Poštovane dame i gospodo, poštovani gosti otvaram 56. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar civilnih poslova Bosne i Hercegovine, gospodin Adil Osmanović, dostavio je obavijest da neće biti u mogućnosti nazočiti sjednic. Prema podacima Službe sjednici je u ovom trenutku nazočno 35 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja sam dio odgovora na ovo zastupničko pitanje dobila već jednom u pisanoj formi. Nisam zadovoljna, tada sam iskazala nezadovoljstvo datim odgovorom smatrajući da nije dostojno odgovor jednog zastupnika u Parlamentarnoj skupštini BiH. Stoga cijeneći značaj i vrijednosti ekonomske diplomatije za budućnost Bosne i Hercegovine tražim od Ministarstva vanjskih poslova da uistinu napravi pravi izvještaj onako kako stvari stoje, kakve jesu, pregledno, po zemljama, dakle, od države do države ne preskačući značajne ekonomske partnere Bosne i Hercegovine, koje su oni u svom izvještaju apsolutno izostavili kao da nemam apsolutno nikakvu ni trgovinsku razmjenu s njima, kao da jednostavno nemamo uopće komunikaciju s njima. Primjera radi, u jednom od prikaza rečeno je da od svih diplomatskih aktivnosti bivši, sada već bivši, ambasador Bosne i Hercegovine u Belgiji, je za tri godine svog mandata prisustvovao samo jednom religijskom sastanku, otprilike tako. Tako da s te strane je dobro što je bivši, bivši ambasador, jer to ne spada u domen ekonomske diplomatije, pa smatram vrlo neozbiljnim odgovor jednog takvog značajnog Ministarstva da se na takav način zastupnici ponižavaju, moram reći ponižavaju, dajući takav odgovor. S druge strane ima dobrih primjera sa državama kojima smo jako dobro i razmjenjivali robe i usluge, međutim u većini slučajeva značajni trgovinski partneri Bosne i Hercegovine i ono što je učinjeno je izostavljeno. Neko od zastupnika, jedna od mojih 2 uvaženih kolegica je rekla da bi bila sretna da nije pročitala takav odgovor, takav odgovor nije dostojan zastupnika [[govornik se upozorava na vrijeme]] u Parlamentarnoj skupštini. Stoga molim da se obnovi odgovor detaljno država po državu – šta smo mi uradili u oblasti ekonomske diplomatije u periodu od kad smo stupili na mandat do današnjeg dana? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor, u ime Vijeća ministara, vidim nema ministra vanjskih poslova. Niko ne odgovara. Molim Vas zastupnice komentar zastupnički.
Šta može biti komentar na ovako nešto, ministar vanjskih poslova gotovo nikad nije ovdje, zamjenik, ne vidim, ne vidim niti zamjenika. U Ministarstvu vanjskih poslova postoji osoba koja vodi Odjel ekonomske diplomatije, ukoliko ta osoba koja vodi Odjel ekonomske diplomatije stoji iza ovog odgovora ja lično mislim da se moraju praviti kadrovske promjene u Ministarstvu vanjskih poslova, koje je jedno od najvažnijih ministarstava. Dakle, zahtjevam da ministar Crnadak pogleda taj izvještaj. I pitam ponovo odavde s ovog mjesta, kada krenemo po abecedi od Albanije pa nadalje – zašto su značajne trgovinsko, u smislu trgovinske razmjene, zašto su vrlo, vrlo značajne države izostavljene sa spiska, pitam je li moguće da mi s Belgijom nemamo trgovinsku razmjeni, kakva je naša ekonomska diplomatija u nekim drugim državama koje su izostavljene? Onaj odgovor koji je dat apsolutno nije na nivou ni kantonalne skupštine, a kamo li Parlamentarne skupštine BiH. Stoga, želeći da se ekonomska diplomatija u Bosni i Hercegovini razvija, i svjesna sam da je tendencija Vijeća ministara i predsjedavajućeg Vijeća ministara i gospodina Šarovića [[govornik se upozorava na vrijeme]] naročito, koji se naročito u tome ističe, ja bih voljela da i predstavnici Ministarstva vanjskih poslova taj dio svog posla shvate obziljno i da nam daju ozbiljan odgovor, ne samo meni nego i mojim kolegama za koje sam sigurna da ih to zanima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja imam pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara, a tiče se odgovora na Upitnik. Posebno, dakle, nas u Parlamentu interesuje – Koji, koja pitanja nisu odgovorena, a oko kojih pitanja je napravljen kompromis i koji je kompromis napravljen? Posebno nas interesuje odgovor na pitanje gdje je u odgovoru spominjan popis stanovništva, dakle – Da li je tačno da ste kao kompromis dogovorili da se šalju podaci sa oba popisa? Na osnovu kog zakona i čije odluke ste to uradili? I da li je tačno da na ovaj način, dakle da li Vi to osjećate tako, ovo je sad više politička ravan ne pravna, da na taj način priznajete rezultate popisa u Republici Srpskoj? 3 A, evo u zavisnosti od odgovora imaću još neke komentare. Mi smo nedavno, kao što znate predsjedavajući, na Komisiji za evropske integracije odbili Izvještaj o aktivnostima na evropskom putu. Jedan od razloga je frustracija poslanika i većine, i opozicije time, što nam se apsolutno ne dostavljaju informacije o ovom veoma bitnom procesu, a da ne spominjem to da Parlament nije na adekvatan način uključen. Od direktora Direkcije za evropske integracije smo dobili odgovor da mi ne možemo dobiti informaciju o tome šta se dešava jer su to tajni podaci. Pa dajte možda malo da i to razjasnimo zbog čega je Parlament apsolutno isključen iz ovog procesa, da li je to stav Vijeća ministara, Vaš lični stav, ili je to neka nakaradna praksa koja mora prestati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite predsjedavajući.
Hvala najljepša. Pozdravljam sve prisutne. Postavljeno je osam pitanja, ja pretpostavljam da imam 16 ili 24 minute za odgovor, ne dvije minute. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Jel', tako da, hvala Vam što ste mi, naravno, skratili sad taj dio. Što se tiče Upitnika, mislim da treba prije svega razjasniti suštinu Upitnika. To je instrument pomoću koga nadležne službe Evropske komisije dobijaju neophodne i ažurirane informacije koje će omogućiti uvid u administrativne kapacitete, stanje političkog sistema, ekonomije, funkcionisanje institucija, provođenje zakonodavstvam itd, odnosno Upitnik je inventura aktuelnog stanja u Bosni i Hercegovini i sa njim se ne preuzimaju bilo kakve obaveze, niti se bilo šta legalizuje. To je u principu sva suština Upitnika. On, naravno, neće biti jedini izvor informacija na temelju kojeg će Evropska komisija pripremiti mišljenje o zahtjevu za članstvo Bosne i Hercegovine. U tu svrhu koristiće se i drugim izvorima podataka, kao što su stručne terenske misije, izvještaji ambasadora država članica, izvještaji međunarodnih organizacija, strukture praćenja provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, tako da ustvari veliki broj odgovora neće biti novina za samu Komisiju. Što se tiče pitanja koje Vi spominjete, riječ je o, ne statistici nego pitanju koje dolazi iz ekonomskih kriterija u kojem su tražene informacije za, recimo, BDP po glavi stanovnika iskazan prema standardima kupovne moći, stanovništva u skladu sa regionalnom raspoređenosti, visina i kretanje prosječnih bruto i neto zarada pojedinačno u javnom i privatnom sektoru, formiranje plata u javnom sektoru, udio poreza i socijalnih doprinosa u ukupnim izdacima za plate i podaci su prikazani onako kako ih prezentiraju svi nivoi vlasti unutar Bosne i Hercegovine u skladu sa njihovim statističkim agencijama, a u vezi sa ekonomskim kriterijima koji su vezani za ovo pitanje.
Hvala lijepa. 4 Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Dakle, 55 sekundi ste potrošili da nam objasnite suštinu Upitnika koja nam je svima jasna, dakle Vi ste nam sad rekli ono što svi znamo. Nakon što ste 10 sekundi se žalili na broj pitanja koje ste dobili, a nakon toga preostali minut ste iskoristili da ne odgovorite na pitanje. I mene nekako ovo podsjeća na djecu koja se boje mraka, pa zatvore oči i misle kad otvore oči da će mrak nestati. Neće nestati, pitanje će stajati tu i ono što će se desiti u narednom periodu to je da ćemo se obratiti drugima koji će nam možda htjeti odgovoriti. Ono što je možda problem, a to će biti i Vaša sramota, pedsjedavajući, da su ti neki drugi van granica ove zemlje, pa ćemo njih pitati šta ste im poslali. Ali mislim da je ogromna šteta po državu da ne pravite sinergijski efekat izvršne i zakonodavne vlasti, da Parlament nije uključen u evropske integracije [[govornik se upozorava na vrijeme]] da nemamo priliku da dobijemo odgovore, da javnost ne zna ništa o tome, da krijete od nas, a to što ste Vi svojim odgovorom legalizirali popis stanovništva u Republici Srpskoj [[govornik se upozorava na vrijeme]] samo je jedna politička konsekvenca svega toga. Ima jako puno važnih tema koje Parlament mora da zna i meni je žao što niste odgovorili na ovo pitanje.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Fehimu Škaljiću. Izvolite zastupniče.
Hvala. Pozdravljam vas, one koji nisu bili, ponovo, među njima doktora Zvizdića i ostale članove Vijeća ministara. Ja sam, motiviran pisanjem medija ovih dana, a svjestan činjenice da je za malu ekonomiju Bosne i Hercegovine izvoz suštinski važna dimenzija, postavio pitanje uvaženom ministru Šaroviću, kojeg osobno cijenim i ono što radi uvažavam u značajnoj mjeri – Šta je ..., zašto nam se pojavljuju i ponavljaju incidenti kod izvoza i zašto mi kao dio strukture vlasti Bosne i Hercegovine nemamo priliku da budemo i direktno informisani o nekim važnim pitanjima? Ugrožen je posao od više desetina miliona eura, posao koji je sudbinski važan za dio ljudi koji žive od poljoprivrede, a mi se kao poslanici, koji imamo svoj dio odgovornosti, između ostalog i da prenosimo informacije biračkom tijelu, informišemo preko medija koji imaju slobodu interpretacije i koje nisu, da kažem, službeni stav. Zato sam postavio pitanje – Šta je to što nam se dešava? Ko su ti subjekti personalitetom i de fakto i de jure, i šta smo učinili da to spriječimo, i koliko treba i gdje treba da se mi kao zakonodavno tijelo vlasti ovdje, i oni drugi, u Bosni i Hercegovini, uključimo da doradimo propise koje će isključiti tako? Danas ljudi koji proizvode jabuke strepe, i pored godine koja je bila loša, hoće li i ono malo [[govornik se upozorava na vrijeme]] što su ubrali moći prodati ili će propasti. Zato sam zamolio da nas danas ministar o tome informiše, ali više u onoj dimenziji kako da osiguramo da se to ne ponovi. Mi smo [[govornik se upozorava na vrijeme]] u prilici, evo samo da završim sa ovim, da imamo pretpostavku da je problem bio sa mesom, nemamo tvrdnju Šta je na sonu, molio bih odgovor ministra.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Izvolite ministre. 5
Hvala. Koristim priliku da vas sve pozdravim. Detaljan odgovor mi ćemo dostaviti uvaženom poslaniku obzirom da se radi o mnoštvu detalja, ne vjerujem da ću u ova dva, tri minuta moći sve da odgovorim, ali nastojaću da pričam brzo i da Vam možda iznesem više činjenica, jer je očito da ste Vi insistirali na podacima. I, evo, ja ću da prvo govorim o mesu, pa onda nakon toga o jabukama. Znači, neusklađena pošiljka mesa iz mjeseca avgusta 2017. godine koja je iz Bosne i Hercegovine izvezena u Republiku Tursku je proizvedene u objektu „Bajra“ Travnik, a izvoznik je bila firma „Mujanović“ iz Vogošće. Neusklađenost se odnosila na prisustvo bakterije Escherichia Coli, a otkrivena je tokom kontrole pošiljke na ulazu u Republiku Tusku, znači na samoj granici, od strane nadležnog graničnog inspektora, turskog graničnog inspektora. Odmah po dobijanju, od strane turske inspekcije, informaciju o ovoj neusklađenosti Ured za veterinarstvo BiH je obavijestio Kontrolnu veterinarsku inspekciju Srednjo-bosanskog kantona, koja je nadležna za obavljanje veterinarsko-zdravstvenog pregleda u klaonici „Bajra“ i nadležna za praćenje cjelokupnog procesa klanja i ovjeravanja veterinarsko-zdravstvenih certifikata za pošiljke mesa goveda koja se izvozi u Republiku Turski u cilju otkrivanja uzroka neusklađenosti i preduzimanja mjera za sprječavanje sličnih pojava. U skladu sa dogovorenim procedurama sa Republikom Turskom i činjenicom da povrat pošiljki mesa goveda iz Bosne i Hercegovine za koja se utvrde bilo kakve neusklađenosti nije više moguć, ova pošiljka mesa goveda je po izvještaju turske strane uništena u Republici Turskoj, a trošak uništavanja snosio je izvoznik ove pošiljke. I ovako postupanje biće uvijek u ovom ili u bilo kojem slučaju da li se pojavio jedan ili više slučajeva. Turska strana navedenu klaonicu je skinula sa liste izvoznih objekata. Trenutno nemamo problema sa isporukom mesa u Tursku, od danas 31. januara počeo je novi ciklus sa otkupom žive stoke, a izvozni objekat, jedan od izvoznih objekata, imamo dva izvoznika, je i klaonica „Suša“ iz Visokog. Kada su u pitanju jabuke, možda na početku da kažem da je dana 18.01.2018. godine Uprava za zaštitu zdravlja biljaka kao zvanična kontakt tačka za razmjenu informacija iz [[govornik se upozorava na vrijeme]] fitosanitarne oblasti sa Ruskom Federacijom obavještena od ruske strane o mogućim zloupotrebama i prevarama kada je u pitanju jedna pošiljka izvoza jabuka. I uvidom u ovu notifikaciju konstatovano je da se radi o pošiljci jabuka u količini od blizu 19 tona, koju je pratio fitosanitarni certifikat izdat od strane Fitosanitarnog inspektorata u Brčkom i da je ova pošiljka izvoznik praktično kompanija „Frukt kompani“ d.o.o. iz Bijeljine koja je izvozila jabuke proizvođača Nedžada Mujčinovića Lukavac – Gradačac. Zbog kratkoće vremena tu je obilje informacija, da kažem da je kao konačnu mjeru ruska strana privremeno suspendovala izvoz iz Bosne i Hercegovine dok Bosna i Hercegovina ne kazni počinioce i unaprijedi sistem kontrole, odnosno takav sistem koji će prepoznavati zloupotrebe i kažnjavati počinioce. U tom smislu Uprava je preduzela niz mjera, Ministarstvo, nadležno, poljoprivrede iz Republike Srpske je skinulo sa .../govonik se upozorava na vrijeme ... liste izvoznika kompaniju „Frukt kompani“ i sve njene kooperante, a Ministarstvo je predložilo prema Savjetu ministara i entitetskim ministarstvima posebnu odluku kojom bi se pitanje registra u entitetima podiglo na veći nivo i kako bi se nivo odgovornosti podigao, kako ovakve i slične situacije bi bile, rekao bih, ne bi se pojavljivale ili bi mogućnost za zloupotrebe bila sužena. Ovaj postupak istražuju i drugi kontrolni organi SIPA i drugi inspekcijski organi i vjerovatno ćemo rezultate imati prilike da vidimo narednih sedmica. Evo možda sam vjerovatno prešao vrijeme.
Hvala lijepo. 6 Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite, imate riječ.
Dostavite ministre tako i dajte nam samo blagovremenost, da imamo tempo u jednoj važnoj stvari i da obeshrabrimo one koji bi se ponovo upustili u radnje koje koštaju Bosnu i Hercegovinu i ljude koji žele da izvozno rade. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite zastupnice. Hvala zastupnici. Ministar civilnih poslova Bosne i Hercegovine nije tu, ali sam shvatila da zastupnica želi pismeni odgovor, je li?
... [[nije uključen mikrofon]]
Na sljedećoj sjednici. Zahvaljujem. 7 Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno uvaženom ministru Mektiću, a u vezi je sa Izvještajem o stanju sigurnosti za 2016., zapravo u vezi s onim što je kazao prije pet, šest dana na Domu naroda kad je bio neki prigovor zašto kasni, zašto početkom 2018. razmatra se Izvještaj iz 2016. Ministar je tom prilikom se požalio da teško dolazi do podataka, da zapravo agencije koje su u sistemu ne dostavljaju tražene podatke, da je on morao ili Ministarstvo skidati sa web portala podatke, uglavnom pitam ga – Koje su sigurnosne agencije, voljela bi da navede, jer meni je to zvučalo prvo nevjerovatni, a onda Boga mi i strašno ako je tačno, ko je opstruirao izradu Izvještaja o stanju sigurnosti time što nije na vrijeme slao ili nije uopće dostavio tražene podatke? Da li je Ministarstvo sigurnosti kao institucija koja je tim agencijama u sigurnosnom sustavu hijerarhiski nadređena tražila od njih i dobila podatke da, zapravo tražila objašnjenje zašto nisu postupili kako je traženo? I da li je o tome obavještena Komisija za odbranu i sigurnost, posljednju sjednicu koju smo imali bio je Izvještaj ali nismo imali ovakav podatak, i pogotovo Nezavisni odbor? Šta znači poziv, tako je ministar kazao, poziv zakonodavnoj vlasti da pomogne oko dostavljanja podataka? I četvrto, da li je na evidentno spornu koordinaciju u sigurnosnom sustavu, koja je zorno potvrđena, sjetimo se, u nemirima iz februara 2014. i ovo ignoriranje Ministarstva sigurnosti kao krovne institucije sigurnosne, i na kakav način reagirao taj Nezavisni odbor, dakle jesu li upoznati da li su, da li oni tu išta mogu uraditi? Ovdje sam dala i napomenu [[govornik se upozorava na vrijeme]] u tekstu ovome, jer smatram da je Nezavisni odbor vrlo značajan i vrlo je važan u vezi s ovim mojim pitanjem. Dakle, tražim i neke podatke pisane, pa nadam se da ću ih dobiti, a ovdje su u ovom mom pitanju sadržani.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi poslanice i poslanici Ja lično mislim i mislim da je već stalna praksa praktično postala da se radi jedna godišnja informacija o ukupnom stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. Ja se sjećam kroz svoju paksu i godine koje sam proveo ovdje da je to stalno rađeno i ja lično mislim da jedna takva informacija o ukupnom stanju bezbjednosti unutar Bosne i Hercegovine može poslužiti svima u Bosni i Hercegovini kao nekakav pokazatelj kod zauzimanja određenih bezbjednosnih politika, problematika, analize itd. s tim da se kroz čitavu ovu praksu mijenjao način na koji se sačinjavala ova informacija i mi je sad u posljednje vrijeme sačinjavamo na način da je ona kao takva pristupačna, trebala bi da bude, i da da odgovore na određena pitanja koja od nas traži Evropska unija, prije svega Eurostat. Međutim, evo unazad dvije godine mi ne možemo da dobijemo sve podatke, valjane podatke od svih agencija za provođenje zakona, da budem direktan i konkretan ne možemo da dobijemo, nismo dobili nikakve odgovore na ta pitanja od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, ni one 2015. godine, pa ni ove 2016. godine. Mi smo više puta urgirali na taj odgovor zamolnicom da nam pošalju te podatke po onom standardu na koji mi prikupljamo te podatke i obrađujemo. Nismo dobili nikakav odgovor ni na pitanja, ni na te urgencije i ja jednostavno želim da kažem da sam zbog toga i kasnio sa tim izvještajem, imao problema u Domu 8 naroda da objasnim zbog čega je to. Na kraju smo vidjeli da ne, kad nema tih podataka onda smo se koristili web stranicom Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, uzeli, ali to nije kompaktibilno s onim što mi trebamo dalje da radimo [[govornik se upozorava na vrijeme]] I, evo, da kažem, ja u budućnosti neću moći biti u mogućnosti da sačinim ovu informaciju dok ne dobijemo tako poredane i kompaktibilne podatke. Što se tiče, dakle, ovih agencija iz sastava Ministarstva one su odgovorile na ta pitanja, nisam pokretao, niti je bilo potrebe da pokrećem bilo kakvu proceduru. Što se tiče zakonodavne vlasti, evo na vam je da sad ocijenite možemo li ikako postići nekakav način i dogovor, svi zajedno, da dobijemo te podatke samo da bi sačinili jednu informaciju koja bi se ticala ukupnog stanja bezbjednosti. I nisam ni na koji način ja nadležan Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske, niti sam po tom osnovu mogao pokretati bilo kakvu, čiju odgovornost kod, niti kod Nezavisnog policijskog odbora, niti kod bilo koga drugog. Hvala vam.
