Virovitičko-podravska županija je ta koja prednjači po izvozima proizvoda od šećera, namještaja i keramike, kada se očekuju prve aktivnosti na tom planu poticanja izvoza?
Ministar gospodarstva, rada i poduzetništva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, točno je da je pokrenut jedan projekat hrvatske izvozne ofenzive koji je nastavak napora ove Vlade da ustvari ojača izvoz i da uravnoteži robnu razmjenu kada gledamo pokrivenost uvoza izvozom. Rekao bih da je to jedna suprotna politika od one koju smo naslijedili kada je bila svojevrsna uvozna ofenziva za vrijeme prošle Vlade. Htjeli smo što prije osnažiti naše hrvatske proizvođače i pojačati i izvoz naših roba i usluga u druge zemlje, jer sa pokrivenosti 43% koliko je 2003. godine bila pokrivenost uvoza izvozom ne možemo očekivati stabilniji i dugoročniji gospodarski razvoj Hrvatske. U 2 godine se praktično uspjelo 6% podići ta pokrivenost uvoza izvozom, sa tih 43% na nekih 49%, ali isto tako se počelo početkom prošle godine raditi na jednoj strategiji, operativnoj strategiji kontinuiranog poticanja izvoza jer se uočilo u razgovoru sa svim partnerima kao što su i udruga poslodavaca Obrtnička gospodarska komora da ustvari ovaj proces mora biti dugoročan, da ne može biti kratkog vremenskog razdoblja i da se ne može u kratkom vremenu postići ono što želimo, a to je uravnoteženje robne razmjene i pokrivenost dakle uvoza u Hrvatsku sa praktično jednako tolikim izvozom. Jedan od tih ciljeva je kao što ste i rekli imati što veći broj izvoznika i zbog toga imamo poseban projekat u toj izvoznoj ofenzivi koga smo nazvali "želim izvoziti". Ured izvozne ofenzive, dakle 7 stručnjaka u Ministarstvu gospodarstva je formiran, počeo je raditi, krećemo sa tim projektom koji će ustvari biti i edukativan, ali će uz tu edukaciju biti jedan kvalitetan servis svakom poduzetniku koji se odluči za izvoz, jer pogotovo u sektoru malog i srednjeg poduzetništva još uvijek imamo premali broj onih koji se odlučuju izlaziti na druga tržišta, prije svega tržišta u neposrednoj blizini u susjedstvu, ali i ona dalje. Prema tome, ovaj program i ovaj projekat praktično kreće s ovim mjesecom i ja vjerujem da će on polučiti one rezultate koje želimo, a to je ne imati samo veći apsolutni izvoz kada govorimo o financijski, pratimo financijski, nego što veći broj poduzetnika koji su uključeni u izvoz i koji su prisutni na drugim tržištima, a to znači da smo podigli i njihovu konkurentnost, jer bez konkurentnosti nema ni mogućnosti biti prisutan na drugom tržištu, to je ono što ustvari je važno kada govorimo o izvoznoj ofenzivi okretanje svojoj proizvodnji, okretanje industriji i podizanju konkurentnosti svih naših poduzetnika.
Zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine ministre na konkretnom odgovoru i vjerujem da će stvarno ovaj mjesec i izvoznici koji posjeduju ove informacije zasigurno biti zadovoljni vašim poduzetim mjerama i mjerama hrvatske Vlade. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Uzoriti prvi ministre, ovih dana navršava se 6 mjeseci otkad sam ja našem učenom predsjedniku Sabora poslao jedno pismo zamolivši ga da organizira završnu ili zaključnu raspravu o reviziji pretvorbe i privatizacije. On je bio dovoljno dobar da vašoj Vladi uputi zahtjev i da pripremi taj jedan materijal. Moje pitanje je vezano za to tko na tome radi, koliko se radi, kada će taj materijal biti gotov, a to me zanima zbog toga jer sam osobno završio sad analizu samo pretvorbe jednog sektora, a to je bankarski sektor. U sanaciju banaka hrvatske su porezne platiše uložile uzoriti premijeru 15 milijardi eura, dobila je Hrvatska država milijardu eura, a trenutna je vrijednost tih banaka 40 milijardi eura. Znači da smo samo na toj operaciji, i to ne jedna nego sve tri Vlade izgubili preko ajde da kažemo 50-tak milijardi eura.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Velepoštovani gospodine zastupniče. Vi kao i ja znate dobro da reviziju pretvorbe i privatizacije radi Ured državne revizije, a ne Vlada. Znači moj odgovor je na to to radi Ured državne revizije i čim bude gotovo možemo raspraviti ponovno. Mi iz Vlade nemamo ništa protiv.
Zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Izgleda da njegova uzoritost nije bio koncentriran. Vama je predsjednik Sabora poslao vama kao Vladi da nama pošaljete materijal, a čime ćete se vi služiti to mene ne zanima. Prema tome, pismeno mi odgovorite kad će stići od Vlade materijal, inače ću ga sam pripremiti. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Pitanje za ministra Kirina. Poštovani gospodine ministre, što ćemo s policijskom upravom Splitsko-dalmatinske županije? Očito je da su čelni ljudi te policijske uprave bili umiješani u aferu Brodosplit jer su opstruirali istragu, dezinformirali javnost, imali grupne sastanke sa osumnjičenima…
S kime?
Izvještavali, osumnjičenima, davali izjave kako je sve u redu, kako nema kaznenih tu nikakvih djela, kako nema ni traga tome. I to još prije godinu dana, prije nego je istraga bila gotova. U međuvremenu, je i Državno odvjetništvo pokrenulo istražne radnje bez da čeka kraj istrage policijske uprave jer očito njima i nije do toga da se dođe do istine. Ja sam i zadnji put gospodina premijera pitao nešto u vezi s tim i dobio sam jučer jedan šaljiv pismeni odgovor u kojem čak ne odgovara on, nego gospođa Kosor. Ja ne znam, tu se radi o nekoj zamjeni identiteta. Ja pitam jednoga, odgovara drugi i tako stalno. Ovaj put pitam vas. I dakle, ne očekujem šaljiv nego ozbiljan odgovor i želim vas pitati je li postojao politički pritisak na čelne ljude Policijske uprave u Splitu da se oni ovako ponašaju? Hoće li itko u toj policijskoj upravi odgovarati zbog ovakvog ponašanja? I smatrate li se vi odgovornim kao čelni čovjek tog ministarstva za ovakvo ponašanje policijske uprave u najvećoj županiji u Hrvatskoj? I kanite li vi radi toga snositi posljedice u skladu s funkcijom koju obavljate?
Ministar unutarnjih poslova Ivica Kirin.
Zahvaljujem se na ovom pitanju. Poštovani predsjedniče Sabora, kolege ministri, predsjedniče Vlade! Sve bi to bilo i osobnu odgovornost bi prihvatio ukoliko policija ne bi odradila svoj posao. Ali ja vas moram ovdje informirati da od prvoga dana u tom poslu sudjeluje sam vrh ravnateljstva policije zajedno sa Državnim odvjetništvom. Znači, Policija Splitsko-dalmatinska i da se htjela dogovarati, da je bilo bila što ovo što vi iznosite, ne bi mogla jer nadzor nad radom, nad radom u kriminalističkoj obradi afere "Brodosplit" vođena je iz vrha Ministarstva unutarnjih poslova. A gospodine Jurjeviću, to vi najbolje znate. Što su oni radili, nisu radili, sigurno da će o tome, o radu Policijske uprave Splitsko-dalmatinske odlučivati najodgovorniji čovjek u policiji, a to je gospodin ravnatelj Marijan Benko. I ovih dana nakon završetka svih istraga koje se vode, odlučivat će o konzekvencama može biti pojedinca koji su opstruirali ako se za to pokaže da ima dokaza. Ali želim vam reći kao i svim dosadašnjim istragama, istrage se vode zajednički u koordinaciji USKOK-a, Državnog odvjetništva i Ministarstva unutarnjih poslova, tako da nije bilo mogućnosti niti kod jednog predmeta, pa tako i kod "Brodosplita" da se nešto opstruira. A ono što znate i vi svi ovdje, da smo čekali odgovor i zato je ta istraga tako dugo trajala, austrijskog MUP-a. I ja sam u jednom šaljivom kontekstu rekao, pa što bi mi trebali napast drugu zemlju da nam dostavi odgovor, jer postoji pravda i procedura kako se dobivaju informacije i kako se vrši suradnja između policijskih država dvaju zemalja. Mi ćemo u sljedećem razdoblju razmotrit i sve ostale predmete, ne samo Policijsku upravu u Splitsko-dalmatinskoj, nego u svim upravama. I vidjet ćemo da li je došlo negdje do kojeg propusta. Isto tako ćemo o tome, o tim mjerama će javnost biti izvještena. Što se tiče afere "Brodosplit" s time da završim. Afera "Brodosplit" odnosno kriminalistička istraga i afere koje su dignute oko "Brodosplita", moram reći da niti u jednom momentu ni izjave pojedinih čelnika i Splitske uprave, ali ni ostalih političkih čimbenika nisu utjecale na kriminalističku istragu. I zbog toga se mi nismo očitovali. Zbog toga što nas veže i Zakon o USKOK-u, gdje mi ne možemo iznositi detalje iskazanih prijava, bez obzira što pred ovim uvaženim Domom često puta smo dobili takvo pitanje. Ja sam taj posao ostavio ravnateljstvu policije. I ravnateljstvo policije istragu evo ga, finaliziralo. Nalazi se pred pravosudnim tijelima i na njima je samo da donesu odgovarajuću presudu. A da li je bilo ili nije bilo propusta, o tome će ravnatelj policije uskoro i sam u svom unutarnjem nadzoru odlučivati. Hvala lijepa.
Zastupnik Marin Jurjević. Izvolite!
Ali, gospodine ministre! Ako čelni ljudi Policijske uprave u Splitu prije godinu dana, početkom godine, kažu da je sve u redu, iako istraga traje, da nema traga nikakvim nezakonitim radnjama, ukoliko što ja tvrdim da je istina, održavaju sastanak zajedno u prostorima uprave u Splitu sa čelnim ljudima "Brodosplita", sa brodovlasnikom Wesselsom, sa … [[Govornik se ne razumije.]] itd., a bili su i dvoje zaposlenika "Brodosplita", ja znam njihova imena. I ako treba, doći ćemo do istine. I neću više tolerirati šaljive odgovore Vlade. Neću kao zastupnik u Hrvatskom saboru. A to se da Policijska uprava u Splitu više bavi politikom nego svojim poslom dokaz je tragična smrt gospođe Dijane Brzić. To je istina o Policijskoj upravi u Splitu. A svaka čast časnim ljudima u policiji. Njih je 90% i ja im skidam kapu. Rade za male pare jedan od najtežih poslova u Hrvatskoj. Ja govorim o čelnim ljudima. I nemojte opet da ispadne "izjeo vuk tovara" i da opet prođu … [[Govornik se ne razumije.]] oni koji imaju dobre političke zaštitnike a drugi da stradaju.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče! Pa evo, moje pitanje upućeno je ministrici vanjskih poslova i europskih integracija gospođi Kolindi Grabar Kitarović. Ovako. Brojni privrednici, ja ih i u gradu Sv. Nedjelje znam, nisu čekali puno i odmah nakon rata prešli su granice i južnih i istočnih zemalja i počeli poslovati jasno i, uvozili i izvozili, kupovali pogone, otvarali predstavništva. No, normalno da očekuju i sigurnost koju im i zaštitu koju im hrvatska Vlada nastoji pružiti. Mene zanima, da li će proces suradnje u jugoistočnoj Europi, čiji smo mi inicijatori koji podržavamo, donijeti tu sigurnost? Dalje, da li će taj proces pesimistima možda dobro doći da kažu da se opet očekuje neka balkanska asocijacija? I konačno, koji će biti rezultati summit-a u Zagrebu? Hvala.
Ministrica vanjskih poslova i europske integracije, Kolinda Grabar Kitarović. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine zastupniče. Dakako da nema nikakvog govora o nekakvom stvaranju balkanske federacije. … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] unutarnje poznavanje činjenice ili njihove krive interpretacije. Proces suradnje jugoistočne Europe tzv. SEECP , politički je forum koji okuplja deset država članica, od kojih su tri države članice Europske unije, Rumunjska, Bugarska i Grčka. Tri su države kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji, Hrvatska, Makedonija i Turska. Četiri su članice NATO-a. Opet Rumunjska, Bugarska, Grčka i Turska. A druge su države na raznim stupnjevima integriranja u euroatlantske institucije. Proces je usmjeren na politički dijalog, na uspostavu odnosno daljnje poticanje mira i stabilnosti i svakako daje snažnu potporu daljnjem razvoju euro-atlanskih perspektiva svih država iz područja jugo-istočne Europe. Hrvatska je trenutno predsjedatelj toga procesa koji se nalazi u ključnoj fazi svoje transformacije koji treba promatrati u okviru izlazne strategije Pakta o stabilnosti. U razgovorima s Europskom unijom, u razgovorima s državama članicama SEECP-a i međunarodnim donatorima dogovorena je uspostava tzv. Vijeća za regionalnu suradnju koje će imati svoje tajništvo i tajnika iz područja jugo-istočne Europe i koje će odrađivati one estetske, logističke i druge poslove u potporu ovakvim projektima na koje je usmjeren SEECP kao što je daljnja izgradnja prometne energetske infrastrukture, poticanje poduzetništva, suradnja u borbi protiv prekograničnog kriminala i druga pitanja, suradnja u području jugo-istočne Europe ali i sa posebnim naglaskom upravo na institucionaliziranje odnosa i povezivanje sa Europskom unijom. Hrvatsko će predsjedanje završiti summitom 11. svibnja ovdje u Zagrebu. To će biti doista jedan visoko profilirani međunarodni skup na kojem su svoje sudjelovanje potvrdili visoki uzvanici kao što su Angela Merkel, Jose Manuel Barroso, Olli Rehn i drugi i na tom će se summitu donijeti odluke o uspostavi vijeća odnosno tajništva vijeća, imenovanju glavnog tajnika, o uspostavi ureda za vezu između Vijeća za regionalnu suradnju i Europske unije, neki amandmani na povelju SEECP-a itd. A nakon hrvatskog predsjedanja predsjedanje SEDSPA-om preuzet će Bugarska. Hvala lijepa.
Zastupnik Krunoslav Markovinović.
Zahvaljujem na odgovoru.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Svoje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Ivi Sanaderu. Punih 37 godina na ovim prostorima nositelji stanarskog prava na stanovima u nominalno privatnom vlasništvu imali su ista prava i dužnosti kao i nositelji stanarskog prava na stanovima u državnom ili društvenom vlasništvu. U razdoblju od 1991. do 1996. godine trajao je proces pretvaranja stanarskog prava u potpuno vlasništvo. Na kraju tog procesa od potpuno jednakih nositelja istovrsnog prava dobili smo potpuno nejednake građane. Većina nositelja stanarskog prava postali su potpuni vlasnici stana a manji dio stanara ne samo da nije dobio pravo i mogućnost povoljnog otkupa stana nego im je ukinuto i zakonito stečeno stanarsko pravo koje je štitilo dom i obitelj. Ti su stanari dakle dvostruko diskriminirani i degradirani u tzv. zaštićene najmoprimce. Najprije im je uskraćeno pravo i mogućnost povoljnog otkupa stana 1991. godine a zatim im je oduzeto i samo stanarsko pravo 1996. godine što ima za posljedicu ugrožavanje doma i obitelji. Kako Ustav Republike Hrvatske jamči jednakost svih pred zakonom te zaštitu doma i obitelji postojećom zakonskom regulativom došlo je do povrede slova i duha Ustava Republike Hrvatske i međunarodnih ugovora koje je Republika Hrvatska potpisala i ratificirala. Posljedice su nesigurnost stanovanja, stalno sukobljavanje, sudski sporovi i fizički obračuni između vlasnika i stanara. Ovakvo stanje je neodrživo i moraju se hitno iznaći bolja i trajna rješenja tim više što se sukobljene strane nisu našle u postojećoj situaciji svojom voljom i krivnjom. Među stanarima ima najviše umirovljenika u poznijoj životnoj dobi i bolesti. Pitanje glasi kada će nadležno ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske uputiti u saborsku proceduru prijedlog zakona ili prijedloge zakona o izmjenama i dopunama postojeće diskriminacijske zakonske regulative kako bi se ovaj problem konačno riješio i kako bi rješenje bilo u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske i međunarodnim ugovorima koje je Hrvatska prihvatila.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, vi jako dobro znate kao i ja da ne postoje nominalni vlasnici. Ta kategorija nigdje u demokratskom svijetu ne postoje. Postoje vlasnici ili nevlasnici. Dakle, nominalnih vlasnika nema i to je cijeli ključ problema. Ja imam više simpatija nego što bi se možda vi mogli zamisliti prema ljudima koji su zaštićeni najmoprimci, koji su dobili danas takav status ali i Europski sud u Strasbourgu je donio takve odluke da se ne može povrijediti ni vlasništvo ne nominalnih vlasnika nego vlasnika stanova koji su im nepravedno oduzeti za vrijeme komunističke diktature. I sada Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva provelo je anketu da se utvrdi broj zaštićenih najmoprimaca u stanovima u privatnom vlasništvu na koji se javio, točno da imate podatak, 4 tisuće 431 najmoprimac. Pregledom dostavljene dokumentacije međutim utvrđeno je da se nisu javili svi najmoprimci jer imamo usporedbu koju su dostavili i vlasnici stanova, ne nominalni nego vlasnici jer to nominalni ne postoji. Prema procjeni ministarstva u Hrvatskoj ima oko 5,5 tisuća zaštićenih najmoprimaca u privatnim stanovima. I sada imamo jednu situaciju za koju ste i vi rekli što bi bilo najbolje. Najbolje bi bilo kad bi se jedni i drugi dogovorili. Međutim, očigledno da ne postoji mogućnost dogovora jer s jedne strane zaštićeni najmoprimci, što mi apsolutno razumijemo, traže pravo na otkup stanova u kojima žive a to nije moguće prema odlukama Ustavnog suda, našeg Ustavnog suda o tome da time što su postali zaštićeni najmoprimci nije povrijeđen Ustav. I prema odlukama Suda za ljudska prava u Strasbourgu prema kojima nije povrijeđeno njihovo pravo na stan prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima. S druge strane, vlasnici stanova u kojima se nalaze zaštićeni najmoprimci ne odustaju od svojih isključivih zahtjeva da se iz njihovih stanova isele zaštićeni najmoprimci i da se stanovi vrate. Imamo dvije pozicije koje su dijametralno suprotne i suprotstavljene. I sada Vlada u toj situaciji, ne samo moja Vlada nego i prethodne Vlade traže najbolje moguće rješenje. I ja vam ono što vam mogu ovdje reći i zaštićenim najmoprimcima i svim vlasnicima stanova tražimo rješenje i mislim da ćemo ga možda moći pronaći, ali nema rješenja koje u potpunosti može zadovoljiti obje strane. Nažalost je to tako.
Zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dozvolite da imam različito mišljenje i da bi se o formulaciji nominalno o privatnom vlasništvu moglo puno razgovarati s obzirom na povijest koja je iza nas. Ono što bih želio skrenuti pažnju je da postoji spoznaja da je sutkinja koja je sudjelovala u radu Europskog suda za ljudska prava i sama u sukobu interesa s obzirom da je vlasnik etažnog stana u Zagrebu u kojem stanuje zaštićeni najmoprimac. Drugo što bih želio reći Ustavni sud Republike Hrvatske je svojim ocjenama na strani 1004. i 1005. argumentirano pobio svoju netočnu ocjenu na strani 997. I treću stvar koju bih htio reći. Ako smo pravna država i ako smo država socijalne pravde ne možemo dozvoliti da se dvije kategorije građana međusobno sukobljavaju a da mi nismo postavili pravnu barijeru između njih. I na kraju želio bih vam dati jedan doprinos saveza stanara, jedan manji dio evidencije stanara koji su životno ugroženi, oboljeli i preminuli. Nažalost gledao sam taj materijal. Ima puno građana Splita … [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje zastupničko pitanje postavljam ministru financija, gospodinu Ivanu Šukeru. Ono se odnosi na uvođenje poreznog broja. Naime u posljednje vrijeme puno se govorilo i pisalo o uvođenju jedinstvenog poreznog broja. Molim ministra financija da nama ali i hrvatskoj javnosti pojasni što će se postići uvođenjem poreznog broja te u kojoj je fazi izrada nužne zakonske regulative koja će definirati taj projekt?
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pa nekoliko je razloga zašto je Ministarstvo financija pristupilo izradi zakona za uvođenje poreznog broja ili, nije bitno čak niti kako će se on zvati. Jedan od osnovnih razloga što u ovom trenutku nema zajedničkog identifikacijskog znaka temelju kojega bi sve državne institucije mogle povezati razno razne promjene imovine, transakcije i tako dalje. Dakle to je jedan razlog. Drugi razlog to je instrument temeljem koga će porezna uprava moći djelotvornije raditi jer vi danas u Hrvatskoj imate niz financijskih transakcija koje su do prije nekoliko godina praktički bile ili na tako malom nivou ili zanemarivo u Republici Hrvatskoj. Prije svega mislim na promet preko burze. Dakle kupovanje i prodaja dionica. Tu mislim isto tako i na kupovinu preko «leasinga» jer danas je najlakše reći: «To nije moje. Ja sam to kupio preko «leasinga». Međutim taj «leasing» treba netko plaćati i bez obzira da li je netko kupio automobil, brod, pa čak imate i stanova koji se na takav način kupuju, porezna uprava će dobiti podatke i vidjet će temeljem prijavljenih godišnjih prihoda da li netko može kupiti ili ovako ili na «leasing» takvu pokretninu ili nekretninu i da li, ako to nije, ako to ne pokriva njegova porezna kartica on će morati dokumentirati od kud mu izvor prihoda da to može kupiti. Na takav način bez obzira što mi govorili to je jedan od najdjelotvornijih instrumenata za borbu protiv korupcije i protiv mita. Jer praktički niti jedna transakcija se neće moći dogoditi a da ona ne bude evidentirana i da porezna uprava ne bude imala evidenciju to. Druga stvar, na takav način ćemo htjeli mi to ili ne htjeli priznati zaštititi privatnost svih građana Republike Hrvatske jer neće se moći dogoditi kao što se nažalost danas događa da u razno razne političke svrhe netko nekoga optuži. Poslije se dokaže da to nije tako i nikome ništa. S obzirom da će postojati evidencija takav instrument borbe i međusobnog optuživanja će nestati i ono što bih želio još posebno istaknuti i reći. Na takav način ćemo uvesti reda u davanje socijalnih naknada i olakšica. Jer onda će socijalnu pomoć dobiti stvarno oni koji imaju tu životnu nesreću da nisu u stanju imati imovinsko stanje da mogu preživjeti, a neće tu pomoć dobivati oni čije je imovinsko stanje daleko iznad onoga cenzusa da bi moglo ostvariti tu socijalnu pomoć. Dakle zakon je praktički napravljen. S obzirom da želimo s tim brojem prikupiti informacije iz razno raznih tijela trebamo se još konzultirati sa pravnim i ekonomskim stručnjacima kako to ovim zakonom urediti a da ne moramo mijenjati niz drugih zakona gdje će te institucije biti obvezne omogućiti pristup poreznoj upravi tim podacima. I ono što bih želio na kraju reći. Ukidanjem zapravo Zakonom o jedinstvenom matičnom broju smo doveli u poziciju, zakonom o korištenju tog broja javno doveli smo u poziciju da mnoge institucije imaju problema oko dobivanja podataka. Ovo će biti jedinstven, bit će broj sa 11 znamenaka koji će isto imati jednako i fizičke i pravne osobe i praktički svaki građanin Hrvatske rođenjem stiče pravo na taj broj. A kad će si ga on uzeti, to je njegova osobna privatna stvar. A trgovačka društva praktički osnivanjem dobivaju porezni broj tako da bilo kakva njihova transakcija će biti evidentirana i nemoguće će biti prikriti bilo kakvu transakciju.
Zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Zahvaljujemo. Zadovoljan sam s odgovorom.
Hvala. Poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević. Izvolite.
Hvala lijepa. Postavljam pitanje ministru kulture, magistru Boži Biškupiću. Ovih dana potpisan je sporazum o jedinstvenoj cijeni knjige između Ministarstva kulture, Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i Zajednice nakladnika i knjižara. Međutim reakcije u javnosti su vrlo različite. Gotovo bih rekla da dio javnosti nije time zadovoljan, ali da nije niti razumio u čemu, što je svrha toga sporazuma pa vas lijepo molim da odgovorite na pitanje što će se, kakvi će se rezultati doista dobiti sa uvođenjem jedinstvene cijene knjige? Hvala lijepa.
Ministar kulture Božo Biškupić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Naime jedinstvena ili fiksna cijena knjige jedna je standardna mjera poznata u Europi, u mnogim zemljama. Spomenut ću samo neke. Španjolska i Portugal, Njemačka i Austrija ili Italija i Francuska ili Mađarska ili Grčka. I nakon oko godine i pol otprilike razgovora sa predstavnicima Zajednice izdavača i knjižara došlo je konačno do potpisivanja sporazuma između triju ministarstava. Ministarstvo kulture, obrazovanja i Ministarstva gospodarstva. I Zajednice izdavača i knjižara. Naime riječ je o svima, već je poznato možda o cijeni koja je na zadnjoj korici otisnuta i koja je godinu dana onda standardna, zapravo fiksna na neki način. Naime događalo se da izdavači nakon nekoliko mjeseci mijenjaju cijenu knjige. U knjižarsku mrežu šalju knjigu po cijeni koju su utvrdili na samom početku kad je knjiga izišla. Pa onda nakon toga se vrlo brzo postave neki privremeni štandovi ili nešto slično gdje je ta cijena već knjige upola smanjena i na taj način došlo je zapravo još i to je pomoglo na neki način urušavanju križarske mreže koja se inače zbog situacije i jer poslije rata vrlo teško oporavlja i nije se zapravo još uvijek oporavila. Ono što je bitno možda reći da postoje iznimke kad je riječ o cijeni knjige da na sajmovima u tom sporazumu koji smo potpisali. To je 20% se na sajmovima mogu sniziti cijene knjige ili ako je riječ o onoj klupskoj prodaji ili pretplatničkoj prodaji onda je riječ o 10% sniženja knjige. Dobro što je i Ministarstvo gospodarstva isto potpisalo ovaj sporazum jer na taj način omogućavamo i knjižarima ali i izdavačima isto pristup povoljnijim kreditima koji inače Ministarstvo gospodarstva ima za malo gospodarstvo. Ono što zapravo mi na neki način, što očekujemo od toga. Prvo, u svakom slučaju očekujemo stabilizaciju na tržištu knjige. Očekujemo veću konkurentnost knjižarske mreže. Očekujemo bolju, dostupnost knjige korisniku i očekujemo zapravo sniženje one prosječne cijene knjige, naravno ne u roku odma godine dana, ali to jedan dulji proces. I mislim da je itekako budući da smo imamo iskustva, imaju ove europske zemlje koje to već dugo godina provodi iskustva i to je bilo vrlo korisno. Mi vjerujemo, a i … [[Govornik se ne razumije.]] predstavnici Zajednice izdavača i knjižara vjeruju isto tako da će to pridonijeti jednoj stabilizaciji na tržištu knjige. Eto, hvala.
Zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Hvala lijepa. Gospodine ministre ja pretpostavljam da će to značiti i uvođenje reda u ovom segmentu kulture i to naprosto zato jer je izdavaštvo jedno od možda najosjetljivijih danas područja podjednako osjetljivo koliko za izdavača toliko i za one krajnje korisnike, dakle kupce knjiga i da će se na ovaj način razjasniti situacija koja jedno vrijeme nije bila jasna. A i šira javnost koja se ne bavi time stručno nije točno znala o čemu se radi. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Lucija Čikeš. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske sa suradnicima. Pitanje upućujem ministrici vanjskih poslova i europskih integracija, gospođi Kolindi Grabar Kitarović. Od samog početka osamostaljenja je strateški cilj Republike Hrvatske ulazak u europske integracije u Europsku uniju. I ja bih rekla da nema ni jedne strane u ovom Visokom domu koja to svesrdno ne podržava. I upravo zbog toga se i sa posebnom pomno prate sva izvješća Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje koji vrše monitoring odnosa Republike Hrvatske i Europske unije. I gospođo ministrice, koliko su ozbiljne kritike koje dolaze od strane Europske unije na nedovoljan napredak ispunjavanja određenih političkih pitanja? Kako će Vlada Republike Hrvatske na njih i odgovoriti? I može li se to odraziti i na brzinu i tijek pregovora? Hvala.
Ministrica vanjskih poslova i europskih integracija Kolinda Grabar Kitarović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovana gospođo zastupnice. Prije svega podsjetila bih da je u Izvješću o napretku za 2006. godinu gotovo u svim područjima Izvješća Europska unija pohvalila napredak koji je postignut u području poduzetih reformi u Republici Hrvatskoj, a posebno se to odnosi na ispunjavanje političkih kriterija. A kad je riječ o 3. sjednici sastanku Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje rekla bih da su te ocjene ispunjavanja političkih kriterija još i bolje u odnosu na to izvješće o napretku. A posebno su utoliko bolje i u odnosu na prošlogodišnju sjednicu, odnosno drugi sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje. A to se svakako odražava i u zajedničkoj izjavi koja je izdana nakon ovogodišnjeg sastanka i koja je u pogledu ispunjavanja političkih kriterija daleko povoljnija. Normalno da ima pitanja u kojima Hrvatska mora ostvariti daljnji napredak i toga je ova Vlada u potpunosti svjesna. Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje potvrdilo je da Hrvatska nastavlja ispunjavati Kopenhaške političke kriterije. I ukazana je potreba na ulaganje daljnjih napora u smislu reformi i provedbi reformi u područjima kao što su pravosuđe, državna uprava i borba protiv korupcije. Mi smo normalno s naše strane izvijestili o svemu što je u međuvremenu poduzeto u tim područjima, ali i u područjima provedbe drugih reformi u Republici Hrvatskoj. Vijeće je pozdravilo općenit napredak koji je postignut u području povratka izbjeglica, imovine, manjinskih prava. Potiče se Republiku Hrvatsku na daljnju implementaciju jačanje Ustavnog zakona o nacionalnim manjinama. Pozdravlja se napredak koji je postignut u regionalnoj suradnji, napose hrvatsko predsjedanje SEECP-om itd. A kada je riječ o brzini pristupanja, ono što je iznimno bitno jest da je Vijeće potvrdilo individualni pristup, odnosno da će svaka zemlja pristupati sukladno naporima uloženim u procese reformi kod kuće, odnosno u svojoj državi i da će normalno brzina pristupnih pregovora ovisiti o rezultatima tih reformi, pri čemu će se dakle svaka država ocjenjivati temeljem vlastitih postignuća. A istaknula bih isto tako da je u ovoj sveopće raspravi o proširenju, daljnjem proširenju Europske unije Hrvatska se doista promatra kao buduća 28. članica i da je to jedan od pozitivnih momenata koje svakako moramo iskoristiti. Kad je riječ o daljnjem tijeku pregovora naši su ciljevi tijekom 2007. godine otvoriti što je moguće veći broj poglavlja u pregovorima, pojedina normalno i zatvoriti, a 2008. godine usmjeriti se na ispunjavanje mjerila za zatvaranje, zatvaranje poglavlja i normalno zatvaranje pregovora. Do sada smo provizorno otvorili i zatvorili 2 poglavlja. Otvorili smo još 3 poglavlja. Krajem ožujka očekujemo otvaranje još jednog poglavlja, a do kraja njemačkog predsjedanja vjerujemo da ćemo otvoriti i privremeno zatvoriti i još koje poglavlje. Tako da evo u ovome trenutku doista nema nikakvog govora o zastoju pregovora. Dapače, Hrvatska i dalje radi, inzistira i surađuje sa Europskom unijom jer želimo povećati i osnažiti taj zamah, brzinu i moment u pregovorima. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Lucija Čikeš.
Zahvaljujem gospođo ministrice. I poznato je ono pravilo, kad se radi, poglavito kad se dobro radi onda su rezultati neupitni i može biti jedino upitno vrijeme i to neznatno upitno. Evo, 25. ožujka se, sve europske institucije obilježavaju 50 godina od potpisivanja Rimskih ugovora. Oni su stvorili temelje Europskoj uniji i unatoč tih 50 godina još uvijek su određena pitanja nedovoljno usaglašana, određena područja nisu uređena. Ako tome uporedimo naših 17 godina područja, u to vremensko razdoblje, i ako znamo sve nedaće sistema u kojem smo živjeli više od 50 godina i nedaće Domovinskog rata 5 godina onda zaista iskorak je veliki. Ja ne sumnjam da ćete vi osobno i Vlada u kojoj ste član uspješno privesti kraju na zadovoljstvo svih nas ove pregovore. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo, cijenjeni ministri, potpredsjednici Vlade. Ja ovo pitanje postavljam jer je u javnosti situacija prilično kaotična i zbog nemogućnosti svih onih koji to mogu postaviti, ministru poljoprivrede u vezi svinjske kuge. Gospodine ministre evo gotovo su dvije godine od kada je vaše ministarstvo dodvoravajući se Europskoj uniji brzopleto donijelo odluku o prestanku cijepljenja svinja protiv svinjske kuge. Vaše je obrazloženje da će nakon ukidanja cijepljenja Hrvatska moći izvoziti svinjetinu u zemlje EU. Od tada pa do danas na to tržište Hrvatska nije izvezla niti kilogram svinjetine. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvezla. Od te odluke i najavljene koristi od nje, nama su ostale samo štete. Umjesto uštede od po vama 90 ili više milijuna kuna, mi smo do sada ostvarili što direktnu štetu koja se prema nekim procjenama mjeri desecima milijuna kuna, no ni to nije najvažnije. Ona stvarno daleko veća šteta je kugom zahvaćena farma ili gospodarstvo potpuno su izgubljeni za svinjogojsku proizvodnju što ne znači da stradavaju samo svinje nego uzgajivači, a posebno oni mali koje vi vašom politikom svjesno žrtvujete, a napose zaposlenici i njihove obitelji. Umjesto koristi štetu trpi i cijela društvena zajednica zbog neproizvodnje. Primjer pojave svinjske kuge dokaz je brzoplete, nestručne mjere u dodvorništvu i sluganskom odnosu prema EU koje uništava hrvatsko selo. Postavljam gospodine ministre pitanje vama, sebi, svima nama. Da li ste vi u službi, a vi morate odgovoriti, uvoznog lobija koji ostvaruje enormnu dobit uvozom nekvalitetnog, nezdravog mesa za prerađevine ili biste vi trebali biti ministar hrvatskog seljaka kojem biste morali omogućiti razvoj stvaranjem uvjeta za proizvodnju, plasman njegovih roba i svakog hrvatskog građanina kojem biste osigurali zdravu hranu i sigurnu prehranu. Gospodine ministre, …
Hvala lijepa.
Samo da završim.
Postavili ste pitanje.
Ne, nisam završio, oprostite. Pa koliko oni imaju toliko i nama dajte tolerancije predsjedniče.
Ne, ne. Molim vas. Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Petar Čobanković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče ja ću vam odgovoriti vrlo kratko. Ja nisam predstavnik nikakvog uvozničkog lobija nego sam ministar koji želi stvoriti što optimalnije uvjete za razvoj poljoprivrede u Republici Hrvatskoj. I u tom kontekstu poljoprivreda u Republici Hrvatskoj polučuje određene rezultate koji se mogu na više parametara pokazati. Jedan od parametara je i vanjskotrgovinska bilanca gdje sektor poljoprivrede i prehrambene industrije praktično u tim rezultatima prednjači u Republici Hrvatskoj što znači da se konkurentnost u poljoprivredno-prehrambenom sektoru povećala, da smo sa 51% pokrivenosti uvoza izvozom u 2004. godini, u 2005. došli na 57% pokrivenosti uvoza izvozom. Da smo u 2006. završili sa 65% pokrivenosti uvoza izvozom što je najbolji rezultat od osamostaljenja Republike Hrvatske u pokrivenosti u ovome sektoru i da ćemo 2007. završiti sa preko 70% pokrivenosti uvoza izvozom 2007. godinu. Mislim da su to najbolji pokazatelji o pravcima i smjernicama kretanja u poljoprivredi. Drugi pokazatelji su neosporno povećanje proizvodnje prije svega povećanje površina, ukorištenosti poticanja po broju hektara. Sljedeće, povećanje u proizvodnji osnovnih poljoprivrednih proizvoda kao što je mlijeko, zatim povećanje tova, mlijeko imamo povećanje preko 20% ili 100 milijuna litara ili cca 300 milijuna kuna novog novca u poljoprivredi, povećanje tova junadi, povećanje tova svinja. To su pokazatelji koji pokazuju da u tim segmentima polučujemo određene rezultate. A sada konkretno na pitanje svinjske kuge. Pitanje svinjske kuge je pitanje o kojem treba razgovarati i mogu govoriti oni koji nešto o toj problematici znaju. Ne cijepljenje protiv svinjske kuge je mjera koja je usmjerena na iskorijenje svinjske kuge dok postoji cijepljenje virus svinjske kuge je prisutan u jednom latentnom stanju. I zbog toga bi za Hrvatsku bilo jako dobro da se ta mjera uvela i prije i to nije podilaženje Europskoj uniji. Hrvatska je mogla birati ili ne provoditi mjere ili biti u nemogućnosti plasirati svoje proizvode. To odgovorno kažem. A situacija sa svinjskom kugom nije alarmantna. Ona je zaprimila određene rekao bih i moramo joj pristupiti ozbiljno, ali nije alarmantno. I situacija će se normalizirati i ustaliti u konačnici i broj dvorišta, a isto tako i broj zahvaćenih bolesnih životinja nije poprimio alarmantne razmjere. Jedini uvjetno rečeno veći problem je što se proširila na šire područje i zbog toga smo donijeli određene mjere koje provodimo. I mi smo morali u ovome periodu ići na smanjenje, na zabranu prometovanja svinja, na zabranu prometovanja svinja na sajmovima. Ta mjera je do 8. travnja, poslije toga ćemo pitanje svih viškova riješiti na načine kao što smo i do sada rješavali viškove u pojedinim segmentima proizvodnje, a prije toga je bila mjera interventnog otkupa svinja što stvara pretpostavku za smanjenje otkupa. U svinjogojskoj proizvodnji u prošloj godini smo imali povećanje od 36% proizvodnje, u prva dva mjeseca ove godine je to povećanje u odnosu na prošlu godinu …
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Kolar, izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam očekivao ipak o svinjskoj kugi više nego o ovim vašim uspjesima, no shvatio sam da zapravo vi baratate jednim drugim područjem a ne ovim, jer morate priznati ovo je izmakli kontroli. Niste daleko od toga da se epidemija proglasi i ako ste stvarno na tragu da na ovaj način uništite svinjsku kugu, ja vjerujem da teško budete spavali mirne noći, jer kad se, ako je to cilj ove Vlade, a inače jedino možete svinjsku kugu uništiti da se sva svinjska populacija uništi dobro me slušajte, nema inače, a ovaj ministar ako uništi svinjsku kugu na način da svu svinjsku populaciju uništi to bude stvarno jedan spomenik kojega budemo morali dići ministru. Svaka čast!
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, potpredsjednice hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje vezano je za prilagodbu Ministarstva unutarnjih poslova šengenskom režimu granične sigurnosti i standardima koji po tom pitanju vrijede u Europskoj uniji. Pitanje upućujem ministru Ivici Kirinu. Što je do sada učinjeno na izgradnji i prilagodbi granične sigurnosti sa europskim standardima i kako se ostvaruje akcijski plan za integrirano upravljanje granicom koje je Vlada Republike Hrvatske usvojila krajem prošle godine?
