Dobro, 9,31h pozdravljam sve nazočne i one koji će doći. Prva točka je: - Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2017. godinu; Podnositelj izvješća je Vlada RH temeljem članka 123. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? S nama je državni tajnik gospodin Tomislav Dulibić. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče, poštovani saborski zastupnici. Izvješće sadržava objedinjene podatke za 2017. godinu te sveobuhvatno i detaljno prikazuje stanje zlouporabe droga u RH. Izvješće prikazuje ključna područja politike o drogama s naglaskom na najznačajnije trendove i nove razvoje u području problematike droga i ovisnosti. Politika suzbijanja zlouporabe droga temelji se na strateškim ciljevima, smanjenje potrebe i potražnje droga i multidisciplinarnom pristupu u provedbi programa kojima je cilj prevencija ovisnosti i suzbijanje zlouporabe droga. Prema prikazanim podacima vidljiva su sva resorna ministarstva, aktivno provodila mjere Nacionalne strategije i akcijskog plana te da su se uz postojeće resurse postigli zadovoljavajući rezultati. Značajni koraci poduzeti su u cilju smanjenja pojavnosti zlouporabe droga i ovisnosti o drogama, kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] pristup a pristupilo se razvijanju novih koncepata prevencije ovisnosti i dostupnosti programa tretmana bolesti i ovisnosti. Napredak se očituje posebice u razvijanju zakonskih instrumenata i odgovora na ponudu i potražnju droga koje su u skladu sa suvremenim europskim zakonodavstvom na području problematike droga. Provedeno je ili je u tijeku provedba nekoliko značajnih projekata među kojima je važno istaknuti i prihvaćanje koncepta standarda kvalitete kao kriterija financiranja programa i projekata koje provode udruge, provedbu specifičnih edukacija i treninga sukladno detektiranim potrebama na terenu, niza istraživanja kao i jačanje suradnje između kazneno represivnog sustava i sustava tretmana. Nastavljen je i rad na jačanju nacionalnog informacijskog sustava za droge koji je ustrojen sukladno standardima Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama te su održane i edukacije aktivnosti usmjerene na daljnji razvoj standardiziranih načina prikupljanja i analize relevantnih podataka. Prema rezultatima zadnjih istraživanja zlouporaba sredstava ovisnosti uopće u populaciji RH neku ilegalnu drogu barem jednom u životu konzumiralo je 20,3% ispitanika. Najčešće korištena ilegalna droga u Hrvatskoj bila je kanabis. Prema podacima Ministarstva unutarnjih poslova tijekom 2017. godine zabilježeno je ukupno 2589 kaznenih djela, u 2016. 2838. Iz članka 190. neovlaštena proizvodnja i promet drogama, članka 191. Kaznenog zakona ... [[Govornik se ne razumije.]] trošenja droga i članka 191. a neovlaštena proizvodnja i promet tvari zabranjenih u sportu. Ili 4,8% ukupnog broja prijavljenih kaznenih djela tijekom 2017. godine. Evidentirano je 9 tisuća 185 prekršaja i Zakona o suzbijanju zlouporabe droga. Prema podacima Državnog odvjetništva RH za kazneno djelo vezano uz zlouporabu droga tijekom 2017. godine prijavljeno je 1000 odraslih osoba, u 2016. 1227., 198 mlađih punoljetnih osoba u 2016. je to bilo 232 i 93 maloljetne osobe, u 2016. bilo je 91 osoba. U 2017. godini ostvaren je novi rekord od ukupno 11 tisuća 123 zapljene svih vrsta droga što je za 0,16% više u odnosu na 2016. godinu kada je zabilježena 11 tisuća i 105 zapljena. Dok su se posljednjih 5 godina zapljene biljnog kanabisa kretale između 50 i 60% u ukupnom broju zapljena svih vrsta droga prošle su se godine po prvi put približile udjelu od 70%. Promotrimo li strukturu zapljene ostalih vrsta droga i dalje raste udio raznih stimulansa uključujući kokain. U 2017. godini na području RH zaplijenjeno je 10 novih psihoaktivnih tvari a prema dostupnim podacima u RH djeluje 21 smart shop. Od 2013. godine bilježi se trend smanjivanja broja zatvorenika ovisnika o drogama. Tijekom 2017. godine u zatvorskom sustavu boravilo je ukupno 1344 zatvorenika ovisnika o drogama što čini 11,86% od ukupne zatvoreničke populacije u toj godini. Prema podacima o broju ukupno liječenih na 100 000 stanovnika između 15 i 64 g. prema županijama, najizraženiji problem zlouporabe opijata je u Zadarskoj županiji sa stopom od 485,4, na drugom mjestu je Istarska županija kojoj stopa iznosi 432,8%, slijede Šibensko-kninska, Primorsko-goranska, Grad Zagreb, Splitsko-dalmatinska te Dubrovačko-neretvanska županija dok su ostale županije ispod hrvatskog prosjeka. Stopa liječenih od zlouporabe opijata u 2017. g. za RH iznosi 200,3. U 2017. g. u zdravstvenom sustavu Služba za zaštitu mentalnog zdravlja, prevenciju i izvanbolničko liječenje ovisnosti i bolnice, ukupno je bilo 7157 osoba što je u odnosu na 2016. g. neznatno povećanje za 0,7% pa se još uvijek radi o smanjenju u odnosu na 2015. g. za 5%. Od ukupno liječenih u 2017. g. 80,7% je uzimalo opijate ili 5773 osobe zbog uzimanja ili ovisnosti o drugim psihoaktivnim tvarima liječeno je 19,3% te se može reći da je došlo do povećanja broja osoba liječenih zbog neopijatske ovisnost za 20%. Broj novih osoba u sustavu liječenja se povećao u odnosu na 2016. g. U 2017. g. po prvi put je zbog ovisnosti liječeno 957 osoba što je u odnosu na 2016. g. kad je liječeno 771 osoba povećanje 24,2%. Prema glavnom sredstvu od svih novopridošlih osoba njih su 23% opijatski ovisnici a 77% konzumenti ili ovisnici o drugim drogama. Prema podacima o spolu i dobi liječenih osoba s problemom ovisnosti kao i prethodnih godina, većinu liječenih osoba čine muškarci. Eksperimentiranje počinje u dobi oko 16 g., prosječna dob osobe koja dolaze prvi put na liječenje, 26,6 g. Prema prikupljenim podacima u 2017. g. terapijske zajednice su pružile tretman za ukupno 947 osoba sa problemom ovisnosti što u odnosu na 2016. g. kad je bilo 573 osobe, smanjene za 13,3%. Što se tiče podataka o zaraznih bolestima, broj osoba zaraženih HIV virusom je stabilan, broj osoba zaraženih hepatitisom B bio je u padu od 2010. do 2013. g., nakon čega je po prvi put pokazan lagan rast u 2014. g. te opet pad od 2015. do 2017. g. Što se tiče hepatitisa C ovdje je zabilježen pad broj zaraženih u odnosu na 2016. g. Također, nastavljeno je s provedbom projekta resocijalizacije ovisnika od travnja 2007. g. kad je usvojen projekt resocijalizacije do 31. prosinca 2017. g., HZZZ ukupno je proveo profesionalno usmjeravanje i procjenu radne sposobnosti za 1003 osobe sa problemom ovisnosti, od toga 324 liječenih osoba sa problemom je bilo uključeno u obrazovne programe a 708 osoba je koristilo poticaj za zapošljavanje ili je ostvarilo zaposlenje. Dodatno, 825 osoba liječeno zbog problema ovisnosti ostvarilo je pravo na školovanje na teret Ministarstva znanosti i obrazovanja a oko 8900 osoba bilo je uključeno u neki oblik pomoći koja im je pružena od strane udruga. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama, imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio g. Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, vrlo opsežno izvješće, izvješće iz 2017. g. još jedanput da naglasimo da ne bi bilo malo zabune jer vi kad ste obrazlagali ovo izvješće, govorite napravili smo, bilo je, onda da ne bilo zabune, ipak je ovo već sad prošlo čitava godina 2018., znači riječ je o 2017., a vidimo u izvješću koje je opširno i koje je dobro izvješće, nemamo nikakve posebne primjedbe, evo točka 2. zakonodavstvo i kriminalitet droga, točka 4. prevencija, točka 7. tretman ovisnosti o drogama, 8. zatvorski sustav i probacija, 9. tržište droga. Moje pitanje je jednostavno, gdje je sad Ured? Ured se prebacio kod vas u Ministarstvo zdravstva i je li na taj način osigurana daljnja funkcija Ureda jer su mnogi se bunili protiv toga prebacivanja upravo zbog toga što se ovdje radi o širokom području koje se ne tiče samo jednoga ministarstva., možete mi na to pitanje odgovoriti?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. Znači izvješće za 2017. g., takva je metodologija rada kao i svake godine kad s2e radi evaluacija programa u slijedećoj godini. Što se tiče Ureda za drogu, ono je pripojeno HZJZ-u kao i u većini europskih zemalja, znači nalazi se na Institutu za javno zdravstvo i možemo reći da je sadržajno ostalo sve isto kao što vidite, tu su isti ljudi, isti je sadržaj, samo promijenjena forma, znači nije došlo do nikakvog disbalansa u radu Ureda.
G. Marko Vučetić.
Zahvaljujem. Problem ovisnosti je društveni individualni obiteljski financijski pravosudni budući da dolazim iz Zadarske županije i problem koji bi trebao biti prisutan kao gorući problem u Zadarskoj županiji makar po stopi ovisnika koji je tu prisutan. Recite mi u ovim strateškim dokumentima od 2017.-2025., kakve pomake očekujete i kakav vid suradnje sa županijskim nadležnim tijelima, institucijama koje će se baviti suzbijanjem zlouporabe droga? Jer dok god govorimo o integrativnim pristupima koje pozdravljam, dok god govorimo o tome da se uspijevamo suočavati sa problemom ovisnosti a ne mijenja se ovaj zlokobni trend makar na području županije iz koje dolazimo, mi i dalje osjećamo nemoć u odnosu na ovaj društveni obiteljski individualni pa evo i županijski problem.
Želite odgovoriti? Da, izvolite.
Evo, hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. Znači, od 2007.g. postoji mreža županijskih povjerenstava za droge, u novoj strategiji ona će obuhvaćati, postoji kvalitetna suradnja, obuhvaćat će borbu protiv svih ovisnosti u novoj strategiji.
Hvala lijepa. g. Ćelić, Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Pohvalio bih ovo izvješće koje je uistinu izvrsno i sveobuhvatno, mene samo zanima jeste li razmišljali da u idućim izvješćima bude, premda je to sudska odluka, navedeno i izricanje sigurnosne mjere obveznog psihijatrijskog liječenja. Naime, ured je već organizirao različite edukacije i za suce na tu temu gdje vidimo različite pokazatelje broja izricanja sigurnosnih mjera, dakle, od županije do županije, a ta mjera je, dakle, propisana i kaznenim zakonom i prekršajnim zakonom i Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji, pa bi bilo vrlo zanimljivo vidjeti i te podatke ako je to moguće da u idućim izvješćima bude obuhvaćeno. Hvala.
Izvolite.
Zastupniče Ćelić, znači, to je dobra ideja koja će bit uvažena i prihvaćena u slijedećem… [[Govornik se ne razumije]]
g. Domagoj Hajduković,
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, govorimo o Izvješću za 2017., da, ali meni je sam čin što smo agenciju utopili u ministarstvo pokazuje koliko se ozbiljno zapravo želimo boriti protiv ovisnosti, mislim da je postojanje same agencije davalo ipak na značaju borbi protiv ovisnosti i samoj provedbi strategije. Ono što mene konkretno zanima u ovom slučaju, dakle, ovdje u izvješću se puno govori o represiji, represivnom djelovanju, dakle, u postupanju sa ilegalnim narkoticima. Mene zanima koliko se ulaže u edukaciju, jer jedna kuna u prevenciji je 4 kune ušteđene u sanaciji. Da bi jedan od, barem ja tako mislim, jedan od najefektivnijih alata u borbi protiv ovisnosti je edukacija, edukacija o štetnosti droga da mladi ljudi znaju kojim se rizicima izlažu ako zloupotrebljavaju takve supstance. Hvala.
Želite odgovoriti? Da.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. Znači, nije se radilo o agenciji, nego o vladinom uredu i znači, mi vjerujemo da je ovaj način, košto ima većina europskih zemalja uređeno da bude u Zavodu za javno zdravstvo će polučiti dobre rezultate. Što se tiče edukacije, mi godišnje trošimo, znači, 2017.g. smo potrošili 848 milijuna ukupno sredstava, od toga 18,8% je išlo na preventivne programe i edukaciju.
Sad je na redu g. Ante Babić.
Hvala vam poštovani državni tajniče, hvala vam svima u izvješću o provedbi nacionalne strategije akcijskog plana i ja isto tako isčitavajući ga, ne znam baš u metodologiju, ali ne znam jeste li razmišljali s obzirom da su svi predstavnici ureda 836 škola koliko sam računao ima negdje oko 12540 nastavnika, područnih škola 1172, 2344 nastavnika, 440 srednjih škola, 13200 nastavnika, za ukupno 479 000 učenika. Kada bismo kapilarno to poslali, imali bismo još jaču edukaciju, kada bi samo 1%, dakle, ovo je iznimno vrijedan dokumenat, kada bi samo 1% spasili budućih potencijalnih ovisnika o drogama, to bi bilo 5000 osoba. Dakle, želim i molim vas ukoliko to nije slučaj da se radi na toj kapilarnoj edukaciji slanjem ovoga dokumenta svim nastavnicima u osnovnim i srednjim školama.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. To je ideja koja je hvale vrijedna i koju možemo prihvatiti.
Hvala, g. Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, sve je veća upotreba psihoaktivnih tvari u EU koji nisu pod zakonskom kontrolom i predstavljaju veliku prijetnju javnom zdravlju. Radi se, naravno, o sintetskim kanabinoidima čija konzumacija može uzrokovati oštećenje zdravlja, ali i smrt. Zanima me odnosno kakva je kontrola upotrebe tih tvari kod nas?
Izvolite odgovor.
U RH kontrola postoji, dosad postoji jedan, samo tu problem što je popis droga se ažurira otprilike jedanput godišnje ili rjeđe, al mi u Zakonu o suzbijanju zlouporabe droga koji je bio u prvom čitanju tu u HS prošli mjesec, iće drugo čitanje, u trećem mjesecu je predviđeno da ministar odmah ima mogućnost izdat naredbu kojom se do donošenja popis droga ta tvar izuzima.
I na kraju gđa. Ines Strenja.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Nepotrebno je još jednom govoriti o tome, kao i moji prethodnici, da je loš potez bio, povlačenje vladinog ureda za borbu protiv zlouporabe droga i stavljanje pod kapu Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo jer je to tijelo drugačije funkcioniralo, u sebi sadržavajući i neke druge aspekte osim samo liječenja i borbe sa ovisnicima, nego i borbe protiv i samog, znači, hvatanja i procesuiranja onih koji su zaduženi su mjerenje svih podataka. Mene zanima, vi kažete da ćete u novoj strategiji obuhvatiti sve druge ovisnosti, što ste do sada učinili sa, u borbi protiv 200, preko 200 000 onih koji imaju problem s alkoholom, koji je ogroman problem u našem društvu, vi kažete da ćete to sada staviti u strategiju, što trenutno sad imate kad znamo da ste dozvolili da se ugase [[Upadica: Hvala]] stotine vrlo kvalitetnih kluba alkoholičara [[Upadica: Hvala lijepa]] koji su zbilja dobro funkcionirali [[Upadica: Hvala lijepa]] po 30-tak godina, što trenutno sad [[Upadica: Hvala, vrijeme]] radite na tom planu. Hvala.
Vrijeme, hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice Strenja. Znači, što se tiče tog ureda za droge, znači, ukidanja, ja mislim da je to već deplasirana tema, znači tu su ljudi koji su tamo vodili, mislimo da ćemo tu bolje vodit, …/nerazumljivo/… ovisnosti o alkoholizmu će biti obuhvaćena novom strategijom do, koju ćete dobiti, a ovoga nismo mi …/nerazumljivo/… nikakve klubove …/nerazumljivo/…
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ, gospođa Ines Strenja, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pozdravljam predstavnike ministarstva sa suradnicima, dakle Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku je na svojoj 64. sjednici raspravljao o izvješću o provedbi Nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2019. kao matično tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja istaknuvši da se politika suzbijanja zlouporabe droga temelji na strateškim ciljevima smanjenja ponude i potražnje droga i multidisciplinarnom pristupu u provedi programa kojima je cilj prevencija ovisnosti i suzbijanja zlouporabe droga. Temelj za provedbu predstavljaju Nacionalna strategija i akcijski plan suzbijanja zlouporabe droga te Zakon o suzbijanju zlouporabe droga koji su polazna točka svih relevantnih dionika u nacionalnom sustavu. Sukladno navedenim aktima kreiraju se i provode pojedinačni programi iz različitih segmenata politike suzbijanja zlouporabe droga. U 2017. u zdravstvenom sustavu ukupno je bilo u tretmanu 7.157 osoba što je u odnosu na 2016. neznatno povećanje od 0,7%, ali se još uvijek radi o smanjenju u odnosu na 2015. za čak 5%. Od ukupno liječenih u 2017. 80,7% je uzimalo opijate, a zbog uzimanja ili ovisnosti o drugim psihoaktivnim tvarima liječeno je 19,3%, a to je 1.384 osobe te se može reći da je došlo do povećanja broja osoba liječenih zbog ne opijatske ovisnosti za 20%. Broj novih osoba u sustavu liječenja povećao se u odnosu na 2016. U 2017. po prvi put zbog ovisnosti liječeno je 957 osoba što je u odnosu na 2016. kada je liječena 771 osoba povećanje od čak 24%. Prema glavnom sredstvu od svih novo pridošlih osoba njih 204 su bili opijatski ovisnosti znači 23% u 754 odnosno 77% konzumenti ili ovisnici o drugim drogama. Članovi odbora podržali su izvješće koje sadržava objedinjene podatke za 2017. te na sveobuhvatan i detalj način daje prikaz, stanje i poduzetih mjera na suzbijanju zlouporabe droga u RH. Opći je zaključak da je većina planiranih aktivnosti u Nacionalnoj strategiji suzbijanja zlouporabe droga i akcijskim planovima realizirana te da su tijekom postojećeg razdoblja učinjeni značajni koraci. Nacionalni odgovor na problematiku droga razvio se u potpunosti u skladu s preporučenim standardima, smjernicama, iskustvima EU. Te se na mnoge načine može smatrati primjerom dobre prakse što je i zaključak evaluacije Nizozemskog instituta za mentalno zdravlje i ovisnosti instituta Trimboa. Dakle, unatoč ovakvim dobrim ocjenama Trimbo instituta u raspravi je izražena zabrinutost zbog činjenice da je Hrvatska iznad europskog prosjeka po konzumiranju ilegalnih i novih droga među mladima, to je ono što treba reći. To je i nadalje otvorilo pitanje mogućnosti proizvodnje medicinskog kanabisa u RH ali i pitanje mogućosti njegove zlouporabe, pogotovo stoga jer istraživanja pokazuju da je upravo kanabis najčešće korištena ilegalna droga u Hrvatskoj. S tim u vezi pojedini članovi odbora bili su mišljenja da veća dostupnost otvara i pitanje veće zlouporabe. Također, neupitnom i obveznom smatraju i najavu predlagatelja da će se u novi strateški dokument za iduće razdoblje obuhvatiti sve vrste ovisnosti kao što je alkohol, duhan, kocka, klađenje i ovisnosti o društvenim mrežama odnosno da je predviđen novi strateški okvir s novim oblicima tretmana usmjerenim i ovim ovisnicima pogotovo s toga jer zabrinjava porast svih navedenih ovisnosti, a pogotovo porast konzumacije alkohola i to među mladima. U raspravi voditeljica službe za suzbijanje zlouporabe droga složila se s činjenicom da će u tretmanu novih ovisnosti u početku postojati problemi s obzirom na to da postojeći sustav službe za prevenciju ovisnosti izvanbolničkog liječenja funkcionira po smjernicama koje su većinom usmjerene na liječenje opijatskih ovisnosti. Također i stoga da je problem konzumenata novih droga u sasvim drugačijem profilu ličnosti od konzumenata opijata ili kanabisa, što također zahtjeva drugačije tretmanske intervencije, međutim mišljenja je da će se novim strateškim dokumentom ovo područje dodatno ojačati. U nastavku rasprave istaknuto je i žaljenje i zbog zanemarivanje funkcije klubova liječenih alkoholičara te potreba za njihovom ponovnom uspostavom. S tim u vezi istaknuto je da je u okviru novog strateškog dokumenta predviđeno jačanje njihovih kadrovskih kapaciteta kao i kontinuiranog financiranja te jače povezivanje sa službama za prevenciju i liječenje ovisnosti na terenu. Zaključeno je na kraju rasprave odbor je jednoglasno podržao ovaj zaključak, a to je da se prihvaća izvješće o provedbi Nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanje zlouporabe droga u RH za 2017. godinu. Evo, hvala.
Možemo li otvarat raspravu? Otvaramo raspravu. Prva na redu je opet gospođa Ines Strenja ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Zahvaljujem, pa ja ću ponovit par osnovnih stvari koje je potrebno prije nego šta razmišljamo o zlouporabi droga u RH, a to je da se politika suzbijanja zlouporabe droga temelji na strateškim ciljevima smanjenja ponude i potražnje droga i multidisciplinarnom pristupu u provedbi programa kojima je cilj prevencija ovisnosti i suzbijanje zlouporabe droga. Dakle, prema podacima UN-ovog ureda za droge i kriminal oko 200 miliona ljudi konzumira ilegalne droge poput kokaina, marihuane, falucinogenih droga, opijata i sedativnih hipnotika. Uz to je ovisnost o psihoaktivnim drogama, usko povezana s drugim društvenim problemima, kao što su siromaštvo, nezaposlenost, prostitucija, delikvencija, kriminalitet, beskućništvo, te zdravstveni rizici, prvenstveno zaraznih bolesti, a to je HIV, hepatitis C, hepatitis B i spolno prenosive bolesti, te u konačnici ih prati visoka smrtnost. Dakle, nacionalna politika vezana uz droge ovisi o mnogim čimbenicima, poput političke i gospodarske stabilnosti, dostupnosti različitih stručnih i znanstvenih dostignuća s tog područja, raširenosti, zlouporabe droga, društvene svijesti o toj pojavi, te pravnog sustava i zemljopisnog položaja određene države. Nacionalna strategija je temeljni strateški dokument na području droga i predstavlja okvir za djelovanje svih državnih institucija i organizacija civilnog društva na suzbijanju zlouporabe, prevenciju ovisnosti te pružanje pomoći ovisnicima o drogama i povremenim konzumentima droga, ali i pružanju pomoći pojedincu, obiteljima i društvu u cjelini, na prevladavanju teškoća vezanih uz zlouporabu droga. Dakle, imamo nacionalnu strategiju, koja je osnovi dokument čija je osnovna uloga spriječiti i cilj spriječiti i smanjiti zlouporabe droga i drugih sredstava ovisnosti posebice među djecom i mladima, smanjiti razmjene problema zlouporabe droga i ovisnosti u društvu, kao i vezanih zdravstvenih i socijalnih rizika, nastalih zlouporabom droga, smanjiti dostupnost droga, na svim razinama, i sve oblike kriminala vezanih uz zlouporabu droga unaprijediti i izgraditi umreženi sustav za suzbijanje zlouporabe droga i borbe protiv ovisnosti na nacionalnoj i lokalnoj sredini. A onda imamo akcijski plan, koji razlaže sve ove ciljeve, definiranje nacionalnoj strategijom. I osnovi cilj znači akcijskog plana je osigurati odgovornost za provedbu sveukupne nacionalne politike. I onda on ima nekoliko dijelova, dakle, u smanjenju u području smanjenja potražnje, potrebno je raditi na povećanju dostupnosti, tako piše u našem akcijskom planu, na povećanje dostupnosti preventivnih intervencija i programa za djecu i mlade s posebnim naglaskom na rizične skupine, raditi na unaprijeđenu mjera liječenja, tretmana i resocijalizaciji ovisnika, a ponajviše na multidisciplinarnom radu u području tretmana, te specifičnih oblika tretmana. Onda idemo dio koji se direktno veže uz smanjenje ponude, dakle, gdje bi trebao naglasak biti na pojačanju mjera represivnog aparata i unapređenju kaznene politike vezane za zlouporabu droga i organiziranog kriminala. I onda imamo u području praćenja, istraživanja i evaluacije, raditi na poticaju i provođenju istraživanja problematike ovisnosti, te će se i dalje aktivno raditi na promicanju evaluacije i supervizije programa kažu i za sve to je potrebno unapređenje koordinacija i suradnje među raznim nadležnim tijelima. Dakle, mi smo ured za suzbijanje zlouporabe droga, sveli samo na ovaj dio liječenja, onda, prevencije i liječenja ovisnika o drogama i stavili smo pod kapu Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. E sada mene zanima, kako će oni raditi u pogledu smanjenja ponude, gdje treba jačati mjere represivnog aparata i unaprijediti kaznene politike. Mene jednostavno zanima, na koji način ili ćete mijenjati ove akcijske planove, očito ćete morati. Jer ponekad imamo najbolju namjeru, smanjiti troškove i trebalo je ugasiti neke od agencije, ali smo došli u situaciju, da smo nešto što je jako dobro funkcioniralo, jer ipak smo se jako dobro zadnjih desetljeće uspjeli ophrvati ovoj pošasti i povećanju drastičnom nekom povećanju, ovisnika o drogama, mi imamo povećanje ovih opijatskih, ali možemo reći, da smo se relativno dobro borili, sustav se dobro posložio, imamo vrhunske stručnjake, koji se bavi liječenjem, ali isto tako imamo i one koji se bave sprječavanje uopće dostupnosti svih droga na tržištu i praćenjem, presretanjem i zapljenama koje su ponekad bile ogroman, čak i u tonama. I dolazimo u situaciju da jedan taj ured, koji je sve te podatke i sve te mjere donekle unutar sebe imao posložene i odrađivao dobro cijeli dugi niz godina, mi sada, kao i neke agencije koje zbilja nisu imale smisao svog postojanja gasio da bismo rekli da smanjujemo neke troškove. Ništa nismo smanjili, ali će rezultati ove loše odluke se vidjeti već u prvih 5, 6 godina. Ono što bi naglasila a to je da je u 2017. ostvaren novi rekord od ukupno 11 tisuća 123 zapiljena svih vrsta droga, što je od, to je čak 0,16% u odnosu na 2016. Ali ono što je bitno, dok su se u posljednjih 5 g. što kaže izvješće zaplijene biljnog kanabisa kretale između 50-60% u ukupnom broju zapiljena svih vrsta droga, prošle godine su prošle na 70%. Ako promotrimo strukturu zapiljena ostalih vrsta droga i dalje raste udio raznih stimulansa uključujući i kokain. U 2017. na području RH zaplijenjeno je i 10 novih psihoaktivnih tvari u obliku biljnih mješavina praha, kristala i tableta i da podsjetim, u 2017. na području EU pojavilo se čak 51 nova tvar koje oponašaju učinke klasičnih droga, to su nove psihoaktivne tvari, o čemu smo nedavno imali i izmjene zakona, a u 2018. su bile čak detektirane u prvoj polovici 38 novih droga, dok mi i dalje u Hrvatskoj imamo 21 smart shop koji i dalje redovno je otrven i funkcionira. Dakle, mene zanima i volila bi da mi to odgovorite, nadležni što smo po tom pitanju učinili. O podacima koji su dosta različiti i po županijama, žao mi je da nije to prezentirano, ponekad bi bilo dobro da čak imamo i nekakvu prezentaciju, koja bi malo zornije pokazala onima koji su zainteresirani, ali evo da podsjetim, u Zadru, npr. vi imate najizraženiji problem zlouporabe droga je u Zadru, gdje je to 485 na 100 tisuća, u odnosu na Dubrovačku neretvansku gdje je to 214, u Šibenskoj kninskoj isto 431 na 100 tisuća, u Primorskoj goranskoj 326 Ako je to duplo manje onda je potpuno jasno koliki je problem u tom dijelu Hrvatske i zanima me zapravo da li imate i drugačije mjere u odnosu na neke dijelove Hrvatske gdje, mjere po tipu prevencije i liječenje ovisnika o drogama. A isto tako i presretanju onih koji su distributeri tih tvari. I isto tako htjela bih reći da prema podacima o spolu i dobi liječenih osoba sa problemima ovisnosti uvijek su, još uvijek to muškarci ali je interesantno da je prosječna dob koji dolaze prvi put na liječenje visoka. Skoro 27 godina. Dakle dolaze osobe za koje bismo mi smatrali da su već formirane osobe koje su trebale već nešto do tada shvatiti ili učiniti sa svojim životom, nažalost one dolaze prvi put tad na liječenje i vjerojatno iza njih je desetljeće uzimanja droga. Zaključno. Mlade treba odgajati da budu razumni, odgovorni i savjesni i učiniti ih imunima kako bi dođu li u kontakt s drogom izbjegli kušnju da je probaju, njome eksperimentiraju i tako postanu konzumentima i ovisnicima. Oni bi morali biti objektivno informirani o drogama i njihovom djelovanju na zdravlje mnogo prije nego što dođu u priliku da naprave izbor i riješe dvojbu kušati ih ili ne. Ako razum čini čovjeka, osjećaj ga vodi da tu je najvažnija edukacija i prevencija i to ona primarna čija je svrha da do zlouporabe droge ne dođe jer je mnogo bolje, učinkovitije, jeftinije spriječiti nego liječiti. E tu je sad uloga i nas koji moramo imati potpuno jasnu priču, posloženu priču na koji način ćemo ojačati te mlade i ojačati naš sustav da oni uopće ni ne dođu do toga ali ne informiranjem nikako. Neinformiranjem i na neki način odugovlačenjem sa upoznavanjem mladih već i u osnovnoj školi sa time što znači droga i što znače takvi modeli ponašanja, ojačati njih ali i njihove obitelji je nešto na čemu treba kontinuirano raditi. Ne radi se samo o jednom satu razrednika gdje će se o tome malo u smiješak i onako površno obraditi niti jednom godišnje da netko tko je stručnjak obavi i obiđe 30, 40 škola i ispriča istu priču, tamo to djeca poslušaju i odu nazad na nastavu. Isto tako, dakle najvažnija je edukacija i prevencija i to ona primarna čija je svrha da do zlouporabe droge ne dođe jer mnogo je bolje, učinkovitije i jeftinije spriječiti nego liječiti. Nažalost još uvijek se više ulaže u liječenje nego u prevenciju. Liječenje je delikatno, vrlo složeno i vrlo dugotrajno i skupo i prognoza liječenja je što zna i naš stručnjak, kolega, vrlo loša, a polovina liječenih ovisnika recidivira. Problem droga prepoznat je kao i potreba kontinuiranog, koordiniranog stručnog, znalačkog i kvalitetnog pristupa njegovom rješavanju. Kako je navedeno u Uredu za suzbijanje zlouporabe droga na problem droge trošimo godišnje više od 800 milijuna kuna. Stoga se još jednom zalažem za sveobuhvatniju, učinkovitiju, stručnu i sustavnu prevenciju ovisnosti, strogo kažnjavanje narko mafije, dilera i raspačavača droge. Vratila bih se još samo kratko na problem alkohola. Dakle sa 12,8 litara čistog alkohola po glavi stanovnika u Hrvatskoj mi smo u samom europskom vrhu. Radi se otprilike od oko 200 i više tisuća, dakle govorili ste o 250 tisuća, najniža brojka je 200 tisuća onih koji su ovisnici o alkoholu, ali alkohol ne pogađa samo tu osobu sa svim implikacijama njihovo mentalno ali prvenstveno i zdravstveno stanje nego i na članove njihovih obitelji i to moramo barem sa 3, 4 puta multiplicirati. To je ogroman problem u Hrvatskoj koji destruira obitelji, destruira društvo i mi na to nemamo još uvijek adekvatan odgovor. Dakle ovdje govorimo o 7 tisuća ovisnika a ovdje govorimo možda o 800 tisuća naših građana koji su pogođeni alkoholizmom. Nisam vam rekla da ste vi ugasili ali sustavno zadnjih 20-ak godina su gašeni klubovi liječenih alkoholičara zato što država nije imala sluha da oni trebaju preživjeti. Nisu to neki veliki novci, to su bili klubovi po bivšim firmama, velikim poduzećima, koji su imali svoje klubove, po mjesnim zajednicama, mjesnim odborima, po nekim općinama koja su funkcionirala zbilja na vrlo minimalnim sredstvima ali sa željom uz tog jednog tko je vodio tu psihoterapiju da se ta grupa izvuče od minimum 5 godina apstinencije kada imate i najveću mogućnost da će se osoba na neki način i održati tu svoju apstinenciju. I to nismo podržali, to je ovisilo zbilja o državi jer općine i firme su se polako gasile, nisu nalazile poticaj od onih koji zapravo trebaju gledati cijelu globalnu sliku. Ali ono što je najveći problem danas je problem alkoholizma u mladih, dostupnost alkohola i ja se zalažem i ubrzo ćete imati i prijedlog mojeg kluba, zakona da alkohol apsolutno osim što treba biti zabranjen prodaju, zabranjena prodaja za maloljetnike mora biti zabranjen i na benzinskim stanicama i iznad 10 sati navečer u supermarketima i prodavaonicama. Dakle jedino smanjenje dostupnosti, pogotovo mladima možemo nešto učiniti ali isto tako i edukacijom. Jer mladi koji krenu u alkohol, koji s 15, 16 godina počinju svakodnevno uzimati alkohol to su mladi koji će napustiti školu, koji će krenuti prema kriminalu. To su mlade djevojke koje će sigurno doživjeti i neželjene trudnoće. Dakle kompletno ćemo destruirati njihovu ranu mladost kada bi treba nešto i učiniti od svog života. Puno njih su djeca onih koji su i u obitelji doživjeli da je alkohol jedna normalna pojava i to je nešto na čemu treba raditi. I zato vas molim sustavno, znači ukoliko ćete raditi plan novi Nacionalnu strategiju za borbu protiv svih ovisnosti, osim droge, osim klađenja i kockanja, koji je ogroman problem i ovisnost o društvenim mrežama, alkoholizam je možda nešto što pogađa praktički svaku 4-5 stanovnika naše države, pa vas molim, da tu posebno razradite [[Upadica Radin: Vrijeme.]] hvala, razradite strategiju, kojom ćete pomoći da se to počne rješavati. Hvala.