Hvala lijepo. Da li zastupnica želi komentirati odgovor? Imate riječ.
Samo da zahvalim ministru Mektiću. On je tako prilično, recimo, tajnoviti to rekao, zapravo nije se moglo, iz tog nastupa njegovog na Domu naroda nije se moglo vidjeti gdje je problem, a pošto sam se inače bavila pitanjem nezavisnosti, pod navodnicima, Nezavisnog odbora mislila sam da je riječ o agencijama koje su u strukturi ovdje i da tu ima eventualno problema. No, evo dobro je da znamo gdje jesu problemi i da je zapravo riječ o izvještaju, ne znam što bi nam iko uskratio ono što ima podataka. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Salku Sokoloviću. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Moje pitanje je ministru za komunikacije i saobraćaj Bosne i Hercegovine, gospodinu Jusku. – Zašto je Ministarstvo podzakonskim aktom prenijelo javna ovlaštenja usklađivanja međunarodnih i međuentitetskih autobuskih redova vožnje na Vanjskotrgovačku komoru BiH bez procedure utvrđene Zakonom o upravi i koliko je od danas, danas prenesenih javnih ovlaštenja na Vanjskotgovinsku komoru BiH do danas bilo sudskih sporova? Na koje se prevoznike to odnosi i koliko je Ministarstvo isplatilo sredstava po izgubljenim sporovima pojedinačno i ukupno? Obrazloženje: Na web stranici Vanjskotrgovinske komore BiH stoji da postupak usklađivanja međunarodnih i međuentitetskih autobuskih redova vožnje provodi Vanjskotrgovačka komora BiH po ovlaštenju osnovanom na odredbama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prevozu prenesenom Pravilnikom o usklađivanju i registraciji međunarodnih i 9 međuentitetskih redova vožnje, te u skladu sa Odlukom o načinu obavljanja poslova usklađivanja međunarodnih i međuentitetskih redova vožnje. To znači da je Ministarstvo podzakonskim aktom, Pravilnikom o usklađivanju i registraciji međunarodnih i međuentitetskih autobuskih redova vožnje prenijelo javno ovlaštenje na Vanjskotrgovačku komoru BiH, a Zakonom o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prevozu je utvrđeno da te poslove obavlja Ministarstvo. Zakonom o upravi, članovi 9. i 22., je utvrđeno kao, kako i na koji način se mogu prenijeti javna ovlaštenja, a što podjednako važi za sve institucije u Bosni i Hercegovini, pa i za nadležno Ministarstvo. Pravilnikom, koji donosi ministar, je utvrđeno da Vanjskotrgovačka komora Bosne i Hercegovine odlukama usklađuje redove vožnje, dok Ministarstvo rješava kao drugostepeni organ uprave. To znači da se upravni sporovi pred sudom vode protiv Ministarstva, a u slučaju izgubljenih upravnih sporova, u praksi potvrđeno, Ministarstvo plaća naknade tužiocima i [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor, zamjenik ministra prometa i komunikacija Bosne i Hercegovine. Izvolite.
Uvažena predsjedateljice, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege iz Vijeća ministara. Uvaženom zastupniku bih odgovorio sljedeće. Međunarodni linijski prevoz putnika između Bosne i Hercegovine i drugih zemalja obavlja se u skladu sa Zakonom o međunarodnom i međuentitetskom prevozu i uvjetima utvrđenim međunarodnim ugovorima. Dozvolu za obavljanje međunarodnog linijskog prevoza putnika izdaje Ministarstvo komunikacija i prometa BiH na zahtjev zainteresiranog prevoznika. Zahtjev se podnosi Ministarstvu komunikacija i prometa i uz zahtjev se prilaže usklađen red vožnje. Zakonom nije propisano da Ministarstvo mora provoditi usklađivanje redova vožnje. Člankom 13. Zakona je propisano da bliže odredbe o postupku usklađivanja i registracije redova vožnje, načinu i postupku izdavanja dozvola, obrascu dozvole i drugo, Pravilnikom propisuje ministar. Člankom 47. istog Zakona je propisano da se Pravilnikom o načinu i postupku usklađivanja i registracije redova vožnje međunarodnog linijskog prevoza putnika može ... određenih poslova na druge institucije i privredne asocijacije. Napominjem, Zakonom je određeno da ministar može Pravilnikom prenijeti obavljanje poslova, usklađivanje, na drugu instituciju i privrednu asocijaciju, a što je u skladu sa Zakonom o upravi. Ono što jeste sporno ovdje je činjenica da je Vanjskotrgovinska komora BiH vodila upravne postupke kojim je okončavala izdavanje rješenja, a što po pravnom shvaćanju Suda BiH nije moguće. Ministarstvo je pripremilo i donijelo novi Pravilnik o usklađivanju koji je upućen na objavu i kojim je predviđeno da Ministarstvo donosi odluku o usklađenosti reda vožnje, nakon što Vanjskotrgovinska komora BiH dostavi Izvještaj o provedenom postupku ispitivanja reda vožnje. Evo, prije ovdje sjednice sam dobio obavijest da je ovaj Pravilnik danas izašao u Službenom glasniku BiH. Važno je napomenuti ovdje da je ovo posao koji je potrebno kontinuirano provoditi i za koji Ministarsvo nema vlastite kapacitete pa je zato povjeravalo dio poslova Vanjskotrgovinskoj komori, a razlog je što su i udruženja međunarodnih prevoznika pri Vanjskotrgovinskoj komori. Od dana povjeravanja poslova usklađivanja Vanjskotrgovinskoj komori BiH bilo je svega 18 sudskih upravnih sporova koje za posljedicu nisu imali isplatu naknada štete tako da nije ni bilo štete za [[govornik se upozorava na vrijeme]] Bosnu i Hercegovinu, odnosno Proračun Bosne i 10 Hercegovine. Napominjem da je bilo više od 2.000 predmeta uskađivanja. Dakle, u 99% postupaka nije pokrenut niti vođen upravni spor, nego samo 18 puta. Napominjem da je Ministarstvo samo u 2017. godini ostvarilo prihode od 181.210 KM po osnovu izdavanja dozvola za međunarodni putnički prijevoz. Na kraju ističem da je Vijeće ministara BiH na 71. sjednici, održanoj u 2016. godini, utvrdilo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom prijevozu, da je taj Prijedlog, odnosno izmjene i dopune Zakona su usvojene od strane ovoga Doma ..., međutim, da su odbijene od Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH što dodatno otežava poziciju Ministarstva komunikacija i prometa BiH na način da je zakonsko rješenje iz 2002. godine uveliko prevaziđeno. Hvala.
Zahvaljujem. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Ja zahvaljujem zamjeniku ministra. Ukoliko je ova, a vjerujem da jeste, izmjena Pravilnika završena i objavljena, onda će to u mnogome popraviti tamo stanje, mada, ovaj, evo, ja ću još jednom provjeriti vezano za ove izgubljene sporove i štetu. Ukoliko ustanovim da ova informacija nije tačna, reagovati ću. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ma, evo, ja bih podsjetio kolegice i kolege da smo mi već u nekoliko navrata govorili o odnosu Energetske zajednice i Bosne i Hercegovine i obaveza koje mi imamo prema zahtjevima Energetske zajednice i da se mi uvijek krećemo negdje između kazne, odnosno suspenzije, pa produženja roka i uvijek smo negdje kao blizu, ali ipak puno tih stvari nedostaje. Jedna od tih, oko ovih stvari je bilo postavljeno podosta pitanja i bilo je podosta rasprave, a imao sam prilike pročitati nedavno od ministra Šarovića jedno dosta temeljito obrazloženje i odgovor na pitanje upravo koje se tiče odnosa Bosne i Hercegovine i obaveza Bosne i Hercegovine prema zahtjevima Energetske zajednice, a ja znam da jedan od ključnih, temeljnih problema je pitanje energetske strategije Bosne i Hercegovine. U tom kontekstu je pomenuta i izrada strategije koja ovako dosta optimistično zvuči, ali nigdje nije dat neki vremenski okvir u kome to treba biti urađeno i do kada se ta obaveza mora okončati, ali prijetnja, suspenzija od strane Energetske zajednice stoji, te u tom smislu želim da postavim pitanje i želim da mi gospodin Šarović to komentira, da mi da te podatke, i meni i nama svima – Da li je utvrđen neki vremenski okvir i rok u kome se treba uraditi ova energetska stratergija? Hvala. 11
Zahvaljujem. Odgovor, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine. Izvolite ministre.
Hvala. Evo ja ću iskoristiti ovih par minuta da kažem, možda, one ključne. Po meni, vrijeme kada je trebalo usvojiti energetsku strategiju vjerovatno je davno prošlo, možda prije sedam, osam godina. Unazad nekoliko godina, zbog nedostatka energetske strategije ne možemo povlačiti sredstva kroz, rekao bih, platformu za zapadni Balkan jer je ona, čak i za one projekte kroz koji su, za koje su dobijena sredstva, zbog nedostatka ove strategije, ali i Zakona o električnoj energiji, ne možemo da povlačimo ova sredstva. Dogovor o izradi energetske strategije postignut je još 2008. godine Sporazumom Branković-Dodik-Špirić, kada su dogovoreni principi za izradu strategije, a Ministarstvo spoljne trgovine zajedno sa nadležnim ministarstvima iz Republike Srpske i Federacije, odnosno sa kolegama ministrima iz entitetskih ministarstva, u mjesecu januaru 2017. godine smo postigli sporazum u prostorijama Evropske komisije da krenemo u izradu energetskih strategija i to energetske strategije Federacije, ažuriranje Energetske strategije Republike Srpske, i izrade okvirne strategije za cijeli nivo Bosne i Hercegovine za vremenski period 2035. godina. Ministarstvo je posredstvom Britanske ambasade obezbijedilo 900.000 KM. Angažovanjem međunarodni konzorcij eksperata iz ove oblasti i zajedno sa radnim grupama iz eniteta urađene su sve tri ove strategije tokom mjeseca maja, odnosno juna, 2017. godine. Obavljena je i javna rasprava i polovinom 2017. godine zatražena su mišljenja od nadležnih entiteta. Znači, [[govornik se upozorava na vrijeme]] u konačnom, energetska strategija je pripremljena, ona je krenula u proceduru, ali sva mišljenja iz eniteta, iako smo zajedno radili ove strategije, još nisu stigla u Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da bi mogli da krenemo dalje prema Savjetu ministara. Iz Federacije smo dobili pozitivno mišljenje, iz Distrikta Brčko, čekamo još saglasnost iz Republike Srpske.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ.
Vrlo, vrlo kratko. Naravno, bez obzira o kakvoj se neracionalnosti radi, Bosna je vrlo teško shvatljiva zemlja. Da tako se ponašamo prema novcu koji nam se nudi, znate, koji se ne dodjeljuje ni Bošnjacima, ni Srbima, ni Hrvatima, ni Ostalima, nego građanima Bosne i Hercegovine u izgradnji energetskih kapaciteta i rješavanja dugoročnog pitanja energije u Bosni i Hercegovini. Da ne možemo da se dogovorimo oko toga da uzmemo novac, e to je ono što je meni potpuno neshvatljivo. Potpuno razumijem ja da prema tome postoje određene odbojnosti, ali mi nije nikako racionalno i ne mogu da pojmim da ne želimo da uzmemo novac u Bosni i Hercegovini. Ja se nadam da ćemo jednog dana doći u tu situaciju da nam novac toliko treba, pa da ćemo preći preko tog rubikona da se usvajaju te stvari kao što je energetska strategija. Ja Vas molim, ako možete da mi date taj odgovor i pismenim putem. Hvala. 12
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Nenadu Laliću. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, kolege poslanici. Moje pitanje je upućeno ministarki odbrane, gospođi Marini Pendeš, a koje glasi – Zašto Ministarstvo odbrane izbjegava da uslugu generalnog remonta helikoptera Mi8 obezbijedi kod renomiranih organizacija koje su certifikovane od strane konstruktora helikoptera za izvođenje generalnog remonta helikoptera? Iako su sve zemlje u okruženju, Mađarska, Makedonija, konačno i Hrvatska, generalni remont dodijelile, odnosno ugovaraju sa firmama koje imaju važeći certifikat i usporkos sugestijama Komisije za rješavanja žalbi, Ministarstvo odbrane uporno pokušava da ugovor za remont dva helikoptera dodijeli firmi koja ne posjeduje certifikat, odnosno preduzeću Helisota iz Litvanije i time direktno utiče na bezbijednost letenja u Oružanim snagama BiH. Kako planira da na zakonit način realizuje nabavku usluge i obezbijedi remont helikoptera Mi8 i koliko je vremena još potrebno za to, obzirom da se nabavka usluge prolongira već više od četri godine? Zar i vrijeme od četri godine ne govori da nešto u samoj proceduri u Ministarstvu odbrane nije u redu. I samo Ministarstvo odbrane se oglušilo o dva rješenja Kancelarije za žalbe koja nisu išla u njihovu korist, zatim iz 2017. godine tri informacije, jedna od Ministarstva odbrane, Ministarstvo inostranih poslova o održanom sastanku sa predstavnikom Federalne službe za vojno-tehničku saradnju Ruske Federacije, zatim Informacija Ambasade BiH sa sastanka u Moskvi, zatim dopis Federalne službe, itd., koji u svim tim dopisima ukazuju ko ima važeći certifikat i upozoravaju da Heliosota nema važeći cetrifikat. Zatim, 2017. godine je Komisija bila i ocijenila ova dva helikoptera, znači ocjena tehničkog stanja helikoptera nakon uvida stručnjaka ruske strane gdje je jasno definisano da uvidom u dokumentaciju poznato je da vitalni dijelovi, sklopovi i agregati helikoptera imaju takozvane pasoše ili kako bi ih mi nazvali kartoni podataka gdje se evidentiraju svi njihovi podaci o radu, jer je poznato da neki vitalni dijelovi imaju skraćene rokove u eksploataciji zbog posebnih nekih dinamičkih naprezanja, trošenja, vibracija [[govornik se upozorava na vrijeme]] itd., ovaj, gdje je konstatovano čak da su neki brojevi prekucavani, da su [[govornik se upozorava na vrijeme]] pravljeni duplikati pasporta. A to sve ukazuje da smo mi odabrali loše, i dalje hoćemo da odaberemo lošeg, ovaj, izvođača tih radova. I na kraju, da čestitam službama koje su tako hrabre u vašem Ministarstvu, a ja mislim da je njihova hrabrost proizvod neznanja, nepoznavanja tehnologija i tehnika kad su u pitanju ... Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor, ministrica obrane Bosne i Hercegovine. Izvolite ministrice.
Zahvaljujem gospođo predsjedateljice. Uvažene zastupnice i zastupnici, članovi Vijeća ministara. Znači, na osnovu pokrenutog postupka javne nabavke usluga generalnog remonta helikoptera Mi8 MTV1 i Mi8 MT Ministarstvo obrane BiH je donijelo Odluku o izboru najpovoljnijeg ponuđača na koju je uložena žalba. Ured za razmatranje žalbi je u postupku po žalbi usvojio žalbu i poništio Odluku o izboru ponuđača, naložio ugovorenom organu da preispita 13 kvalificiranost ponuđača koji je izabran kao najpovoljniji. U ponovom odlučivanju cijeneći da tenderska dokumetacija, poziv na učešće, nije osporena od strane Ureda za razmatranje žalbi, a bila je u fazi preispitivanja povodom žalbe u fazi kvalifikacije, te da Odluka o kvalifikaciji kandidata nije osporena niti poništena, ugovoreni organ nije mogao da donese drugačiju odluku, osim da ponovno izabere jedinu prihvatljivu konačnu ponudu. Na novu odluku Ministarstva obrane jedna grupa ponuđača ponovno izjavljuje žalbu gdje Ministarstvo obrane BiH kao ugovoreni organ u odgovoru na žalbu naveo sve povrede pravila postupka, te povrede materijalnog prava od strane Ureda za razmatranje žalbi. Međutim, Ured za razmatranje žalbi ponovno usvaja žalbu i poništava Odluku o izboru, ali ne i Odluku o kvalifikaciji kandidata, te je naloženo Ministarstvu obrane da preispita kvalificiranost ponuđača. Uvažavajući procesne odredbe do okončanja ovog postupka više detalja nismo u mogućnosti sada iznijeti. Ipak, cijeneći Parlamentarnu skupštinu BiH Ministarstvo obrane će po okončanju postupka i pravosnažnosti odluke, ma kakva ona bila, javno prezentirati sve činjenice iz ovoga postupka, pa i sve medijske informacije i ova zastupnička pitanja. Ono što još mogu iznijeti jeste činjenica da je od Ministarstva obrane BiH izvršena analiza rješenja Ureda za razmatarnje žalbi i analiza primjene Zakona o javnim nabavkama u dijelu Zakona o upravnom postupku, te da će Ministarstvo obrane postupiti u skladu sa rješenjem Ureda za razmatranje žalbi obzirom da je isto konačno izvršeno. Poštujući navedene zakone i prava Ministarstvo obrane kao ugovoreni organ to ima pravo. U vezi pitanja uvaženog zastupnika Lalića želim istaknuti da su jasno i transparentno propisani kriteriji koje Ured za razmatranje žalbi nije osporio ni poništio u tenderskoj dokumentaciji, te da je shodno mogućnostima izvršena procijenjena vrijednost predmetne nabavke. Ja moram informirati uvaženi Dom da je proračunom predviđenom 7,4 miliona. Javile su se dvije firme, jedna je ponudila 6,3 miliona, a druga 10,3 miliona i onda morate znati, znači, šta može Komisija Ministarstva obrane uraditi sukladno Zakonu o javnim nabavkama. Ne može uvažiti veću ponudu kad su predviđena ta sredstva. Također, želim istaknuti da je i prije zaključka, pošto je bio i zaključak u Vašem pitanju, da se preispita mogućnost za provođenje postupka bez objave obavještenja, ova opcija je razmatrana u Ministarstvu obrane, ali obzirom da se radi, možda, o najmanje transparentnom i sa stanovišta korupcije visokorizičnom načinu provođenja postupka, u Ministarstvu obrane smo se ipak opredijelili za ovaj način. I ja ovdje tvrdim u ime Ministarstva obrane, u ime stručnih ljudi koji su članovi Komisije, da je sve urađeno u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama i da ćemo o svemu informirati i, ja se nadam uskoro da će se okončati postupak i formirati Zajedničko povjerenstvo oba doma Parlamentarne skupštine gdje će pored mene i moja dva zamjenika nazočiti i predsjednici i članovi Povjerenstva koji su radili ovaj postupak kako bi mogli eventualno odgovarati na pitanja. Hvala.