Ministar unutarnjih poslova Ivica Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupniče. Naime, što se tiče prilagodbe Ministarstva unutarnjih poslova Šengejskom režimu i Europskoj uniji moramo reći da smo u okviru tijekom eksplanatornog i bilateralnog screeninga održanog početkom 2006. godine zapravo izvršili dubinsku analizu usklađenosti hrvatskog zakonodavstva te njegove implementacije na području azila, migracija, viza, vanjskih granica, organiziranog kriminala, suzbijanja trgovine drogama, trgovine ljudima, terorizma, pravosudne suradnje u građanskim kaznenim stvarima, policijske i carinske suradnje. Usvojene su mjere koje je potrebno poduzeti unutar Ministarstva unutarnjih republika, Republike Hrvatske i ostalih nadležnih resora koji pokrivaju područje poglavlja 24 pravda, sloboda i sigurnost kako bi se u potpunosti usaglasili sa pravnom stečevinom Europske unije. Naime, akcijski plan za integrirano upravljanje granicom Vlada Republike Hrvatske usvojila je 30. studenog 2006. godine i isto tako je i usvojen akcijski Šengenski plan. Naime, granice Republike Hrvatske, naročito granica prema Bosni i Hercegovini je jedna od najdužih granica u Europi, dugačka je oko tisuću i jedan kilometar, zatim imamo granicu prema Srbiji, granicu prema Crnoj Gori, plus pomorska, odnosno plava granica koja je negdje oko 980 kilometara uz tisuću otoka, jedna od najzahtjevnijih granica, vanjskih granica Europske unije. Sukladno tome naši ljudi iz ministarstva i stručnjaci iz Ministarstva unutarnjih poslova u suradnji sa policijama koji također provode akcijske nadzore svojih granica i provođenje Šengenskog akcijskog plana usvajamo najbolje metode i najbolju tehnologiju kako bismo i mi izvršili sve ono što je pred nama stavljeno kao standardi Europske unije. Naime, u dijelu koordinacije rada stručnih službi također treba navesti potpisivanje sporazuma u suradnju o integriranom upravljanju granicama između Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva financija carinske uprave, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi te Državnog inspektorata. Također kod konkretnih aktivnosti u provedbi akcijskog plana ovih dana uspostavljeni su novi sustavi na Biokovu i na Plesu kao sustav kontrole putovnica čime znači pospješujemo da uz korištenje najbolje informacijske tehnologije povećavamo fluktoaciju ljudi i roba na graničnim prijelazima. Tijekom ove godine 2007. godine planira se i implementacija na još 7 graničnih prijelaza. Isto tako moramo reći da u cilju poboljšavanja kapaciteta upravo Hrvatske policije u tijeku je raspisan natječaj za prijam u graničnu policiju i doneseni su konkretni financijski pokazatelji koje je Vlada Republike Hrvatske usvojila, koji su definirani u proračunu Ministarstva unutarnjih poslova oko dijela zapošljavanja, uzimanja opreme i tehnike kako bi Hrvatska jednostavno izvršila standarde koji su pred nju stavljeni. Ono što želim reći na kraju poštovani zastupniče, pošto ima jako puno, morao bih jako puno dugo odgovarati oko svih aktivnosti kod Ministarstva unutarnjih poslova, na vaš zahtjev to mogu dostaviti i pismeno, ali želim reći na kraju da ovo sve što Republika Hrvatska čini u predpristupnoj fazi Europskoj uniji najviše koristi njoj samoj jer mi smo turistička zemlja gdje godišnje imamo oko 10 milijona stranih turista na području Republike Hrvatske. Ali ne samo to, nego smo i zemlja tranzitna gdje godišnje i prijeđe preko 90 milijona turista u tranzitu, ljudi kroz Republiku Hrvatsku. Stoga nam je u interesu što se tiče same sigurnosti u zemlji da poduzmemo sve aktivnosti koje upravo imaju članice Europske unije, jer na taj način ćemo dati najbolji doprinos u zaštiti i sigurnosti naših građana. Hvala lijepa.
Zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Iz primjera djelovanja policije u Vukovarsko-srijemskoj županiji, posebno na graničnom prijelazu Biokovo gdje su u posljednje vrijeme djelatnici policije i carine bili vrlo uspješni u otkrivanju zaista velikih količina droge. Vidi se koliko za djelovanje policije znači posjedovanje najsuvremenije opreme, zato je važno da i nadalje ustrajete na opremanju policije i na provođenju akcijskog plana za integrirano upravljanje granicama. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivo Banac. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje je za predsjednika Vlade dr. Ivu Sanadera. Pored izuzetno spornog projekta Gornji Horizonti u Republici Srpskoj, dakle u Bosni i Hercegovini koji potencijalno ugrožava vodostaj Neretve, pored neobjavljivanja analize čistoće vode u dolini Neretve, u Pločama raste strah zbog krajnje neodgovornog skladištenja opasnih kemikalija, … [[Govornik se ne razumije.]] sirovine, rezofena i drugih u krugu tvornice "Novi Plobest" koji ugrožava zdravlje stanovništva neretvanske regije. Ja ovdje imam kod sebe nešto oko 33 kartona prikupljena samo zadnjih nekoliko dana ljudi koji su oboljeli od azbetosesa, kroničnog bronhitisa itd. Pitanje je sljedeće. Što Vlada kani poduzeti preko rezornih ministarstava i inspekcije državne uprave da samovolja privatnih poduzetnika koji ne poštuju regulativu ne preraste u neretvansku eko katastrofu poput one u kojoj su netom doživjeli u slučaju "Karlovačke pivovare".
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Prvo nekoliko riječi o Gornjim Horizontima koje ste i vi spomenuli, a onda o ovom incidentu tvornice "Plobest" iz Ploča. Dakle, u svim dosadašnjim bilateralnim kontaktima upozoravali smo i upozoravam Bosnu i Hercegovinu da i inzistiramo da potpišu Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica iz '91. Bosna i Hercegovina tu Konvenciju još nije potpisala i zato smo zbog činjenice da nije potpisala imenovali zajedničko povjerenstvo Hrvatske i Bosne i Hercegovine za vodno gospodarstvo. Mi smo na sjednici povjerenstva održane 13. srpnja na inicijativu hrvatske strane raspravljali o utjecaju izgradnje sustava višenamjenskog korištenja voda sliva Gornji Horizonti istočne Hercegovine na režim voda Trebišnice i Neretve te je zatraženo da se u najkraćem mogućem roku uspostavi monitoring sukladno s prethodno izdanim vodopravnim aktima. Od strane našeg povjerenstva, našeg dijela povjerenstva je zatraženo da se ne poduzimaju nikakve daljnje aktivnosti na izgradnju višenamjenskog objekta Gornji Horizonti sukladno ugovoru o uređenju vodnogospodarskih odnosa bez suglasnosti hrvatske strane. Ova tema će biti jedna od tema i na službenom sastanu za vrijeme mogu službenog posjeta Bosni i Hercegovini u Sarajevu idućeg tjedna, dakle ova tema. Inače, na sjednici OESS-a, Hrvatska je delegacija je u siječnju 2007. prije dva mjeseca, dala izjavu o utjecaju i izgradnji višenamjenskog objekta "Gornji horizonti" i na vodni režim područja Donje Neretve. I u 12. također na konferenciji OESS-a u Zaragozi, u Španjolskoj 12. ožujka ove godine, prezentirali smo utjecaj izgradnje višenamjenskog objekta "Gornji horizonti" na vodni režim na lijevo zaobalje Neretve. I u tom smislu kao rezultat svih ovih naših aktivnosti zakazan je sastanak Povjerenstva za vodno gospodarstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine za 28. ožujka. To je idući tjedan, sa jedinom točkom dnevnog reda, a to je izgradnja ovog višenamjenskog sustava i utjecaj na vodni režim Neretve. E sad, oko "Plobesta". Na dojavu društva žrtava azbesta koji ste dobili i vi i mi, da je iz tvornice "Plobest" iz Ploča, odbačen azbest na predjelu Laniština u Pločama, Inspekcija zaštite okoliša je odmah po dojavi 13. ožujka 2007. obavila nadzor na tom lokalitetu i utvrdila, da su na toj lokaciji na površini otprilike 25 puta 2,5 kvadratna metra odbačene praškaste stvari u blizini kojih se osjeća intenzivni miris. Uz Inspekciju zaštite okoliša nadzor je obavila i Krim. policija iz Ploča koja je osigurala prostor na kojem se nalazi taj otpad. Inspekcija zaštite okoliša je radi utvrđivanja i dokazivanja činjenica u vezi tako odbačene tvari zatražila analizu Zavoda za javno zdravstvo u Zagrebu. I imamo izvješće odnosno obvezu i takvu najavu Zavoda da će do današnjeg dana najkasnije do sutra, ta analiza Gradskog zavoda za javno zdravstvo Zagreba, biti dostavljena ministarstvu. Također smo o tom nalazu odbačenog otpada izvijestili gradonačelnika Ploča. I prema rezultatima nalaza koje očekujemo danas ili sutra, očekujemo nedvojbeno utvrditi prekršitelja. Inspekcija zaštite okoliša će narediti uklanjanje i zbrinjavanje otpada na propisani način putem ovlaštene osobe. Ali isto tako ćemo zatražiti i sankcioniranje odgovornih. Evo, to su najkonkretnije mjere koje smo učinili u ovom slučaju.
Zastupnik Ivo Banac.
…/Upadica: Zahvaljujem./…
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite!
Hvala lijepo. Pitanje upućujem premijeru, doktoru Ivi Sanaderu. Danas je ministar Vukelić nekoliko puta … [[Govornik se ne razumije.]] govorio o stanju u malom gospodarstvu. U jučerašnjem tisku sam pročitao njegovu izjavu, kako prije tri godine je vidio da nedostaju snažni poticaji u malom gospodarstvu. U tisku sam pročitao jučer kako je za malo poduzetništvo osigurano 120 milijuna kuna poticaja. Pročitao sam i da cesta prema Galženici košta 29 milijuna kuna po kilometru, što znači da smo za 150 hiljada malih poduzetnika osigurali poticaja koliko vrijedi 4 kilometra ceste. Očito gospodine premijeru, niti vas ministar nije dobro informirao o stanju u malom gospodarstvu i potporama, jer ste prilikom posjeta Stankovcima rekli kako su zone za gospodarstvo hrvatski new deal, jer je vaša Vlada naslijedila svega nekoliko zona. Imate ih sada 280, a do kraja će ih biti 400. Problem je u tome da za provođenje toga new deala u proračunu je osigurano svega 88 milijuna kuna, što znači 200 tisuća kuna po jednoj zoni. Drugi je problem da vas ministar gospodarstva nije upoznao kako je on naslijedio 188 zona, što mu piše u ovakvom izvješću iz studenoga 2003. godine, što znači da je u proteklih četiri godine nastalo svega 100 novih zona. Poštovani gospodine premijeru! Vjerujete li vi nakon ovoga uistinu da je ovo hrvatski new deal za malo gospodarstvo, pogotovo ukoliko se uzme u obzir da je od ove godine ukinuto u povoljno kreditiranje za malo gospodarstvo nakon sedam godina? Ili je samo zapravo ovo jedno nemušto dilanje premalim proračunskim novcima umjesto new deala za malo gospodarstvo?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče! Vama je dobro poznato da smo mi u nizu izjava, kad smo govorili o radu i onome što smo preuzeli na primopredaji, vi se toga sjećate i pohvalili i rad u vašem resoru dok ste bili ministar i da nismo rekli da počinje od … [[Govornik se ne razumije.]] s nama, da počinje od nule. Kad smo govorili o ovome, onda smo govorili na način ne samo da novci koje licitirate Vlada donira, nego i zemljište, Hrvatske šume, druge institucije. Prema tome, mi imamo danas situaciju da država kroz različite institucije sudjeluje ne samo kroz izravni novac i poticaje malom i srednjem poduzetništvu, nego i kroz prijenos u vlasništvo ili davanje prava građenja. To su dva instituta koja koristimo. I mogu vam reći da svugdje postoji vrlo veliki interes. Ono o čemu sam ja govorio kao new dealu je bilo da zaista postoji eksplozija, što je istina, poduzetničkih i gospodarskih zona u vrijeme ove Vlade. I ono što je posebno važno i što sam siguran da ćete i vi podržati i pozdraviti, to je da za razliku od dosadašnje prakse u ovim novim gospodarskim zonama, pa i u Novim Stankovcima koje ste sad citirali, će 80% onih koji će ući u poduzetničku zonu, biti proizvodne tvrtke a ne više trgovačke tvrtke. Dosta nam je trgovine. Nemam ništa protiv nje, ali previše potenciramo proizvodne tvrtke.
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite!
Hvala. Ja sam zadovoljan odgovorom. Međutim, ja bih htio da je tu malo manje euforije, a malo više učinkovitosti. I htio bi da pošto ste vidjeli koliko ovaj sektor ima potencijala. Samo u prošlom razdoblju je zaposlio negdje 60 i nešto tisuća radnih mjesta, da se i u rebalansu proračuna umjesto velikih riječi osigura i nešto više novaca kako bi uspjeli i te zone izgraditi i kako bi dali veće poticaje upravo onima koji se bave proizvodnjom, upravo onima koji izvoze i upravo onima koji zapošljavaju. A to očekujemo od malog gospodarstva. Upravo se zaklinjemo u njih ali kad je potpora u pitanju, onda je to u svakom slučaju premalo.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, na polovici smo aktualnog prijepodneva. Napravit ćemo malu stanku, do 12 sati. Na redu je poštovani zastupnik Nenad Stazić u 12 sati. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa aktualnim prijepodnevom postavljanjem zastupničkih pitanja Vladi. Na redu je poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Šukeru. Poštovani ministre, protiv zastupnika HDZ-a gospodina Miomira Žužula netko anoniman podnio je kaznenu prijavu zbog utaje poreza. Radi se o onoj sumnji da je gospodin Žužul svoju kuću u Kozarčevoj ulici iznajmljivao od kraja 2002. do sredine 2004. godine za 3 tisuće 580 eura mjesečno delegatu Europske komisije te da je poreznoj upravi kad je priroda toga najma otkrivena uplatio 38 tisuća kuna umjesto 121 tisuću i 705 kuna koliko je navodno trebao uplatiti. Državno odvjetništvo međutim još nije donijelo odluku hoće li pokrenuti postupak protiv zastupnika Žužula ili će odbaciti tu anonimnu kaznenu prijavu. Državno odvjetništvo naime nikako ne može odlučiti kako da postupi jer im porezna uprava još nije dostavila sve dokumente o ovom slučaju. Za rad porezne uprave odgovorni ste vi ministre Šuker, pa zato vas i pitam. Odgovara li vama zbog nečega da sumnja o nečasnom i nezakonitom ponašanju gospodina Žužula traje u beskraj, pa zato porezna uprava, odvjetništvo ne dostavlja dokumente. Ili porezna uprava ne dostavlja dokumente zbog toga što se čeka da i ovaj slučaj padne u apsolutnu zastaru? Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče, ovo vaše pitanje je postavljeno na tragu stalne retorike SDP-a "Ja tužim, ja istražujem, ja sudim.". Prvo, baratate sa, očigledno ne znate postupak koji se vodi upravni postupak u državnom organu uprave. Dakle, ako je gospodinu Žužulu utvrđeno 120 tisuća, govorim ovako aproksimativno, poreza onda je tu taj dug evidentiran u njegovoj kartici u poreznoj upravi i nema šanse da to ude u zastaru. Druga stvar, vrlo čudno je da, vi znate da državno odvjetništvo ne posjeduje podatke i da ne može završiti postupak protiv gospodina Žužula a ja kao ministar financija kojega ste pozvali kao odgovornog nisam dobio nijedan dopis koji bi mene da li državni odvjetnik, da li taj tko vodi taj postupak upozorio na to da ne dobiva tražene dokumente iz porezne uprave. Dakle, upravo i na tragu onoga što sam govorio oko poreznog broja i oko svega mislim da vama očigledno smeta što se u ovoj državi uvodi reda i što više neće moći biti paricijalnih i partikularnih optužbi. Ponavljam, gospodine Staziću, ako je 120 tisuća kuna porezna obveza poreznog obveznika onda je ona evidentirana i on će nju morati platiti sa zateznim kamatama 15%. Ako je rješenje na neki drugi iznos bit će evidentiran na neki drugi način. I ponavljam ponovo što se tiče državnog odvjetništva ja osobno niti koliko znam porezna uprava nije dobila nikakvu požurnicu niti bilo kakav zahtjev. Druga stvar, porezna uprava je taj predmet obradila i bilo koje istražno tijelo u ovoj državi može dobiti relevantne činjenice i podatke. I stvarno mi je čudno da vi imate tu informaciju a da je ja kao čelnik tijela nemam ali istovremeno vi pozivate mene na odgovornost. Ja ću odgovarati za ono gdje postoji odgovornost ali ne mogu odgovarati za nešto gdje odgovornosti nema. Ali ponavljam, vi bi tužili, vi bi sudili, vi bi istraživali. Pedeset godina ste to radili, bome ne budete više.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre Šuker, ne bih ja ni istraživao, ni tužio, ni sudio. Vi kažete da informaciju nemate. Ja imam iz dnevnih novina, nitko ju nije demantirao. Prema tome, i vama je ta informacija mogla biti dostupna. Dug možda ne može u zastaru ali može kazneni postupak. On može u zastaru. Ne smeta nama uvođenje reda. Upravo suprotno. Mi težimo da se taj red uvede pa vas zbog toga i pitam zašto vi kao ministar nadležan za porezne uprave ne pridonesete tome redu na način da se konačno sa gospodina Žužula ili skine sumnja ili provede postupak.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji. Naime, u posljednje vrijeme svjedoci smo vrlo tragičnih događaja, učestalih tragičnih događaja a to su nasilje nad ženama i to sa onim najtragičnijim posljedicama, ubijenim ženama što ustvari na neki način više nije izuzetak nego postaje pravilo. Naime, gotovo pa svakog mjeseca kad uzmete period od zadnje dvije godine ubijena je barem po jedna žena od strane sadašnjeg ili bivšeg partnera bilo bračnog ili izvanbračnog. 2005. godine bilo je takvih trinaest žena, 2006. četrnaest a 2007. samo u dva i pol mjeseca protekla četiri žene je ubio bivši ili sadašnji bračni ili izvanbračni partner. Spomenut ću samo neke. Prvo, danas je točno dvije godine od trostrukog ubojstva u Petrinji i slučaja Kihalić. Ubijena je žena i njene dvije prijateljice. Mjesec dana prija ubojstva zatražila je pomoć policije zbog prijetnji da će je ubiti ako ga ostavi. 2005. u sedmom mjesecu ubijena je žena od strane registriranog obiteljskog nasilnika. Pet dana prije toga privela ga policija, sud ga pustio, centar za socijalnu skrb nije pomogao. 16.6.2006. u Nazorovoj je ubijena žena. Šest mjeseci prije toga suprug ju je oteo, prijetio je pištoljem, za njim je bila izdana tjeralica, no sve to je nije spasilo od smrti. Nadalje, u Čakovcu 15.8.2006. osuđivani obiteljski nasilnik ubio je svoju suprugu i njihovu 18-mjesečnu kćer. Obitelj nije bila obaviještena da je nasilnik izašao iz zatvora. Prijavljeno je da je viđen s puškom, ništa nije poduzeto itd. I unazad nekoliko dana zadnji solinski slučaj. Pa vas ja ustvari pitam, gospođo potpredsjednice, bez obzira na sve strategije, protokole, zakone da li se vi kao potpredsjednica Vlade smatrate odgovornom za to što institucije sustava ne rade. Vi ste ministrica obitelji i vaše ministarstvo po strategiji i po protokolu ima određene nadležnosti. I što mislite pod tim strategijama i protokolima učiniti? Hvala.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe zastupnice naravno da se ne smatram odgovornom. Smatram vaše pitanje iznimno provokativnim. Neću upotrebljavati druge riječi jer se nalazim u Visokom domu u Hrvatskom saboru. Ali želim reći nekoliko činjenica, dakle vrlo mirno i vrlo sabrano o svemu tome. Ali možda na početku želim vas podsjetiti da kao predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova niste došli makar sam vas pozvala na predstavljanje kampanje za borbu protiv nasilja nad ženama. Cijele ove godine pozvala sam i očekivala sam da ćemo se tu zajedno boriti. Da ćete se zajedno sa mnom i svim ostalim kolegicama i kolegama uključiti u tu borbu. Ali idemo redom. Ova je Vlada kao što znate osnovala Ured za ravnopravnost spolova makar je bilo predviđeno osnivanje takvog ureda u mandatu vaše Vlade odnosno Vlade kojom je rukovodio i čelna osoba SDP-a, dakle gospodin Račan. Prema tome očekivali smo da Ured za ravnopravnost spolova bude već tada utemeljen. To je napravila ova Vlada. Isto tako mi smo napravili niz dokumenata na temelju Zakona koji je donesen u prošlom mandatu, ali niz dokumenata u borbi protiv nasilja nad ženama. Spomenut ću strategiju. Spomenut ću protokol koji prati strategiju, koji jasno propisuje tko što? Koja institucija u Hrvatskoj mora reagirati kad se govori odnosno kad se događa nasilje. Gospođo Sobol želim vas podsjetiti da prema tom protokolu policija mora odmah, pitanje je naravno događa li se to uvijek i na tome radimo zajedno gospodin ministar Kirin i ja. Mislim da mogu reći da većina onih koji to moraju činiti to i čini u slučaju kad se dogodi nasilje. Dakle kad žena nazove policijsku upravu i kaže da je muž tuče ili da se događa bilo koji drugi oblik nasilja. Prema tome mi smo u tom protokolu utemeljili odredbu odnosno obvezu da uvijek odmah izađe policija na mjesto događaja. Da se nasilniku mora oduzeti oružje ako ga ima. Da se mora odvojiti nasilnika od žene odnosno od obitelji. Da se mora skloniti obitelj. Da se mora uključiti Centar za socijalnu skrb i tako dalje i tako dalje. Do škola i vrtića. Prema tome to je protokol kojega se svi u Hrvatskoj moraju pridržavati. Ponavljam da ima još onih koji to nisu do kraja ozbiljno shvatili ali vas uvjeravam da ćemo i ministar Kirin i ja ali i drugi ministri u Vladi na koje se to odnosi dosljedno provoditi odnosno nastojati na svemu onom što je važno u borbi protiv nasilja nad ženama odnosno protiv nasilja u obitelji. Isto tako mi smo donijeli odluku o tome da svi ti obiteljski predmeti, dakle predmeti koji se tiču obiteljskoga nasilja budu na sudovima rješavani žurno. Dakle oni dobivaju oznaku žurno. Zato smo u kampanju za borbu protiv nasilja nad ženama uključili i predsjednike, od Ustavnog suda, Vrhovnog suda, Upravnoga suda. Zato smo uključili i predsjednika Hrvatskog sabora. Bili ste pozvani svi. Gospođo Sobol niste došli na predstavljanje kampanje u Hrvatskom saboru kad smo u kampanju za borbu protiv obiteljskog nasilja nad ženama uključili predsjednika Sabora i sve zastupnike u Hrvatskom saboru i naravno zastupnice, ali prije svega muškarce. Prije svega predsjednika Sabora i uvažene zastupnike. Uključili smo u kampanju i predsjednika države, predsjednika Mesića. Idemo sa aktivnostima i dalje. Evo u subotu vas pozivam. Bit će odigrana kao što znate utakmica između Hrvatske i Makedonije gdje će se na vrlo djelotvoran način uključiti i nogometaši šaljući vrlo jasne poruke sa stadiona da je nasilje nad ženama nedopustivo. Dakle što hoću reći? Da činimo sve napore. Radimo vrlo intenzivno u borbi protiv nasilja nad ženama. I zato smatram da prozivanje mene kao potpredsjednice Vlade koja iz dana u dan sa svojim suradnicima činim korake prema tome da se to nasilje suzbije je stvarno teško dopustivo i reći ću teško razumljivo. A ja vas pozivam gospođo Sobol da se uključite i vi. Dođite, upoznat ću vas sa svime onime [[Upadica: Hvala.]] što smo do sada napravili pa dajte svoj doprinos. Hvala lijepa.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem. Najprije gospođo potpredsjednice pitanje i treba biti provokativno. To prvo. Drugo. Na predstavljanje kampanje vaše nacionalne vaš Ured je pozvao potpredsjednicu Odbora gospođu Karmelu Caparin. Tek na njenu intervenciju pola dana prije nego što se to događalo Gordana Sobol je dobila poziv. Drugo. Moje pitanje je upravo išlo ka tome. Što se čini da nam sustav ne bude ko sito šupalj kada su u pitanju borba protiv nasilja u obitelji. Znam ja da su bitne i strategije i protokoli. Ali netko treba unutra pročitati što piše i što mu je zadaća? Ja smatram da se sa time slažete. Protokol se ne provodi. Ja sam za razliku od vas i za razliku od djelatnika vašeg Ministarstva cijelu prošlu godinu bila na terenu. Radila sam u edukaciji i sa ljudima koji su direktno iz nadležnih institucija u situaciji da dolazi u dodir sa žrtvama nasilja. Hoćete li da ja sad ovdje koristim priliku da vam pričam sa čime se oni susreću i tko posao nije odradio? Ne radi se o tome da li je odgovoran onaj, samo onaj policijski službenik, najniži u sustavu. Nego i o tome tko sa viših razina nije odradio svoj posao kad je u pitanju njihova edukacija? [[Upadica: Hvala.]] Naravno da tražim opširan pisani odgovor.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje imam za predsjednika Vlade. Prema podacima iz dokumenata Ujedinjenih naroda i iz Svjetske banke posvećeni problemu siromaštva, u Hrvatskoj je siromašno oko 780 tisuća ljudi odnosno nešto više od 17% našeg stanovništva. Posebno su ugroženi stariji od 65 godina. U toj populaciji 10% građana nema nikakvih prihoda. U posljednjim godinama u sličnoj situaciji su i ljudi koji odlaze u mirovinu jer je mirovina koju ostvare nakon radnog vijeka takva da su oni na rubu siromaštva. Naš Klub je predlagao uvođenje i tzv. socijalne mirovine. I Zakon o izjednačavanju starih i novih mirovina. Ali je to današnja saborska većina u Parlamentu odbila. Po mojoj ocjeni Vlada na području borbe protiv siromaštva gotovo da i nema ozbiljnijih inicijativa. Pa vas pitam: Zar vam je zaista svejedno, dakle sada na kraju mandata je to moguće tako i pitati, kako u državi koja se deklarira socijalnom državom gotovo petina stanovništva živi na rubu egzistencije?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite [[Upadice se ne razumiju.]]
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Predsjedniče Vlade budite ljubazni pa onda za jednu … Što ni ovo ne radi? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Dakle ima nekoliko istraživanja koji govore o stanju različitih grupacija u hrvatskom društvu pa tamo i umirovljenika i ostalih. I taj postotak siromaštva koji ste vi naveli tu nije točan, po nekim drugima. Dakle mi možemo iznositi različite analize, istraživanja i sučeljavati ih. Ali bez obzira koja od tih analiza bila točna istina je da u Hrvatskoj ima siromašnih. Vi ste naveli jednu grupaciju, to su hrvatski umirovljenici ili oni koji nemaju nikakvih prihoda, ili oni koji su, koji idu u mirovinu poslije mirovinske reforme. I postoji taj jedan veliki problem novih umirovljenika. Vi ste naveli da je vaš klub predložio zakon kako bismo to regulirali. Ja ću vam reći da smo mi u Vladi, budući da smo izvršna vlast i da imamo parlamentarnu većinu formirali zajedno sa Strankom umirovljenika i sa umirovljeničkim udrugama jedno povjerenstvo koje ima zadaću do vrlo jasnog i preciznog roka, a to je do kraja proljetnog zasjedanja Sabora, do kraja dakle do 15. srpnja u Hrvatskom saboru prezentirati zakon koji će regulirati stare i nove umirovljenike, odnosno taj jaz koji postoji među njima. Ja bih vam sad mogao odgovoriti, ali neću da taj zakon koji ste vi predložili ste ga mogli predložiti u vrijeme dok ste 4 godine bili na vlasti. Jer i tada je bilo novih umirovljenika koji su imali puno manje mirovine nego što su bile onih starih umirovljenika. Pa vas ja mogu pitati, ali neću vas to pitati. zašto to niste učinili? Za razliku od vas mi prije svega nećemo doći u situaciju da pitamo tako buduću Vladu jer ćemo to mi učiniti. I to do kraja zasjedanja proljetnog dijela Sabora. [[Pljesak.]]
Mislim da još ne funkcionira ove naprave. Pa, gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepa. Meni je drago, a još je draže biti sadašnji i budućim umirovljenicima ako razriješite ovaj problem u nekoliko mjeseci. Međutim, vi ste u 4 godine mandata mirovinska reforma je započela '99. godine, dakle punih 8 godina i tek posljednje ove 3, 4 godine je došlo do drastičnih razlika između starih i novih umirovljenika. Međutim, borba protiv siromaštva ne može se rješavati socijalnim mjerama. Ona se mora rješavati ekonomskim mjerama, povećanja gospodarskog rasta, povećanjem broja zaposlenosti. Ova Vlada se time ne može pohvaliti. Nezaposleni negdje stagniraju na 300 tisuća. Početak i kraj vašega mandata. I ja se nadam da će nova Vlada rješavati nezaposlenost u kojoj vi nećete biti.
Hvala. Mir molim vas, mira. Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite. Ministre Ljubičić krenite prema.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, posebno na ovoj najavi. Naime, imam jedno pitanje za ministra Ljubičića. Poštovani ministre na zadnjem aktualnom prijepodnevnu prije dakle jedno 2 mjeseca ja sam vas priupitala kao liječnika koji vaš osobni stav oko uvođenja seksualnog odgoja i obrazovanja u škole. Vi ste, pa to sam pitala, ne znam što sad bunite. Tada ste mi rekli da vi nemate osobni stav, ali da ste za to formirali povjerenstvo. Također ste mi rekli da se vi ne bavite seksualizmima te da djecu treba učiti kako treba prati ruke. Tu je fonogram mogu vam vrlo rado dati taj vaš odgovor. Kako vi isto kao i ja vrlo dobro znate da razmjeri epidemije o spolno prenosivim bolestima, kako mi svi skupa jako dobro znamo da je ovo ozbiljno javno-zdravstveni problem u Hrvatskoj, da se ne radi ni o kakvim seksualizmima, kako i sva istraživanja pokazuju da edukacija znatno pridonosi prevenciji ja vas pitam jasno i kratko pitanje pa molim i takav jasan i kratak odgovor. Kad će više to vaše povjerenstvo donijeti odluku o sadržaju seksualne edukacije u školama?
Ministar Ljubičić. Izvolite.
Ovo je jedan lijepi prijedlog. Poštovana gospođice zastupnice mene ne čudi obzirom da ste mladi da ste toliko zainteresirani na ovaj seksualni odgoj, ali ja ću se ponovo vratiti, ne govorim o seksualnom odgoju, govorim o zdravstvenom odgoju. Ono što međutim kaže narod zapravo kud diple idu uvijek idete oko isti tekst i isto se pjeva, iste diple prošli puta, isti tekst moj je isti odgovor. Radna skupina radi na tome evo početkom idućega tjedna biti će gotova njihova recenzija i zdravstveni odgoj ćemo uvesti u školama.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Iako je već sada … [[Govornik se ne razumije.]]
Izgleda da radi. Zahvaljujem ministru na odgovoru. Naime mi ne možemo o ozbiljnom problemu govoriti u stajalište kvalifikacije. Lijepi je prijedlog pa sam ja mlada pa mene više zanima od drugih. I mislim da te osobne kvalifikacije nisu ni na koji način primjerene. Zahvaljujem na odgovoru da će povjerenstvo izaći sa konačnim odgovornom sljedeći tjedan, jer nekako vrijeme sve više i više ide, a kao što smo vidjeli i po nekakvim prethodnik pitanjima probleme ni na koji način ne rješavamo osim što formiramo povjerenstva. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tu je pitanje postavljam predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade pitam vas kakva je sudbina Željezare Sisak. To vas pitam iz razloga što ste prije godinu i pol dana na moje pitanje odgovorili da ova Vlada skrbi i vodi računa o Željezari Sisak i kako će taj problem biti riješen u roku od par mjeseci. Međutim u nepunu godinu dana Hrvatski fond za privatizaciju raspisuje čak 4 natječaja i svaki do sada poništava, a prilikom otvaranja ponude proglašava valjanima, a za desetak dana nepotpunima. Da li se tako želi nekome pogodovati u privatizaciji Valjaonice … [[Govornik se ne razumije.]] Sisak? Obećano je također da će se i Remont Caprag privatizirati u paketu zajedno sa Valjaonicom. Međutim ni u jednom dosadašnjem natječaju ne spominje se Remont Caprag. Gospodine predsjedniče Vlade, da li ste upoznati sa potpisanim ugovorom vrlo štetnim na pet godina između valjaonice cijevi "Sisak" i talijanske tvrtke "Ipex" tj. tvrtkom kćeri slovačke željezare "Podbrezova". I tim ugovorom valjaonica cijevi "Sisak" dužna je u slučaju prodaje ili raskida istog ugovora platiti obeštećenje od milijun i pol eura po svakoj godini. Pa zato vas pitam tko je potpisao tako štetan ugovor? Tko će snositi odgovornost? I tko će pod tim uvjetima otkupiti odnosno kupiti željezaru "Sisak"?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče! Drago mi je da nastavljate brigu za Sisačko-moslavačku županiju i za željezaru "Sisak". Hvala vam na potpori u svim ovim aktivnostima koje Vlada provodi. I na prvi dio vašeg pitanja odgovaram ovako. Rekli ste da će se … [[Govornik se ne razumije.]] citirali ste mene prije godinu i pol dana, da ćemo se pobrinuti za sve radnike željezare "Sisak". I pobrinuli smo se. Svi radnici dobivaju plaće. Željezara funkcionira. A sad dolazimo na drugi dio pitanja. To je privatizacija, jer valjda se i vi i ja slažemo da pobrinuti se za radnike ne znači samo privatizirati. Bitno je da željezara radi, da radnici primaju plaće, da nitko nije otpušten, da se zadržava proizvodnja i socijalni mir. I jedno i drugo. E, sada oko privatizacije. Da, bilo je nekoliko pokušaja privatizacije. A budući da smo imali vrlo loše iskustvo sa bivšim privatizacijama, mislim na onu rusku kompaniju, onda ćemo itekako paziti, kako će se ta privatizacija završiti. Jer nam ne treba još jedan pokušaj, još jedna privatizacija, pa da nakon godinu dana taj ode i da Vlada ponovno mora preuzimati odgovornost za željezaru. Ono što vas želim informirati, a to je da sve poteze u pogledu privatizacije željezare u koju je uključen i Caprag dakle, on nije u natječaju ali je u ponudbenoj dokumentaciji svaki onaj koji želi ući u privatizaciju zna da je unutra uključen i Caprag. Ali ono što vas želim informirati je sljedeće i mislim da je to najveća snaga ove Vlade. Da je i ovaj potez provodimo u apsolutnom dogovoru i suradnji sa socijalnim partnerima sa sindikatima. Dakle, sindikati koji predstavljaju radnike željezare "Sisak" su uključeni u svaki korak ovog procesa. E, sad što se tiče ovog ugovora koji je Begović potpisao, potpredsjednik Vlade je u ime Vlade dao mu nalog da izvoli taj ugovor poništiti, da izvoli taj ugovor korigirati jer ga je napravio bez znanja Vlade.
Zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite!
Hvala lijepa. Naime, slažem se s vama sa svime što ste obećali prije godinu i pol dana. Ali Vlada što je tada prije godinu i pol dana pomogla radnicima željezare u idućih, znači zadnjih godinu i pol dana je sve što je učinila, to je raspisala četiri natječaja koja je i poništila. Dakle, smatram da je neozbiljno četiri natječaja poništiti. Što se tiče štetnoga ugovora, štetan ugovor. Mi imamo informaciju da je gospodin Begović taj ugovor potpisao baš na nalog potpredsjednika Polančeca [[Upadica: Opa.]] Postavljam još jedno pitanje. Zapravo, taj ugovor ako je sada dat nalog da se raskine, što ste dogovorili sa "Ipexom" odnosno sa "Podbrezovom", što ste im ponudili kako bi oni pristali razvrgnuti tako štetan ugovor za nas, a za njih vrlo povoljan? Dakle, niste mi odgovorili tko će snositi odgovornost i štetu raskidanjem ovakvoga ugovora kojega ste vi rekli da ste dali nalog da se raskine? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite!
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Ljubičiću. Ministre, u Hrvatskoj ima preko 200 tisuća neplodnih muškaraca i žena, koji čekaju pravno uređenje medicinski potpomognute oplodnje. Prijedlog zakona naprasno je povučen iz procedure, pa zbog nedostatka pravne regulative ovog područje medicine potpuno je devastirano i opterećeno skandalima, iako je Hrvatska bila među prvih 6 zemalja u svijetu i 4. u Europi na ovom području humane reprodukcije. A danas, naše ste žene i mlade parove prisilili da takvu pomoć traže u jednoj Češkoj, Sloveniji i drugim zemljama koje su prije vašem mandata dolazili u Hrvatsku. Pitam vas, kada ćete prijedlog zakona uputiti Hrvatskom saboru?
Ministar zdravstva Neven Ljubičić. Izvolite!
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovana zastupnice, nije istina da je zakon povučen. On nije nikada do kraja niti napravljen. Razlog je vrlo jednostavan i ja sam ga nekoliko puta javno i jasno rekao. Razlog je u struci koja ima dva koncepta. Struka se mora prvo dogovoriti. Struka mora ostvariti koncepte, a naravno zakonodavstvo treba sljediti struku. To je jako bitno. A ne da se dogodi, kao što se dešavalo u vašem mandatu kada niste slušali što struka traži, kada niste slušali struku, nego ste radili po svom, a to naravno devastira sustav.
Gospodine ministre! Začuđuje da pred kraj mandata vi ne znate koji zakoni su već bili gotovi, a kamoli da ćete biti u stanju napraviti koji novi. Ministar Hebrang je uputio, mi smo ga imali na klupi, na klupi smo ga imali. I vi ovdje pred javnošću tako mrtvi, hladni kažete. A zlouporaba je bilo i bit će ih. I upravo zbog toga da se te zlouporabe onemoguće, taj zakon je nužan. I sramotno je stvarno za zemlju koja se kune u populacijsku politiku, da jednostavno ignorira ovaj problem. Dakle, protekao je čitav mandat da danas upravo zbog toga što nije regulirano ovo područje, što danas više nemamo ni jedne doze sjemena za donaciju, a to je prije bez problema funkcioniralo čitavih već 30.-tak godina, sada jednostavno je i to blokirano.
Poštovani zastupnik Lino Červar. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri! Pitanje upućujem ministru Kalmeti, ali budući da ministar nije ovdje dati će odgovor državni tajnik. Dakle, Ministarstvo mora, turizma, prometa i veza. A radi se o tome, analizom stanja sigurnosti cestovnog prometa utvrđeno je da je u 2006. godini došlo do znatnog povećanja broja i posljedica prometnih nesreća na autocesti Zagreb-Rijeka. Govori se čak u novinama o 16 osoba koje su smrtno stradale. Kako na dijelu poluautoceste za Zagreb se odvijaju radovi na jednom traku, činjenica je da cesta postaje sve opasnija. Pitanje glasi, koje će se mjere poduzeti i koje se poduzimaju kako bi se povećala sigurnost?
Državni tajnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, autocesta Rijeka-Zagreb ukupne dužine oko 150 kilometara. Dvije trećine te ceste je izgrađena u punom profilu, dakle negdje oko 100 kilometara, a oko 50 kilometara je izgrađeno u poluprofilu autoceste. Ta činjenica da često puta vozači, a dodatno i zakomplicirana situacijom da se na samoj cesti izvode radovi prave prekršaje pri prelasku iz jednog režima, dakle iz režima autoceste u režim poluautoceste i činjenica je da je kroz to vrijeme, dakle od kad je autocesta izgrađena u profilu poluautoceste je dovela do povećanja broja nesretnih slučajeva. Što Vlada radi da bi doprinijela kvalitetnijoj, odnosno većoj sigurnosti na prometa na autocesti Zagreb-Rijeka. U prvom redu smo skratili rokove izgradnje punog profila autoceste pa tako će do kraja 2008. biti u potpunosti dovršena izgradnja autoceste od Zagreba do Rijeke, dakle cijela dužina od 150 kilometara će biti izgrađena kao puna autocesta. Do početka turističke sezone će biti otvorena prva dionica u dužini od 9 kilometara čija je vrijednost 31 milijun eura i na koju su također ubrzani rokovi i skraćeni rokovi za otvaranje tog dijela autoceste da se dakle otvori do početka sezone. Preostali dio u dužini od 44 kilometra bit će dovršen do kraja 2008. godine, dakle tada će biti cijeli profil izgrađen u punom profilu autoceste. Od palijativnih rješenja kojima želimo hitno, odmah doprinijeti sigurnosti autoceste jest postavljanje … [[Govornik se ne razumije.]] traka na dijelu poluautoceste i to prije svega u tunelima u kojima je također bio veliki broj nesreća i na dijelima poluautoceste na kojima je puna linija, odnosno zabranjeno pretjecanje. U ovom trenutku trgovačko društvo ALZ, dakle autocesta Rijeka-Zagreb u razmatranju je oko postavljanja markira sa zastavama, odnosno gumenim stupićima visine 30 centimetara čime bi se praktično onemogućilo pretjecanje na tim dijelovima autoceste gdje je puna linija i gdje je zabranjeno pretjecanje. Također je na svim autocestama u Republici Hrvatskoj u tijeku aktivnosti na postavljaju sustava video nadzora da sve autoceste u Republici Hrvatskoj budu u sustavu video nadzora čime će se također jasno onda dati jasna poruka vozačima kako i na koji način moraju poštivati sve prometne znakove na Hrvatskim autocestama, pa prvenstveno dakle i na ovoj cesti kako ste sami rekli koja je u posljednje vrijeme jako opasna, dakle na autocesti Rijeka-Zagreb.
Zastupnik Lino Červar. Izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom i nadam se da će ovim koracima Ministarstvo mora, turizma, prometa i veza u velikoj mjeri dakle pojačati sigurnost prometa i na taj način učiniti sve da se sačuva ljudski život koji nema cijene. Hvala.