Hvala lijepo. Idemo dalje, g. Ivan Ćelić, ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, pred nama je izvješće o drogama, premda uvažavam što je kolegica Strenja govorila i o problematici alkohola, ja ću se ipak usredotočiti na droge, ali je važno govoriti o toj problematici, dakle, već smo više puta čuli da su 2 temeljna stupa smanjenje ponude i smanjenje potražnje. Ured za suzbijanje zloupotrebe droga je radio vrlo kvalitetno, kada bi se mene pitalo, rekao bi da bi 50 ljudi bilo malo da se bavi problematikom ovisnosti, ali vjerujem, kao što je državni tajnik Dulibić rekao, s obzirom da su … [[Govornik se ne razumije.]] za praćenje problematike droga u većini europskih zemalja pri institutima, odnosno, zavodima za javno zdravstvo, vjerujem da će visoko kvalificirani stručnjaci koji su do sada radili u Uredu za suzbijanje zlouporabe droga, raditi i pri toj posebnoj službi i dalje razvijati, s obzirom na nacionalnu strategiju i djelovanja na području ovisnosti, koja sada dakle, osim problematike droga, obuhvaća i alkohol i duhan i ponašajne ovisnosti. Svjesni smo sve većeg i većeg problema sa kockanjem, procjenjuje se da je više od 50 tisuća ljudi u RH ima problem ovisnosti o kockanju. Što se tiče prekomjernog korištenja interneta i društvenih mreža to je u ovome trenutku puno veći problem u zemljama Dalekog Istoka ali polako dolazi i u Hrvatsku, polako dolazi i u Europu i zasigurno treba biti obuhvaćeno sa nacionalnom strategijom i sa akcijskim planovima. Ako se osvrnemo na evaluaciju … [[Govornik se ne razumije.]] instituta iz Nizozemske, vidjeti ćemo da je većina planiranih aktivnosti u nacionalnoj strategija bila realizirana, preostaju nam neki problemi, ja bi istaknuo da je najveći problem informatizacija, da taj sustav koji je na ponos RH u EU kao što je transplantacijska medicina, tako je i sustav liječenja opijatskih ovisnika na vrlo visokoj razini, prema svim razinama, prema svim indikatorima kvalitete zdravstva, sa dodatkom informatizacije i sa tom stavkom biti ćemo još i bolji. Kako bi se osigurala dostupnost različitih programa, ured je vodio koordinaciju aktivnosti, na nacionalnoj razini, u svakoj županiji postoji županijsko povjerenstvo za suzbijanje zlouporabe droga. Vjerojatno će to sada sa novom nacionalnom strategijom biti preimenovano u povjerenstvo za suzbijanje ovisnosti, naime, svaka županija je donosila zasebne akcijske planove, posebno za problematiku droge, posebno za problematiku alkohola, ali usvajanjem nove nacionalne strategije, trebalo bi biti obuhvaćeno s jednim akcijskim planom problematika svih ovisnosti. Promocija standarda kvalitete programa prevencije ovisnosti se kontinuirano provodila, a navedene aktivnosti je kao primjer dobre prakse prepoznalo i partnerstvo za europske standarde, za kvalitetnu prevenciju zlouporabe droga. Preventivna intervenciju u Hrvatskoj provodile su se na univerzalnoj, selektivnoj i indiciranoj razini, a prisutne su i strategije okruženja, većina programa univerzalne preventivne razine, provodi se u školskom okruženju. Ako uzmemo u obzir dakle, da je Hrvatski zavod za javno zdravstvo središnje mjesto za provođenje preventivnih programa, a slažem se da je važan multidisciplinarni pristup i da to nije samo pitanje zdravstvenog sustava, zdravstvenih politika, nego mnogo šire, mislim da će se na taj način još više ulagati u razvoj preventivnih programa i edukaciju od najranije dobi, dakle, već od vrtića, edukaciju za tu najmanju djecu, ali i za njihove roditelje. Što se tiče dakle, podataka, vezanih za konzumaciju droga, bilježi se veliki porast liječenja od ovisnosti o kanabisu, što je opet nekako u korelaciji sa većom dostupnošću i podatku, dakle, da, gotovo 1% svih Europljana koristi gotovo svakodnevno kanabis. Podaci za 2017.g. govore dakle, da je kao glavnu drogu zbog koje je otišao na liječenje gdje su bili stimulansi ili kokain, bilo 270 osoba, što je otprilike isto kao i u 2016. g. Što se tiče dakle, liječenja ovisnosti o opijatima, tu su dakle, isto tako približno rezultati identični kao 2016. g. prevalencija HIV-a je na niskoj razini, na stabilnoj razini. Isto tako zabilježen je pad što se tiče hepatitisa C. Programi i smanjenje štete, tu glavninu posla obavlja Hrvatski crveni križ, ali ne možemo izuzeti i nekoliko nevladinih organizacija, koje je vrlo kvalitetno, provode programe smanjenja štete. Što se tiče liječenja, dakle, tu imamo bolnički i izvanbolnički sustav. Što se tiče izvanbolničkog sustava, tu su ključne službe za mentalno zdravlje, prevenciju i izvanbolničko liječenje ovisnosti, koje provode većinu programa liječenja u RH. Važno je napomenuti dakle, da već od 2006. g. u RH postoje smjernice za … [[Govornik se ne razumije.]] terapiju, liječenja opijatskih ovisnika, ovisno o metadonu ili bupromerfinu. Ali, ono što bih posebno istaknuo dakle, i smjernice za psihosocijalni tretman, ovisnosti o drogama u zdravstvenom, socijalnom i zatvorskom sustavu, koje su donesene 2014. g. Veliki problem, poseban problem su zatvorenici, ovisnici o drogama, o čemu sam govorio prošli tjedan, kada je bilo izvješće vezano za kaznionice i zatvore. Dakle, u određenim zemljama sa restrukturiranjem psihijatrijskih službi dogodila se situacija, tu mislim prije svega na SAD da su zatvori zapravo postali prave psihijatrijske bolnice, gdje dolaze osobe sa ozbiljnim duševnim smetnjama koje zbog nedostataka specijaliziranih odjela za liječenje forenzične psihijatrije završavaju u zatvorskim institucijama. Mislim da smo mi tu daleko ispred, dakle, jedne moderne države kao što su SAD. No, unatoč tome, dakle, problematika zatvorenika o drogama je velika i ona predstavlja jedan veliki, veliki izazov za sustav pravosuđa. Ovisnost je izravno povezana s činjenjem kaznenih djela, te ovu skupinu zatvorenika karakterizira viša stopa recidivizma, nego u općoj zatvoreničkoj populaciji. Ako tome pridodamo, dakle, i ostale probleme koje su vezane, dakle, uz zdravlje, pitanje virusnih infekcija i neke druge, dakle, probleme, onda vidimo, dakle, da je tu potrebno daljnje razvijanje pravosudnog sustava i raditi na ekipiranju medicinskog tima unutar tog pravosudnog sustava. Posebno bih pohvalio, što je ovdje i navedeno u izvješću, dakle, probacijsku službu, pomoćnica ministra, gđa. Jana Špero koja vodi Upravu za zatvorski sustav i probaciju sa svojim suradnicima i s urednicima je napravila jako puno na tome i probacijska služba radi mnoštvo različitih aktivnosti. Tijekom 2017.g. probacijska služba je neposredno radila s 226 ovisnika, što iznosi 3% ukupne populacije počinitelja kaznenih djela. I kao što sam na samome uvodu rekao, s obzirom na važnost i učinak izricanja sigurnosne mjere obveznog psihijatrijskog liječenja sukladno kaznenom, prekršajnom zakonu, Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji, mislim da bi bilo prikladno da u ovome sveobuhvatnom, izvrsnom izvješću, bude još i ta stavka, tako da vidimo razlike od županije do županije i da uz edukaciju sudaca, to bude jedan dodatni poticaj, da se ta sigurnosna mjera može primijeniti tamo gdje je to potrebno. Klub HDZ-a podržat će ovo izvješće. Hvala.
Hvala. Sada je na redu g. Tomislav Žagar ispred Kluba nezavisnih zastupnika.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, svako izvješće, pa neovisno, evo, budući da se radi o Izvješću iz 2017.g., svako izvješće nam služi kao podloga za to da vidimo gdje smo griješili, gdje, što smo dobro radili i što možemo bolje napraviti, a posebno u kontekstu što je u fazi izrada Nacionalnog plana suzbijanja zlouporabe droga i u tom smislu i ovo izvješće koristi da bi se taj plan ili program napravio što bolje, pa ću ja, evo, u ovoj svojoj kratkoj raspravi, nastojati doprinijeti tom poslu s jednim konkretnim ili nizom konkretnih prijedloga, ali prije toga, naravno, da kažem kao i moji prethodnici, izvješće je napravljeno profesionalno, korektno i na njega nema posebnih primjedbi. Kad govorimo o ovisnostima općenito, onda se svi možemo složiti da je to izniman društveni problem, on se tiče svih segmenata društva, svih dobnih skupina i neovisno o tome, čak i o materijalnom statusu pojedinih pripadnika društva, o tome da, je li se oni u društvu, jel im omogućeno samopotvrđivanje ili samoostvarivanje, ima li sigurnost ili nemaju sigurnost na radnom mjesto, obuhvaćeno je svime, svim tim elementima. Ali ono što bi trebalo u budućnosti obratiti veću pažnju su istraživanja, mislim da na ovom području nemamo dovoljno istraživanja. Koliko sam prijetio, Zavodi za javno zdravstvo vrše ta istraživanja na naše županije, na… [[Govornik se ne razumije]] županije bilo je jedno jako dobro istraživanje. Evo jedan podatak koji je mene zapanjio, da najveći dio roditelja uopće ne kontrolira izlaske svoje djece, ni ograničavanjem vremena izlaska, ni mjesta na kojima oni izlaze, recimo, to je jedan podatak koji je značajan, ali takva istraživanja nam mogu biti korisna da se s ovakvim društvenim problemom bolje suočimo. Naravno, da i onda vidimo kolika je korelacija sa stupnjem siromaštva i sa ovim drugim elementima o kojima smo rekli jer kad je bio ovdje izvještaj iz kaznionica, primijećeno je da najveći dio, posebno mladih, mlađih počinitelja kaznenih djela, su to djela protiv imovine. Jesu ona povezana doista sa stupnjem siromaštva ili je u pozadini ovaj dio ovisnosti, pa onda su ovisnici, to barem smo tako čuli, a i uvaženi liječnici kad su govorili prije mene, ovisnost je nešto što tjera ljude da počinjavaju kaznena djela da bi ostvarili tu svoju potrebu i ne smijemo zaboraviti da kad govorimo o tržištu i konzumaciji, a iz izvješća je to vidljivo, da su konzumenti redovito sudjeluju i kao tržišni djelatnici, ne možemo se tako izraziti, ali oni su ti koji u više navrata to čine da bi sami došli da bi zadovoljili svoje potrebe. Da ne ponavljam sve ono što je u izvješću, jer širok je taj opseg i kažem, uvaženi liječnici su to već govorili, istraživanje je važno, kao što liječnici kažu da bi dali dobru terapiju, moramo postaviti dijagnozu. Ja bi se osvrnuo na ovaj dio, a vezan je uz prevenciju. Dakle, uvijek i osobno smatram, ali većina će se vas složiti, uvijek je bolja prevencija od represije, tu mislim da nema pogovora i ovdje su se spominjala povjerenstva i u izvješću se spominju županijska povjerenstva za suzbijanje zlouporabe droga. Ono što se u izvješću ne spominje, a što bi valjalo spomenuti i to sam htio naglasiti, evo, da bude i podloga možda za buduću i samu strategiju. Mi u RH imamo 556 općina i gradova, to je ogromna, to je, ja ću se ovako izraziti, to je vojska ljudi. Mnoge općine, ne znam sada broj u ovom trenutku, mnoge općine su suglasno naputcima MUP-a osnovali vijeća za prevenciju ili povjerenstvo za prevenciju. U mojoj općini je to povjerenstvo jako dobro djelovalo. Pazite prevencija se najbolje radi tamo gdje nastaju problemi, problemi nastaju uvijek u lokalu. Mi najbolje znamo situaciju s kojom se naši sugrađani suočavaju svakodnevno, koji su to motivi, koji su razlozi zašto netko postaje ovisnik, bilo o drogi, bilo o alkoholu, jer sve ovisnosti na kraju krajeva razaraju obitelji i te informacije koje imaju taj, koja povjerenstava koja profesionalno rade naravno da neće ta povjerenstva te informacije dijeliti da bi ljude stavljali na stup srama nego jednostavno da se ovoga tim ljudima pomogne. Osobno sam imao slučaj, to mi je jedna od najdražih stvari u životu, što sam jednom prijatelju u toj fazi pomogao da se liječi problema ovisnosti, to je, to je nešto što u čovjeku ostavlja duboki trag, dakle moj savjet je ili prijedlog da se uvrste i općine, povjerenstva za prevenciju u općinama u kojima je i načelnik policije i načelnik općine ili grada kojima su, pa čak i župnik se tu uključi, tu je uključi, tu se jednostavno povjerenstvo, ravnatelj škole da, jer evo i sad me, hvala kolegice Bedeković, dakle 865 osnovnih škola, ako ne znam sad taj broj točan, 440 srednjih škola, to je isto vojska, to je, to su resursi koje možemo uključit, mislim da je kolega Babić predložio da se to i do škola dostavi, da bi na taj način tamo gdje nastaju problemi mogli i najprije reagirati. U tom smislu ovo izvješće ćemo naravno podržati, a nadamo se vjerujemo da će, da će ova buduća nacionalna strategija postići bolje rezultate nego dosad, nismo mi u svjetskim ili europskim okvirima nešto posebno ni loši ni dobri, ali ne zaboravimo kod ovisnosti, kad govorimo o ovisnosti i novim tipovima ovisnosti, uglavnom govorimo o registriranoj ovisnosti ali stvari ispod te sante leda, tog dijela sante leda koje se vide su puno složenije i puno stvari ne vidimo. Dakle, ja vama želim uspjeha u vašem radu, a ovo izvješće ćemo prihvatiti. Hvala.
Hvala i vama, sada je na redu ispred zastupnika GLAS-a i HSU-a gospođa Nada Turina Đurić, izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovani kolege ja ću na početku vezano za ovo izvješće reći da će Klub GLAS-a i HSU-a podržati izvješće, izvješće je kao što su i kolege naglasile vrlo obimno, analitičko i mislimo da se iz njega može iščitati ono osnovno znači nekakve, nekakvi pravci u kojim se kreću pokazatelji vezani uz zlouporabu droga. Ono što vjerojatno najviše zanima naše građane i prije svega ja bi rekla roditelje jer se ipak fokusiramo ili bi se trebali po našem mišljenju fokusirati najviše na mlade, pa da ne kažem već u onoj prvoj fazi možda čak i na djecu u onih prvih četiri razreda osnovne škole, gdje svi se zaklinjemo u prevenciju odnosno u edukaciju djece, mislim da njih najviše zanima gledajući ili slušajući ovakvu raspravu što to mi stvarno činimo temeljem ovakvih izvješća. Izvješća nisu, se ne mogu okarakterizirati kao posebno možda alarmantna, ona se kreću tu negdje u par postotaka plus ili minus iz godine u godinu, ne može se iz njih možda iščitati da smo posebno loši ili katastrofalni ali se ne može iščitati da smo u nekakvom periodu značajno učinili nešto da dođe do značajnog pada broja ovisnika, da se neki pokazatelji značajno u nekom vremenskom periodu mijenjaju. A to je ono što, o čemu bi politika trebala razgovarati, o čemu bi politika trebala donositi odluke kad govorimo o ovakvim izvješćima odnosno kad ih analiziramo i raspravljamo odnosno prihvaćamo i ne prihvaćamo. Ne znam dal sam rekla Klub GLAS-a i HSU-u će prihvatit ovo izvješće, naprosto izvješće kao takvo je, takvo kakvo je i mislim da ne treba politički na tome neprihvaćanjem politički izražavat nekakav stav koji apsolutno nije afirmativan, niti nije potreban. Ali treba kao politika reći da možda nismo dovoljno odlučni, tako ja iščitavam ovo izvješće, mi smo dovoljno odlučni da raskrstimo sa nekim pojavama vezanima uz zlouporabu droga, pa ću ih evo onako jednostavno taksativno i navesti. Znači evo ova situacija sa uredom gdje je ured više nije u stvari Vladin ured, nego je u nadležnosti ministarstva odnosno pripojen je nastavnom zavodom ne smatramo dobrom odlukom, a upravo iz ovog političkog razloga, znači gdje očekujemo da jedan takav ured bude mjesto na kojem se direktno, izvršno može utjecati na problem i gdje taj ured ima zadatak da drži pod kontrolom sve one dionike koji mogu utjecati na kvalitetniji rad, odnosno na bolje pokazatelje u nekoj perspektivi vezano za zlouporabu droge, droga i broj ovisnika u RH. Naprosto nije, nevjerojatno je kad čitate te podatke da u jednoj županiji, da sad posebno tu ne stigmatiziramo, ali u jednoj županiji imate pokazatelje koji su 3 puta ili 2 puta veći, recimo imate 2, 3 puta veći broj ovisnika u odnosu na recimo neki drugi dio Hrvatske i ne može mi to nitko objasnit na način da ne znam tamo ljudi imaju možda više novaca od turizma, ili ne znam više vremena zimi za takve izlete u ovisnost u odnosu na neke druge krajeve Hrvatske i ne znam kakva sve druga opravdanja se za takve pokazatelje nalaze. Tu vjerojatno, naime, nameće samo po sebi, to da represivni aparat, koji ima sigurno na utjecaja na to koliko ima zloupotreba droga i na određeni zazor građana u odnosu na zlouporabe, ako represivni aparat funkcionira dobro i kvalitetno. Znači ima nekakvih po meni, opravdanih možda sumnji da represivni aparat na nekim područjima RH ne funkcionira kako treba odnosno, da je možda na neki način i korumpiran, s obzirom da se zlouporaba droge vrlo često, direktno, povezuje i sa kriminalom, odnosno, sa velikim količinama novca koje se mogu zaraditi u tom prostoru. Prema tome, mislim da se treba, ovo što smo ured izmakli, kao jedna neovisno ustvari izvršno tijelo, koje je bilo direktno u ingerenciji Vlade RH, mislim da je velika greška, jer je možda glavna stvar, upravo bila ta da ured može djelovati izvršno, odnosno, da može utjecati međuresorno, pa evo ovo što sam govorila vezano za represivni aparat, odnosno, za Ministarstvo unutarnjih poslova, koordiniranje pravosuđa, naravno zdravstva, što je samo po sebi jasna, ali i socijale, mislim da ta mogućnost, koju je ured imao i koju je morao dodatno po nama razvijati, nama je jednostavno to izmaknuto i da vjerojatno nakon nekog vremena ćemo imati određene pokazatelje koji nam se, koji će nam se puno manje sviđati, nego što su ovi danas. Svi su ovdje govorili o edukaciji i prevenciji i ja bi dodala o informiranosti, bi trebalo još više govoriti, odnosno, trebalo bi govoriti o tome, ako se s tim problemom suočiti na samom početku, odnosno, na onom mjestu, na kojem on obično najčešće nastaje, a nastaje nažalost, u vrlo ranoj dobi kod mladih ljudi. Znači jedan od načina kako ući u sustav i osposobiti prevenciju, edukaciju i informiranje je škola, ali ne samo škola nego i sve druge sportske organizacije, kulturne organizacije, nevladine udruge, koje trebaju biti umrežene u sustavu informiranja, educiranja i prevencije koje idu u pravcu suzbijanja zlouporabe droga. I nešto što, ne znam zbog čega još uvijek postoji, veliki, čini mi se otpor ili nedovoljno znanje o tome, a to je da bi se ustvari roditelji trebali najviše informirati i educirati o tom problemu. I roditelji bi trebali biti ti koji prvi uočavaju problem ako nastaje, zajedno sa institucijama u kojim djeca pohađaju, a to su škole, fakulteti. Znači te ustanove su ipak u svojem pozivu, ne samo obrazovne, nego su i odgojne ustanove, prema tome, imaju u svoj ingerenciji i to da djecu, naravno u zajednici sa njihovim obiteljima prije svega roditeljima informiraju o problemu. Kolege su tu govorili, naravno problem nastaje na određenim mjestima, u lokalnoj zajednici, uzroci su različiti i problem se tretira multidisciplinarano i to je vidljivo u ovom izvješću što je naravno dobro. Ali, samo formiranje nekakvih povjerenstava, komisija, odbora, savjeta ili ne znam što sve nije se pokušalo ne samo u području ovom o kojem danas govorimo a to je zlouporaba droga, nego i o drugim područjima, nisu adekvatne rezultate dali. I mislim da politika temeljem ovakvih izvješća mora donijeti odluke koje će biti poslati snažniju poruku i koje će osigurati dovoljno i resursa, materijalnih, i financijskih i kadrovskih kako bi se ovi problemi rješavali kvalitetnije, kako bi rezultati rješavanja tih problema bili bolji, jer sa tim rezultatima ne možemo biti zadovoljni, pogotovo kada čujemo informacije da smo eto, mi smo često na vrhu EU, po mnogim pokazateljima, ali eto nažalost po pokazateljima za zlouporabu drogu, smo vrlo visoko i vrlo smo napredni. Dok sam ovu temu čitala o ovoj temi, naravno, naravno uvijek vam se otvori nekakvi podaci na internetu koje možete vidjeti koje su izvana iz drugih zemalja iskustva drugih zemalja. Neke zemlje su se suočile naravno sa puno drastičnijim lošim pokazateljima nego što su ovi naši, znači nisu usporedivi, ali su imali loše pokazatelje i odlučili su da krenu u drastične mjere i imali su jako velikih uspjeha, odnosno imali su rezultata. Naravno u dugoročnim, u nekakvim većim vremenskim periodima, ne kratkoročno, ne od danas, do sutra, često se tu spominje Portugal koji je imao izuzetno veliki problema tamo '70.-tih godina iz nekih sasvim drugih razloga političkih ali su shvatili da imaju problem takav da ga moraju drastično rješavati. I mislim da mi moramo otvoriti kao politika teme ovdje i dekriminalizacije droga. Napravili smo neke korake koji su ipak smanjili pritisak ako ništa drugo na naše pravosuđe vezano za kaznene progone, za korištenje droge za vlastite potrebe. Mislim, bilo je ovdje razgovora i o tome kako koristiti droge u zdravstvene svrhe. Cijeli taj paket moramo o tome puno više razgovarali, moramo to usustaviti kako bi naravno potpuno izolirali ono što se zove dilanje, što se zove proizvodnja za preprodaju, što se tiče šverca, kanala, lanaca droge koji su djelomično prolazili kroz onu bivšu državu, prolaze danas i kroz Hrvatsku, znači što veću, sprječavanje da dolazi droga do konzumenata. Nama tu treba sve upotrijebiti i u represivnom aparatu i u pravosudnom aparatu da se što više to spriječi. Ali i u onom dijelu koji se odnosi na tzv. lake droge. Mi apsolutno kao klub smo otvoreni za razgovor o dekriminalizaciji pojedinih vrsta droga. Mislim da ovi pokazatelji i ovo što mi možemo vidjeti u ovom izvješću ja ću to reći sasvim laički, iskreno ali ipak u kontaktu sa generacijama mladih između, ne znam 15 i 30 godina na koncu kao roditelj mislim da informacija o tome koliko naših mladih u tim godinama konzumira lake droge, nemaju veze sa ovim što piše u izvješću. Ja bih voljela da to nije tako i da mi možete to demantirati. A konkretno, ali prema kažem onome što čujem u svakodnevnom kontaktu sa mladima, to je nešto što, konzumiranje lakih droga je nešto što naši mladi gotovo tretiraju kao eto pušenje ili ne znam ispijanje kave, neću biti, da ne kažem pregrubo nešto ali to ustvari tako ispada. Da li to treba biti tako, ne treba, to je nešto o čemu moramo razgovarati, te teme moramo otvarati i uvijek su naravno dobro došla izvješća u ovakvom obliku da se o tome govori. Hvala lijepa još jednom. Klub GLAS-a i HSU-a će podržati ovo izvješće.