Hvala ministrici. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ.
Hvala. Hvala na iscrpnom odgovoru. Htio bih samo još nešto da pojasnim, cijena kao jedan od kriterijuma jeste poželjna da bude niska, ali nije zadovoljavajuća i nije presudna, jer i sami znate da dužina trajanja postupka vam govori i broj prijavljenih kandidata da nije dovoljno istraženo tržište i da ovo nije realna cijena. Ja ovdje opet tvrdim da niko ne može po ovoj cijeni da remontuje helikoptere, može ali da stoji u hangaru. Prema tome, ovaj, vidjeli ste i sami koliko, ovaj, kvalitetni 14 i orginalni rezerni dijelovi na neki način poskupljuju remot, a i sama Komisija na osnovu uvida i u stanje dijelova komponenti helikoptera je dala cijenu i želim da napomenem da je ta cijena povoljnija i od, oni su ugovorili sa Makedonijom po većoj cijeni, sa Mađarskom, mislim da i sa Hrvatskom. Znači, ipak je ovo cijena najmanja bila koja je ponuđena za remont ova dva helikoptera, 10 miliona i nešto, to je negdje cca 5 miliona 100 eura, a ove su preko 5 i 500. I još jednom ponavljam, mislim da ovo nije realna planska cijena koja [[govornik se upozorava na vrijeme]] nekad, ovaj, formirana, da bi je trebalo preispitati i izaći sa jednom [[govornik se upozorava na vrijeme]] , vidjeti kakav je odziv firmi koje imaju certifikate u svijetu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnik Damiru Arnautu. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara. Ja sam prošle godine, sredinom prošle godine, zaprimio pismo potpisano od strane zabrinutih državnih službenika u institucijama Bosne i Hercegovine u kojem su isti ukazali na potencijalne nepravilnosti na sjednicama Vijeća ministara, a koje nepravilnosti se tiču usvajanja Pravilnika koje nalaže moj Zakon, kojim su ukinute ili značajno ograničene naknade za rad u komisijama i drugim radnim tijelima. Slijedom tog pisma zatražio sam kroz poslaničko pitanje u pisanoj formi odgovore o navodima iz tog pisma, kao i dostavu zapisnika i drugih relevantnih materijala sa sjednica Vijeća ministara na koje se pismo odnosilo. I sve to je bilo u julu prošle godine. Tako da moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, pošto imam iskustvo da dopunska poslanička pitanja uglavnom u pisanoj formi ne luče neki rezultat kad čekate šest mjeseci na incijalno pitanje, postavljam usmeno poslaničko pitanje, a to je – Koji je status pripreme odgovora i traženih materijala iz ovog pisanog poslaničkog pitanja od 28.07.2017. godine? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar financija i trezora. Izvolite.
Postavio sam predsjedavajućem pitanje.
Molim Vas, u okviru Vijeća ministara vidim da se dogovaraju ko daje odgovore na neka pitanja. Izvolite.
Pozdrav svima. Budući da je u jednoj od Vaših urgencija bilo navedeno i ministar financija i nije ni pogrešna adresa. Ja ću, pošto, pokušavajući da poštujem format od dvije minute za odgovor, kratko 15 odgovoriti, a status pripreme odgovora je, dobit ćete u roku dan, dva sve ono što ste tražili. Znači, treba reći da se radi o upravi, o Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje i apsolutno neću govoriti kako je on formiran, znači on je formiran suglasno Zakonu o Upravi za indirektno oporezivanje. U Vašem pitanju je bilo navedeno – da li su na Vijeću ministara doneseni zaključci i da je u više navrata rasprava o ovom pitanju vođena na Vijeću ministara, pa kažem da ćete dobiti pisani odgovor, reći ću par samo činjenica. Znači, Informacija o statusu Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje uspostavljeno prema sustavu Zakona o sustavu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini koji je predložio Upravni odbor čiji sam ja predsjedatelj je upućen bio Vijeću ministara. Vijeće ministara je ovu problematiku razmatralo na jednoj sjednici, ne na više sjednica, na jednoj sjednici, i donijelo zaključak da se Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje što se tiče primanja izuzme iz odredbi Zakona koji je usvojen u Parlamentu. I samo da kažem da ovaj zaključak nikad nije proveden, da nikad nije usklađen sa zakonom, i da niko od članova Upravnog odbora, a to mi je žao, sasvim normalno, ljudi, stručnjaka, koji su članovi Upravnog odbora i koje su postavile entitetske vlade i Vijeće ministara, već od 12-og mjeseca '16. godine ne primaju apsolutno nikakvu naknadu. Eto, hvala.
Hvala lijepo. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Prije svega, ako sam dobro čuo, a zaista je nevjerovatno ako je to zaista sad ovdje izrečeno, da je Vijeće ministara donijelo Odluku da se neko izuzme iz zakona. Dakle, ovo je sad još jedna od onih situacija koja postaje sve češća u Bosni i Hercegovini da se odlukama izuzimaju ljudi iz zakona ili da se određene odredbe zakona, ovaj, zaobilaze odlukama određenih organa. Toliko o ovome, a ja čekam odgovore u pisanoj formi šest mjeseci, sedam mjeseci, evo, ako će biti za dan, dva, to je odlično. Hvala ministru. Predsjedavajuća, prema članu 169. Poslovnika član Vijeća ministara, citiram – član Vijeće ministara kojem je pitanje upućeno dužan je odgovoriti na pitanje na istoj sjednici na kojoj je ono i postavljeno ili navesti razloge zbog kojih na njega ne može odgovoriti. U tom slučaju dužan je usmeno odgovoriti na postavljeno pitanje na prvoj narednoj sjednici. Vi ste danas jako često upozoravali poslanike da se ne drže odredbi Poslovnika, je li, kod ispravke krivog navoda, itd., a ovdje je vrlo jasan Poslovnik – član Vijeća ministara kojem je pitanje upućeno dužan je odgovoriti na istoj sjednici na kojoj je to pitanje postavljeno. Moja najava se jasno odnosi na predsjedavajućeg Vijeća ministara, postavio sam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i Vi ste, onako paušalno rekli, eto oni se dogovoraju, odgovorit će neko drugi. S obzirom da mi predsjedavajući Vijeća ministara nije odgovorio na ovoj sjednici kako je bio dužan, ja insititram da, u skladu sa Poslovnikom, on to uradi u usmenoj formi, također, na idućoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite zastupnice. 16
Zahvaljujem predsjedavajuća. Moje pitanje upućenoj je predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću, kao i ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću. Dakle, nedavno je bila posjeta Vlade Republike Hrvatske, a bila je i predsjednica Republike Hrvatske, no znam da ste mi jednom rekli u davanju na isto pitanje koje i sada postavljam, davanju odgovora gospodine Zvizdić, da niste pričali, da nije to predmet da se priča sa predsjednicom Republike Hrvatske, nego sa Vladom, pa nakon tog sastanka sa premijerom Plenkovićem od Vas nismo čuli ništa šta je bilo na dnevnom redu i iako ste rekli da jedan od prioriteta vašeg sastanka će biti Buško jezero, odnosno da ćete pričati sa Vladom Republike Hrvatske o tome. Međutim, iz medija i Vašeg izvješća na web stranici se ne može razaznati što ste, da li je uopće bilo na dnevnom redu Buško jezero i što ste dogovorili. Stoga vam upućujem pitanje koje sam već mnogo puta uputila u usmenoj, što u pisanoj formi – Da li je bilo na dnevnom redu vašeg sastanka Buško jezero i što ste dogovorili sa Vladom Republike Hrvatske? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Izvolite ministre.
Hvala. Kao što vam je poznato u mjestu Ruda, Opština Otoka, je još 1972. godine izgrađena hidroelektrana Orlovac instalisane snage 237 megavata za koju je karakteristično da za svoj rad koristi vodu iz jezera Buško blato koje se kompletno nalazi na teritoriji Bosne i Hercegovine. I to pitanje je postavljano ovdje i mogući međudržavni dogovor po ovom pitanju i mnogo toga, na neka od pitanja sam odgovarao i ja. Ja Vam mogu samo iznijeti ili dati odgovor koji se tiče zajedničke sjednice Vlade Republike Hrvatske i Savjeta ministara BiH koja je održana polovinom 2017. godine. U tom smislu želim da kažem da je na ovoj sjednici od 7. jula 2017. godine, da se razgovaralo, između ostalog, i o ovom pitanju. Tom prilikom premijer Republike Hrvatske, gospodin Plenković, nakon uvodnog upoznavanja od strane mene kao resornog ministara, jer ja sam na tom pitanju insistirao, iznio je stav da je za Hrvatsku prihvatljivo svako zakonsko rješenje od strane Bosne i Hercegovine koje uređuje i reguliše ovu oblast, utvrđuje naknadu za korištenje hidroakumulacije Buško blato i raspodjelu sredstava različitim nivoima vlasti od ove naknade i da će Republika Hrvatska i Hidroelektrana Orlovac poštovati i prilagoditi se i eventualnim izmjenama bilo koje regulative koju uradi Bosna i Hercegovina. Ovo sam posebno sada čitao jer je to, rekao bih, namjerno sam vodio računa da iznesem stav hrvatske strane. I s obzirom da iz navedenog proizilazi da je stav hrvatske strane da se pitanje korištenja vodnog resursa jezera Buško blato ne uređuje međudržavnim sporazumom, već je to pitanje važećeg zakonodavstva nadležnog organa u Bosni i Hercegovini, o navedenom sam informisao Vladu Federacije, odnosno premijera Novalića, kako bi u okviru institucija, odnosno tijela u Vladi Federacije poduzeli aktivnosti da pitanje regulisanja svih pitanja koja se odnose na hidroakumulaciju Buško blato, da se pokrene procedura unutar institucija Bosne i Hercegovine, obzirom na ovakav stav hrvatske strane.
Zahvaljujem ministru. 17 Da li zastupnica želi komentirati odgovor? Imate riječ.
Zahvaljujem gospodinu ministru i ja samo molim da mi se dostavi u pisanoj formi kako bih imala ovaj vrlo važan stav od strane Republike Hrvatske.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja ću postaviti pitanje predsjedavajućem Vijeću ministara. Uvaženi predsjedavajući – Koji su razlozi, te zašto niste odgovorili na moje pitanje postavljeno u pismenoj formi 21. septembra 2017. godine, a koje je glasilo – da li je na zajedničkoj sjednici Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. jula 2017. godine, kao tačka dnevnog reda razmatrana namjera Republike Hrvatske da izgradi skladište ili odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske Gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor u Republici Hrvatskoj, te što je dogovoreno ili zaključeno u vezi protivljenja Bosne i Hercegovine konkretnim postupcima koje vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske, a radi izrade Strateške studije za Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklernog goriva? Obrazložiću s par rečenica zašto postavljam ovo pitanje. Na 3. sjednici Radne grupe za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske Gore usvojen je zaključak kojim se zadužuju članovi Radne grupe da od Vijeća ministara traže izvještaj ili informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske u dijelu koji se odnosi na namjere Republike Hrvatske da izgradi i uspostavi odlagalište i skladište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearno goriva na lokaciji Trgovske Gore. S ciljem izvršavanja navednog zaključka kao član Radne grupe postavio sam pitanje u pismenoj formi 21. septembra prošle godine. Kako do sada nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje u pisanom obliku, a prošlo je više od 4 mjeseca, odlučio sam da Vas pitam, uvaženi predsjedavajući šta je problem i zašto se ne odgovara na postavljena pitanje, odnosno kada ja mogu očekivati Vaš odgovor u pisanoj formi kako bih mogao izvjestiti Radnu grupu o izvršenju navedenog zaključka? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Ne sjećam se uistinu da Vam nisam odgovorio, nema nikakve, nikakvih problema da dobijete odgovor, odgovor ću ja pripremiti u narednih pet, šest dana i dobićete u pisanoj formi odgovor na Vaše pitanje. To je bila svakako jedna od tema o kojoj smo razgovarali na zajedničkoj 18 sjednici Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. Stavovi Bosne i Hercegovine su bili vrlo jasni, vrlo precizni, bazirani na deklaracijama i rezolucijama koje ste usvojili vi ovdje u Parlamentu, stavovima naše agencije i konačno stavovima resornog ministarstva, odnosno činjenicom da kao zajednički potpisnici međunarodnih konvencija imamo pravo učestvovati u svim planovima i projektima koji su vezani za određivanje, definisanje lokacije za zbrinjavanje otpada toga, te vrste opasnosti, dakle nuklearnoga otpada, jer po važećim konvencijama on se mora zbrinjavati na najbližem mogućem lokalitetu gdje on nastaje, a u ovom slučaju, dakle, takva ideja nije bila i on bi se jako dugo i daleko vozio od mjesta gdje on nastaje. Ono što je zajednički stav dvije vlade, odnosno Vijeća ministara BiH i Vlade Hravatske, jeste da ćemo biti u potpunosti uključeni u skladu sa međunarodnim konvencijama čiji smo potpisnici, i koliko imam zadnje informacije, konačna odluka o lokaciji još uvijek nije usvojena na nadležnim tijelima Vlade Hrvatske. Mi to redovno pratimo, u kontaktima smo i ne mogu sa punom sigurnošću reći da je to pitanje riješeno, ali mislim da su shvatili naše ozbiljno protivljenje i činjenicu da imamo vrlo relevantne argumente od lokalne zajednice, kantona, entiteta i Bosne i Hercegovine da to ne bi smjelo biti definisano kao odlagalište nuklearnog otpada tik uz granicu sa Bosnom i Hercegovinom, a posebno ne zbog činjenice da bi to bilo na granici sa zaštićenim prirodinim područjem. Ali, evo, sve ovo ću ja Vama detaljno sumirati i odgovoriću, naravno nisam zaista, ne sjećam se da nisam odgovorio na Vaše pitanje od septembra, ne znam zbog čega se to desilo, al' odgovor ćete dobiti vrlo brzo.
Hvala predsjedavajućem. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara i meni je drago da je ovo bila tačka dnevnog reda i da ćemo imati konkretnu informaciju o stavovima Republike Hrvatske. Međutim, ja moram ponovno naglasiti da se radi o veoma važnom međudržavnom pitanju koje sve više postaje stvarna opasnost i stalna sigurnosna prijetnja za razvoj sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine. Mi smo u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine godinama, skoro dva desetljeća izloženi mobingu i učestalom uznemiravanju radi postupaka koji se vode u susjednoj Republici Hrvatskoj, a koji imaju za cilj izgradnju odlagališta u neposrednoj blizini naših gusto naseljenih gradova. Svaka medijska objava o nastavku postupka u susjednoj državi, kao što je to bilo prije petnaestak dana, je udar na psihično stanje naših građana, te isti zahtijevaju konkretne radnje i činidbe radi zaštite njihovih prava na zdravu i čistu životnu sredinu. Svakodnevno me građani pitaju hoćemo li nešto konkretno uraditi da se konačno ta stigma oko izgradnje opasnog odlagališta okonča. Zabrinjavajuće je da nosilac izrade Strateške studije za Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada nije uvažio niti jednu primjedbu, niti jedno postavljeno pitanje od strane predstavnika Bosne i Hercegovine u javnoj raspravi o ovim dokumentima. Ovi odgovori nosilaca izrade tih strateških dokumenata su javno objavljeni i čini mi se da u njima nema te sigurnosti koja je eventualno postignuta na zajedničkoj sjednici Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske. I smatram da je krajnje bezobzirna konstatacija nadležnih tijela u Republici Hrvatskoj da predložena lokacija i odlagalište ovog opasnog otpada nema negativnih utjecaja na područje Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem. 19 Riječ dajem zastupniku Sadiku Ahmetoviću. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege. Moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti Bosne i Hercegovine, gospodinu Draganu Mektiću. Pitanje glasi – Posljednjih dana bh javnost je uznemirena informacijama o djelovanju paravojnih formacija na prostoru Bosne i Hercegovine, Srpska čast i Noćni vukovi, molim da mi se odgovori o kakvim se formacijama radi, da li su to humanitarne ili paravojne formacije, na kojem prostoru djeluju i koliko ugrožavaju sigurnost ili su prijetnja sigurnosti u Bosni i Hercegovini? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi poslanice i poslanici. Ja bih rekao poštovanom ministru(?) Ahmetoviću da ovu problematiku o kojoj je sad on postavio pitanje tretiramo stepenovanom oznakom „tajno“ i obzirom da nisu ispunjeni uslovi ovdje da se raspravlja o ovoj temi i ovoj problematici ja ću uvaženom poslaniku Ahmetoviću ovu informaciju dostaviti pismenim putem u skladu sa pravilima koja propisuje i nalaže Zakon o zaštiti tajnih podataka u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Zahvaljujem. Da li zastupnik želi komentirati? Ne. Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Isakoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću. Primjetno je u posljednje vrijeme da je u Zeničko-dobojskom kantonu prisutan veliki broj štrajkova, a posebice u Zenici. Ti štrajkovi su zaista ozbiljni, kad kažem ozbiljni onda mislim da imaju i svoje smrtne posljedice, ali i povrede. Sukobi policije na zadnjem štrajku između željezarskih radnika su rezultirali sa devet povrijeđenih. Moje pitanje glasi – Možete li nam dati jasnije informacije o navedenim događajima, te koje ćete mjere poduzeti da se privredna i socio- ekonomska situacija u Zeničko-dobojskom kantonu riješi ili barem pokuša da riješi? Kratko obrazloženje: Podsjetiću vas da je od rata pa na ovamo Zenica ostala bez 35 hiljada radnih mjesta. Samo jedno, nabrojaću one firme koje su vama jako poznate, a kojih danas nema ni na mapi. Željezara Zenica je zapošljavala 25 hiljada ljudi, danas u Željezaru ulaze samo 2 hiljade ljudi. Vatrostalna 20 je firma od svjetskog glasa koje danas nema ni na mapi, čak se ne zna ni gdje je sjedište, Prin- inženjering, Izgradnja, Preniz, Preporod, GP Gradnja, itd., itd. O ekonomskoj situaciji želio bi reći još jednu stvar, da su građani Zeničko-dobojskog kantona jako nezadovoljni i činjenicom da Zakon o raspodjeli javnih prihoda je tema koja je već godinama prisutna u tom Kantonu i posebice u Gradu Zenici. I sam sam inicijator Zakona o raspodjeli javnih prihoda kojeg sam uputio u proceduru još 2012. godine i nikad nam nije vidio svjetlo dana. Tamo su jasno dokazali ko, gdje i na koji način se prelijevaju sredstva. Iz tih razloga želio bih da priznavajući Vijeće ministara na ova dva pitanja odgovori, naravno, u onoj mjeri u kojoj je moguće, jer u dva minuta sam svjestan da ne može sve reći. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Ja ću, naravno, vrlo rado odgovoriti na Vaše pitanje, ali ono mora biti i malo jasnije definisano i malo jasnije specificirano, odnosno usklađeno sa nadležnostima koje u oblastima, procesima koje Vi spominjete, ima Vijeće ministara BiH. Naravno, svi mi zbog svoje funkcije pratimo ukupnu situaciju i dešavanja na nivou čitave Bosne i Hercegovine, bez obzira o kom nivou vlasti se radi, ali angažman policijskih snaga koje spominjete ne dolazi sa nivoa Bosne i Hercegovine, kao što ni socijalna situacija koja je vezana za Vatrogasno ili druge kompanije, koje se nalaze u problemu, nemaju praktično nikakve dodirne proceduralne, financijske ili bilo koje druge veze sa aktivnostima ili nadležnostima Vijeća ministara BiH. Dakle, ako bi bilo pitanje specificirano ili definisano na način da iz njega možemo vidjeti koje su to eventualne nadležnosti Vijeća ministara BiH ili mogućnosti našeg djelovanja za rješavanje takvih problema na to pitanje ću vrlo rado odgovoriti i takve procedure ćemo rado pokrenuti u Vijeću ministara, ali mislim da je to, prije svega, isključiva nadležnost kantonalnog nivoa i federalnog nivoa i koliko pratim medije čini mi se da su oni počeli da djeluju u pravcu rješavanja problema o kojima Vi govorite. Hvala.