Poštovani zastupnik Vladimir Kurečić. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Zastupničko pitanje vezano na provedbu SAPHARD programa postavljam ministru Petru Čobankoviću. SAPHARD je predpristupni program Europske unije namijenjen državama kandidatkinjama, predstavlja podršku u pripremi za kasnije korištenje sredstava iz fondova zajedničke politike, a cilj mu je među ostalim ojačati konkurentnost poljoprivrednih proizvođača i prerađivača. Temeljem nacionalnom plana ruralnog razvitka, tj. dviju mjera ulaganja u poljoprivredna gospodarstva i prerade i trženja poljoprivrednih i ribarskih proizvoda program provodi SAPHARD agencija koja je akreditaciju dobila negdje u drugoj polovici 2006. pa je od srpnja do konca listopada bio otvoren natječaj, tj. rok za prijavu projekata. U tom smislu molim ministre Čobankovića da izvijesti o dosadašnjim rezultatima provedbe SAPHARD-a i onome što slijedi, pogotovo iz razloga što smo mogli u posljednje vrijeme iz dijela oporbe čuti kako po tom pitanju nije ništa pokrenuto i kako tobože ništa ne funkcionira. Hvala.
Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Dozvolite mi da kratko odgovorim na ovo pitanje. Sve ovo što ste rekli uvaženi gospodine zastupniče je točno, SAPHARD je namijenjen za te namjene. Ali dozvolite mi da kažem da je Hrvatska kao zemlja pristupnica u najkraćem roku stvorila pretpostavku dostupnosti SAPHARD fonda. Hrvatska je od pripreme usvajanja plana i uspostave SAPHARD agencije, do akreditacije SAPHARD agencije i raspisivanje natječaja uspjela to odraditi za svega 16 mjeseci što je u usporedbi sa drugim zemljama pristupnicama do sada najkraći mogući rok. Po dobivanju akreditacije raspisan je natječaj i natječaj je bio od 26. srpnja 2006. godine do 31. listopada 2006. godine. Stiglo je, zaprimljen je 51 zahtjev. Poslije obrade i analize zahtjeva udovoljeno je mogućnost korištenja sredstava iz SAPHARD-a su mogla koristiti samo 5 projekata. Kažem samo 5, ali isto tako moram naglasiti da u zemljama pristupnicama u najvećem dijelu zemalja pristupnica na prvom natječaju nije prošao ni jedan projekt. Mislim to je malo radi dobivanja određene širine u spoznaji problematike. Što je bitno za naglasiti? Da se SAPHARD od pripreme zahtjeva, podnošenja zahtjeva, do donošenja odluke radi po principima kako se osigurava novčana potpora u Europskoj uniji. Znači to je nešto drugačije od dosadašnjeg načina kako su se koristile potpore u Republici Hrvatske i stoga SAPHARD predpristupni program smatram ne samo da je on u funkciji rekao bih materijalne koristi našoj poljoprivredi, nego je on u funkciji edukacije i pripreme naše poljoprivrede za korištenje sredstava iz zajedničkog proračuna Europske unije za poljoprivredu. Ali dozvolite mi, mi smo kroz provođenje ovog natječaja uočili određene probleme zbog čega se limitira i smanjuje mogućnost odabira određenog broja projekata. Iz tih razloga smo to ispregovarali s europskom komisijom i dobili smo suglasnost za uvjetno rečeno ublaženje ekonomskih kriterija s jedne strane. S druge strane postojala je jedna odredba da tvrtke koje su imale 1% državnog vlasništva, nisu mogle sudjelovati i participirati u predpristupnoj pomoći. Znači ublažili smo, uspjeli smo dogovoriti ublaženje ekonomskih kriterija s jedne strane i s druge strane vlasničkoj strukturi da i država može imati određeni vrlo mali postotak i da se te tvrtke mogu natjecati. I sada je u pripremi novi natječaj, očekujem da će koncem ovoga tjedna biti raspisan novi natječaj i po ovim novim kriterijima koji će važiti za novi natječaj, u analizi prispjelih zahtjeva još 20-tak zahtjeva bi udovoljilo ove sadašnje kriterije. Što to znači? Znači da ćemo u narednim natječajima, a natječaji će se provoditi do iskorištenja sredstava sve do konca 2007. godine, sam uvjeren da ćemo Hrvatska biti zemlja koja će u najvećem postotku iskoristiti sredstva iz predpristupnog fonda SAPARD. Znači da se naša poljoprivreda i prehrambena industrija priprema i pripremila da može koristiti sredstva sukladno procedurama Europske unije.
Zastupnik Vladimir Kurečić. Izvolite.
Hvala. Sredstva za SAPARD formiraju se 75% iz proračuna Europske unije i 25% je udio Republike Hrvatske. Navedenim sredstvima financiraju se s 50% priznatih prihvatljivih izdataka projekti s kojima bi Republika Hrvatska s većinom sirovinske mogla prelaziti u prerađivačku, tj. finalnu proizvodnju i tako s vremenom postati konkurentna na ogromnom europskom tržištu i zato je efikasna provedba SAPARD-a od ogromne važnosti. U tom smislu zahvaljujem na odgovoru.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa članovima, svoje pitanje uputiti ću ministru unutarnjih poslova, gospodinu Ivici Kirinu. Gospodine ministre mislim da je nepotrebno ovdje isticati koji značaj u društvu ima policija. I danas u nekoliko zastupničkih pitanja spominje se policija i njen rad. Svjesni smo izmijenjene uloge policije u današnjem društvu, novih vidova policijskog djelovanja koji zahtijevaju i nove resurse, dakle nove ljude i nove odnose u policiji. Time su postavljeni i novi zahtjevi, nova znanja i vještine policijskih službenika. Moje pitanje glasi: Koje mjere Ministarstvo unutarnjih poslova poduzima s ciljem uvođenja i provođenja potrebnih promjena u sustavu obrazovanja i dopunskog stručnog obrazovanja što je vrlo važno u ovom trenutku za hrvatsku policiju?
Ministar unutarnjih poslova, Ivica Kirin. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice naime vrlo je jasno da sigurnosni stup ove države predstavlja policija, a policija može samo kvalitetno raditi i još bolje ako bude imala pravilnu edukaciju i stručno usavršavanje u cjelokupnom svom sustavu. Znači u sustavu kada dolaze mladi vježbenici pa do momenta kada imamo cjeloživotno školovanje naših službenika gdje ih moramo pripremati na nove i zadaće, a i nove promjene u smislu usvajanja znanja i vještina jer smo svjesni da se mijenja i struktura i kriminala, ali da se mijenja, evo imamo novi pojam to je terorizam koji je prije desetak godina bio ono, gledali smo na televiziji u drugim zemljama, ali na žalost ta prijetnja je danas i vrlo vidljiva i u okruženju naših zemalja. Stoga policijski službenici u smislu usvajanja znanja i vještina sigurno moraju prije svega biti u, pratiti razvoj novih tehnologija, veću mobilnost, znači povećanje opsega ljudi, prometa i roba, integracijski procesi, postupno brisanje međudržavnih granica što će se desiti nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju, ekonomske, političke i društvene promjene koje povremeno uzrokuju i konfliktne situacije i društvene nemire. Promjene u području policijskog i stručnog usavršavanja usmjerene su prije svega na proces profesionalizacije, modernizacije i racionalizacije rada policije i temelji se na reformi obrazovanja u Republici Hrvatskoj sukladno zakonskim propisima i sve oblike školovanja i stručnog usavršavanja provodi Policijska akademija kao ustrojstvena jedinica Ministarstva unutarnjih poslova, specijalizirana ustanova u kojoj se organizira i realizira temeljna i specijalistička obuka policijskih kadeta, studenta, službenika i vježbenika. Znači imamo temeljno policijsko obrazovanje gdje se provodi u Policijskoj školi kao ustrojstvenoj jedinici Policijske akademije. To znači evo i ove godine je u tijeku i natječaj gdje primamo prekvalifikante, znači mlade ljude koji su završili srednju školu i gdje oni kroz 16-mjesečno školovanje prolaze program nakon čega polažu državni stručni ispit za policijsko zvanje čime postaju policijski službenici ili, službenici. Također imamo visoko školsko obrazovanje za zvanje kriminalist koje se također provodi na Visokoj policijskoj školi u ustrojstvenoj jedinici Policijske akademije gdje je Visoka policijska škola dobila dopusnicu Ministarstva znanosti, obrazovanja i školstva za provođenje poslijediplomskih i diplomskih stručnih studija. Isto tako vrlo bitno je reći da kroz međunarodnu suradnju u neposrednom kontaktu sa stručnjacima iz područja policijskog obrazovanja mnogih zemalja Europe i svijeta, a najviše iz Savezne Republike Njemačke, Austrije, Francuske, Mađarske, Slovenije, Nizozemske i drugih europskih zemalja kao i Sjedinjenih Američkih Država i Kanade i još nekih zemalja izvan Europe razvijaju se modeli, metode i sadržaj ovih oblika obrazovanja. Međunarodna suradnja odvija se kroz tzv. twining projekte u okviru CARDS i PHARE programa te direktnu bilateralnu suradnju sa drugim državama, neposrednu suradnju između stručnjaka u pojedinim područjima i ono što je najvažnije sudjelovanje naših stručnjaka na konferencijama, simpozijima i seminarima u inozemstvu kao i gostovanje navedenih stručnjaka iz navedenih zemalja u Republici Hrvatskoj. Ono što je vrlo bitno, akcent razvoja u stručnom dijelu i obrazovanja i doobrazovanja stavljen je na Policijsku akademiju gdje ćemo mi i sada uvesti i nove metode, prvo za postojeće policijske službenike, ali isto tako i za buduće voditelje i načelnike policijskih uprava kako bi savladali one vještine koje do sada im nisu trebale, a to je prije svega komunikologija, odnosni sa javnošću i upravo prezentacija rada policije kako bi građani znali kako se troši njihov porezni novac, jer policija je dužna transparentno i javno svoj rad objavljivati u javnosti. Hvala lijepo.
Zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine ministre. Ja sam zadovoljna odgovorom. Zašto sam pitala vas to pitanje? Zato što se zaista o obrazovanju u policiji malo govori, kada se govori o cjelokupnom obrazovanju u Hrvatskoj. A svjesni smo velikih promjena u obrazovanju, opredijelili smo se za izgradnju društva temeljenog na znanju, na cjeloživotnom učenju što podrazumijeva svakako i obrazovanje policijskog kadra, a do sada se zaista malo o tome čulo i znalo u sustavu cjelokupnog obrazovanja.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, pitanje želim postaviti ili predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu ili ministru Čobankoviću. Mislim da ćemo se svi u ovome domu složiti da smo protiv svakog oblika diskriminacije, segregacije, minorizacije itd. Međutim, upravo je na djelu jedna od najperfidnijih, najpogubnijih, najprizemnijih diskriminacija građana Istre u odnosu na ostale građane Republike Hrvatske a to najbolje dolazi na vidjelo prilikom kupnje tzv. državnog poljoprivrednog zemljišta. Dok svugdje u Hrvatskoj cijene se određuju na temelju nekih tablica nadležnog ministra, pa tako poljoprivrednici u Zagorju, u Međimurju, u Lici, u Slavoniji, u Dalmaciji, u Primorju, u Baranji, u Prigorju itd. kvadrat kupuju za 0,5 do 1,5 kuna u Istri na djelu je princip tržnih cijena i kvadrat kupuju ljudi za 10 do 75 kuna po metru. Po toj cijeni zemlju neće kupiti niti jedan poljoprivrednik, kupit će je samo mešetar a to treba izbjeći kao što bi trebalo promijeniti zakon da u slučaju prodaje te zemlje ti seljaci koji su pod povoljnim uvjetima istu kupili vrate države, odnosno ponude državi. Znači, tražim odgovor da se Istriane prije svega ne diskriminira. Tražim da se pod istim uvjetima kao i Slavonci, Dalmatinci, Zagorci i Istriane uključi u kupnju te državne zemlje a ne da postoje dva metra kao da su se Istriani '43. priključili maćehi a ne matici. Ovo stvara ogromne probleme, gospodine ministre i gospodine predsjedniče, ljudima. Nema seljaka bez zemlje. Ako nema svoje zemlje on ne može do državnih poticaja. Ako nema svoje zemlje ne može do kredita. Ako nema svoje zemlje ne može do ovih sredstava i SAPARD programa. I jednom riječju to je ono što mnoge ljude na tom području jednostavno ponižava i vrijeđa.
Hvala lijepa.
Navodno da u vašem ministarstvu postoji neki zaključak da se Istrianima do izbora zemlja neće prodati. Zašto?
Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petar Čobanković.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe zastupnici i gospodo zastupnici. Ja moram stvarno odbiti sve iluzije na bilo kakve pokušaje, da ne kažem od ovih teških riječi segregacije, diskriminacije ili ne daj Bože kojekakvih naputaka koji postoje u mom ministarstvu. Mislim, to najenergičnije odbacujem i mislim da to čak nije ni primjereno u ovom domu na takav način govoriti. Pravila vezano za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem važe za cijele Republike Hrvatske na isti i jednaki način i one su uređene Zakonom o poljoprivrednom zemljištu gdje stoji da nadležna porezna uprava utvrđuje početnu cijenu za prodaju, zakup i koncesiju. Početna cijena je tržišna cijena na području gdje se zemljište nalazi. Ministarstvo financija, porezna uprava još 2002. godine donijelo je naputak i proslijedila ga ispostavama porezne uprave u kojim je regulirala način utvrđivanja tržišne cijene. Jedinice lokalne samouprave prilikom dostavljanja odluke o raspisivanju natječaja za zakup odnosno prodaju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države na suglasnost Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva uz ostalu potrebnu dokumentaciju prilažu i cijene predmetnog zemljišta koje je izdala nadležna porezna uprava. E sada, dolazimo do jednog problema. To je pitanje utvrđivanja tržišne cijene na određenom prostoru. Ja ne bih rekao da li je to nažalost ili na sreću cijene poljoprivrednog zemljišta u različitim dijelovima Republike Hrvatske su različite i utvrđivanjem tržišne cijene je normalno da postoje i određene razlike. I dragi prijatelji, ja uopće ne ulazim u bilo kakve spekulacije, ali ne može se stvoriti sustav na način da poljoprivredno zemljište bude višestruko poljoprivredno privatno zemljište, da se prodaje po višestruko skupljoj cijeni u odnosu na državno zemljište. A ako smo već i kod cijena ja ću kazati za one natječaje koji su došli za prodaju poljoprivrednog zemljišta u Ministarstvu poljoprivrede koji su dijelom dobili i suglasnost za raspisivanje natječaja a neki su već dobili i suglasnost na odabir ponuditelja pa ću kazati da je za općinu Brtonigla početna tržna cijena bila 13 tisuća 200 kuna po hektaru, da je za Buje ta cijena bila 13 tisuća 100 kuna po hektaru, da je za Kršanj bila 56 tisuća kuna po hektaru, da je za Višnjan 21 tisuća kuna po hektaru, za Umag 13 tisuća i 200, za Vodnjan se cijena kretala i tu najveća cijena od 50 do 150 tisuća kuna. Suglasnosti za raspisivanje natječaja su dobile sve jedinice lokalne samouprave osim Vodnjana upravo zbog … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] cijene. Suglasnost na odabir najpovoljnijih ponuđača su dobile općina Brtonigla za jedan natječaj, općina Višnjan za svoj natječaj, grad Buje i grad Buzet. I to je prava istina. Mi imamo određeni problem vezano za utvrđivanje tržišne cijene. O tome je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva u više navrata raspravljalo sa predstavnicima kako lokalne tako i područne samouprave. Gospodin premijer je isto raspravljao o toj problematici i nastojimo ga razriješiti ali u okvirima postojećeg i važećeg zakonodavstva Republike Hrvatske.
Hvala. Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Jasno da nisam zadovoljan. Ili vi gospodine ministre obmanjujete nas, ili vas netko obmanjuje. Ni Brtonigla, ni Buje, ni Umag itd. nisu dobili dozvolu da se ta zemlja može prodati. I tu se ne trebamo jednostavno farbati. Tržišna cijena je samo za Istriane. Hrvatska ima tri, četiri pravobranitelja, onog pučkog preko, za djecu, za žene. Izgleda da bi sada trebala dobiti za invalide, pa onda umirovljenike ali bi izgleda trebalo doći i do pravobraniteljstva za Istriane. Nemojte nas diskriminirati gospodine ministre. Nemojte to činiti, jer 1991. … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] druga cijena je svugdje drugdje … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] i ne može proći. Nitko ne može u zadnjih tri, četiri, pet mjeseci … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] kupiti nijedan centimetar … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] poljoprivrednog zemljišta. I to je jednostavno nešto, praksa sa kojom treba prestati. Naši ljudi ne mogu do kredita, ne mogu … [[Govornik se ne razumije.]] ne mogu sudjelovati u tom SAPARD programu i mislim da sa tom praksom treba prestati.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Josip Leko [[Upadica: Ne možete govoriti neistinu.]] Mir! Mir! Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani članovi hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade vama upućujem svoje pitanje. Mnogi građani, a posebno poduzetnici u Republici Hrvatskoj pitaju me kako mogu zaštiti svoje interese u postupku javne nabave. A predstavnici Europske unije čak i vama, i vas upozoravaju na zloupotrebu antikorupcijskog Zakona o javnoj nabavi. Posebno upozoravaju na izmjene i dopune Zakona o javnoj nabavi koji je vaša Vlada uputila u Hrvatski sabor 2 tisuće, ma molim vas.
Mir! Mir! Mir kolega Kajin! Mir! Zastupniče Kajin, mir! Lončar mir! Mir vas dvojica! Izvolite.
Dozvolite da ponovim. Mnogi građani, a posebno poduzetnici u Republici Hrvatskoj pitaju me kako mogu zaštiti svoje interese u postupku javne nabave. Vama predstavnici Europske unije daju upozorenje da je zloupotreba postupka javne nabave u Republici Hrvatskoj vrlo značajna. Posebno se upozorenje daje na izmjenu i dopunu Zakona o javnoj nabavi koje je vaša Vlada uputila, a saborska većina donijela u 2005. godini i time omogućila da se javna nabava može provesti po tzv. postupku pregovaračkom postupku bez objave natječaja. Time je naravno otvorena široka preša zloupotrebama pa i korupciji u institutu javne nabave. Evo primjera, u 12. mjesecu za Božić u postupku izravne pogodbe, pregovaračkom postupku bez objave natječaja Hrvatske željeznice zaključuju posao od pola milijarde kuna, a razlog je žurno uzrokovana izmjena projekta, dakle žurnost. A posao se mora odraditi u roku od 42 mjeseca. To zaista ne podnosi najobičniju logiku. Prema tome ovdje je nedvojbeno došlo do zloupotrebe instituta javne nabave kroz pregovarački postupak. Molim vas da mi odgovorite što će vaša Vlada nakon 2 godine loše prakse primjene zakona koji ste vi predložili poduzeti da se stanje promijeni?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, iznijeli ste niz netočnosti. Prva je da vi govorite ono što meni Europska komisija i nama članovima Vlade kaže. To nije točno. Članovi Europske komisije i pregovaračkog tima hvale sve poteze Vlade i akcije. Najnovije imamo jučer što je ministrica Lovrin u Europskoj komisiji u razgovoru sa povjerenikom Rehnom sa parlamentarcima Europskog parlamenta, a i na razgovoru sa mnom su članovi Europskog parlamenta ovog Zajedničkog parlamentarnog odbora Hrvatske i Europskog parlamenta upravo iznijeli obrnuto od ovoga što ste vi nadnijeli pokušavši obmanuti javnost. Dakle ovakva je činjenica. Ove izmjene i dopune Zakona o javnoj nabavi smo donijeli u suglasnosti sa Europskom komisijom. To je prva činjenica koja pobija ovo vaše što ste iznijeli. Druga činjenica je da ćemo tijekom godine s obzirom da postoje i nove direktive Europske komisije donijeti novi Zakon o javnoj nabavi koji će sveobuhvatno obuhvatiti, ali će biti apsolutno kompatibilan sa praksom i direktivama Europske unije i Europske komisije. I treća stvar, postoji jedno tijelo saborsko kojeg ova parlamentarna većina uopće nije dirala, nego mu je dala potporu da nastavi raditi ono tijelo koje je bivša parlamentarna većina u kojoj ste vi bili izabrala. Dakle Komisija za javne nabave. Dali smo im potporu neka rade. Upravo da bismo istakli našu zainteresiranost i našu potporu u nastojanju da se ostvari puna transparentnost javnih nabava. Toliko o tome. Ja bih volio da nam se pridružite, ne sad dakle stranačkih pozicija kritizirajući inače dobre poteze Vlade da nam se pridružite u zajedničkoj borbi pa da ovo o čemu ste sad govorili kažete i u Gradu Zagrebu i drugdje gdje se, gdje holding u izravnoj pogodbi dobiva poslove itd., itd. Dakle da ne politiziramo, da ne strančarimo oko ovih važnih stvari za koje postoji visok stupanj zanimanja hrvatske javnosti. Očekujem vašu potporu i u slučaju Zagreba.
Zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade očekivao sam takav odgovor točno takav kakav ste rekli. Ali sad ću vam nešto odgovoriti. Ta politika je pročitana. U okviru mandata otvorite prešu pa na kraju mandata zatvorite prešu. To što sam govorio o Europskoj uniji to su citati iz Izvješća Europske komisije, a i vi ste gospodinu Pančiću odgovarajući rekli da vam je sugestija Europske komisije da mijenjate cjelokupni Zakon o javnoj nabavi. Onda budite konzekventni, je li potrebno ga mijenjati na kraju mandata i zašto ste ga pustili ovakvog da traje dok vaš mandat traje. Dakle imali ste rezona zašto ste ga predložili, zašto je trajao upravo do završetka mandata. To građani prepoznaju gospodine predsjedniče. To je politika pročitana. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala. Moje pitanje upućeno je predsjedniku Vlade, doktoru Ivi Sanaderu. Građani Karlovačke županije dobili su i još uvijek dobivaju praktičku lekciju iz primijenjenog suvremenog kapitalizma na hrvatski način. Lekciju su dobili u slučaju Heinekenove karlovačke pivovare i tragedije obitelji Martinović. Arogantnog i beskrupuloznog stava jedne multinacionalne kompanije i šlampavog odnosa vlasti. Lekciju dobivaju i dalje u slučaju Josipdola gdje opet strani ulagači u kompaniji sa našim pokušavaju otvoriti spalionicu plastičnog otpada u još jednom nezagađenom dijelu županije. Potencijalnu lekciju građani dobivaju i od države. Naime na području županije nalazi se vojni poligon, vježbalište Slunj koje ne podliježe ama baš nikakvim kontrolama ispuštanja opasnih tvari u okoliš od strane civilne vlasti. Postoje, postoji odredba u Zakonu o obrani koja govori da će Ministarstvo obrane samo organizirati tu kontrolu. Moje pitanje se odnosi upravo na ovu treću lekciju. Naime da bi spriječili buduće tragedije htio bih čuti od premijera koje je propisane provedbene propise hrvatska Vlada donijela i na koji način kontrolira zaštitu okoliša u vojnim objektima u Hrvatskoj? Posebno se to tiče vježbališta Slunj. Odnosno kad ćete omogućiti da civilno društvo i civilna kontrola emisije opasnih tvari u okoliš profunkcionira i na vojnim objektima u Republici Hrvatskoj? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče prvo nije točno da postoje dva mjerila i dva kriterija. Dakle evo upravo državni tajnik i dolazi sa jednog savjetovanja, a praksa je takva da se inspekcije i kontrola okoliša provodi i u vojnim objektima i u civilnim jednako. To je činjenica i to je nešto što ne možete opovrgnuti jer to funkcionira tako. A drugo, ja se s vama slažem u jednom da sve one koji su u Hrvatsku investirali, bilo domaći investitori bilo strani investitori da ih podvrgnemo jačoj kontroli i višoj svijesti o potrebi očuvanja okoliša i da ih spriječimo u tom zagađenju. Ali nemojmo govoriti samo o stranim investitorima jer ne bi bilo dobro da se stvara klima protiv stranih investicija. Svaki investitor koji hoće u Hrvatskoj otvoriti radna mjesta, svaki poduzetnik je dobro došao. Ako poštuje hrvatske zakone, praksu, plaća poreze i doprinose i ako poštuje zaštitu okoliša. Prema tome ovaj slučaj Pivovare je dobar slučaj u smislu da opomene sve one u Hrvatskoj uključujući i vlast da se mora zaštiti okoliša posvetiti puno veća pozornost nego što je bila do sada. I da se inspekcijske službe puno više razlete po terene i da se ovakvi slučajevi smanje na najmanju moguću mjeru.
Zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Slažem se. Slučaj bi bio dobar da a) čovjek nije umro i b) da nije proteklo 8 mjeseci od kad je zadnji puta u Karlovačkoj pivovari bila inspekcija. No nisam zadovoljan naravno sa pitanjem oko kontrole zagađenja sa vojnih objekata. Molio bih pismeni odgovor sa točnim popisom provedbenih akata koji su doneseni i akcija kontrole koje se provode na vojnim objektima. Hvala.
Pismeni odgovor. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Prije svega dopustite mi, ja bih se zahvalio gospođi kolegici Mariji Bajt što je ukazala još jednom na zaostajanje Slavonije i Baranje u odnosu na druge regije u Hrvatskoj i istaknula nezaposlenost od preko 20%. Preko 20%. Naravno i ministru Vukeliću što njegovo Ministarstvo ima namjeru ulaganja poticati i novootvorena radna mjesta a posebno ulagati u poduzetničke zone. Ministar Vukelić će potvrditi da grad Osijek na web stranici Ministarstva gospodarstva Republike Hrvatske nema niti jednu jedinu poslovnu gospodarsku zonu. Mislim da četvrti grad po veličini u Republici Hrvatskoj to ne zaslužuje i da to je nedopustivo [[Upadica: Nemaju zato jer nema zemljište.]] Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade prije dvije godine dogovoreno je da Grad Osijek dobije zemljište od hrvatske Vlade odnosno da za prijenos vlasništva zemlje na grad Osijek. Dogovori su tekli evo već gotovo dvije godine. Imamo vaša obećanja. Sve preduvjete Grad Osijek je napravio. Izvršio čak otpis potraživanja prema Republici Hrvatskoj od dva i po milijuna kuna. Razminirao površinu namijenjenu za jednu poslovnu zonu u vrijednosti od preko 11 milijuna kuna. Sva dokumentacija je u nadležnim državnim institucijama. Čeka se potpis državne Vlade odnosno vaš potpis gospodine predsjedniče hrvatske Vlade da konačno Grad Osijek dobije gospodarske zone odnosno ovo zemljište da se tamo može nešto raditi. Sada sve stoji. To nije u interesu ni grada Osijeka ni građana. Ni Grada Osijeka ni Osječko-Baranjske županije, a to sigurno nije u interesu niti Republike Hrvatske. I ja očekujem da se ovo, dogovor od prije dvije godine realizira. Pitanje upućeno vama kada će konačno doći do realizacije prijenosa vlasništva zemljišta za gospodarske zone sa Republike Hrvatske … [[Govornik je isključen, ne razumije se.]]
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, dakle prije svega nije točno da je Slavonija zapuštena. Jer vi i vaša dva, dvojica kolega to niste govorili prošlih 15 godina dok ste bili u ovoj situaciji, a kad vam treba za skupljati političke poene onda vam je Slavonija zapuštena. Slavonija nije zapuštena. Slavonija je danas jednaka, kao i druge hrvatske regije i krajevi ima vrlo dinamično gospodarstvo i snažnu potporu ove hrvatske Vlade i ovog Hrvatskog sabora. Toliko o tome. Dakle koristite tu, ja bih rekao jednu, jednu sintagmu na koju će se svatko senzibilizirati onda kad vam u političke svrhe treba ali to neće proći jer to naprosto nije točno. Drugo oko zona. Vi niste bili na tom dogovoru pa i ne znate što smo dogovorili? Na tom dogovoru su bili neki drugi. Ali to što smo tada dogovorili to će se ispoštovati. Kao što se ispoštovao PAMPAS, projekt PAMPAS pa bih molio da u takvim prigodama kada govorite onim biračima na koje vi ili onim građanima Osijeka na koje vi mislite da možete utjecati onda im kažite što je Vlada sve napravila i da gradi koridor 5C. Da ćemo uskoro otvoriti dionicu Đakovo-Sredanci. Da ide dalje se nastavlja dionica Osijek-Đakovo i da se nastavlja prema Belom Manastiru. Dakle mi ćemo koridor 5C završiti u onom roku koji smo i zamislili. Da ova Vlada gospodine zastupniče Šišljagiću, a ni jedna druga prije nje ulaže 400 milijuna kuna u vodoopskrbnu mrežu istočne Slavonije jer nas je sram da bilo koje hrvatsko kućanstvo u 21. stoljeću nema vode. Bilo to u zadarskom zaleđu, bilo u istočnoj Slavoniji. Da ova Vlada je pokrenula čitav niz projekata koje je i predsjednik Sabora gospodin Šeks podupro i koje nadam se podupirete i vi. No ta moja nada da vi te projekte podupirete, bila je razočarana i nije bila ostvarena prilikom glasovanja o Proračunu za 2007. godinu, jer tada kada smo o proračunu govorili i o projektima za grad Osijek i za Osječko-baranjsku županiju vas trojica ste bili protiv ili ste negodovali ili ste napustili, ne mogu se sjetiti, ali niste podržali proračun a time i ove projekte. To je istina. A sada oko zona. Mi smo neki dan imali jedan sastanak, ja ću vam to rado iznijeti ovdje pred hrvatskom javnošću, na kojem sastanku je bio zastupnik Đakić ali i u svojstvu gradonačelnika Osijeka, predsjednik Sabora i državni tajnici Kovačević i Ivić, ministar Čobanković, na kojem smo sastanku dogovorili da ovi problemi koji su nastali u proceduri prijenosa u vlasništvo ili davanja prava građenja, pa ćemo se dogovoriti što će na kraju biti. Na kraju ćemo napraviti ono što će biti najbolje za poduzetnike u te tri zone, riječ je o trima zonama. Najvjerojatnije će to biti prijenos u vlasništvo, ali to još moramo raščistiti. Dakle na inicijativu državnih tajnika, saborskog zastupnika, gradonačelnika, predsjednika Sabora, potakli smo da se riješe oni problemi koji su ostali u administraciji. Politička volja je tu i taj dogovor nije bio prije dvije godine nego prije godinu i nekoliko mjeseci. Dakle i preuveličavate, ne znate, niste bili na tom sastanku, a pokušavate jednu važnu temu za Osijek ispolitizirati. Izgradit ćemo, država će pomoći gradu Osijeku da se tri poduzetničke zone podignu i da tamo poduzetnici, bilo iz Slavonije, bilo iz drugih krajeva Hrvatske, bilo iz svijeta dođu i investiraju, da otvore radna mjesta. Naša želja je bila da to budu proizvodna radna mjesta i proizvodne tvrtke a ne trgovačke. Tu postoji dogovor između predsjednika Sabora, gradonačelnika i nas da to što prije krenemo i to ćemo ostvariti.
Zastupnik Vladimir Šišljagić.
E moj premijeru, koristite Sabor za politiziranje, strančarenje upravo vi. Potrošili ste 90% vremena u vašem izlaganju da veličate uspjehe ove Vlade i projekte u Slavoniji i Baranji, a ja ću vam kazati da ja sve projekte koje vi poduzimate u Slavoniji i Baranji podržavam i ne samo ja nego svi Slavonci i Baranjci. Ali ja sam vas pitao za poduzetničke zone, za zemlju na kojoj raste šikara koju i vi isto tako gledate već dvije godine i gdje se nije ništa riješilo od početka vašeg mandata. Isto smo se zalagali još dok smo bili u vašoj stranci, vašoj stranci smo se isto zalagali između ostalog za probitak i za bolji život u Slavoniji i Baranji. … [[Upadica se ne čuje.]] Ta stranka se zove HDSSB. Dakle niste mi odgovorili na pitanje. Ja sam vas pitao kada ćete konačno to riješiti jer vam curi vrijeme, vrlo malo vam je ostalo da sa pozicija nekog tko to može riješiti to riješi, pa tražim pisani odgovor kada ćete riješiti ovaj problem gospodarskih zona, odnosno zemljišta u gradu Osijeku.
Poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam sve članove Vlade na čelu sa premijerom, gospodinom Sanaderom. Svoje pitanje uputiti ću Ministarstvu mora, prometa, turizma i razvitka, ovdje nazočnom državnom tajniku gospodinu Branku Bačiću, a odnosi se na izgradnju mosta Pelješac – kopno. Naime, prije dva dana načelnici svih općina sa Pelješca, dakle načelnik općine Ston, načelnik općine Trpanj, načelnik općine Janjine i načelnik općine Orebić kao i načelnik općine Dubrovačko primorje izrazili su bezrezervnu potporu izgradnji mosta Pelješac – kopno i zapravo na neki način tražili da se u taj projekt uđe što prije, dakle da početak izgradnje mosta bude što je moguće prije. Obzirom na činjenicu da doista većina naših sugrađana, a upravo putem njihovih političkih predstavnika, dakle putem ovih načelnika općina, daju potporu izgradnji ovog mosta. Obzirom na činjenicu da postoje radne skupine Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine zanima nas u kojoj fazi su razgovori sa Bosnom i Hercegovinom došli, koji su dogovori postignuti i obzirom na činjenicu da je ova Vlada usvojila, zapravo Hrvatski sabor usvojio u proračunu 200 milijuna kuna predviđenih za gradnju mosta još u ovoj 2007. godini što znači punu opredijeljenost da još u ovoj godini započne izgradnju ovog kapitalnog objekta koji povezuje konačno Hrvatsku u jednu cjelinu, molim vas da nam odgovorite kada će prema vašim dogovorima započeti konkretna gradnja mosta Pelješac – kopno. Zahvaljujem.
Državni tajnik, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče, točno je sve ono što ste iznijeli u dijelu koji se odnosi na aktivnosti hrvatske Vlade, odnosno Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka u izgradnji mosta kopno – Pelješac ili bolje rečeno Komarna – Pelješac. Sam projekt jedan je od najvažnijih infrastrukturnih projekata u Republici Hrvatskoj, a svakako je on iznimno važan i najvažniji projekt za Županiju dubrovačko-neretvansku. U tom smislu taj projekt je iznimno zahtjevan, a ja ću reći samo tri razloga koja govore o zakonitosti tog projekta. Prvi razlog je činjenica da se gradi u prostoru u kojemu je zaštićeni krajolik prirode, dakle prostor malog mora i malog Stona, koja treba postignuti vrlo visoke kriterije za zaštitu tog pomorskog okoliša. S druge strane njegova se zahtjevnost očituje i u činjenici da se gradi na predjelu malog mora gdje nije dovoljno stabilno tlo pa zahtjeva velike radove na njegovom temeljenju. I treći razlog je činjenica da njegova gradnja prema međunarodnoj konvenciji o pravu mora zahtjeva osiguravanje prava na neškodljiv prolaz Bosne i Hercegovine u i iz zaljeva Neum-Klek. U tom smislu je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, odnosno Vlada Republike Hrvatske osnovala radnu skupinu za pregovore sa radnom skupinom koju je osnovao ministar prometa Republike Bosne i Hercegovine. Te dvije radne skupine su u proteklih dvije godine održali nekoliko zajedničkih sastanaka, a posljednji sastanak je održan u prosincu u Sarajevu na kojem smo sastanku definirali pravo jasno koje je nedvojbeno pravo Republike Hrvatske da poveže svoja dva teritorija, ali i s druge strane smo definirali visinu mosta i dimenzije mosta koji će osigurati pravo na neškodljivi prolaz susjednoj državi. Ta je bilješka i potpisana, usuglašena i iz te bilješke je proizišla obveza da naša dva ministarstva sačine protokol kojim protokolom će se definirati i postupak, odnosno monitoring na izgradnji mosta kojim će se dakle osigurati svi oni najviši standardi koje smo propisali u … [[Govornik se ne razumije.]] na okoliš za očuvanje morskog okoliša u tom dijelu. Sada u ovom trenutku je taj protokol dakle sačinjen i usklađuje se među naša dva resorna ministarstva i držim da će njegovim potpisivanjem praktično sve one obveze koje je Republika Hrvatska imala temeljem Međunarodne konvencije o pravu mora biti u potpunosti zadovoljene i da na taj način su stvorene sve pretpostavke za početak gradnje mosta. Inače radovi na gradnji mosta su u tijeku na način da su završene pristupne ceste na kopnenoj strani, a da će vrlo brzo ovih dana započeti radovi na pristupnim cestama na pelješkoj strani. U tijeku je također i raspisan je natječaj za izradu projekta, a očekujemo kroz travanj otvaranje natječaja za izvođenje radova. U svakom slučaju očekujemo dakle da će radovi započeti krajem kolovoza, odnosno početkom rujna, konkretni dakle radovi na početku gradnje mosta kopno-Pelješac. Hvala.
Zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine državni tajniče. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom, sigurno će biti i javnost Dubrovačko-neretvanske županije koja jedva očekuje početak gradnje, a isto tako sasvim siguran sam da će i svi ostali naši građani u cijeloj Hrvatskoj podržati ovaj kapitalan projekt koji doista povezuje Hrvatsku u jednu cjelinu. Ali to je i odgovor ujedno i onim smušenjacima koji su jedan dan za most, a drugi dan su protiv mosta. Na svu sreću oni se nalaze u nekim političkim strankama koje ne odlučuju o budućnosti tog mosta. Ja vam zahvaljujem u ime naših sugrađana.
Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pitanje za državnog tajnika Bačića. Luka Ploče. Luka Ploče može imati širi značaj za gospodarstvo šire regije, no u CEHT-u kao i neke druge države članice Europske unije kao što su Mađarska, Slovačka, kao i niz drugih zemalja srednje Europe. Nadalje, promet luke Ploče s talijanskim tvrtkama krajem prošle godine posebno je važno istaknuti bio je veći nego s tvrtkama iz Bosne i Hercegovine. Gledajući na taj način na luku Ploče u jednom širem regionalnom kontekstu kao na luku od šireg regionalnog gospodarskog značaja, stvaranje infrastrukturnih pretpostavki za njen daljnji rast izuzetno je važno. Ja bih rekao jednako važno kao i promjena percepcije da se radi isključivo o luci u funkciji lokalnog gospodarstva Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. U skladu s tim ambicioznim ciljevima Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka i lučka uprava Ploče zajednički su pripremili projekt integracije trgovine i transporta uz pomoć Svjetske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, kao i potporu hrvatske Vlade. Izgradnju novog kontejnerskog terminala za rasuti teret omogućuje se povećanje konkurentnosti i daljnji rast gospodarstva i razvoj čitave regije. Republika Hrvatska ovim projektom još jednom potvrđuje svoj konkretan doprinos jačanju regionalne suradnje. Sve to treba omogućiti snažnije regionalno pozicioniranje luke Ploče te jačanje cjelokupnog gospodarstva šireg gravitacijskog prostora luke Ploče kako onog u Republici Hrvatskoj, tako onog i u Bosni i Hercegovini. Nema sumnje da je gospodarstvo Bosne i Hercegovine imalo vrlo značajnu ulogu u razvoju i rastu luke Ploče, ali isto tako važi obrnuto da je luka Ploče imala vrlo značajnu ulogu u razvoju i rastu gospodarstva Bosne i Hercegovine. No, ono što je najvažnije poštovani gospodine državni tajniče možete li reći kako teku pripreme, konkretne pripreme na izgradnji i proširenju luke Ploče s obzirom da je kreditni aranžman o njenoj izgradnji potpisan sa Svjetskom bankom još krajem prošle godine? Hvala.
Državni tajnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine zastupniče, kako ste i sami to naveli projekt izgradnje terminala za rasute terete i kontejnerskog terminala u luci Ploče je jedan od najvažnijih projekata lučkog sustava. Luka Ploče je druga po veličini luka u Republici Hrvatskoj, ali njen se značaj pogledaju činjenice da je to izvozna ili ulazna ruka šire regije, dakle ne samo Republike Hrvatske, nego šire regije. U tom smislu smo i krenuli zajedno sa lučkom upravom Ploče u realizaciju tog projekta koji je vrijedan, financijski težak 91 milijun eura i koji projekt dakle podrazumijeva izgradnju terminala za rasute terete koji će prilikom realizacije moći prekrcati 5 milijuna tona tereta, odnosno kontejnerskog terminala koji će nakon realizacije omogućiti pretovar oko 45 tisuća kontejnerskih jedinica. U ovom trenutku kako ste sami kazali potpisali smo ugovor sa Svjetskom bankom, taj je ugovor u siječnju mjesecu i ratificiran ovdje u Hrvatskom saboru i taj ugovor omogućava ishođenje kvalitetnih financijskih sredstava u visini od 58 milijuna i 800 tisuća eura, no pored toga je preostali iznos osiguran i kreditom Europske banke za obnovu i razvoj u iznosu od 11 milijuna i 200 tisuća eura i također državnim neposrednim subvencioniranje državnog proračuna u iznosu od 21 milijun eura. U ovom trenutku pri kraju je ishođenje građevinske dozvole za izgradnju višenamjenskog terminala, dakle kontejnerskog terminala i očekujemo da će nakon ljeta početi izgradnja kontejnerskog terminala, a također je pri kraju ishođenje građevinske dozvole za terminal za rasute terete. No, ono što je bitno i što želim reći jest da će i prije toga započeti radovi u luci Ploče i to na način da smo promjenom plana izgradnje autoceste od Splita do Ploča odlučili započeti radove i same luke Ploče prema čvoru Karamatić na autocesti Split-Ploče i da će se materijal koji će se stvarati iz tog, iz gradnje tog dijela autoceste koristiti za pripremu same luke za izgradnju tih terminala. Na taj način će se jednom dobrom suradnjom lučke uprave i Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta osigurati oko 100 milijuna eura, uštedjeti. Koliko naime košta, koliko košta izgradnja spojnice od autoceste na spor Karamatići i na taj način dakle Hrvatske autoceste neće trebati podmirivati troškove za osiguravanje zemljišta, a s druge strane lučka uprava neće trebati osiguravati dodatna sredstva za nabavku i razastiranje materijala u samoj Luci Ploče. Dakle radovi se odvijaju prema ugovorenim rokovima i kako stvari stoje potpuna izgradnja same Luke Ploče trebala bi biti realizirana dakle krajem kolovoza dakle odnosno početkom rujna mjeseca. Hvala.