Hvala lijepa. Hvala gospođo Turina-Đurić. I sada je na radu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e čije će mišljenje predstaviti gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Moram reći da Klub Živog zida neće prihvatiti Izvješće o suzbijanju droga zato jer se određene stvari koje ne bi smjele biti na toj listi na njoj nalaze. Objasniti ću konkretno mi smo predali u saborsku proceduru prijedlog zakona kojim bi se legalizirala indijska konoplja. Međutim, vladajuća većina taj prijedlog je odbila. Odbila je po našem sud iz pogrešnih razloga tim više što je svima jasno odnosno sve većem broju ljudi je jasno da se radi o ljekovitoj biljci koja liječi mnoge bolesti, odnosno pomaže u uklanjanju simptoma bolesti i omogućava bolesnima kakav takav normalan život. Najpoznatiji slučaj je onaj Huanita Luksetića, mladog čovjeka koji je nažalost osuđen na dvije godine zatvora kao i njegovog prijatelja Gorana Zakrajšeka koji je dobio 9 mjeseci zatvora. U oba slučaja radi se o velikoj nepravdi, ljudi su osuđeni samo zato jer su se liječili. Ovaj zakon to ne razumije. Ovaj Zakon o suzbijanju droga ne shvaća da određene stvari koje on klasificira kao droge to nisu. I svojom da tako kažem restriktivnom politikom zapravo uništava mnoge živote i puni zatvore sa ljudima koji nisu kriminalci. Također prekršajni sudovi su zatrpani slučajevima ljudi koji su uhićeni sa gram, dva, tri, četiri, pet marihuane i za sitne iznose, odnosno sitne gramaže im se daju velike novčane kazne. Naravno, netko tko ima puno novaca, njemu nije ništa 5 tisuća kuna ali nekoj mladoj osobi ili srednjodobnoj, kako god, čak i starijoj 5 tisuća kuna kazne nije malo. Ali najveća nepravda, odnosno najveće licemjerje sustava pokazuje se na slučaju Kruljac odnosno u usporedbi slučaja Kruljac i Luksetić. Naime, David Kruljac sin generala Mladena Kruljca dobio je rad za opće dobro i novčanu kaznu za to, pazite sad za što, jer je imao u stanu 4,5kg marihuane, 28g kokaina, 10,5 tisuća kuna i 117 tisuća eura. Također policija je u stanu pronašla digitalnu vagu i uređaj za prešanje. Generalov sin je završio u istražnom zatvoru a nakon uhićenja se pred sobom branio da je drogu i novac čuvao za stanovitog Toma Forda, državljanina Srbije. Sad zamislite koja je to priča, znači, on tvrdi da se neki državljanin Srbije, Srbin, zove Tom Ford i kaže, koji mu je, kako tvrdi Kruljac, u zamjenu za čuvanje obećao novčanu nagradu. To je kao da recimo, to je meni uvjerljivo kao da npr. ja u kasi držim, recimo 50 000 kn i odjedanput novac nestane iz kase i sad pitaju me, dobro g. Pernar, di je tih 50 000 kn, ja kažem, čuj, pas mi je pojeo 50 000 kn. Znači, to je priča, priča, školska priča, kad ono pita učenika profesor gdje je zadaća, veli pas je pojeo zadaću. Međutim, u slučaju Davida Kruljca takvu obranu sud je, ja bi se usudio reći na neki način čak i prihvatio time što je dao nikakvu zapravo kaznu. Međutim, s druge strane, Huanito je dobio, pazite sad ovo, Huanito je dobio dvije godine zatvora, drugostupanjski sud, znači, pravomoćnom presudom, potvrdio je presudu riječkog suda iz 2017.g. kojim je osuđen na dvije godine bezuvjetnog zatvora. E sad pitanje, zašto je David Kruljac dobio rad za opće dobro, konkretno, 730 sati rada za opće dobro, a Huanito je dobio dvije godine bezuvjetnog zatvora, a njegov prijatelj Goran Zakrajšek, pardon, ne 9, nego čak 10 mjeseci bezuvjetnog zatvora. U čemu je Huanito i Zakrajšek pod navodnicima veći kriminalac od Davida Kruljca? Po mojoj procijeni David Kruljac je dobio dobrotvorni rad odnosno kazna od godine dana zatvora mu je zamijenjena radom za opće dobro, po mojoj pretpostavci, zato jer naš pravni sustav nije, nema ujednačene kriterije za sve. Npr. recimo, netko poviče Tuđman je zločinac, dobije 15 dana zatvora za verbalni delikt, a netko prizna da je, recimo, pretplatio zgradu neku za recimo, 14 milijuna kuna, ne sjećam se točnog iznosa, Planinska, kaže kolega iz HSS-a, g. Čobanković, ha, dobio je rad za opće dobro. Zamislite, za reć Tuđman je zločinac, 15 dana zatvora, za zamračit 14 milijuna kuna državnog novca, rad za opće dobro i tu se postavlja pitanje kakav je naš pravni sustav? Da li se naš pravni sustav bavi ozbiljnim dilerima i ozbiljnim kriminalom ili se bavi ljudima koji se liječe, kao u slučaju Luksetić, Zakrajšek i u ovom slučaju verbalnim deliktom, gdje je čovjek zbog povika dobio 15 dana zatvora? Zapazite još ovu smiješnu stvar, on koji je povikao da je Tuđman zločinac, ne smije se približiti kipu, zamislite, ne može doć blizu kipa, a čovjek koji je prema video snimci mlatio ženu, on se odnosno djevojku mladu, on se smije njoj približiti i prići. Zapazite koja je to lakrdija od pravosuđa i onda, a zašto ću još reć da je lakrdija od pravosuđa, pa svi procesi koji su se vodili protiv velikih, pod navodnicima riba, slikovito rečeno, krupni slučajevi, tipa slučajevi Sanader, Bandić, Vidošević, Todorić, da ne nabrajam dalje, niti jedan od tih slučajeva nije dogurao do pravomoćne presude, sva ta ekipa je vani, Sanader se može sutra kandidirati na izborima da hoće, vjerojatno bi i dobio neke glasove. Ali za razliku od njih, Huanito je osuđen pravomoćno, e, zašto? Kako je to moguće? Moguće je zato jer ova Vlada ne želi dozvoliti čak niti ljudima iz medicinskih razloga da sami sebi uzgajaju konoplju, zar to nije sramota? Zar nije sramota da se bolesnim ljudima ne dozvoljava da se sami liječe? Vi ćete reći kao mogu kupiti u ljekarni ili ne znam gdje, u teoriji mogu ako u ljekarni ima, međutim, ono što vi ne kažete ljudima je to da je cijena u ljekarni paprena, pa nije to jeftino. Znači, država kaže da, da, kao može se kao u ljekarni, ali ne kaže da to nije na recept, nije besplatno, nije na A listi HZZO-a, skupo je i sad vi ako nemate novaca za kupnju u ljekarni ili od dilera i ako odlučite, a treba vam lijek, koja vam je jedina solucija logična? Pa da uzgajate sami za sebe i država onda to tretira kao proizvodnju droge, eto i evo, Zakrajšek 10 mjeseci zatvora, Huanito dvije godine, za što? Za 7 biljaka. Za 7 biljaka ljudi moji. A šta je to 7 biljaka? Ništa. Niste svjesni koliku nepravdu ovaj sustav stvara i mi iskreno sumnjamo da je razlog zašto vi progonite i procesuirate ljude radi gram, dva, tri marihuane ili ljude poput Huanita i svih ostalih koji se liječe konopljom je u tome što niste u stanju obračunat se odnosno borit se protiv stvarnog kriminala. Jer zamislite kada bi se svi predmeti vezani uz indijsku konoplju, kad bi se svi ti ljudi pustili na slobodu, kad bi se svi ti postupci obustavili, pa čime bi se bavili prekršajni sudovi, čime bi se bavilo Ministarstvo pravosuđa. Žalosno je u koje stanje je Hrvatska dovedena i umjesto da hrvatski poljoprivrednici proizvode indijsku konoplju, da zarade na njoj, ne, mi uvozimo indijsku konoplju iz Kanade, to je rješenje, uvoz, legalnu, a ilegalnu uvozimo iz Albanije. Znači sve je moguće samo ne da ju mi sami proizvodimo. Hrvatska ima potencijal postati zemlja proizvođač indijske konoplje, ulje od konoplje i svih derivata od konoplje, koji su skupi i traženi, mi imamo budućnost za hrvatsko selo i seljaka, imamo idealne klimatske uvjete za proizvodnju konoplje, međutim Vlada HDZ, HNS, Bandić Milan 365 i 8 zastupnika manjina ne želi odnosno odbija dopustiti legalizaciju konoplje. Paradoks je da su dio Vlade i tobože liberalne strane, znači HSLS i HNS i da su i HSLS i HNS na papiru de jure liberalne opcije, ali u praksi su dio vladajuće većine koja ne želi legalizirati konoplju, koja ne želi omogućiti bolesnim ljudima čak ni bolesnima da ju sami uzgajaju, a kamoli da bi dozvolila njenu rekreativu uporabu. To se meni čini konzervativno, tradicionalno, usudio bi se reći i zatucano i antiliberalno. Također neko bi mogao reći pa dobro ali gospodine Pernar neko bi možda mogao kao muljat sa dijagnozom nekom, pa evo odredite listu dijagnoza recite multiplaskleroza ili ne znam tumor na mozgu ko to ima može sam uzgajati indijsku konoplju, to nitko ne može lažirat da ima tumor na mozgu, ako nema. To su ozbiljne dijagnoze, multiplaskleroza također, jasno iz aviona dal netko to ima ili nema, ali na žalost hrvatskoj vladi nije stalo do interesa bolesnika, hrvatskoj vladi nije stalo do toga da se bolesni ljudi izliječe, hrvatskoj vladi nije stalo do toga da se mladi ljudi oslobode od postupaka pred prekršajnim sudovima, državi odnosno Vladi nije stalo do toga da se zatvori isprazne od ljudi koji su unutra zbog marihuane. Svi ti ljudi nastavit će bit proganjani dok će ljudi koji su upropastili Hrvatsku, koji su doveli do bijega stotina tisuća ljudi iz zemlje i upropaštenja njihovih života i naših života oni će i dalje uživat u mirnom i spokojnom životu. Postavlja se pitanje zašto? Samim time o, strategija o borbi protiv zlouporabe droge je besmislena, a dat ću vam još jedan primjer, koja ludost, država je zaplijenila i uništila je, skoro jednu tonu marihuane prošle godine, skoro jednu tonu, ali istodobno marihuanu odnosno njene derivate uvozimo iz Kanade, shvaćate koji je to paradok, kolko se ljudi moglo izliječit sa tim. Al to nikog ne zanima, jednostavno u glavama HDZ-a marihuana je opasna droga, HDZ je protiv svake droge i ova agonija za bolesne i sve ostale se nastavlja. Hvala.
Hvala lijepa, radi korektnosti niti svi u koaliciji na vlasti nisu protiv, a niti svi u oporbi nisu za, to je korektno, korektan podatak koji želim naglasiti, a radi se o legalizaciji lakih droga. Samo radi korektnosti. Izvolite gospodin Ćuraj, ispred gospodin Stjepan Ćuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem podpredsjedniče da malo, dobro poželjna intervencija s obzirom iako mi ovdje govorimo o Izvješću o provedbi Nacionalne strategije i akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga ali malo u širinu, zašto ne. Neke danas smo stvari čuli s kojima se baš i ne mogu složiti i mislim da bilo kakva zabrana prohibicija samo čini ono što se zabranjuje poželjnijim, dakle svojevrsno zabranjeno voće tako da se ne bi mogao složiti s nekim ovdje iznesenim prijedlozima o ograničavanju prava neke prodaje dapače mi smo već dugi niz godina uvijek govorili i o ovoj legalizaciji i nadam se da će to jednog dana i biti zbilja sprovedeno. Kao i u prethodnim vladama smo isto zastupali kao i ovdje. Što se tiče predmetne materije, mislim da je svima jasno koje su sve posljedice i ne moramo o tome govoriti što znači i za mladi organizam, za, za praktički djecu, konzumiranje bilo kakvih opojnih tvari i opijata i ja ću samo se skoncentrirati na jednu pojavu koja na žalost prošle godine u Osijeku uzela velik mah i gotovo 10 mladih ljudi je hospitalizirano sa ozbiljnim psihičkim poremećajima, a ovdje je i na strani 32. navedeno kao nove psihoaktivne tvari. I sada, ovdje kaže onako vrlo kratko otprilike da se to pojavljuje, ali ono što mene, mene zanima, kaže da među ostalom koji su prvi put ušli na liječenje od ovisnosti o drogama u 2017. nije zabilježen niti jedan novi slučaj uporabe novih psihoaktivnih tvari kao niti 2016. E sad očigledno tu nešto ne radimo dobro. ja ću samo podsjetiti da 2015. smo imali smrtni slučaj od konzumacije da li osvježivača zraka ili već što god je to bilo, to su te neke nove psihoaktivne tvari, kanobidnoidne tvari u travi, kako god, sintetike, psihoaktivne tvari i mi ovdje nemamo evidentirano baš nešto da se netko prijavio liječiti a kada gledamo prošlu godinu, to je uzelo itekako maha i sumnjama baš da je to sada odjedanput počelo samo prošle godine. Kako to spriječiti? Naravno prevencija je najbolji oblik, tu smo i čuli neke podatke i mislim da iako ovdje kaže kasnije u tekstu kod zaplijene droga, da je u 2017. otkriveno 10 novih vrsta psihoaktivnih tvari u obliku biljnih mješavina, praha, kristala i tableta, ukupno kažem u 2017. ostalo je 66 pojedinačnih zapljena novih psihoaktivnih tvari, uglavnom sintetskih kanobidoida što je dvostruko više nego vjerojatno da je tu tipfeler, trebalo bi biti na strani 69. 2016., piše vam i dalje 2017, pa evo to je to, samo nomotehnički promijeniti, dakle 32 zapljene. Znači 2015. imamo smrtni slučaj, 2016. 32, 2017. 66 pojedinačnih zapljena i onda 2018. nam se događaju hospitalizacije sa ozbiljnim zdravstvenim poteškoćama i posljedicama dok recimo samo 2015., tada kad je bio taj smrtni slučaj, kad je to odjeknulo, bila 131 zapljena i onda s dogodilo to neželjeno i tu je onda bilo svugdje i šta se tada dogodilo, ljudi su počeli o tome razmišljati, shvaćati tu opasnost i onda je to naglo palo i to nam zapravo govori šta je prevencija, šta je osviještenost medijska, svih nas i da to zbilja vrijedi jer ja jedino to mogu proizvesti kako je 2015. nešto bilo 131, dakle ogromna pošast, epidemija da bi slijedeće godine palo na 30. Jedino što je vidim je to što su medijski stupci, televizije, vijesti, svi govorili o smrti konzumacije takvih stvari. Ali to se polako zaboravlja. A mi ne radimo dovoljno na informiranju prevencije nacionalnoj a to je ovdje smisao. Znači ne dovoljno dobro. Ja sam u zakonu koji je i državni tajnik spomenuo u prvom čitanju, iznio prijedlog koji nadam se da će se ozbiljno razmislit, bez obzira da li kroz pravilnik, da li kroz zakon, ... [[Govornik se ne razumije.]] to je sustav rane dojave koji se i ovdje spominje, omogućiti kroz nove tehnologije da građani reagiraju na prvu pojavu odnosno sumnjive takve stvari, da uslikaju i pošalju, ovdje se može kupiti, preko ove web stranice sam vidio kod djeteta da nešto naručuje, nije, došlo je, je li to nova tvar jer oni mijenjaju ta kemijska svojstva i onda to ispadne solidna lista i na kraju ispada legalno. Odmah djelovat, odmah izuzet, odmah zabranit prodaju dok se ne analizira i odmah ono što je državni tajnik dobro rekao, više ne jednom godišnje nešto ... [[Govornik se ne razumije.]] nego malti ne po potrebi ako treba i svaki dan. Tu treba novaca uložit, naravno, mislim da taj sustav nije možda previše i skup ako se napravi i koristit tu tehnologiju zato i onda taj sustav ranog objavljivanja naravno uz one mogućnosti da mogu svi oni koji zapljene, da više smiju imati tu korist, da mogu prijavljivati to da kao se vodi kao službene osobe zapravo imati to su svom posjedu kada naiđu na to, da to su zapravo neke od onih stari kojima naravno to nije dovoljno, naravno da je edukacija najbitnija i kažem samo ovaj primjer drastičnog pada sa 2015. na 2016. a to ja jedino mogu dovesti u vezu, ne vidim nekih dramatičnih djelovanja što se tiče akcijskih plana ili policijskog djelovanja ili nedjelovanja, po toj logici bi bilo da je policija prestala privoditi ali to sumnjam da itko može i sustavno napravi da ne može, da je taj nemili događaj uzrokovao povećanu svijest, bojazan i pravu istinu o onome što je došlo do ljudi. Nažalost, ne daj bože da nama opet tako nešto se dogodi da bi mi imali bolje rezultate. Zato to moramo prevenirat i moramo na taj način djelovat. Inače te psihoaktivne tvari sintetizirane u cilju ponašanja učinaka klasičnih droga se prodaju i u smart shopovima ali i u trgovačkim ... [[Govornik se ne razumije.]] imate na internetu i tu zbilja treba jedan sveobuhvatan način preveniranja, možda pogotovo kroz kampanju na Internet, na onoj stranici gdje mladi idu da im se upozoravaju onim različitim modelima oglašavanja, da se ulaže novaca u to oglašavanje, da sve posljedice se istaknu, ne mislim na oglašavanje šta trebaju kupiti nego ono upravo da govorimo o posljedicama konzumacije raznoraznih stvari. Generalno gledano, imamo i iza ono što je dobro recimo i jako treba malo i proučiti su i tablice raznorazne u prilazima, dakle imamo i nove psihoaktivne tvari otkrivene u RH tijekom 2017. i onda vidimo zapravo da najviše njih sveukupno 27 predmeta je bilo, njih 18 se odnosi na tu biljnu materiju, e to je ti osvježivači zraka. Imamo tu raznoraznih nekih kemijskih supstanci ali najviše je upravo te biljne materije pa kad gledamo i po gramaži i mislim da upravo tu moramo, da je to nova pošast i tu moramo već danas je kasno da počnemo aktivnije i djelovati i zato naravno klub HNS-a će prihvatiti ovo izvješće i smatramo da općenito gledano da je bilokakve restriktivne mjere zabrane da uvijek je povijest pokazala da nikakve prohibicije, nikakve zabrane ne donose neki napredak nego upravo suprotno učini stvar zanimljivim pa tako vjerujem i da bi i legalizacija kanabisa sigurno učinila tu najrasprostraniju diobu zanimljivim i stavila je u određene okvire i sigurno već u skrupulu javnosti ali prije svega i onih koji to prate tako da to je nešto što sigurno u budućnosti moramo uzimati u obzir ali kažem još jednom, više prevencije, više rada na novim tvarima i sigurno više brige za našu djecu i za budućnost. Hvala.
Sada je na redu g. Domagoj Hajduković koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dosta je već rečeno o strategiji pristupima suzbijanja zlouporaba droga, o smanjivanju potražnje, odnosno, dostupnosti na tržištu, ja bih svoju raspravu temeljio na doprinosu, odnosno, na naglascima, koje ja vidim jako bitnima, a to je upravo ono s čime je kolega Čuraj završio, a to je prevencija. Dakle ovo izvješće je dio politike suzbijanja zlouporaba droga, koja se temelji na strateškim ciljevima smanjivanja. Ponuda i potražnja droga je multidisciplinarnom pristupu u provedbi programa u kojima je cilj prevencije ovisnosti i suzbijanja zlouporaba droga. Isto tako pridružiti ću se onima koji vjeruju da je ukidanje ureda, vladinog ureda, posebno vladinog ureda sa ovim ciljem, zapravo i njezinom integracijom u Hrvatski zavod za javno zdravstvo, smo pokazali, koliko nam je stalo zapravo do ove tematike. Mislimo daj e ured bio puno efikasniji način na koji se to moglo raditi, barem davati na važnosti ovako velikom problemu s kojima se ne suočava samo Hrvatska. Dosta je bilo riječi o represiji, odnosno, o kriminalnim radnjama, ilegalnim drogama itd. Jer represija je svakako odgovorna, zabranjena supstance. Međutim, kada govorimo o javno dostupnim i vrlo lako dostupnim drogama to je prije svega duhan, alkohol i slično. Tada mislim, da baš zbog toga što su dostupne, represija nije uvijek odgovor. Kolega Linić je govorila, pardon Strenja je govorila o tome, da će predložiti zakon u ime kluba u kojoj bi se smanjila dostupnost alkohola itd. Međutim, mislim da je tu edukacija prije svega jako jako bitna. Pomak je svakako i ono što imate na kutijama cigareta, dakle, upozorenja. Međutim, ni to ne daje onakav rezultat kakav bi htjeli, znate kakav rezultat na kraju bude. Da muškarci koji kupuju cigarete, kada dobiju cigarete na koji ih upozorava da pušenje smanjuje plodnost kod muškaraca, kaže možete dati onu za trudnoću. Dakle, to nije polučio onakve rezultate kakve smo htjeli. Ono što bi sigurno polučilo bolje rezultate, je doseljeno provođenje zakona o zabrani pušenja u javnim prostorima. E to bi, barem u mom mišljenju pospješilo i motiviralo ljude da prestanu pušiti. Dakle, kada se je donosio zakon, kada se je zabranjivalo u javnim prostorima, recimo u kafićima pušenje, cilj je bio upravo to. No, godinama, nakon donošenja tog zakona, zapravo promijenilo se nije ništa, jedino što se je promijenilo, je to da se u restoranima ne puši, a i to se ne primjenjuje potpuno dosljedno. Imate situacije, gdje nepušači ne vole ići uopće u kafiće, zato što kažu da se poslije osjećaju pa kao dimljena šunka, dakle, puni dima, pogotovo sada po zimi, što zapravo, nije bila namjera donošenja ove zabrane, odnosno, namjera je bila upravo ta, da ne moraju biti prisilni, pasivni pušaći, to su nažalost postali. Dakle, doseljeno provođenje već postojeće zakonske inicijative bi svakako bilo potrebno. Isto tako mnogi ugostiteljski objekt nemaju adekvatno ventilaciju, iako imaju dozvolu da mogu biti mjesta za pušenje. Prema tome, doseljenim provođenjem zakona, mislim da bi se sigurno pospješilo i motiviralo ljude da prestanu koristiti duhanske proizvode. Ista stvar je i sa alkoholom, znači već imamo zabranu prodaju alkohola mlađima od 18 g. Čuli smo da mladi piju već sa 15 g. počinju ga konzumirati alkohol svakodnevno i ja se pitam kako ga nabavljaju, ako ga ne donose od kuće, ako ga donose roditelji. Znači moraju ili oni sami ga kupiti ili mora netko stariji kupiti, ako netko stari kupuje za njih onda je vrlo neodgovorna osoba, a ako kupuju sami, ako mogu doći do alkohola, onda je jasno da se zakon ne provodi kako bi trebalo. Edukacija treba biti ključ škole, jesu i moraju biti snažno uključene u edukaciju prevenciju ovisnosti. Liječnice govore da je kuna uložena u prevenciju, 4 kune ušteđeno u sanacije. A mi ovdje u ovom izvješću ugl. govorimo o sanaciji, dakle, o ovisnicima, koji već jesu u tom stadiju da su zatražili pomoć, a do toga treba doći, vjerojatno je broj ovisnika puno veća nego oni koji su zatražili pomoć. Dakle, govorimo ugl. o sanaciji, dok bi trebali po meni, više naglaska staviti upravo na prevenciju. Jedan od načina prevencija je smanjivanje dostupnosti opijata na tržištu, ali nije jedino. Smanjivanje potražnje j ono što j bitno, jer kada neće biti potražnje, neće biti niti ponude. Dakle, kada govorimo o edukciji uključenosti škola svi profesori, nastavnici, učitelji koji jesu razrednici, koji rade u razrednoj nastavi itd. već jesu uključeni u edukaciju učenika o tome bilo kroz već postojeći nastavni program ali i odgojnim radom u našim školskim institucijama. Odgojnog rada nestaje i to je ono što je također jedan od problema. Prema izvješću, odnosno, statističkom biltenu kojeg smo dobili, dakle, procjena nespecificiranih javnih rashoda po javnim funkcijama, usporedbe 2015.-2017. vidimo da je jedna od komponenti tu i obrazovanje. Međutim, ako pogledate o kolikim se iznosima rade, dakle, u 2015. g. obrazovanju to je 4,7 milijuna kn isti iznos 2016. nešto malo povećan i 2017. je 4,9 milijuna. 5 milijuna kuna, dakle, generalno govoreći za cijelu Hrvatsku sa ovom namjerom nije dosta. Nije dosta tim više što cijeli iznos se sigurno i ne koristi isključivo za programe prevencije, odnosno, edukacije mladih i relevantni program. Dakle, na tome treba puno više raditi kroz reformu školstva, također učenike treba odgajati i učiti kako biti odgovorne jedinke, kako biti odgovorni građani. Jedno od tih je naravno i apstinencija od zlouporaba droga. Ono također što ne orobljuje je vrsta počinjenih stegovnih prijestupa punoljetnih zatvorenika povezanom sa zlouporabom psihoaktivnih sredstava, dakle, dobili smo usporedne podatke za 2015., 2016., 2017. i tu vidimo mali ali konstantan porast stegovnih prijestupa, koje su počinjeni pod utjecajem alkohola. Dakle 2015. 8,4%, 2016. 10,4%, 2017., 15,1% u stalnom porastu. Prema tome to i govorili koliko su svakodnevno dostupni opijati, dakle tu govorimo o alkoholu, koliko mogu biti opasni za socijalni život, za društveni život, za, također koliko su prisutni u kriminalitetu. Kada govorimo o broju ovisnika i konzumenata droga koji su tijekom 2016., 2017. bili u tretmanu centara za socijalnu skrb po pojedinim županijama tu isto možemo vidjeti zanimljive podatke. No nažalost u većini županija taj broj ili stagnira, dakle ili ostaje isti ili je u porastu. To su sve podaci koji nam govore da puno više treba raditi na ovim predradnjama a to je dakle edukacija, to je dakle sprječavanje, odnosno educiranje mladih o posljedicama zlouporaba droga, duhana, alkohola i svih ostalih ovisnosti. Naravno kada govorimo o ovisnostima, ovdje govorimo o prije svega drogama, ali ne možemo ne spomenuti i druge ovisnosti koje se nažalost javljaju u modernom društvu, to je ovisnost o društvenim mrežama, to je ovisnost o kocki i slično. To u pravilu ne ulazi u ove statistike ali da ulazi mislim da bi imali još, veće poražavajuće podatke. Kao netko tko je proveo dobar dio svog radnog vijeka u obrazovanju, ja i dalje mislim da odgovor na sve te probleme može biti jedna kvalitetna škola koja nije samo obrazovna nego i odgojna institucija. U tome ne može, na tome ne može raditi niti samo Zavod za javno zdravstvo, niti samo ministarstvo, niti, čak ni ured kada je bio nije mogao to učiniti sam. To treba biti jedan širi napor, kao što je i rečeno u izvješću multidisciplinarni pristup da se zapravo maksimalizira učinak svih radnji koje pokušavaju smanjiti zlouporabu droga i drugih opijata. Prema tome, naše škole se trebaju uključiti po nama i dalje što aktivnije u proces edukacije o zlouporabi droga, mladi moraju biti informirani o rizicima kojima se izlažu kada uzimaju i zloupotrjebljavaju droge. Znanje o tim posljedicama vjerojatno će doprinijeti i smanjivanju uzimanja droga. Zaključno, klub SDP-a će podržati ovo izvješće ali ovo je izvješće samo vrh sante leda, sukus onoga, statistički pregled onoga što se radi. Tu moramo biti aktivnije uključeni, dakle i jedinice lokalne samouprave i država i državne institucije. Ne moramo imati posebne dodatne troškove jer postoje institucije koje to mogu iznijeti, dakle kao što sam govorio, kao što su škole, centri za socijalnu skrb itd.. Hvala lijepa.