Hvala predsjedavajućem. Da li želite komentirati zastupniče? Imate riječ, izvolite.
Ma, naravno gospodine predsjedavajući, građani Zeničko-dobojskog kantona u Vama i gospodinu Novaliću vide personifikaciju vlasti, a ovoj državi je, ova država je izmirila dug prema Kuvajtu na dospjele kredite i zato je prodata za jednu marku, zato sam i postavio ovdje pitanje, svjestan sam ja nivoa na koji treba. Postavljam pitanje zato što je 60 miliona prodata Željezara, odnsono za jednu marku. Sada kad ti ljudi trebaju ono što su zaradili i oni samo traže ono što su zaradili ništa drugo i ništa tuđe, onda ne možemo, ni ovaj Parlament, niti bilo ko drugi ne može se pravdati da to nije ... I sigurnost, još jedna stvar, sigurnost nije djeljiva, sigurnost je jedinstvena u ovoj državi i mislim na to, i ono što Vam želim reći, Vaša izjava od oktobra mjeseca, na početku oktobra mjeseca u kojoj ste rekli kad ste otvarali ZEPS sajam, u kojoj ste rekli da je to najbolji primjer uspješnosti ove vlasti. Podsjetiću Vas, Metalno je od tada otišlo pod stečaj, Cimos je 21 zatvoren, Željezara Zenica je pod stečajem, Rudnik je u štrajku i čak su ljudi suicid izvršili zato što ne mogu svoje zarađene penzije dobiti. I bolnica i ljekari u bolnici i tehničko osoblje je u štrajku, dakle, poslije Vašeg, samo od 1. oktobra, to je nepuna četiri mjeseca [[govornik se upozorava na vrijeme]] , za tri mjeseca [[govornik se upozorava na vrijeme]] Toliko koliko ste upućeni u ovu situaciju. Hvala Vam lijepo i zamoliću Vas ako može pismeni odgovor na ovo.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara BiH – Šta je Vijeće ministara BiH do sada konkretno uradilo na realizaciji ranijih poslaničkih inicijativa i prijedloga izmjena zakona kojima bi se popravio aktuelni status, ispravila nepravda i povećale plate vojnicima u Oružanim snagama? Nisam završio ministrice, imam kratko, ali rekoh da završim.
/nije uključen mikrofon/
Nije, nije, samo da završim predsjedavajuća. Dakle, kratko samo, evo, obrazloženje. Ne trebamo posebno sami sebi objašnjavati koliko je sramota za ovu zemlju i za sve nas da vojnici u Oružanim snagama u prosjeku rade za 650, 700 maraka, je li, ljudi imaju toliku platu kao vojnik u Oružanim snagama, oni koji bi nas trabali, ne dao Bog sutra da bilo šta bude, braniti, za 650 maraka. Usvajali smo budžet ovdje, ogromne smo imali primjedbe na jedan onakav onaj Fisklani okvir, na jedan okvir budžeta. Dakle, to smo radili iz razloga zato što smo htjeli da se za ove ovakve kategorije iznađe rješenje. I što, recimo, ovo danas spominjem? Kolega Salko Sokolović je do sada više, rekao bih, desetina puta govorio o ovome, predlagao je čak i zakon, dakle izmjenu zakona, predlagao inicijative. Imamo, kako bih rekao, dakle moramo imati tu vrstu sluha da s te strane se svi uključimo i ovo zaista više nije pitanje pozicija, opozicija, drugi, treći, ovo je pitanje nekog našeg ljudskog dostojanstvenog odnosa prema toj kategoriji ljudi. Evo, ja hoću da kažem da mi je žao što po ko zna koji put moramo otvarati ovu vrstu tema. Mi ćemo ovaj prijedlog i rješenje koje imamo nastaviti i nadalje raditi, iniciraćemo ponovo izmjene zakona kojima ćemo ovu oblast popraviti, a volio bih, evo, da čujem šta se s te strane do sada uradilo i bićemo na toj strani da pomognemo da se u ovoj oblasti konačno napriv neki iskorak.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica obrane Bosne i Hercegovine. Izvolite ministrice.
Zahvaljujem na pitanju. Ja moram kazati da kao ministrica obrane i mi u Vijeću ministara nismo imali nijednu zastupničku inicijativu po ovom pitanju osim zaključka koji je bio na 22 Zajedničkom povjerenstvu oba doma Parlamentarne skupštine za obranu i sigurnost, na inicijativu gospođe Borjane Krišto koju su podržali i svi članovi Zajedničke komisije i obvezali Ministarstvo obrane da u što skorijem periodu pripremi odgovarajuće izmjene zakona, Zakona o službi koji se ticao povećanja broja godina, jer svi znate da dosadašnji broj godina 35 na neki način limitira ljude, vojnike, odnosno dočasnike i ograničava ih ukoliko nisu napredovali u službi da ostanu u Oružanim snagama BiH. Temeljem toga Ministarstvo obrane je pripremilo izmjenu Zakona o službi koja je usvojena na Vijeću ministara i dalje proslijeđena u parlamentarnu proceduru. Što se tiče ovog drugog povećanja plaća za vojnika, mi smo u Ministarstvu obrane temeljem zaključaka Zajedničkog povjerenstva, znači, izanalizirali, vidjeli da povećanje plaće vojnika mora biti usko, znači, i vojnika i dočasnika jedno s drugim povezano, jer je mala razulika u koeficijent, jer bi povećanjem plaće vojnika vojnik u budućnosti imao veću plaću nego dočasnik. U tom smislu napravljena je analiza koja je dostavljena, naravno prije toga traženo je pozitivno mišljenje koje, mi znamo jer je traženo pozitivno mišljenje za povećanje plaće policajaca, koje je uputio i ministar sigurnosti, ali zbog Fiskalnog okvira od, bolje rečeno, nedostatka financijskih sredstava nismo mogli očekivati pozitivno mišljenje. I u tom smislu taj Prijedlog zakona nije mogao biti proslijeđen dalje u parlamentarnu proceduru, ali koliko ja znam gospođa Krišto je podnijela inicijativu da je taj Prijedlog zakona u parlamentarnoj proceduri koji se tiče povećanja plaće vojnika i dočasnika. To je ono što, znači, Vijeće ministara ili bolje rečeno Ministarstvo obrane preko Vijeća ministara je poduzelo sve što je u našoj nadležnosti, uvažavajući ove fiskalne, fiskalna ograničenja. I, naravno, ukoliko Parlament usvoji povećani finansijski okvir za Ministarstvo obrane nama će jednostavno biti povećat i plaću i vojniku i dočasniku i normalno da ćemo tad imati zadovoljnog vojnika. Hvala.
Hvala lijepo. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite, imate riječ.
Kratko predsjedavajuća. Dakle, da se malo pažljivije pratilo, gledalo, sulušalo, čitalo, vidjelo bi se da postoje inicijative, postoje zaključci, ako ćete pošteno, ova, ministrice, ne treba Vama posebna inicijativa da Vi shvatite da ljudi koji rade za 650 maraka, da to nije to. Vi ste ministrica odbrane, dakle, da ste Vi to u tom smislu uputili ovdje nama, evo, ja bi bio prvi neko ko bi se do kraja borio da se to desi. To je jedna stvar. Druga stvar, da ste Vi uputili u tom smislu prijedlog kad se pravio i dogovarao Fiskalni okvir, radi se o Vašem kolegi, ministru Bevandi, opet bi bila neka proaktivna uloga. Dakle, nemojte sad da se, u ovome momentu jesmo li nešto imali u toj formi zaprimljeno pismeno ili niste, evo ja Vam govorim mi ćemo ponovo obnoviti ove naše inicijative, obnovićemo i ovaj Prijedlog zakona kojeg smo imali, tražićemo i molićemo i sve ćemo učiniti da se desi ta vrsta većine ovdje i podrške da stvarno napravimo jednu vrstu pozitivne ...
Imate zakon u proceduri.
Podržaćemo, dakle, rješenja i evo pomoćemo da napravimo najbolje rješenje. 23
Hvala lijepa. Evo ovim smo iscrpili pitanja i odgovore. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: s dnevnog reda na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva skunute su: Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01-02-1- 2400/17, od 09.10.2017. (drugo čitanje). Točka 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salk Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, zakon broj: 01-02-1-2884/17, od 14.12.2017. (prvo čitanje). Točka 19. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 14.12.2017. koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva nadležna tijela Hercegovačko-neretvanskog kantona, Kantona 10, Kantona Središnja Bosna, Zapadnohercegovačkog kantona i Posavskog kantona da najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH izmijene i dopune ustave navedenih kantona s ciljem osiguranja ustavne ravnopravnosti Srba, kao i da se ustavima kantona, u kojima to do sada nije učinjeno, precizira i osigura ustavna ravnopravnost bosanskog i srpskog jezika, te latinice i ćirilice“, broj: 01-50-1-15-54/17, veza broj: 01-50-1-2891/17. Sukladno obavijesti Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine skinuta je: Točka 20. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 19.12.2017. koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim inicijativu kojom se zadužuje Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da, u saradnji s Vijećem ministara BiH, najkasnije u roku od sedam dana od dana podnošenja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sazove sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na kojoj bi se razmatrao i usvojio Strateški plan ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine“, broj: 01- 50-1-2920/17. U dnevni red današnje sjednice dodane su: Točka 15. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, broj: 03/6-34-1-255/18, od 24.01.2018. Točka 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma o donaciji opreme za sigurnosne provjere između Vijeća ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine, akt broj: 01,02-05-2-212/18, od 18.01.2018. Sukladno zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva dopunjena je točka 7. koja sada glasi – Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša 24 Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal Vražalica, zakon broj: 01-02-1-2573/17, od 31.10.2017. (prvo čitanje). Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. U ime Kluba Srpske demokratske stranke ja predlažem da pod rednim brojem 14. uvrstimo novu tačku dnevnog reda, to bi bilo ustvari usvajanje jednog zaključka kako bi Savjet ministara nam dostavio informaciju, a zaključak glasi: – Zadužuje se Ministarstvo civilnih poslova da Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH u roku od 15 dana dostavi informaciju o svim pokušajima, javnim nabavkama pasoških knjižica u periodu od 2015. godine do danas sa rješenjima Komisije za razmatranje žalbi za svaku od nabavki i eventualnim presudama Suda BiH. Jasno je da imamo vrlo ozbiljan problem, ja se nadam, evo, da će ovaj i posljednji raspisani tender uspjeti, ali da imamo vrlo ozbiljan problem, da su brojni tenderi poništeni. Ne želim da budem sudija, ali mislim da svi treba da ovdje vidimo dokumentaciju da li je možda i Komisija za žalbe griješila. Ja ne kažem da su oni svete krave, ja ću podsjetiti da tamo imamo ljude koji su predmet istraga i da nas je Tužilaštvo BiH sve ovdje obavijestilo da se protiv jednog lica iz Komisije za žalbe vodi istraga zbog korupcije. Znači, stoga, a ne kažem možda ni IDDEEA nije postavljala uslove kako treba i poštovala ono što ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas, ako može se obezbijediti red. Tako da bi bilo korisno da imamo ...
Molim vas, molim vas da budete obzirni.
cjelokupnu informaciju Ministarstva civilnih poslova kako bismo mogli vidjeti o čemu je riječ i kako bismo možda i mogli pomoći da se taj problem konačno riješi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Denis Bećirović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja imam prijedlog za dopunu dnevnog reda današnje sjednice. Naime, ovih dana i danas smo obaviješteni da na poziv državne ministrice, gospođe Borovac, u višednevnu posjetu Bosni i 25 Hercegovini sutra dolazi specijalni savjetnik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za prevenciju genocida Adam Dieng. Tokom te posjete najavljeno je da će se susresti sa brojnim zvaničnicima na državnom i entitetskom nivou, a sutra je najavljena i press konferencija i, kako stoji u obavijesti, i zajednička posjeta memorijalnim centrima u Potočarima i Donjoj Gradini gdje će se odati počast žrtvama genocida kako je saopćeno iz Ministarstva ljudskih prava i izbjeglica. Evo i danas smo razgovarali, između ostalog, i o temi odlaska mladih ljudi, a oni odlaze, prije svega, zbog dvije stvari, jedna je sigurnost, a druga je posao. Mladi, kao i drugi građani u ovoj zemlji, traže garanciju da nikada više u ovoj zemlji neki mračni umovi neće praviti zločine i genocid i to je naša dužnost da radimo na tome, da razvijamo novu političku kulturu, da preveniramo moguće zlo i odgajamo nove generacije u duhu tolerancije i mira. Imajući sve ovo naprijed rečeno u vidu predlažem da danas uvrstimo u dnevni red tačku, koja glasi – Razmatranje poslaničke inicijative o strategiji prevencije masovnih zločina i genocida u Bosni i Hercegovini, upravo uoči dolaska generalnog sekretara, odnosno njegovog savjetnika zaduženog za prevenciju genocida. Podsjećam da sam ovu inicijativu dostavio prije više od godinu dana i, evo, i jedan mjesec, i da još uvijek Kolegij to nije uputio u proceduru. U ovoj inicijativi, dakle, apsolutno nema ništa sporno, niti je ona ograničena na bilo koju skupinu, već govori o tome da to principijelno uradimo radi svih građana i naroda u ovoj zemlji. Stoga imamo nekoliko varijant. Jedna je da uvrstimo danas i ovo usvojimo u dnevnom redu, druga je, pristajem i na tu varijantu, da Kolegij na prvoj narednoj sjednici Kolegija obavi raspravu o ovom pitanju, koje je legalno i poslovnički dostavljeno, i uputi to u redovnu proceduru. I naravno ostaje treća procedura, ako nijedna od ovih dviju varijanata ne uspije, a to je da svaki mjesec uporno ovo ponavljam. Ali zaista, ponvaljam, šta se [[govornik se upozorava na vrijeme]] može u ovoj inicijativi naći što je sporno, ako ima ijedan razlog dajte recite.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Ja za današnju sjednicu predlažem novu tačku dnevnog reda – Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o odgovorima na Upitnik Evropske unije sa akcentom na odgovor na pitanja koja se odnose na popis stanovništva. Svima je vama poznato da je Parlamentarna skupština BiH donijela Zakon o popisu stanovništva, poznato vam je isto tako da je Agencija za statistiku BiH kao upravna organizacija u Bosni i Hercegovini provela taj popis, da je popis nadglegan od strane Evropskog monitoring tima i da je i Ustavni sud presudio po apelaciji gospodina Bosića o valjanosti popisa, posljednjeg popisa stanovništva. Po svim informacijama koje ja imam predsjedavajući Vijeća ministara i entitetski premijeri su na Kolegiju ili ovoj koordinaciji kako je nazivaju poslali u odgovoru i nelegalni popis stanovništva Republike Srpske. Ovo je klasična, klasično kršenje Ustava BiH, kršenje zakona Bosne i Hercegovine, rekao bih da je ovo i sigurno i krivično djelo. Ovdje se radi i o izdajama interesa države Bosne i Hercegovine, izdajama nacionalnih interesa i ovo je pečat na etničko čišćenje, obzirom da se po ovom popisu 58 hiljada ljudi briše iz evidencije. Čuo sam u odgovoru uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara da se radi samo o nekakvim ekonomskim pokazateljima na odgovor uvaženom kolegi Saši. Ali evo ja ću pročitati, dakle, političke kriterije, 26 Pitanje 446. – Dostavite statističke podatke o broju ljudi koji pripadaju etničkim, vjerskim i jezičkim manjinama grupa u vašoj zemlji. Dakle, radi se o političkim kriterijima. I ovdje imam, dakle, u tabeli broj 3. da je otišao popis, nelegalni popis iz Republike Srpske. Dakle, ja ovdje javno pitam – zašto ovaj Parlament ne može znati kakvi su odgovori otišli u Brisel? Ko ima pravo sakriti od Parlamenta ono što je krucionalna, nacionalna i državna stvar? Je li to se tajno pregovara sa Evropskom unijom? Zašto ovo ne može imati na uvidu i Komisija Parlamenta BiH za evropske integracije ili Komisija za vanjske poslove? Mi smo danas na Komisiji za vanjske poslove donijeli zaključak [[govornik se upozorava na vrijeme]] da predsjedavajući i direktor Direkcije za evropske integracije obavijeste Komisiju na nekoj od narednih sjednica. Vidim, ovaj, evo [[govornik se upozorava na vrijeme]] da zvonite, ali imao bih o ovom još šta govoriti i pričati, ali biće vjerovatno drugi put više vremena. Pozivam ovu službu da uzme ovaj moj prijedlog sa ...
Hvala zastupniče. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajuća. Pa, obzirom da je danas jasno Parlament stavio do znanja mladim sportistima i mladim studentima da idu iz ove zemlje u kojoj nikakve perspektive nemaju, ja ipak predlažem da Parlament uputi čestitke jednom mladom čovjeku koji se našao na Forbesovoj listi najuticajnijih mladih ljudi ispod 30 godina, to je Jasminko Halilović, a da gospoda iz Vijeća ministara organiziraju prijem jer to je ipak rijetka čast koja se može doživjeti i vrlo malo ljudi sa ovog prostora je doživjelo da se nađe na Forbesovoj listi najuticajnijih ljudi, a pogotovo najuticajnijih mladih ljudi. U tom smislu ja sam dao da se ovaj pismeni prijedlog ove tačke dnevnog reda podijeli, pa evo slobodan sam vam to predložiti i zamoliti da podržite barem ovo kad su mladi ljudi u pitanju. Hvala.
Hvala zastupniče. Ako smo razumjeli nije nova točka, samo je bila nekakva inicijativa prema ...
/nije uključen mikrofon/
Nova točka?