Hvala vam lijepo na vašem odgovoru. Sigurno je da investicija u iznosu od 70 milijuna eura u Luku Ploče zaslužuje posebnu pažnju. Jednako kao i činjenica da se Luka Ploče povezuje sa jadransko-jonskom cestom, da se gradi Koridor 5C punim intenzitetom u onom dijelu za koji je Republika Hrvatska odgovorna. Ali vjerujem da ćete se složiti i s onom činjenicom i konstatacijom kako sve više treba naglašavati potrebu da Luka Ploče ima širi regionalni značaj. Luka Ploče ne može ostati zarobljenik percepcije da se radi o luci lokalnog značaja za lokalno gospodarstvo Bosne i Hercegovine i juga Hrvatske. Ona zaslužuje jednu širu percepciju, širu potporu i definitivno dugoročno imat će širu i značajniju ulogu za čitav ovaj prostor. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Štovane gospodine predsjedniče, svoje pitanje upućujem ministru zdravstva, gospodinu Nevenu Ljubičiću. Gospodine ministre prošle godine u srpnju mjesecu tema rasprave u Saboru bila je Izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Taj je zakon prošao. Bila je rasprava vrlo burna. Ono što ste vi naglašavali kada ste svoj prijedlog zakona obrazlagali bile su riječi kvaliteta, učinkovitost i ono sve što bi taj zakon bi ustvari trebao sadržavati. Ali u prijelaznim odredbama zakona koji je donesen u srpnju prošle godine stoji vaša obveza, to je u članku 83., da donesete u roku od 6 mjeseci pravilnike koji bi omogućili primjenu zakona. Prošlo je više od 6 mjeseci, skoro dva puta po 6 mjeseci još malo, a vi pravilnike prema informacijama koje možemo vidjeti iz "Narodnih novina" niste donijeli. A da se radi o važnim stvarima samo ću nekoliko naznaka. Tima bi se pravilnicima trebalo riješiti pitanje telemedicine, kategorizacije medicinsko-tehničke opreme, ustrojstvo zdravstvenih ustanova, sanitetski prijevoz, krizni stožeri i još neki pravilnici su trebali biti doneseni a nisu. Pitanje je kratko i jasno. Zašto niste donijeli pravilnike i kada ćete ih donijeti i na taj način ispuniti svoju zakonsku obavezu i omogućiti primjenu zakona? Hvala.
Ministar zdravstva i socijalne skrbi, Neven Ljubičić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče drago mi je da ste potegli ovo pitanje o kvaliteti jer uistinu kvaliteta zdravstvene zaštite je nešto čemu težimo i što želimo napraviti. Prigoda je danas evo ovdje pred dakle hrvatskom javnosti reći nešto što je izuzetno značajno, a to je da smo evo pri kraju Zakona o kvalitetu i akreditaciji u zdravstvu, nešto na što smo dobili i punu potporu i Europske komisije koja nam je i pomagala u izradi tog akta, akta koji će definitivno označiti, reći ću to jasno, prekretnicu u hrvatskom zdravstvu. Što se tiče pravilnika sveukupno, a temeljem paketa zakona ima ih 23. Zakon je izglasan kao što sami zapravo znate jer ste i podržali zapravo dobar dio toga paketa i mislim čak i sve kao klub zastupnika. Mi smo od ta 23 dakle podzakonska akta do danas donijeli oko 40%. Ja uvijek volim svojim studentima, evo i to ću danas reći jednu stvar, a to je manje me brine kvaliteta, a više, manje kvantiteta, a više kvaliteta. I upravo da bismo napravili kvalitetne podzakonske akte koji će uistinu zaživjeti, koji će imati puni konsenzus i struke i naših socijalnih partnera, svih koji su involvirani u taj sustav idemo polako ali idemo sigurno jer svi ti pravilnici po tom zapravo žive i jasno se mogu zapravo vidjeti u našim svim zdravstvenim ustanovama i uopće u sustavu. Ono što je bitno još kazati da evo negdje sredinom idućega mjeseca idemo sa jednim objedinjenim paketom od 5 podzakonskih akata, 5 podzakonskih akata koji po prvi puta evo nakon 15 godina će ugledati svjetlo dana, a to su o informiranom pristanku bolesnika, o medicinskoj dokumentaciji prvi puta ćemo imati uniformiranu jedinstvenu zajedničku medicinsku dokumentaciju kao preduvjet praćenja kvalitete.
Zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Gospodine ministre djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom. Ja sam upravo htio svojim pitanjem potaknuti i pitanje kvalitete. Ali u ovom, u ovoj cijeloj problematici je i pitanje brz primjene jedno od vrlo važnih pitanja. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, potpredsjednici, gospodo ministri, kolegice i kolege. Imam pitanje za potpredsjednicu Vlade gospođu Kosor. Hrvatska je već odavno donijela strateške i programske dokumente kojim se zaštićuju i podupiru prava invalidnih osoba ili osoba s posebnim potrebama. Između ostalog njihova radna prava postoje po zakonu obveza tvrtki da zapošljavaju na određeni broj zaposlenika i invalidne osobe, dakle u kvoti. Međutim, nažalost riječ je samo manje-više o mrtvom slovu na papiru, o zakonu koji se slabo ili nikako ne provodi. Čak i one sredine u kojima imamo visok postotak rasta zaposlenosti, ja ću samo spomenuti Varaždin, koji ima prošle godine hrvatski rekord od 36% rasta zaposlenosti samo 0 cijela nešto posto je zapošljavanje invalidnih osoba. U ostalim dijelovima Hrvatske je još gore. Postavljam pitanje, dajem odmah inicijativu po uzoru primjerice na Austriju i Njemačku gdje ako tvrtka ne poštuje i ako se ne drži zakonskih propisa o obvezi zapošljavanja invalidnih poslova ne može dobivati poslove od države. Primjerice bilo koja tvrtka u Austriji, Njemačkoj koja se javi na javni natječaj i na javnom natječaju pobijedi, dakle sklopi posao ako ne zadovoljava te zakonske uvjete onda im država nametne da prije toga moraju zadovoljiti zakonske uvjete zapošljavanja osoba sa posebnim potrebama. Mislim da bi takve mjere pozitivne diskriminacije trebalo uvesti jer nažalost imamo dosta loše stanje sa zapošljavanje takvih osoba koje onda znate i sami da postaju i zdravstveni i socijalni da ne velim teret ali sasvim sigurno zdravstvena i socijalna briga države. Mislim da bi bilo bolje da ih pokušamo zaposliti.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ja se potpuno s vama slažem u svemu što ste rekli i o svemu o čemu ste govorili. Naime, vrlo često smo svi svjedoci činjenice da su mnogi pa i poslodavci kad se govori o zapošljavanju, ali i u svim drugim područjima života zapravo skloni vrlo često, ponavljam, čast iznimkama, predrasudama i činjenica je da invalidne osobe moraju uz predrasude savladavati uistinu i stvarne i mnoge prepreke u ljudskim glavama. I upravo u skladu i sa vašim razmišljanjem mi smo evo, pri kraju izrade Nacionalne strategije za osobe sa invaliditetom u Republici Hrvatskoj za sljedeće razdoblje. I naravno da ćemo i u toj strategiji posebnu pozornost posvetiti upravo mogućnostima ili bolje rečeno izjednačavanju mogućnosti i za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, ali i u svim drugim područjima života. Ja ću spomenuti fond koji kao što znate radi u Hrvatskoj. Fond preko kojega mi potičemo i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Evo, nabrojala bih i nekoliko tvrtki koje su dobile potporu iz ovoga fonda od suvenira "Nova" iz Sirača s kojim je bilo itekako puno problema … [[Govornik se ne razumije.]] zatim Ustanove za rehabilitaciju hendikepiranih osoba s profesionalnom rehabilitacijom, URIHO u Zagrebu, zatim AURELAS INFORMATIKA, zaštićena radionica … [[Govornik se ne razumije.]] , Zelinka itd. Međutim, slažem se s vama, da treba učiniti mnogo više. I evo, mi smo upravo u skladu s tim nastojanjima uputili i na dnevnom redu ovoga zasjedanja, ove sjednice Hrvatskog sabora jest i Vladin prijedlog o osnivanju Ureda za pravobranitelja za osobe s invaliditetom. To je u skladu i sa preporukama odnosno različitim dokumentima i Vijeća Europe i sa Konvencijom osoba odnosno za prava osoba sa invaliditetom Ujedinjenih naroda koju će i Hrvatska među prvima potpisati 30. ovog mjeseca u Ujedinjenim narodima u New Yorku. Dakle, to će biti sasvim sigurno jedan od najvećih ako ne i najveći dokument o ljudskim pravima u ovom stoljeću. I hrvatska Vlada je odlučila kako je bila i preporuka, evo poslati u ovom slučaju potpredsjednicu Vlade na potpisivanje te Konvencije. Bit će koliko sam izvještena nazočna i zastupnica Škulić i još jedna vjerojatno osoba s invaliditetom. Dakle, i na taj način želimo dati punu potporu. Ali, ne samo potporu tom dokumentu nego ga odmah primijeniti i kroz sve naše dokumente u Hrvatsku, ali i kroz stvarne poteze. Prema tome, mislim da se slažemo oko stajališta da treba učiniti više. Mi smo evo, u ovom tjednu ćemo potpisati odnosno završavamo jedan veliki posao i oko osobnog asistenta za osobe s najtežim invaliditetom u Hrvatskoj. Potpisivanje će biti u petak. Prema tome, mislim da mogu reći da je ta velika skupina ljudi, radi se otprilike o 10% stanovništva u Hrvatskoj itekako u centru naše pozornosti. A slažem se s vama zapošljavanje je jedno od najvažnijih pitanja. I kroz dokumente ćemo posebno kroz Nacionalnu strategiju osigurati dodatne mehanizme da poslodavci zapošljavaju osobe s invaliditetom i za to imaju određene poticaje odnosno potporu i države. Hvala lijepa.
Zastupnik Ivan Čehok. Izvolite!
Hvala lijepa na odgovoru. Razmislite samo o ovom prijedlogu. Dakle, pozitivnih diskriminacijskih mjera da one tvrtke koje žele sklopiti s državom poslove ili s drugim javnim vlastima, trebaju dakle udovoljavati tim zakonskim obvezama. To čak može biti i uvjet koji se propisuje natječajem. Tako je u Njemačkoj, primjerice.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade, ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Kosor. Najavili ste da će institut osobnog asistenta ostati i u ovoj godini za osobe koje su ovisne isključivo o tuđoj pomoći u svim aktivnostima samozbrinjavanja. Naime, riječ je o osobama koje se kreću uz pomoć invalidskih kolica, u pratnji, ili u kolicima sa elektro-motorom. Čuli smo da je naime, u ovoj godini i raspisan natječaj koji je završen. I možete li nas izvijestiti o rezultatima natječaja, budući da to zanima zaista populaciju osoba sa najtežim stupnjem invaliditeta?
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Evo, dobro se ova dva pitanja međusobno nadovezuju. Kako sam evo, maloprije rekla gospodinu zastupniku Čehoku, mi ćemo upravo u petak potpisati ugovore za tu instituciju odnosno taj institut po prvi put u Hrvatskoj, osobnog asistenta za osobe sa najtežim invaliditetom. Znači i sa osobama koje će koristiti ali, i sa udrugama preko kojih je išao natječaj i sa osobnim asistentima. Ovo je druga godina tog projekta koji se pokazuje odlučnim. U prošlog godini smo za taj projekt odnosno u tom projektu su sudjelovala 76 osoba, znači 76 invalida, ali i 76 osobnih asistenata. Ove godine nakon provedenoga natječaja taj se krug proširuje na 176. Dakle, osobe koje su do sada imale osobnog asistenta imat će ga i dalje i krug se povećava na 176 osoba s najtežim invaliditetom koje su ispunile naravno i udruge preko kojih su se kandidirali uvjete natječaja. Također smo evo, moram sa zadovoljstvom to istaknuti povećali i sredstva za osobnog asistenta sa 3 milijuna i 200 i nešto malo više tisuća kuna u prošlog godini na 8 milijuna 692 tisuće kuna. Dakle, povećanje za više od gotovo 5,5 milijuna kuna. To su lutrijska sredstva međutim, ona se naravno iskazuju u proračunu i to su ja mislim najbolje moguće utrošena sredstva kad se govori o potpori osobama sa invaliditetom. Ono što taj institut treba potaknuti i mi ćemo tijekom ove godine na temelju tih iskustava pripremiti i Zakon o osobnom asistentu, treba poticati dakle filozofiju samostalnog življenja najtežih invalida. Dakle, onih koji su nepokretni, jer osobni asistent je isključivo njihova produžena ruka. Dakle, činiti sve ono što činimo svi mi koji nemamo takvih poteškoća od odlaska frizeru do osobne higijene, obavljanja poslova. Dakle, sve isključivi naredbodavac da tako kažem odnosno osoba koja odlučuje o čemu će, odnosno što će raditi osobni asistent je invalidna osoba koja je dobila osobnog asistenta. Ono što je novo, idemo i sa projektom unutar toga projekta za mlade ljude koji su osobe s invaliditetom, znači od 18 do 65 godina. Moraju biti punoljetni zato što su zapravo u tom poslu odnosno u tom projektu poslodavci. I to je projekt uistinu koji pomaže i otvara jednu novu stranicu u životu osoba s najtežim invaliditetom u Republici Hrvatskoj. I evo ponavljam, do kraja ove godine krenut ćemo i sa zakonom koji će stvoriti pravne okvire da to iz pilot projekta preraste u nešto što će biti sasvim normalno u Hrvatskoj. Hvala.
Zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa na odgovoru. Posebno vam se zahvaljujem na rješavanju problema u Siraču u Suveniru našoj firmi a zadovoljstvo izražavam ne samo u svoje ime nego u ime i korisnika, u ime obitelji i šire zajednice na području na kojem žive ovako teški invalidi. Sigurno da će im to povećati njihovo samopouzdanje za život.
Poštovani zastupnik Stjepan Fiolić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Peri Čobankoviću. Gospodine ministre, u posljednje vrijeme sve više se politizira uz pojavu svinjske kuge o propasti proizvođača svinjskog mesa i propasti sela i seljaka. Zbog politiziranja farma Dubravica i Fiolić u "Večernjem listu" pojavili su se naslovi bez razloga. Gospodine ministre, kakvo je danas stanje u toj privrednoj grani i što očekujete u budućnosti od te proizvodnje?
Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, evo ja ću nastojati u najkraćim crtama oslikati trenutnu situaciju vezano za svinjsku kugu. Od Nove godine do danas imamo utvrđenu klasičnu svinjsku kugu u 49 dvorišta na području sedam županija. U svrhu iskorijenja klasične svinjske kuge u navedenom razdoblju usmrćeno je 2 tisuće 186 svinja različitih kategorija. Bolest se najčešće javlja na gospodarstvima gdje se drži od deset do sto komada svinja radi tova ili proizvodnje odojaka. Veliki broj potvrđenih primarnih slučajeva povezan je i sa dugačkim razdobljem tzv. tihog širenja bolesti. Također bih želio kazati da smo sukladno tome donosili određene naredbe i da su naredbe usmjerene u pravcu smanjenja mogućnosti širenja, pa između ostalog u naredbi koja je trenutno na snazi zabranjuje se odvožnja svinja na stočne sajmove, dogone i otkupna mjesta te stavljanje svinja u promet na stočnim sajmovima, dogonima i otkupnim mjestima do 8. travnja 2007. godine. Zabranjuje se nekontrolirano stavljanje svinja i mesa svinja u promet izravno iz dvorišta i zabranjuje se … [[Govornik se ne razumije.]] držanje svinja kao i sve ostale druge mjere koje su prije bile na snazi. Ovim mjerama je za cilj da praktično jer u analizi širenja svinjske kuge došli smo da je upravo prometovanje svinja poglavito putem sajmova bilo to koje je uvjetovalo da nam je došlo do ovakvog širenja na sedam županija. Iz broja ukupno eutanaziranih svinja koje su bile zaražene virusom vidi se da to ne radi se o velikom broju svinja i zbog toga smo morali primijeniti ovakvu mjeru zabrane prometovanja i zabrane prometovanja na sajmovima. Ona je ograničenog karaktera i treba da posluži upravo da prođe ovaj period inkubacije i moguće je da će se sada u tom periodu inkubacije još javiti određeni broj životinja. Još jednom želim ponoviti. Ovo nije nešto što je alarmantno. Jeste ozbiljno. Ja ću kazati za usporedbu samo i da bi naši građani dobili spoznaju o širini i rekao bih samoj bolesti kazati da trenutno u Srbiji zemlji koja ima cijepljenje protiv svinjske kuge trenutno ima 250 žarišta na kojima je utvrđena svinjska kuga i gdje se provode mjere. Komparirajmo to sa podacima koje sam ja ovdje iznio pa onda se može stići jedan utisak o stvarnoj rekao bih opasnosti. Mi i dalje stojimo kod stajališta da je cijepljenje protiv ove bolesti, da je to stvar prošlosti i nije stručno opravdano, i da moramo unapređivati naše stanje u svinjogojstvu, da moramo pojačavati sigurnosne mjere zaštite oko objekata i u prometovanju. I ono posebno što želim još jednom opovrći da je to uvedena mjera radi pogodovanja ili šta ja znam uvoznim lobijima. Najbolje opovrgavanje takvih priča je povećanje proizvodnje koju Hrvatska bilježi iz godine u godinu poglavito kako u drugim segmentima tako i u svinjogojstvu. U 2006. u odnosu na 2005. je povećanje bilo 36% a za prva dva mjeseca 2007. u odnosu na 2006. je 25%.
Zastupnik Stjepan Fiolić.
Gospodine ministre, zahvaljujem vam na odgovoru u ime proizvođača svinjskog mesa. I isto tako vam zahvaljujem na povećanju proizvodnje za razliku od prošlog ministarstva koje je povećalo samo uvoz mesa, pa čak možemo reći i malo … [[Govornik se ne razumije.]] mesa i žao mi je što nema danas gospodina Kolara tu među nama da i to čujemo.
I dobro bi bilo zahvaliti u ime korisnika svinjskog mesa, osobito onog mlađeg. Poštovani zastupnik Jakša Marasović.
Gospodine predsjedniče, hvala vam lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, ja nisam kriv što sam zadnji. Ja vam nisam želio da vi dugo sjedite tu ovako, ali eto ovi koji su bili ždrijebali stavili su me zadnjega. Ali zato ću ja pitanje skratiti. Dakle, evo nepune dvije godine da je Upravni odbor Fonda HVP-a donio odluku o prodaji "Slobodne Dalmacije" a godinu i pol da je gospodin Pavić uz veliku pompu u Vili "Dalmacija" preuzeo to. Vi se sjećate, prije ste toga bili s njim u Splitu, toga se sjećate. Niste bili na ovoj proslavi. I isto tako gospodin Pavić nedavno u emisiji "Cenzura" kaže da je utrošio 133 milijuna kuna, a vi znate za ove neke elemente ugovorne za koje ja ne znam osim što sam iz vaših usta čuo. Pa nitko u Splitu ne zna u što su ta 133 milijuna kuna utrošena, ni čak nitko u Slobodnoj ne zna. Isto tako je dao obećanje da će još do 67 utrošiti do kraja godine. I to se ne zna u što će se utrošiti. Pa obzirom na to da ste vi negdje u peti mjesec 2005. na HTV-u dali obećanje hrvatskoj javnosti da ćete iznijeti ugovor koji ugovor o prodaji "Slobodne Dalmacije" pred hrvatsku javnost sa time i pred saborske zastupnike, pred Sabor. A evo, prošla je od toga skoro nepune dvije godine pa nitko nije vidio taj ugovor. Ja bih vas pitao kad ćete taj ugovor predočiti hrvatskoj javnosti? Kad ćete predočiti izvješće o realizaciji po tom ugovoru? I kad ćemo znati šta se planira dalje sa "Slobodnom Dalmacijom"? Evo, ja bih vas molio da mi to odgovorite.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, drago mi je što ste vi danas među onima koji postavljaju pitanje pa iako ste posljednji ali to ne znači da je to najmanje važno. Zadnji može biti prvi. A ja ću uvijek strpljivo i pomno čekati sve zastupnike bio on prvi bio zadnji jer me zanimaju vaša pitanja. Ovako. Što se tiče privatizacije «Slobodne Dalmacije» vi ste bili među onima, među puno onih koji su govorili i za vrijeme prošle Vlade, ja se sjećam vaših izjava: «Šta čekate sa privatizacijom «Slobodne Dalmacije»?Ajmo to privatizirati da Vlada, da država nema, nema utjecaja u medijima i ne treba imati.» I privatizirali smo «Slobodnu Dalmaciju». Ugovore kao što ste vi radili u prošloj Vladi tako radimo i u ovoj, možete dobiti na uvid ukoliko se slože i jedna i druga strana. I u vrijeme bivše Vlade i u vrijeme ove, ista pravila za sve. Nema iznimaka. Nema, nema znači, ako postoji, a ja što se mene tiče možete i što se tiče Fonda i Upravnog vijeća Fonda možete ih odmah vidjeti. Ali neka, neka kaže naravno i investitor i njemu postavite pitanje gdje će se uložiti to? Jer Vlada je prodala svoj udio. Prema tome mi nemamo niti želimo imati kontrolu nad budućim investicijama. One stavke ugovora na kojima smo mi inzistirali, koje su socijalnog karaktera za očuvanje radnih mjesta to apsolutno se poštuje i mislim da će se i povećavati broj radnih mjesta prema informacijama koje mi imamo. Ali za poslovnu politiku i za investicije, gdje, šta, kako? To se obratite vlasti. Ja mislim da nema razloga. Mislim da je privatizacija «Slobodne Dalmacije», to ću reći sad kao i vi jer smo iz istoga grada da je ona bila dobra. Da se pokušavalo, sjetite se devedesetih, privatizirati na jedan apsolutno neprihvatljiv način i da je to bila jedna loša faza uopće u privatizaciji u Hrvatskoj i da smo mi, ja bih molio da to podržite i javno pohvalite taj potez Vlade, da smo radnicima i zaposlenicima «Slobodne Dalmacije» i novinarima i u tiskari i svima koji su zaposleni ostvarili zbog toga što su pretrpjeli u devedesetima u toj lošoj privatizaciji 25% dionica. To nitko nije uradio prije nas. I zato mislim da je to dobra, dobra privatizacija.
Zastupnik Jakša Marasović, izvolite.
Ma gospodine predsjedniče Vlade. Vi ste rekli da ćete objaviti taj ugovor javnosti, da, predočiti ga javnosti. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, dajte ga, predočite ga. Ja vas molim da meni odgovorite pismeno i date mi taj, fotokopiju tog ugovora. Drugo, kažete da smo željeli da država nema utjecaj. Pa nema država utjecaj. Imate vi. Čak ste sad postali suradnik. Postati će suradnik Slobodne Dalmacije i odgovarat ćete na 3 pitanja tjedno kao Žuži Jelinek u nekim revijama Hrvatske. Otprilike tako ćete vi odgovarati. To je jedna stvar. S druge strane kažete pa nemam ja odnose sa gospodinom Pavićem. Vi vodite gospodina Pavića i gospodina Huljića u Ameriku sa državnim avionom, na državni trošak. Gospodina Plešu vodite u Slovačku, vodite u Francusku. Ja nemam veze s njima. Ni jedne riječi nisam progovorio s njima … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne razumije.]] A kad slabo dolaze u Trnjane, čak i vi ne dolazite. Ja vas pitam, još jednom pitam obzirom na taj vaš utjecaj da stvarno predočimo ljudima, zaposlenicima i interesentima koji čitaju, jer ta «Slobodna Dalmacija» još se uvijek prodaje u 50-tak hiljada primjeraka. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa da predočimo javnosti šta se događa sa «Slobodnom Dalmacijom»? [[Upadica: Hvala.]] Molim pismeni odgovor.
Tako. Dame i gospodo «Aktualno prijepodne» je završeno. Nekoliko napomena samo, molim vas trenutak. Počet ćemo sjednicu u 15 i 30, 15 i 30, ali sa točkom 2. Prijedloga zakona o muzejima pa onda nadalje jer za ovu 1. točku Prijedloga zakona o sustavu informacijske sigurnosti na jednom međudržavnom sastanku je ministrica pravosuđa. Državna tajnica je izvan zemlje. Tako da ćemo taj Zakon o sustavu informacijske sigurnosti ostaviti za sljedeći dan. A u 15 i 30 je Prijedlog zakona o muzejima Ivana Meštrovića pa onda od HSP-a Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga i tako dalje. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 i 30. Nastavljamo sjednicom. 2. Prijedlog Zakona o muzejima Ivana Meštrovića, prvo čitanje, P.Z.br. 629 Predlagatelj Zakona je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, obrazovanje, znanost i kulturu. Predstavnik predlagatelja, državni tajnik Ministarstva kulture, Jadran Antolović će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Narodna Republika Hrvatska '52. godine darovnim ugovorom zaključenim sa akademskim kiparom Ivanom Meštrovićem primila je na dar tada obiteljsku kuću i atelje u Zagrebu, obiteljsku vilu sa ateljeima u Splitu, sakralno-umjetnički kompleks Kaštelet-crikvine u Splitu, grobnicu obitelji Meštrović kod Otavica, 132 svoja umjetnička djela, odredivši pri tome akademski kipar njihove zbirke u kojima ih je potrebno čuvati sa ostalim skulpturama, reljefima, crtežima grafika i arhitektonskim nacrtima. I to darovanje je bilo čuvano u navedenim zbirkama da bi '91. godine bio donesen Zakon o fundaciji "Ivan Meštrović" koji je na tadašnji način sukladno poznatim propisima uredio način čuvanja darovanih nekretnina i umjetnina. Međutim od '91. godine pa do danas došlo je do donošenja Zakona o ustanovama, dakle '93. godine, Zakon o muzejima '98., Zakon o upravljanju javnim ustanovama u kulturi 2001. godine. I slijedom toga je nužno novelirati ovaj zakon radi usklađenja sa navedenim zakonima. Ali još važnijim čini mi se naglasiti da se ovim zakonom po prvi puta dosljedno provode obveze koje je Republika Hrvatska preuzela u okviru darovnog ugovora. Naime, dozvolite mi da na neki način citiram dio darovnog ugovora u kojem je Ivan Meštrović obvezao Republiku Hrvatsku da umjetnička djela smjesti u Zagrebu i u Splitu u muzeje koje će sačinjavati samostalne odijeljene cjeline darovateljevih radova. Dakle već iz samog darovnog ugovora bila je jasna odrednica da je potrebno ustrojiti muzeje kao zasebne zbirke, što mi ovim prijedlogom zakona i predlažemo. To je ujedno i razlog koji i odgovor koji možemo dati na pitanja koja su se pojavila na saborskom odboru, a u odnosu na to zašto su u pitanju muzeji kao množina i zašto se sada dolazi do promjene i naziva i sadržaja zakona. Dakle od fundacije se preoblikuje u muzeje. Ja bih još napomenuo da nakon donošenja Zakona o fundacijama '91. je donesen i Zakon o fundacijama i zakladama i sama fundacija je dobila sasma drugo značenje. Prilagođavanje donesenim zakonom, osobito Zakonu o muzejima izuzetno je važno iz sadržajnih razloga. Naime, upravljanje muzejem i učešće stručnog osoblja u upravljanju muzejima će ovom prilagodnom Zakona o muzeju Ivana Meštrovića biti u potpunosti isto kao i svakim drugim muzejem u Hrvatskoj. I druga važna komponenta toga je da će se muzeji Ivana Meštrovića uklopiti time u sustav hrvatskih muzeja. Također mi u prijedlogu zakona predlažemo jednu promjenu što se tiče pitanja sjedišta. Naime, fundacija je imala sjedište u Zagrebu. A mi ovdje predlažemo da muzeji imaju sjedište u Splitu, dakle pravna osoba ima sjedište u Splitu. Držimo to opravdanim kada konstatiramo da je u Zagrebu u Mletačkoj 8 smješteno 313 umjetnina. U fundusu u Galeriji "Ivana Meštrovića" u Splita je daleko bogatiji i sadrži 190 skulptura i reljefa, 530 crteža, 297 arhitektonskih nacrta, ukupno dakle tisuću 70 umjetnina i drugih djela Ivana Meštrovića. I tu su dakako još dva lokaliteta, Kaštelet i blizina Meštrovićeve mauzoleja. To su razlozi koji su nas rukovodili da pravnoj osobi predložimo promjenu sjedišta. Također moramo istaknuti da je način upravljanja predložen u Zakonu o muzejima Ivana Meštrovića u cijelosti usklađen sa Zakonom o ustanovama. I slijedom toga su i tijelima dana odgovarajuće nadležnosti. Eto, toliko. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. U ime Odbora, poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, dakle u ime Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu izričem o prijedlogu Zakona o muzejima Ivana Meštrovića. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. U samoj raspravi je poduprta namjera predlagatelja da se u pitanju normiranja i djelovanja institucije fundacija Ivana Meštrovića nominalno stanje ostvari sa stvarnim. Tako da se Zakonom osnuje, ustanova, muzeji Ivana Meštrovića sa sjedištem u Splitu s djelatnosti u Splitu, Zagrebu i Otavicama. Donošenjem Zakona o muzejima Ivana Meštrovića osniva se ustanova usklađena sa Zakonom o ustanovama, Zakonom o muzejima i Zakonom o upravljanju ustanovama u kulturi koji su svi donijeti nakon što je godine 1991. bila osnovana institucija pod nazivom: "Fundacije Ivana Meštrovića". Budući da je u međuvremenu i donijet Zakon o zakladama i fundacijama 1995. godine to je još jedan razlog da se odredba fundacija briše iz naziva jedne institucije koja to nije. Predlagatelju su iznijeti razlozi zbog kojeg bi i nova … [[Govornik se ne razumije.]] možda trebala biti imenovana u jednini, tj. muzej "Ivana Meštrovića" budući da se doista radi o jednoj pravnoj osobi o čemu se možda ne vodi dovoljno računa u formulaciji stavaka 4. članak 3. Također je iz već iznijetog razloga nesuglasnosti između nominalnoga i stvarnog stanja što se ovim prijedlogom zakona želi ispraviti predstavniku predlagatelja sugerirano da razmisli o dopuni u stavku 1. članka 17. koji bi u tom slučaju započinjao: "Stupanjem na snagu ovoga zakona ustanova fundacija Ivana Meštrovića osnovana Zakonom o fundaciji Ivana Meštrovića nastavlja s radom kao Muzej Ivana Meštrovića". U stavku 3. članku 3. uputno bi bilo imenovati organizacijske jedinice ustanove u smislu stavka 1. članka 9. Zakona o ustanovama kao podružnice, zavode, centre ili na drugi prikladan način. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio slijedeći zaključak. Odbor predlaže Hrvatskom saboru da prihvati donošenje Zakona o muzejima Ivana Meštrovića. Svi prijedlozi, mišljenja u svezi s prijedlogom zakona uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub PGS-a, SBHS-a i MDS-a poštovani zastupnik Ivo Banac. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege! Pred nama je zakonski prijedlog za kojeg držim da u ovom obliku ne bi smio biti usvojen. Naime, loše je koncipiran, u dijelovima nelogičan i bojim se često u suprotnosti s darovnicom Ivana Meštrovića našeg najvećeg modernog kipara čija je ostavština u četiri desetljeća od njegove smrti loše čuvana i često zlorabljena a da primatelj ondašnja Vlada Narodne Republike Hrvatske i njezini slijednici do danas nisu ispunili ključne točke darovnice. Zato se ovom zakonskom prijedlogu i ne može pristupiti bez primjene ili barem uzimanja u obzir svih točaka izvorne darovnice i bez dogovora ili barem konzultacija s nasljednicima Ivana Meštrovića članovima obitelji Meštrović. Kad se pročita ovaj zakonski prijedlog nemoguće je izbjeći zaključak da autori ili nisu upoznati s darovnicom ili svjesno žele zaobići dio njezinih odrednica. U svom pismu doktoru Vladimiru Bakariću od 7. prosinca 1951. godine Ivan Meštrović je naglasio i citiram: "Svoju kuću u Mletačkoj ulici br. 8 u Zagrebu koja se sastoji od stambenih prostorija, atrija, atelijea i dvorišta poklanjam narodnoj vlasti Republike Hrvatske u svrhu privremenog muzeja mojih stvari.", privremenog muzeja. "Ukoliko bi narodna vlast našla podesnije mjesto za definitivni smještaj toga muzeja onda ona može s navedenom nekretninom raspoložiti po svom nahođenju ali s tim da to ne može činiti dok takav novi samostalni muzej ne bude uređen i stvari u njemu smještene." Svršetak citata. Također, u darovnom ugovoru od 31. siječnja 1952. godine koji je osim Meštrovića u ime Vlade Narodne Republike Hrvatske potpisao i doktor Miloš Žanko predsjednik Savjeta za prosvjetu, nauku i kulturu NR Hrvatske jasno stoji da se, citiram, "daroprimac obvezuje: a) da će umjetnička djela spomenuta u priloženom popisu smjestiti u Zagrebu i u Splitu u muzeje koji će sačinjavati samostalnu odijeljenu cjelinu darovateljevih radova i to onako kako je to naznačeno u priloženim propisima tih dijela". Unatoč ovim jasnim odrednicama zakonski prijedlog koji je pred nama tvrdi da je Meštrović detaljno odredio "da se 62 komada" pretpostavljam da je ipak riječ o umjetničkim djelima "smjeste u današnji atelije Meštrović u Zagrebu". Pri kraju prve točke koja govori o ocjeni stanja u tekstu zakonskog prijedloga stoji i ova rečenica, citiram: "Jedan od uvjeta koje je Ivan Meštrović postavio u Darovnom ugovoru je i taj da darovni radovi moraju predstavljati zasebne i nedjeljive cjeline darovateljevih radova.". Ako zanemarimo nonsens da radovi mogu biti zasebne i nedjeljive cjeline samih radova ovo jednostavno nije točno. U darovnici se Vlada obvezuje da će darovane radove smjestiti, citiram "u muzeje koji će sačinjavati samostalnu odijeljenu cjelinu darovateljevih radova". Meštrović je u darovnici naveo tri muzeja, dva u Splitu i jedan u Zagrebu kao i crkvicu u Otavicama koja je usput budi rečeno po Meštrovićevoj nakani što su i ondašnje vlasti prihvatile bila zamišljena kao sakralni prostor u ograničenoj funkciji pod nadzorom mjesnog župnika a ne muzeja drniške krajine. Meštrović je u pismu doktoru Bakariću naglasio obvezu da, opet citiram, "narodna vlast neće ni pod kojim vidom dozvoliti plastično kopiranje darovanih dijela" a u darovnici se izričito spominje da će se, citiram, "daroprimac brinuti oko stručnog smještaja i čuvanja navedenih dijela i neće ni pod kojim vidom dozvoliti njihovo plastično kopiranje te se obvezuje da ih neće ni pod kakvim uvjetima otuđivati niti trajno iznijeti iz spomenutih muzeja". Unatoč tomu poznato je da se upravo to dogodilo. Naime, veliki broj Meštrovićević radova koji su navedeni u fundusu atelijea Meštrović ili u Galeriji "Ivan Meštrović" u Splitu lijevana su nezakonito suprotno Meštrovićevoj odluci ili bez suglasnosti svih nositelja autorskih prava, dakle njegovih linearnih nasljednika. Ova činjenica nije neznatna. Naime, u zakonskom prijedlogu koji je pred nama navodi se i ovo "Zakon o fundaciji Ivana Meštrovića", dakle zakon iz 1991. godine "sadrži obvezu poduzimatelja radnji potrebnih da se u odnosu na djela Ivana Meštrovića štite vlasnički i drugi interesi njegovih nasljednika kao nositelja autorskih prava bez obzira na to gdje se takva umjetnička djela nalaze". I sad dolazi ključna razlika koja je prisutna u ovom zakonskom prijedlogu. Darovni ugovor takvu obvezu ne predviđa niti su u njemu sadržane bilo kakve obveze prema nasljednicima. Radi se o pitanjima iz područja autorskih prava koja su privatna prava te nema razloga, a niti opravdanja da javna ustanova u kulturi skrbi o tim privatnim pravima. Stoga su ove odredbe izostavljene iz novog zakona, odnosno zakonskog prijedloga. Upravo zato jer je riječ o autorskim pravima koja su povrijeđena lijevanjem poklonjenih umjetnina suprotno odredbama darovnice, zakonski prijedlog ne može zabraniti nasljednicima da skrbe o ispunjavanju Meštrovićevih odredbi iz darovnog ugovora te da njihovo mišljenje bude jednako svakom drugom kada je riječ o djelu njihova oca, odnosno pretka. Ako je takvo što bilo društveno suspektno 1952. godine ono ne može biti relevantno u jednom postkomunističkom društvu. Navest ću samo jedan apsurdan primjer kako se Hrvatskoj prilazi obvezama koje proizlaze iz problematike autorskih prava. Jedna naša poznata tvrtka, vrlo dobro poznata koja proizvodi vrlo kvalitetne kravate, nedavno je proizvela kravatu s motivom Meštrovićevih čikaških Indijanaca. Ove skulpture koje je naručio grad Čikago rijedak su primjer Meštrovićeva izravnog prenošenja autorskog prava na naručioca. Dakle u ovom slučaju povrijeđena su autorska prava grada Čikaga. Nije važno što do sada nije bilo nikakvih pravnih posljedica. No simptomatično je s kojom se lakoćom pristupa pitanju autorstva. Plagijatorski virus koji je upravo zadnjih godina uočen u našoj akademskoj zajednici očito ima i svoju mnogo širu društvenu recepciju. Da zaključim. Molio bih ministarstvo da pročisti prijedlog, dokine razne nedosljednosti u tekstu i postigne dogovor ili barem razgovor s obitelji Meštrović. Mislim da ćemo se na taj način tek početi oduživati jednom od naših svjetski priznatih velikana koji je Hrvatsku volio doista strastveno. O tomu posebno govore Meštrovićeva djela iz njegove zaključne emigrantske faze. Hvala vam.