Hvala. Ispred Kluba zastupnika HDS, HSLS-a i HDSSB-a gospodin Branko Hrg. Nema ga, gubi pravo. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vrlo ću kratko, budući da sam većinu rekao u ovome što sam govorio ispred kluba. Dakle ono što je poražavajuće, zapravo, još bih to jedanput podcrtao je porast zlouporaba svakodnevno dostupnih opijata, odnosno lako dostupnih opijata a to su duhanski proizvodi i alkohol. I ponavljam mislim da represija nije jedini odgovor i ne smije biti jedini odgovor, mora biti i edukacija te konzistentno provođenje već postojećih zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda u javnim prostorima koji se ne provodi doslovno. Dakle to mogu odgovorno tvrditi da pojedini objekti koji imaju dozvolu kao da mogu biti pušački, recimo ugostiteljski objekti nemaju adekvatne ventilacije, nemaju adekvatan prostor u kojem se, u kojem ostali gosti mogu također nesmetano uživati da tako kažem. Dakle puno ljudi se na to žali i mislim da zapravo samo dosljednim provođenjem puno alata koje već imamo dostupnim ćemo postići i maksimalni učinak. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Mi se u Hrvatskoj suočavamo sa katastrofalnim stanjem u pravosuđu, suočavamo se sa mnogim po mojem sudu nepravednim presudama, suočavamo se sa time da je naše društvo pretvoreno u taoca male grupe ljudi koja uništava nas sve ostale. Takvo stanje nažalost može se promijeniti isključivo na izborima jer sve dok pravosudni sustav ovakav kakav je ima političku podršku vladajućih ništa se u našoj državi neće promijeniti. Neki dan mi je došla jedna žena tu do Sabora, gospođu čeka deložacija, ona objašnjava da je nepravedna, da je pravosuđe takvo i takvo, ja kažem dobro gospođo ali je li izlazite na izbore. A ona kaže, pa ne, ne izlazim na izbore, ja sam Jehovin svjedok, mi Jehovini svjedoci ne glasujemo. I ja reko dobro, ali reko, da li mislite vi da se može pravnim putem vaš problem riješiti. I ona vjeruje da će u ovom pravosuđu, u ovoj državi sa ovakvom vlašću da će to riješiti. Ali ja kažem, ali gospođo ja iskreno sumnjam da ćete to riješiti, ha reko, živi bili pa vidjeli. Međutim, ona ne razumije kao ni mnogi drugi ljudi da je pravosuđe pod kontrolom politike, da je politika ta koja odlučuje o zakonima, o njihovoj primjeni, o tome koga će se progoniti, koga se neće progoniti, koga će se osloboditi, koga će se osuditi. I na kraju krajeva utječe i na to tko će biti sudac. I bez promjene politike nema promjenu u pravosuđu. Ono što je ta gospođa, kao Jehovin svjedok, odnosno što Jehovini svjedoci vjeruju, oni smatraju da političari ne mogu riješiti probleme na zemlji već to može samo Bog u konačnici, kada se Isus vrati itd.. Međutim, problem koji se postavlja jest što sa vremenom između sadašnjeg trenutka i Isusovog povratka. Ona na to pitanje po mojem sudu nije dala adekvatan odgovor, a zašto pa zato jer onaj tko je slago tu teologiju Jehovnih svjedoka on nije razmišljao da mnogim ljudima rješenje treba sada. Da, OK, kad se Isus vrati, al što sad, žena će biti deložirana, ostaje bez kuće. I nažalost ta žena kao Jehovin svjedok i mnogi drugi ljudi koji ne izlaze na izbore su izravno odgovorni za to što je sada na vlasti HDZ odnosno politika koja radi mnogim ljudima o glavi, a pogotovo ljudima koji su progonjeni, ja bi to rekao čak politički progonjeni zbog indijske konoplje. Kažem politički progonjeni zato jer se njih progoni zbog njihovih uvjerenja. Znači Huanitovo uvjerenje je da je konoplja lijek, a ne droga i on tvrdi da je proizvodio a ne drogu, međutim sud se ne slaže sa njegovim uvjerenjem i stavom te kaže, ne gospodine Huanito, vi ste proizvodili drogu opojnu i šalje Huanita na dvije godine pravomoćno u zatvor. Osim Huanita nadrapao je i Zakrajšek, Goran Zakrajšek beskućnik, dobio je 10 mjeseci bezuvjetnog zatvora zato jer je okopavao njegove biljke, a zamislite Huanito opasni diler imao 7 biljki, neš ti velike droge, velike droge. I onda oni, pazite vi kako policija funkcionira to je ja bi se usudio reći, po mojem sudu to je jedan brod luđaka, objasnit ću i zašto. Oni 7 stabljika stave na vagu, iščupa ih iz zemlje s korijenom i onda kažu one su teške tolko i tolko, pa ne puši se, odnosno ne konzumira se na bilo koji način stabljika, a oni izvažu cijele biljke pa kažu imaju …/nerazumljivo/… 20 kila konoplje, a samo cvjetovi se uzimaju, kad se cvjetovi svi stave na hrpu pa tu nema govora o nekakvim kilama velikim, to su teške budalaštine. I ova strategija koju Vlada ima usmjerena je na progon ljudi poput Huanita, na progon mladih ljudi koji imaju kod sebe gram, dva, tri, četiri, pet, deset, dvadeset grama marihuane. To su za ovo društvo kao opasni, opasni ljudi. Ma neš ti opasnih ljudi i daju im se masne novčane kazne, a ako netko ima više, a onima koji se liječe, pazite od multipleskleroze to je gadna bolest, a trebaju ti veće količine, e ti ljudi su posebno na udaru ove vlasti, usudio bi se reći marionetske, sluganske vlasti. I moja poruka svima oboljelima, svim rekreativnim korisnicima indijske konoplje jest da dok ova većina ne padne i sve dok Živi zid neće formirati vlast, konoplja neće biti legalizirana. SDP da je htio mogo je legalizirat konoplju, ali to nije učinio, mogao je ali nije učinio, oni su dekriminalizirali konoplju ali šta to vrijedi vama, da, kad nađu vas 2 grama nije kazneno djelo, nego je prekršaj, moraš platiti 7.000 kuna, pa to je mladom čovjeku gora kazna nego rad za opće dobro i oni ne mogu na prekršajnom sudu čak ja mislim ni tražit rad za opće dobro, to samo je rezervirano za one koji počine kaznena djela. Vrlo je sustav nehuman i SDP je mogao legalizirati uzgoj konoplje iz zdravstvenih razloga, da ljudi koji imaju određene dijagnoze da mogu uzgajati za sebe, SDP to nije napravio, ni HNS to nije napravio, ni HSLS o HDZ-u da ne pričam. Već mogu ljudi isključivo kupovati to u ljekarnama, ako ima u ljekarnama i po paprenim cijenama, šta je s onima koji nemaju novaca, jasno je da to nije lijek koji ova Vlada daje recept za razliku od drugih lijekova mnogih od kojih su mnogi teške i opasne opojne droge poput Heptanona. Heptanon se daje besplatno na recept, a jasno je svima vama da je to užasna droga, da izaziva goru apstinenciju krizu od heroina i da mnogi zloupotrebljavaju taj Heptanon i uštrcavaju si to i bože sačuvaj i koliko je tih ljudi na Metadonu i kolko ih je Metadon i poubijao svih skupa. E vidiš, Metadon može besplatno na recept iako je evidentno riječ o opojnoj drogi, a marihuana isto tobože može na recept ali ju ti moraš masno platiti, a Heptanon dobivaš besplatno, zašto se jedna opojna droga koja ništa ne liječi, a Heptanon ne liječi ništa osim što prikriva apstinencijsku krizu, zašto je ona besplatna, a zašto se indijska konoplja masno naplaćuje ljudima koji su bolesni, to su pitanja na koja ova Vlada odgovore nema i ja pozivam ovog trena sve konzumente indijske konoplje da na dan izbora se pobune protiv ovog sustava, da izađu na izbore i da kažu mi više nećemo trpit teror farmaceutske industrije, teror policije i teror pravosuđa koji su u službi politike koja je okrenuta protiv ljudi. Protiv rekreativnih i protiv ljudi koji iz medicinskih razloga konzumiraju indijsku konoplju, ako vi koji konzumirate indijsku konoplju ne izađete na izbore i ne podržite Živi zid, danas ili sutra ćete se možda vi naći u situaciji da će protiv vas podignuta optužnica ili optužni prijedlog, da ćete vi morat hodat na sudovima, da ćete vi bit kažnjeni novčanom ili zatvorskom kaznom, da će vam život bit upropašten, da ćete bit progonjeni i da vam neće biti dano pravo na liječenje metodom kojom vi odaberete. I to je sve stvarnost, to je ono što se danas događa, to je ono što se u prošlosti događalo i mi kao društvo moramo napravit korak naprijed, u Švicarskoj je recimo legalizirana konoplja na način da svatko, ama baš svatko može 5 stabljika uzgajat. I nemaju više problema sa konopljom, a mi u Hrvatskoj umjesto da to napravimo, maltretiramo ljude. I to ne ljude poput Davida Kruljca, on je dobio rad za opće dobro, nego ljude poput Juanita, koji ni kriv ni dužan bi mogao završit u zatvoru a njegov prijatelj Zakrajšek također, i za njega za razliku o Juanita se Kolinda ne javlja, ja ću pomoć g. Zakrajšeka, ja ću ga abolirat, pomilovat, šta već. Miluje samo nogometaše a ljude kojima stvarno treba jedno pomilovanje, njima ništa. Hvala.
Hvala. Repliku je tražio g. Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pernar, ja se slažem s vama, konoplja se mora legalizirati pod strogom kontrolom naravno, omogućit ljudima koji su bolesni da ju uzgajaju za svoje svrhe a omogućiti rekreativno onako kao što to Nizozemska ima po svojim propisima, tako da to nije problem, ja mislim da u RH je puno veći problem alkoholizam, kocka, kladionice, protiv toga se ne borimo. Alkoholizam i kocka razaraju hrvatske obitelji, tu država zaradi neku siću, 10 puta više izgubi na razorenim obiteljima, nitko se time ne bavi, kocka je ušla za vrijeme rata u Hrvatsku kroz kafiće, tamo su oni automat klubovi, automati radili i čak van poreznog sustava, to je vjerojatno jedan mafijaški lobij koji to drži po RH i tu vlast ne želi ništa učiniti i pomaže mafiji ustvari da pljačka hrvatske građane i da ih razboljuje i da uništava hrvatske obitelji. Hvala.
G. Pernar, odgovor.
Reći ću vam jednu stvar g. Aleksić, cigarete godišnje ubiju u Hrvatskoj preko 12 000 ljudi, pa to su užasne statistike. Koliko ljudi umire od tog zla? Naravno na televiziji nema reklama za cigarete li ćete vidjeti da se o smrtima vezanim uz cigarete ne izvještava, izvještava se jedino ako uzmu nekog poznatog poput Oliver Dragojevića a onih 1000 ljudi drugih koji umiru, ništa, šutnja, silencio stampa. Zašto mediji šute o smrtima koje su rezultat pušenja cigareta? Po mojoj pretpostavci zato jer duhanska industrija više ne plaća za reklamu nego za šutnju. To je moja pretpostavka jer vidim drugo logično objašnjenje zašto o tako ozbiljnom javnom zdravstvenom problemu, mediji ne viču na sav glas a kad netko kad netko se razboli od ospica, onda danima maltretiraju cijelu javnost.
Hvala. Po podacima HZZO-a za 2017. 14 000 čak, ne 12, isto radi preciznosti. Gđa. Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Pernar, pa vama je zapravo ništa to što je recimo konzumiranje odnosno posjedovanje marihuane za osobne uporabe umjesto kaznenog djela spušteno na prekršajnu razinu. Ja mislim da je to ipak puno. Ono što je SDP napravio da znači osoba ne bude kazneno gonjena i stigmatizirana na neki način za cijeli život zbog toga što u jednom trenutku kod sebe je posjedovala jedan joint, primjerice. I drugo, mi smo iskoristili priliku kada smo imali odgovornost za Hrvatsku i omogućili smo uporabu medicinske konoplje odnosno konoplje u medicinske svrhe, vi ste u pravu kada kažete da je ono skupo ali je ono ipak dostupno što do 2014. g. nije bilo. I vi i mi smo u Hrvatskom saboru kao opozicija predlagali da se omogući i uzgoj konoplje u medicinske svrhe, nažalost za to nismo dobili podršku vladajućih. Ja se nadam da nakon Rezolucije EU-a koja je izglasana neki dan u Parlamentu ćemo ipak to uspjeti zajedničkim snagama slijedećih godina ovdje učiniti.
Hvala. G. Pernar, odgovor.
A gledajte gđo. Glasovac, vi kažete da više marihuana nije u sferi kaznenoj nego prekršajnoj međutim ako ste vi u pravu, pa zašto se onda Juanitu ne sudi za prekršaj, zašto je on dobio 2 g. zatvora? Znači marihuana nije dekriminalizirana u apsolutnom smislu nego ste samo neke mizerne količine gurnuli u sferu prekršaja a tko god ima malo više, a svatko kome treba za liječenje ima malo više, on je i dalje u sferi kaznenog djela. I zato je g. Zakrajšek dobio 10 mj. zatvora, zato je okopavao 7 stabljika, ne'š ti opasni uzgajivač droge. A kaže ja sam okopavao jer je Juanito bio bolestan pa ja sam mu pomagao, mislim to je, to je cirkus a vi kažete vi ste podržali prijedlog, je, sad kad ste u opoziciji, sad podržavate a kad ste mogli legalizirati za liječenje onda niste to legalizirali.
Hvala g. Pernar. G. Čelić, g. Čelić ima repliku.
Hvala. Uvaženi kolega Pernar, metadon koji ste spomenuli je zlatni standard u liječenju opijatske ovisnosti, znači to je lijek. Medicinski kanabis nije lijek nego je pripravak koji ublažava simptome i kako je kolegica Glasovac rekla, tamo gdje postoji na osnovu medicine temeljene na dokazima, tamo se omogućuje korištenje konoplje u medicinske svrhe i u RH. Vi ste zagovornik legalizacije konoplje u rekreativne svrhe, to je sve u redu, imate pravo, zagovarajte to, ali dok je god HDZ-ova Vlada, legalizacije konoplje u rekreativne svrhe, to vam odgovorno tvrdim, biti neće [[Upadica Pernar: Vi kažete g. Čelić…]]
G. Pernar, imate riječ, izvolite [[Upadica Pernar: Hvala.]] Molim.
Vi kažete g. Čelić da je metadon zlatni standard za liječenje opijatske ovisnosti, pa evo ja vas pitam, koliko se ljudi sa metadonom izliječilo? Ja vam govorim da su samo ako se, vi izlječenjem vjerojatno smatrate da netko ne uzima heroin nego heptanone ali on je i dalje ovisnik i ako će se htjeti sa heptanona, apstinencijska kriza će mu biti još gora, vi to znate, pa vi se bavite ovisnicima. I ja sam u općoj praksi gledao te ljude na heptanonu. Pa šta mislite da je njihova kvaliteta života dobra, pa to su razmrvljene ličnos Vi kažete da super funkcioniraju ljudi na heptanonu, je, kako ne, pitajte, pitajte te ljude koliko su sretni i kakav im je to život da svaki dan moraju, da ih hvata kriza da moraju ići u opću praksu po tu drogu, žalosno.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnim govorima. Prvi, treći zapravo već sada je gospodin Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo s obzirom da je kolegica Glasovac spomenula rezoluciju Europskog parlamenta koja je ovaj tjedan usvojena, dakle tu se ne govori o uzgoju konoplje u medicinske svrhe, potiče se prije svega definiranje pojma medicinskog kanabisa, potiču se istraživanja. Vi dobro znate dakle da je izmjene i dopune Zakona o zlouporabi droge, za izmjene je potrebno 13 ministarstava, mišljenje 13 ministarstava i ova Vlada je napravila izmjene kojim se omogućava dakle korištenje industrijske konoplje, biljke industrijske konoplje u cijelosti. Što se tiče uzgoja konoplje u medicinske svrhe u RH o tome se u ovome trenutku raspravlja, nećemo sada prejudicirati što ćemo i kako ćemo napraviti s time. U zemljama EU je vrlo raznoliko zakonodavstvo kao i općenito pristup prema kanabisu i tu dakle postoje i pitanje odnosno problematika koja se veže uz pojam dekriminalizacije, uz pojam depenalizacije i uz pojam dejuridizacije, odnosno legalizacije. Ja bih ovdje htio kratko još nešto reći i o izvješću, o Europskom izvješću o drogama iz 2018. godine. Mi danas raspravljamo o Izvješću za Hrvatsku za 2017. godinu. Kada pogledamo europsko izvješće za 2018. vidjeti ćete da su tamo podaci iz 2016. Naime, kako je i državni tajnik Dulibić rekao metodološki nije moguće dobiti svježije podatke i onda uvijek kasnimo kad gledamo godine. Dostupnost droga je općenito velika i čini se da se u nekim područjima povećava. Tu se prije svega misli dakle na psihostimulativne droge kao kokain koji je najčešće upotrebljavan i nezakoniti stimulans u Europi. Mijenjaju se metode i rute krijumčarenja, nekad je to bio Iberijski poluotoko. Međutim, 2016. u Belgiji, znači u ovim kontejnerskim lukama se bilježe velike zapljene. I dakle u Belgiji je zaplijenjeno 30 tona kokaina. Kao što je i direktor Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama Alexis Goosdeel rekao, danas se osjećaju posljedice povećane proizvodnje kokaina u Latinskoj Americi. Međutim ono što je izuzetno važno napomenuti dakle da se povećava proizvodnja droga, prvenstveno mislim na ove sintetske droge, psihosimulativne droge u Europi. I u ovome trenutku događa se određena promjena da Europa postaje središte iz kojeg se izvozi droga na vanjska tržišta kao što su Srednja i Južna Amerika, Australija, Bliski Istok, Daleki Istok i Turska. Poseban izazov predstavlja i droga kaptagon koju Isilovci koriste s obzirom da se mi nalazimo na ruti, zabilježeni su već i nekakvi podaci što se tiče Ministarstva unutarnjih poslova vezano za zapljenu kaptagona i u RH i to će svakako predstavljati izazov za EU. I dalje je najraširenija nedopuštena droga u Europi je kanabis. Definitivno legalizacija konoplje u rekreativne svrhe u pojedinim saveznim državama SAD-a i u najnovije vrijeme u Kanadi predstavlja novi izazov za mjere kontrole droge dakle i u Europi i definitivno će se sa time susresti, dakle taj val legalizacije koji dolazi iz Sjeverne Amerike on će se neminovno preliti i na Europu i na taj način će predstavljati novi izazov što se tiče problematike zlouporabe droga. Nove psihoaktivne tvari, one su isto tako sa Izmjenama i dopunama Zakona o zlouporabi droga bolje regulirane sada sa ovim novim zakonom. Postoji unutar EU sustav radnog upozoravanja. Neki kažu da se previše naglašava ta problematika novih psihoaktivnih tvari i da se prebacuje težište sa klasničnih droga kao što su heroin, kokain i kanabis koji predstavljaju puno veći javno zdravstveni izazov, puno veću javnu zdravstvenu prijetnju. No mislim da treba govoriti o novim psihoaktivnim tvarima i zapravo ono što je izuzetno važno naglasiti da su ciljana skupina mladi adolescenti jer su te droge jeftinije i na taj način dostupnije. Evo, toliko u pojedinačnoj raspravi.
Ne toliko jer ćete morati odgovarati na neke replike. Prvu ima gospodin Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Ćeliću kada ste govorili o ovisnostima vi ste se više bazirali na opijatske ovisnosti vezano za marihuanu i kanabis i to istraživanje. Ali ja imam jedno istraživanje što se događa recimo sa tijelom dok djeca satima igraju igrice. Iz osobnog iskustva, recimo putujući s busom od Zagreba do Munchena, jedan dječak od 10, 11 godina cijelim putem gotovo 7 sati je igrao igrice. Ova studija zapravo govori o tome da djeca u toj dobi kada se govori o pozitivnoj strani govori se o nekom kritičkom razmišljanju, koordinaciji tijela i motorici. Međutim puno je više tih negativnih stvari koje se vežu za ove video igrice a govori se o anksioznosti, govori se o agresivnosti, o nemiru, čak se govori o jednoj venskoj trombozi koja može nastati. Pa recite mi iz vašeg iskustva kao liječnika psihijatra jeste li imali takvih slučajeva i što poručiti roditeljima koji prate ovu raspravu?
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Ćelić, da.
Evo vi ste spomenuli jednu od tzv. nesupstancijalnih ovisnosti, znači ponašajnih ovisnosti. Klasična droga, uzmete nešto i to djeluje u mozgu. Dakle ovdje nema te neke tvari koja ona pobuđuje određene reakcije u mozgu. Međutim, izaziva, dobro ste rekli, ne samo psihičke smetnje, nego i tjelesne smetnje, zabilježene su konvulzije radi svjetlosnih, radi zvučnih efekata koji su prisutni kod tih video igrica. U ovome trenutku je to sve veći i veći problem i u Europi, ne samo u zemljama dalekog Istoka i ono što u ovome trenutku nedostaje, dakle, to je pitanje nekakvog multidisciplinarnog pristupa, sveobuhvatnog pristupa i tu je pitanje nadležnih institucija koje će morati odgovoriti na ovaj problem vrlo brzo u RH i to je nešto o čemu treba definitivno razgovarati.
g. Gordan Maras.
Hvala lijepo kolega Ćeliću. Zanima me, prije nekoliko ste dana govorili o korištenju kanabisa, čak ste rekli da nemate ništa protiv korištenja kanabisa odnosno ne da nemate ništa protiv, nego ste ZA korištenje kanabisa u medicinske svrhe, zanima me, vas kao, vi kao psihijatar koji se bavite i ovisnošću i imate dosta iskustva u tom području, moj stav i ono što ja mislim, da kanabis nije ništa štetniji, nego alkohol, što se tiče ovisnosti i potencijalne kasnije ovisnosti prema težim drogama. Znači, obično ljudi kažu da ljudi koji imaju problema sa težim drogama, krenu sa kanabisom, ali ja sam stava da krenu prije sa pivom i sa alkoholom, pa piva i alkohol nisu kriminalizirani i u RH je puno veći problem alkoholizma, nego korištenja lakih droga. Hvala lijepa.
g. Ćelić.
Pa dobro ste rekli, dakle, puno puta se prešućuje problematika ovisnosti o alkoholu i ovisnosti o duhanu koje su društveno prihvatljive, legalizirane droge i samim time su dostupnije i jeftinije i samim time su veće zdravstvene posljedice. Kraljevina Švedska koja je vrlo bogata je rekla, nemamo toliko novaca da bi legalizirali još jednu drogu. Kao osoba koja se bavi problematikom ovisnosti, mogu reć da ovisnost o marihuani postoji, da postoje psihički problemi koji su vezani od psihoza, kada osoba postane paranoidna, do tzv. amotivacijskog sindroma. Da, ja jesam za primjenu konoplje u medicinske svrhe prema strogo utvrđenim kriterijima. Vi danas možete liječiti rak sa kurkumom, možete liječit sa maslačkom, to je vaš izbor, ali marihuana odnosno medicinski kanabis nije lijek, nego pripravak. HZZO je potrošio prošle godine 117 milijuna kuna za liječenje multiple skleroze. Medicinski kanabis koristi se samo za spazme u multiploj sklerozi, ne utječe [[Upadica: Hvala]] na razvoj multiple skleroze. Hvala.
Hvala. gđa. Vesna Bedeković. O pardon, gospodin, ne, u redu, ne, ne, zadnja je Sabina Glasovac, ima 4, izvolite, dobro je bilo, gđa. Bedeković.
Hvala lijepo. Kolega Ćeliću, drago mi je da ste u svom pojedinačnoj raspravi spomenuli problematiku sintetskih psihostimulativnih droga i da ste naglasili, dakle, Europu kao jednu od bitnih središta, ne samo proizvodnje, nego i izvoza psihostimulativnih droga sintetskih, tu, to ste, dakle, povezali s problematikom sintetskih kanabinoida rekla bih, a osobito ste stavili naglasak na mlade i na adolescente kao ciljnu skupinu i sad kad pogledamo statistike, naši mladi u RH su među mladima u Europi na gotovo najvišoj razini. Vi kao struka, kako gledate na hrvatske institucije koje su bitne u osvještavanju ovog problema, kako reagiraju i jesmo li u RH dovoljno, što mislite, osvijestili ovu problematiku kao novi trend?
g. Ćelić.
Kolegice Bedeković, vi dolazite iz odgojno obrazovnog sustava i mi koji smo liječnici, uvijek naglašavamo važnost zdravstvenog sustava, ali itekako je važan i odgojno obrazovni sustav i u svim povjerenstvima, županijskim povjerenstvima za suzbijanje zlouporabe droga, uvijek sjedi netko iz predstavnika gradskih odnosno županijskih odjela za obrazovni sustav, nikad nije dovoljno, kao što je i kolega Hajduković rekao, ne može se sve bazirati na represivnom sustavu, važna je edukacija, važna je prevencija i u tu edukaciju treba uključiti i roditelje i djecu od najniže, od najranije dobi.