/nije uključen mikrofon/
Nismo dobili ništa, molim Vas dostavite nam materijal kako bi se mogli izjasniti. 27 Zaključujem raspravu, ali i dajem pauzu od 5 minuta kako bi nam službe dostavile ove prijedloge u pisanom obliku i kako bi se o njima mogli izjasniti i u konačnici utvrditi dnevni red. Molim vas da nastavimo sa sjednicom. Budući da imamo kvorum konstatiram da 56. sjednica Doma ima izmjenjeni i dopunjeni dnevni red koji ste dobili sad u materijalima. Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 53. i 54. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Potvrda imenovanja zamjenika ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01/7-34-3-187/18, od 16.01.2018.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Borislav Bojić, zakon broj: 01-02-1-2209/17, od 13.09.2017. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02-1-2397/17, od 09.10.2017. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudbenim i tužiteljskim institucijama na razini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2338/17, od 29.09.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun; 7. Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01- 02-1-2573/17, od 31.10.2017. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17, od 14.11.2017., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH; 9. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2759/17, od 22.12.2017. (prvo čitanje) skraćeni postupak; 10. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (predlagatelj: zastupnik Predrag Kožul, zakon broj: 01-02-1-814/17, od 23.03.2017.) 11. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (predlagatelj: zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02-1-1374/17, od 30.05.2017.); 12. Prijedlog strateškog plana ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine (2018. – 2021.) – okvirni dokument, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-108-2/18, od 16.01.2018.; 13. Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: 28 a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta Bosne i Hercegovine na europskom putu, b) Izvješće o realiziranju Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz Izvješća o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu za razdoblje siječanj – lipanj 2017., materijal broj: 01-05-940-9/17, od 15.12.2017. (realiziranje zastupničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015., i na 19. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015.); 14. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pravodobnost postupaka javnih nabava u institucijama BiH“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16- 1-2870/17, od 12.12.2017.; 15. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, broj: 03/6-34-1-255/18, od 24.01.2018.; 16. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru (predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017.); 17. Godišnji plan obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2018. godinu – podnositelj: Ministarstvo obrane BiH, broj: 03/1-03- 2799/17, od 01.12.2017.; 18. Prijedlog zaključka: „Zadužuje se Ministarstvo civilnih poslova BiH da Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH u roku od 15 dana dostavi informaciju o svim pokušajima (javnim nabavama) knjižica za putovnice u razdoblju od 2015. do danas, s rješenjima Povjerenstva za razmatranje žalbi za svaku od nabava i eventualnim presudama Suda BiH” – predlagatelj točke: zastupnica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-15-56/18, od 31.01.2018.; 19. „Potrebno je odati priznanje Jasminku Haliloviću zbog uvrštavanja na Forbesovu listu najuspješnijih mladih ljudi i da Vijeće ministara BiH organizira prijam tim povodom” – predlagatelj točke: zastupnik Mirsad Đonlagić, akt broj: 01-50-1-15-56/18, od 31.01.2018.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt jačanja bankarskog sektora) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2851/17, od 08.12.2017., 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2852/17, od 08.12.2017.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava između Središnjeg izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine i Vijeća Europe, broj: 01,02- 05-2-2871/17, od 12.12.2017.; 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o gospodarsko-tehničkoj suradnji za bespovratnu pomoć između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine, akt broj: 01,02-05-2-2897/17, od 15.12.2017.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o suradnji u području turizma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Mađarske, akt broj: 01,02-05-2-2898/17, od 15.12.2017.; 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Armenije o ukidanju viza za nositelje diplomatskih putovnica, akt broj: 01,02-05-2-2899/17, od 15.12.2017.; 29 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o uzajamnom priznavanju i zamjeni vozačkih dozvola, akt broj: 01,02-05-2-2919/17, od 19.12.2017.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu i projektu između KfW-a, Frankurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH (zajmoprimatelj), i Republike Srpske, koju zastupa Ministarstvo financija, i Elektroprivrede Republike Srpske (ERS), (agencija za izvedbu projekta) za iznos od 60.000.000,00 evra – Vjetropark Hrgud, akt broj: 01,02-05-2-2921/17, od 19.12 2017.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju za program Iterreg V - B Mediteran CCI 2014TC16M4TN001 između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, Bosne i Hercegovine, koju zastupa Vijeće ministara BiH, i Provance-Alpes- Cote d'Azur, upravljačko tijelo transnacionalnog programa suradnje Interreg V - B Mediteran, akt broj: 01,02-05-2-2946/17, od 21.12.2017.; 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma o donaciji opreme za sigurnosne provjere između Vijeća ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine, akt broj: 01,02-05-2-212/18, od 18.01.2018.; 30. Razmatranje materijala sa oznakom ,,povjerljivo˝, akt broj: P-POV-07-03-10-9-100/17, od 24.10.2017. godine (Napomena: Materijal za ovu točku dnevnog reda je, zbog povjerljivosti, dostupan isključivo kod bezbjednosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i nije ga moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u kancelariji br. 215 (II sprat) svakim danom od 9 do 17 časova). Prelazimo na točku jedan, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Pa, evo, vrlo kratko. Ja se zahvaljujem na ovom odgovoru vezanom za Informaciju o aktivnostima vezanim za priznavanje i zamjenu vozačkih dozvola iz Bosne i Hercegovine za ljude koji žive i rade vani, dakle, naše građane. Zadovoljan sam ovom Informacijom, samo jedna korekcija, molim ovdje, ovu vrstu intervencije tamo gdje se nabrajaju zemlje s kojima je sad u ovom momentu u proceduri potpisivanje ovog Sporazuma, da se u ovom dijelu koji se odnosi na Sloveniju iz ove kategorije hitnosti, dakle, srednjeg ovoga prioriteta to prebaci u visoki prioritet. Dakle, ima puno razloga zašto mislim da ovo treba na ovakav način tretirati. Ogroman je broj ljudi koji danas iz Bosne i Hercegovine žive u Sloveniji i ako igdje treba staviti posebnu hitnost na završavanje ove procedure vezane za potpisivanje ovoga Sporazuma, onda bi to trebalo uraditi sa Slovenijom. Dakle, uz ovu intervenciju. Zahvaljujem se na ovome odgovor kojeg sam dobio.
Zahvaljujem. Zastupnik Jasmin Emrić, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Također, želim dati kratak komentar na odgovor Javnog preduzeća Željeznice Federacije BiH kojeg sam konačno dobio na moje postavljeno pitanje u pisanoj formi u novembru prošle godine, a koje se odnosi na infrastrukturu ulaganja za Unsku prugu u 2017. godini. Ja sam djelimično zadovoljan odgovorom iako isti nije u potpunosti po svom sadržaju obuhvatio moje pitanje. Vrlo mi je važno, a što je i navedeno u ovom kratkom odgovoru, da je konačno započeo projekt osposobljavanja Unske pruge. Željeznice Federacije u ovom odgovoru su navele da je prije petnaestak dana potpisan ugovor o javnoj nabavci usluga, nabavka i ugradnja opreme, kontaktne mreže na Unskoj pruzi, dionica Blatina-Bihać u iznosu od 2,26 miliona KM, što je dobra i ohrabrujuća informacija koju pozdravljam. Nadam se da je ovo samo početak revitalizacije ovog godinama zaboravljenog i zapostavljenog evropskog željezničkog koridora koji bi trebao biti vrlo važan pokretač razvoja Unsko-sanskog kantona, šire regije i međunarodnog transporta i trgovine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Mensura Beganović, komentar. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam postavila tri pitanja ministru sigurnosti kojeg ne vidim da je prisutan ovdje, a odgovor koji sam dobila je nešto što zaista ne mogu prihvatiti kao relevantan odgovor. Dobila sam odgovore od onih dijelova, od onih institucija koje nisu nadležne za ono što ja pitam, a radi se o nesrazmjernom broju počinjenih krivičnih dijela krađe motornih vozila između različitih, između oba ova entiteta, posebno na području Kantona Sarajevo. Da li da nastavim ovo komentarisati ili da nekom drugom prilikom kad bude ministar sigurnosti ovdje prokomentarišem, nisam sigurna šta je pametno? 32 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da tražim dopunu odogovora?
To je Vaše pravo, obratite se, možete napismeno jer ovo su u pisanom obliku dostavljeni odgovori.
Mislim, osjećam da je bespredmetno da komentarišem nešto što ne čuje ministar koji je poslao odgovor. Ja se zahvaljujem, tražiću ...
Ok. Možete na pisani način, također, se obratiti da želite pojašnjenje u smislu toga.
Ok. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Zastupnik Saša Magazinović, komentar. Izvolite zastupniče.
Na pitanje postavljeno Ministastvu vanjskih poslova, pitao sam koji, gdje smo sve članovi, kojih međunarodnih organizacija i dobio sam odgovor, ali ga ne mogu pročitati. I nije prvi put da se dešava, ovo sad ne govorim samo vezano za ovaj odgovor, nego često dobijaju zastupnici odgovore koji su potpuno zamrljani. Dakle, ljudi su odgovorili, ima tu papira, nije to da neko, ali ja ne znam na koji način se to dostavlja iz Ministarstva. Uglavnom, evo, ko hoće može da pogleda, imate svi ovdje, pogledajte ovaj moj treći odgovor, znači, ja ne mogu pročitati šta piše. Ljudi jesu poslali, ja ne mogu pročitati. Pa evo, dakle, tehnička jedna zamolba da se takvi odgovori vrate Ministarstvu i kaže – hajde živi bili, pošaljite nam da možemo pročitati, ništa drugo.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Kako ste vidjeli, dobio sam više odgovora, pa ću komentarisati neke. Ministarstvo vanjskih poslova, apsolutno identična situacija i vrlo česta pojava, ali samo kad su odgovori Ministarstva vanjskih poslova u pitanju, zamrljano. Ja sam se potrudio, uspio sam nešto razabrati, ovaj, u tome. 33 U svakom slučaju slično onome što je gospođa Kapetanović govorila, odbijaju dati konkretan odgovor. Odgovor koji su dostavili pokazuje neznanje, nepromišljenost, čak i drskost, ovaj, i jedan potpuni nedostatak odgovornosti prema Parlamentu, ne samo kao zakonodavnom tijelu, već kao tijelu koje provodi nadzor i to ne kao naredbodavni organ, već kao mehanizam kontrole, što je uloga Parlamenta u svakoj zemlji. E onda imate jednu suštu suprotnost kada je u pitanju Ministarstvo pravde, i ja im zaista čestitam na odgovoru. U ovom konretnom slučaju priznali su pogrešnu, raniju pogrešnu procjenu, prepoznali su grešku, te potpuno transparentno dostavili sve relevantne informacije. Iz tog odgovora Ministarstva pravde je jasno da shvataju da svrha poslaničkih pitanja nije da kritikuje, već da ukaže na stvari koje se trebaju uraditi ili koje se mogu bolje uraditi. Tako da sam zaista zadovoljan odgovorom Ministarstva pravde. Od Ministarstva civilnih poslova, da sad ne dužim, postavio sam niz pitanja o međunarodnom pravu mora, i odgovorili su da ne znaju dati odgovore na ta pitanja. Međutim, ono što je šokantno je obrazloženje, citiram – Ministarstvo civilnih poslova nema zaposlenih čija je uža specijalnost međunarodno pravo mora, kraj citata. E sad mene interesuje, ako Ministarstvo civinlih poslova nema zaposlenih čija je uža specijalnost međunarodno pravo mora, kako se onda to Ministarstvo i ministar koji je na čelu tog Ministarstva planira nositi sa Republikom Hrvatskom po bilo kojem pitanju koje se tiče razgraničenja na moru, imajući u vidu da Repubilka Hrvatska ima more takvih stručnjaka, eto da budem konkretan? I je li to planiraju raditi preko portala, putem saopćenja, putem pisama? I onda se tu postavlja pitanje kako je, ko je onda pisao, pripremao pismo koje je Adil Osmanović poslao svom kolegi u Hrvatskoj i to sa prijetnjom, zaista šokantnom, da će se Bosna i Hercegovina povući iz Sporazuma o granici sa Hrvatskom, a koji Sporazum je potpisao rahmetli Alija Izetbegović, koji Sporazum je izuzetno koristan po interese Bosne i Hercegovine, ako Ministarstvo civilnih poslova, prema vlastitom priznanju, nema zaposlenih čija je uža specijalnost međunarodno pravo mora. I jedini zaključak koji se tu nameće je da će opet nekom, pod navodnicima, agentu neko platiti 100.000 maraka da iznese nekoliko kutija iz gepeka pred neki međunarodni tribunal i izblamira cijelu državu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Đonlagić, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja sam dobio dva odgovora na pitanje, ovaj, na dva pitanja ustvari. Jedno pitanje smo nekoliko puta komentirali, a to se radi o radnom vremenu Aerodroma Sarajevo i pošto smo to elaborirali, ja se samo nadam da će se u procedurama funkcioniranja aerodroma u Sarajevu naći takve mogućnosti da se to prilagodi prema stvarnim potrebama ukoliko postoje objektivni razlozi za to. Što se tiče ovog drugog pitanja, meni je vrlo bitno bilo da se iz percepcije javnosti skloni negativna slika o eventualnom postupku Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine, zašto utakmica reprezentacije Bosne i Hercegovine u košarci nije bilo na televiziji. I onda sam krenuo tim tragom i došao sam do zaista zapanjujućih spoznaja o trgovini, pravima prenosa, posebno kad je Bosna i Hercegovina u pitanju. To je jasno ukazalo na potpuni nedostatak zakonske, zakonskih 34 procedura, pa se čak i dešava da, recimo, oni koji zloupotrebljavaju ta marketinška prava kupovinom i ostvarivanjem ekskluzivnih prava za prenose tih utakmica pokriju svega negdje oko 18% teritorije. U svim drugim zemljama je to negdje između 60% do 70%. Onaj emiter koji kupi ta televizijska prava mora obezbijediti mogućnost negdje do 70% stanovništva u svakoj zemlji da može da gleda tu, da gleda svoju reprezetaciju. To kod nas nije bio slučaj i to je odgovor koji sam ja dobio. Naravno, ja sam zadovoljan sa odgovorom, ali nisam zadovoljan sa činjenicom da se to ne može promijeniti. I imamo, i imamo nevjerovatnu stvar, već nekoliko puta taj emiter plaća kaznu od 250.000. I nemam ja ništa protiv toga što on plati kaznu od 250.000, ali on tom prigodom zaradi milion, a logično bi bilo da je prva kazna 250.000 i da svaka druga kazna se duplira, pa do zabrane emitovanja na određenom području. U tom smislu ja sugerišem Ministarstvu prometa i komunikacija da se pozabavi tim pitanjem i da se to zakonski riješi. Ako to neće Ministarstvo ili ne može Ministarstvo iz ko zna kog razloga, to će biti jedno od predmeta interesovanja, ali obzirom kako ja predlažem zakone koji su od interesa, nisu baš, kako bih rekao, politički utemeljeni, nešto ne vjerujem da će ovaj Parlament to podržati, ali svejedno, imat ćemo priliku da se susretnemo s tim Prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prije no što pređemo na sljedeću točku ja, u skladu sa člankom 27. točke f), ograničavam trajanje rasprave u svezi sa svim preostalim točkama dnevnog reda na pet minuta. Sada prelazimo na točku tri, Ad. 3. Potvrda imenovanja zamjenika ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, akt broj: 01/7-34-3-187/18, od 16.01.2018. Dana 16.01.2018. Povjerenstvu za pripremu izbora Vijeća ministara BiH dostavljena je Odluika o imenovanju Gorana Ćosića za zamjenika ministara civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. Povjerenstvo je održalo sjednicu, razmotrilo sve raspoložive informacije u svezi s imenovanjem zamjenika ministra, te je Zastupničkom domu dalo preporuku za potvrdu imenovanja Gorana Ćosića na dužnost zamjenika ministra civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. A sada u skladu sa člankom 152. točke 4. pozivam predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića, da nam pročita Odluku o imenovanju ministra i zamjenika ministra zapravo. Isti je članak i o tome, nakon toga, vodimo raspravu.
Hvala najljepša. Ja ću samo pročitati Odluku o imenovanju zamjenika ministra u Vijeću ministara BiH kojom se Goran Ćosić imenuje za zamjenika ministra civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. 35 Ona, naravno, stupa na snagu danom potvrđivanja imenovanja od strane Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.
Zahvaljujem predsjedatelju. Znači, otvorili smo i raspravu. Zastupnik Asim Sarajlić. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Dakle, u ime Komisije samo kratko obrazloženje. Dakle, mi smo ovu Odluku od predsjedatelja Vijeća ministara, gospodina Zvizdića, dobili i na svojoj 8. sjednici, održanoj 17.01., razmatrali uz prateću dokumentaciju koja je dostavljena, a to jest propisana izjava po članu 10.f. Zakona o Vijeću ministara čiju je formu i sadržaj potpisala Centralna izborna komisija, službenu potvrdu Centralne izborne komisije da lice ispunjava sve uslove iz člana 10.c. Zakona o Vijeću ministara BiH i konačni Izvještaj o istinitosti informacija koju je sačinila Državna agencija za istrage i zaštitu u skladu sa članom 10.d. stav (5) i (7) Zakona o Vijeću ministara BiH. Nakon toga smo, u skladu sa našom praksom, pozvali kandidata na Komisiju i većinom glasova prisutnih članova Komisije donijeli odluku da, utvrdili da Goran Ćosić ispunjava sve uslove propisane Zakonom o Vijeću ministara BiH i Poslovnikom Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje na dužnost zamjenika ministra civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. Stoga Komisija preporučuje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da potvrdi imenovanje Gorana Ćosića na dužnost zamjenika ministra civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sada vas pozivam da, u skladu sa člankom 152. stavak (5) Poslovnika, glasujemo o potvrdi imenovanja zamjenika ministra civilnih poslova Bosne i Hercegovine, gospodina Gorana Ćosića. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 38 nazočnih – za 23, protiv 4, suzdržanih 11. Postoji opća, postoji i entitetska većina. Konstatiram da smo potvrdili imenovanje zamjenika ministra civilnih poslova Bosne i Hercegovine u osobi gospodina Gorana Ćosića. A sada pozivam gospodina Gorana Ćosića da da svečanu izjavu, kako bi mogao preuzeti dužnost. Obvezujem se
Obavezujem se 36
da ću savjesno obavljati povjerenu mi dužnost,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH,
poštovati Ustav BiH,
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Hvala lijepo. Evo, još jednom čestitamo zamjeniku ministra na preuzimanju dužnosti zamjenika ministara civilnih poslova Bosne i Hercegovine. Nakon toga prelazimo na točku četri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Borislav Bojić, zakon broj: 01-02-1-2209/17, od 13.09.2017. (drugo čitanje)
.. [[nije uključen mikrofon]] Ja se izvinjavam, ja imam jedno pitanje koje možda nije direktno vezano za ..., do kada je večeras planirano da se radi ... i na sastanku Kolegija razgovarali da će se raditi do 7 sati?
E, ovako. Kad se radi o upitu koliko se radi, mi smo rekli da ukoliko bude potrebe da ćemo raditi i sutra nastavak, ali danas nismo rekli ni da ćemo raditi ni do 19, ni do 20. U ovom trenutku pokušat ćemo vidjeti jer ima točaka u kojima se i ne vodi rasprava, koje su zapravo samo prihvaćanje od strane izvješća, pokušat ćemo, ako je moguće, i sjednicu završiti. To ovisi od svih nas. Ukoliko ne bude, radit ćemo neko razumno vrijeme pa ćemo nastaviti sutra. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite.