Hvala. Klub HNS-a, poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Moja rasprava će se odnositi danas uglavnom na četiri stvari iz strukture ovog zakona, jedno je usklađeno sa zakonskom regulativom, jedno je odnos prema nasljednicima, jedno je promjena naziva zakona i četvrta točka je premještanje sjedišta. Naime, iako je ovo zakon koji je u najboljoj vjeri napravljen i recimo na dobrom tragu, on je ipak dosta paušalan i dakako nadam se da će do drugog čitanja doživjeti znatne promjene tako da ćemo imati prilike da ipak na kraju dobijemo jedan kvalitetan zakon. Meštrović je jedan od rijetkih istinskih umjetnika 20. stoljeća, iako njegovu ličnost kao i rad procjenjivali su kroz političku, religioznu, ideološku prizmu, Meštrović je uvijek želio da se njegova vrijednost i dostignuća procjenjuju upravo preko kriterija njegovog umjetničkog rada. U tom svjetlu može se objasniti i činjenica da je najveći hrvatski kipar 20. stoljeća donirao svojoj domovini najveću umjetničku zbirku prošlog stoljeća. Taj darovni ugovor potpisan je 52. godine, a 91. godine zakonom o fundacijama Ivana Meštrovića osnovana je navedena fundacija sa sjedištem u Zagrebu u Mletačkoj 8, odnosno u kući, ateljeu Ivana Meštrovića u kojoj je proveo čak 20-tak godina. Osnovna zadaća fundacije bila je zaštita i očuvanje darovnih objekata i djela uz stručnu obradu fundusa te njihovo primjereno predstavljanje javnosti. Od 91. godine do danas naveden zakon nije bio mijenjan iako su se u međuvremenu promijenili neki drugi zakoni kojima se Zakon o fundaciji Ivana Meštrovića danas nalazi u koliziji. Prije svega kao što je već i predlagatelj spomenuo, to su Zakon o ustanovama iz 93., Zakon o muzejima iz 98. i napokon Zakon o upravljanjima javnim ustanovama u kulturi iz 2001. godine. S druge strane iako je naziv ustanove fundacije Ivana Meštrovića ona nikada nije mogla poslovati kao fundacija. Naime Zakon o zakladama i fundacijama iz 95. godine, fundacija je definirana kao imovina namijenjena da se u određenom vremenskom razdoblju služi ostvarivanju neke opće korisne ili dobrotvorne svrhe dok su djela Ivana Meštrovića trajno darovane Republici Hrvatskoj radi čuvanja, zaštite, obrade i javne prezentacije. Potpuno suprotno prijedlogu ovog zakona Meštrović darovnim ugovorom člankom 2., izražava želju da svi muzeji ostanu samostalni i odijeljeni. Dakle koje ključne novosti donosi ovaj prijedlog zakona? Prvo usklađenost sa zakonskom regulativom. Kao prvo odredbe ovog zakona trebale bi biti potpuno usklađene sa Zakonom o ustanovama i Zakonom o muzejima i to u pitanjima ustroja i upravljanja ustanovom kao i o pitanjima djelatnosti i stručnog rada ustanova. Muzej Ivana Meštrovića jednako kao i svim drugim muzejima upravlja upravno vijeće. Upravno vijeće sastoji se od pet članova. Iako do sada u upravljanju ovom ustanovom nisu sudjelovali stručni radnici, Vlada je ovim prijedlogom odlučila napraviti … obrat i dopustiti da u upravljanju najvećom umjetničkom zbirkom na ovim prostorima sudjeluju čak eto dva stručna suradnika. Ostala tri od kojih je jedan i predsjednik upravnog vijeća imenuje naravno Vlada. Možemo li tu govoriti o nekakvom nadzoru. 3 milijuna i 600 tisuća kuna za ovakvu ustanovu možda i nije puno ako se ti novci pravilno iskoriste, ali postoji li negdje detaljna financijska izvješća koja bi pokazala koliko novaca odlazi u Zagreb, koliko u Split itd. Na što se ustvari ti novci troše? Mora se postaviti i pitanje ilegalnih odlijeva Meštrovićevih kipova kao i nelegalno stečenih djela. Naime Meštrović je izričito u darovnom ugovoru zabranio dupliciranje i multipliciranje njegovih djela što je također člankom 2a. regulirano. Međutim upravo je veliki broj kipova iz fundusa fundacije nastao na taj način, a protivno želji velikog kipara i to sa dozvolom jednog od četiri nasljednika koja je pravno nevažeća ili ipak nikakvom dozvolom. Radi se konkretno o 88 djela koja su bez ikakvog pismenog dokaza o vlasništvu ili načinu stjecanja uključena u fundus atelje Meštrović u Zagrebu kao što je napravljeno i sa obiteljskom arhivom u splitskoj galeriji Ivana Meštrovića. U tom kontekstu mora se postaviti pitanje je li nije li ovaj prijedlog zakona zapravo pokušaj legaliziranja svih bezakonja koja su do sada počinjena u fundaciji Ivana Meštrovića. Što se tiče odnosa prema nasljednicima, ovaj zakon ujedno derogira i odnos prema nasljednicima. Ovim zakonom napuštene su odredbe kojima su se uređivale obaveze prema nasljednicima Ivana Meštrovića sa naslova zaštite njihovih autorskih prava. Vrlo je zanimljivo da se nasljednike izbacuje iz zakona nakon 16 godina, osobito stoga što smo u zadnje vrijeme bili svjedoci raznih medijskih prepucavanja što između samih nasljednika, a što između nasljednika i upravitelja fundacije. Prijepori među nasljednicima imenovanje zastupnice se nije moglo napraviti na temelju Zakona o fundaciji Ivana Meštrovića, niti ugovorom HAZU-a, točno tada još JAZU-a jer Zakon o nasljeđivanju uređuje pravo nasljeđivanja. Pravni je nonsens da se netko imenuje predstavnikom nasljednika ili zakonskim nasljednikom i to je nepoznavanje osnove hrvatskog i europskog prava. Predstavnik se bira, a nasljednik ili predstavnik nasljednika ne može imenovati niti HAZU, a niti JAZU. Iako je zakon iz '91. davao obitelji i prevelike ovlasti ovaj Prijedlog zakona kompletno uskraćuje bilo kakve ovlasti. Ne treba zaboraviti da je obitelj ipak nositelj autorskih prava preostalih 30-tak godina što proizlazi iz Zakona o … [[Govornica se ne razumije.]] pravima jer je Meštrović jasno rekao da sva djela ostavlja Hrvatskoj, da s obzirom da ne spominje autorska prava na njih pravo polažu nasljednici. Suradnja sa nasljednicima je nužna i neminovna, dakle ne radikalno na način kao do sada da nasljednici imaju pravo veta na odluke institucije kao npr. prilikom izbora direktora, ali bi ipak bilo logično u najmanju ruku i korektno da je netko od obitelji barem član upravnog vijeća. Što se tiče promjena naziva zakona druga novost jest da fundacija iz već navedenih razloga se mijenja u muzeje, no iako na dobrom tragu ovaj Prijedlog zakona nije do kraja konsekventan. Što to do kraja nije dobro sa preimenovanjem? … [[Govornik se ne razumije.]] memorijalno sakralni objekt, nemaju fundus, nemaju … [[Govornik se ne razumije.]] Pa se teško mogu podvesti pod muzej. Isto tako izvan dosadašnje fundacije u Republici Hrvatskoj postoji i djeluje muzej Ivana Meštrovića u rodnom Vrpolju na koji se ovaj Zakon o muzejima Ivana Meštrovića ne odnosi, pa bi se prije moglo reći da se radi o Zakonu o nekim muzejima Ivana Meštrovića što će složit ćete se nonsens. Premještanje sjedišta i zadnja novost ovog Prijedloga je premještanje sjedišta ustanove iz Zagreba u Split. Argument jest da se u Splitu nalazi mnogo više umjetnina nego u Zagrebu, točnije tisuću 70 umjetnina. Prijedlog zakona i detaljnije analizira pa kaže da ima 190 skulptura i reljefa, 538 crteža i grafika te 297 arhitektonskih nacrta. Sveukupno tisuću 25 umjetnina, ne tisuću 70. Radi li se dakle o tome da netko u Vladi ili nije dobro zbrojio ili se za 45 umjetnina u Splitu ne zna gdje su? Žao mi je da me ne sluša gospodin državni tajnik. Argumentacija za premještanje administrativnog sjedišta nije uvjerljiva iz razloga što stručni djelatnici ne vode brigu samo za očuvanje i zaštitu djela Ivana Meštrovića neovisno gdje se ona nalazila, već za cjelokupni opus i zaštitu imena Ivana Meštrovića u cijelosti. Zagreb je glavni grad Hrvatske i u njemu se nalaze razne druge komplementarne institucije. Zagreb je najveći grad sa inim državnim institucijama i rezidencijalnim stranim predstavništvima, grad koji posjećuje najveći broj stranih uglednika iz čega logički proizlazi da bi ovaj grad upravo trebao ostati sjedište prezentacije odličnosti ovog istinski najvećeg umjetnika 20. stoljeća. Uostalom '64. godine pokojni profesor Begović nagrađen je za adaptaciju prostora, ateljea u Mletačkoj 8, a samo nekoliko godina kasnije sa dijelom stambenog prostora profesor Dolfin zaokružuje cjelokupni dosadašnji izložbeni prostor. I umjesto da se ministarstvo bavi premještanjem administrativnog sjedišta iz neutemeljenih razloga uz stvaranje dodatnih nepotrebnih troškova građani bi rađe vidjeli dogovor sa Gradom Zagrebom da se otkupi zgrada u Mletačkoj 10 i time prostor objedini i zaokruži u jednu cjelokupnu Meštrovićev kompleks. Ne treba tu zaboraviti niti propuste koji su se u Splitu dešavali. Naime, u rujnu 2005. godine u Meštrovićevom kašteletu održano je jedno privatno vjenčanje. Ne ulazim u to je li to bilo privatne naravi ili ne, o tom vjenčanju se pisalo u lokalnim novinama, pišući se o glasnoj glazbi, dovedenoj rasvjeti, velikoj količini jela i pića te brojnim uzvanicima koji su se tamo zabavljali ostavivši iza sebe smeće. Ravnatelj odsjeka u Splitu u svoju obranu spominjao je stav upravnog odbora fundacija o mogućem korištenju kompleksa pri čemu su se njegovi navodi znatno razlikovali od rečenog na sjednici tog odbora iz ožujka 2005. godine. Naime, u zapisniku sa sjednice stoje da bi za održavanje obreda trebalo se omogućiti korištenje crkve Sv. Križa koja je u sklopu kašteleta, ali bez naplate najma te da bi se trebala uobličiti formulacija namjene prostora kašteleta za održavanje vjenčanja sa vrlo striktnim ugovorom bi trebalo propisati da se dopušta isključivo održavanje obreda vjenčanja bez mogućnosti unošenja bilo kakvog jela i pića u prostor kašteleta. Ta se odredba prekršila, narušen je mir Meštrovićevih zidina, a samo je pitanje koliko je takvih obreda i privatnih zabavica bilo te koliko novaca se na njima zaradilo. Fundacija nikakve novce sigurno nije dobila, naime ona je neprofitna ustanova. I iako sam za decentralizaciju u svakom pogledu, pa tako i u kulturnom još uvijek nisam uvjerena u logičnost prebacivanja sjedišta u Split. Naime, veće troškove zasigurno bi snosili administrativno središte, a što se toga tiče Zagreb ima i puno veći proračun. S druge strane možemo ovo premještanje protumačiti u kontekstu sve većeg priljeva novca u Split, pa tako nogometni klub "Hajduk" iako su mu računi blokirani dvije, tri godine kupuje i dovodi nove perspektivne mlade i nadasve vrijedne igrače u svoje redove. Međutim, sigurna sam da to kao ni premještanje sjedišta muzeja nema nikakve veze sa predizbornom kampanjom. Da zaključim, iz zakona se izbacuju neke bitne stvari poput prava i obaveza nasljednika, a prijedlogom ni jednom riječju se ne spominju obavezu Vlade da osigura podesniji smještaj za Meštrovićev muzej u Zagrebu, a kako je to bilo uostalom predviđeno u Meštrovićevoj darovnici u članku 2.b. Zbog takvog neodgovarajućeg smještaja veliki broj poklonjenih djela poslan je u druge muzeje ili što je još najtragičnije sakuplja prašinu u podrumima fundacije umjesto da bude dostupan javnosti. No kako je ipak došlo do svijesti predlagača da ovaj Zakon nije potrebno donositi navrat nanos postoji mogućnost da dobra ideja se okonča i prihvatljivim prijedlogom, ali za to je svakako minimum da ako se već ne sluša javnost da poslušate barem stručne ljude iz fundacije i ono što je minimalno da kontaktirate obitelj. Zato ćemo mi iz kluba HNS-a ostati suzdržani u vezi ovog Prijedloga sve do drugog čitanja kad se nadam da ćemo dobiti malo bolji prijedlog.
Hvala. Molim vas da poštujete zvono prema onom amandmanu kako se zvao? Poštar ne zvoni dvaput. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slaven Letica.
Kolegica je navela da postoji muzej u Vrpolju, to bi bilo jako dobro. Tamo postoji na žalost samo spomen galerija, a zbog objedinjavanja cijele Hrvatske i zbog vas Slavonaca bilo bi dobro da i ta sada spomen galerija postane dio muzeja "Ivana Meštrovića".
Spomen galerija je u Vrpolju, gdje se rodio Ivan Meštrović. Ali ono Vrpolje je dalmatinsko, ovo je slavonsko Vrpolje. Klub HDZ-a, poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću prvom rečenicom izraziti stav kluba Hrvatske demokratske zajednice koji je suprotan svemu ovome što smo dosada čuli od kolega iz drugih klubova. Dakle, mi ćemo svesrdno podržati ovaj prijedlog zakona. A sad ću reći i zašto. I unaprijed se ograđujem ako će nešto možda zvučati kao ispravak netočnog navoda ili replika ili bilo kakva polemika. Nije mi to namjera. Ali će vjerojatno proizići iz nekih postavki. Dakle, kao prvo mi ćemo se apsolutno složiti sa ovim prijedlogom zakona i njegovim donošenjem, naprosto zato jer smatramo kao prvo, upravo na tragu decentralizacije, kad bi bili uvjeti materijalni, kadrovski i ne znam kakvi, onda bi sjedište takvih muzeja moglo biti i u Otavicama i u Vrpolju. Pa zašto da onda ne bude sada u Splitu? Smatramo da je to normalno, logično i u skladu sa svim političkim intencijama ove države, decentralizacija. Bez obzira što je to bilo toliko godina u Zagrebu. Nema nikakve svrhe ni razloga. Drugo, što se tiče izjava da je ovaj prijedlog zakona u suprotnosti s darovnicom glede nasljednika. Ja ne znam, da li ja čitam jedan darovni ugovor, a moji kolege prethodnici, govornici, drugi darovni ugovor. Ali ovo što ja imam od 31. siječnja 1952. godine, gdje je za daroprimca potpisan doktor Žanko kao darovatelj Ivan Meštrović, nema apsolutno niti jedne jedine riječi o nasljednicima [[Upadica: O čemu?]] O nasljednicima. Sam Ivan Meštrović nije u ovo stavio niti u kakav kontekst svoje nasljednike, pa ne znam zašto mi sada toliko govorimo o nasljednicima koji su izbačeni iz onog zakona prije iz '91., odnosno bili su… … [[Upadica se ne razumije.]] Ma, oprostite mi govorimo ovdje o prijedlog zakona. Ja ne gledam tko sjedi na galeriji, niti me se to ovaj čas tiče. Ja vam govorim o pravnoj situaciji. Ovaj darovni ugovor ne spominje nasljednika niti u jednoj točki. Ni u jednini, ni u množini. Molim, mi govorimo o pravnim stvarima i pokušavamo ovdje provesti nekakvu legislativu. Meni se barem čini, ne. Nadalje, ono što smatramo vrlo bitnim i zbog toga ćemo podržati prijedlog ovoga zakona, jest to da će možda u većoj mjeri o toj ostavštini na ovaj ili onaj način povesti struka, što do sada nije bio slučaj, s obzirom da je prethodni zakon pripadao podzakonskim aktima po potpuno nekim drugim mjerilima. I ono što je čini mi se također vrlo bitno reći i nadovezati se na opasku o vjenčanjima u Kašteletu i o narušavanju mira Meštrovićevih zidina. Meni to zvuči malo patetično i malo demagoški. Naime, ako znamo da se na više stoljetnom Lovrijencu u Dubrovniku održavaju vjenčanja u svrhu promocije turizma, ne znam po čemu bi Kaštelet bio vrjedniji od Lovrijenca. Prema tome, ili napravimo jedan zakon koji će ukinuti sve moguće slične prigodne na takvim mjestima, ili nemojmo raditi razlike između ovoga i onoga. I na kraju što se tiče odljeva. Bilo je o tome puno riječi. Ja pretpostavljam da Ministarstvo kulture kao predlagatelj ovog prijedloga zakona ima nekakve papire, koji pokazuju zorno tko je radio odljeve kroz sve ove godine. Ja ovaj čas ne bih potezala to pitanje imenom i prezimenom, ali činjenica je da država sasvim sigurno nije odljevala ništa od Meštrovića, nego da su to činile neke osobe koje bi možda doista trebale štititi dignitet Ivana Meštrovića. Prema tome, imamo jako puno razloga da podržimo upravo ovakav Prijedlog zakona o muzejima "Ivana Meštrovića". Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite!
Nije sasvim točan navod da ne spominje nasljednike. Za njih je rezervirao mjesto u grobnici za svu svoju djecu. A on je dolazio tada kao američki kipar i smatrao da su … [[Govornik se ne razumije.]] se pretpostavlja implicirani u tom ugovoru, tako da to uopće nema jedno s drugim veze. Žao mi je to.
Replika, poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, replicirala bi u djelu gdje govori o tome što je darovnim ugovorom navedeno.
Joj, ispričavam se. Vidite…
Onda ispravak navoda.
Da. Nema. Nažalost, eto. Vidite kakve se i savršenim zastupnicima dogodi previd. Onda to možemo pod ispravak netočnog navoda. Idemo po tom.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče na tome. Ja bi samo ispravila gospođu zastupnicu kad govori o darovnom ugovoru. Evo, ja ga imam ovdje pred sobom. Naime, u točci 1. se vrlo isklično od točke A do točke E, govori samo o umjetničkim djelima u točki A. A u točki B, C, D i E, se govori o nekretninama. Nigdje se ne govori o autorskim pravima. Dakle, pravo nasljednika proizlazi iz Zakona o autorskim pravima a ne isklično iz Ugovora o darovanju, ne od darovnog ugovora. Dakle, Zakonom o autorskim pravima nasljednici su stekli pravo nasljeđivanja i to na 75 godina, od čega je 46 otprilike konzumirano. I drugo, u točci 2., odnosno II, pod točkom B, govori se točno o zgradi i o mogućnostima proširenja ako će biti za to prilike. A u točki 1., se spominje da će se, kako će se zbrinuti, kako će se smještavati i da su ti muzeji potpuno odvojeni u svome poslovanju. Hvala lijepo.
Klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Ja doista, ovaj, mi nije jasno da se sve što se manje-više događa u hrvatskoj kulturi da mora biti suspektno i da zapravo na granici, ovoga, škandala. A … [[Govornik se ne razumije.]] doista od devedesetih godina možemo zapravo stalno čitati da nešto sa nasljedstvom našega velikoga kipara Ante, Ivana Meštrovića stvar ne funkcionira. Mogli ste vidjeti, kolega Maković je zapravo svaki čas u «Feral-u» a ne samo kolega Maković nego i kolega Kečkemet koji je autor jednog od najznačajnijih monografija o Ivanu Meštroviću zapravo upozoravao da se događaju zapravo neke čudne stvari. Mi smo, Antun Barac je pisao o veličini malenih i bez obzira na ovu relativno skromnu kulturu ipak imamo neka imena gdje svakako pripada i djelo, opus Ivana Meštrovića ali se doista prema tome odnosimo kao onako da je to gotovo se samo po sebi predmnijeva da eto da imamo jednoga velikoga kipara a onda ćemo mi zapravo raditi s njime što nam god padne na pamet. I to se eto i s ovim Prijedlogom zakona o ovim muzejima ponovno isto, stvar zapravo ponavlja. Ignoriramo, ignoriramo odnosno ignoriramo djelomice nasljednike. Imamo nasljednike da kažemo oni koji su ovako, koji su relativno bili mili režimu kao što je bila gospođa Marica Meštrović a imamo neke druge kao što je recimo naš bivši kolega u Županijskom domu, veleposlanik Republike Hrvatske, jedan od najpoznatijih političkih emigranata, disidenata Mate Meštrović. Zapravo njega se eto već čujemo, imamo pismo koje smo vjerojatno svi mi ovdje dobili, zapravo posvema ignorira i doista država sebi daje zapravo da u ovako vrlo delikatnim detaljima određuje ono što kako ona misli da je najbolje. Zapravo da ignorira to i testament. Nije to prvi puta u našoj politici, testamente, političke testamente, testament od Ante Starčevića pa nadalje vrlo lako se, vrlo lako se ignoriraju i pretpostavlja se da zapravo mi bolje znamo što su oni mislili nego kada su to, kad su pisali to što su mislili. I eto sad se to ponovo zapravo događa i ja ne vidim nikakvoga razloga da ovako poprijeko donosimo stvari koje na neki način bi doista mogle biti taj, sad se voli reći taj neki brend, kulturni brend Hrvatske a to je svakako opus, opus tog velikoga kipara o kojem se doista ako čitate i englesku literaturu, Lorensa recimo se spominje da se u nekim, da se u salunima raspravlja o kipovima Ivana Meštrovića. Moram priznati da bih volio pročitati nekog, za nekog drugoga našega književnika, kipara kaže da se o njegovim djelima u nekim engleskim salunima, tamo gdje se stvara ta aristrokacija duha ozbiljno spominje … [[Govornik se ne razumije.]] To možete kad čitate, kad čitate ovoga poznatoga pisca se možete vidjeti tamo da su se ljudi u 20. stoljeću referirali opus Ivana Meštrovića. A nama ovako to služi da eto, mislim da je to kolega Banac ovako napravio počev od Vladimir Bakarića, a mi bi trebali završiti … [[Govornik se ne razumije.]] sa jednim drugim Vladimirom Šeksom, da se zapravo da kao da, da vrijeme na ovim prostorima stoji. Ja se nadam da ovaj drugi Vladimir, mislim na, da, na gospodina Šeksa da zapravo to neće dopustiti i da će upravo u ovome Parlamentu uspostaviti neka pravila igre da ipak budemo malo delikatniji prema onima što pripada toj povijesti tih, našoj veličina gdje svakako treba staviti i opus Ivana Meštrovića. Tako isto, isto kažem odmah olako da se neke stvari ova spomen galerija koju ja barem tjedno dva puta vidim na putu od Osijeka do Zagreba. Unutar te spomen galerije nalazi se čak i nažalost i apoteka i sve to skupa ovako djeluje pomalo s jedne strane imate nešto što je, što asocira na jednu doista slučajnost eto da se Ivan Meštrović rodio u Slavoniji. Pa doista da pripada onom krugu velikih Slavonaca, evo i stjecajem okolnosti. A onda zapravo samo na tri metra dalje od ulaza u spomen galeriju imate jednu apoteku, ovako bojim se da, a tko zna još što tamo imate ovo kad ipak jurite 100-tinjak kilometara na sat pa ne možete baš svaki put sve pažljivo vidjeti. Ali vidite da ta zapravo spomen galerija funkcionira prilično polivalentno. Kažem upravo ja nisam ovdje da mi budemo, da bude to neko hermeneutičko čitanje darovnice pa da vidimo što zapravo ima? Pa onda ono što je i kolega Letica rekao da kada netko dolazi iz jednoga drugoga svijeta kao što je Meštrović 50-tih godina upravo dolazio iz jednoga sasvim drugačijeg svijeta s drugačijim pravilima igre, da se copyright sam po sebi predmnijeva i da on zapravo nije morao specijalno ni spomenuti svoje nasljednike. I da zapravo darovnica govori o jednom aspektu a da u nekim drugim stvarima se govori negdje drugdje. I evo sada kažem Vlada bi željela da ovako jedan relativno elegantan način da ovu, da ovu gorčinu koja traje eto već 15-tak godina da pokuša razriješiti. Ali mislim da bi trebalo biti tu malo ipak delikatniji i sa jedne, tim više što su, i da nisu nasljednici živi i da se, i da se, ovaj, i da nisu zainteresirani za sve ovo, ipak bismo mi morali voditi, imati taj, taj obzira prema toj činjenici da doista je to, ovdje moramo donijeti odluku koja će na neki način definirati budućnost, budućnost muzeja Ivana Meštrovića. Ja neću upozoravati na sve nelogičnosti koje su prethodnici prije mene postavili, su ih izrekli i Klub HSLS-a ne može dati ovom prvom čitanju zelenom svijetlo jednom ovakvom prijedlogu, prijedlogu ovoga zakona i doista upravo zbog toga bi bilo dobro da … [[Govornik se ne razumije.]] sljedećeg čitanja da se upravo Vlada odredi što je to Ivan Meštrović nama, što smo mi njemu i na koji način mi zapravo, mi zapravo sa onome što pripada, pripada upravo toj neprijepornoj veličini na neki način, ako ništa drugo upravo po opusu tog čovjeka i o Hrvatima se može čuti. Nije slučajno da je na mnogim mjestima na svijetu stoje njegove skulpture i na neki način da doista možemo odnosno staviti neke asocijacije Meštrović = Hrvatska, a i sama činjenica da pedesetih godina on dolazi ovamo pa bez obzira na sve to daje legitimitet i ondašnjoj vlasti ali doista on to radi vrlo svjesno i zna zašto to radi. Pa sjetimo se svih onih kontroverzija po onim njegovim, sjećanja koja su bila objelodanjena, koja je doista bila upravo itekako nužna literatura u našem i političkom sazrijevanju da saznamo nešto više iznutra, povijest iznutra o odnosima koji su, i na neki način su odredili i pokazale svu kompleksnost hrvatskog identiteta i političkog kroz 20. stoljeća gdje je i Ivan Meštrović također bio značajan sudionik. I sve to, i sve te ideološke i kontroverze i slojevitosti i kompleksnosti bi trebali uvažiti. Pa onda upravo iz tih razloga ne treba kažem žuriti i ne treba poprijeko rješavati. I ne treba zapravo izazivati još jednu eko sapunicu koja će u nekim, koja će se svakako poslije ovoga prijedloga javiti. Gdje će se javiti i stručnjaci koji će biti prilično odnosno s pravom … [[Govornik se ne razumije.]] rješenjima ako donesemo krivo, krivo rješenje. Evo još jedanputa HSLS ni uz najbolju volju ne može ovo poduprijeti. Iako eto moramo priznajem odnosno volimo čuti kada se spominje riječ decentralizacija i ovo ne znam smještanje sjedišta u Split zvuči lijepo i mislim i obranjivo je to, ima to svoga smisla. Ali kažem moramo biti puno obzirniji i delikatniji u ovoj situaciji. Jer na kraju krajeva odluke koje ćemo donositi više će govoriti o nama, a nakon i na koji način nećemo umanjiti niti veličinu toga čovjeka. Hvala.
Hvala lijepa. Inače kolega Kramarić molim vas da se držite ograničenja brzine na 50 km/h. U neposrednoj blizini spomen galerije Meštroviću Vrpolje je ograničena brzina na 50 i ne bi trebalo da vi ugrožavate ono što je rekao drug Vlado Bakarić jer da je situacija politička dobra, a gospodarska loša, je li. I da. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, gospodine državni tajniče. Iako je u Hrvatskom saboru uvijek potrebna koji puta i jedna doza malo duhovitosti ipak je ovo jedna tema koja ne bi smjela izazivati samo duhovite poskočice nego i poneki ozbiljni komentar. Prije svega pozvati se na činjenicu da u darovnom ugovoru se ne spominju nasljednici je doista jedan argument koji nisam razumio. Umjesto ispravka netočnog navoda ili replike započet ću izlaganje o, u ime kluba HSP-a upravo tom jednom malo čudnim naglaskom i akcentom. Zašto čudnim? Naime, ako se darovni ugovor krši i ne poštuje tko bi trebao biti zabrinut ili tko bi trebao ukazivati na tu činjenicu ako ne nasljednici? Tko bi trebao pozivati da Ministarstvo kulture i državna tijela koja bi trebala zapravo provesti taj darovni ugovor to ne čine na ispravan način? Pa naravno nasljednici. Spominjali se oni ili se ne spominjali. Druga stvar. Darovni ugovor sadrži točan popis djela koji su bili predmet darovanja. Točan popis djela sa opisom. A muzej ili dosadašnja fundacija ili kako god to željeli znati posjeduje 88 djela koji se ne nalaze na tom popisu i zapravo nisu predmet darovnog ugovora, ali su tko zna na koji način postali vlasništvo države Hrvatske. A oni to zapravo nisu. Oni su naime vlasništvom nasljednika. Naravno da su nasljednici zbog toga zabrinuti i da o tome vode brigu. Pa čak ako hoćete ne vidim kakva to logika vodi Ministarstvo kulture da ignorira želje i prava nasljednika kipara Ivana Meštrovića, a uz prisutnu činjenicu da 2/3 djela u tom muzeju zapravo pripadaju njima. Jer se u Muzeju Ivana Meštrovića ne nalaze djela samo iz darovnog ugovora, nego ponavljam 88 umjetničkih djela koja nisu predmet darovnog ugovora. Dakle doista mi nije jasno zbog čega i kako sin gospodina Ivana Meštrovića, našeg velikog umjetnika Mate Meštrović koji je između ostaloga i naš bivši kolega saborski zastupnik ne može već 2 godine zapravo dobiti nikakav suvisli odgovor ili već 2 godine ne može osigurati sastanak sa ministrom kulture da bi raspravili o ovim temama. Odnosno da bi barem dobio nekakav suvisli odgovor o svom vlasništvu kao nasljedniku svog oca. Pa ako ništa drugo barem ja bih rekao neka doza uvažavanja svog bivšeg kolege saborskog zastupnika bi trebala nagnati ministra da ga primi ako ne već činjenica da je on sin svog slavnog oca. Dakle u ovom Prijedlogu o Zakonu o muzejima Ivana Meštrovića koji je po našem sudu u klubu HSP-a jedan pokušaj legaliziranja svih bezakonja koja su do sada počinjena kroz Fundaciju Ivana Meštrovića, pa i prije njezinog osnutka u onoj državi, ali nažalost i u ovoj hrvatskoj državi. Nitko iz Vlade ili ministarstva nije obavijestio nasljednike nego su oni slučajno o njemu saznali i zapravo utvrdili da se ponavlja apsurd iz '91. godine kad se mimo svih zakona, pa i želja samog kipara stvarala Fundacija Ivana Meštrovića. Naime, predviđene promjene kroz ovaj zakon su samo kozmetičke promjene. Mijenja se samo forma ali se ne mijenja i sadržaj. I opet se ne ispunjavaju uvjeti darovnog ugovora iz '52. godine i to sada ne govore nasljednici koji se ne spominje u darovnog ugovoru nego da se ne ispunjava ovim prijedlogom zakona dakle da se ne ispunjavaju uvjeti iz darovnog ugovora '52. godine to sada ovdje govori klub HSP-a, ne pretendirajući na to da bude nasljednik Ivana Meštrovića nego upozorava na činjenicu da se ne ispunjavaju uvjeti iz darovnog ugovora '52. godine. Smatramo da je takav postupak Vlade nekorektan. A sam prijedlog je evidentno pun pogrešaka i nelogičnosti. Naime, čak niti nazivi tih budućih muzeja koji se nalaze u ovom prijedlogu zakona nisu usuglašeni u samom prijedlogu. Naime, nije nam jasno radi li se ovdje o Galeriji Meštrović ili o Galeriji Ivana Meštrovića. Nije nam jasno je li iz ovog prijedloga, jesu li to Crkvine ili Meštrovićev Kaštelet, jer se spominju i jedno i drugo. Nije nam jasno je li to crkva Presvetog Otkupitelja ili crkvica Presvetog Otkupitelja ili možda Mauzolej obitelji Meštrović. Nije nam jasno je li atelje samo atelje ili je istovremeno i zaštićeni spomenik kulture iz kraja 17. stoljeća, obiteljska Meštrovićeva kuća sa nadograđenim ateljeom ili nešto treće. Je li Galerija Meštrović samo galerija ili je više od toga? Je li obiteljska ljetna palača Meštrovićevih ljetnikovac itd. itd. Ako se već dakle zakon mijenja, zašto se onda ne riješe te dileme, zašto se ne pita struka i javnost o potrebi promjena naziva tih muzeja nego se sve radi na ovakav način rekao bih pod krinkom nekakvog usaglašavanja sa u međuvremenu donešenim zakonima. Prijedlog je dakle ponavljam još jednom, po našem sudu pokušaj legaliziranja svih bezakonja koja su do sada počinjena u svezi sa ostavštinom Ivana Meštrovića, Meštrovićevih kipova i nelegalnog stečenih djela treba sakriti od javnosti, velik broj umjetnina, namještaja, dokumenata i sve ostalo što je nestalo od ostavštine Ivana Meštrovića. Naime u darovnom ugovoru stoji da se svako djelo mora nalaziti tamo gdje je kipar odredio. Evidentno je da tome nije tako. Da tih djela ima na različitim mjestima pa čak i da neka od najvrednijih djela se uopće ne nalaze u tim muzejima nego u nekim posve drugih ustanovama. Meštrović je izričito u darovnom ugovoru zabranio dupliciranje i multipliciranje njegovih djela, to je članak 2a. Velik broj kipova iz fundusa fundacije međutim nastao je upravo tim putem, dakle protiv želje velikog kipara i bez ikakve dozvole njegovih nasljednika te se s tim prijedlogom zakona pokušava upravo legalizirati ta činjenica. 88 djela koja se bez ikakvog pismenog dokaza jer nisu predmet darovnog ugovora nalaze u vlasništvu fundusa ateljea Meštrović u Zagrebu, dakle Hrvatske države kao što je to napravljeno i s obiteljskim arhivom u splitskoj galeriji Ivana Meštrovića, također su bez ikakvog pismenog dokaza o vlasništvu to postali. U novom zakonu se ne spominje već 55 godina neostvarena obaveza Vlade Republike Hrvatske da se osigura podesniji smještaj za Meštrovićev muzej. Tako je to dakako bilo predviđeno u darovnici što su neki od kolega već govorili. Ivan Meštrović nikad nije tražio spajanje pod jednu opću kapu njegovih muzeja i to je vrlo jasno iz članka 2a. Baš suprotno, u darovnom ugovoru on stoji da on hoće samostalne i odijeljene muzeje. Dakle i muzej u Zagrebu i muzej u Splitu, a ne jedan muzej sa sjedištem ovdje ili ondje i to je jasno rečeno u njegovom darovnom ugovoru. Rečenicu iz ovog prijedloga koji govori o tome, a kaže: "darovani radovi moraju predstavljati zasebne i nedjeljive cjeline", to doista ne želim komentirati, to je argument tipa i baš zato što pada kiša mi tvrdimo da su ceste suhe. Naime, rečenica je ne samo jezični nonsens nego ona se uopće ne referira na darovni ugovor, jer darovni ugovor ne govori o nedjeljivosti radova nego o nedjeljivosti zapravo tih zbirki između dva muzeja koji ne smiju biti ko' jedna nedjeljiva cjelina. Ja bih vas još samo, ovdje spomenuo jedan primjer da vidite zapravo o čemu govorim. Ovaj je Hrvatski sabor proglasio godinu Nikole Tesle i dugo se je prošle godine u javnosti vodila rasprava o tome da se u rodnom mjestu Nikole Tesle, Smiljanu, postavi kip kojeg je izradio Ivan Meštrović. Da je zadnjih 15 godina Ministarstvo kulture ikad pomislilo na Teslu moglo je već davno u Smiljanu postaviti brončanu bistu portreta Nikole Tesle koju su nasljednici 1999. godine poklonili Republici Hrvatskoj i Gradu Zagrebu a koja sada čami u fundusu ove fundacije Ivana Meštrovića, a upravo tu bistu je Meštrović sam sugerirao da se postavi u Smiljanu, citiram njegovu izjavu: "Ako bi ljudi iz njegovih Smiljana željeli da u njegovom rodnom selu imadu nešto, onda neka izliju jedan primjerak one biste koju sam poklonio". Prema tome to je bila i želja samoga kipara Ivana Meštrovića i umjetnika, ali ne samo njegova nego je to bila želja i Nikole Tesle koji je 39. godine sam zatražio od Meštrovića da mu izradi upravo tu bistu i inzistirao na tome zbog svoje skromnosti da mu u Smiljanu ne bude nikada postavljen kip nego upravo ta bista. Toliko o našem poštivanju želja tih velikana o kojima smo se biranim riječima ovdje obraćali u Hrvatskom saboru proglašavajući godinu Nikole Tesle i danas govoreći o velikom kiparu Ivanu Meštroviću. Koliko poštujemo njihove želje to se vidi i iz ovog prijedloga zakona, ja bih rekao gotovo ni malo. I zato dakako da klub HSP-a neće podržati ovaj prijedlog jer mi ipak više poštujemo želje i Ivana Meštrovića i Nikole Tesle i mnogih drugih hrvatskih velikana. Hvala lijepo.
Hvala. Državni tajnik, Jadran Antolović. Izvolite.
Zahvaljujući se na dosadašnjoj raspravi, dozvolite mi samo da ukažem na neke stvari koje su se pojavile u raspravi, a koje se odnose na način na koji je funkcionirala fundacija Ivan Meštrović. Naime, želio bih vas podsjetiti da upravo u tom zakonu je rečeno da fundacijom upravlja upravni odbor, a da je član upravnog odbora i to prema stipulaciji zakona doživotni Marija Meštrović u ime nasljednika i da je ona kao takva, takav član imala i punomoći svih nasljednika za svoje djelovanje. Spomenuto je ovdje da je ona imala na neki način veto prilikom rada upravnog odbora, o djelovanju upravnog odbora pa samim tim i djelovanje fundacije. Upravo to je ono što je priječilo da se postupa sukladno muzejskoj struci i da se čuva. Slijedom toga došlo je do odgovarajućih odlijeva skulptura i to sukladno nalozima koji su potpisani od strane nasljednika. Nije naprosto fer dovoditi u kontekst prijedlog novog zakona sa onim aktivnostima i činjenicama koje su se odigravale u okviru Zakona o fundaciji Ivan Meštrović i sada imputirati da te probleme treba na drugačiji način rješavati. Zakon o autorskom pravu jasno definira prava koja ima autor, koje imaju njegovi nasljednici i ono se treba primjenjivati nezavisno od načina kojim se upravlja ustanovom i to ustanovom koja poglavito služi za to da bi čuvala donaciju koju je primila Republika Hrvatska. Ja bih želio ovdje naglasiti da postoje dvije vrste umjetnina kad se govori o vlasništvu, a koje se nalaze u današnjoj fundaciji, a budućem muzeju. To su umjetnine koje su u vlasništvu Republike Hrvatske stečene donacijom i one koje su još uvijek vlasništvo nasljednika i nalaze se tamo na pohrani. Slijedom toga one koje se nalaze na pohrani na njih se odnose odredbe ugovora i s njima, o njima odlučuju sami nasljednici hoće li ih, kada i kako eventualno kopirati ili s njima upravljati. Želim vas izvijestiti da je ovdje spomenuto da ministar kulture nije primio nasljednika Matu Meštrovića. To nije točno i da se na prijem čekalo. Ja sam osobno bio nazočan tome razgovoru i tih razgovora je bilo u nekoliko navrata i to upravo iz razloga što je traženo da se Zakon o fundaciji Meštrović promijeni i da se uredi pitanje čuvanja zbirke kako one koja je u vlasništvu Republike Hrvatske, tako i one koja se nalazi na pohrani. U ovom trenutku postoji i zahtjev nasljednika da svoje pohranjene umjetnine povuku sa čuvanja i to je upravo u rješavanju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Mi u klubu HSS-a držimo da je primarni interes ne samo ovog Prijedloga zakona nego svih nas, a zasigurno i hrvatske javnosti da se o slavnom hrvatskom kiparu najslavnijem razgovara prije svega na primjeren način. Mislim da rasprava o Ivanu Meštroviću treba biti lišena svih onih konotacija koje mogu izazvati kontraverzu koja se može proširiti ili koja može sa razlogom ili bez razloga baciti negativnu sjenu na djelo najvećeg hrvatskog kipara. I mislim da je to primarni cilj svake rasprave, naravno i ovog Prijedloga zakona. Naravno kod toga treba poći od činjenice da od željama ostavštini i nakani Ivana Meštrovića se ne može i ne smije raspravljati. Ona se naprosto mora poštivati. Iako se zakonom od '91. i osnivanjem fundacije pogriješilo u bitnim pretpostavkama na temelju kojih se željelo valorizirati volju i djelo Ivana Meštrovića, ako se i na koji način pogriješilo, a pogriješilo se, a dokaz tome je upravo i Prijedlog zakona onda je ovo prilika da se u potpunosti ono što je pogriješeno ispravi. Ja naravno nisam najpozvaniji, ali niti to trebam biti da bi u stručnom i meritornom pogledu govorio o tehničkim, umjetničkim, pravnim i inim pojedinostima, ali svima nama odvijeka je potpuno jasno da ovo ne samo da jest prilika, nego i imperativ da želju i nakanu Ivana Meštrovića u potpunosti valoriziramo u ovom novom Zakonu. Činjenica kada je najveći hrvatski kipar svu svoju imovinu, cijeli umjetnički opus darovao hrvatskom narodu govori o snazi ne samo tog umjetničkog opusa nego i o karakteru. Ostaviti nešto svome narodu možda je to ipak nešto najuzvišenije što se može postaviti. Da li je takvim činom obitelj i oni koji prirodno nasljeđuju njega bilo čime doveden u lošiju poziciju? Ne. To je samo izraz jedne velike volje i ljubavi za svoj narod u kome nitko nije zaobiđen, pa ni njegova obitelj. Mislim da to tako treba tumačiti. Prema tome, apsolutno se u ime kluba HSS-a pridružujem svima onima koji to tako tumače i smatraju da apsolutno obitelj i nasljednici trebaju biti involvirani u tijelima koja će skrbiti o načinu na koji se provodi Zakon o željama, nakanama i ostavštini Ivana Meštrovića. Da li je '91. osnivanjem fundacije i određivanjem sjedišta u Zagrebu na neki način došlo do lokacijskog propusta? Naravno da da i ne slažem se sa onima koji iščitavaju ono što iščitavaju jer vrlo jasna je po nama u klubu HSS-a nakana da je Ivan Meštrović odredio Split kao centar svoje umjetničke ostavštine i mi držimo da je to točno i da je to primjereno i nemamo primjedbe na to. Naravno da isto tako držimo da i ostale želje i volje Ivana Meštrovića se u potpunosti ili u najvećoj potpunosti, a da joj ne mijenjamo smisao moraju poštivati. Nisam pak uvjeren da 5 studijskih izložaba u 10 godina, a ako je to bilanca rada atelijera i galerije Meštrović u Zagrebu i Splitu da se to može nazvati promicanjem djela najvećeg hrvatskog kipara. Nisam nimalo uvjeren da je to tako. A ako to nije tako, onda je zasigurno vrijeme da se nešto promijeni. Ta promjena naprosto ne može imati, ići niti imati kompromisno djelovanje. Ta promjena mora biti potpuna, jer ovdje nema nikakvog razloga da bude drukčije. Ovdje nema razloga a činjenica je gospodo, da je Meštrović na putu zaborava. Da je Meštrović na putu zaborava generacija. Da je do njega gotovo nemoguće doći. Da se o njemu teško može išta čuti. Prema tome, mi držimo da je prijedlog zakona koji se nalazi ovdje u prvom čitanju na tragu uz dopune i popravke. Uz dopune i popravke koje mora ugraditi u konačnom prijedlogu, da ima mogućnost da ostvari ne naše ciljeve, ne HSS-ove pretpostavke, ne bilo što što mi želimo, nego samo da ispravno valorizira ono što najveći hrvatski kipar je ostavio nama svima skupa. Mi se ne zalažemo za nikakvu našu soluciju. Mi se ne zalažemo za nikakav pristup koji će imati ovaj ili onaj karakter. Ali u potpunosti se zalažemo da se primjeni u najvećoj mogućoj mjeri ono što piše. Ono što je '52. godine napisano. Valjda se i danas to može iščitati, valjda i danas kontekst vremena nije ugrozio shvaćanje onoga što je kazano i valjda i danas ćemo moći razumjeti ono što se '52. godine dogovorilo. Ni više, ni manje od toga. I svaka rasprava u kojoj se pokušava na bilo koji način dovesti bilo što u pitanje osim temeljne zadaće da ono što je umjetnik ostavio, da je to ostavio hrvatskom narodu, da se to na najbolji način stavi u funkciju onoga što je želio da bude. A zasigurno nije želio da to bude zatvoreno, da to bude neprepoznatljivo, da bude selektivno ili da bilo tko s time postupa na način kako Meštrović nije to želio. Prema tome, mi ne želimo ovdje nipošto mudrovati. Ne želimo bilo koje lekcije dijeliti onima koji se makar drže da imaju svojevrsne razloge, da imaju pravo da govore na drukčiji način o ovome. Mi držimo da je ovo prilika da se ovaj prijedlog zakona u potpunosti prilagodi onim potrebama kojim danas ima hrvatsko društvo, hrvatski narod. Od činjenice da je imao najvećeg kipara iz redova svog naroda. I mi držimo da je to najveća vrijednost. Naravno svako spominjanje bilo kakvih obilježja koje mogu politički se doticati, koji mogu upućivati na ovakva ili onakve razloge zašto je to u Splitu, a ne u Zagrebu? Zašto je ovdje ili ondje? Da li treba biti ravnopravno postavljeno u tome nas udaljava od temeljne misli i želje Ivana Meštrovića. On nas naprosto uvodi u nešto što on definitivno nije želio da se dogodi. I zato i nije želio suprotstavljanje. Ali držim iščitavajući i ostavštinu ali i vjerodostojne svjedoke njegova vremena i njegove nasljednike, kada je u pitanju Split kao centar, da je on to ipak želio tako. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Ispravila bi netočni navod kolege Markova kad je rekao, da Meštrović je kao centar svoje ostavštine odredio Split. Naime, pročitala bi ponovo rimsku glavu II darovnog ugovora gdje kaže pod A, da će umjetnička djela spomenuta pod 1.A, ovog ugovora smjestiti u Zagrebu i Splitu, u muzeje koje će sačinjavati samostalnu, odjeljenju cjelinu darovateljevih radova i to onako kako je to naznačeno u priloženim popisima tih djela. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] To je greška bila.