I na kraju gđa. Glasovac.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ćeliću, u pravu ste kada kažete da Europski parlament nije usvojio rezoluciju kojom potiče uzgoj konoplje u medicinske svrhe, ali je usvojio rezoluciju koja s jedne strane osigurava odnosno potiče daljnja istraživanja u svrhu osiguravanja kvalitete lijekova baziranih na medicinskoj konoplji, ali i trudi se osigurati lakši pristup konoplji odnosno kanabisu u medicinske svrhe. Mislim osobno da je lakši pristup konoplji u medicinske svrhe bi osiguravala i pristojnija cijena, a sigurno bi cijena bila niža kada bismo omogućili uzgoj konoplje u medicinske svrhe pod regulacijom i nadzorom države, nego da te pripravke uvozimo iz Kanade kao što je to slučaj u ovome trenutku.
Izvolite g. Ćelić.
Dakle, ponovo ću naglasiti, primjena konoplje u medicinske svrhe DA. Međutim, treba jasno naglasiti, ako govorimo, recimo, o zloćudnim bolestima, indicirano je da tamo gdje opijatski analgetici ne djeluju da se medicinski kanabis može dodati, može biti ed on, dakle, standardna terapija. Što se tiče uzgoja konoplje u medicinske svrhe, osobno nemam ništa protiv, ali je pitanje, dakle, pitanje je nadležnih institucija, pitanje je različitih resora koji se onda trebaju dogovoriti i stvoriti regulatorni okvir, da i u RH bude moguće proizvoditi konoplju u medicinske svrhe zato su potrebni, dakle, strogo nadzirani uvjeti, ali ako može Makedonija, zašto ne bi mogla i RH.
Okej, hvala. Sada je na redu gđa. Vesna Bedeković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. Moje poštovanje uvaženom državnom tajniku i suradnicima, prije svega imam potrebu naglasiti da je ovo izvješće doista sveobuhvatno s obiljem podataka koji nam omogućavaju praćenje trendova ove problematike u RH a u kontekstu naravno podataka u EU-u i na neki način novo izvješće daje mogućnost za oblikovanje smjernica za djelovanje u ovom području. Naravno suzbijanje zloporabe droge je problem svih segmenata društva i nekako međutim prva asocijacija kad je u pitanju ova problematika je pitanje kako na ovu problematiku reagira zdravstveni sustav i sustav socijalne skrbi i stoga ja imam potrebu s obzirom da dolazim iz odgojno-obrazovnog sustava, malo staviti veći naglasak na ovaj dio sustava i istaknuti dakle ulogu odgojno-obrazovnog sustava u području prevencije zloporabe droge. Dakle ako pogledamo statističke podatke i pokazatelje iz izvješća, jasno nam je razvidno da u 2017. g. došlo do povećanja broja liječenih osoba u odnosu na prethodnu godinu, dakle i u nekakvim da sad ne ponavljam brojke, statističkim pokazateljima, dakle 23% otpada na opijatske ovisnike, ostatak otpada na opijatske ovisnike o drugim drogama. Ono na što imam potrebu skrenuti pozornost je činjenica je iz podataka razvidno da se broj novih osoba sa problemima opijatske ovisnosti koji su u sustavu tretmana smanjuje što evo na neki način ukazuje na činjenicu da se na hrvatskom tržištu smanjuje dostupnost heroina i da tu na ovaj ili onaj način ipak malo napredujemo, međutim ono što smatram da nas treba zabrinjavati a u kontekstu odgojno-obrazovnog sustava, to je činjenica da na tržištu imamo nove trendove konzumiranja droge među mladima i osobito tu stavljam naglasak na trend konzumacije novih psihoaktivnih tvari kod mladih, prvenstveno tu mislim na sintetske kanabinoide koji se u današnje vrijeme prodaju kao osvježivači zraka, kao soli za kupanje i slični proizvodi, a kako je netko rekao, kupuju se u smart shopovima. Ono što mislim da dosad nismo naglasili a doista je važno istaknuti činjenicu da se kod sintetskih kanabinoida, da je dovoljna izmjena samo jednog atoma odnosno djela molekule u njihovom sastavu što nam omogućava da se te tvari ne nalaze i ne nađu na popisu zabranjenih tvari a onda je posljedica toga njihova slobodna prodaja na tržištu i što je još dakle veći problem, ovi proizvodi su jeftiniji od ostalih klasičnih proizvoda koje do sad poznajemo, na taj način i dostupniji i ja bih to karakterizirala kao jedan zastrašujući način prilagođavanja tržištu i kupovnoj moći stanovništva a jednako tako, osobito mladih, jednako tako treba uzeti u obzir činjenicu da je dovoljno samo jedno uzimanje ovih sredstava da se osoba otruje, tako da imamo primjere recimo iz 2015. g. u jednoj zagrebačkoj gimnaziji gdje je gimnazijalac umro nakon samo jedne uporabe ovih sredstava ili recimo slučaj iz 2017. g., 10 slučajeva u Osijeku trovanja mladih, sjećate se emisije Provjereno i zastrašujućih kadrova dječaka u komi i bespomoćne majke koja reagira na način kako reagira. Ono što smatram važnim istaknuti je činjenicu da je ova Vlada izmjenama i dopunama Zakona o zloporabi droga dala mogućnost da se pravilnikom regulira zloporaba tih novih psihoaktivnih tvari čime je naravno omogućeno ustanovljavanje mehanizama kako za prepoznavanje ovakvih tvari na tržištu, uočavanje, ali ujedno za njihovo promptno djelovanje i naravno što naravno nam omogućava da i sustav dakle promptno reagira. Kao što sam na početku najavila, dakle značajan čimbenik sprječavanja zloporabe droga je prevencija, osobito ako shvatimo pozornost na podatke u izvješću koji kažu da su u CZSS-ima imalo evidentirano 1599 djece od čega 82 djece, 926 maloljetnika i 591 pripadnik mlađe punoljetne generacije, naravno da je tu prije svega naglasak na odgojno-obrazovnom sustavu i na svemu onom što odgojno-obrazovni sustav čini u smislu prevencije suzbijanja uzimanja droge pored dokumenata nacionalne strategije, različitih akcijskih planova, županijskih preventivnih programa, školskih preventivnih programa, imam potrebu istaknuti oblikovane minimalne standarde prevencije ovisnosti za djecu i mlade u odgojno-obrazovnim institucijama koja je donesena u srpnju ako se ne varam prošle godine, predstavljena je negdje krajem prošle godine i za očekivati je tek da ćemo vidjeti u praksi rezultate primjene ovih standarda. I ono što imam potrebu istaknuti kao jedan dobar primjer koliko će mi vrijeme dozvoliti, prevencije, dakle to je djelovanje preventivnih programa, osobito onih koji funkcioniraju na razinu naših županija i gradova a funkcioniraju u koordinaciji sa zavodima za javno zdravstvo, upravnim odjelima za prosvjetu, konkretno sa školama, ovdje ističem jedan primjer iz moje županije, ja dolazim iz Virovitičko-podravske županije gdje je školski preventivni program i županijski preventivni program djeluje već niz godina i doista imam potrebu istaknuti niz aktivnosti i spomenuti imena ljudi koji se na našem području ovom problematikom bave prije svega dr. Miroslava Venusa u Zavodu za javno zdravstvo kolegu psihologa Sinišu Brlasa i kolegicu pročelnicu Upravnog odjela za prosvjetu gospođu Vesnu Šerepac koji evo već dugi niz godina imaju niz aktivnosti na ovom području i ono što smatram još važnim istaknuti, a to nismo spomenuli aktivno djeluju u području oblikovanja slobodnog vremena mladih što mislim da je jedan od bitnijih dakle načina preveniranja. I zadnje posljednje što želim istaknuti naravno pored edukacije djece mladih učitelja, roditelja, dakle čitave zajednice što držim da ne moram posebno objašnjavati, dakle ističem važnost tzv. pir edukacije, dakle vršnjačke edukacije koja je vezana za prevenciju dakle zlouporabe droga i snažnu ulogu nevladinih organizacija u ovom području, a kao primjere dobre prakse ističem najmanje dvije koliko mi vrijeme dozvoljava nevladine vladine organizacije, primjerice Zajednica susret, Zagreb u Okučanima i jedna organizacija koja se zove Neovisnost koja djeluje u Vrbici kod Đakova, koja je još otišla još malo korak dalje. Naime, nakon boravka u terapijskim zajednicama otišlo se korak dalje u resocijalizaciji dakle mladih osoba kroz njihovo stambeno zbrinjavanje, a zatim i kroz dakle dodatno obrazovanje, prekvalifikaciju i dakle snalaženje dakle u budućem životu s posebnim naravno naglaskom na žensku populaciju. Hvala lijepo.
Hvala i vama imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio gospodin Goran Maras, Gordan Maras, oprostite.
Hvala vam lijepa, kolegice i kolege gospođo Vesno Bedeković vi ste upozorili na ovu problematiku koja je sve izraženija odnosno problem koji se u Hrvatskoj pojavljuje i u budućnosti će po meni se širiti u razna područja koja će obuhvatiti i naše građane ali nažalost i našu djecu i ono što mene zabrinjava ja primjećujem da Vlada RH pa i u ovom proračunu za 2019. godinu, prevenciju ovisnosti tretira na neadekvatan način u odnosu na šta je to bilo prije, umjesto da se više izdvaja novaca u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, ove godine smo čak neke programe i prekinuli. Znači, sa te strane zanima me vaš stav da li se slažete sa mnom da takve programe treba poticati od najranijih školskih dana kako bi naša djeca na neki način dobili kvalitetnu edukaciju što se tiče prevencije i onoga šta na kraju krajeva treba voditi računa. Hvala lijepa.
Gospođa Bedeković, odgovor.
Moram priznati da vas radi žamora u dvorani nisam, nisam sve čula.
Čekajte samo da gospođa Bedeković, dobrodošli svi, ali međutim nastavlja se rasprava, pa molim vas pustite je jer se ne čuju zastupnici, molim vas. Izvolite.
Mogu dakle nastaviti, više ni vas ne čujem, ni sebe [[Upadica: Molim vas.]] dakle naravno da se slažem s vama za preventivni, sa preventivnim programima treba krenuti ne samo u razdoblju osnovne škole, dapače već u razdoblju predškolskog i radnog odgoja i obrazovanja i u tom smislu ono o čemu nismo govorili i nismo imali vremena posebno važno je istaknuti odgojnu, odgojnu funkciju škole, dakle u ovim programima, ne samo obrazovnu nego i odgojnu, a naravno da je sve to skupa potrebno poprati i financijskim sredstvima, kako iz državnog proračuna tako iz proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave.
Drugu repliku ima gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, kolegica Bedeković drago mi je da ste istakli upravo ovu obrazovnu komponentu odnosno ulogu obrazovnog sustava koji treba imati u prevenciji no ono što mene brine, a to ste isto nekoliko puta spomenuli, govorite o odgojno-obrazovnim ustanovama, ali naše ustanove na žalost, posebice ako pričamo o srednjoj školi su više postale obrazovne, a manje odgojne. Ono što tu mene brine i na čemu svi zajedno trebamo raditi, da naše škole ponovo postanu u punom smislu riječi i odgojne ustanove. To trebamo raditi ne samo kroz reformu školstva, dakle ne kroz kurikulum nego i kroz obrazovanje šire javnosti, roditelja prije svega, da škola treba imati tu ulogu u životu njihove djece i da škola im može pomoći u odgojnim zadacima, ne ih preuzeti ali im pomoći da.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega hvala vama evo na replici, dakle sličan je odgovor kao i kolegi Marasu, dakle važna i značajna uloga, odgojna uloga škole i naravno uloga svih odgojno obrazovnih djelatnika naših učitelja, profesora, nastavnika, ali jednako tako i koordinirana dakle akcija i uloga cijele, cijele školske zajednice, cijelog rekla bih eko, eko sustava škole. Naravno to nije problem koji je nastao preko noći, niti će se preko, niti će se preko noći riješiti, ali slažem se s vama.
Sada je na redu poštovani kolega Žagar, izvolite i molim vas kolegice i kolege malo samo za tiše budemo, da možemo čuti naše govornike, izvolite.
Hvala predsjedniče, uvažena kolegice Bedeković i moja replika je vezana uz vaše spominjanje odgojno-obrazovnog sustava, ja bi malo proširio i sa slobodnim vremenom, izlascima mladih koje je direktno vezano uz taj problem, pa jedan prijedlog koji je nadam se da ima i vašu podršku, a evo tu su predstavnici ministarstva, neka razgovaraju s ministrom financija, možda bi bilo dobro po uzoru na škole napraviti i mjesta izlaska nulte tolerancije neovisnosti u kojima bi se prodavala, u kojima se ne bi prodavala alkoholna pića, naravno cigarete u potpunosti zabraniti, jer ovisnosti nikada ne dolaze same, ovisnosti su uvijek višestruke pa u tom smislu bi možda i porezne olakšice prema takvim mjestima mogle biti značajne, a tu bi se trebalo uključiti Ministarstvo financija jer prevencija je uvijek bolja od represije.
Odgovor izvolite.
Pa da, ja sam samo spomenula, a nisam stigla obrazložiti dakle problematiku oblikovanja slobodnog vremena kao značajnog čimbenika dakle prevencije zlouporabe droge kod mladih. I svakako je kvalitetno ispunjavanje slobodnog vremena pa i vezano za izlaske mladih, mjesta na kojih izlaze jedan od važnijih čimbenika dakle u sprječavanju zlouporabe droge osobito ako uzmemo u obzir činjenicu utjecaj vršnjaka i relacije između vršnjaka u dobi kada su nam mladi u predadolescentskom i adolescentskom razdoblju najviše ranjivi i najviše dakle izloženi vanjskim utjecajima pa tako i opojnim drogama. I naravno ova vaša ideja je svakako dobro došla. I više porazmisliti o strukturiranju slobodnog vremena mladih.
Kolega Ćelić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice Bedeković, s pravom ste spomenuli tim iz Virovitice, ja bih spomenuo i tim prof. Katarine Dodik Ćurković iz Kliničkog bolničkog centra Osijek koji su ukazali na problematiku sintetskih kanabinoida i uz pozitivan pristup medija senzibilizirali javnost o tom važnom problemu jer kao što ste rekli imali smo slučaj, smrtni slučaj 2015. godine zbog sintetskih kanabinoida.
Odgovor.
Pa kolega drago mi je da ste evo ovo poduprli i da ste istaknuli još jedan primjer dobre prakse. Ja ću samo nadodati da možda u svemu tome treba još dodatno uzeti u obzir činjenicu da upravo sintetski kanabinoidi, njihova dakle percepcija u javnosti je što se tiče njihovog konzumiranja da su to lakše droge od ovih tzv. tradicionalnih, idemo ih tako laički nazvati i percepcija da se uzimanjem dakle ovakvih sredstava neće ništa loše dogoditi. A mi upravo suprotno imamo činjenicu da imamo slučajeve da se već nakon jednog konzumiranja su se desili i smrtni slučajevi i teške kome i dugoročne posljedice. Stoga je važno dakle informirati javnost i mlade i naglašavati upravo bitnost ove problematike. Stoga zahvaljujem na ovom primjeru.
I zadnja replika poštovana kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolegice Bedeković u smislu prevencije, htjela bih još naglasiti, dakle slažem se sa većinom onoga što ste izrekli, pogotovo što se tiče prevencije. Nego, moramo voditi računa o tome kada govorimo o kvaliteti provođenja same prevencije ovisnosti, trebalo bi uzeti u obzir i ovo što Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet u svom istraživanju rekao a to je da postoji jedno vrlo problematično to da stavovi koji su, onih koji provode prevenciju nisu baš u skladu sa postojećim dostupnim znanjima u području prevencije zloupotrebe droge te da svakako bi trebalo voditi i računa o tome da nije ni motivacija na razini koja bi trebala biti za uvođenje inovativnih i novih programa, preventivnih programa a znamo da novac dakle iz državnog proračuna ide i treba biti usmjeren tamo gdje je sada potrebno.
Hvala. Odgovor izvolite.
Da, kolegice sada ste ušli u još jedno područje, otvorili još jedno jako bitno područje koje je važno, izuzetno za problematiku prevencije zlouporabe droga a to je izobrazba onih koji izobražuju. Ja naime umjesto riječi edukacija više volim koristiti riječ izobrazba, izobražavatelja. Dakle u smislu ne samo njihove motivacije nego i davanja i dobivanja relevantnih znanja u ovom području a bez dakle ulaganja u ljudski faktor. Svugdje je presudan ljudski faktor. Bez ulaganja u primjerenu izobrazbu ljudi koji će raditi u preventivnim timovima dakle vrlo, puno manje, vrlo malo ćemo dakle postići i smatram da je ovo problematika koja zaslužuje posebnu pozornost i valjalo bi dakle joj posvetiti dodatnu pozornost. I dakako financijska sredstva.
Zahvaljujem. Sada ćemo zaustaviti raspravu koju ćemo nastaviti nakon što provedemo glasovanje.
Sada ćemo nastaviti s raspravom o točci koja je dio rasprave ranije, pa za pojedinačnu raspravu se javio poštovani zastupnik Gordan Maras, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite. Kolega Bunjac, ja imam takav raspored, ne znam, dobro, očito je do neke greške došlo, pa će prvo govoriti pojedinačno poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Pa evo, ja ću samo kratko o nekim stvarima koje su, nisu možda izrečene ovdje tijekom ove rasprave, vezano za ovo izvješće. Nešto sam rekao i u replici, što bi bilo jako dobro i što bi se moglo zapravo iskoristiti kroz ovo izvješće koje bi trebalo kapilarno zapravo poslužiti da dođe i do svih osnovnih škola, srednjih škola, preko općina, gradova i županija, pogotovo županijskih vijeća jer je izvješće iznimno kvalitetno i pruža niz podataka i informacija vezano, kako za edukaciju, a s druge strane i za informacije vezano za samu prevenciju. Kao političar, ali i kao roditelj, naravno da sam osjetljiv na ovaj problem droge i u našem društvu, ali i drugih ovisnosti, ne samo droge, to je danas i kocka, kladionice, društvene mreže i video igrice kod djece. Evulacija u ovom izvješću zapravo pokazuje kako djelovati sa ciljanim skupinama, jako je dobro prikazana i zato nam trebaju svi oni koji u ovom društvenom problemu vide jedan, žele vidjeti jedan napredak i trebaju sudjelovati. U izvješću, a kroz raspravu je govoreno o tome zapravo i podacima koji su vezani za prevenciju, za zdravstvene probleme koji nastaju, tretmanima, zatvorski sustav i probaciju. Tri stvari koje, o kojima nije bilo riječi tijekom ove rasprave, ja ih želim zato posebno apostrofirati u svom pojedinačnom izvješću. To su učinkovitost odnosno uloga Centara za socijalnu skrb, resocijalizacija samih ovisnika, kao i istraživanje vezano za splitsko-dalmatinsku županiju, nju posebno izdvajam, ne samo što dolazim iz nje, već i zbog samog porasta vezano za same opijate. Dakle, Centri za socijalnu skrb u 2017.g. su proveli određeni tretmane i zapravo jedan dio ljudi koji su vezani za te tretmane došli su do određenih podataka vezano za konzumiranje droge za djecu do 19.g. i mlade do 19.g. i one iznad 19.g., dakle, do 19.g. najčešće i najviše se upotrebljava sam kanabis, dakle, marihuana, ali tu je još i ekstazi, alkohol, hašiš koji je iznimno prisutan, osvježivači prostora, sintetske droge, kokain, heroin, spid i galaxy. Kod odraslih osoba uz ove droge pojavljuju se još najviše kokain i elesdi, kao i amfetamini. Dakle, velika većina županija ima smanjen broj ovisnika, što stvarno treba pohvaliti, međutim, ostao je ovaj dio vezan za splitsko-dalmatinsku županiju. Kod projekta resocijalizacije ovisnika koji je jedan mukotrpan projekat i program koji provode centri za socijalnu skrb i terapijske zajednice u 2016. godini bilo je 18 samih korisnika, a u 2017. 28. Bitno je za naglasiti da centri za socijalnu skrb uz niz svojih djelatnosti koje su nužni obavljati i zadaća imaju još i ovu zadaću samog tretmana i praćenja resocijalizacije ovisnika što je jako bitno ali i jedan dodatan pritisak na djelatnike u centru za socijalnu skrb. To naglašavam posebno jer mislim da ti djelatnici zaslužuju sve pohvale. Što se pak tiče, same Splitsko-dalmatinske županije kroz Zavod za javno zdravstvo provedene su određena istraživanja i ta istraživanja bi nam trebala zapravo biti jedan putokaz i roditeljima koji možda slušaju još uvijek ovaj prijenos zapravo da u tim stvarima vezanim za drogu i ovisnosti posebnu pozornost posvete djeci u osnovnoj, a posebice u srednjoj školi. Dakle, ono što je dobro i što treba reći kroz ta istraživanja porastao je broj srednjoškolaca koji nikada nisu pili i smanjuje se broj učenika koji piju svakodnevno i više puta tjedno. Što se tiče same prevalencije konzumacija droga, većina srednjoškolaca nije probala droge, njih je oko 82%, od 17,7% osoba koje su naveli da su probali neku većina ih je probala svega jednom ili nekoliko puta u životu, dok 4,1% njih droge uzima povremeno, a 1,1% ih uzima redovno. Da skratim ovu raspravu podsjetit ću vas i na neke druge ovisnosti o kojima se treba jako brinuti u ovom društvu, kažem preventivno jer to najmanje košta, a da ne govorim o samom liječenju i o šteti za cijelu društvenu zajednicu. Dakle, što se tiče samih video igrica, studije koje sam dobio i koje sam čitao govore o tome da video igrice samo u jednom aspektu možda imaju jednu pozitivnu stranu, a to je strana kritičkog razmišljanja, možda određene motorike vezana za djecu, dok ona negativna strana je puno prisutnija, a to je anksioznost, strahovi, prevelika agresivnost kod djece. I za sam kraj spomenut ću jedan svoj osobni slučaj, na jednom putu od Zagreba do Münchena u autobusu nekih 7 sati jedan dječak od 10, 11 godina zapravo igrao igrice 7 sati. Dakle, taj problem video igrica mora biti evidentiran, mora se posvetiti pažnja, a i sami roditelji ne samo kroz ovu raspravu već i kroz ono što vi radite zapravo trebaju biti upozoreni da moraju paziti što im djeca rade i koliko zapravo vremena provode pred, ne samo tim društvenim, društvenim igricama, već svim onim što društvene mreže kao negativno donose njihovoj djeci. Hvala vam lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Ljubića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, gospodine zastupniče Babić, zahvaljujem se dakle na ovom jednom instruktivnom izlaganju koje zapravo otkriva dakle osobu koja ovu problematiku bavi se na vrlo stručan način. Ono što bih ja htio dodati ovome dakle paralelno s ovim socijalnim, pa i ovim da tako kažem policijskim aktivnostima oko suzbijanja droga treba staviti da tako kažem na obitelj, na promoviranje dakle istinske vrijednosti, na promoviranje dakle zdravog stila života, na promoviranje dakle bavljenja sportom jer i dalje na kraju krajeva bavljenja djecu. Imamo dva ekstrema, imamo dakle jako imućne obitelji gdje u trci za profitom djeci se daju sve da tako kažem bolje i bolje prilike koja onda tragaju za sve većim i većim uzbuđenjima. S druge strane imamo jako siromašne obitelji itd., koje također zbog egzistencijalnih razloga ne mogu baviti suviše ovaj svojom djecom [[Upadica: Hvala.]] imamo te probleme. Prema tome obitelj je zapravo osnovna stanica gdje možemo dakle najviše mislim pomoći.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Vidim da ste vi čitali ovo izvješće, dakle prvenstveno se, zapravo najvišim dijelom se tu govori o obitelji i onima koji bi trebali pratiti svoju djecu, o njihovom razvoju. Djeca ko društvena bića uz obitelj i poslije kroz vrtić, kroz školu zapravo jako su vezana na sredinu u kojoj žive i ta sredina ukoliko je povezana integralno to smo imali kroz, kad smo dostavljali Nacionalnu strategiju o športu i o njoj zapravo razgovarali, govorili smo o tome koliko je dobro imati tih izvannastavnih aktivnosti koje pomažu zapravo roditeljima da djeca kroz te aktivnosti zapravo zaboravljaju one koje im se nude na ulici ili kao izazov, izazov da bi uopće došli u doticaj s drogom. Zato sam i pročitao da me veseli jer dojam je da djeca u srednjoj školi jako su sklona tome da prvi puta probaju drogu, ali ova je studija recimo pokazala da tome, da slučaj nije takav, ali i mi sami društveno odgovorni ljudi i političari trebamo raditi na tome.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa podpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, ja bih prvo htio reći da nema smisla da se kao narkomani kažnjavaju ljudi koji koriste kanabis kao lijek. I jako je licemjerno da ti ljudi bivaju bivaju sudski kažnjavani poput gospodina Luksetića i Vlada kao kaže pa oni imaju to pravo se liječiti s time, imaju pravo ali samo to pravo ne mogu konzumirati. To je znači pravo koje je mrtvo slovo na papiru jer taj lijek je isključivo uvozni i toliko košta da realno gledajući ga ne može 98% hrvatskih građana doći do tog lijeka jer je apsolutno preskup. U tom smislu trebalo bi tu kategoriju izdvojiti iz dakle Kaznenoga zakona da onaj čovjek koji je bolestan a sam proizvodi kanabis ne bude jednostavno sudski gonjen. A to na koncu konca i rade mnoge države u svijetu poput recimo Izraela koji ne samo da proizvodi, nego ga i izvozi. I evo prema zadnjem izvještaju oni godišnje napune proračun sa oko 250 milijuna dolara zahvaljujući izvozu medicinskog kanabisa tako da bi u stvari od toga država imala i konkretne financijske učinke. Što se tiče ovoga izvješća u njemu piše između ostaloga da 70% pronalaženja kao droge se odnosi na kanabis, a preostalih 30% na sve ostale droge. I to je ono gdje se mi moramo zapitati, ustvari da li bismo legalizacijom marihuane oslobodili resurse kako ne znam policijske, sudske, tako medicinske i ustvari se mogli baviti ovim problemima koji su puno izraženiji, a to su tzv. teške droge. Naime, mi ne možemo zatvarati oči pred činjenicom da je 14% građana Europske unije konzumiralo marihuanu ili je konzumira. To znači da izaberete 8 ljudi na ulici i jedan od njih je znači konzument marihuane i tu bi stvari trebalo jednostavno staviti pod kontrolu. Znači, staviti marihuanu u jednaki status kao što je recimo alkohol i kao što su recimo cigarete. Jer ako nešto ne možete suzbiti, a očito je da ne možete onda treba jednostavno pronaći neke druge modele kontrole svega toga. Bilo bi doista dobro da se suzbije crno tržište, bilo bi doista dobro da se na neki način uvede nekakav hajdemo reći kordon sanitarni u odnosu na taj segment društva i onda u biti raditi na njegovom suzbijanju. Pokazalo se naime da često ono što je zabranjeno je u stvari ljudima najinteresantnije. To je recimo bilo u bivšoj državi zabranjena pjesma „Ustani bane“ i 80% ljudi je pjevalo „Ustavni bane“. Danas kada je dozvoljena više nitko živ ne pjeva niti ne zna da ta pjesma postoji. Jednostavno mislimo da bi dakle legalizacija u konačnici dovela do toga da bi puno manje ljudi konzumiralo marihuanu nego što je slučaj sada. Jednostavno bi izgubila na neki način atraktivnost. Znači, ja želim reći stav Živoga zida, mi uopće ne podržavamo konzumiranje marihuane. Štoviše, smatramo da je konzumiranje marihuane štetno i jednako tako štetno kao i konzumiranje alkohola ili cigareta. Ali smatramo da bi se legalizacijom odnosno stavljanjem pod kontrolu cijela stvar bitno manje dimenzionirala i jednostavno dovela do toga da bi i potrošnja bila manja uz izbjegavanje svih ovih štetnih posljedica kao što sudski progoni, zatvorske kazne i trošenje proračunskih novaca na zaposlenike koji se bave isključivo tim pitanjem, a kao što vidimo ne postiže rezultate jer se konzumacija u stvari iz godine u godinu sve više povećava. Doista jest licemjerno između ostaloga da se toliki naglasak stavlja na marihuanu, a da istovremeno kao što su neki spomenuli imamo se legalizira kockanje koja je daleko teža ovisnost. Narkomana možete izliječiti terapijom, ali kockara u 99% slučajeva on je doživotno bolestan. Evo iziđite po ulicama Zagreba, po Hrvatskoj na svakom uglu se nalaze te kockarnice, kasino Las Vegas i ne znam kakvih sve reklama nema. Što je najgore od svega tu se gubi cjelokupna imovina, ljudi padaju u dužničko ropstvo, razaraju se obitelji, pate supruge, pate djeca. Imamo isto tako teško licemjerje da je u Hrvatskoj legaliziran botox. To je najteži otrov na kugli zemaljskoj, znači 100% je toksičniji od arsena, ali se on legalno prodaje po kozmetičkim salonima po Zagrebu, ne znam itd. ne pitajući se kakve to tek posljedice ostavlja na zdravlje ljudi, a ostavlja sasvim sigurno vrlo teške. Međutim, ja također moram ovdje reći da mi u stvari kada bismo htjeli se doista boriti protiv droge, onda bismo se trebali više boriti protiv nametanja stranih vrijednosti i stranih kultura u hrvatsko društvo, a mi to uporno činimo podilaženjem tzv. globalizacijskim procesima, ulaskom u sve te moguće, nemoguće integracije od Europske unije, NATO saveza i to onda u biti uvozimo i ove sve negativne posljedice kao što je droga. U SAD-u 47% studenata koristi crack. Vi kažete, pojavljuju se nove droge. Sve nove droge od prve do zadnje imaju englesko ime, sve se zovu na engleskom. Od kuda dolaze? Opet iz SAD-a. Tko je proizveo extasy, LSDI, amfetamine itd.? Gdje su proizvedeni? Na Harvartskom sveučilištu, u Sjedinjenim Državama 60-tih godina. Od kud je došao GMO? Iz SAD-a. Od kud su došli glifosati? Iz SAD-a i kloniranje ljudi iz SAD-a. Iz SAD-a dolazi taj sustav ovršnoga zakona gdje imamo ne znam 4 milijuna beskućnika i 18 milijuna praznih stanova. Iz SAD-a dolazi sustav u kojemu se samo bogati mogu liječiti, a siromašni mogu doslovce skapavati na ulicama. Iz SAD-a dolaze sve te bolesti kakve čovjek nije prije poznavao opet sa engleskim imenima Altzheimer, Parkinson i tako dalje, pretilost, ali mi tu kulturu, mi tu kulturu danonoćno promoviramo, mi promoviramo kulturu materijalističku, kulturu u kojoj je jedini novac, u kojoj jedini bog predstavlja novac, promoviramo kulturu smrti, to prihvaćamo kao svoj uzor, i onda se čudimo zašto imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] drogiranih. Ja vam garantiram da je hrvatsko društvo deset puta zdravije, moralnije i poštenije nego što je to društvo koje nam uporno ovdje želite predstaviti kao nešto što trebamo slijediti. Vaš rad gospodine koji se bavite ovim pitanjem, iz ministarstva unutrašnjih poslova, to vam je otprilike k'o da ste ujutro dva sata vježbali na nekom sportskom igralištu, a onda navečer popili sanduk pive, evo to vam je otprilike način rada na koji vi djelujete. Znači po jednoj strani kao želite nešto prevenirati, a onda s druge strane, ovoga, potičete na neki način ono protiv čega se borite. I da, ja se slažem, ako bi trebali raditi nekakvu prevenciju droge, mislim da bi prvo trebali početi među političarima, onima koji donose ovakve Zakone, mislim da bi bilo dobro da se nalaze nekakvi testovi na ulazu u Vladu, na ulazu u Sabor, evo vidimo da imamo podpredsjednike Vlade koji se sami sebi smiju, da imamo gradonačelnike kojima nos krvari i ne može prestati, vidimo da imamo zastupnike koji se znoje usred zime, koji bacaju igračke, nasrću na druge zastupnike, pa se imamo pravo zapitat' da li su možda oni sami pod utjecajem nekih nedozvoljenih sredstava. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ovaj, moram samo ispraviti, nema tu državnog tajnika Ministarstva unutarnjih poslova, niste shvatili vjerojatno da je državni tajnik iz Ministarstva zdravstva ovdje. No, imamo na vaše izlaganje tri replike, prva je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, malo, na kraju svog govora ste rekli da se zalažete za to da se svi, i političari, i dužnosnici u javnom sektoru prije svega, u svim institucijama, da se testiraju na, znači, opojna sredstva, konkretnije na droge. Stranka promijenimo Hrvatsku se od početka zalaže, ima takav stav, i možete li objasniti kako, zašto se uporno odbija takvo nešto kad ljudi nisu u stanju kvalitetno rasuđivati, ako su pod utjecajem opijata, oni su u euforiji, mi znamo koje su to institucije, od financijskih institucija, energetskih i tako dalje, zašto se, zašto se od toga bježi? Evo koristim prigodu da kažem da onda kad nam građani daju povjerenje, jedna od prvih mjera će biti, Stranka promijenimo Hrvatsku kada bude činila dio toga, će biti donošenje Zakona gdje će se obavezno testirati svi na opijat.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Lovrinović. Doista, u recimo Hrvatskim željeznicama ako vas samo jednom uhvate sa minimalnom, najminimalnijom količinom alkohola u krvi, vi trenutno dobivate otkaz bez upozorenja, bez opomene, bez mogućnosti ispravka. Ne znam u avio prijevozu, u građevini, u strojarskim tvrtkama, učitelji, državni službenici mogu u bilo kojem trenutku biti ne najavljeno testirani. Pogledajte Pravilnike, Statute, Zakone, ali svete krave političari, ne mogu, al' upravo među njima imamo pravo sumnjati da je najviše narkomana, jer i oni imaju novce da si to priušte. Pitajte gospodina iz Ministarstva zdravstva na kojoj novčanici se nalazi najviše tragova kokaina? Na 500 kuna. A nemaju, nisam baš siguran da svaki građanin ima 500 kuna u džepu u svakom trenutku. Hvala lijepa.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Ljubića.