Samo da pojasnim, gospođo predsjedavajuća, ovo pitanje uopšte nije bilo vezano toliko do kad ćemo raditi, nego je bilo zaista indikativno dok su poslanici iz Kluba SBB-a sišli dole da čestitaju novom zamjeniku ministra na izboru, ovaj, Vi ste jednostavno vodili sjednicu kao da mi ne hodamo tu, kao da se ništa ne dešava, kao da nije jedan svečani trenutak u najmanju ruku. I iz toga smo vidjeli da Vam se jako žuri da ovu sjednicu što prije okončate, ali zaista ima nešto što se zove poštivanje poslanika. Mogli ste sačekati barem dok smo hodali 30 sekundi, je li, da čestitamo čovjeku i zaista nije bilo korektno. Prema tome, nemojte da Vam cilj da što prije okončate ovu sjednicu, znači, da zaboravite zbog toga na neke osnovne stvari. Zahvaljujem.
Pa, prije svega, ja Vam želim reći da ste Vi zloupotrijebili sada Poslovnik. Nigdje u Poslovniku nema, niti je predviđena čestitka, a ovdje sa pozicije predsjedavajućeg ja sam u ime čitavog Doma čestitala zamjeniku ministra, znači čestitali smo zamjeniku ministra i nastavili smo 38 sa sjednicom i ni na kakav način, uvaženi zastupniče, se meni ne žuri, niti bilo kome. Znači, ova sjednica i rad sjednice ovisi o radu svih i ponašanju svih zastupnika, pa Vas molim, evo, da ubuduće vodite računa o poslovničkim odredbama barem Vi koji se na njih pozivate. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudbenim i tužiteljskim institucijama na razini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2338/17, od 29.09.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun Na 54. sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun o načelima Prijedloga zakona, te je Povjerenstvo zaduženo da, u skladu sa člankom 113. stavak (3) Poslovnika, izradi novo mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje 22.12.2017. Povjerenstvo nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pa, ja mislim da ovaj Zakon ima potrebu da malo prokomentarišemo iz prostog razloga, možda da damo određena uputstva Vijeću ministara i nadležnom Ministarstvu, a to je Ministarstvo pravosuđa, da ipak riješi ovaj problem koji je, evo, kao trakavica već duži vremenski period. Razlog zbog čega, navest ću razloge zbog čega Komisija za finansije i budžet nije podržala ovaj Prijedlog, ali prije toga da nas podsjetim da je trenutno važeći Zakon o plaćama sudija i tužilaca donesen krajem 2005. godine od strane visokog predstavnika. Zakonom o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine 2005. godine nisu predviđene naknade na ime troškova prevoza, toplog obroka i odvojenog života, a to je bio razlog da su sudije i tužioci podnijeli apelaciju Ustavnom sudu i Ustavni sud je faktički naložio da mi riješimo to pitanje. Smatrajući da je to diskriminacija iz razloga što Zakon o plaćama i naknadama u institucijama države Bosne i Hercegovine izabranim zvaničnicima, državnim službenicima, namještenicima to daje za pravo. Prijedlog Vijeća ministara otklanja tu, uslovno rečeno, diskriminaciju, ali proizvodi drugu diskriminaciju, i u tom dijelu druge diskriminacije ja želim da kažem, jer ne tretira naknadu za godišnji odmor ili regres koji po važaćem zakonu sudijama i tužiocima u članu 18. ostaje 50% njihovog primanja, a to je negdje od 1.800 do 1.500 maraka, a naknada, znači, ovoga godišnjeg odmora ili regresa, kako ga narod kaže, za izabrane zvaničnike, državne službenike i namještenike u institucijama države Bosne i Hercegovine je 300 KM. Ja predlažem Vijeću ministara da ovaj Prijedlog povuče i da, znači, u drugom prijedlogu tretira i ovaj dio naknade koji se zove regres, da ga svede u okvire kakve imaju državni službenici i namještenici u institucijama i da na takav način riješimo i diskriminaciju, uslovno rečeno, koja je u ovom momentu prema sudijama i tužiocima, a koja bi se, evo, ukoliko bi se usvojio ovaj Zakon sad stvorila prema ovim izabranim zvaničnicima, državnim službenicima i namještenicima. Ovaj Zakon košta negdje oko milion maraka, smatram kad bi se taj dio sredstava za regres umanjio da bi on još manje koštao i mogli bi riješiti to pitanje. Potrebno je riješiti zato što u ovom momentu prevashodno, onaj, advokati i kroz tužbe, je li, sudstvo i predstavnici sudstva i tužilaštva dolaze 39 do ove naknade i mi kroz pravosnažne sudske presude to njima svakako isplaćujemo. Ali bilo bi korektno ako se pozivaju na diskriminaciju, ako znamo da Vijeće ministara na osnovu Zakona o platama i naknadama u institucijama donosi podzakonski akt i definiše veličinu i toplog obroka, i prevoza, i smještaja, a reguliše i regres za nas, da reguliše i za njih. I mislim da bi ova, ovo je moja preporuka Ministarstvu pravde koje je predlagač ovoga zakona, da buduće rješenje radi na način, i da zadovolji presudu Ustavnog suda, a i da eliminiše ovu postojeću, novonastalu moguću diskriminaciju prema izabranim zvaničnicima, državnim službenicima i namještenicima u institucijama države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Jeste rekli kratko? Nisam Vas čuo najbolje ovo, ali dobro nema veze, nebitno.
Šta ste?
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća, ma da nebitno, ovaj tražim pauzu od 15 minuta.
Na zahtjev Kluba ...
Na zahtjev Kluba SBB-a pauza.
Na zahtjev Kluba SBB-a dajemo pauzo od 15 minuta. Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Pozivam predsjednika Kluba SBB-a, gospodina Đonlagića da nam obrazloži razloge traženja stanke. Izvolite zastupniče.
Pa, mi smo, prije svega, htjeli da raspravimo u Klubu informaciju koju smo mi dobili nakon sjednice Proširenog kolegija da li je ona istinita ili nije istinita, jer u Klubu je nama predstavljeno da ćemo raditi večeras do 19:00 sati i mi smo to prihvatili kao činjenicu. To je jedno, a drugo, mislimo da je ipak neprimjeren odnos prema Klubu SBB-a, a ne vidimo ni razloga zašto žurimo, trideset tačaka imamo na dnevnom redu, ne vidimo nikakvog razloga za žurbu, da bi zakazivali 40 sjednicu 20. februara To je po nama nelogično i ne vjerujem da ćemo večeras, kako god se mi budemo žurili, ja ne vjerujem da ćemo mi večeras trideset tačaka završiti, bez obzira možete skratiti diskusiju koliko hoćete, ali ja čisto sumnjam da možemo u neko razumno vrijeme, jedino ako ćemo ostati do 4:00 sati ujutro.
Hvala zastupniku Đonlagiću. Zaključujem raspravu po točki šest. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-2573/17, od 31.10.2017. (prvo čitanje) Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda prošle sjednice Doma na zahtjev nadležnog Ustavnopravnog povjerenstva. Ustavnopravno povjerenstvo je 30.01.2018. ponovo zatražilo produljenje roka. Povjerenstvo nije navelo određeni rok. Otvaram raspravu, znači rasprava se vodi o produljenju roka. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17, od 14.11.2017., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH
Dakle, u ovom trenutku bi bilo dobro da imamo predlagača Zakona, ali ga nemamo. Ovdje je doista neobično, kad god je neki važan prijedlog ili zakona ili nekog drugog akta nemamo one koji su predlagači, a važno bi bilo da ih imamo. Dakle, o čemu se radi u ovom Zakonu? Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o komunikacijama predviđa uvođenje jedinstvenog broja na nivou Bosne i Hercegovine, to je broj 112, i to broj koji se odnosi na hitne situacije. Takođe, pored broja podrazumijeva i formiranje jedinstvenog centra za obradu poziva na nivou Bosne i Hercegovine. Podsjećam da je predlagač potpuno izašao iz okvira ustavne nadležnosti i uradio je ono što sada rade entiteti, dakle, isključivo je nadležnost entiteta. Sada u Bosni i Hercegovini dva entieta imaju svoje brojeve, u Republici Srpskoj je taj broj 121, u Federaciji je to 112 i služi za prijave hitnih dešavanja na terenu. Kako to funkcioniše? U Republici Srpskoj ima formirano pet regionalnih centara – Banja Luka, Doboj, Istočno Sarajevo, Bijeljina i Bileća. Zadatak ovih centara je da čim prime događaj o nesreći koji se desio, požaru, zemljotresu, ili ne znam kakvoj nezgodi, istog momenta obavještavaju prvo subjekte koji moraju izaći na teren, subjekti koji izlaze na teren su vatrogasci ili Ministarstvo unutrašnjih poslova. I druga stvar koju moraju uraditi, pored što obavještavaju, dakle, one koji moraju hitno intervenisati, obavještavaju Republički sekretarijat, odnosno Republički operativno- komunikacioni centar 121 koji tu informaciju, koliko važnost njena nalaže, prosljeđuje entitetskim premijerima. Oni odlučuju dalje o povlačenju jedinica Civilne zaštite ili sve ono što treba uraditi da bi se određena nezgoda koja se dogodila otklonila u što kraćem roku. E sad, kako je to zamislio ministar Mektić? On je mislio ovako – kad zovnete 112, recimo da se desila, ne daj Bože, nesreća negdje u Banja Luci, tog momenta preko Regulatorne agencije za komunikacije on će preusmjeriti broj na službu njegovu 112 i ona će odlučivati kuda s tim pozivom. To jednostavno nije moguće. Taj prenos nadležnosti nećemo dozvoliti. Ako ne budemo mogli to spriječiti u Predstavničkom domu spriječiće to u Domu naroda. Ja vas molim da ne radimo ponovo nešto što može da bude izvor sukoba među nama. Cijela oblast civilne zaštite je u nadležnosti entieta. Ministarstvo bezbjednosti nema ni jedan resurs, čak i kad bi imao ovaj broj 112 on nema ni jedan resurs za dalje što bi mogao uraditi. Ja vas molim da pomognete da se ovo, 42 na način na koji to predviđaju zakoni i Ustav, riješi i da ne dozvolimo da ministar Mektić prema vlastitom nahođenju tumači određena prava i propise i na taj način djeluje. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, prvo niz ovih stvari koje su ovdje rečene nisu takve i ne dešava se tako kao što je koleginica rekla. Pretpostavljam da će o tome kolegica Pandurević više govoriti tako da ja neću da uzimam riječ. Ja hoću samo da kažem jednu stvar, ako ne postoji ni jedna nadležnost koju je SNSD prenio, a da je veća od ove, ja ću i nogama i rukama glasati protiv ovog. Znači, ako u dosadašnjem radu kad su oni bili na vlasti nisu prenijeli ni jednu nadležnost koja je veća, veći prenos od ove nadležnosti, onda ja sam 100% s vama. A sad bi mi trebalo jedno tri sata da nabrojim koje ste sve prenijeli, a nemam mogućnosti to da kažem. Tako da hoću jasno da kažem, znači što se mene tiče Zakon je u prvom čitanju, ja ću podržati ga i u prvom i u drugom čitanju, jer ovdje nema nikakvog prenosa nadležnosti.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ja ću kao ispravak krivog navoda, o ovome što je gospođa Majkić govorila, samo pročitati naslov člana 27.a) koji se dodaje, a on glasi: Usluge poziva u hitnim situacijama i jedinstveni evropski broj za hitne situacije. Dakle, i mi se ovdje izdižemo, ne iznad entiteta, nego iznad države i pokušavamo uvesti jedinstveni evropski broj za hitne situacije. Pogledajte koji je broj u Srbiji. ____________(?) 112. Pa isto 112. Ljudi su uveli to. Koji je broj u Hrvatskoj, koji je broj u bilo kojoj zapadnoj državi? Pa ovaj. I o čemu mi govorimo? Ne znam, stvarno ne razumijem.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine ... ima Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju na nivou Bosne i Hercegovine i on podrazumijeva neka pojedinačna prava koja bi zadržala država Bosna i Hercegovina i to je 43 uglavnom vezano za pitanja koordinacije međunarodnih kontakata i saradnje, ali ni u jednom članu tog Zakona se ne podrazumijeva da se formiranje operativnog centra prenosi na nivo Bosne i Hercegovine, ni u jednom segmentu tog Zakona. Dakle, koordinacija sa međunarodnim ..., operativna saradnja i dogovori, ali ne prenos ove oblasti. Dakle, Republika Srpska će naći načina da to odbrani. Može to neko da kaže, jer to se kosi sa onim koliko sam ja, od toga imam koristi. Dakle, oni koji nemaju ni jedan argument nikad ali imaju samo kako je to nekad neko uradio. Svako treba da odgovara za ono što je uradio. Ja se slažem s tim, ali da argument koji treba da iznesete treba da bude argument, a ne da bude podsjećanje šta je neko radio. Valjda ste trebali, valjda ste sad na vlasti zato što ste bolji, trebalo bi da je zbog toga, ali ne vjerujem da je taj uslov ispunjen da ste bolji.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite zastupnice.
Evo, nešto razmišljam i molim svakog onog ko u ovom Zakonu nađe da se formira neki operativni centar, bilo gdje, ne samo na nivou Bosne, gdje god hoćete, ja ću, ako mi nađe te riječi, ja ću otići na vrh ove zgrade i skočiti s nje. Tužno je da neko ko ovolike godine,
/nije uključen mikrofon/
neka Vi znate gospođo Majkić, neko ko sjedi ovdje tolike godine nije pročitao Zakon koji diskutuje. I nije ovo ministra Mektića zakon, ovo je Zakon Ministarstva saobraćaja Republike Srpske. Ja pred sobom, i pozivam sve zainteresovane medije koji ovo prate, imam Nacrt zakona koji je predložio Savjet ministara i koji je bio na sjednici Savjeta ministara, na 119. E, takođe imam sve amandmane koje je poslalo, evo ih, Ministarstvo saobraćaja Republike Srpske. Amandmani su se uglavnom odnosili na član 2., recimo da se u stavu (1) pojam „operator javnih komunikacija“ mijenja riječju „operater telekomunikacija“ – zamijenjeno. Dalje, stav (2) ..., koji imam, da ne gnjavim sad kolege, u potpunosti uvažene kolege od riječi do riječi, sa svim zarezima i tačkama, prepisan. Traženo brisanje člana 3. iz Nacrta – član 3. iz Nacrta izbrisan. U sadašnjem, pošto se onda pomjerilo, sadašnji član 5., sljedeća, sada je 4. u Prijedlogu, od riječi do riječi prepisan. 27.a) stav (7), takođe sljedeća sugestija bila, od riječi do riječi prepisan, i čak Savjet ministara donio zaključke, koje ja ovdje imam, da se se to prepiše. I znate, prepisano je sve ono što je napisao uvaženi, i potpisao, ministar Neđo Trninić, od riječi do riječi. Dakle, tekst je sačinilo Ministarstvo saobraćaja i komunikacaija u Vladi Republike Srpske. I uvaženi ministar je tu napisao – ako se sve ovo uvaži nemamo ništa protiv da Zakon ide u dalju proceduru. Dakle, ja ne znam gdje je nastala ova kolizija. Ja sasm spremna, evo, svima ovdje dati Nacrt zakona, dati amandmane ministra Trninića, ako iko nađe jednu riječ koja nije uvažena i ugrađena, prije nego što je Zakon nama došao, ja sam ponovo spremna se popeti na vrh zgrade i skočiti s nje. Dakle, riječ je o čistom populizmu. Nema ovdje nikakvog novog operativnog centra, nego se ovim Zakonom samo uređuje jedinstvena obaveza za sve operatore telekomunikacija da sve pozive na broj 112 usmjere bez naknade hitno i da ih proslijede nadležnim organima. Pa, molim vas, šta, vi nećete, kad neko u Banja Luci okrene broj 112 javiće mu se telekom operater u Banja 44 Luci i proslijediti kome je to određeno entitetskim zakonima, da li je hitna, i pazite dodatnog apsurda, mnogi automobili koje sad uvozimo automatski u slučaju, ne daj Bože, saobraćajne nesreće pozivaju 112. Šta će pozvati u Republici Srpskoj? Jel' trebamo ljudske živote da gubimo zbog toga da bismo optužili Savez za promjene, lako Vam se gospođo Majkić smijati, ali je neodgovorno tako se odnositi prema ljudskim životima. Dalje, članom 18. Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u Bosni i Hercegovini (Službeni glasnik 50/08) koji je predložio tadašnji uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara Nikola Špirić, a ovdje usvojen glasovima SNSD-a, je upravo definisano uvođenje jedinstvenog evropskog broja. Pa šta hoćete gospodo? Tražite jedinstven evropski broj, napišete zakon, a onda kažete – a, pa ne može, ovo je prenos nadležnosti. Pa zar je toliko jeftin ljudski život samo da bi se obračunali s nama i da za nešto možete optužiti ministra Mektića. Nađite mi riječ u odnosu na Prijedlog ministra Trninića koji nije uvažen, jednu jedinu riječ, i evo mi smo spremni glasati protiv tog Zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušaka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja imam dokument koji se odnosi na Ministarstvo saobraćaja i veza koje eksplicitno kaže da je Prijedlogom zakona o dopunama Zakona kojim se nameće jedinstveni centar za prijem i obradu poziva, jedinstveni broj u Republici Srpskoj taj, radi se u isključivoj nadležnosti entiteta, itd., da ne čitam cijeli tekst, dakle isključivoj nadležnosti. Mišljanja smo da iz procedure treba povući razmatranje Prijedloga zakona i pomenute aktivnosti vratiti u okvire propisa koji definišu ovu oblast, uvažavajući nadležnosti entiteta. Pa, ja ne znam iz koje godine čita koleginica taj tekst, ali to je tekst koji je urađen u 11. mjesecu 2017. Dakle, ja ne vjerujem da je neko izmislio i dostavio napamet, imam potpisano od strane ministra Trninića. Ako treba da se usaglasi treba da se usaglasi, ali ja govorim ono što sam dobila. Dakle, kad zovne neko u Republici Srpskoj na telekomunikacionim operaterima postoji samo služba 121, to je ta Služba zaštite i spašavanja. u Federaciji kad zovnete 112 to je služba koja će se uvijek odazivati u Federaciji. Kako se može dobiti ovaj jedinstven 112 broj? Pa tako što će po nalogu RAK-a preusmjeriti ..., mora preusmjeriti da svi pozivi u Bosni i Hercegovini idu na taj broj, a onda odatle se vraćaju u Republiku Srpsku na one koji treba taj posao da urade. E, pa neće moći. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta pješke?
Molim vas, molim vas. 45 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... otići na lice mjesta ...