Zahvaljujem. Sukladno članku 207. stavak 2. isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu u trajanju od deset minuta. U ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Vujić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo! Argumentaciju koja je zapravo nabrajanje svih stvari koje bi ovaj zakon možda trebao riješiti ili barem naznačiti načine kako će se riješiti, a koje su dali uvaženi zastupnici prvo Ivo Banac, zatim gospođa Alenka Košiša Čičin-Šain na kraju i gospodin Rožić, je i mene budući da znam cijelu tu argumentaciju i zato i neću ponavljati, dovodila do pitanja zašto se zapravo zakon radi? I čitajući obrazloženje kojega smo dobili odnosno cijelu poziciju u nekoliko stavaka gdje se navode razlozi da donošenje zakona, nisam našao jedan jedini argument koji bi uopće govorio o tome da je potreban zakon, zato što sam zakon u mnogočemu je … [[Govornik se ne razumije.]] zakona. A drugo, argument je tipa da se usklađuje taj sada pozicija tih muzeja ovdje, muzeja ili fondacija itd., sa drugim zakonima uopće je irelevantna ovdje, jer to jest lex specialis. On i ima smisla da bude različit zato što će biti u nečemu različit. Zašto bi se inače uopće govorilo o zakonu? Zašto se ne bi naprosto nešto proglasilo muzejem, ostvarila, dala, neko preuzeo osnivačke obaveze i prava, a ostalo ide onda po zakonima koji su kao i za taj muzej kao i za svaki drugi. Dakle, ako je bila potreba u jednom trenutku da se ide na zakon, onda je valjda u drugom trenutku potreba da se obrazloži zašto se na taj zakon sada ide kao na novi zakon. Tim prije što sadrži mnoge elemente ranijega zakona. Tako dakako ja znam o čemu je riječ. Mislio sam da ću to morati da ovdje kažem ja prvi, ali eto, nije bilo potrebno. Rekao je i gospodin Jadran Antolović, državni tajnik iako to nije napisano u obrazloženju. Jedina bitna promjena ovog zakona u odnosu na prethodni zakon sastoji se u tome što je zapravo iz njega izuzeta pozicija gospođe Marije Meštrović a koja je sada ostala i otvorila jednu ozbiljnu prazninu u koju se onda naknadno rehabilitiraju sva ova pitanja vezano za autorska prava, imovinska prava itd. Kao što je u trenutku kada se donosio ovaj prvi zakon 1991. gospođa Marica Meštrović zapravo imenovana od nekoga drugoga kao ona koja zastupa pravo obitelji da bi se onda u dogovoru sa njom činile neke radnje ili bez dogovora sa njom ili u dogovoru sa njom, to sada i nije važno, koje nije se smjelo činiti po darovnom ugovoru, po darovnici. Tada je to da tako kažem trebalo. Sada više ne treba dakle niti gospođa Marija Meštrović, nova su vremena. To bi trebalo vratiti struci. Ali što ćemo onda sa odnosom novoga zakona prema darovnici jer novi zakon ni u jednom pogledu ne rješava nijedno pitanje vezano za darovnicu na iole kvalitetni način od staroga zakona koji je bio protivan darovnici ali koji je imao da tako kažem stidnu krpicu da tu stoji predstavnik obitelji pa eto kada se već predstavnik obitelji sa nečim slaže onda valjda možemo to činiti tako kako činimo. Pa su se lijevali odljevi koji se nisu smjeli lijevati, pa je zapravo ostalo nerazjašnjeno jer je gospođa Marija Meštrović imala vrlo značajna i posebna prava što je tu sada još a što pripada obitelji unutar toga zakona, jesu li tih 88 dijela u tome ili negdje drugdje, gdje je arhiva, gdje je namještaj, gdje je ovo, gdje ono itd. Sada se to sve otvara kao pitanje upravo zato što je jedna od ključnih pozicija iz zakona eliminirana, možda je to dobro, ja to ne kažem, ja sada samo komentiram, ali se ova pitanja nisu riješila. Ako se hoće i ako se htjelo ići sa ovim zakonom a podvlačim da u potpunosti podržavam cijelu raniju argumentaciju koja je naprosto činjenične prirode a koju su iznosili spomenuti kolege, onda bi trebalo prvo poći od ozbiljnog nalaza stanja što to tamo uopće jest. Mi taj ozbiljan nalaz stanja ili nemamo ili mi kao zastupnici ga nismo u prilici bili vidjeti a znamo samo za misteriozne da tako kažem stvari koje se događaju. Znamo da ima eto barem dva Boškovića a da bi morao biti samo jedan Bošković. Od kud dva Boškovića? Tko je da tako kažem dao pravo da se odlijeva neki drugi? Znamo još nekoliko takvih slučajeva. Argumenti koje smo čuli u korist zakona kao što su dakle da se sada stavlja u nekakav, usklađuje sa drugim zakonima nemaju razloga jer onda kažem nije potreban niti zakon nego ako je ovo lex specialis onda ima razloga da se i razlikuju. A argumenti kao što su tipa da se oslobađa nekakva decentralizacija itd. to je stvarno mislim totalan nonsens jer ovo je valjda jedini slučaj kada netko upravo traži da budu dva ili tri muzeja a onda se od njega radi jedan muzej, samo je to sada ekscentrična centralizacija pa nije više na jednom mjestu nego na nekom drugom mjestu. Ni prije nije bila na jednom mjestu. Mislim da donošenje zakona bi bilo potrebno ali zakona koji bi na cjeloviti način riješio a na bazi da tako kažem jedne pomne analize stanja i prezentaciju Meštrovića ne samo očuvanje nego mislim cjelokupan aktivan da tako kažem rad i tih muzeja itd. i koji bi onda nas, ne bi još jedanput udaljavao od same darovnice. Ovdje se zapravo izvršavanje darovnice još uvijek može potpuno poistovjetiti sa interesima razvitka ove muzejske djelatnosti i ovoga muzeja jer je zapravo tamo i postavljeno ono što bi trebalo ispuniti a nije. A to znači i novi prostor u Zagrebu dostojan Meštrovića što bi svakako trebala biti obaveza i države i grada Zagreba kojemu je to sigurno u interesu i drugačija da tako kažem aktivnost, i drugačija aktivnost na što posebno podvlačim ostalih segmenata bivše fundacije Meštrović kao što su dakle Galerija Meštrović itd. Dakle, obrazloženja koja su dana u zakonu nemaju smisla kao obrazloženja razloga zašto se donosi novi zakon. A jedino obrazloženje zbog kojega je trebalo eventualno ići na novi zakon to nije u obrazloženju niti spomenuto. To je dakle pozicija obitelji odnosno zastupnika obitelji. To je doduše sada državni tajnik rekao, ali naravno da se time otvara pitanje namjera uopće donošenja ovoga zakona. Mi dakako ćemo biti u najmanju ruku suzdržani. Ovdje postoji još možda mogućnost da se nešto učini. Ako se već nešto želi učiniti onda nemojte žuriti sa ovim zakonom, uzmite si dovoljno mjeseci da napravite stvarnu analizu što se tamo događalo. Ovaj Sabor bi trebao znati što se događalo i koliko je zapravo uopće u fundusu ovih svih cijeloga toga kompleksa, gdje su nestajala djela, gdje se mogu naći djela, što će se učiniti da se vrate djela koja su nestala itd. To je mislim ja bih rekao smisao koji onda može eventualno uslijediti potrebom da se na neki drugačiji način regulira pozicija ovih muzeja. Ako dakle je samo razlog donošenja ovih zakona usklađivanje sa drugim zakonima molim vas lijepo onda zakon uopće nije potreban, onda već te druge zakone imamo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Slaven Letica.
Gledajte, mislim da je načelno polazište predlagača, moram se koncentrirati, dao mi je Kajin popiti dva Jägermeistera, nisam iskusan sa alkoholom. Vrlo dobro da se povijest vrati unatrag i da se pođe od darovnog ugovora. To je jako dobra ideja, međutim treba znati darovni ugovor znači čitati. Ivan Meštrović genijalni hrvatski kipar, možda najveći religijski kipar poslije Michelangela imao je nesreću što je darovni ugovor morao potpisati sa komunističkim režimom nakon što je sa svojim sinom Matom Meštrovićem kojega ovdje pozdravljam uglednim američko-hrvatskim profesorom, velikim hrvatskim domoljubom i borcem za hrvatsku neovisnost i to hrvatsku neovisnost u okviru jednog demokratskog tržišnog poretka posjetio … [[Govornik se ne razumije.]] pokojnog diktatora Josipa Broza na Brijunima i na neki način obradovan velikim razlazom između Staljina i Tita ponadao se da će biti prostora i za slobodu ispovijedanja vjere, za demokraciju da će se Hrvatska tadašnja ili bivša Jugoslavija pridružiti zemljama demokratskoga svijeta i ponesen tim entuzijazmom počeo je pregovore o kojima je vegementno govorio tu američki profesor hrvatskog porijekla Ivo Banac u prepiski sa Vladimirom Bakarićem odlučio hrvatskome narodu pokloniti enormne vrijednosti. Imao je nevolju da je pregovarao sa Milošom Žankom. Mlađi ljudi koji sjede ovdje neće znati, to je jedan staljinistički zlikovac ali je unutar toga napravio ipak jedan ugovor koji je poznavao američku pravnu tradiciju i koji je osigurao sva prava vlastita i zaštitio je vlastitu umjetnost. Između ostaloga ja sam ovih dana razgovarao sa predstavnicima Ministarstva koji ne znaju nažalost čitati darovni ugovor, u članku 9. darovnoga ugovora on je precizno kazao da se svi troškovi provođenja ovoga ugovora idu na ruku darovoprimca odnosno Hrvatske države. Postoji čak i jedna nastrana ideja predlagača zakona da bi nasljednicima velikoga slikara naplatili ležarinu. Nemojte … [[Govornik se ne razumije.]] se upustiti u to jer ćete izgubiti sporove i unutar Hrvatske države, ali pogotovo unutar buduće Europske unije. Prema tome mi moramo danas promatrati kako ovaj dio povijesti od 50-tak godina razmrznuti? I kako doista jednu genijalnu vašu ideju da se počne razmišljati o zakonu koji polazi od darovnog ugovora pretvoriti u povijesnu revalorizaciju Ivana Meštrovića, njegovu europsku i američku revalorizaciju jer je on jedan nesretni hrvatski kipar. Jedan od najvećih ljudi hrvatskog 20. stoljeća koji je eto imao jednu veliku sreću da je svoje umjetnine koje vi u Prijedlogu zakona zovete komadima, pa ispada da je on poklonio hrvatskom narodu 130 teških komada jer su to uglavnom stvari ili od mramora ili od, ili su lijevane u bronzi. Međutim usto je ostala jedna ogromna ostavština njegovim nasljednicima. Htjeli vi ili ne mi moramo sjesti sa tim nasljednicima. To su ugledni ljudi, to su pametni ljudi. Moj prijatelj Stjepan Meštrović, Stjepan Gabrijel Meštrović s kojim sam napisao 5 knjiga u Americi je branio pravo hrvatskoga naroda na slobodu, na demokraciju, suprotstavljao se srpskoj agresiji. Angažirao jednog od prekrasnih ljudi koji se zvao Albert Voltšteper koji je 5 godina radio na zaustavljanju rata u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini. Mi moramo se odnositi sa poštovanjem između ostalog i prema toj obitelji. U pripremi ovog Zakona, to mi je jako žao državni tajniče niste konzultirali uopće kustose. Ja ništa ne radim površno. Jučer sam bio u Mletačkoj 8 i razgovarao sam sa kustosima tamo. Ni splitski ni zagrebački kustosi nisu konzultirani. Između dva čitanja zakona trebalo bi u ovom Visokom domu organizirati «hearing», jedno saslušanje ljudi koji poznaju Ivana Meštrovića, njegovu umjetnost i da bi se pokušalo na neki način iskoristiti veliki potencijal koji on ima. Ja ću vam kazati, Frida Kahlo, velika meksikanska umjetnica do, praktički prije snimanja holivudskog filma o njoj samoj je imala vrijednost umjetnina koju nitko nije prepoznavao niti u Meksiku. Nakon što je Holivud snimio film njene su umjetnine skočile, 10, 15, 50 puta. Nešto slično mi moramo napraviti i u odnosu na Ivana Meštrovića. Što je praktički moguće napraviti? Imam jedan prijedlog o kojem sam razgovarao sa nizom ljudi koji će izgledati možda potpuno otkačeno međutim s druge strane on može protumačen biti i kao apsolutno genijalni prijedlog, a to je, vi ne znate ili neki ne znaju da je Ivan Meštrović studirao 5 godina u Beču. Da je bio pulen čuvenog industrijalca Karla Vintgenštajna kojem je sin Ludwig Vintgenštajn jedan od najkultnijih danas modernih filozofa. Veliki neprijatelj Karla Popera kojeg što je Antun Vujić kojeg je htio udariti žaračem čak po glavi. Znači mi moramo vidjeti što bi se moglo napraviti da naprosto svjetskoj javnosti otkrijemo Meštrovića. Stjepan Meštrović, moj prijatelj, unuk Tvrtka Meštrovića, ne Mate Meštrovića je imao genijalnu ideju da se snimi holivudski film o Ivanu Meštroviću i da se od Ivana Meštrovića napravi brend koji je napravljen od Fride Kahlo. I to bi se u Hrvatskoj moglo napraviti. U praktičkom smislu Mletačka 8 je jedan koncept muzeja koji je jako zastario. Ono što biste vi mogli napraviti već sutra je početi pregovore oko otkupa Mletačke 10 koji je, bila kuća koju je Ivan Meštrović poklonio Ruži Klajn, svojoj prvoj ženi i koja je bila zlorabljena od strane komunista. Tamo su bili neki Špiljkovi, ali koliko znam od tri stana jedan se prodavao praktički do jučer.Trebalo bi tu kuću eventualno pokušati kupiti. A što se tiče trajnog smještaja upravo zbog toga što je Ivan Meštrović studirao kiparstvo. Dva, dvije godine je studirao arhitekturu. Iza njega je ostalo preko dvije tisuće arhitektonskih idejnih projekata ili provedbenih projekata koja su većina u vlasništvu obitelji. Trebalo bi naprosto Ivana Meštrovića vratiti na njegovo prirodno stanište. A to je njegov Meštrovićev paviljon na Trgu žrtava fašizma, izavi sjedišta Hrvatske demokratske zajednice. Naravno da bi Društvu hrvatskih likovnih umjetnika trebalo ponuditi jednu kompenzaciju. Tamo je to jedan hladni prostor. Na neki način bi se deprovencijalizirao Ivan Meštrović jer ovaj muzej je napravljen kao muzej konzerviranja njegove obiteljske tradicije, njegovog ateljea, njegovog načina mišljenja. Ovaj muzej na Trgu žrtava fašizma bi se mogao pretvoriti u jedan moderni ili čak postmoderni muzej i mislim da uz velike napore između dva čitanja uz dobro razumijevanje složenosti ovoga problema se može napraviti puno. Ako napravimo od obitelji naše ne prijatelje to neće biti dobro, to su vrlo tolerantni, pametni ljudi koji su zadužili Hrvatsku i da završim sa jednim prijedlogom. Ivan Meštrović je hrvatskome narodu poklonio enormna bogatstva. Hrvatska država bi mogla utemeljiti možda 5 stipendija koje bi se zvale stipendije Ivana Meštrovića od kojih bi dvije podijelila možda kćerkama mog prijatelja Stjepana Meštrovića i moglo bi se puno napraviti ako postoji komunikacijska svijest. I ako se razumije ovaj vrlo složeni problem koji može donijeti enormne koristi i Hrvatskoj državi i hrvatskom narodu i revalorizaciji Ivana Meštrovića. Hvala vam lijepo.
Jel' ispravak netočnog navoda ili replika? … [[Upadica se ne razumije.]] Replika jel'? [[Upadica: Replika.]] [[Upadica se ne razumije.]] Digli ste ispravak netočnog navoda i repliku, obadvoje.
Ne, ne, repliku, repliku samo. Ne greška je bila ispričavam se bio sam malo dekoncentriran kao i uzoriti prijepodne.
Jeste se družili vas dva?
Genijalno izlaganje mog kolege Slavena Letice koji je stiglo i do Wingensteina i Popera i … [[Govornik se ne razumije.]] Šteta što tim … [[Govornik se ne razumije.]] nije i nasljednike malo doveo do reda. Ali kako obitelj ne može ovdje govoriti ali svakako bi stala iza ovoga prijedloga da se ova nesretna, sve što je trebalo biti i veliki muzej posvećen hrvatskoj likovnoj umjetnosti pa kasnije đamija pa su onda opet neki skidali ove minarete da to doista postane pravi muzej Ivana Meštrovića. Ja mislim da bi doista taj prijedlog naši predlagatelji ovoga zakona svakako morali, nemojte se čuditi kolega. Vama svašta pada na pamet sa mletačkom … [[Govornik se ne razumije.]] sa Vrpoljem, sa Splitom, a o ovoj ideji koja također doista je genijalna i ovako dosta se olako odnosite ako širite ruke. A mi širimo ruke na to što ste nam predložili. Tako da doista mislim da se ovom prijedlogu kolege Letice, ozbiljnom prijedlogu svakako treba razmisliti.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se kolegi Kramariću. Doista recimo ljudi ne znaju možda da je povijest Hrvata naručio knez Pavle i da je original u Beogradu. Prema tome moj prijedlog da se konzultiraju kustosi prije svega, u Zagrebu kustosi i u Splitu kustosi. Vaš kvantitativni argument u prilog preseljenja sjedišta muzeja u Split zato što dolje ima kvantitativno više umjetnina vam vrijedi kao pola lule duvana. Znači to je jedna preozbiljna stvar da ako ima negdje tri kipa više ili manje to bi bio legitimitet za preseljenje sjedišta. To je jedna ozbiljna tema o kojoj ja moram kazati nemam kompetenciju govoriti. Ja samo beskrajno poštujem obitelj Meštrović. Volim Stjepana Meštrovića i uvažavam i nadam se da će i gospodin Mate Meštrović također podržati ovu ideju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Obzirom na dosadašnji tijek rasprave ja bih samo htjela podržati prijedlog ovog zakona za kojeg mislim da će na kraju urediti dobro to područje i da neće raditi prepreku da svi oni koji bi trebali imati koristi naravno od te zbirke i koja će se voditi na način koji to propisuju hrvatski zakoni. A ja prvenstveno vidim onu opću korist da do tih umjetnina dođu naravno najširi krug onih koje one zanimanju. Dakle da bude na korist čitavom hrvatskom društvu. Dakle u tom smislu ja dajem podršku prijedlogu zakona. I mislim da će on bolje nego do sada i na korist ponavljam svih onih koji su za to zainteresirani i povjesničare umjetnosti i najviše … [[Govornica se ne razumije.]] graditeljstva, turizma i svih onih posrednih i neposrednih koristi bolje urediti nego do sada. I zbog toga eto podržavam prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću danas govoriti više načelno i pokušat ću iskoristiti primjer Ivana Meštrovića da pokušamo ukazati i na vrlo težak položaj drugih naših velikana na zaborav i na ono što bi trebali početi od danas sustavno rješavati. Naime, slažem se da Ivan Meštrović dobije svoje muzeje. Slažem se da sve što je ovdje rečeno, a odnosi se na korigiranje našeg stava u odnosu na njegovu baštinu i na njegove nasljednike treba do drugog čitanja uvrstiti u zakon i korigirati. Međutim ono čime se ne slažem je da danas ne progorimo o sličnim velikanima i o zaboravu tih velikana. Ovo je prvo čitanje pa si to dozvoljavam i nadam se da će uvaženi naši ovdje predstavnici Vlade, posebno ispred Ministarstva kulture to uvažiti i konačno krenuti sa mrtve točke. Naime, ja neću ići dalje od svoje županije, od Primorsko-goranske županije. Ali ćete vidjeti, vjerojatno će i ostali kolege priznati da je u njihovim županijama jednako, ako ne možda i još gore. Naime, na koje velikane želim ovdje upozoriti? Evo jedan velikan a rođen u mojoj županiji je Julije Klović. Da li je netko od vas ikada bio u kući Julije Klovića? Da li netko od vas znate u kom je selu rođen Julije Klović? Vjerojatno nitko ne zna o njemu ništa. Nažalost i milijuni i milijuni turista koji prolaze obalom to isto tako ne znaju. Pančić, vjerojatno naš najveći botaničar svih vremena. Čovjek koji je otkrio ogroman broj endemskih vrsta na području Istočne Europe. U kakvom je stanju njegova kuća? Urušila se je prije puno godina. Iz nje rastu velika stabla. Pančić, Josip Pančić zauvijek zaboravljen. Barumić, čovjek koji je kupio jedan od prvih tiskarskih strojeva, dakle shvatio značaj Gutenbergovog otkrića tiskao Senjske misale. I koliko znamo o njemu? Da li znamo gdje se nalazi jedini primjerak, izvorni primjerak Senjskog misala danas u Hrvatskoj? Vjerojatno ni jedan saborski zastupnik to ne zna. Ne zna dakako, sumnjam da više od jedno, dvoje, troje zastupnika to zna. U kom muzeju se nalazi Senjski misal? Ništa bolje nije prošao ni Petrić. Ništa nije bolje prošlo ni ono silno blago koje imamo, ja bih rekao sakriveno u Pomorskom i povijesnom muzeju u Rijeci, iskopanu u zaseoku Stranče kraj Triblja. 10. stoljeće prekrasni nakit naših umjetnika, naših obrtnika od srebra izrađenih predmeta 10. stoljeće. Nitko ih nikada od vas vidio nije. Jedna izložba je bila od kada su otkrivena ta bogatstva, nikada više. Muzej glagoljice kolegice i kolege u Vrbniku. 60% knjiga ikada pisanih glagoljicom nalazi se u jednom malom muzeju površine 30 i nešto metara kvadratnih. Zrak uopće nije kondicioniran. To bogatstva, naša kulturna baština propada enormnom brzinom zbog naše nepažnje, neznanja, nehtijenja. Slično se znade o Vrbničkom zakonu, o Kasarskom statutu, o Veprinačkom statutu. To su bili prvi zakonu, zbirke običajnog prava u ovoj našoj Europi. Znate? Vinodolski bar ima prostor, nešto se može naći u Vidolu, a ovi nemaju ništa. To je ta tragedija o kojoj govorim. Naime, ovu priču mogu nastaviti još satima. U mojoj Rijeci konstrukcija torpeda, prolaze milijuni turista nitko o tome nikada ništa ne čuje. Ja sam liječnik, ovdje ima puno liječnika u Saboru. Da li znate gdje je pripremljena prvi puta tinktura jodi? Upravo u Rijeci. Jedno briljantno dezinfekcijsko sredstvo koje već koristimo stotinu godina u svim bolnicama na ovoj planeti. Nitko to ne zna. Nitko to ne promiče. Nitko to ne želi i ne pokušava koristiti u turističke svrhe, u gospodarske svrhe. U Europskoj uniji 20% prihoda od turizma dolazi od kulturnog turizma. Naš postotak bi mogao biti i daleko iznad 20% obzirom na kulturnu baštinu koju mi imamo. No, što bih poručio gospodi u ministarstvu? Dajte pokušajte već jednom ići prema jednom sustavnom rješenju. Pokušajmo kategorizirati naše velikane na one svjetskog značaja, europskog značaja, nacionalnog značaja, regionalnog značaja. Pokušajmo reći što ćemo kome dati, koliko prostora, koliko napora, koliko novca. Da li on zaslužuje nekakvu spomen-kuću, da li je to muzej, ovisnosti o njegovom značaju. Dajmo mu barem 1 m2 stalnog izložbenog prostora u nekom od postojećih muzeja. Ovi velikani koje sam naveo nemaju ni jedan centimetar kvadratni stalnog izložbenog prostora, nitko za njih ne zna. Oni su predmetom zaborava. To je žalosno. Iskoristimo Meštrovića da Meštrović pomogne da riješimo i pitanje ostalih velikana. Što reći na kraju? Imam osjećaj da postoji samo jedna konstanta hrvatske politike i od onog bivšeg režima i danas, da se mali političari boje velikih ljudi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ingrid Antičević.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Svoj govor završio je kolega Dorić da se mali političari boje velikih ljudi, ali se ne boje njihovih djela pa začuđuje i zaprepašćuje odnos države prema privatnom vlasništvu. I inače odnos javnog i privatnog vrlo je diskutabilan i vrlo je različit od sfere do sfere. Ondje gdje bi država trebala biti jaka i pokazati svoju moć kako bi zaštitila slabije, tu kaže da se neće petljati. Voli inicijativu privatnoga do krajnjih iz krajnjih granica. Danas smo čuli u brojnim odgovorima ministara na konkretna pitanja kada će pojedini zakoni, odnosno prijedlozi zakona doći u saborsku proceduru koji su jako potrebni, odgovor smo dobili da se udruge trebaju dogovoriti, da su to različita mišljenja struke i tako je prošao mandat u dva značajna područja da zakona, odnosno prijedloga zakona nema. A ovdje se radi o nasljednicima, ne samo nasljednicima i nekako elementarne pristojnosti da se oni pitaju o nečem tako važnom, da se pita na kraju krajeva svaki građanin, jer su na kraju krajeva i fundacije javne ustanove i moraju biti transparentne i otvorene javnosti, nego se radi o obvezi darovnice iz 52. godine koje je jedno veliko bezakonje učinio upravo zakon, odnosno Zakon o fundaciji iz 91. godine i umjesto da se popravi to bezakonje ono se sada ovim zakonom samo sanira što su mnogi kolege i ustvrdili. Obrazloženje da je ovaj prijedlog zakona potreban jer eto Zakon o fundaciji Ivana Meštrovića nije usklađen sa Zakonom o ustanovama, Zakonom o muzejima i Zakonom o upravljanju javnim ustanovama u kulturi iz 2001. godine a ovi zakoni doneseni još znatno ranije, samo djelomično jeste točan, ali to je samo tehnička narav zakona i potreba. Ali ono što je sadržajno bilo prigovoreno samom Zakonu o fundaciji i što se ovim zakonom ignorira, odnosno na takav ignorantski način upravo potvrđuje ono bezakonje i ignoriranje obveza, zakonskih obveza iz jasne i obvezujuće darovnice izgleda da vlast nije briga. I dakle vrlo konkretna pitanja, gdje su odljevi, što se radi s tom imovinom, nastaje muk i na jedan način birokratski ako je uopće i došlo do razgovora nasljednika i vlasati. Prema tome takav već odnos upitan je glede same ignorancije zakona, glede samog obrazloženja u zakonu o tim pitanjima. Dakle vrlo konkretna pitanja iz same darovnice, iz volje, a i na kraju krajeva i svega onoga što se događalo. Ovdje smo čuli što se događalo 45. o Žanku Odrankoviću itd. Dakle što smo više nesigurni u sadašnjosti to više posežemo za nekakva opravdanja u prošlosti. Postavlja se pitanje što se ovdje dogodilo od 91. godine do sada, odnosno želja ili volja ili ignorancija hoće li se to riješiti ili neće. Kaže predstavnik Vlade da to nisu uopće pitanja, da to nisu pitanja kojima se zadire uopće u prava iz darovnice 52. godine, da to ovaj zakon ne rješava, odnosno ne dira u ta prava, ne ulazi u ta prava nego eto samo usklađuje se ovaj postojeći zakon koji se s ovim zakonom ukida, dakle Zakon o fundaciji sa ovim zakonima o muzejima i ovim ostalim zakonima koji su došli nakon toga. To jednostavno nije tako. Ako je Vlada bila i u zabludi, a ne može nikako biti u zabludi jer je upozorena i od javnosti ovdje od gotovo svakog zastupnika koji je govorio u ime kluba pa i pojedinačno, izuzev vladajućih, upozoreno je od strane nasljednika, zakonskih nasljednika, struke, ali Vlada ostaje uporna u tom. Pitanje namjere ružno bi bilo ovdje otvarati, tim riječima je upravo govoreći u ime kluba naš zastupnik … u ime kluba SDP-a, naš zastupnik Vujić i završio svoj govor. Zbog čega ustrajati u donošenju jednog zakona čije je pitanje ustavnosti itekako otvoreno, a na kraju krajeva sigurno je da će izazvati i reakciju europskog suda. Prema tome, evo o ovome bi možda još šire, ima vremena da se o ovim stvarima raspravi, da se pozovu nasljednici, da se dobro razmotri darovnica i da ovaj Prijedlog zakona mora voditi računa upravo o tim izričitim odredbama na ovakav prikriveni način on ih ignorira, ali u biti ne ignorira ih, nego potvrđuje dosadašnje bezakonje koje je stvoreno postojećim Zakonom o fundaciji.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a, 5-minutna rasprava, uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo. Evo još jedanput sam se javila u raspravu iz razloga što mi se čini da je važno podvući neke stvari koje su u prijedlogu ovog Zakona ipak propuštene, nisu dovoljno naglašene ili bi ih trebalo mijenjati jer same po sebi ne obuhvaćaju sve što je, za čim ovaj Prijedlog ide. Kažem, ponavljam iako je usklađenost sa zakonskom regulativom bila nužna i hvala Bogu da je došlo do prijedloga nekog novog zakona mislim da je naziv samog zakona vrlo upitan iz onih razloga što sam ih jutros maloprije navela u raspravi oko toga da je recimo objekt u Otavicama sakralni objekt, da nije muzej. Dakle, kako ćete njega podvesti pod Zakon o muzejima? I isto tako muzej u Vrpolju, kako ćete njega podvesti kad je to muzej koji je izvan ovog Zakona o muzejima. Dakle, razmislite o tome. Čini mi se da tu postoje neke dileme koje bi bile neispravne i mislim da će biti bolje ako nađete neki sličan, ali ipak malo drugačiji naziv ovog Zakona. Isto tako još jedanput bih se kao i svi moji prethodni sugovornici osvrnula na pitanje nasljednika. Dakako da nije bilo dobro da su nasljednici svojom participacijom u donošenju odluka imali tako velike ovlasti da su mogli davati veto na neke stvari koje su čisto tehničkog karaktera ili organizacionog karaktera. Isto tako mislim da je neispravno bilo prihvatiti odluke i prijedloge HAZU-a, odnosno JAZU-a o tome da četiri nasljednika zastupa jedan nasljednik. Čini mi se da se tu ne može raditi o tome da netko imenuje nekoga da bude predstavnik nasljednika, mislim da tu treba naći ipak dogovor sa nasljednicima. Međusobno oni jedni druge mogu imenovati, ali ne može ih neko strano tijelo tipa HAZU ili JAZU imenovati za predstavnike nasljednika. Mislim da je to greška, pogrešno, a dakako mislim da je jako važna suradnja sa nasljednicima i neminovno je s njima surađivati zbog toga što oni Zakonom o autorskim pravima imaju još veliki broj godina ispred sebe i polažu autorska prava na sva djela koja su iz domene ugovora koji je realiziran '52. pa i kasnije onaj '59. godine. Dakle, ta suradnja će morati biti koliko god ona bila teška i naporna i znamo da postoje prijepori između njih i nije lako s njima svima surađivati, ali mislim da je ona nužna i da je mora biti. Isto tako što se tiče premještanja sjedišta moram priznati da me niste uspjeli uvjeriti argumentacijom da se sjedište nakon 16 godina te tada fundacija, sad sutra muzeja, premješta sa jedne lokacije gdje je 16 godina dobro obavljalo i bilo je moguće da obavlja taj posao na drugu lokaciju. Dakle, ne spominjući samo troškove koji će se stvarati premještanjem od svih onih gore naslova itd. mislim da se radi, argument o tome da je u Splitu najveći broj djela, dakle kiparskih djela mislim da nije dovoljan zbog toga što je sam zakon isto tako i rad se ne odnosi samo na djela, nego se odnosi na kompletni opus i kompletnu zaštitu imena Ivana Meštrovića, a znamo da je sva ostala dokumentacija puno značajnije i više pohranjena u Zagrebu nego u Splitu. Isto tako mislim da je važno da se u ovom važnom prijedlogu dobro definira da li je se radi o tisuću 25 ili o tisuću 70 djela i da nama kad dođete slijedeći put u Sabor objasnite gdje se onih 45 djela izgubilo. Isto tako što se tiče samog smještaja muzeja u Gradu Zagrebu sam je Meštrović u ugovoru rekao da je to privremeni smještaj. Postoji zgrada iz kompleksa Meštrovićeve obitelji, zgrada u Mletačkoj 10. Postoji mogućnost da se to otkupi i da se to objedini u jedan kompleks i ja aplediram za to iako se i prijedlozi koje su kolege Slaven Letica, koje je dao kolega Slaven Letica isto tako valjani prijedlog, ali i s obzirom na način kako se sada u svijetu rješavaju muzeji i oni muzeji koji imaju najveću kvalitetu uglavnom se zadržavaju u ambijentalnim, autohtonim ambijentima. Prema tome, mislim da bi rješenje sa Mletačkom 8 i … [[Govornik se ne razumije.]] Mletačkom 10 bilo dobro rješenje i na tom planu očekujemo u suradnji s Gradom Zagrebom da će to riješiti. Evo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključno. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markov.
Gospodine potpredsjedniče, ispravio bih netočan navod, netočno tumačenje u smislu da nakon toliko godina nije i da je to preskupo premjestiti sjedište u Split. Mislim da se apsolutno ako smo se pozivali na nasljednike i na njihova tumačenja i stajališta, ja bih samo pokušao citirati jednog od nasljednika dr. Matu Meštrovića koji je kazao da je Ivan Meštrović odredio Split kao centar svoje umjetničke ostavštine, a da su galerija i kaštelet u Splitu već davno trebali biti uključeni u listu svjetske kulturne baštine. Prema tome, nevažno je koliko je vremena proteklo od odluke koja nije bila zasnovana na ostavštini. Bitno je da se ostavština poštuje, da se volja poštuje i sa se činjenica da to potvrđuju i nasljednici, a oni to potvrđuju govori u prilog tezi da ima razloga, jasno uz otklanjanje svih onih nedostataka o kojima sam govorio da se sjedište premjesti u Splitu.
Zahvaljujem. Zaključno, državni tajnik Ministarstva kulture, gospodin Antolović.
Dozvolite mi da vam na kraju zahvalim za ovu zaista iscrpnu i sadržajnu raspravu i da samo dodam svemu što sam rekao da je u izradi ovog Prijedloga vrlo aktivno sudjelovala fundacija Ivana Meštrovića pa tako slijedom kroz ravnatelja s kojim smo mi komunicirali nadam se i kustosi koji su ovdje spomenuti i struka koja do sad skrbi dakle, ali istovremeno bih želio reći i podvući, ja sam to već u prijašnjem govoru rekao, da je član upravnog odbora u ime nasljednika gospođa Marica Meštrović, a upravni odbor je također imao vrlo aktivnu ulogu kod izrade ovog Zakona, a ovdje ako tko želi može i imati uvid u specijalne punomoći svih nasljednika koje su dane gospođi Meštrović upravo da bi ona mogla zastupati nasljednike u radu fundacije pa tako i pri izradi ovog Zakona. Hvala vam lijepo na svim primjedbama još jedanput. Mi ćemo svaku od primjedbi razmotriti i držim da su puno pomogle oko utvrđivanja konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Prijedlog zakona o muzejima Ivana Meštrovića, prvo čitanje. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog zakona o muzejima Ivana Meštrovića. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 69 za, 6 suzdržanih, 15 protiv prihvaćen i ovaj zaključak.