... [[Govornik se ne razumije.]] gospodine predsjedniče, podpredsjedniče. Kolega Bunjac, istina je, dakle, da većina pronalazaka posebice, dakle, u prošlom i ovom stoljeću dolazi iz Sjedinjenih američkih država, međutim, ovaj, baš vezanje, dakle, Parkinsonove bolesti, Alzheimerove za Ameriku, nije, ovaj, nije ispravno, dakle, jer Alzheimerova bolest nosi naziv po Alojzu Alzheimeru, dakle, njemačkom, ovaj, psihijatru, a Parkinsonova bolest po Jamesu Parkinsonu, dakle, engleskom znanstveniku. Prema tome, nisu to američki, dakle, izumi, to su ipak europski.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Pa hvala poštovani zastupniče Ljubić na ovoj ispravci, ali ono što je činjenica da su stope rasta te bolesti najviše upravo u SAD-u, onoliko kol'ko sam ja kao laik pročitao neku literaturu i članke, postoje stope rasta tih bolesti koje se mjere nekoliko stotina postotaka u samo par godina. Znači ta bolest, do možda prije 30-ak godina nije niti postojala, odnosno postojala je kao nekakva zanemariva statistička skupina, a danas je to već epidemija, i, ovoga, i treba se zapitati koji su uzroci takvoga stanja. Ja ponavljam još jednom, sa Sveučilišta Harvard je došao LSD, ecstasy, amfetamini i sve te droge kojih se, koje se mi danas zgražamo, a nisu došle, ne znam iz Indije, ili iz Šri Lanke, Indonezija i tako dalje. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Grbin ima sljedeću repliku.
Unaprijed se ispričavam poštovani gospodine podpredsjedniče, što se bojim da će moja replika biti na granici povrede Poslovnika, i ako ju prijeđem, molim vas da me upozorite. Kolega Bunjac, slobodna interpretacija činjenica bi sama po sebi bila već, da tako kažem neprimjerena, ali otvoreno nepatvoreno laganje koje ste ponovili dva puta, je strašno, čak i za vas, i za Stranku iz koje dolazite. Da ste se prije ove rasprave barem malo potrudili provjeriti ono o čemu govorite, znali bi, primjerice ovo vezano uz gospodina Alzheimera što vam je rekao doktor Ljubić, a isto tako bi možda znali da je LSD sintetiziran 1938. u Bernu u Sandozovim laboratorijima, a da su primjerice anfentamini, o kojima ste govorili sintetizirani 1887. u Njemačkoj od strane jednog rumunjskog znanstvenika. Dajte molim vas, prije nego što lupetate barem malo pročitajte.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Grbin. Može li postojati veći lažov od osobe koja se javno bori protiv pozdrava Za dom spremni, a nakon toga pijana u kafiću viče Za dom spremni i pjeva pjesmu o Čavoglavima. Da li postoji veći licemjer u hrvatskoj politici od te osobe koja razara svoju vlastitu stranku i za to dobiva suspenziju sa ciljem da se ne znam dodvori lažnom lijevom premjeru iz vladajuće strukture. To su pitanja na koja bi trebala odgovoriti. Taj isti zastupnik, koji proziva druge kao za nekakav drugi svjetski rat i za žrtve, nije bio na komemoraciji za holokaust 27. siječnja za razliku od istog onog zastupnika kojega napada kao fašistu a taj je bio. Hvala lijepo.
Hvala. Ajmo se koncentrirati na ono o čemu se govori. Budući da smo iscrpili raspravu, ja ju zaključujem a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili danas ćemo glasovati o raspravljanim točkama, nemamo ih puno ali imamo dosta amandmana. Dakle prvo je Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2017. g., podnositelj izvješća je Vlada RH u skladu sa prijedlogom saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prihvaća se Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2017. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 114 glasova za donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne regionalne samouprave izabranih s liste grupe birača za 2017.-tu, podnositelj je glavni državni revizor, o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno članku 44., stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak, prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne regionalne samouprave izabranih s liste grupe birača za 2017.-tu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 109 ZA i 1 glas PROTIV, donijet Zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Poštovane zastupnice i zastupnici, točka koja je planirana za raspravu, sada je bespredmetna, budući da se Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama, odnosi na izmjene zakona koji više nije na snazi. Naime, u međuvremenu je donesen novi zakon koji je na snazi, a na kojega se predložene izmjene ne odnose. Kako predlagatelj zastupnik Ivan Lovrinović i Klub HSS-a nisu provukli prijedlog zakona iz procedure, još jednom ih pozivam da sada to učine. Ako ne žele povući zakon iz procedure, naravno, mi ćemo provesti ovu bespredmetnu raspravu, ali evo šansa je da se povuće.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ne želim povući prijedlog zakona i želim da se o njemu raspravlja.
U redu, onda ćemo raspravljati o: - Konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 237 Predlagatelji su zastupnici Ivan Lovrinović i Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke, temeljem članka 172. i članka 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja, da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku, sukladno članku 204. Poslovnika. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, najprije pozdravljam ovo nekoliko doslovno 4 zastupnika u Saboru, mogao bi ih pozdraviti pojedinačno, poimenično, ali neću da mi se ne prigovara i zaista vam zahvaljujem što ste ostali, jer je ovo smatram vrlo važna problematika o kojoj treba govoriti. Također na galeriji, doduše ne znam odakle su ali pozdravljam ove prekrasne mlade ljude u narodnim nošnjama sa valjda sokolovim parijama na glavama i evo srdačno vas pozdravljam. Poštovani građani prošlo je 439 dana od kako sam zajedno uz podršku Hrvatske seljačke stranke, predao prijedlog Zakona o šumama u proceduru. Maloprije se čuli da se ovaj sastav Sabora založio da on ide po hitnoj proceduri, hitna procedura podrazumijeva da se nešto obavi u roku 30, 60, pa 100 dana. Ali, ponavljam ovdje je trebalo 439 dana da ovaj prijedlog zakona dođe na dnevni red. I malo prije je potpredsjednik Sabora, rekao nešto vrlo zanimljivo, dakle, da je ovaj zakon naprosto nema smisla, prijedlog Zakona nema smisla, zašto? Jer se u međuvremenu donio novi Zakon o šumama, i prema tome, ako je donesen novi zakon koji vrijedi, Lovrinoviću, što ti uopće imaš tu danas ovdje govoriti. Pa upravo o tome želimo govoriti zašto? Jer vidite koji je ovo obrazac parlamentarne demokracije. Kako on funkcionira. Kada sam podnio prijedlog ovog zakona, onda je vladajuća većina na čelu sa HDZ-om, naprosto ukrala, pokušala ukrasti, ideju iz ovoga prijedloga i oni su točno, negdje krajem 7. mj. 2018. g. jednostavno pokušali ugraditi u svoj zakon, oni su ga naravno na brzinu izglasali, i da bi ovo bilo, ovaj prijedlog koji sam ja pokrenuo ja sa HSS-om i drugim zastupnicima, da bi rekli pa nema smisla o tome raspravljati. E sada vidjeti ćemo da postoje suštinske razlike, izuzetno velike, između ovog prijedloga i ovoga zakona, koji je u interregnumu znači u međuvremenu donesen a na štetu građana i RH. Ja ću to u ime stranke Promijenimo Hrvatsku, koja se zalaže zaista za jednu pravu parlamentarnu demokraciju, to danas ovdje i učiniti. Koja je bila ideja ovog Zakona o šumama da ga promijenim? Kada sam bio prije godinu i pol dana, u Hrvatskoj Kostajnici, obilazeći, volim obilaziti, znači mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku, obilazimo Hrvatsku, od Baranje, Slavonije, znači, ovog dijela srednje Hrvatske, Međimurja, Zagorja, Dalmacije i Istre, vidjeli smo u Hrvatskoj Kostajnici jer je bio, bila je kestenijada i pitamo na cesti ljude kako žive, oni prilaze, razgovaramo, pa oni kažu teško, ali jedan od njih mi je rekao dok je pekao kestenje, kaže, pa možete li vi vjerovati, vidite kako smo ovdje, kakva je teška kriza na Banovini, ljudi se iselili, industrije nestaje itd., a oni nama naplaćuju ulazak u šumu da beremo kestenje u ovakvoj situaciji. Ja ga pitam jel je to istina, čovjek kaže istina i drugi su oko njega potvrdili, vjerujte, nisam mogao doći sebi. Umjesto da tamo ljudima u takvim krajevima, po slavonskim šumama, po šumama u Banovini i u drugim krajevima bjelovarsko-bilogorske županije, Istre i tako, da ljudima, posebno u ruralnim dijelovima da plaćaju da idu u šumu, znači, država je od njih naplaćivala i zabranjivala ulazak u šumu. Zašto? Da ne smiju brati gljive, kestenje, šparoge i drugo šumsko voće. Koji je bio uopće smisao postojanja ove zabrane koja je, vidite, ostala i u novom zakonu koji je HDZ, znači, poput konjokradice, uzeo, pokušao uzeti od mog, od našega prijedloga, ali ostavio je tu zabranu, pa smisao nije bio nikakav, pazite, pokazatelji govore da su Hrvatske šume dok su naplaćivale ovaj karte, ulaznice za šumu, skupile nešto oko 100 000 kn samo godišnje od građana i sad ja vas pitam koji je interes RH, Hrvatskih šuma, da zabranjuje građanima ulazak u šumu ako su skupljali samo stotinjak tisuća kuna, to je naprosto besmisleno, naprosto ne mogu vjerovati tko je donio taj zakon protiv građana. A što znače mogućnost odlaska našim ljudima u šumu, na Banovini, tamošnjim šumama, Slavoniji, diljem, posebno u ruralnim krajevima, pa njima to ljudi moji znači sve, nama u gradu se to možda čini nekad, da ne zamjerite, možda i bez veze, ali to je tim ljudima sve, oni se, tu žive, to njima doprinosi poboljšanju njihovog životnog standarda, oni na taj način čuvaju, gledaju šumu. Što oni mogu još u šumi vidjet? Pa oni mogu jednostavno vidjet da li netko pali šumu, ima li migranata, da li netko siječe šumu bespravno. E vidite, ali u RH su zabranili građaninu da ide brati kestenje, gljive ili šparoge, to ne smiješ, ali bespravno sijeć, na hektare, tisuće hektara, e to možete jer u RH organizirani kriminal, on može radit, al ako mali građanin ode, ubere par kila kestenja ili gljiva, e to će imati problema sa sudovima, a može bit debelo kažnjen, pa čak završiti i u zatvoru. Vidite, kao čovjeka to me dirnulo jer i sam vučem porijekla sa selom, porijeklom sa sela i osjetljiv sam na te teme. Naši ljudi teško žive, a njima se na ovaj način sprječava to što je. E sada, sad ću vam pokazat da ovaj prijedlog izmjena zakona ima smisla, vidite, ja sam ovdje isprintao, sada ovaj novi zakon koji je ova vladajuća koalicija donijela tamo krajem 7. mjeseca 2018.g., vidite, naslov tog dijela Zakona o šumama glasi: „Zabranjene radnje u šumi i na šumskom zemljištu“ i u st. 2. piše da je zabranjeno i dalje pašarenje, brst i žirenje, znači, ne smijete vi koji živite u ruralnima, u selima, uz šume, ne smijete tamo stoku puštati da pase, ne smijete puštati koze da brste i ne smijete svinje puštat da, na žirovanje, pa molim vas lijepo, pa nema boljeg načina da spašavamo šume od požara, nego upravo to, pa zamislite koliko bi manje gorila Dalmacija da koze, ovce smiju brstiti, hodati, kao što su to desetljećima prije radili, ali ne smijete, ali da možete graditi bespravno apartmane, zgrade, prenamjenjivat zemljište i sve ostalo, e to smijete, vidite, to smijete, znači, korupcija i organizirani kriminal, oni mogu sve radit. Što još ne smijete u sada važećem ovom novom zakonu? U zakonu piše da ne smijete skupljati, odnositi šušanj, mahovinu i ovo šumske plodove i druge šumske proizvode, znači, ta odredba je ostala u zakonu. E, sada meni kažu neki HDZ-ovci proteklih dana, pa kaže, Lovrinoviću daj povuci ovaj zakon, donijeli smo novi, to je besmisleno, nemoj nam trošit vrijeme ovdje u HS jer imamo svog posla, šta nas gnjaviš sa možda jedno sat, sat i po itd. Međutim, a ja pitam a zašto, pa ja kažem i dalje ste ostavili u zakonu da ste barem prihvatili moj prijedlog koji je podržao HSS i neki drugi zastupnici, ne bi stvarno imali danas o čemu pričat. Međutim, ja kažem, pa vi ste i dalje u zakonu zadržali zabranu, je kaže to je točno, ali Hrvatske šume su donijele novi pravilnik gdje se dopušta da ljudi mogu brati gljive, kestenje i šparoge. Vidite, zašto nisam pristao da se ovaj zakon povuče, prijedlog zakona? Pa nije isto nešto ugraditi u zakon ili u pravilnik firme koja se zove Hrvatske šume, tamo direktora mogu smijeniti za 3 mjeseca, za mjesec, godinu, dvije, može mu doći nešto u glavu i da on jednostavno poništi taj pravilnik i da opet ljudi moraju plaćati ulaznicu u šumu. Dakle, dragi građani nadam se da vam je jasno, Stranka promijenimo Hrvatsku uz podršku naših HSS-a i nekih drugih stranaka, mi želimo da uđe odredba u zakon da građani mogu slobodno ulaziti bez plaćanja naknada u šumu, da to bude u zakonu, a ne u pravilniku Hrvatskih šuma, a to šta se sve radi u Hrvatskim šumama, o tome bolje da i ne pričam jer to nije tema današnje rasprave jer ja se volim držati teme, a vidite govorim argumentima. Znači, da su u taj zakon unijeli ovu odredbu, pa nek se ona zove po kome hoće, po HDZ-u, po HNS-u, po vladajućoj koaliciji, mene nigdje, ja sam rekao ne morate me nigdje spomenuti samo neka to uđe u zakon i da građani imaju od toga korist, da njima bude dobro, ali vidite to ne ide, ne ide, ne ide jer mi nemamo te političke kulture jer kao Lovrinović je to nešto predložio, pa kako ćemo mi dopustit da kažemo da je njegovo ušlo tu, pa ne možemo mi to dopustit ne možemo to preživjeti. Vidite to je znak koliko su ljudi u vladajućoj, koji su sada na vlasti na niskoj razini parlamentarne demokracije i prepoznavanja interesa građana. To je taj znači problem zbog kojeg sam ja rekao što je. Međutim, poštovane kolege zastupnici jer ni jedne kolegice nema, poštovani građani ima još nešto gore u tom zakonu, što ja nisam tada mogao predložiti jer je naknado donesen zakon, sada ću vam pročitati jednostavno u 30 sekundi …/nerazumljivo/… u tom postojećem sada zakonu koji je donesen prije pola godine Zakonu o šumama piše slijedeće. Naslov je, stjecanje prava vlasništva na šumama i šumskim zemljištima, u članku 56. piše molim vas, saslušajte dobro jer ovo je nevjerojatno i vrlo potencijalno opasno za nacionalne interese Hrvatske. Pod jedan, šume i šumska zemljišta u vlasništvu RH ne mogu se otuđivati iz vlasništva RH osim u slučajevima predviđenim ovim zakon, a što je to govori se u drugom stavku koji glasi, strane osobe i to fizička osoba kad nema državljanstvo RH ili druge države članice EU, te pravna osoba koja ima registrirano sjedište izvan područja Hrvatske i drugih država članica EU ne mogu stjecati pravo vlasništva nad šumama i šumskom zemljištu u vlasništvu Hrvatske, slušajte ovo, osim ako međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno. E vidite ovo zadnje osim ako nije međunarodnim ugovorom drugačije određeno, što to znači, to znači da su otvorena vrata, da sutra potpiše neko neki ugovor da prodaje recimo Spačvu, državno zemljište ili državne šume i da se kaže slušajte njemu ne možemo ništa protiv toga jer je riječ o međunarodnom ugovoru znate on ima, on je ovaj nadređen prema tome vi Hrvati možete tako ostati pilit drva, radit za 3.000 kuna, a mi ćemo eksploatirati tu prvoklasnu hrastovinu ili znači ostale šume. Vidite pozivam sve zastupnike bez obzira jesu li vladajući ili oporba, pa ljudi moji ovo je za našu djecu, spriječimo to, izbacimo ovo zadnje gdje se kaže osim ako međunarodnim ugovorom drukčije određeno. Stranka Promijenimo Hrvatsku tražit će potpise pa ako treba i referendum za ustavne promjene, da se unese u Ustav jedna odredba da se zabranjuje prodaja vode, nalazišta vode, šuma i poljoprivrednog zemljišta i poljoprivrednog zemljišta. Podsjećam vas da će negdje sredinom 2020. godine na temelju onih koji su pregovarali o ulasku u EU da će stupiti na snagu mogućnost da stranci kupuju poljoprivredno zemljište u Hrvatskoj. Mi ćemo se tome oduprijeti i rukama i nogama, svim mogućim sredstvima i pozivam građane, vi ste oni koji odlučuju, nema moći iznad vaše, samo moramo svi shvatiti da imamo tu moć i da na izborima konačno zbacimo ljude koji nam loše zakone donese, a posebno one koji će pogoršati budućnost našoj djeci. U tom smislu, znači vidimo koliko je aktualno ovo što je predloženo, ovo što je predloženo, ali vidite političkim garniturama koje su dosad vladale Hrvatskom, pa niste vi dragi građani odnosno mi, mi njima nismo bili i nismo u interesu. To su interesne skupine koje ostvaruju svoje interese, a ne dakle ono što pojedincu treba da bi on bolje funkcionirao, da bi ostao u Hrvatskoj. Jer ljudi koji žive u ruralnim krajevima, njima je šuma sve, vidite neka on posječe jedno drvo ili nek počne brati stare grane on će platiti kaznu il će otići u zatvor. Zašto, jer to je zabranjeno, ali ako organizirano siječe, znači kako se kaže divlja sječa, ali uopće u Hrvatskoj nije riječ o divljoj sječi, znate šta je divlja sječa kad netko ode preko noći pa eventualno jedno drvo uspije sjekirom posjeći, na brzinu pokupiti i odvuć, to je divlja sječa. Pa ne može divlja sjeća bit organizirana, neorganizirana, znači pošto je ovo organizirano znači ovdje je riječ o kriminalu prvorazrednom, velikih razmjera i znate što rade ljudi, kako se vozim Hrvatskom, kako rade ovi koji na divlje sijeku šume. Vi uz cestu nećete vidjet, tu su sačuvali, ali ako odete iza toga 200 metara onda vidite hektare koji su opustošeni, brege koji su opustošeni, a tu se znači naprosto razvila jedna paralelna industrija sive ekonomije, crnog novca gdje se prodaju trupci i ugrožava se znači reljef toga kraja, a prema tome i nacionalni resursi u besprodaju po nije bitno koja je cijena, bitno je da ne moraš ništa platit, nabavna cijena je 0. U tom smislu što ovdje, vraćam se treba reći, zašto to nerealno je očekivat da se spriječi divlja sječa i da se ovaj nered zabranjuje brst, pašarina, žirovanje, zašto ljudi ne smiju ići, pa to sve govori da imamo jednu vlast odnosno političke strukture koje su dosad bile koje rade protiv naroda, protiv građana. Kako to promijenit, možemo li promijenit, možemo i to brzo i to ćemo napravit poštovani građani samo uz vašu pomoć jer vi ste jedina moć koja može dovesti do promjena, toliko željenih promjena u Hrvatskoj. Mi moramo spriječiti daljnju, daljnju devastaciju šuma, moramo ljudima dat slobodu da beru, njima to puno znači, za standard to su ljudi koji ili ako rade imaju male plaće u tim selima u ruralnim područjima puno je njih iselilo. I znači demografski pad ima i još im naplaćuju i zabranjuju ići u šumu, još im sijeci divlju gradnju. Kada sam bio u posjeti Banovini od Kostajnice, pa Dvor na Uni, oko Dvora na Uni se masovno siječe. Sve to govori da su nam državu ukrale interesne skupine za koju su se, a za državu su se borili ljudi, položili puno života, ranjavani i znači oni su sa dušom i srcem borili se za jednu drugačiju Hrvatsku, a ova Hrvatska funkcionira onako kako oni nikada nisu očekivali. I došlo je vrijeme, osjeća se da tako kažem i u zraku i na zemlji da se mora ovo temeljito promijeniti. E sada što bi ovdje još trebalo reći? Kao ekonomist i političar da kažem nekoliko riječi o potencijalu šuma. Znači, nemamo nikakvu korist od kritizerstva, napadanja, bacanja drvlja i kamenja. Kako se to gospodari šumama u Hrvatskoj? Kako? Vidite trend izvoza trupaca umjesto da se smanjuje, on se u zadnjih godinu, dvije, tri godine ponovo povećava, ponovno povećava, a smanjuje se znači razvoj, ne ide onim ritmom kako očekujemo industrije namještaja. Odnos dodane vrijednosti između trupca i namještaja je 1:7. Imam li neki primjer? Pa imamo. Znate li gdje raste izvoz drveta iz Hrvatske? U Egipat, Kinu. A znate odakle raste uvoz namještaja? Iz Egipta i Kine. Znači, jeftino im izvozimo naše drvo, a skuplje plaćamo oni ga znače oplode, zarade, tehnološki obrade, a Hrvati to onda uvoze i to je ekonomska politika vidite Hrvatske. Tako se vodi ekonomska politika. Tako Hrvatska odnosno mi nikada nećemo izaći iz krize, nećemo živjeti bolje jer se praktično vodi jedna propala ekonomska politika sa jednim sektorom koji se zove šumarstvo, šume s kojim se ne gospodari kako treba. Budući da Hrvatska po službenim podacima pokrivena je sa 48% šuma, to je enormni potencijal, enormni potencija, ali ne pazite, političkim strukturama koje su drmale i drmaju Hrvatskom koje su skoro sve uništile pa nisu one okrenute novim tehnologijama, inovacijama, proizvodnji znači, prema drvnoj masi da od nje da ne prodaju po jedan, nego puta 7, znači da je oplemene. Ne, oni to ne žele i ne znaju jer oni po svojoj filozofiji ili su rentijeri, ili preprodavači i šverceri. Drugo oni ne znaju i ne žele. Ali zbog toga patimo svi mi i zato između ostalog ljudi moraju bježati iz Hrvatske. Znači rekao sam vidite, izvoze se trupci ili daske. Daske su visoka faza obrade u drvnoj industriji u Hrvatskoj. Zamislite to je, trupci su bili zabranjeni još uvijek jesu. Međutim, daske se izvoze, ali to vam je otprilike vrlo sitna razlika. Tko još uništava osim, a o tome da ne pričamo kako se dodjeljuju godišnji kapaciteti, kontigenti drvne mase po hrvatskim pojedinim poduzećima, o tome ja neću govoriti. O tome ima tko tko će govoriti. Prema tome, tu je situacija kaotična. Međutim, samo za nas građane, ali vrlo očito sređena za one koji znaju o čemu se radi. Zašto još mi ne možemo iskoristiti naš izvrstan položaj glede potencijala šuma? Zašto ne možemo kvalitetnije i brže razviti drvnu industriju? Evo nećete vjerovati, ali opet zbog Hrvatske narodne banke. Zašto? Zato što je politika deviznog tečaja koji ona vodi već 25 godina takva da ona naprosto destimulira odnosno slabi konkurentnost hrvatskih proizvođača iz drvne industrije na svjetskom tržištu. Godinama već pričam s pojedincima koji su direktori određenih poduzeća iz sfere drvne industrije, ali ti ljudi to ne smiju reći, znate oni ne smiju javno reći ovako glasno da Hrvatska narodna banka jednim katastrofalnom razornom politikom nerealnom deviznog tečaja nerealnog koji je uvijek isti, vidite on je 25 godina potpuno isti, da ona uništava. Zašto? Jer ako tako kažu, ako kažu nešto a iz javnog su sektora odmah će ih smijeniti oni koji su na vlasti. Ako su iz privatnog, onda će im poslati 10 vrsta inspekcija isti dan, tako funkcionira na žalost Hrvatska. Zašto devizni tečaj negativno utječe dosadašnja politika na drvnu industriju u Hrvatskoj? Pa vidite, kada to gledate onda zaista ispada da je najisplativije pilom posjeći drvo, odstraniti grane i izvoziti trupce. Zašto? Jer ne treba ti nafta, struja, plin, porezi visoki. Znači kada sve počneš graditi tebe stišću sa svih strana, a te troškove koji su se u zadnjih 25 godina koji su rasli i to ljudi iz drvne industrije znaju. Što? Troškovi moraju utjecati na promjenu deviznog tečaja. To su elementi ekonomske teorije. Prema tome, ako troškovi naši u proizvodnji namještaja rastu brže od konkurentske tvornice u Italiji odnosno u Velikoj Britaniji ili u Poljskoj onda mi to moramo priznati, a to priznanje se zove slabljenje deviznog tečaja odnosno on mora biti realniji. A što znači to? Moraš ga uključiti i priznati da slabi. Znači, ne možeš ti imati 25 godina jaku valutu i lagati ljude, čitav narod i uvjeravati da je to stabilnost, da je to dobro, a u stvari tom stabilnošću, tim nerealnim tečajem godinama sistematično polako uništavaš, štetiš izvozu i uništavaš ga. Vidite kada sam ulazio u politiku rekao sam neću se riješiti, neću odustati dok te prevarantske fraze i obmane ne riješimo, ne maknemo iz javnog prostora odnosno na kraju dok svi oni koji su vodili štetnu politiku monetarnu i kreditno, sad sam objasnio na pitanju tečaja dok ne odgovaraju za to i dok ne budu jednostavno, dok ne budu više na tim mjestima. Nikada mi nećemo izaći iz ove situacije a drugi napreduju velikim koracima, krupnim koracima u jednom pozitivnom smislu. Dakle vraćam se na suštinu ovog zakona koji je predložen ali naprosto sam osjetio da je ovo prilika da kažem i proširim više zašto jer drvna industrija, šume mogu i moraju postati podloga za razvijanje značajnih klastera da dobar dio hrvatske industrije bude orijentiran na drvo, drvo-prerađivačku industriju sa visokim stupnjem obrade i dodane vrijednost kao što to rade Švedska i ostale neke zemlje, Finska koje toga koristi. Vidite, Hrvatska nema nijednu, imamo šuma koliko hoćeš, nemamo, ne proizvodimo toaletni papir, mi ga uvozimo. A da ne govorim, zašto, pa zato što se ne isplati, zašto se ne isplati, jer su ovi konkurentniji iz inozemstva. Zašto su konkurentniji? Jer HNB 25 g. drži tečaj na istom mjestu. Pa ljudi, pa nije ovo ja ovo ne govorim zbog stranke Promijenimo Hrvatsku, pa to se lupa o glavu i HDZ-u i SDP-u, svim strankama a što j najvažnije, svim građanima i našem gospodarstvu. Jel vam jasno da propadamo zbog toga na ovom brodu svi zajedno, svi zajedno? I da se vratim znači na bit izmjena koje smo predložili, znači mi predlažemo ispred stranke Promijenimo Hrvatsku, a to podržava i HSS, da se dopusti i da stoji u Zakonu o šumama da građani mogu slobodno ubirati šumske plodove i drugo, da mogu puštati stoku na ispašu i na taj način sprječavaju to. Oni kažu, znate šta kažu? Pojest će stoka micelije tamo i to, pa to je moguće, moramo bit realni da je moguće ali molim vas, kad netko desetke hektara sasiječe organizirano, organizirane kriminalne skupine, pa tu više ništa neće narasti, razumijete, ni gljive ni žirevi, ništa živo. Znači vama su veći problem ove stvari nego one. I ono što apeliram i mislim da je u interesu svih nas, izbrišimo iz sadašnjeg zakona odredbu da se šume mogu prodavati strancima ako se sklopi takav međunarodni ugovor. Izuzetno je to važno. Pozivam sve ekološke udruge, osviještene pojedince, sve ljude koji žive od šuma, oni su najsvjesniji, da zajedno ustanimo na noge, da promijenimo ovaj loš zakon, da sačuvamo naše šume za nas. Pogledajte primjere Rumunjske, gledao sam dokumentarni film prije mjesec dana, pa jednostavno to je horor. Snimke iz aviona, iz helikoptera, kako se sijeku šume, uništavaju jer zapadna Europa, razvijeni svijet, oni sve svoje uništili, i šume i vode i poljoprivredno tlo. Pa nama mora bit jasno da oni žele da ove zalihe koliko toliko, još uvijek zdrave zemlje, vode i dobrih šuma, pa žele to preuzeti. Kako vam to nije jasno, ljudi moji? Sačuvajmo to zbog prije svega zbog naše djece, zbog budućnosti. U tom smislu dakle pozivam vas da podržite iako je ovdje rečeno, pa evo, dat ću vam pola sata, već koliko vas bude tu da pričate, ispričajte se malo da odglumimo parlamentarnu demokraciju, ali će naš zakon ovaj koji je loš, on će i dalje tu ostati. Ja vas apeliram na vašu svijest, apeliram na vašu svijest a ovdje smo izabrani od građana da branimo interese njihove, znači hrvatskog naroda i države Hrvatske, šume su prevažne u svakom pogledu, ne treba vam o tome govoriti ali dragi građani, vi ste jedini koji mogu mijenjati zbilju u Hrvatskoj i ja vas pozivam da na slijedećim izborima bez obzira kad oni bili izvanredni, redovni, da konačno svi upalimo svjetlo, svijeću, progledamo i da konačno novim ljudima koji su stručni, pošteni i imaju jasnu viziju što treba napraviti, imaju hrabrost da potaracaju ovo što ne valja i to u kratkom roku i na taj način da ozdravimo i promijenimo Hrvatsku. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Lovrinović, slušao sam pozorno što ste govorili i apsolutno se s vama slažem, vi ste apelirali na savjest zastupnika, mene ste dobili, moje kolege iz Živog zida također ste dobili, međutim pitanje je da li ste dobili kolege iz HDZ-a. Trenutno osim predsjedavajućeg još je samo njih dvoje tu pa nisu mogli čuti vašu raspravu. Kretanje po prirodi je dobra stvar, šetnja šumom, planiranje je dobro za ljudsko zdravlje i meni je žao da ljudi ne mogu odnosno ne smiju bez posebnih dozvola ubrati gljivu ili uzeti granje iz šume. Nažalost živimo u društvu totalne kontrole i o toj kontroli ću dalje govoriti. Zanima me kako vi komentirate to da se gola sječa drveća tolerira a branje gljiva ne? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Pernar, znam da Živi zid ima da je senzibilan prema pitanjima ekologije zaštite prirodnih resursa i vi ste to pokazali i pokazujete ali onda kad pokazujete, onda postajete vidite, haranga se digla i na vas sad kad ste podigli se na 14, 15%, postajete opasni, e sad vas treba proglasiti idiotima, neznalicama, anarhistima i tako dalje, a to će biti sudbina svih onih koji se zalažu za dobro hrvatskog naroda i običnog čovjeka. Kad me pitate zašto dopuštaju jednima, brane drugima, pa to je očito, to je takav politički sustav, to je jedan od ... [[Govornik se ne razumije.]] sustav koji je praktično pretvorio se, premrežio je Hrvatsku u interesnim skupinama, klijentelizmom i političkom korupcijom, i kriminalom, i to moramo svi zajedno iskorijenit'.
Hvala. Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj Odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, Željko Kraljičak.
... [[Govornik se ne razumije.]] gospodine predsjedavajući. Cijeneći svaku riječ saborskog zastupnika koji je napravio izlaganje vezano za izmijene i dopune Zakona o šumama, nadam se da sam dobro pratio vašu raspravu, ali od svega ovog što ste izrekli u pola sata vaše rasprave, mogu odgovorno tvrditi da ni jedna činjenica koju ste izrekli nije točna. Zakon koji ste citirali, citirali ste ga samo u onome dijelu koliko je bilo potrebno za vašu raspravu, niste se dotakli članka 38., stavak 6., koji vrlo jasno propisuje mogućnosti da Hrvatske šume svojim unutarnjim propisima uređuje ovo područje. Ono što sam vas i kroz rasprave na saborskim Odborima, i u prvom, i u drugom čitanju, i kada je Zakon išao na glasovanje, upozorili da sa vašim prijedlogom će te napraviti direktnu štetu za više od 500.000 privatnih šumoposjednika, jer tražite na isti način da se u privatne šume ulazi bez nadzora. Također me ispravite ako sam krivo shvatio ili čuo vašu raspravu, da cijelu drvnu industriju nazivate da su lopovi, špekulanti, da izvoze trupce, ja ću samo ponoviti zbog interesa hrvatske javnosti, Hrvatske šume kao javni šumoposjednik ne izvoze trupce, prodaju trupce i drvnu masu hrvatskim tvrtkama putem javnog poziva. I zato ja molim da sve ono što ćemo čuti danas kroz vašu raspravu, replike, bude zaista vezano za sadržaj Zakona koje je predložilo Ministarstvo poljoprivrede i koje je Hrvatski sabor usvojio u sedmom mjesecu. Netočno je to što ste izrekli da je zabranjeno pašarenje, pašarenje se može vršiti na državnim šumama gdje upravlja javni šumoposjednik, ali uz uvijete kako je to i Zakon propisao, i na temelju Uredbe koje donosi Vlada Republike Hrvatske kako bi se spriječilo da na područjima koja su šumogospodarskim planovima, imaju zabranu pašaranja, gdje su mlade šume, gdje su šume u obnovi, da bi se napravila šteta upravo na ovome što ste i vi sami tvrdili, da je najveće bogatstvo Hrvatske, a to su naše šume. Također i sami postupci i procesi koji su vezani za davanje šumskog zemljišta, i čuvanja naših šuma, su jako dobro uređeni samim Zakonom, a što je i prepoznala većina u Hrvatskom saboru. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri replike. Prva je poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Poštovani državni tajniče Kraljiček. Jest da sam govorio 30 minuta, ali ne znam što ste vi slušali. Dakle, vi ste rekli da sam govorio 30 minuta i da ništa što sam rekao nije točno, ja nisam sreo čovjeka u životu koji je govorio 30 minuta, nema veze kakvo ima zvanje, da nešto nije dobro, pametno rekao, ali vi ne želite čut', u tome je stvar, vi to niste ni slušali, vi ste ovdje došli unaprijed sa namjerom da diskvalificirate i prijedlog, i mene osobno kao zastupnika. Vidite, ne samo to, nego mi stavljate u usta ono što nisam rekao, da proglašavam ljude iz drvne industrije da su lopovi, vidite, molim vas nemojte vrijeđati mene, i nemojte lagat, to nisam rekao, ima tonski zapis, možemo pustit. Ako ste došli iz tih razloga, bolje da niste došli.
Hvala lijepa. Sljedeća replike poštovanog zastupnika Lipošćaka. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi državni tajniče Kraljičak. Iako se nisam mislio javljati izvan rasprave u ime Kluba, moram reći da potpisujem sve ono, svaku riječ koju ste rekli, i zapravo čudi me i zapanjuje takva, i jednostavnost, i zapravo lakoća argumentiranja određenih stvari koje smo čuli ovdje danas, a zapravo ne poznavajući ili ne želeći poznavati osnovne postulate šumarske struke, osnovne postulate uzgoja šuma i zaštite šuma, pa tako smo čuli s jedne strane veliku brigu i zaštitu skrb za šume, s druge strane želju odnosno namjeru za nekontroliranim i pašarenjem, i brstom, i sličnim stvarima, a ukoliko se vratimo nekoliko desetljeća ili stotina godina unatrag, možemo vrlo dobro vidjeti što nam je takvo brst pašarenja doneslo i na obroncima Velebita, ali i u pomlađivanju naših najvrjednijih slavonskih šuma. Hvala lijepo.
Sljedeća, sljedeća replike poštovanog zastupnika Preleca. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Ja sam pozorno slušao kolegu Lovrinovića, ali i državnog tajnika, pa bi ja samo postavio evo pitanje, jednostavno, gospodinu državnom tajniku, kako ne bi bio obmanut, da li Hrvatske šume imaju autonomno pravo zabraniti ili dozvoliti branje kestena u šumama? Znači, konkretno pitanje, da ili ne. Da li imaju pravo zabraniti ili odobriti autonomno Hrvatske šume? Evo molim odgovor na to.
Odgovor poštovanog … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala na pitanju. U članku 38. stavak 6. je određeno da Hrvatske šume koje upravljaju sa šumama i šumskim zemljištem mogu svojim unutarnjim propisima definirati upravo ovu stvar koju ste i sada i spomenuli. Hrvatske šume su donijele Pravilnik o ubiranju šumski nedrvenastih proizvoda i donijele su cjenik. Ja ovdje imam cjenik gdje je vrlo jasno i demantira sve ono što je uvaženi saborski zastupnik izrekao, a to je da u tome cjeniku stoji da za svako skupljanje šumskih plodova za osobne potrebe izdaje se godišnja dozvola bez naknade. To niste gospodine saborski zastupniče izvijestili hrvatsku javnost u vašoj raspravi, a mislim da je bilo važno.
Dobro. Sada bih ja otvorio raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Živog zida i snage poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupnici koji ste ovdje, na žalost tijekom rasprave o upravljanju šumama samo nas je 5. prisutnih. Htio bih reći da način na koji se upravlja šumama u Hrvatskoj je loš iz dva razloga. Jedan od njih je problematika tzv. gole sječe. To znači da se ne sijeku stabla samo ona koja su određenog promjera. Znači mogu razumjeti ako je stablo pod navodnicima zrelo za sječu da ga se posječe. Ali mi imamo situaciju da se neselektivno jednostavno siječe sve. I što se onda događa? Onda se na tako da tako kažem uništenoj površini ne sadi ništa novo i onda to ostaje ledina, raste ambrozija itd. To je jedan dio problema. Drugi dio problema je što Hrvatska izvozi drvnu masu iako je za naše potrebe nema dovoljno. Sada se vi pitate na koji način? Ha, Hrvatske šume službeno ne izvoze. Međutim, činjenica koja je meni poznata jest da Hrvatske šume prodaju drvnu masu raznim tim da tako kažem ljudima odnosno poduzećima koja su se javila na natječaju. E onda kaže Hrvatske šume da one ne mogu onda kontrolirati što će dalje ta poduzeća sa tom drvnom masom raditi i da zapravo problem izvoza trupaca ili čega god već od strane tih poduzeća zapravo nije odgovornost Hrvatskih šuma, nego odgovornost tih ljudi koji ih izvoze. Međutim, Hrvatske šume bi trebale onim poduzećima koja otkupljuju drvnu masu od njih i izvoze ju jednostavno srezati kvote. Ako ne želite obrađivati drvnu masu, mi vam nećemo isporučivati drvnu sirovinu. Sad, neki škripe zubima, neki nisu zadovoljni zbog onoga što ja kažem. Međutim, činjenica jest da mnoge pilane, da mnogi koji se bave obradom drveta jednostavno ne mogu doći do dovoljno drvne sirovine. A ja vas pitam gospodo iz Hrvatskih šuma je li to istina, da ili ne? Odgovor je jasan na to pitanje iz prosvjeda mnogih pilana da nema dovoljno drvne sirovine. Znači, odgovor je točan. Drva za sve koji ga žele obrađivati dovoljno nema. Onda se postavlja drugo pitanje. Da li Hrvatske šume upravljaju sa velikom površinom šuma? Odgovor je da upravljaju. Onda se postavlja treće pitanje. Ako upravljaju i ako upravljaju na dobar način kako to da drva nema dovoljno? Po mojoj procjeni odnosno pretpostavci bojim se da kao i u ostalim granama hrvatskog društva i u Hrvatskim šumama ima korupcije. Naravno dok nema pravomoćne presude nitko nije kriv. Naravno, ne možemo reći da je netko kriminalac bez da ima pravomoćnu presudu iza sebe. Međutim, ostaje problem koji imamo, a taj problem je da nema dovoljno drvne sirovine. Ako Hrvatske šume na ispravan način upravljaju šumama znači, ako ne rade golu sječu, ako ono što posijeku i zasade nova stabla itd. kako je onda moguće da drvne sirovine nema dovoljno? To je enigma na koju odgovor nisam dobio. Htio bih pitati još jedno pitanje, a to je sljedeće. Hrvatske šume kako je moguće da traže od ljudi da imaju dozvole za branje gljiva? Da li u Hrvatskoj su problem ljudi koji beru gljive ili su problem ljudi koji bespravno sijeku šume? Da li su problem muljaže sa CMR-ovima? Da li je problem to što se evidentira jedna količina, a vodi se druga količina drva? Da li je problem to što se navodi da je jedna klasa drva, drvne mase a zapravo je druga klasa drvne mase? Da li je to problem ili su problem ljudi koji beru gljive, kestenje itd.? Na žalost ja se bojim da Hrvatske šume se ne bave pitanjem ilegalne sječe, stavljanja drvne mase pod klasu koja to nije, odvažanja više te drvne mase nego je evidentirano itd., nego se bave malim ljudima koji sezonski odu u šumu, u prirodu, u šetnju, planinarenje što god već ili u branje gljiva i kestenja i onda se bave regulacijom toga. Smatram da je to pogrešan pristup i da bi ljude trebalo poticat da idu u prirodu, da ne bi trebala država nametat njima posebne dozvole. Naravno vi ćete vjerojatno reći da se Hrvatskim šumama gospodari na idealan način, OK, ali ako je tome tako zašto onda ima sve više površina koje su posjećene do zemlje. Zašto nema dovoljno drvne mase za pilane kojima treba drvna masa za obradu drveta? Odgovor na to pitanje Hrvatske šume vjerojatno imaju, one imaju objašnjenje za svaku nelogičnost, međutim njihova obrazloženja meni osobno nisu uvjerljiva, a nisu uvjerljiva niti ljudima koji se bave obradom drveta odnosno koji imaju pilane. Što to znači? To bi značilo da postoji određena politička volja u Hrvatskoj koja se ne slaže sa trenutnim načinom upravljanja Hrvatskim šumama. Živi zid definitivno predstavlja one ljude koji nisu zadovoljni trenutnim načinom upravljanja Hrvatskim šumama, one koji žele da se ukine ta fora sa dozvolama, da ljudi koji beru kestenje ili gljive ih moraju imati, da se dozvoli ljudima da beru granje sa poda jer pazite koja je danas situacija, recimo dođe, dođu ljudi iz Hrvatski šuma, šumari i posijeku određena stabla, ta stabla svo granje sa njih ona se zapravo otpili jer Hrvatskim šumama u suštini treba taj trupac, a ne te grane, znači one daju trupce. E sad zašto ne bi mogao netko na površini gdje je već Hrvatska šuma posjekla određena stabla i gdje je posljedično kad su oguljena ta stabla ostalo granje, zašto ne bi neko mogao uzeti sebi i skupiti te grane. Ja mislim da je taj propis usmjeren protiv čovjeka, protiv ljudi. I te ljude mi u Živom zidu također predstavljamo. Postoji također kategorija ljudi koji smatraju da se određeni, određene pilane odnosno možemo ih nazvati čak i trgovcima drvnom masom, da se njima ide na ruku na štetu drugih i te ljude mi u Živom zidu predstavljamo. I ono što Živi zid želi jest da država konačno preuzme kontrolu nad Hrvatskim šumama na način da se zabrani gola sječa i na način da se područja posječena nanovo pošumljavaju. Ukoliko se to neće raditi naći ćemo se u situaciji da ćemo imati više posječene drvne mase, nego što imamo drvne mase koja je stvorena, koja je izrasla i ako iz godine u godinu ponavljamo isti scenarij vidjet ćemo da će se ukupna količina zemljišta pod šumama smanjivati i bit će sve teže i teže doći do drvne mase i u konačnici ćemo se naći u problemima. Naša je želja da se ti problemi otklone prije nego se pojave, a mi vidimo da se oni već sada pojavljuju, znači već sada postoji zapravo hitna potreba za izmjenom načina na koji Hrvatske šume rade. Moja je želja da u Hrvatskim šumama nema kriminala, da svi rade pošteno itd., međutim iz razgovora koje sam imao sa ljudima od pilanara na dalje stekao sam dojam da to nije tako. I to je jedna ozbiljna stvar, ja znam da će se Hrvatske šume braniti rukama i nogama i tvrditi da oni sve rade po zakonu. Međutim, objašnjavam da su oni ti koji trenutno interpretiraju zakon i provode ga kao oni smatraju da je ispravno. Da li je to u interesu društva ili ne, e to bi se javnost trebala pitati, a pogotovo oni koji ne mogu doći do drvne mase, pogotovo građani koji bez dozvole ne mogu ići brati gljive i kestenje ili skupiti grane. Ja bacam sada rukavicu u lice predstavniku Vlade i ja ga pitam može li objasniti koji je razuman razlog, jer oni naravno uvijek će imati razlog neki, ali koji je razlog zašto netko ne bi smio skupiti granu koja je otpiljena od drveta koje su Hrvatske šume kao trupac iz šume izvukli? Evo to je moje pitanje na koje molim odgovor. I molim pitanje ako Hrvatske šume dobro upravljaju hrvatskim šumama zašto nema dovoljno drvne mase za pilane, tvornice namještaja itd., drugih pitanja dame i gospodo nemam. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Lipošćak.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Državni tajniče, evo pred nama je i Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama kojeg su podnijeli zastupnik Ivan Lovrinović i Klub zastupnika HSS-a. Izmjene i dopune predlažu se, kako se navodi, zbog zadržavanja stanovništava u ruralnim područjima, osiguranja životnog standarda i provođenja pašarenja kao elementa smanjenja opasnosti od požara. Ukratko da pojednostavim, ovim se prijedlogom želi omogućiti besplatno branje i konzumacija šumskih plodova kao socijalna i demografska mjera, te dopuštanje paše, žirenja i brsta po šumama kao protupožarna mjera. Na početku moram upozoriti na nekoliko bitnih činjenica, kao prvo, ovaj prijedlog zakona stigao je između dva čitanja novog Zakona o šumama. U međuvremenu je isti stupio na snagu, te je njime definirano da javni šumo posjednik, u ovom slučaju Hrvatske šume, može dopustiti bez naknade ili uz naknadu, sakupljanje šumskih proizvoda, iskorištavanje humusa i smolarenje. Jednako tako, može šumsko gospodarskim planovima predvidjeti i brst i žirenje. U šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu RH, vrstu nedrvnih šumskih proizvoda, visinu naknade, uvjete za zakupljanje, te način korištenja šume i šumskog zemljišta, javni šumo posjednik utvrđuje općim aktom uz prethodnu suglasnost ministarstva. Vezano uz tu odredbu, podsjetit ću da je stupanjem na snagu izmjena Pravilnika o korištenju nedrvnih šumskih proizvoda Hrvatskih šuma iz veljače 2018.g., a za koje je Ministarstvo poljoprivrede suglasnost dalo u siječnju mjesecu iste te godine, omogućeno sakupljanje nedrvnih šumskih proizvoda građanima za osobne potrebe bez naknade. Također ne mogu se složiti s navodom da je ishođenje dozvole komplicirano, da je potrebno prevaliti značajan put za nju uz dodatne troškove. Naime, zahtjev se podnosi nadležnoj upravi šuma ili osobno ili poštom ili putem elektronske pošte. Također sukladno pravilniku, za osobne potrebe može se dnevno skupiti do 3 kg plodišta nadzemnih gljiva, 5 stručaka šparoga, 10 kg plodova kestena, kupina, malina ili drugoga. Vezano uz sam brst, pašarenje i žirenje, moram naglasiti da su isti bili omogućiti i starim Zakonom o šumama, ali i novim zakonskim rješenjem, ali uz određene uvjete. Pašarenje, žirenje i brst bez ograničenja, kontrole i intervencije struke za rezultat bi imalo devastaciju šumskih eko sustava, a za to imamo i negativne primjere u ne tako baš i davnoj našoj povijesti. Ipak, zakonodavac predviđa mogućnost i brsta i žirenja na površinama koje odredi struka, točnije na površinama koje su za to predviđene šumsko gospodarskim planovima. Također je Pravilnikom o korištenju nedrvnih šumskih proizvoda jasno definirano korištenje šuma i šumskog zemljišta u svrhu pašarenja, brsta i žirenja u čl. 19. Znači, brst, pašarenje i žirenje da, može, ali iz poštivanje pravila šumarske struke i odredbi šumsko gospodarskih planova. I želio bih još naglasiti da obaveza Hrvatskih šuma nije samo stvaranje dobiti i prihoda, već i očuvanje šumskog eko sustava dobrim gospodarenjem svim šumskim resursima. Funkcije šuma možemo podijeliti na opće korisne funkcije šuma i na one gospodarske. A upravo je uz proizvodnju drvnih šumskih proizvoda i reprodukcijskog materijala proizvodnja nedrvnih šumskih proizvoda jedna od tri gospodarske funkcije šuma. I naravno da se slažem da je potrebno našim građanima omogućiti sakupljanje nedrvnih šumskih proizvoda za osobne potrebe bez naknade, baš kao i brst, pašarenje i žirenje. Naravno, sve u skladu sa postojećim zakonima i sukladno pravilima i postolatima šumarske struke. U konačnici, sve je to već i bilo dozvoljeno i omogućeno i starim zakonskim rješenjima, ali i novim zakonom koji je na snazi od početka ove godine, tako da je i ovaj zakonski prijedlog u najmanju ruku bespredmetan. Zaključno, zbog svega ranije navedenog i rečenog, Klub zastupnika HDZ-a neće podržati ovaj zakonski prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika trebao je biti onaj GLAS-a i HSU-a, a govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, no njega nema ovdje, pa će u ime Kluba zastupnika SDP-a, slijedećeg kluba, govoriti poštovani zastupnik Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, kolega, gle kolega, evo pa, prije svega moram reći u ime Kluba SDP-a da smo svjesni značenja šuma za hrvatsku državu, evo kažemo da šume pokrivaju gotovo 50% hrvatskog teritorija i moramo bit svi svjesni koliko je to važno. Ali, jasno da treba brinuti o šumi i ne treba dozvoliti devastaciju šume jel u ovoj jednoj točki ovog zakona se govori o tome da ne smijemo dozvoliti odnošenje humusa, treseta, listinica, smolarenja i apsolutno se slažem da moramo svi brinuti o tome, pogotovo Ministarstvo poljoprivrede o tome da zaštitimo svoje šume. Međutim, evo mi u SDP-u smatramo da ne smijemo zabraniti branje šumskih plodova, pogotovo kestena ili nešto što, evo, naši ljudi, vrganja, gljiva, nešto što ljudi naši tradicionalno rade i apsolutno smo protiv toga da se uz naknadu bilo što radi. Evo, čuli smo od državnog tajnika da se u međuvremenu promijenio zakon, od ljeta imamo mogućnost da se beru gljive i kesteni bez plaćanja Hrvatskih šuma. Ja bi sad rekao dvije ključne stvari ovdje, zbog čega smo uopće donijeli zakon koji je bio na snazi prije ljeta, koji je to sve zabranjivao odnosno donijeli smo zakon u kojem smo rekli da Hrvatske šume moraju naplaćivati branje kestena i gljiva. E to je ono, onu stvar koju stalno govorimo u HS, da donosimo nažalost zakone kao po traci, evo sve po hitnom postupku, ajmo brzo donijeti neke zakone, pa onda ajmo ih mijenjat, ipak nisu oni tako dobri zbog toga što se određeni ljudi ili stranke ili ne znam kome smo