Molim vas nemojte komentirati sa mjesta. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja mislim da bi gospodin Bosić to najbolje mogao objasniti. Nije potrebno nikakvo preusmjeravanje gore, dole, nego se samo onaj broj 121 u Banja Luci zamijeni brojem 112, jednostavno rješenje. Kolega Novaković ako može malo. 25. jula 2017. Ministarstvo komunikacija i transporta u Savjetu ministara je zaprimilo dopis ministra Trninića sa amandmanima u kojim jasno i doslovce kaže, evo i njegov potpis, znači i uvaženi, 19. jula je zavedeno, 19. jula 2017. napisano, zavedeno pod brojem u Vladi Republike Srpske 13.05/020-1350/17, i uvaženi ministar kaže – ako sve ovo uvažite, na osnovu gore navedenog Ministarstvo saobraćaja i veza Republike Srpske očekuje uvažavanje predloženih izmjena, obzirom da su iste u skladu sa važećim zakonima i ostalim pravnim aktima iz ove oblasti. Ukoliko dostavljene primjedbe i sugestije, molim vas kolega ako možete malo, ukoliko dostavljene primjedbe i sugestije u ovom dopisu budu u potpunosti prihvaćene Ministarstvo saobraćaja i veza Republike Srpske je mišljenja da se predmetni Nacrt može uputiti u proceduru usvajanja. Tačka. Sve i jedna prihvaćena. Znate, šta se desilo gospođo Majkić, gospođa Željka Cvijanović rekla je kako ćete prihvatiti Mektićev zakon. To je istina. Sram da vas bude, spremni ste ljudske živote rizikovati zarad obračuna samo ... poena s ministrom Mektićem.
Zašto mene da bude ...
Molim vas, molim sve zastupnice i zastupnike da se ponašaju u skladu sa Kodeksom. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mi smo ovdje vidjeli dva dopisa, koleginica Majkić je pročitala jedan. Biće da je ministar napisao dva pisma, jedno Savjetu ministara koje je Savjet ministara uvažio, a onda dobio nalog da napiše drugo poslanicima SNSD-a da odbiju Zakon. Ja to jedino ovako mogu razumjeti jer imamo dva pisma. Jedno koje su ovi ljudi dobili u Savjetu ministara, drugo koje su dobili kolege iz SNSD- a, koje, evo, ja nisam dobio ovo koje su oni dobili. Ne bi bilo loše da sam i ja dobio, možda bi meni jasnije bilo, ovaj, jer imam ono prvo, ovo drugo nemam, pa ja možda ne bih krivo diskutovao u ovom momentu. Dakle, imamo, nije netačan, po meni su oba navoda tačna, i ministar je fino to uradio, ovaj, napisao jednom stručno, a onda drugi put politički, pa nek izvoli i koristi ko koje hoće ... 46
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
U biti na ovaj način ne volim govoriti. Poštovana gospođo Majkić ovo je elementarno nepoznavanje funkcionisanja telekomunikacionog sistema.
/nije uključen mikrofon/
Elementarno. Dozvolite mi da kažem, ako je poziv iz ove sale, iz ove sale u ovom momentu, repetitor u ovoj sali prvi ili najbliži nalazi se na ovoj zgradi, operator tačno, tačno zna da je repetitor X113352/4 repetitor sa kojeg je došao taj signal i prosljeđuje ga najbližem centru, najbližem. Ovdje se ne radi ni o kakvoj uzurpaciji, ovdje se radi o nečemu što je ubrzanje postupka u slučaju kriznih situacija. No, o tome ću govoriti u diskusiji. Treba poznavati kako radi telekomunikacioni sistem i ništa više. I danas kada odavde zovete sa broja Telekoma Srpske ide preko repetitora koji mu je najbliži i on prosljeđuje taj broj tamo gdje treba vaš poziv. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ne znam šta čitaju, mislim, ali smatram da je ovo nepotreban ovakav način rasprave ovdje da se ubjeđujemo kako je, imam, dakle, ovaj dopis od 4. novembra ove godine, gdje kaže, dakle – Ministarstvo saobraćaja i veza konstatuje da su djelimično prihvaćene naše dostavljene primjedbe, dok je suština ostala ista, tako da se ne slažemo sa navedenom konstatacijom u obrazloženju prethodnog Prijedloga zakona. Mišljenja smo da iz parlamentarne procedure treba povući razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o komunikacijama BiH i pomenute aktivnosti vratiti u okvir opisa koji definišu ovu oblast uvažavajući nadležnost entiteta. Evo, recimo, da prođe sad u prvom čitanju ili i drugom ovaj Zakon, mi imamo Zakon o zaštiti i spašavanju na nivou Republike Srpske koji kaže da je to 121. Dakle, šta smo mi uradili? Nismo ništa. Nepotrebno je da se ovdje sad optužujemo ko je manji ili veći Srbin ili ..., izvinjavam se, srpska posla u toj priči. Smatram da bi bilo neophodno da se nadležni ministri entitetski sa ministrom predlagačem, ako je to ministar saobraćaja i veza ili neko drugi, ovaj, ponovno usaglase da dođemo do zajedničkog rješenja. Donošenje ovog Zakona bez ovog, bez, dakle, kompromisa o ovom pitanju neće imati apsolutno nikakvog efekta. Zbog čega, zašto nam treba Zakon da bismo se svađali da li je nešto nadležnost, da li nije, ovo je izuzetno važna oblast. Da li je moguće doći do rješenja koje bi bilo prihvatljivo u skladu sa Ustavom BiH i ustavima entiteta? Ne vidim uopšte problem da mi treba ovoliki, ovoliku srdžbu, ne govorim o bilo kome ko je to predložio, ali ne, ovo je potpis, dakle, ministra Trninića, ako on laže, ja odmah se izvinjavam to što čitam, ali ne 47 vidim, dakle, ključni problem u Bosni i Hercegovini je nespremnost za bilo kakav dijalog ili kompromis i dolaženja do rješenja. Ako dođu do rješenja mi nemamo apsolutno ništa protiv. Dakle, SNSD će glasati protiv ovoga.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Zastupniče imate riječ.
Ja upravo htjedoh reći, ovaj, ako sam dobro shvatio kolegu Prodanovića, oni će glasati za u prvom čitanju, pa će onda vidjeti taj dijalog, kad on na kraju kaže glasaće protiv. Dakle, kolega Prodanoviću, kolegice Majkić, kaže – izmjenom Zakona o vanrednim situacijama u Srbiji trebalo bi da se uvede broj 112, ovo je prije četiri, pet godina, i u povodu toga načelnik Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije Predrag Marić je objasnio svima koliko je to vrlo važan projekat, šta podrazumijeva taj sistem, koliko je brži nego ovaj, i kaže čovjek – da smo imali taj sistem prošle godine za vrijeme katastrofalnih poplava sigurno bi mnogo brže reagovali i bili učinkovitiji, i da ne idem sad dalje. Dakle, nije, nisu oni tad rekli – nismo mi Evropska unija, nama to ne treba, mi hoćemo da budemo jedinstveni, nego su rekli – da, iako nismo Evropska unija mi želimo se na taj način približiti. Ovo što vam je kolegica Pandurević kazala za nove elektronske uređaje, ne samo automobile, nego i telefone, to je tako u čitavoj Evropi i neće onaj povrijeđeni pitati i zvati centralu da pita koji je broj, ako se ne daj Bože to desi, ovaj, na području Republike Srpske, nego zove 112 isto što se zove i u Njemačkoj, i u Britaniji, i u Italiji, i u Srbiji. E sad, meni bi bilo jasno da vi imate neku konkretnu argumentaciju, a vama je argumentacija da ste vi dobili uputstvo kako da se ponašate i sad ste zbunjeni zato što postoji i drugačije uputstvo poslano na drugu adresu. I meni bi bilo jasno da vi nećete isti broj koji ima Federacija, ali mi nije jasno da nećete isti broj koji ima Srbija. Dajte podržite ovo u prvom čitanju, pa probajte [[govornik se upozorava na vrijeme]] da malo iskristalizirate ko je šta kome poslao do naredne sjednice. Eto.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Imate riječ.
... u ovo što je pročitao uvaženi kolega Magazinović i molim ga da mi dostavi, jer šta ćemo ako u Malom Zvorniku neko okrene 112, pa onda to zazvoni u Tuzli, pa je li iz Tuzle se to treba vraćati u Mali Zvornik u Srbiji? Mislim, nemojte molim Vas prenositi nadležnosti sa Srbije na Federaciju.
Zahvaljujem. Kolega, zamjenik Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega. 48
Prije svega ja mislim da ovdje ima puno nerazumijevanja kako funkcioniše uopšte taj čitav sistem. To znači da je svejedno odakle dolazi poziv, operator koji dobija taj poziv na 112 može da ga usmjeri bil ogdje gdje mu se kaže. I ovdje ne kaže da će to ići u jedan zajednički centar za obradu podataka i to uopšte nije takva intencija ovog Zakona. Znači, vi možete da imate deset centara u deset regija zavisno od toga na koji repetitor ili u koju telefonsku centralu vaš poziv dođe, i to je stvar dogovora koja će funkcionisati na takav način. I sadašnji centri koji to rade će nastaviti to da rade tako što će oni pozivi koji dolaze na mrežu u Republici Srpskoj biti usmjeravani prema centru koji se nalazi, ne znam gdje, u Banja Luci, ovi koji idu, ne znam, sa područja Hercegovine, možda biti usmjeravani u Mostar ili u Sarajevo, kako to već sad funkcioniše ja ne znam. Ali čini mi se da se ovdje radi o usvajanju jedne od evropskih normi, to je čista standardizacija radi interesa građana da lakše pamte onaj broj koji moraju da pozovu u slučaju nezgode I mislim da je ova odluka da se uvede taj jedan broj koji neće oduzeti nikom nikakve nadležnosti ustvari pokušaj da se građanima olakša reagovanje u hitnim situacijama. Tako da, mislim da je bilo kakvo protivljenje ovdje više politikanstvo koje treba da dokaže kako neko brani interese Republike Srpske od koje neko hoće da oduzme nadležnost,i u ovom slučaju broj 121 [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ako ide čitava Evropa u tom smjeru zašto bi Republika Srpska tražila neki drugi put.
Zahvaljujem. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Imate riječ zastupniče.
Ja sam samo rekao da je ovo, dakle, oblast koja je zakonom uređena u skladu sa ustavnom pozicijom entiteta. Dakle ja, da li će entitet doći do sporazuma na osnovu kog ... ja apsolutno nemam ništa protiv toga, ali do tada ćemo poštovati odluke i stavove Vlade Republike Srpske. A ne slažem se uopšte da je to pogrešno, jer opet govorim, imamo Zakon o vanrednim situacijama na nivou entiteta u Republici Srpskoj, da je taj broj jasno definisan kao 121, svako definisanje na drugi način, a da prethodno se zakonski ne harmonizira ova oblast mislim da nije u interesu niti jednog građanina, niti njegovog zdravlja. Ovo što uvaženi kolega Saša Magazinović govori, to je mislim jedna potpuno bespotrebna komparacija. U Bosni i Hercegovini pozivni brojevi u entitetu Federacija počinje od 03 i ne znam do kog broja se ..., u Republici Srpskoj je od 050, za Brčko Distrikt, ništa nije slučajno urađeno, 049, mislim to su, to svi znamo. Dakle, ako se ova oblast uredi da bude jedinstven način, moguće je, ja Vama vjerujem to što Vi objašnjavate, ali meni ne govori ovaj dopis da je tako. Ne smatram za potrebu da je to tako, razumijete mislim, ne smatram za potrebu da polemišemo ovdje, ja smatram da bi mnogo veća usluga bila da se nadležni ministri jasno izjasne o ovim pitanjima i da kažu doći ćemo do kompromisa na taj i taj način u interesu svih. Da li će biti za službu hitne pomoći taj poziv, kao što je ranije ne znam bio, ili da li je sada, ja nemam ništa protiv, ali dakle odmah moram reći, mi ćemo glasati protiv ovakvog Predloga zakona jer nije postignuta saglasnost kako bismo ... Da li ćete vi glasati za, ma apsolutno nemam ništa protiv. Toliko.
Zahvaljujem. 49 Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Zakon koji je predložen kroz diskusiju gospođe Pandurević i kroz ove replike dosta je rasvjetljen. No, i dalje postoje očito neke nedoumice, pa ću ja pokušati kroz nekoliko primjera onima koji imaju nedoumice pokazati o čemu se radi. Da li se sjećate nesreće autobusa punog putnika iz Broda prema Doboju, da li se neko toga sjeća? I upravo zbog ove disharmonije u pozivnom broju više od dva sata su unesrećeni ljudi čekali da im stigne pomoć, nisu znali da je 121, zvali su broj 112. Da li se neko toga sjeća? Da li se neko sjeća nesreće onog kombija sa učenicima koji su išli u posjetu preko Pavlovića mosta iz Srbije? Vidite, Pandurević, ja znam puno stvari, da li se neko toga sjeća? I ponovo smo imali situaciju identičnu, potpuno identičnu. Da li se neko sjeća, da me ne bi moj kolega iz HDZ-a gledao ovako, kada je ondje kod Vitine došlo do nesreće građana Republike Hrvatske? U roku od 20 minuta stigla je pomoć, jer je bio isti broj 112. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, ja sam samo rekao, moram ovo spomenuti, to su tri eklatantna slučaja. I ovdje se ne radi o prenosu nadležnosti, ovdje se radi o jedinstvenom sistemu obavještavanja, a nadležnost je tamo gdje se desi, ne poznaje nesreća mjesnu, nesreća poznaje brzinu i reakciju ako se nešto desi. Jer nije samo to u pitanju, požar, poplava, zemljotres, svašta nešto, i čitava Evropa ima 112, Evropa koja ima potpuno podijeljene nadležnosti, odmah moram to reći. U Njemačkoj su regije i svaka ima svoje. U Švajcarskoj su kantoni, svi imaju svoje. U Belgiji su Flamanci i Valonci, ali uz to imaju i unutar toga podjelu, svako ima svoje i nikom ne smeta. U Francuskoj su pokrajine, u Italiji su regije i nikom ne smeta što je jedinstven broj 112, jer nije nadležnost prenesena, nego je samo informacija usmjerena To je velika razlika. Ja predlažem da mi o ovome puno više ne raspravljamo, nego da poučeni, mi ćemo ga usvojiti kad tad da bi ušli u evropski sistem obavještavanja i to je neophodnost, jer svaka naprava se sada pravi da automatski reaguje u slučaju bilo kakvog ekscesnog događaja I možda će biti posebno pravljeno nešto za Republiku Srpsku. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Ma, evo, kratko I ja se, ustvari mi ispred Nezavisnog bloka smatramo da ovo nije prenos nadležnosti i želim samo da kažem da ovaj Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama je u suštini usklađivanje sa propisima Evropske unije, ovo o čemu je maloprije gospodin Bosić govorio, i sama ta činjenica da je usklađivanje sa propisima Evropske unije trebala bi, na neki način, da nas zaustavi u daljoj diskusiji. Ovim Zakonom se preuzima član 26. Direktive 50 koji govori o univerzalnoj usluzi i na takav način ćemo postići, znači, da čitav prostor Evrope poznavajući ovaj pristup komunikacije lakše na prostoru na kome želi da ima takvu uslugu komunicira sa onima koji mu mogu u datom momentu pomoći. Evo toliko, samo da, onaj, nas još jednom ovdje sve usmjerim u tom pravcu da su ovo propisi Evropske unije i da bi ih trebali poštovati, jer evo želimo da budemo dio evropskog zajedničkog prostora. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Mislim da je donekle rasprava mogla ići zasta u pravom smjeru ali nije, jer previše smo se ovdje bavili primjerima te ovako je u Srbiji, ovako je u Hrvatskoj, ovako je u Evropskoj uniji, ovaj, a trebali smo se zaista svo vrijeme držati vrlo jasnih odredbi Ustava BiH koji u članu III vrlo jasno propisuje nadležnosti Bosne i Hercegovine. Ta lista nadležnosti koje pripadaju institucijama Bosne i Hercegovine nije duga, ali u onoj mjeri u kojoj definiše nadležnosti Bosne i Hercegovine izuzetno je jasna i tako je, recimo, iz Ustava, odnosno člana III Ustava BiH vrlo jasno da je vanjska politika isključiva nadležnost Bosne i Hercegovine. I da sad ne nabrajam druge primjere koncentrisaću se na onaj primjer koji je ovdje bitan, a to je član III 1. h) Ustava BiH koji kaže da je isključiva nadležnost institucija Bosne i Hercegovine uspostavljanje i funkcionisanje zajedničkih i međunarodnih komunikacijskih sredstava. Dakle, uspostavljanje i funkcionisanje zajedničkih i međunarodnih komunikacijskih sredstava. Komunikacijska sredstva ne mogu funkcionisati ukoliko ne primijenite to u praksi. I ovdje šta imamo je jednostavno primjena u praksi telefonskog broja koji će biti zajednički kako za cijelu teritoriju Bosne i Hercegovine, a već je zajednički za veći dio, može se reći, gotovo cijeli dio evropskog kontinenta, pa i šire. I, evo, kad je u pitanju, recimo, vanjska politika, o kojoj sam maloprije govorio, to treba primijeniti, znači isključiva je nadležnost Bosne i Hercegovine nad vanjskom politikom, a kad to primijenite u prksi to znači da institucije Bosne i Hercegovine imaju pravo da osnivaju ambasade. Dakle, nigdje u Ustavu BiH ne piše eksplicitno da Bosna i Hercegovina može osnovati ambasadu, ali u Ustavu BiH stoji da je isključiva nadležnost Bosne i Hercegovine vanjska politika, a slijedom toga da biste to primijenili u praksi vi osnujete 54 ambasade, odnosno diplomatsko-konzularna predstavništva koliko Bosna i Hercegovina danas ima. I potpuno je ista stvar ovdje Ustav BiH neće, ustavi se time ne bave, neće reći da je isključiva nadležnost Bosne i Hercegovine da uspostavi ovaj telefonski broj, ali time što je rekao da je u isključivoj nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine uspostavljanje i funkcionisanje zajedničkih i međunarodnih komunikacijskih sredstava, iz toga apsolutno proizilazi da sve što se tiče primjene te nadležnosti u praksi je takođe ovlast koje imaju institucije Bosne i Hercegovine. I slijedom toga nadležno ministarstvo je pripremilo ovaj Prijedlog zakona koji je u potpunosti usklađen, dakle, sa ovim jasnim odredbama Ustava BiH, dostavilo ga Parlamentarnoj skupštini na usvajanje, a Parlamentarna skupština je dalje slijedom jasnih odredbi člana IV Ustava stavila ovaj prijedlog u razmatranje. Dakle, mislim da je zaista, neću reći da je suvišna, ali zaista ide u pogrešnom pravcu to pominjanje primjera kako je u Srbiji, pa da bi to sad trebao biti neki standard za nas. Mislim da standard za nas treba uvijek biti kako je to riješeno našim sistemom, a Ustav BiH daje vrlo jasnu eksplicitnu nadležnost nad ovim pitanjem institucijama Bosne i Hercegovine. Institucije Bosne i Hercegovine su apsolutno jedine koje imaju pravo regulisati ovo 51 pitanje i bilo kakvo odstupanje od tog principa bi u suštini značilo derogiranje vrlo jasnih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa. Ma, dakle, nisam nešto imao specijalnu želju da se uključim u ovu raspravu, međutim moram reći da ja, evo, pripadam političkoj opciji kojoj je neupitan evropski put i evropske integracije i ja nemam ništa, dakle, specijalno sporno sa brojem 112, ništa mi nije sporno. Međutim, ako sam kolegu Prodanovića dobro shvatio, dakle u želji da se problem riješi učinkovito, znači ako će ostati na snazi zakoni koji su suprotstavljeni, dakle ne znam kako će proći ovaj prijedlog u prvom čitanju, ovaj, vidjećemo, ali sugeriram, dakle, da se to pitanje razriješi. Kakva korist od donošenja ovoga Zakona, kakva korist silenja stvari, to mi nije jasno. Dakle, jedan dio kolega iz Republike Srpske videći kako se nama oduzimaju politička prava, kako ono kažu koga su guje jele i guštera se boji, onda vidi, dakle, u svemu opasnost, jer realno ona postoji na svakom koraku što radimo, bar mi to znamo. Dakle, ja nemam problema sa 112 uopće, ali ako će ostati ovako, onda šta ćemo dobiti. Što je kolega Prodanović rekao, dobićemo jedan novi izvor nesuglasja, novi izvor opet pometnje i opet će biti problem nazvali vi 112 ili 121, koga god nazvali, dakle, imaćete problem ako u Republici Srpskoj ostane zakon koji, dakle, nismo uspjeli dogovoriti sa ljudima da, odnosno sa ministrom, sa vladom, itd. Dakle, sugeriram da se to ipak pitanje, ako i prođe Zakon, do drugog čitanja razriješi, pa na način na koji su kolege govorile da se vidi, dakle, šta se tu može postići, je li centar jedan, je li pet centara kako će to funkcionirati, dakle da se te dileme raščiste, jer ovako nije nikakav problem možemo mi donijeti zakon koji opet neće funkcionirati, makar on bio i evropski.