Prelazimo na sljedeću 3. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga – predlagatelj Klub zastupnika HSP-a – drugo čitanje, P.Z. br. 471 Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HSP-a. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona članak 155., 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvažena zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Članak 80. Kaznenog zakona općenito propisuje u kojim se slučajevima može promijeniti sigurnosna mjera oduzimanja predmeta, što u odnosu na opojne droge nedvosmisleno propisuje članak 173. stavak 7. Članak 159. stavak 3. Zakona o kaznenom postupku propisuje da će sud koji je izrekao prvostupanjsku presudu odlučiti da li će se oduzeti predmeti između ostalog uništiti. A članak 218. stavak 1. da će sud odlukom odlučiti o osiguranju i čuvanju. A stavak 5. ovlasti redarstvenih vlasti kao i u članku 177. i 174. istog zakona. Obveze suda u svezi privremeno oduzetih predmeta propisani su i člancima 305., 446. i 463. Kaznenog zakona. Zakon o prekršajima u članku 184. i 185. propisuju postupak oduzimanja i postupanja sa oduzetim predmetima. Pa tako članak 185. stavak 4. propisuje da će se predmeti koji su opasni za život i zdravlje ljudi uništiti, o čemu se odlučuje rješenjem o prekršaju što se u ovom slučaju odnosi i na opojne droge. Tijekom 48. zasjedanja Komisije o narkotičkim drogama UN-a u Beču od 7. do 11.3.2005. godine, raspravljalo se i o usvojenoj rezoluciji koja propisuje da se zaplijenjene droge, opojne droge ne koriste u svrhu prodaje za proizvodnju u komercijalne svrhe. Budući da niti jedno zakonodavstvo zemalja Europske unije ne poznaje rješenje koje je propisano u članku 51. Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga "Narodne novine" 141/4, prodaja i uporaba opojne droge kao sirovine. Nadležno Ministarstvo zdravstva je preuzelo na sebe obvezu predlaganja brisanja sporne odredbe, a što do danas nije učinjeno. Sukladno svemu navedenom potrebito je žurno donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga kojim bi se članak 51. promijenio na način da bi glasio: "Opojna droga, dijelovi biljke ili tvari iz članka 2. stavka 1. točka 2. ovog zakona, oduzeti na temelju ovog zakona ili drugog propisa uništit će se po pravomoćnosti presude ili rješenja. Opojna droga može se uništiti i po proteku roka od tri godine, od dana podnošenja kaznene prijave Državnom odvjetništvu." Usprkos obvezi sudova koja je propisana u članku 20. ZOMP-a "Narodne novine" 178/4, da bez odgode prvostupanjski sudovi dostavljaju pravomoćne presude u svezi zlouporabe opojnih droga MUP-u Republike Hrvatske, dosadašnja iskustva pokazuju što je posebno naglašeno u manjim općinskim sudovima, ali i u nekim županijskim sudovima, da se ta obveza ne poštuje. Zbog tog formalno pravnog razloga oduzeta droga se ne uništava. Dugotrajno čuvanje opojne droge je veliki sigurnosni problem i nastaju nepotrebni i veliki materijalni troškovi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Odbor za rad, zdravstvo i socijalnu politiku, uvaženi zastupnik Turić. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici! Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, na 67. sjednici Odbora održanoj 6. veljače 2007. godine raspravio je Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Klub zastupnika HSP-a aktom od 4. prosinca 2006. godine. Odbor je zakon raspravio kao matično radno tijelo sukladno članku 75. Poslovnika Hrvatskog sabora. Članovi Odbora raspolagali su mišljenjem Vlade Republike Hrvatske na konačni prijedlog zakona. Nakon uvodnog obrazloženja većina članova Odbora podržala je predloženo rješenje koje se zalaže za uništavanje zaplijenjene droge po pravomoćnosti rješenja. Dugotrajno čuvanje opojne droge po mišljenju članova Odbora, predstavlja značajan sigurnosni problem zbog mogućnosti povrata dijela droge na tržište. Članica Odbora izrazila je bojazan predlaganjem roka od tri godine u kojem se opojna droga može uništiti, računajući od dana podnošenja kaznene prijave državnom odvjetniku. Mišljenja je da sudski postupci kao značajniji zapljena droge traju puno duže od navedenog roka, te da bi umjesto uvođenja ovog roka trebalo poraditi na većoj učinkovitosti pravosuđa, posebno u ovim postupcima. Na kraju rasprave, Odbor je većinom glasova uz jedan glas suzdržan, predložio Hrvatskom saboru na usvajanje Zakona o izmjeni Zakona o suzbijanju zloupotrebe opojnih droga u tekstu kako ga je predložio Klub zastupnika HSP-a.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba HSS-a, uvažena zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo, pred nama je prijedlog izmjena i dopuna zakona koji je po svom tekstu vrlo kratak. Zakon sadrži svega dva članka. Međutim, po posljedicama koje iz tog zakona mogu proizaći to je vrlo značajan zakon. Dakle, tim se zakonom mijenja članak 51. postojećeg zakona. Da bismo bolje razumjeli o čemu se radi dakako da je potrebno pregledat i taj sadašnji važeći članak 51., što on sadrži. On sadrži odredbu prema kojoj se droga ukoliko se može koristit kao sirovina, može prodavati pravnim osobama a radi korištenja uglavnom u farmaceutskoj industriji. Apsolutno se slažemo, ukoliko je to stav i riječ rezolucije Komisije Ujedinjenih naroda o narkotičkim drogama, da se droga ne može koristit kao sirovina, da se taj stavak briše. Jer mislim da trebamo usuglasiti svoje zakonodavstvo sukladno rezolucijama, posebice Ujedinjenih naroda, jer vjerojatno za to postoji apsolutno opravdanje. Iako znam kad smo donosili Zakon o suzbijanju zlouporabe opojnih droga da je cilj ovog stavka bio da se od svega toga ako je moguće nešto korisno može iskoristiti da se tome dade prednost. Nadalje, članak 51. kaže: "Ako se opojna droga, dijelovi biljke ili tvari iz članka 2. stavka 2. točke 2. ovog zakona ne mogu upotrijebiti kao sirovina uništit će se.". Dakle, interaktivno, uništit će se. Nema odluke o tome da li se može ili ne može nego uništit će se. Tragom toga članka predlagateljica odnosno Klub HSP-a predlažu izmjene koje defacto isto to kaže, uništit će se. Međutim, temeljno pitanje postavlja se kada će se droga uništiti. Mi u Klubu zastupnika Hrvatske seljačke stranke apsolutno podržavamo da se zaplijenjena droga uništi i to iz jednog jedinog razloga što smo čvrsto uvjereni da dobar dio zaplijenjene droge ponovno završava na tržištu. To smo mogli, na narko tržištu dakako, pročitati u tiskovinama. A to nam nekako izgleda i logično jer kad smo čitali tamo o uhićenju velikog dilera koji je bio priveden sa ciljem da se uputi u pritvor, međutim naša policija ga vodi na kavu, on sdimi. Pa ako je takav odnos policije prema dokazanim dilerima onda ja nažalost ne mogu i mi ne možemo povjerovati da dio zaplijenjene droge ne vraća se ponovno na tržište. I to je zaista veliki problem. I slažemo se da ta droga uistinu jest sigurnosni problem. Međutim, da li je taj problem moguće riješiti upravo na način kako to predlaže ovaj zakon. Uništit će se kada po pravomoćnosti presude i rješenja. Izgleda logično i na prvi korak itekako prihvatljivo. Međutim, pitamo se šta će biti u onim slučajevima a to su uglavnom, ne uglavnom nego uvijek upravo oni najveći dileri, najveći trgovci drogom koji će koristiti svoje zakonske mogućnosti pa će recimo u roku od pet godina pokrenuti zahtjev za ponavljanje postupka. Taj zahtjev će biti prihvaćen. Postupak će se obnavljati i tada više nećemo imati dokaza. Koja je posljedica toga? Nepostojanje dokaza je oslobađajuća presuda. Dakle, moglo bi se riješiti na ovaj način ali intervencijom još u neke druge zakone koji bi regulirali način utvrđivanja i sačuvanja dokaza jer oslobađajuće presude zbog nedostatka dokaza, zbog toga što je dokaz uništen voljom nadležnog tijela na temelju zakona mislimo da je to preopasno. Drugi stavak kaže: "Opojne droge može se uništiti i po proteku roka od tri godine od dana podnošenja kaznene prijave nadležnom državnom odvjetništvu.". Polazeći od ažurnosti naše sudbene vlasti za ozbiljna kaznena djela iz područja narkomanije u roku od tri godine se ne mogu prikupiti svi dokazi i neće se možda čak ni pokrenuti kazneni postupak a kamoli završiti. I sada prije nego što se pokrene ili dok se digne optužnica uništi se zaplijenjena droga uništili su se dokazi. Dakle, nama je cilj dakle da iskažemo uistinu potrebu uništavanja zaplijenjene droge kao zaista sigurnosnog problema u Republici Hrvatskoj ali ukazujemo na ono što se može dogoditi i zaista iz možda nedovoljne promišljenosti ćemo omogućiti da upravo oni koji se najviše bogate na životima i zdravlju naše djece, naših građana, da će biti oslobođeni odgovornosti zbog nedostatka dokaza. Razgovarali smo i razmišljali smo o tome da podnesemo amandman. Taj amandman ne bi bio opsežan, ne bi mijenjao bit ali bi sadržavao jednu rezervu a to je da se ti dokazi ne uništavaju prije nego oni definitivno prestanu biti dokazi u određenom postupku. Ako sam dobro shvatila isčitavanjem ovog zakona s obzirom da i prema sada važećem zakonu droga se uništava po zakonu a u praksi se ne uništava, očito da je problem u komunikaciji tijela koja su izvršila oduzimanje droge i onih koji to trebaju uništavati. Mislim da se to može riješiti na neki drugi način. Pa ni ovako onaj tko je nadležan za uništavanje droge neće znati kad je neka presuda pravomoćna ako ju nadležni sud o tome nije obavijestio. A o tome kako kolaju odluke i kako se trebaju dostavljati dakako da se to uređuje podzakonskim aktima. I nije temeljni problem u Republici Hrvatskoj taj što se droga ne uništava zato što se ne zna da li su presude pravomoćne, nema posebne odluke, uništavanje prema postojećem članku zakona, odluku o uništavanju donosi nadležno tijelo. Temeljni problem je nedostatak spalionice. Da li ćemo mi ovim izmjenama i dopunama riješiti pitanje nedostatka komunikacije od tijela koje je izvršilo oduzimanje droge i onoga koji su nadležni za njihovo uništavanje, ili ćemo otvoriti širom put mogućim zlouporabama u funkciji oslobađanja najvećih dilera, tu nam ostaje određena rezerva i nismo uspjeli ni nakon današnjeg izlaganja predstavnice predlagatelja razriješiti tu dilemu.
Zahvaljujem. U ime Kluba IDS-a uvaženi zastupnik Valter Poropat.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Odmah na početku da kažem da će Klub IDS-a zdušno podržati ovaj prijedlog, Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga bez obzira što ovaj prijedlog ima samo dva članka a ustvari kad bolje pogledamo ima samo jedan članak koji regulira vrlo važne stvari koje se danas dešavaju u našem društvu. Dakle, u Zakonu o suzbijanju zlouporabe opojnih droga članak 51. mijenja se i glasi: "Opojna droga, dijelovi biljke ili tvari iz članka 2. stavka 2. ovog zakona oduzeti na temelju odredbi ovog zakona ili drugog propisa uništiti će se po pravomoćnosti presude ili rješenja. Opojne droge može se uništiti i po proteku roka od tri godine od dana podnošenja kaznene prijave nadležnom Državnom odvjetništvu." Kolegice i kolege s ovim rješavamo jedan veliki problem koji itekako je danas prisutan i svi znamo da je on prisutan. Usprkos obvezi sudova da bez odgode prvostupanjski sudovi dostavljaju pravomoćne presude u svezi zlouporabe opojnih droga Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske, dosadašnja iskustva pokazuju što je posebno naglašeno u manjim općinskim sudovima ali i nekim županijskim sudovima da se ta obveza ne poštuje. Zbog tog formalno-pravnog razloga oduzeta droga se ne uništava. Dugotrajno čuvanje opojne droge je veliki sigurnosni problem i nastaju nepotrebni veliki troškovi, materijalni troškovi. I ne samo to nego dolazi se upravo do onoga o čemu ovaj zakon daje rješenje. I samim time smatram da budući da niti jedno zakonodavstvo zemalja Europske unije ne poznaje rješenje kakvo je propisano u članku 51.a Zakona o, 51. Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga a kojim se propisuje prodaja i uporaba opojne droge kao i sirovine nadležno Ministarstvo zdravstva je preuzelo na sebe obvezu predlaganja brisanja ili izmjene sporne odredbe ovog zakona a što do danas nije učinjeno, a to nije dobro. Dakle još jednom da ponovim, ovaj zakon ima samo dva članka. Važan je naravno ovaj prvi članak koji kaže da opojne droge mogu se uništiti i po proteku roka od 3, od 3 godine od dana podnošenja kaznene prijave nadležnom Državnom odvjetništvu. I Klub IDS-a će ga zdušno prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Kajo Bućan.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Ministarstva, kolegice i kolege, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga koji je podnio Klub zastupnika HSP-a i podupire ga znajući da posljedica učinka opojnih droga nije samo bolest duševna ili tjelesna nego ima i značajne socijalne implikacije. Evo točno za 5 dana bit će točno 3 godine od rasprave u prvom čitanju Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga. Klub zastupnika HDZ-a vjeruje da predložena izmjena ovog Prijedloga zakona omogućava kontinuitet a ne kampanju u jednom segmentu i jamči učinkovitost, profesionalnost i temeljitost te doprinosi ukupnoj stabilizaciji sustava za suzbijanje zlouporabe opojnih droga i zato ćemo glasovati za ovaj prijedlog. Česte kampanje koje su nažalost prisutne na našoj sceni su kontraproduktivne kad je u pitanju suzbijanje zlouporabe opojnih droga. One se između ostalog i ogledaju u poraznim podacima broja umrlih od opojnih droga. Dakle važnost je na kontinuitetu i zakonskih prijedloga koje prate ovo područje. Nacionalnu strategiju ili suzbijanja zlouporabe opojnih droga znamo donio je Hrvatski državni sabor još 1996. godine i ona je osnova za djelovanje svih tijela državne uprave i tijela lokalne zajednice kao i nevladinih organizacija. Republika Hrvatska je i aktivno uključena u regionalnu suradnju jer ona je na tzv. balkanskoj ruti preko koje kažu prolazi 80% heroina koji se potroši u zapadnoj Europi. Prema dostupnim podacima koji se mogu naći posljednja veća uništavanja droga dogodila su se u listopadu 2000. kada je u spalionici «Puto» koja istina sada ne radi, na zagrebačkom Jakuševcu spaljeno 862 kilograma kokaina, a poslije toga 4. srpnja 2001. na istom mjestu je spaljeno 3 i po tone marihuane zapakirane u limenke voćnog kompota zaplijenjenih u međunarodnim operativnim akcijama policije Slovenije, Austrije, Italije, Nizozemske, Velike Britanije i Hrvatske. Jest, nedostatak spalionica je nazočan no ovaj Prijedlog zakona, to se ne rješava ovim Prijedlogom zakona. Možemo zaključiti kako se međunarodne organizacije sve više zalažu i za usklađivanje zakonodavstva, razotkrivanje pranja novca, otkrivanje ilegalnih laboratorija, sprečavanja širenja infektivnih bolesti te smanjenje potražnje i trgovine drogom. U cilju efikasno koordiniranog i sustavnog suzbijanja zlouporabe opojnih droga kao i uključivanja svih segmenata društva aktivnosti vezano uz suzbijanje zlouporabe opojnih droga i Vlada Republike Hrvatske je, podsjetimo se, usvojila u veljači 2004. godine Akcijski plan suzbijanja zlouporabe opojnih droga kao temeljne smjernice djelovanja svih subjekata uključenih u sustav borbe protiv ovisnosti. U tom smislu smatramo da treba podržati predloženo rješenje o uništavanju zaplijenjene droge po pravomoćnosti rješenja jer neuništavanje postaje veliki i sigurnosni problem, a istovremeno sa ovom izmjenom usklađujemo se sa rezolucijom Ujedinjenih naroda, Beč ožujak 2005. gdje u točki 5. navedene Rezolucije se pozivaju vlade zemalja da se zaplijenjene opojne droge ne koriste u svrhu prodaje za proizvodnju u komercijalne svrhe. Klub HDZ-a kažem podržati će ovaj Prijedlog zakona i za očekivati je onda da će se vjerojatno i možda ovi problemi koji će proizaći iz eventualnih nedostataka dokaza i tako dalje, intervencijom u druge zakone ili na neki drugi sličan način i riješiti tako da ćemo imati jednu onda kompletnu situaciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba SDP-a uvažena zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Kako je ovaj Prijedlog zakona vrlo kratak tako će i moja rasprava u ime Kluba SDP-a biti relativno kratka. Poznato je kolike razmjere danas zauzima problem zlouporabe opojnih droga u svijetu. Policijska praksa i izvješća državnih i drugih institucija o tom problemu govore da Hrvatska nije izuzetak, čak štoviše situacija je zadnjih godina poprimila alarmantne razmjere. Nažalost organizacije i pojedinci, organizatori raspačavanja droge najčešće ostaju izvan dohvata mjera represije a uglavnom se procesuiraju nevažni sitni preprodavači ili posjednici male količine opijata za osobnu uporabu pa problem sustavnog rješavanja zlouporabe opojnih droga i dalje ostaje vruć kesten našeg društva. No da se vratim na sam Prijedlog zakona. Klub zastupnika SDP-a podržava svaku inicijativu koja nudi rješenja za poboljšanje sadašnjeg stanja u ovom području pa tako i ovaj prijedlog Kluba zastupnika HSP-a. Ipak postoji nekoliko dilema o kojima bi trebalo razmisliti i koje bi trebalo razriješiti kako bi učinili korak dalje ka efikasnom rješavanju problema zlouporabe opojnih droga. Kao prvo bilo bi dobro razmisliti i o izmjeni zakonske regulative koja se odnosi na uništavanje zaplijenjene droge kako bi se ona mogla uništiti odmah po završetku istražnog postupka i po dizanju optužnice, jer u ovom prijedlogu za period čuvanja droge od 3 godine opet ostaje problem prostora za skladištenje, troškova skladištenja, a također i potencijalna opasnost od zlouporabe ovlasti i neovlaštenog otuđenja zaplijenjene droge koja bi se tako opet mogla naći na narko tržištu, na ilegalnom narko tržištu. Iako je ovaj rok znatno kraći od sadašnje prakse čekanja pravomoćnih sudskih rješenja u realnosti neefikasnosti našeg pravosudnog sustava kada se na pojedina rješenja čeka i desetak godina, nastupaju zastare i slično a droga se često ni nakon donošenja pravomoćnih presuda ne uništava. Problem koji ovaj zakon ne rješava je način uništavanja zaplijenjene droge. Evo maloprije smo nešto o tome čuli i od kolegice Lalić. Naime, kod nas ne postoji spalionica tako da zasada jedinu mogućnost daju visoke peći u našim željezarama. No šalu na stranu. Kako god bilo ovaj zakon predstavlja korak dalje u rješavanju problema zlouporabe opojnih droga u Republici Hrvatskoj. I Klub zastupnika SDP-a će glasati za njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a uvaženi zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svaki pokušaj da se unaprijed zakonodavstvo u ovom području svakako je dobrodošlo i mi podržavamo ove napore izmjene zakona od strane HSP-a. Smatramo da su potpuno opravdani. I mi ćemo podržati ovaj prijedlog izmjene zakona. Međutim, želimo istovremeno upozoriti na neke moguće nedostatke koji će uslijediti i zamolit vas da još eventualno uz ove izmjene zakona predložite i nekoliko zaključaka. Imate do glasovanja jel tako mogućnost da taj tekst malo doradite. A ja ću vam reći što sugeriramo u biti samo zato da pokušamo osigurati da vaš prijedlog profunkcionira. Naime, vi ste ukazali da je ta komunikacija između suda i MUP-a ona ključna, odnosno nedostatak komunikacije. I vi zato predlažete da se droga može uništiti kod pravomoćnosti presude ali i da se može uništiti po proteku roka od 3 godine itd. Ali može, stoji, ne mora, može. Dakle u Hrvatskoj obično može ne znači ništa. To se morate složiti sa mnom, ne znači ništa. Zato bi bilo dobro da u zaključcima uz ove izmjene predložite po nama sljedeće. Da Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo unutarnjih poslove utvrde i nama dostave, odnosno našem nadležnom saborskog radnom tijelu, ne mora nama biti, koji to sudovi nisu dostavljali pravomoćne presude MUP-u. Bilo bi dobro da znamo tko to ne radi svoj posao. To je prvo. Drugo, Ministarstvo pravosuđa se mora obvezati da poduze odgovarajuće mjere da se uspostavi kvalitetna komunikacija o kojoj cijelo vrijeme govorimo. Neka nam kažu koje su to mjere. I treće, čuli smo da nemamo adekvatnih spalionica. Neka nam se onda kaže gdje je do sada, kada, koja količina i gdje ta droga spaljivanja. Mislim da je to važno. Kao i metoda pritiska da imam u biti sve argumente, sve podatke i na taj način znamo točno gdje je slaba točka u sustavu na koje ćemo onda u buduće raditi sve veći i veći pritisak i pomoći vam apsolutno u tome. Mislimo da je to apsolutno opravdano da se tako radi. Jer preko stotinu mladih ljudi svake godine izgubi život zbog predoziranja. Tisuće i tisuće mladih ljudi biva godinama izbačeni iz stroja obrazovnog sustava, iz radnog procesa, a šteta je enormna. Isto tako tisuće obitelji biva razoreno i zato je naša podrška vama. Ali molimo vas idemo razotkriti sve elemente zbog kojih i do sada sustav nije funkcionirao, a mogao je, da pokušamo to izbjeći ubuduće. Dakle imate podršku Hrvatske narodne stranke.
Hvala. Klub zastupnika PGS-a, MDS-a i SBHS-a, poštovani zastupnik Željko Pavlic. Nema ga. Je nema ga. Onda vam gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Zvonimir Sabati. Nema njega. Isto gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovane gospodine predsjedniče. Podržavam izmjene postojećeg Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga kako je to predložio klub HSP-a. Istina je da je to unapređenje postojećeg zakona. Međutim zaista moglo se krenuti i dalje. S obzirom da se radi počesto o zaplijenjenim velikim količinama droge te onda nakon uzimanja uzorka ne bi bilo nikakve prepreke bez ikakve bojazni o uništenju dokaza da se onda unište i te ogromne količine, ne čekajući 3 godine po prijavi gdje je samo ovako fakultativno sada predloženo da se mogu uništiti i prije pravomoćnosti. Međutim u svakom slučaju ovo je napredak i za pozdraviti je u odnosu na temeljni Zakon o suzbijanju opojnih, Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga koji je donesen 2001. godine, kasnije se je nešto mijenjao. Problem zlouporabe droga veliki je problem. On se mora riješiti sustavno. Nažalost taj sustav koji je bio zamišljen upravo 2001. godine donošenjem ovog zakona, zatim posebnih mjera u Zakonu o prekršajima prema posjednicima, uživateljima droge, a značajnom novelom Kaznenog zakona iz 2003. godine stvorili su se dobro, gotovo idealni uvjeti za jednu dobru borbu protiv onih koji uvoze drogu, protiv narko bossova, protiv narko dilera. Međutim, to je dobrim dijelom palo u vodu sasvim pogrešnom kazneno-pravnom politikom koja ne daje rezultate, koja viktimizira više žrtve nego delikventne, počinitelja. Pa se danas tako naše kazneno pravosuđe iscrpljuje u sitnim kaznama, u progonu tih koji su žrtve, onih koji proizvode drogu, velikih dilera, koji su dragocjeni svjedoci upravo u razotkrivanju tog lanca tko donosi drogu. Ovdje je netko postavio pitanje zbog čega ti sudovi i određeni sudovi čak i ne dostavljaju Ministarstvu unutarnjih poslova, pojedinim policijskim upravama pravomoćne presude. Treba prije svega poznavati kazneno pravosuđe upravo u domeni kažnjavanja, odnosno procesuiranja kaznenih djela zlouporabe droge. Naše zakonodavstvo, naš kazneni zakon uz osnovna kaznena djela ima što otegotnih što blažih oblika kaznenih djela preko 700 inkriminacija. Naši sudovi se bave ovim kaznenim djelom zlouporabe droga u odnosu gotovo 25% u odnosu na ukupni kriminalitet, a od toga postotka čak 75% ide samo na bagatelni u odnosu na onaj najkrupniji, najteži oblik zlouporabe opojnih droga, a to je proizvodnja, dilanje, dakle iscrpljuje se u postotku od 75% prije nekoliko godina sada sa tendencijom čak blizu 80%. Eto čime smo mi sa kakvom zakonskom regulativom opteretili sudove. To su kasnijim izmjenama čak za neznatno dakle neznatne količine dilanja propisali minimum kaznu od tri godine bez mogućnosti ublažavanja kao našu veliku spremnost borbe protiv zlouporabe droga. I što se dogodilo? Atrofirao je čitav sustav. Atrofirao je zatvorski sustav. Ravnatelj zatvorskog sustava …, ne šaljite nam više osuđenike, nema ih gdje čovjek staviti. Pogrešna politika, a droga, zlouporaba droge se na ovaj način ne smanjuje. Dakle mi smo udarile na one kojima treba pomoći a oslobodili smo na takav način upravo ove prema kojima i koji trebaju biti rezervirani za najteže sankcije, odnosno za udar kaznenopravnih sankcija nego se iscrpljujemo u ovim sitnim stvarima. I to je nešto što se treba ozbiljno razmisliti, o čemu treba razmisliti jer to pokazuju, dakle nije to moje viđenje ili viđenje nas na vlastito iz SDP-a kada govorimo o tomu nego o tome govore i svjedoče mjerodavni podaci. Ali uporno se inzistira na tome, dapače zadnje izmjene, zadnje dvije izmjene kaznenog zakona išle su u tom pravcu i onda zaista sudovi nisu efikasni, jer treba poznavati i tehnologiju. Ponavljam ti prema kojima se mi iscrpljujemo, na koje se okomila oštrica kaznenog sudovanja, procesuiranja, a onda kasnije i kažnjavanja, to su nam dragocjeni svjedoci koji znaju, koji mogu otkriti lanac, ali oni šute normalno jer bi dobili još veću kaznu, jer bi im se pripisala organizacija, stvaranje mreže. I oni dobiju tu jednu kaznu, bilo uvjetnu, ako su nekome dodali sada će dobiti tri godine minimalno i molim vas i razbio se čitav jedan odnos glava i pojedine opasnosti kaznenih djela. Možete u Hrvatskoj opljačkati svo blago ako to nije učinjeno silom maksimalna je kazna 10 godina. A kada ovaj jedan nesretnik, jedna žrtva, jedan teški ovisnik, teški bolesnik tako ga treba doživljavati i promatrati a onda i na takav način tretirati, doda isto takvom jadniku do sebe neznatnu količinu za njega je zakon neminovan, neumitan, tri godine minimalnog bez mogućnosti ublažavanja i onda se kasnije mi sa nekim dodatnim izmjenama želimo na neki način tome doskočiti. Ukoliko se ova stvar ne postavi na takav jedan radikalan način i da se rastereti kazneno pravosuđe, a ovi ovisnici, žrtve ne prebace u prekršajnu odgovornost naravno s obvezom liječenja, mi ćemo i dalje imati ekspanziju uživatelja droge, nećemo znati što sa i odnosno vrlo teško i sa ovim ogromnim količinama što učiniti. To su ogromni troškovi za državu i za obitelj koju je ovdje netko spomenuo, odnosno dvojica govornika. Prema tome ove izmjene, pozdravljam ove izmjene Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, ali ovaj temeljni zakon on je bio inkorporiran sa izmjenama Zakona o prekršaju, sa izmjenama Kaznenog zakona koji bi izbacio iz svog sadržaja, koji više ne bi sadržavao inkriminaciju, ali ne kao poruku to je pozitivno ili neko poželjno ponašanje, to je društveno osuđujuće ponašanje ali ne može Kazneni zakon imati sva društveno neprihvatljiva ponašanja. Na takav način dobiva na širini, ali gubi onu svoju oštricu koju mora imati i onda imamo za posljedicu da mi ne znamo gdje ćemo sa ogromnim količinama droge čiji uvoznici, čiji proizvođači u pravilu ostaju nepoznati, ali zato su nam poznate njihove žrtve koje se valjaju po ulicama, koje skapavaju, koje se onda po čitave kolone, čitave jedne vojske svakodnevno pred našim općinskim sudovima defiliraju. Zbunjenih kojima treba pomoći, a ne osuditi ih. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, poštovana zastupnica, predlagateljica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege razlog što smo mi podnijeli prijedlog ovoga zakona, izmjene zato što u Hrvatskoj bude negdje oko 8 tisuća zapljena opojne droge godišnje. Dakle 8 tisuća zapljena godišnje, a droga se nije spalila od 2001. godine. Sada zamislite koliko je paketa ili paketića na skladištima. A u Unitet nation drog controle program oni su donijeli točnu formulu o izuzimanju ili uzimanju uzoraka droge koja se treba uništiti. Dakle ima točan program ili način na koji se uzimaju uzorci i čuvaju za suđenje. Naravno u svakom ozbiljnijem predmetu uništavanje droge je dogovor policije i državnog odvjetništva, zato smo i dali prijedlog da se može uništiti, a ne mora se. Dakle ako je negdje 3 tone i međunarodni krijumčari naravno da će se to ostaviti do suda. Na ovaj način bi se riješili sve zaostatke gdje se još čuvaju. Na primjer policajci su mi rekli da čuvaju joint iz Vinkovaca koji je zaplijenjen 92. godine. Nemaju sada pojma ni odakle ni kako je, ali ne smiju ga uništiti. Ili ako je postupak protiv nepoznatog počinitelja, sud neće presuditi dok se, je nema počinitelja. Ili što ako predmet ode u zastaru. Dakle uništavanje droge nakon tri godine, što dakle može ali ne mora, smanjili bi problem skladištenja, problem osiguranja skladišta i manje mogućnosti da se droga ponovo pojavi na ulici. A ako bude bilo kakvih problema, to se može riješiti podzakonskim aktom. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga, drugo čitanje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim glasovati. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 95 za i jednim suzdržanim prihvaćen predloženi zaključak. … [[Upadica se ne razumije.]] Zakon, zakon donijet. Kolega Milinović vi ste kolegicu Adlešić zbunili pa je glasovala suzdržano. Ometali ste joj pažnju. Ometali ste pozornost potpredsjednici pa je onda glasovala suzdržano jedina.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Najprije ću pokušati objasniti što smo ovim Prijedlogom zaključaka, podnijetim doduše još davno, davno željeli napraviti. Kada je naime Vlada Republike Hrvatske donijela odluku o prodaji dijela dionica INA-e reagirali smo odmah prema Parlamentu s prijedlogom da Vladi damo obavezu da izvrši dvije dopune te odluke. U 1. točci prijedloga zaključaka Sabora predlagali smo da Vlada u svojoj odluci predvidi mogućnost da hrvatski mirovinski fondovi mogu davati obavezivajuće ponude s pravom prvenstva. Dakle, svi hrvatski mirovinski fondovi da budu u poziciji davanje ponude i sve one kvote ili s oznakom prava prvenstva i drugo i da hrvatski građani također imaju mogućnost davanja takovih ponuda uz pravo prvenstva dakako bez posebnih pogodnosti iznad onog iznosa od 38 tisuća kuna. S obzirom da je Vladina odluka provedena vjerovatno pitate se zašto prijedlog dokumenta nismo povukli iz procedure i zašto inzistiramo da Sabor provede raspravu o njemu znajući da neće biti prihvaćen. Zbog onoga što je u međuvremenu najavljeno i čega se najviše i bojimo, a to ću na kraju obrazložiti. Zašto smo ovaj Prijedlog podnijeli? U trenutku donošenja odluke i priprema za njeno provođenje kada je Vlada odredila količinu dionica koje se stavlja na tržište na jednu dionicu došlo je 20 ponuda. Dakle, već prvog trenutka je bilo vidljivo da će za jednu dionicu INA-e se takmičiti 20 ponuditelja. Drugo, hrvatski mirovinski fondovi nemaju status pravne osobe, odnosno oni su u vlasništvu članova građana koji uplaćuju svoj doprinos bilo da se radi o dobrovoljnim ili obaveznim mirovinskim fondovima i njihovo ugrađivanje u Vladinu odluku ne bi zahtijevalo promjenu Zakona o privatizaciji INA-e. U toku najveće kampanje i provedbe upisa ili davanja ponude za kupnju dionice čak je i HANFA morala javno reagirati i upozoriti potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca koji je sa nekoliko svojih javnih izjava pokušao obeshrabriti one koji su namjeravali dati ponudu za kupnju te dionice i oni su to označili kao pokušaj predstavnika izvršne vlasti da svojim javnim istupima utječu na upis pa i cijenu tih dionica. U završnoj fazi Vlada je odredila cijenu jedne dionice u iznosu od tisuću 690 kuna. U tom isto trenutku bio je službeni podatak da je dobit INA-e u prošloj godini, pretprošloj sada iznosila milijardu i 400 milijuna i u tom istom trenutku hrvatski mirovinski fondovi imali su na raspolaganju oko 3 i pol milijarde kuna sredstava za investicije, za investiranje u vrijednosne papire. Ono što nisu upisali građani Republike Hrvatske, državljani Republike Hrvatske Vlada je odlučila opet svojom odlukom prodati i to na način da je preostala portfelja prodana 65% inozemnim kupcima, a 35% domaćim. Dakle, u trenutku kada se znala cijena, u trenutku kada se znalo da na jednu dionicu postoji 20 ponuda, u trenutku kada se je znalo da je dobit INA-e milijardu 400 i u trenutku kada se je znalo da mirovinski fondovi raspolažu sa 3 i pol milijarde kuna kapitala kojega mogu investirati u vrijednosne papire. U tom trenutku Vlada Republike Hrvatske odlučuje 65% ili to je negdje oko 490 tisuća dionica INA-e prodati stranim ulagačima. Zakon o privatizaciji INA-e piše da će Vlada svojom odlukom dionice ponuditi domaćim i stranim ulagačima, ali ne piše omjer. Ne postoji odredba prema kojoj je Vlada morala napraviti odnos 65:35. Recimo Vlada je mogla odlučiti da 99% dionica ponudi domaćim ulagačima, a 1% stranim i bilo bi u skladu sa zakonom i nitko ne bi mogao prigovoriti, nitko ne bi Vladi mogao prigovoriti da je prekršila zakon. Koja je posljedica, odnosno što je tržište vrijednosnim papirima u Hrvatskoj u međuvremenu napravilo? Prema mojim podacima 44 tisuće 640 državljana Republike Hrvatske dalo je ponudu i kupilo je dionice INA-e u ukupnoj vrijednosti od oko milijardu i pol kuna. Dionice sa pravom prvenstva ali bez posebnih pogodnosti dakle, to je ono iznad 38 tisuća kuna, kupilo je 774 državljana i za to su platili 22 milijuna i 400. Dakle, u tom prvom krugu prodano je milijardu 522 milijuna vrijednosti dionica. S obzirom da je Vlada na tržište iznijela 2 milijarde i 800, to znači da je za daljnju prodaju a po odluci 65 strancima a 35 domaćim, među strane ulagatelje otišla … [[Govornik se ne razumije.]] teška 830 milijuna kuna. Prema cijeni dionice INA-e s današnje Zagrebačke burze, ona je danas kotirala u iznosu 2 tisuće 875 kuna. A razlika između Londonske i Zagrebačke burze nije bila veća po dionici od 17 kuna do sad. 17 kuna je bila najveća razlika. Ti inozemni ulagači u dionice INA-e od tog dana do danas zaradili su 581 milijun kuna. Razlika, povećana vrijednost tih 491 tisuće dionica INA-e, danas je vrjednija za 581 milijun kuna. To je nepunih šest mjeseci. Četiri i pol, ako se ne varam. Mi smo rekli, dajmo te dionice, prodajmo Hrvatskim mirovinskim fondovima. Prema podacima, s današnjim danom u obaveznim mirovinskim fondovima prosječna godišnja kapitalizacija ili prinos onih koji uplaćuju mirovinske doprinos za drugi stup, kreće se između 7,5 do 8,8%. Ja ću ovaj podatak ponoviti, možda će vas interesirati ako uplaćujete drugi stup obavezni. Prosječna godišnja kapitalizacija ili godišnji prinos na vašu jednu kunu u obaveznom mirovinskom osiguranju najniža je 7,5 a najviša je 8,8%. U dobrovoljnim mirovinskim fondovima najniža je 5,8 a najviša 15,3. Samo jedan posto razlike u kapitaliziranju te individualne štednje, samo jedan posto razlike u prinosu na godišnjem nivou. Primjerice, ako vaš fond kapitalizira 6% a nečiji drugi 7%, na plaći od 4 tisuće 200 kuna, gubitak od tih 1% je 12,5% na godišnjem nivou ili 17 tisuća kuna. I sada pitam, koliko bi ovaj prosječni godišnji prinos hrvatskih osiguranika u mirovinskim fondovima bio veći, da je ovih 580 milijuna su zaradili Hrvatski mirovinski fondovi? Kome je u interesu bilo i je da Hrvatske mirovinske fondove izmjenom zakona koji je izglasan na ovom Saboru prije 3 mjeseca, promjenama zakona upućujemo izmjenom članka 69. i dozvoljavamo im tzv. rizična ulaganja u inozemstvu, upućujući ih na međunarodna tržišta šireći i labaveći ograde koje su prije bila, a da istovremeno kada hrvatska država stavlja na tržište najkapitalnije dionice ne dajemo prioritet Hrvatskim mirovinskim fondovima. Razlog zašto ustrajemo na raspravi u ovom prijedlogu nije više INA. Ona je otišla. Ovih 580 milijuna kuna i porez na to će biti plaćen u nekim drugim državama. Ta dobit, taj profit, ta zarada osvanut će negdje drugdje. Ne u Hrvatskoj. Ne u Hrvatskim mirovinskim fondovima. Ne u onima koji se po sili zakona moraju osigurati u drugom stupu, ili oni koji misleći na svoju starost imaju i dobrovoljno mirovinsko ulaganje i osiguranje. Međutim, ono što nas zabrinjava i plaši je decidirana izjava nekoliko puta ponovljena i od strane potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca, pa i predsjednika Vlade gospodina Sanadera. A citirat ću je: "Po istom modelu i po istom principu Vlada će nastaviti privatizaciju HT-a i drugih državnih tvrtki koje ćemo privatizirati našim odlukama i zakonima." I sada pitam. Je li zaista pouka INA-e nije bila dovoljna da ćemo istu pogrešku napraviti i kod privatizacije drugih tvrtki koje spadaju ne samo u nacionalno bogatstvo nego i u nacionalni suverenitet? Pitam da li nam je zaista svejedno gdje će završiti pola milijarde ili milijardu kuna povećane vrijednosti dionica koje će nastati u trenutku određivanja cijene svjesni da će desetak dana iza toga one biti 40, 50 ili 75% veće, no u trenutku iznošenja na tržište? I koji je to razlog da naše mirovinske fondove tretiramo drugačije od načina na koji ih tretiraju zemlje članice Europske unije? Zašto te države koje su netom ušle u Europsku uniju imaju takve zakonske odredbe i rade to u cilju nacionalnih interesa, a mi kada nas to ne obavezuje niti jedan europski propis i omogućava hrvatski zakon, to ne želimo napraviti? U ovom Saboru često čujemo rasprave o sudbini umirovljenika. Ova Vlada nastavila je i završila je povrat duga, obećala obeštećenje novih umirovljenika. Ali ovdje pola milijarde stoji i bilo je na stolu koje je moglo završiti u mirovinskom sustavu upravo ovih o kojima raspravljamo i budućih. Ili ove mirovinske fondove ne doživljavamo kao vlasništvo građana. Tko su vlasnici mirovinskih fondova? Mirovinski osiguranici, državljani Republike Hrvatske. Vlada je u svojemu očitovanju rekla da bi prihvatila, napisala oprostite, da bi prihvaćanje našega prijedloga bilo kršenje zakona. Kako? U zakonu piše domaćim i stranim ponuditeljima. 1% stranim, 99% domaćim. Je li to kršenje zakona? Ali ćemo šutke preći i toga da po istim ovlastima Vlada svojom odlukom najprije odredi količinu dionica koje idu na tržište, uvjete davanja ponude, odredi cijenu za koju unaprijed zna da je podcijenjena i na kraju odreže 65% stranci 35 domaći. A da parlament nema mogućnosti ne samo raspraviti o tome niti na vrijeme reagirati i to me najviše ljuti što nije bilo omogućeno da o ovom prijedlogu raspravljamo kad je bio aktualan. Vi možete reći da politiziramo. Vi nas možete optužiti da vodimo politikantsku igru. Ali, sudbina i budućnost ljudi o kojima govorimo koji su u mirovinskim fondovima s ovim primjerom na samo 1% u razlici kapitalizacije osobne štednje u mirovinskom fondu. Znači, 12,5% na godišnjem nivou razlike novca je valjda dovoljni argumenat da ćete dozvoliti da tu grešku ne smijemo ponoviti kod drugih tvrtki posebice ne kod najavljenog HT-a a najavljeno je. I mi se tako možemo praviti da ništa nismo čuli, ništa nismo vidjeli i ništa nismo znali ali onda ćemo imati sigurno situaciju da na portama hrvatskih poduzeća, ustanova i fondova će biti tabla da iza ove ograde i porte se više ne govori hrvatski. Hrvatski jezik izlazi iz hrvatskih tvrtki a ovakav način i preostali dio INA-e završit će u stranom vlasništvu. I preostali dio HT-a će završiti u stranom vlasništvu a onda će biti HEP, onda će biti Hrvatske željeznice, možda i Hrvatske šume, vodovodi, kanalizacijski sustavi i sve ćemo dati po tom istom modelu. To je razlog i naši argumenti ustrajanja na raspravi i ustrajanje kao upozorenje da pokušamo Vladu nagovoriti da ovaj model ne primjenjuje i da uvijek prednost moraju imati domaći mirovinski fondovi. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Htio bih jedan navod gospodina Lesara ispraviti. Citirat ću. On je rekao "Potpredsjednik Vlade Polančec svojim javnim istupima htio je obeshrabriti zainteresirane za upis dionica INA-e.". Kasnije ste komentirali što to kao komentar ali ovo ste koliko ja sam čuo izrijekom rekli. To naprosto nije točno. Dakle, to je tvrdnja koju želim ispraviti. Jedino je istina da on nije htio davati obećanja koja u tom času nitko i nije mogao dati odnosno stajati sa nečim fiksnim.
Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice neće podržati Prijedlog zaključka za dopunu Odluke o načinu prodaje, cijeni, vremenu i uvjetima prodaje dionica INA-e predlagatelja Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke. Jedno je ono što je već i ovdje izrekao predlagatelj zbog vremena odnosno trenutka o kojem o njemu raspravljamo odnosno zbog neaktualnosti, a drugo je i iz formalnih razloga o kojima je ovdje također ponešto bilo riječi. Naime, u Zakonu o privatizaciji INA-e iz 2002. godine u odredbama koje govore o postupku javne prodaje stoji da će se prodati najmanje 15% dionica u postupku javne ponude sukladno propisima koji uređuju izdavanje i promet vrijednosnih papira i to prvo hrvatskim državljanima uz pravo prvenstva s pogodnostima i pod uvjetima koje će utvrditi Vlada prilikom uvrštenja INA-e na službenu kotaciju. I drugo, domaćim pravnim osobama i stranim ulagateljima bez prava prvenstva i posebnih pogodnosti prodajom putem javne ponude. Temeljem zakona Vlada Republike Hrvatske donijela je 2006. odluku o načinu prodaje, cijeni, vremenu i uvjetima prodaje dionica INA-e javnom ponudom i posebnim pogodnostima prodaje hrvatskim građanima. Iz odredbi zakona nedvojbeno proizlazi da se pravo prvenstva i pogodnosti kupnje u javnoj prodaji mogu dodijeliti isključivo hrvatskim državljanima. Isto tako, nedvojbeno je da mirovinski fondovi nisu hrvatski državljani te bi njihovo izričito spominjanje u odluci o načinu prodaje, cijeni, vremenu, uvjetima prodaje dionica INA-e javnom ponudom i posebnim pogodnostima prodaje hrvatskim građanima bilo protivno Zakonu o privatizaciji INA-e. Važno je naglasiti slijedeće. Mirovinskim fondovima jest omogućeno da sudjeluju u kupnji dionica INA-e ali bez prava prvenstva jer to nije niti predviđeno Zakonom o privatizaciji INA-e iz 2002. godine. Slijedeće, hrvatskim građanima je dakle omogućeno pravo prvenstva za kupnju dionica u vrijednosti do 38 tisuća kuna te uz posebnu pogodnost u vidu jedne besplatne dionice na deset kupljenih dionica i čuvanih, dakle ne prodanih narednih 365 dana. I to je u skladu sa Zakonom o privatizaciji INA-e. Dakle, u postupnosti je poštivan zakon i odrađen jedan od najboljih privatizacijskih projekata od samostalnosti Hrvatske. I zbog toga što sam rekao dakle Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj prijedlog zaključka. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam navod kolege Jelkovca koji je rekao: "Nedvojbeno je da je Vlada svojom odlukom nije mogla mirovinskim fondovima dati pravo prvokupa uz pogodnosti.". To nije točno. … [[Upadica se ne čuje.]] Rekli ste nedvojbeno je. To je dvojbeno, o tome se i radi. Tu upravo i jeste dvojba jer smo se savjetovali sa pravnim stručnjacima koji tvrde s obzirom da su mirovinski fondovi u vlasništvu državljana Republike Hrvatske i na taj način ih je Vlada mogla staviti u svoju odluku. Vi tvrdite da je nedvojbeno. Ja velim da je dvojbeno, o tome se i radi.
Klub zastupnika HNS-a poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Desilo se to što se desilo. 600 milijuna kuna ili bolje rečeno više od pola milijarde omogućili smo strancima da zarade i ono što je najgore i najteže u čitavoj toj priči da je to proizašlo Odlukom Vlade. Da je odlukom Vlade ostatak dionica prodan u omjeru 65% stranim, a 35% domaćim institucionalnim ulagačima. Činjenica je da ovom Odlukom se ponovo iščitava kontinuirani odnos Vlade prema hrvatskim građanima. Ponavlja se pitanje zašto je Vlada odredila omjer 65:35 kad je već u tom trenutku na domaćem tržištu kapitala se moglo prodati 7 puta više dionica nego što je to učinjeno. A ako je već trebalo dati nešto stranim ulagačima Vlada je sasvim sigurno mogla ponuditi i pola posto ili jedan posto ili deset posto, u svakom slučaju voditi računa prije svega o zaštiti, zaštiti domaćih i građana i domaćih institucionalnih ulagača. Normalno da se postavlja pitanje zašto dionice nisu završile u domaćim mirovinskim fondovima a istovremeno nam oko 120 tisuća novih umirovljenika sa mirovinama ispod 1200 kuna ne može pokriti ni najosnovnije životne troškove. Nadalje je potpuno nejasno kakva je to povlaštena cijena dionice od 1690 godina za hrvatske građane kad su dionice po toj istoj cijeni kupovali i strani fondovi. S druge strane poznato je da je INA imala studiju koja je pokazala da se realna vrijednost dionice kreće između 2100 i 2200 kuna, a stranim institucionalnim ulagačima prodano je po cijeni 1690 kuna. Sve nas ovo navodi na pitanje zašto Vlada koju su izabrali hrvatski građani i kojoj je jedini posao da štiti interese tih istih građana u ovom slučaju pogodovala interesima stranim ulagačima. Ako je to učinila iz neznanja onda je nesposobnost ove Vlade neopisiva. A o radu Vlade govori činjenica da samo 17% građana Hrvatske smatra da dobro radi, ali ako je ičemu, ako je u ičemu do sada pokazala sposobnost kreativnost onda je to sasvim sigurno stvaranje afere. Ovom Odlukom Vlade u privatizaciji INA-e oštećeni su i prevareni građani Hrvatske a posebno sadašnji i budući umirovljenici. Odrekli smo se još jednog dijela upravljanja energetskim sustavom i oslabili hrvatsko financijsko tržište a time i gospodarski rast i zapošljavanje. I opet da se ne ponavljam, da ponavljam riječi kolege Lesara sve to govorimo isključivo zbog svega onoga što predstoji, a najava je bila i mislim da je i vrijeme i trenutak da konačno Vlada počne voditi računa i o svojim građanima. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite. Izvolite.
Dakle naš prijedlog, našeg Kluba zaključka o dopuni Odluke o načinu prodaje, cijeni, vremenu i uvjetima prodaje dionica INA-e vezan je ustvari na činjenicu koja se desila krajem prošle godine kada su prodane dionice INA-e strancima u 65% i domaćima, na domaćem tržištu svega 35%. Naši građani time su posredno i neposredno oštećeni. Neposredno su dakako oštećeni činjenicom da su se dionice prodavale samo do 38 tisuća kuna po, popustom i pod posebnim pogodnostima. Neposredno su praktički pogođeni činjenicom da pristup i mogućnost kupnje dionica nije osigurana i našim mirovinskim fondovima. I iako to na pogled ne izgleda tako značajno ali značajno je dugoročno zbog toga što umjesto da se naši mirovinski fondovi angažiraju na onim investicijama koje su potpuno sigurne, a da su sigurne najbolje govori činjenica da je danas jedna dionica skočila za 75% od ondašnjih 1690 na današnjih 2875 kuna. Dakle investicija u naše dionice, INA-ine dionice mirovinskih fondova omogućila bi stvaranje dodatnog kapitala i dodatne dobiti koje bi se također prelile tada u ono što čini portfelj Mirovinskog fonda odnosno mirovine naših umirovljenika. Nažalost ovako naši mirovinski fondovi se upućuju na investicije u inozemstvo. Ne mogu procjenjivati da li se radi o rizičnima, srednje rizičnima ili malo rizičnima, ali kad god dođete u banku tako vas otprilike svrstavaju, po takvim rizičnim investicijama se radi. Za razliku od onih koje su sigurne i ovdje pred nama na domaćem tržištu. Čudi me to i ne znam kome je to u interesu. Dakle naš Prijedlog odluke precizira se način prodaje dionica kao i pravo prvenstva te posebno pogodnost za hrvatske državljane. Hrvatska narodna stranka je mišljenja da u predmetnoj točci 3. je trebalo izrijekom spomenuti mirovinske fondove u Republici Hrvatskoj odnosno istima omogućiti neometano stjecanje dionica INA-e, industrije nafte pod jednakim uvjetima koji vrijede i za hrvatske državljane. Jednako tako mišljenja smo da je potrebno propisati pravo prvenstva za hrvatske državljane i mirovinske fondove u Republici Hrvatskoj za kupnju dionica i nakon premašene prodaje dionice od 38 tisuća kuna. Željela bih spomenuti ili malo osvježiti vaša saznanja oko toga kako je tekla uopće privatizacija INA-e? 10. studenog 2003. završena je prva faza privatizacije INA-e. Mađarska kompanija «MOL» tada je stekla vlasništvo nad 25% plus jedna dionica INA-e. 1. prosinca 2006. godine dovršena je faza privatizacije INA-e u kojoj Republika Hrvatska u javnoj ponudi izložila prodaji 15% dionica INA-e uz opciju dodatne alokacije od još 2% koja je opcija u cijelosti iskorištena. Državljani Hrvatske sudjelovali su u javnoj ponudi uz pravo prvenstva u skladu sa tada odlukom Vlade od 1. prosinca 2006. INA je uvrštena na zagrebačku burzu dok su globalne potvrde o deponiranim dionicama INA-e uvrštene na londonsku burzu, a ostatak je još uvijek u vlasništvu Republike Hrvatske. U skladu s odlukom Vlade od 12. listopada 2005. na koju je Hrvatski sabor dao suglasnost 7% dionica INA-e koje je držala Republika Hrvatska preneseno je u Fond hrvatskih branitelja. Ostale dionice dalje su u vlasništvu Republike Hrvatske. Dakle tako je tekla privatizacija INA-e. A kako će izgledati njezina budućnost to je veliko pitanje. Naime trenutačna zakonska rješenja iz odluke o načinu prodaje, cijeni, vremenu i uvjetima prodaje dionica INA-e pokazuju znatne manjkavosti a koje se ne bi smjele tolerirati, obzirom da se radi o jednoj najuspješnijih hrvatskih trgovačkih društava, ujedno i simbolu hrvatske naftne industrije. Za početak se postavlja pitanje zašto se prilikom donošenja odluka o prodaji dionice INA-e zanemarilo mirovinske fondove. Naime, umjesto prodavanja dionica uglavnom strancima jer realno oni si ti koji imaju kapital za kupnju većeg broja dionica moglo se dati prvenstvo upravo mirovinskim fondovima. Takvog politikom unaprijedio bi se položaj fondova u smislu da bi oni bili u mogućnost zaraditi pod pretpostavkom da se radi o vrijednosti dionica povećaju. Ta zarada mogla se staviti u službu poboljšanja životnog standarda naših umirovljenika. Prije svega izjednačavanje mirovina starih i novih umirovljenika. Međutim očito se nekome umirovljenici na pameti samo kad se želi skoknuti u Veronu, uživati u čarima divnog grada, račun puta ostaviti hrvatskim poreznicima, poreznim obveznicima da ga plate, a potom se vratiti u domovinu sa sjajnom viješću za naše umirovljenike, prodaje dionice jedne od najvećih najperspektivnijih hrvatskih tvrtki kako bi vama mogli vratiti mirovine. Pod takvim, pod kakvim točno uvjetima i za čiju točno korist to je vama svima manje važno. Ako je Pliva podmirila dug umirovljenicima hoće li svi naši otoci biti dovoljni za restrukturiranjem mirovinske politike, izjednačavanje mirovina ili ćemo morati mijenjati zakone pa dopustiti i potpunu prodaju izvora vode umjesto danas dozvoljenih koncesija. Tko štiti hrvatski suverenitet? Da li je to HDZ i ovdašnja vlast? Zašto mi svoje mirovinske fondove tretiramo drugačije i lošije od zemalja koje su u zadnjih nekoliko godina ušle u Europsku uniju? Čiji je to interes? Za koga radi ova Vlada? Da li radi za sebe ili radi za hrvatske državljane, za hrvatski narod? Ako do sada nije bilo jasno ono na što ciljam je šlamperaj Vlade vidljiv na svakom koraku od pregovora sa Europskom unijom do planiranja gospodarske politike. Zapravo u Republici Hrvatskoj kao da takvog plana uopće ni nema. Sve se odluke donose kratkoročno. S jedne strane se pokrpa jedna rupa, da bi se na drugoj strani nastale nove dvoje rupe. Upravo iz tog razloga smatram da je jedina pametna odluka dopuniti već donesenu odluku o prodaji dionica INA-e sa posebnim osvrtom na mirovinske fondove kako bi im se omogućilo da dobiju INA-inog kolača te da na taj način samostalno stanu na svoje noge. Vrijeme je da problem umirovljenika riješimo jednom za sva vremena, umjesto da se tim ljudima situacija pogoršava iz dana u dan. Današnji umirovljenici sudjelovali su u stvaranju INA-e i zbog njih je ona danas to što jest, jedno od najvećih naftnih kompanija. Nije li pošteno da im uzvratimo pa ako ne jednakom mjerom onda barem u pola manjom. Mirovinski fondovi morali bi dobiti jednake uvjete za stjecanje INA-inih dionica kao i hrvatski građani kako bi se ti fondovi oplemenili. To je suština našeg prijedloga. S druge strane, upravo pravo prvenstva za hrvatske državljane na kupnju dionica vrijedi samo do kupnje dionica u vrijednosti do 38 tisuća kuna. Nakon toga hrvatski državljanin gubi pravo prvenstva, što smatramo da nije pretjerano poželjno ako imamo u vidu da se dionice INA-e strateški interes ne samo Hrvatske već i samih njenih državljana. Svi oni koji se u Vladu busaju u prsa sa … [[Govornica se ne razumije.]] kao što su potpuna liberalizacija tržišta neka pročitaju neku od osnovnih ekonomskih literatura pa će saznati da je za potpunu liberalizaciju tržišta neophodni preduvjet uspostavljanje jednakih početnih uvjeta na tržištu za sve. S obzirom da je prosječni hrvatski građanin u startu puno siromašniji od prosječnog stranog ulagača ukidanje prava prvenstva nakon 38 tisuća kuna nikako nije sukladno sa interesima Hrvatske. Stoga bi bilo poželjno da hrvatski građani kojima se zbog već objašnjenog razloga trebaju pridodati i mirovinski fondovi trebaju imati pravo prvenstva pri kupnji dionice INA-e bez obzira na iznos kupljenih dionica i to bez, iznad 38 tisuća bez popusta. Postavlja se i pitanje radničkog dioničarstva. Često puta tu se zna pričati o raznim floskulama, o radničkom dioničarstvu jer to zvuči baš dobro i pametno. Međutim kad se dođe do trenutka kad se takve stvari trebaju konkretnije omogućiti nalazi se na sve moguće isprike kako bi se to spriječilo. Mijenjali smo Zakon o privatizaciji kako bi omogućili bolje provođenje radničkog dioničarstva, ali i dalje ne vidimo nikakav pomak u tome. Radničko dioničarstvo se uvijek ne pomiče, nikakvi mehanizmi nisu prisutne, porezne olakšice ne postoje, a u ovom slučaju povlaštenih cijena nema. Mogu shvatiti da se tu radi o strahu na vraćanju na staro doba samoupravljanja, parole tvornice radnicima. Ali mogu shvatiti da taj strah postoji samo kod nestručnih ljudi. Modeli financijskih participacije zapravo su modeli najrazvijenijih zemalja u svijetu. I ono što bih htjela još napomenuti. Ovaj prijedlog zapravo nije samo priča o INA-i. Ovo je puno šira priča i zbog toga moramo biti izrazito mudri pri uređivanju ovako osjetljivih pitanja. Model koji će se primjenjivati na INA-u primjenjivat će se kasnije na T-HT i na tko zna koliko još drugih trgovačkih odnosno dioničarskih društava. Upravo iz tog razloga moramo zanemariti partikularne interese pojedinaca i početi razmišljati kako omogućiti opći interes Hrvatske. Ne smijemo dopustiti da dionice naših poduzeća rade profit isključivo stranim ulagačima, već se danas trebamo pobrinuti da barem dio tog profita ostane našim ljudima i našim mirovinskim fondovima.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa moram evo reći da je kolegica Alenka u svom nadahnutom političkom i predizbornom govoru rekla čitav niz neistina. Ova Vlada se brinula o umirovljenicima i prije odlaska u Veronu i poslije odlaska u Veronu. Meni je žao što i vi ne idete u Veronu, tamo ima čitav niz kulturnih događanja, možda bi malo drugačije promatrali sve skupa. Dalje, vrlo ružno je … … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je, možete i tamo doći kultura zna i tamo. Dakle, dalje, jedna vrlo ružna riječ da se ova Vlada brine o sebi. Ali zašto to kažete? Upravo zato jer se je vaša Vlada brinula isključivo o sebi, a posebno vaše ministarstvo. I meni nije jasno kako gospodin Bajić mirno spava nakon svega onoga što smo mu dostavili iz Sabora. Hvala.
Hvala. Kolegice Alenka vi ste se prijavili. Je li to bilo? To je sad to, jel? … [[Upadica se ne čuje.]] Onda sad imamo i završni osvrt. Neće. E onda zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Prijedlog zaključka za dopunu Odluke o načinu prodaje, cijeni, vremenu i uvjetima prodaje dionica INA-Industrija nafte javnom ponudom i posebnim pogodnostima, prodaje hrvatskim građanima. Predlagatelj je Klub zastupnika HNS-a sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela i Vlade. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se ovaj Prijedlog zaključka. Molim? Možemo glasovati. Rezultat? Sa 69 za, 4 suzdržana, 18 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Cijenjeni predsjedniče evo samo par riječi. Znači riječ je o potvrđivanju ugovora o jamstvu za nastavak riječke obilaznice na dionici od Sv. Kuzma do Križišća, to je ustvari od Bakra do iznad Krčkog mosta. Ukupna vrijednost posla je 85 milijuna 570 tisuća i 340 eura od čega vlastitim sredstvima Hrvatskih cesta je 45 milijuna 570 340, a 40 milijuna eura je kredit EBRD-a. To je četverotračna cesta i rok dovršenja je kraj lipnja 2009. godine.
Hvala. Odbori? Pomorstvo, promet i veze? Predsjednica odbora, poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora na 63. sjednici održanoj 21. ožujka 2007. raspravio je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt riječka obilaznica", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 633 koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada RH aktom od 21. veljače 2007. Odbor je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu razmatrao kao radno, zainteresirano radno tijelo sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je prihvatio prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji je istaknuo da se ovim zakonom potvrđuje Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt riječke obilaznice. Projekt se sastoji od izgradnje završne dionice istočne obilaznice Rijeke između Sv. Kuzmana i Križišća uključujući i dvije spojene ceste. Vrijednost radova procjenjuje se na 85 milijuna eura od čega je 40 milijuna eura osigurava se putem zajma EBRD-a a preostali iznos financirat će se iz vlastitih sredstava društva Hrvatskih cesta. Bez rasprave odbor je odlučio jednoglasno prihvatiti i Hrvatskom saboru dati da donese Zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt riječke obilaznice".
Hvala. Otvaram raspravu. Klub SDP-a, poštovana zastupnica Biserka Perman. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Prometni čvor Rijeka koji uključuje ceste D404 Brajdica Draga i D403 luka Zagrebačka obala Škurinje ključna je prometna komponenta sveukupnog gospodarskog razvitka Rijeke i Primorsko-goranske županije na svim razinama, a time i preduvjet za brži razvitak nacionalnog gospodarskog sustava. Definiranje prostornim planom Primorsko-goranske županije i to kao jedino moguće prostorno prometno rješenje za daljnji uravnoteženi razvoj luke Rijeka i grada Rijeke na visoko vrijednom obalnom prostoru u središtu županije za smještaj prometnih građevina državne kategorije od međunarodnog interesa. Njegovi osnovni segmenti su lučno terminalni u nadležnosti Lučke uprave Rijeka, željeznički u nadležnosti Hrvatskih željeznica i cestovni u nadležnosti Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta i autoceste Rijeka-Zagreb. Danas govorimo o ovom zadnjem cestovnom segmentu. Razvoj hrvatskog gospodarstva u cjelini u direktnoj je vezi s razvojem turizma. Hrvatska je jedna od najatraktivnijih turističkih destinacija u Europi i razvoj turizma u direktnoj je ovisnosti o razvitku hrvatskog prometnog sustava i njegovog uklapanja u srednjeeuropski, jadranski i mediteranski prometni sustav i u tom međunarodni magistralni cestovni koridori Budimpešta-Zagreb-Rijeka-Trst i Rijeka-Split-Dubrovnik-Podgorica-Skopje spadaju u najvažnije cestovne koridore u Hrvatskoj. Sjecište ova dva vrlo važna pravca uzdužni u smjeru Italije, Istre i Slovenije koji se nastavlja na jadranski cestovni pravac u smjeru Like i Dalmacije i poprečni prema Zagrebu, Budimpešti i Beču odvija se preko riječkog prometnog čvora koji se zbog fizičke i funkcionalne povezanosti na državnoj i regionalnoj, odnosno lokalnoj razini naziva i riječka zaobilaznica koja je na potezu Diračije-Orehovica-Križišće dio cestovnog pravca E65 Trst-Rijeka-Split prostorno definiran od Rupe do Žute Lokve te sa svojim odvojcima u smjeru Trsta, Ljubljane, Zagreba i Splita predstavlja magistralni cestovni pravac šireg međunarodnog značaja te čini dio transeuropske cestovne mreže. Za dovršenje prometnog čvora nužna je izgradnja dionice autoceste Sv. Kuzam–Križišće, ali prije svega dovršenje, odnosno izgradnja drugog traka dionice Orehovica-Diračije. Na postojećim dionicama od Rupe do Križišća sa pripadajućim čvorištima i spojnim cestama na lučke i druge prometne terminale državne kategorije prepliće se tranzitni i daljinski promet na regionalnoj razini te gradski i međumjesni promet, veze sa županijskim središtem, odnosno veze sa turističkim područjima. Ova prometnica se gradi već 35 godina, ali do danas nije cjelovito riješena ni jedna od spomenutih razina prometa i ne odvija se na zadovoljavajući način. Stvaraju se zastoji u vrijeme vršnih prometnih opterećenja, smanjena je putna brzina i česta je pojava nesreća. To bitno utječe na kvalitetu života lokalnog stanovništva i na efekte poslovanja gospodarskih subjekata naročito turističkog gospodarstva. Zato je nužno istovremeno sa punim profilom autoceste Rijeka-Zagreb dovršiti i cestovni čvor Rijeka. Govoreći u ime kluba SDP-a, a kao zastupnica koja dolazi iz Rijeke kojoj je iz svakodnevnog života poznat horor koji se vrlo često događa na Riječkoj obilaznici, moram priznati da sam se iskreno poveselila kada sam u dnevnom redu ove sjednice vidjela točku koja se odnosi na projekt riječke obilaznice, ponesena nadom da će se konačno riješiti višegodišnja agonija građana Rijeke tijekom prometnih kolapsa u vrijeme dnevnih, a posebice ljetnih turističkih prometnih špica i zagušenja grada vozilima povezanih sa zagađenjem zraka, bukom, nemogućnošću normalnog protoka lokalnog prometa ni u slučajevima nesreće ili bolesti, odnosno normalnog pristupa interventnih vozila policije i vatrogasaca ili hitne pomoći. Građanima Rijeke i još su u živoj uspomeni prošlogodišnja dva slučaja višesatne potpune blokade prometa u samom središtu grada koji su nastali kao posljedica izvida prometne policije nakon teških prometnih nesreća upravo na dionici Orehovica-Diračije koje je jedina alternativa da se sav promet preusmjeri kroz najuži centar grada koji je i inače opterećen prometom. Ta cesta kojom prosječno dnevno prometuje 20 do 25, a u ljetnim špicama i 35 hiljada vozila jedna je od najopterećenijih prometnica u Hrvatskoj. Česti zastoji u prometu na području Grada Rijeke dovode do čestih prometnih nesreća nerijetko i s tragičnim ishodom. Očito je da je sigurnost ljudi u prometu prilično niska. Zato je moje oduševljenje bilo utoliko veće što sam paralelno s tim pročitala članaka u novom listu od prošlog ponedjeljka koji se odnosi na dovršenje upravo dionice Orehovica-Diračija. No, uslijedilo je razočaranje kad sam vidjela da se prijedlog zakona odnosi na istočni dio obilaznice koji je također izuzetnog značaja, ali preskakanjem dionice Orehovica-Diračije kojom se odvija tranzitni promet, prije svega promet turista tijekom sezone da bi uopće došli do dionice Sv. Kuzam Križišće prema Crikveničko-Vinodolskoj rivijeri i dalje prema Dalmaciji, postavlja se pitanje svrhe ove dionice ako putnici u prometu moraju najprije nekoliko sati provesti stojeći ili mileći u koloni prije nego što dođu do Orehovice i Svetog Kuzma i to tek 15-tak minuta nakon ulaska u našu zemlju sa zapada. Pitanje je kakva je to reklama za naš turizam i uopće može li se u takvim situacijama održati slika naše zemlje kao jedne od najatraktivnijih turističkih destinacija Europe. S druge strane još dva razloga za nužno i hitno dovršenje drugog traka dionice Orehovica-Diračije leže u činjenici da ta dionica predstavlja spoj dionice punog profila autoceste Rupa-Diračije na autocestu Rijeka-Zagreb, odnosno na Dalmatinu u Bosiljevu za one putnike koji i u sadašnjim uvjetima žele izbjeći nasilja i koristiti brze ceste bez obzira na 30-tak kilometara duži put prema Dalmaciji te istovremeno i jedini put iz Zagreba u Istru. Tu se nameće i sljedeće pitanje. Kojim kriterijima je dionica Sveti Kuzam Križišće dobila prioritet u odnosu na preskočenu dionicu Orehovica-Diračije kad slijedom sa zapada dolazi tek kao četvrta dionica u nizu. Po frekvenciji prometa usporedbom ovih dvaju dionica moglo bi se reći da dionica Sveti Kuzam Križišće bez punog profila dionice Orehovica-Diračije u trenutnoj situaciji vodi od nikuda nikamo. Apsurd je utoliko veći što je u završnoj fazi izgradnja četiriju nadvožnjaka upravo na dionici Orehovica-Diračije, no uređenje i asfaltiranje trase između tih nadvožnjaka nije niti započeto, niti se planira. Kako izgrađeni nadvožnjaci ničemu ne služe upitno je zbog čega je ta investicija vrijedna 10-tak milijuna kuna uopće realizirana. Ti objekti mogli bi se koristiti barem za potrebe gradilišta kako bi građevinski strojevi dobili prilaz južnom portalu tunela Škurinje u trenutku kada se druga cijev tunela počne graditi. Međutim, nitko ne zna ni kada će se tunel Škurinje graditi jer Hrvatske ceste za nedostajuću traku dionice Orehovica-Diračije nemaju novaca, ponajviše zato što je u planu građenja Hrvatskih cesta od 2005. do 2008. predviđeno ukupno svega 90 milijuna kuna od čega za ovu godinu samo 20 milijuna umjesto barem 4 puta više novaca. Novaca nema, a Vlada i resorno ministarstvo prometa nikako za riječku zaobilaznicu ne uspijevaju pronaći rješenje kako se primjerice našlo u zadarskoj luci Gaženica. Tamo se unatoč tome što nije predviđeno u programu građenja cesta Hrvatskih cesta u državnom proračunu našlo oko 400 milijuna kuna za financiranje gradnje brze četverotračne ceste dužine 17,6 kilometara koja će povezati Gaženicu i čvor Zadar 2 na autocesti Zagreb-Split. Ta će cesta biti gotova već ove godine, no kako za aktualnu Vladu Rijeka i Zadar očito nemaju jednak tretman tako će se za riječku obilaznicu ponuditi daleko lošije i sporije rješenje. Hoće li se nešto promijeniti kada i ako dođe do promjene ingerencije nad tom dionicom sa Hrvatskih cesta na autocestu Rijeka-Zagreb o čemu se u medijima govorilo u više navrata ostaje da se vidi, no problem je postojao jučer, postoji i danas, a sutra će biti još veći i nema vremena za administriranje, gradnju treba započeti i završiti promptno jer situacija ne trpi daljnje odgađanje. Još je u travnju 2004. godine na sjednici Povjerenstva za ceste održanoj u Rijeci kojoj je predsjedavao premijer Sanader usvojena strategija po kojoj su do kraja 2008. godine trebali biti realizirani gotovo svi najvažniji cestovni projekti na području Rijeke i Primorsko-goranske županije. Između ostalog tada je potvrđeno da bi se u četverogodišnjem programu gradnje od 2005. do 2008. godine Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta trebala realizirati gradnja autoceste Rijeka-Žuta Lokva, gradnja dodatne prometne trake od Diračija do Orehovice na riječkoj zaobilaznici te pristupne ceste D403 koja će povezati zapadni terminal riječke luke sa čvorom Škurinje na zaobilaznici, a da će za cestu D404 u okviru projekta modernizacije riječke luke rijeka Gejtvej uskoro biti potpisani ugovori i gradnja započeti prije turističke sezone. U međuvremenu je sa Svjetskom bankom potpisan ugovor o financiranju, gradnja ceste D404 je započela i prema planu bi trebala biti završena do kraja ove godine. Međutim, početak gradnje ceste D403 još niti se nazire, nje nakon te sjednice više nigdje nema u planovima i programima gradnje. Dakle, ispada da su osim dijela koji se odnosi na cestu D404 sve odluke Povjerenstva za ceste iz travnja 2004. godine jednostavno pogažene ili ignorirane pa se svi skupa možemo upitati gdje je vjerodostojnost tog povjerenstva, ove Vlade i samog premijera koji je predsjedavao sjednici. A za nastavak gradnje autoceste prema Žutoj Lokvi je 30. studenog prošle godine prilikom rasprave o projektu izgradnje 2B autoceste Rijeka-Zagreb gospodin Livaković rekao da će citiram: "S građevinskim dozvolama biti potpuno pripremljena za sljedeći planski period.", završen citat. To bi značilo u periodu od 2009. do 2012. S druge strane samo dan iza te rasprave prilikom rasprave o amandmanima na državni proračun ministar Šuker nije prihvatio naš amandman za dovršenje druge trake zapadnog kraka riječke obilaznice duge 8 kilometara, dakle dionice Orehovica-Diračije sa u najmanju ruku čudnim obrazloženjem da se ne može prihvatiti jer se novci skidaju sa drugih prometnih pravaca da bi se uložilo u ovaj. Pitam se jesmo li trebali smanjivati primjerice stavke zdravstva ili mirovina da bi amandman bio prihvaćen. No, šalu na stranu. Dovršenjem cijelog sustava osigurat će se brza i kvalitetna veza na državnoj razini. Rasteretit će se i unaprijediti funkcioniranje riječke gradske prometne mreže te unaprijediti kvaliteta života u stambenim područjima uz prometnice koje su danas opterećene tranzitnim prometom. Uz rasterećenje gradske prometne mreže, rasteretit će se i Jadranska magistrala i osloboditi za lokalni promet, čime će se podići kvaliteta života u naseljima. Klub SDP-a zastupajući tezu da je izgradnja prometne infrastrukture preduvjet gospodarskog razvitka, podržat će gradnju završne dionice istočnog kraka Riječke zaobilaznice sa dvije spojene ceste, ali uz ponovljen zahtjev građana Rijeke za dovršenjem dionice Orehovica-Diračije u puni profil auto-ceste, kako bi im svakodnevni život postao ne lakši, kvalitetniji i bolji, nego jednostavno normalan jer Rijeka i Riječani to zaslužuju. A time bi i dionica Sveti Kuzam - Križišće dobila puni smisao. Hvala lijepo.
Hvala. Klub IDS-a, poštovana zastupnica Dorotea Pešić Bukovac. Nema je. Gubi pravo na riječ. Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za Projekt Riječke obilaznice. Europska banka za obnovu i razvoj osnovana je u svibnju '90. Najmlađa je financijska međunarodna institucija. A Republika Hrvatska postala je '93. godine punopravnom članicom EBRD-a. Od sredine '96. godine imaju otvoren ured u Zagrebu. Ukupna vrijednost do sada odobrenih zajmova u Hrvatskoj iznosi 1,8 milijardi eura za ukupno 77 projekata. U projekte od posebne važnosti svakako se ubraja i Projekt Riječke obilaznice. Europska banka je izrazila spremnost sufinancirati Projekt Riječke obilaznice koji je namijenjen i za izgradnju završne dionice odnosno krajnje istočne dionice obilaznice Rijeka između Svetog Kuzma i Križišća, a koja se nadovezuje na dionicu Orehovica-Draga-Sveti Kuzam, uključujući i dvije spojene ceste, te pomoć zajmoprimcu u reformi cestovnog sektora. Dužina ove dionice je 8 tisuća 365 metara, a ukupna vrijednost radova procijenjena je na 85,5 milijuna eura. Dizajn projekta biti će završen u lipnju, a krajem srpnja Hrvatske ceste planiraju poslati natječajnu dokumentaciju u EBRD-e. Ugovor sa izvođačem radova planira se potpisati do kraja studenoga, a u četvrtom kvartalu ove godine Hrvatske ceste planiraju povući 3,5 milijuna eura, dok se završetak radova očekuje u 2009. godini. Prilikom zadnjeg pregleda portfelja projekata koje financira EBRD-e održanom u veljači ove godine u Ministarstvu financija, naglašena je dobra suradnja Hrvatskih cesta i Europske banke za obnovu i razvoj, te se očekuje uspješna provedbe i ovog projekta. Izgradnja Riječke zaobilaznice projekt je od iznimnog značaja za Rijeku, za Primorsko-goransku županiju, ali i za Hrvatsku, s obzirom na prometne probleme koje na toj razini izazivaju slučajevi osobito u ljetnim gužvama u samoj Rijeci. I stoga naravno da s pravom očekujemo da će ovaj projekt dobiti punu potporu kako bi što prije započela i njegova realizacija. Izgradnja Riječke zaobilaznice nastavak je redovne završene i otvorene dionice od Orehovice do Svetog Kuzma, koja je pokazala punu opravdanost izgradnje, jer je time znatno poboljšan promet u Rijeci, te omogućen lakši pristup centru grada i rasterećene su prometnice koje su nedostatne za potrebe Rijeke. Ovim projektom Vlada Republike Hrvatske također nastavlja ulaganja u Rijeku i Primorsko-goransku županiju i na taj način osigurava ravnomjerni razvoj svih županija u Republici Hrvatskoj. Uz projekte poput Sveučilišne bolnice, kampusa, izgradnje punog profila auto-ceste Rijeka-Zagreb i mnogih drugih, i ovaj projekt Riječke obilaznice samo je još jedan projekt u nizu projekata ove Vlade u izgradnji infrastrukture i poboljšanja standarda građana i Primorsko-goranske županije. Izgradnja dakle, Riječke obilaznice od Svetog Kuzma do Križišća u mnogome će doprinijeti kvaliteti odvijanja prometa u Rijeci i u županiji. A isto tako vjerujemo da će i nastavak na tu cestu od Križišća do Žute Lokve biti izgrađen u što je moguće kraćem roku. Zbog ovih razloga naravno da će i Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Klub HNS-a, poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Evo, ja ću biti znatno kraći od svojih prethodnika i odmah bih želio na početku reći da za nas u klubu HNS-a nije osnovno pitanje da ili ne potvrditi ovaj ugovor? Odgovor je svakako da. Osnovno je pitanje zašto tek sada? To je osnovno pitanje. 2007. godina. Radi se sad četvrta dionica te obilaznice. Prije Rijeke i poslije Rijeke puni profil, kroz Rijeku polu profil, a to je praktično gradska cesta. Ništa se neće postići, to je uski čep. Dakle, redoslijed prioriteta je apsolutno neprikladan. Ne samo da se to odnosi na ove četiri dionice te iste obilaznice. To se generalno odnosi na sve auto-ceste u Hrvatskoj. Mi nikada ovdje u Saboru nismo dobili jasne kriterije zašto se ide određenim redoslijedom. Da li je to prometna frekvencija, jer ovom obilaznicom u Hrvatsku ulazi 2/3 hrvatskog turizma, turističkog prometa, 2/3. Isto tako Rijeka-Zagreb. To je žila kucavica Hrvatske. Gospodarski i u svakom pogledu. A tek sada završavamo 1/3 pa i više od 1/3 te auto-ceste. Dakle, koji su bili prioriteti da su druge dionice išle punim profilom, a da smo ostavili ovaj dio kao uski čep, kao uski prolaz? To nije dobro. Bilo bi korektno da smo dobili dakle, te kriterije. Da li je to frekvencija prometa, da li su to gospodarski odnosno turistički interesi, da li su to demografski interesi, da li su to međunarodni interesi? Pa će međunarodnim kreditima biti poticani. Ne, onda ide novac ako su međunarodni interesi, je li. Da li su to politički kriteriji? Uvažavam i oni d mogu postojati. Ali čini mi se da su oni u nas najčešće prioritetni i da se po njima ravnamo da bi dobili birača u ovim ili u onim prilikama, a da u biti ne radimo ništa po logici struke. Da smo na početku mandata ove Vlade dobili popis redoslijeda, popis prioriteta, popis kriterija. Nitko danas ne bi postavio pitanje. Nitko danas vjerojatno ne bi ni raspravljao. Imali bi jasne kriterije, znali bi koju ćemo dionicu kada napraviti, čime financirati i bilo bi sve riješeno. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Zdravko Livaković. Izvolite.
Evo, nastojat ću biti kratak. Poštovanoj zastupnici Biserki Perman bih htio odgovoriti. Većina pitanja koja je postavljena odnosno teza koja je postavljena treba uputiti nekoj drugoj Vladi a ne ovoj Vladi. Mislim da ovu Vladu treba pohvaliti za ulaganje u riječku aglomeraciju. A sad ću pročitati točne podatke, pa molim vas da znamo šta se ulaže u riječku aglomeraciju iako je ružno govoriti Rijeka, Zadar, Split, Osijek. Sve su to hrvatski gradovi. Riječki prometni čvor je vrlo nezgodan, na vrlo teškom terenu i pravo pitanje bi bilo postaviti zašto se nije prije deset, dvadeset ili više godina to riješilo a ne smo se vozili tamo svi, ja sam iz Zadra pa kad sam išao prema Rijeci odnosno Italiji sam se mučio i svi znamo kako izgleda Bakarski zaljev. A ova dionica o kojoj danas govorimo upravo rješava jedan katastrofalni čep koji se na tom dijelu događa. Ove godine, odnosno prošle godine je napravljen potez od Orehovice do Bakra odnosno Svetog Kuzma i čvor Draga koji će biti putem D404 spojen do kraja ove godine na Riječku luku. Ali evo da kažem. Auto-cesta Rijeka-Zagreb od ove Vlade puni profil je 2 milijarde 325 milijuna kuna. Priznajem, nije samo za Rijeku, to je Zagreb ali 2 milijarde 325 milijuna kuna a bilo je uporno govoreno da se taj projekt neće realizirati ali on se realizira, hvala Bogu putujete prema Rijeci pa vidite koliko je tamo strojeva operative. I jedna dionica će biti ove godine otvorena. Hrvatske auto-ceste su realizirale Rupa i Urdani 9 kilometara 422 milijuna kuna, četverotračna cesta, puni profil pod naplatom. Hrvatske ceste 964 milijuna kuna u 2005. 311, u 2006. 223. To je 534 je u te dvije godine a ovaj ostatak kroz ovu i slijedeću godinu 2008. Zašto južni trak prolaza kroz Rijeku od Orehovice odnosno od Diračja do Orehovice nije gotov? Zato što stanje pripreme projektne dokumentacije nije bilo takvo da smo mogli realizirati. Realizira se ono što se može i realizirat će se maksimalno brzo a ideja je potekla upravo od ove Vlade da se proširi koncesijsko područje auto-ceste Rijeka-Zagreb na prolaz kroz Rijeku da bude bez naplate kao što je i oko Zagreba, i da se dionica od Rupe do slovenske granice također ubaci u koncesijsko područje auto-ceste Rijeka, da se potencijal financijski auto-ceste Rijeka-Zagreb jer je auto-cesta Zagreb izvan državnog deficita iskoristi da se maksimalno ubrza ovaj projekat. Kad se sve to skupa zbroji to je u razdoblju peta, osma 3 milijarde 782 milijuna kuna. Prema tome, to su jako veliki iznosi. I što se tiče usporedbe sa Zadrom što ste rekli, nije istina da je 400 milijuna kuna taj projekt nego 446. … [[Upadica se ne čuje.]] To je. Dobro. Ispričavam se onda. 446 je točna brojka, ja sam slučajno iz Zadra, pa ministar Kalmeta je iz Zadra pa se vjerojatno to posebno želi potencirati i želi se taj projekat diskreditirati. Citiranje moje izjave da se do građevinskih dozvola za auto-cestu do Žute Lokve ona je istina. Mi ćemo do 2008. imati građevinske dozvole. Hoće li ući ili neće, slijedeći plan će donijeti Vlada koja bude u tom trenutku odlučivala. A zašto D403 nije u realizaciji odnosno projekt … [[Govornik se ne razumije.]] evo jutros sam sa kolegom Linićem pričao o tome. Zato što je … [[Govornik se ne razumije.]] katastrofalno pripremljen projekt i problemi sa temeljenjem luke Brajdica su ogromni i Vlada će morati dodatna sredstva uložiti da se bez obzira na upozorenje od strane Rijeka projekta i konzultanata japanskih se išlo na sistem temeljenja koji je neodgovarajući i bojim se da će tamo država Hrvatska morati plaćati penale zašto tvrka Kajima japanska stoji. Zato što je jako loše priprema napravljena. Evo, to je to. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Biserka Perman.
Pa eto, na samom početku svoga izlaganja gospodin Livaković je rekao da ova dionica rješava katastrofalni čep koji se dešava na Riječkoj obilaznici. To jednostavno nije točno, jer da bi se uopće došlo do te dionice, ja ponavljam, najprije treba proći dionicu Orehovica-Diračje a upravo na njoj se stvaraju čepovi a ne na Križišće-Sveti Kuzam. Hvala.
I poštovani zastupnik Miljenko Dorić ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, nije točno gospodine Lovakoviću da sam imao primjedbu na bilo koju investiciju ili u Rijeci, bilo gdje u Hrvatskoj. Moja primjedba i mog kluba je bila da ne postoji adekvatni kriteriji temeljem kojih se određuje prioritet gradnje cesta. To je bila naša primjedba a ne da se bunimo protiv toga.
Ali kolega Dorić, tajnik Livaković nije vas uopće spomenuo. Zaključujem raspravu. Nastavljamo sutra sjednicu sa Prijedlogom zakona o sustavu informacijske sigurnosti koji je bio predviđen za danas a mi ćemo za sutra. I nakon toga sa točkom 8. i nadalje prema dnevnom redu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekte riječke obilaznice. Molim glasovati. Rezultat? Sa 93 glasa za i 2 suzdržana donesen Konačni prijedlog zakona.