se zamjerili, ajmo to promijeniti, to se ne smije događati u HS, ne smijemo donositi naprečac zakone, pogotovo ne po Direktivi EU, a uglavnom ih donosimo bez puno konzultacija, bez puno razmišljanja hajmo donositi zakone. Znači, zakon treba dobro proučiti da li je u korist hrvatskih građana pa onda hajmo ga donijeti ako je. Kaže jedna poslovica – ako želite da poštujemo zakone, donosite zakone koji su vrijedni poštovana. Ja moram reći, iskreno reći da ovaj dosadašnji zakon prije ljeta stvarno nije bio vrijedan poštovana, jer naši ljudi nisu smjeli u svoju šumu ili u tuđu šumu pobrati kestene koje bi možda nakon par mjeseci propali, ubrati gljivu. Takve stvari se ne smiju događati i apsolutno smo mi u SDP-u protiv toga i borit ćemo se da jednostavno što manje zabrana. A kada govorimo o zabranama onda sve više zabranjujemo u Hrvatskoj punu toga. Zabranjujemo i kupanje neki puta na plažama jer postoje koncesije i to je nešto što apsolutno ide u krivom smjeru. Vjerojatno je i u prijedlogu Zakona o porezu na životinje, pa ćemo zabranjivati ljudima da imaju pse i domaće životinje. Protiv bilo kakvih zabrana, ja mislim da trebamo donositi zakone koji će ići u korist građana, a ne zabranjivati. Drugo, ono što je po meni krucijalno, a govorio je kolega Lovrinović. Ne možemo donositi zakon koji omogućava autonomno pravo Hrvatskih šuma da kažu – e sada dozvoljavamo gljivarenje ili ne dozvoljavamo. Gospodo, mi moramo zakonom apsolutno dozvoliti gljivarenje bez toga da Hrvatske šume imaju autonomno pravo to dozvoliti ili ne dozvoliti, naplaćivati ili ne naplaćivati. U ovom trenutku se ne naplaćuje. Dozvoljeno je, ali ne naplaćuje se. Ali hajmo reći da danas sutra dođe u upravu Hrvatskih šuma netko tko će reći hajmo mi promijeniti taj pravilnik. Neće više nama građani ulaziti u šumu. Oni su opasni u šumi i neće više brati gljive i neće više brati kestene. Ponovno ćemo mi to naplaćivati. Ovaj zakon to omogućuje. On to omogućuje da dođe tamo netko u Hrvatske šume i kaže to ćemo promijeniti. E, protiv toga smo mi. Želimo da se zakonom kaže – dozvoljeno je gljivarenje, dozvoljeno je branje kestenja, dozvoljeno je sve ono što mislimo da treba i da ne šteti šumama i što ne ugrožava opstanak Hrvatskih šuma. To su stvari koje evo se slažem sa kolegom Lovrinovićem, to treba unijeti u zakon. Šume treba štititi. One su bogatstvo Hrvatske. Ali još više mislim da trebamo štititi hrvatske građane i da omogućavamo da ulaze u šumu i da evo tradicionalno za svoje potrebe, govorim beru gljive i kestene. Ali evo ja bih htio još neke stvari reći vezano uz šume općenito. Ja živim na selu i često idem u šumu i žalosno je kada vidim šumu koja je puna srušenog drveća, nešto što jednostavno vjerojatno bi nekome dobro došlo za ogrjev. Ovdje je kolega Pernar govorio o tome da se sruši stablo, to se stablo proda, a da onda granje ostane. S tim se apsolutno ne bi složio. Nitko ne brani ili ja barem mislim da nitko ne brani, a to bi trebalo i zakonom možda upisati da onaj vlasnik koji ne brine o svojoj šumi koji ima sve puno srušenih stabala, grana i svega a to stoji godinama da se omogući građanima koji nemaju novaca da kupe metar, dva ili tri drveta da uberu to, poberu to drvo i da koriste za ogrjev. Doista je žalosno gledati šume koje su prepune srušenih drveća i grana i to tako stoji. Ja uvijek kažem, kriza u Hrvatskoj nije. Definitivno nije kada takve šume imamo i kada je ljudima teško ubrati granu i koristiti za ogrjev, nego je jednostavnije pustiti plin i grijati se na plin koji košta. Ipak vjerojatno u Hrvatskoj nije tako velika kriza. Evo, to je jedna stvar koja evo ovako pada u oči čovjeku kada šeće šumom, a onda evo neke stvari primjećuje. I druga stvar koju bih htio da čuje državni tajnik. Trebalo bi na neki način po službenoj dužnosti goniti sve one koji kradu drveće po šumama. Kao što sam rekao živim u ruralnoj sredini. Ima jako puno vlasnika šume koji nakon mjesec, dva ili možda tri, četiri godine dođu u šumu a ono 50% šume je posjećeno. Nisu dolazili. Da li je to njihova greška? Je. Ali evo mislim da bi trebalo uvesti to da lugar ili onaj koji brine o šumi po službenoj dužnosti kada uhvati nekoga koji krade drveća po službenoj dužnosti da ga se goni. U ovom slučaju to onaj vlasnik šume ga mora privatno tužiti i to je u većini slučajeva to se ne radi. Ali evo znate da danas naši ljudi nemaju za odvjetnika i ne žele ići po sudovima osim nekih koji baš vole sudove. Mislim da bi po službenoj dužnosti to trebalo pokrenuti sve one koji kradu šumu i koji takvim stvarima se bare ne za svoje potrebe, nego zato da bi prodaji metar, dva, tri, pet ili deset ili 100-tine metara drveta. Još jednu stvar bi htio napomenuti. Ovim zakonom se i zabranjuje branje mahovine. Ja evo moram reći da sam odgojen u tom duhu da uvijek smo kitili bor i kod kićenja bora ispod bora smo stavljali mahovinu. Imam šumu, ali meni se zabranjuje brati u mojoj šumi mahovina da bi tradicionalno ispod bora stavio mahovinu. Da, da, ja mislim da jednostavno na taj način isto bi morali razmišljati. Znači, postoji tradicija, postoji način na koji smo oduvijek to radili kako su radili naši djedovi i bake, pa hajmo i to poštivati. U svakom slučaju evo ima nekih stvari koje su nelogične u ovom zakonu. Prije svega sam htio reći i podržavam kolegu Lovrinovića kada kaže ne možemo dozvoliti autonomno pravo predsjednika uprave ili uprave Hrvatskih šuma da donose nekakve pravilnike. Hajmo to regulirati. Mi smo ovdje koji donosimo zakone i ne možemo reći da su zakoni loši jer ih mi donosimo, moramo ih popraviti i u svakom slučaju evo podržavam kolegu Lovrinovića bez obzira to što je to možda i vrijeme prošlo, ali u ovom dijelu gdje ne dozvoljavamo Hrvatskim šumama da imaju autonomno pravo donošenje pravilnika o naplati branja šumskih plodova. Mislim da je ovo sasvim dovoljno za evo jednu, za jednu raspravu žao mi je što nema više kolega da raspravimo ovdje ali evo očito ovo nije niti vrijeme a možda ni tema koja je nekome zanimljiva. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa, sad ćemo prijeći na slijedeći koji je trebao biti Klub nezavisnih zastupnika, kolega Tomislav Žagar, nažalost nema ga ovdje. Nakon njega Klub zastupnika HSS koji je jedan od predlagatelja, to je dosta čudno da nema baš nikoga od njih uključujući i kolegu Lenarta koji je prijavljen bio za govor, a za, pa ćemo preći na pojedinačnu raspravu. Za pojedinačnu raspravu se javio prvi kolega Ivan Lovrinović to je malo presedan da se predlagač javio za pojedinačnu raspravu, ali ovaj nije se nikad dogodilo, ali evo ga ovaj put će se vjerojatno dogoditi jel kolko shvaćam namjeru kolega Lovrinović.
Pa neće gospodine podpredsjedniče ja ću u završnom obraćanju [[Upadica: Završno, OK, dobro.]] spojit pa ću reć tako da vidite da sam kooperativan ako postoji.
Da, da ne mislim po Poslovniku teorijski možete, ali, slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, ni njega nema. Pa onda slijedeća poštovanog zastupnika Ivana Pernara, nema ni njega, pa slijedeće poštovanog zastupnika Gorana Marasa, nema ni njega i onda ćemo dati završnu riječ predlagaču a to je poštovani zastupnik Ivan Lovrinović kao jedan od predlagača, njega ima. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, zaista mi je žao da ovdje danas nema saborskih zastupnika, vidite kad je jutros bilo pitanja nabavke borbenih zrakoplova, aviona to su se lomila koplja, svađe, optužbe i to treba razmotriti i to razumijemo jer je to važan dio znači obrambenog sustava, obrambene politike. Međutim, kada raspravljamo o šumama kao jednom od najvećih potencijala, resursa naše zemlje, naše države onda vidite nema interesa. Zašto? Jer ova naša politčka scena je postala nakaradna, dakle ono gdje trebamo konstruktivno doprinijeti svim građanima, našoj industriji, gospodarstvu tu nema toliko interesa već se nastoji graditi politička pozicija na spektaklu, na naprosto doskočicama ili pravljenju ispada ovdje u saboru. Od na takav način mi nećemo riješiti naše teške probleme, mi ćemo se morati uhvatiti, moramo se uhvatiti u koštac sa ključnim problemima, a ono što je najvažnije a što je vezano za šume jest kako iskoristiti šume da od tog bogom danog potencijala kojim raspolažemo da dodamo najveću moguću vrijednost i od toga još više zarađujemo i da drvna industrija sudjeluje sa još većim postupkom u stvaranju bruto domaćeg proizvoda. E vidite takve teme nažalost u hrvatskoj politici nisu zanimljive, ali takvoj politici se bliži kraj, možemo reći odzvonilo je. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga što ljudi napuštaju zemlju, ovo nije iseljavanje ovo je evakuacija to znači to su to je poprimilo razmjere evakuacije. Mi moramo razumjeti zašto je to tako, brani im se odlazak u šumu da beru divlje plodove, kestene, gljive. Ova Vlada malo vidite prije državni tajnik bez obzira što izvrće moje riječi a sad će valjda ispravno čuti. Ova Vlada nije htjela uvrstiti prijedlog da uđe u njihov zakon da ljudi, građani mogu slobodno brati te plodove, nego je napisala u zakon može, može brati a tko o tome odlučuje, jer pazite odlučuju Hrvatske šume poduzeće, pa ja vam čitavo vrijeme govorim koja je zakona između zakona i pravilnika. Evo malo prije je i kolega Prelec rekao, sutra se može promijenit glavni direktor Hrvatskih šuma i on promijeni pravilnik i opet ljudi ne mogu ići u šumu brati, ne mogu brati ni kestenje i onda ću opet kad odem u Hrvatsku Kostajnicu na Banovini, a volim obilaziti naše tradicijske svečanosti, a vidite područje Banovine, Hrvatske Kostajnice, Kostajnica pa to i jest naziv kostanje, kestenje, ako niste znali to je područje najveće šume kestena u Europi koja je isto nažalost napadnuta nekim boleštinama. E sad ako se tu ne razvije, ako ljudima ne date da to koriste, a ionako su tamo razorena industrija, iseljavanje, pa kako će ti ljudi tamo ostat, pa oni se moraju evakuirati jel tako. E pa vidite takvu Hrvatsku naravno ne želimo i ljudi je ne žele takvu, pa oni su se borili u tim šumama za te šume, e sad vi kažete nećemo ih puštati unutra ili mora biti ovako onako jer će oni devastirat šumu. Pa molim vas pa nisu to bezveznjaci pa vi te ljude podcjenjujete pa ti ljudi žive sa šumom. Pa uostalom stoke više nema tamo razumijete i da hoćete da nešto i netko brsti tamo, nema što brstit. I krava i koza i ovaca to je jednostavno devastirano zato vi ste izgubili predodžbu u kakvom svijetu u kakvoj Hrvatskoj živite, pa vama je veći problem hoće li netko pogrešno otrgnuti koji micelij tamo pored neke bukve od gljive nego li što desetine, stotine hektara poharanih šuma što su nezakonito znači nezakonito, ovaj nezakonito posječene. Pa sjećam se kad sam bio u Dvoru na Uni, kad su me vidjeli ljudi da sam došao u lokalni kafić, mislili su da im se prikazalo jer nikad nitko iz Sabora ne dolazi u ta mjesta, sjedio sam s njima sat vremena, pričali smo i to su ljudi koji znaju stanje na terenu, rekli su čujte, ovdje okolo, to se siječe, vuče na veliko. Al' znate šta se još događa? Jer interesne skupine, one dobro koriste i prave bolesti, mislim koje zaista postoje, jedna od njih je recimo potkornjak i neke druge, ja nisam stručnjak za ta pitanja, ali nešto sam čuo, dakle logički razumijem, i ne, sad se pojedinim dijelovima Hrvatske pojava potkoranjaka koristi d se siječe i što treba, i što ne treba vidite, e pa to je ona država vidite, koja ne funkcionira. Kada mi dođemo voljom građana, pa mi ćemo to za nekoliko dana riješiti razumijete, sve se zna, tko je šta sjekao, jel' imao dozvolu, tko je prodao od onih količina koje je dobio od Hrvatskih šuma, nije preradio nego je preprodao, osnivaju se firme samo za preprodaju tih kontigeneta, e to će te gospodo, položit će svi račune za to što su radili, jel'. Jer znate kad se ljudi osile, oni zaborave da jednog dana može doći nova sila politička koja će pitati što ste to radili, znate. E pa vidite, krajnje je vrijeme da građana Hrvatske vratimo vjeru, pravdu prije svega i dostojanstvo, i da se pokaže da ima ljudi, novih stranaka, novih ljudi kojima nije stalo znači do spektakla, koji se ne bore za vlast i fotelju, nego koji se bore za građane, da oni uživaju u Lijepoj našoj, i u šumi, i u moru, i na rijekama, svuda, svugdje se kreću. Znači, nije ovdje problem ono što mi moramo shvatiti tko je predložio Zakon, pa da ne želimo kao Lovrinović iz oporbe, znate, kako ćemo mi sad ovaj njegov prijedlog da ljudi mogu brati šumske plodove ili da mogu puštat stoku, kako ćemo uvrstit pa da kažemo da je on to? Pa ne morate, ja sam vam odmah rekao ne morate me opće spominjati, samo donesite takav Zakon, nek' ljudi imaju od toga koristi, ali ne, vi to nećete, jel. I zato vas treba jednostavno razmontirati. Znači, treba vas brisati s političke scene, i to je to, a građani će to napraviti, a vi će te se onda pitat' šta se dogodilo, ali to je vaš problem, znači, o tome ne želim ni razmišljati. Ono što ponovo naglašavam, izbrišite članak odnosno onu odredbu u članku 56., ja mislim, gdje kaže da se šume mogu prodavati strancima, ma to je daleko opasnije od svih plodova koje mi spominjemo ovdje, jer ako bogata Europa, pa uostalom oni tamo što bi rekli štampaju EUR-e, ne ovdje, a mogu ih naštampati koliko hoće, kao i Amerikanci dolare, mogu pokupovat sve što imamo. Vidite, zato se, što se sad događa sa, sa zemljištem poljoprivrednim Agrokora u Baranji i Slavoniji, ne, vi vladajući nećete to podijeliti malim i srednjim tamo poljodjelcima, OPG-ima, ne, vi želite to dati, vratiti propalim odnosno firmama koje su tamo radile, članovi Agrokora, a sad će ih preuzet, preuzeli su ih stranci, to vi želite, nećete vi našeg čovjeka. Znači, tamo su tisuće ljudi baš poginule, i tisuće za Slavoniju prije svega, i Baranju, a sad znači ono što se nije vojnički moglo osvojiti, sad će se do toga, gledano u geopolitički, geostrateški, sad će se do toga doć' na jedan drugačiji način. Eto vidite, to je ta politika. Pokojni Franjo Tuđman da sada oživi i da to vidi, čovjek bi, pokoj mu duši, on naprosto ne znam, ne znam kako bi se, znači, osjećao. Niste vi više onaj HDZ od početka, koji je branio, organizirao državu, vi ste oni koji sad ekonomski razarate i to sistematično, sa svojim koalicijskim partnerima, naravno i druge političke strukture koje su bile na vlasti. Ali treba i običan čovjek, kad mu još branite ulazak u šumu, pa on se ne može sam borit protiv sistema, protiv institucija, protiv krivosuđa, on se ne može borit sam, on se predaje, on odlazi, on čeka, jednostavno skupi novac da može platiti kartu i zove bogom dane zemlje, ali Stranka promijenimo Hrvatsku nije Stranka koja kuka, i da na tome, ili da pravi ekcese od toga, mi smo ljudi koji okupljaju stručnjake, poštene, hrabre ljude, i mi ćemo pokazati što se sve u Hrvatskoj može napraviti, a može se napraviti, da u pet godina po 5% podižemo godišnje bruto domaći proizvod, a ne da ovako tavorimo, znači, da pada, da se izmišlja, vidite industrijska proizvodnja 6,6% palo u odnosu na prošlu godinu, mi ubrzano idemo prema recesiji, kako vama to nije jasno, a ovdje danas i na televiziji u javnim i drugim, al' prije svega u javnim medijima, o tome se govori znate što?, pohvalno, mi smo, stabilnost vlada, MMF je bio, rekli znate dobro stojite, javni dug nije toliko, ovaj, popravljate se, a u stvari industrija nam raspada se. E pa jadan onaj tko sluša savjete MMF-a, i sve zemlje koje se nisu oslonile na sebe i razvijale svoju industriju, one će kad-tad doć' u jednu tešku situaciju. Znači, mi smo pred recesijom, koji još podatak u tom prilogu, govori u tom prilog, mi, vi znate pored toga što sam političar, sveučilišni sam profesor ekonomije financija, pa godinama padaju krediti poduzećima, ako padaju krediti banaka poduzećima, sasvim je jasno da ta poduzeća sve manje ulažu u investicije, razvoj, i da naprosto to su pokazatelji nastupa recesije. I stanovništvo manje troši, i ono manje troši, prema tome i to potiče pad potražnje i nastup recesije, ali evo, nastoji se, naravno Vlada troši ogroman novac na piar na svoje marketinške stručnjake da narodu objasne i oslikaju u šarene boje ono što je svijetlo ili ono što je, ne što je svijetlo nego što je sivo ili tamo sivo, a dakle od toga ništa nema. Moja je poruka ovdje znači ispred stranka Promijenimo Hrvatsku vama građanima prije svega da zaista možemo uskrsnuti. Optimist sam u tom pogledu do kraja inače ne bi bio u ovom saboru, znanje pobjeđuje sve, hrabri ljudi pobjeđuju sve, stručnjaci grade, izgrađuju, možemo napraviti čuda, ali dok se ne riješimo korupcije, klijentelizma u Hrvatskoj neće zaista ništa moći se napraviti, ali onaj i oni koji mogu to definitivno riješiti to ste vi dragi građani i samo na izborima oče li oni biti izvanredni ili redovni to ćemo riješiti. I da se vratim na šume što je danas tema ovoga razgovora, dakle tu se vidi tko radi u interesu građana i naroda ili protiv njega. Ovde su se napravile smicalice znači ne da ovo, da da ljudima u zakonu trajno omogućimo branje i uživanje u šumskim plodovima, ne, ne, ne, opet privremeno daj tamo direktoru Hrvatskih šuma da on odlučuje kad može, kad ne može. Pa da vas pitam pa čak i ovo što ste sad napisali u pravilniku da može, pa tko hoda za građaninom i kontrolira hoće li izvadit micelij i hoće ubrati kilu ili 5 kila gljiva. Jednostavno vi ne znate o čemu govorite, ali nikad niste ni znali. Zašto? Jer vama je samo važno da ste na vlasti, da imate sinekure i da ostanete do sudnjeg dana, zato želite promijeniti izborni zakon, zato ste sve ušutkali medije u Hrvatskoj nema više ni jedan nezavisni medij, ali nećete jer upravo kad mislite, kad budete mislili da je to riješeno i da ćete ostat do sudnjeg dana iz neba će munja opaliti i sve će se promijeniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, evo za repliku su se javili, svi nazočni u ovaj u dvorani, tj. obojica. Pa prvo poštovani zastupnik Lipovšćak.
Kolega Lovrinoviću opet pričate da se nekome nešto brani, ma ne brani se nikome ništa samo uz određena pravila, uz određene regule, pa tko odlučuje o tome pa Hrvatske šume, pa tko će drugi odlučivat o tome nego trgovačko društvo koje gospodari šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu RH. Ja vas samo molim nemojmo brkati državne šume kojima gospodare trgovačko društvo Hrvatske šume i privatne šume. I naravno gospodarenje odnosno ne gospodarenje na takvim površinama. Osobno vas iznimno cijenim i kao profesor odnosno mogu reći i kao znanstvenika ali vas još jednom zamoljavam prije paušalnih izjava o golim sječama i o takvim nekakvim izjavama i pričama kojima među narodom zapravo unosite veliki nemir, molim vas proučite kako se gospodari Hrvatskim šumama. Ja vam se nudim iz svoje osobne biblioteke nekoliko knjiga o školi hrvatskog uzgajanja šuma zbog koje već 250 godina imamo organizirano šumarstvo u RH i najbolje prirodne šume u cijeloj Europi [[Upadica: Hvala.]] regularno gospodarenje oplodnim sječama ili čistim sječama a preborno gospodarenje prebornim.
Hvala, poštovani zastupnik Lovrinović će odgovoriti.
Uvaženi kolega Lipovšćak nemam sumnje prema vama i vi ste očito stručnjak u svom području šumarstva, međutim nije ovdje pitanje kolega Lipovšćak da očete vi nekom dat knjigu ili neki znanstveni rad, pa ovdje treba pohapsit jedan broj ljudi u Hrvatskoj koji nezakonito sijeku šume i da se uvede red. Oni ne gledaju, njih ne zanimaju knjige, dajte pokušajte njima dat knjigu, pa bacit će vam je u glavu. Ovde se radi o borbi protiv korupcije, za pravnu državu za dostojanstvo naših ljudi i za mogućnost da od resursa koje imamo da u njima građani uživaju, a ne da se njima brani znači ulazak u šumu, branje plodova koji njima znače nešto u tim krajevima, koliko god mi u gradu mislili možda da je to sporedno, njima to puno znači, a moramo znat s kim imamo posla, o tome se radi.
Hvala, slijedeća replika poštovanog zastupnika Alena Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući, pa ja sam govorio ovaj u svom izlaganju o tom donošenju zakona ko na traci. Pa evo bi vas pitao kolega Lovrinović da li možete uopće, da li možda znate motiv kad smo donosili onaj prijašnji zakon, gdje smo zabranili branje plodova i naplaćivali branje plodova koji je bio motiv da smo donijeli takav zakon, meni stvarno nije jasno koji je bio motiv. Da li smo štitili ovaj kestene, dal smo štitili vrganje, mislim stvarno mi nije motiv da smo opće donijeli takav zakon. I vi ste u jednom vašem intervjuu rekli da je to u stvari skup mjera natalitetne politike, pa ja bi se čak i složio, vi neki puta možda onako to izgleda malo onako fantastično kao može biti natalitetna ili pronatalitetna politika ali je, ljude stvarno iritira određene zabrane, doslovno iritiraju ljude. Jasno je da nije iselila Hrvatska zbog toga ali evo može samo dodatno motivirati.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Tkalec, pitate me zašto je donešena ta, šta je imala Hrvatske šume kakve koristit kad su, u stvari prethodne strukture kad su zabranile ulazak u šumu. Pa upravo o tome se i radi, Hrvatske šume su od toga uprihodovale oko 100.000 kuna godišnje, a zašto su zabranile, zašto sad ljudi ne, ne sada, sad su dopustili pravilnikom, ali mi smo rekli mora biti zakon. Pa zabranili su ulazak u šumu ja sam uvjeren da ljudi ne gledaju tko po šumi u stvari siječe, to je divlja sječa to je najvažniji dio zapravo. Pa prema tome ja ne vidim drugog razloga razumijete, a zašto, jer građani kad šetaju, kad beru gljive, kestenje onda oni vide tamo da neko nešto pili, znate, ako ga nešto pitaju zašto pili gdje ovo, ono, ovaj to neće moć potkrijepit. I ono što je …/nerazumljivo/… to je pronatalitetna mjera, zamislite tamo mladi mladu obitelj koja živi kraj šume, ne smiju u šumu, pa otić' će u drugu zemlju gdje smije otić' u šumu, ali čuvat će je, ali mora moći u nju ući, evo.
Hvala. Hvala. Inače poštovani zastupnike se zove Prelec, ne Tkalec, ali dobro, ovaj. Time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo o njoj kad se steknu uvjeti, i da još jednom podsjetim, mi ćemo se sljedeći puta naći, nadam se ne samo nas četvorica, nego da će biti puna dvorana, dakle, nastavit ćemo sa radom u utorak, 19. veljače, u 9,30 sati kada će biti izjašnjavanje o amandmanima. Hvala vam lijepo, ugodan vikend vam želim. SJEDNICA PREKINUTA U 15,31 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 237, predlagatelji su zastupnik Ivan Lovrinović i Klub zastupnika HSS-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama.
Molim vas, g. predsjedniče, mogu li reći dvije riječi prije glasanja?
Ne možete, nema poslovničke mogućnosti, razumijete, nemam, što biste rekli?
Pitanje g. predsjedniče, zašto je moj prijedlog 439 dana čekao, u međuvremenu ste vi [[Upadica: Dakle,…]] donijeli svoj, usvojili [[Upadica: …to, na to…]] molim vas, evo recite.
To ne možete, to ste mogli tijekom rasprave, a sada glasujemo o toj točci, meni je žao, ali to nema… [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica Lovrinović: 439 dana]] Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama kojeg ne podržava Vlada, kao ni saborska radna tijela, molim glasujmo. Utvrđujem da s 39 glasova je bilo ZA, 2 je bilo suzdržano i 76 glasova PROTIV, tako da zakon nije donesen. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom: - Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju, drugo čitanja, P.Z. br. 499 Prva je točka danas. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bi sada predstavnika predlagatelja, da nam da dodatno obrazloženje. S nama je ministar financija, poštovani Zdravko Marić, izvolite.