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (predlagatelj: zastupnik Predrag Kožul, zakon broj: 01-02-1-814/17 od 23.03.2017.) Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja usvojen je po hitnom postupku na 44. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 20.04.2017. i na 33. sjednici Doma naroda, održanoj 08.11.2017. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirano Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona. Zajedničko povjerenstvo je dostavilo Izvješće 21.12.2017. Povjerenstvo je postiglo suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona tako što je usvojilo amandman usvojen na sjednici Doma naroda. 52 Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Svjestan sam, dakle, da je ovo rasprava o Izvještaju Komisije i na tome ću se i zadržati, dakle o onome što ne stoji u Izvještaju, a što je iznijeto kao zaista jedan ozbiljan problem na sjednici ove Komisije za usaglašavanje i nažalost to se nije našlo u Izvještaju, a smatram da je apsolutno neophodno da Dom razmotri to pitanje prije nego što se očituje o ovom prijedlogu, odnosno ovom Izvještaju. Dakle, vrlo jasno je na sjednici Komisije, o čemu postoji i tonski zapis izneseno s moje strane, da sve ukazuje na to da izmjene i dopune predloženog Zakona neće stupiti na snagu do 1. januara 2018. godine, a podsjećam da Zakon koji je trenutno na snazi vrlo jasno kaže da zabrana uzgoja životinja radi krzna stupa na snagu 1. januara 2018. godine. Dakle, mi smo, između ostalog, podsjećam, i zbog odbijanja predsjedavajuće da zakaže nastavak sjednice prije kraja godine, došli u situaciju da je zabrana stupila na snagu 1. januara 2018. godine, tako da je ovaj Prijedlog zakona apsolutno sada bespredmetan, uvodi jednu apsolutnu pravnu nesigurnost. Zabrana je na snazi od 1., počev od 1. januara 2018. godine i nejasno je uopšte kako onda Zakon u ovakvom tekstu može sada to produžiti do 2028. godine. Apsolutno tvrdim da je to pravno nemoguće i sve sam to istakao na sjednici Komisije koja je održana par dana prije kraja decembra i kada je sve ukazivalo da bar jedan od domova neće uspjeti usvojiti ovaj Izvještaj Komisije o usaglašavanju i da time ove predložene izmjene i dopune Zakona neće i ne mogu stupiti na snagu na vrijeme kako bi se onaj rok stavio van snage. Dakle, mi sada imamo zabranu koja je na snazi, ja sam tražio da se ovo uvrsti u Izvještaj, nije uvršteno u Izvještaj i zbog toga zaista smatram da je bilo neophodno da o tome govorim na sjednici Doma. I smatram da je apsolutno neophodno da svi poslanici koji danas budu glasali o ovom Zakonu imaju u vidu da je ovim stvorena pravna nesigurnost i da ne trebamo dalje produbljivati tu pravnu nesigurnost, već da trebamo, kao što je to desilo se u Republici Hrvatskoj prošle godine, jednostavno dozvoliti da ova zabrana traje kad je već stupila na snagu 1. januara 2018. godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Evo, ja ću kazati da je, ja sam bio također član tog Povjerenstva, na tom Povjerenstvu je sa većinom glasova, dakle 5 glasova nasuprot jedan glas kolege Arnauta, usvojen istovjetan tekst Zakon, dakle usvojen je, ovaj, Zakon u onakvom tekstu kakav je usvojen na Domu naroda, ovaj, i to piše jasno u ovom Izvješću. Upravo ovi argumenti, pitanje pravne sigurnosti posebno za ljude koji se bave ovom djelatnošću, a imaju usvojen Zakon u jednom domu je razlog tim više da danas ovdje u Domu usvojimo ovo Izvješće kako bi ta pravna nesigurnost prestala. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče. 53
... odnosi se na ovo što je gospodin Kožul rekao, ovaj, u smislu da ovo zahtijeva pojašnjenje, a to je da su odredbe Poslovnika vrlo jasne, da zakon ne stupa na snagu kada je predmet usaglašavanja u komisijama dva doma dok ga oba, dok izvještaj komisije oba doma ne usvoje. Prema tome, to se nije desilo u Predstavničkom domu do 1. januara, 1. januara je stupila na snagu zabrana i svi koji operiraju te farme počev od 1. januara do danas krše taj Zakon. Čak i kad bi se ovo usvojilo, podjećam da će se kršiti taj Zakon još dobro u februaru dok se ne objavi u „Službenom glasniku“, pa dok ne stupi na snagu, itd. Dakle, mi smo već došli do situacije u kojoj je pravna nesigurnost na djelu i stoga zaista smatram da nije svrsishodno ovo usvajati kad je već Zakon stupio, ovaj trenutni Zakon stupio na snagu, odnosno zabrana stupila na snagu.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Prvo moram reći da mi se čini da je kolega Arnaut apsolutno u pravu, mi imamo problem malo ozbiljniji, jednostavno mi se čini da stupanjem 1. januara na snagu, odnosno prestankom važenja Zakona i stupanjem na snagu zabrane mi praktično ovaj Zakon koji danas treba da usvojimo, ovaj Zakon praktično neće stupiti na snagu. Ne znam šta je rješenj, moram reći, možda bi bilo dobro da prije nego što ga mi usvojimo neko da pravno tumačenje ovoga, ali ja sam ubijeđen da smo mi, oni koji su radili na ovome da su zakasnili i da mi praktično nećemo primijeniti ovaj Zakon. Naravno, ne misim da je neka šteta što ga nećemo primijeniti, ja moram reći da je lično meni drago što ga, što neće biti primijenjen, jer smatram da je stvarno bilo dovoljno vremena do 1. januara 2018. godine da svi oni koji se ovim bave izvrše prilagođavanje. Znači, Zakon je dao dovoljno vremena, ja sam učestvovao svojevremeno kad smo ovaj Zakon donosili i kad smo vagali ovo vrijeme, i mislim da smo tada dobro izvagali vrijeme koje je potrebno da se proizvođači prilagode primjeni ovog Zakona. Stojim na poziciji da ovo što danas radimo neće dati rezultate, odnosno da je bezpredmetno, ništa drugo.
Zahvaljujem. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala. Ja u ovoj dimenziji u raspravi danas pristupam na drukčiji način. Mi smo 2008. s razlogom dali rok 10 godina očekujući, jer je tad to bilo realno, da ćemo 2018. godine biti duboko u evropskom putu, sad smo na početku. Svako radno mjesto nam je dragocjeno, nemamo nekih rezervnih kapaciteta i nije nam to obol za sadašnju fazu našeg puta u Evropsku uniju. Možemo mi ovdje tražiti pravne dimenzije razne vrste, ali ono što je sigurno u ovom trenutku jedan broj ljudi živi od tog posla. Nama se u primjeni Akia treba usaglasiti u okviru tih normi, ali to nije u ovom trenutku ono što nam predstavlja obavezujuću stranu. Ja sam zato sklon da kažem kako je prolongiran i onaj roki za koji smo očekivali da će bit tempo našeg prijema u Evropsku uniju, a 54 danas savršeno znamo, prema onome što nam Brisel poručuje, da ni 2025. mi to nećemo biti, biće neki drugi. Onda sam sklon da tražimo modalitete da ovi ljudi dobiju produženje tog roka Ja ne znam je li to tri godine, je li to pet, je li to deset godina, ali ne vidim u ekonomskom smislu opravdanja, niti vidim u našem, u našoj odgovornosti za primjenu Akia to kao stvar koju trebamo stavljati u prioritet. Cilj nam je zaštititi svako radno mjesto, a danas imamo dio radnih mjesta ... Ja sam zagovornik da se to ukine, ali ne na način da to presječemo sad, jer nam to nije uslov. I zato bih molio da svi zajedno razmislimo oko toga, valja ljudima omogućiti da žive, nismo uspjeli stvorit uslove da nam je priliv investicija takav da ima tržište radne snage koje omogućuje da se izabere posao koji će raditi, jedan broj ljudi je samoincijativno krenulo u ovo, to nije duga vijeka, ali ja bih im dao još roka. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja se jesam spremao i po ovom Zakonu, pa bih zamolio Damira da me sasluša i ovog kolegu, a mislio sam da ne diskutujem, međutim ovo ode naširoko, ode skroz naširoko. Nije jedinstvena zakonska regulativa u Evropskoj uniji, tačka, potpuno se razlikuje od zemlje do zemlje, tačka. Znate li gdje je najveći centar trgovine krznom, uzgojenim krznom u Evropi? Grad i luka se zovu Ščećin u Poljskoj, koja je u Evropskoj uniji. Znate li ko je najveći proizvođač krzna? Finska, u Evropskoj uniji. Kako to da, oni su još uvijek u Evropskoj uniji bez obzira na Bregzit, imaju dva zakona, jedan u Škotskoj, drugi u Engleskoj, potpuno različita. Ili, sad dolazim na naše područje, živo me zanima kako će preživjeti na južnoj strani Bjelašnice gorštak bez krzna zimi, ko je to prošao, te vjetrove i tu hladnoću dobro zna da je bez toga nemoguće. Mi ovdje hoćemo da nametnemo nešto što se ne primjenjuje ni u toj civiliziranoj Evropi, tu se radi o planskom uzgoju.
Molim Vas, uvaženi zastupniče, samo da se pridržavate točke dnevnog reda, jer je rasprava o Izvješću, različito usvojen ...
Pa, ja ću ..., a u skladu sa Izvješćem mi moramo znati, ne, mi moramo znati da mi spadamo u zemlju koja posjeduje i taj dio klimatskih prostora koji zahtijevaju korištenje krzna. Ali ne lezi vraže ako se ovako nastavi uskoro ni Vi, poštovana gospođo, nećete moći da nosite te krasne kožne cipele, jer će se sve zabraniti, jer i to je od neke životinje. Ali pošto će biti tako, nećete moći ni u ovom restoranu da jedete ono ukusno meso, jer je i to od neke životinje, i tako redom. Evropa je dala mogućnost malo drugačije, jer su upravo u evropskim zemljama zakonodavstva različita i nemojte da se nama inputira zakon koji nije takav u čitavoj Evropskoj uniji. Ovo mi liči na Porodični zakon, kad je prepisan finski i gdje nam je u nasljednom redu bilo od tetkine strine unuče, pa njegov zet, kao primjer, to je po finskom zakonodavstvu koje je u tradicionalnom pravu ovih prostora neprimjenjivo. Zamalo nam učiniše da imamo takav Porodični zakon, to mi liči i na ovo. Hvala. 55
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Vi vrlo dobro znate da je dnevni red, na dnevnom redu pod tačkom 10. Izvještaj Zajedničke komisije i vrlo dobro znate, mada ste se kako sam vidio jako dobro zabavljali tu, ovaj, dok ste slušali gospodina Backovića, da on apsolutno nije govorio o Izvještaju Zajedničke komisije, niti se referirao na bilo koji njegov dio, bilo onaj koji je naveden ili koji je izostavljen iz rasprave, itd., itd. Ali sve to definitivno doprinosi slabljenju Vašeg kredibiliteta kad primjenjujete različite aršine i to ne na poslanike, već neovisno od toga da li Vam se sviđa nešto što poslanik govori ili ne sviđa, i gospodin Backović je najbolji primjer za to, znate biti vrlo nekorektni prema njemu, ali isto tako znate vrlo biti fleksibilni prema njemu ovisno od toga o čemu govori. Hvala.
Prije svega ako ste pažljivo slušali ja sam uvaženog kolegu zastupnika Backovića upozorila da se ne pridržava dnevnog reda, ali sad Vi ste zloupotrijebili ovu točku i takođe ste pričali o onome što nije Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova. Predrag Kožul, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Ja pozivam sve nas da se držimo točke dnevnog reda i da se pridržavamo članka 128. i 129. Poslovnika. Kolega Arnaut u svom prvom izlaganju otišao je izvan Poslovnika, tako da, evo, pozivam sve nas da se vratimo prema Poslovniku.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Poštovani kolega Damire, znate da Vas uvažavam i znate da uvažavam, no ja sam rekao kada sam bio upozoren, u skladu sa tačkom dnevnog reda, jer mi ćemo ovdje imati velikih problema, umjesto da razvijamo mi ćemo da gasimo, nećete Vi, mi ili bilo ko spriječiti da Vam žena nosi onu polarnu lisicu zimi, a ona je negdje, ne govorim da je Vaša to, govorim inače,
Molim Vas zastupniče. ZAIM
ali je to tako. 56
Molim Vas zastupniče, nemojte da dalje upozoravamo. Iscrpili smo dnevni red po ovoj točki. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (predlagatelj: zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02-1-1374/17, od 30.05.2017.) Zakon o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini usvojen je na 50. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 26.07.2017. i na 33. sjednici Doma naroda, održanoj 08.11.2017. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirano Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Izvješće 21.12.2017. Povjerenstvo je postiglo suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona tako da je usvojilo dva amandmana usvojena na sjednici Doma naroda. Otvaram raspravu o Izvješću Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Prijedlog strateškog plana ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine (2018. – 2021.) – okvirni dokument, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-108-2/18, od 16.01.2018.
Zahaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, moram priznati da sam bio u prigodi kao član Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine da možda raspravljam o nekim stvarima, koje ću danas ovdje reći, na tom Povjerenstvu, pa da možda vas oslobodim, da vam ne oduzimam dragocjeno vrijeme, ali zbog trajanja jednog drugog povjerenstva stigao sam kad je ta točka završena, pa nisam bio u prigodi, no to ne mijenja ništa na stvari jer bi se i danas trebalo nešto oko toga reći. Dakle, takođe sam u dilemi da li ovo govoriti s obzirom da znam da smo jedva došli do ove Strategija, dakle, a znam što ona znači na neki način, dakle, za sve ono što nam slijedi i što nam omogućava kada je usvojimo i nadam se da će ona u ovom obliku, bar za ovo prvo vrijeme, biti dostatna da nam otvori procese, da nam otvori pozicije, eto, o kojima sanjamo duže vrijeme, odnosno raspravljamo, itd. Međutim, dakle, naravno 57 da odma otklonim dileme da što se mene tiče, upravo zbog ovog što sam rekao, neće izostati moja potpora Strategiji ruralnog razvoja, ali ima ovdje stvari doista koje bi, po meni, trebalo vidjeti i urediti, ako je to moguće, u nekom narednom periodu, a to je, prije svega, dakle da ruralni razvoj nije samo proizvodnja poljoprivredna i stočarstvo, što prevladava u ovoj Strategiji, bar kako ja to vidim. Dakle, vrlo je malo posvećena pozornost u ovoj Strategiji onome što doista znači ruralni razvoj, on znači mnogo više, to je infrastruktura, to je svašta nešto, nešto od toga je ovdje i spomenuto, ali ne dovoljno, isto tako kroz analize koje su ovdje pravljene i kroz neka rješenja koja će proisteći iz toga, a ne vide se dovoljno iz ove Strategije. Naime, ja nisam stručnjak, moram priznati, iz ove oblasti i možda će se neko možda malo u sebi nasmijati o čemu ja pričam, ali, dakle, iz ove Strategije se ne vidi što će se u nekim dijelovima Bosne i Hercegovine npr. poticati, podstrekivati, što neće, što negdje može, a negdje ne može, kako će to izgledati ta slika ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine u nekakvoj budućnosti, u vremenu u kojem je ovdje predviđeno, na šta će se davati poanta, kakva će tijela vlasti reagirati na ovu Strategiju, na obveze iz nje u određenim dijelovima Bosne i Hercegovine po određenim ovlastima, itd., itd. To je velika manjkavost ove Strategije, ali opet kažem, ako je ona dovoljna onima koji su od nas to očekivali, ja nemam ništa protiv. Međutim, recimo, nadam se da takođe nećete pogrešno shvatiti, da u mnogo dijelova, na stranicama 8., pa na stranicama 9., na stranicama ovoga, ove Strategije, recimo 19. ili na stranicama 22., itd. imate dosta teksta, dosta dijelova u koje je trebalo ugraditi sliku iz županija. A kako ona nije ugrađena, dakle, imate samo ovlaš navedena stanja, recimo opremljenosti poljoprivrednih gospodarstava, pa kaže nema podataka. Pa razlike u iznosima mogućeg ostvarenja zarada od tri miliona do osam miliona, to su razlike od šest miliona, dakle to je onako samo ovlaš rečeno. Pa, ne znam tamo o ribogojilištima, o razvoju ribe, školjaka, i takođe samo onako navedeno, jer valjda se to treba naći u Strategiji. Dakle, puo je tih stvari koje bih ja bio slobodan, ako to Ministarstvo prihvati, dostaviti u pisanoj formi, da vam ne oduzimam puno vremena, dakle osvrćući se na ovo, nešto od ovoga što sam rekao, a zbog čega bih predložio dva zaključka i nadam se da oni neće štetiti ovoj Strategiji i da će možda samo pomoći da se ona još napravi boljom. Prije svega predložio bih jedan zaključak koji glasi: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da do 30. lipnja 2018. izvjesti Dom o učincima i dosezima ove Strategije. Mislim onim početnim, dakle možda sam ovdje nejasan, kad znamo zbog čega smo je donijeli i zbog čega je donosimo i šta očekujemo od donošenja ove iste. I drugi: – Zadužuje se Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da u roku od 60 dana proanalizira diskusije na temu „Strateški plan ruralnog razvoja BiH“, te informira Dom o potrebi dopune Strategije ili ponudi dopunu iste. Ja znam da su ovdje bile određene rasprave, one se i navode ovdje u Strategiji, ali, evo, očekujem da će danas biti rasprava od kolega zastupnika, ako ne, dakle, mene što se tiče ja sam spreman, radi ovog drugog zaključka dostaviti nešto što sam o ovome mislio u pisanoj formi Ministarstvu. Naravno, rekao sam, da ću podržati Strategiju, ali meni se čini da ona ovakva kakva jeste nije dovoljna da zapravo napravi [[govornik se upozorava navrijeme]] koji se očekuju od ovog dokumenta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite zastupniče. 58 Zahvaljujem. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala. Ovaj dokument se treba usvojiti, to je okvirni dokument i on dovoljno govori o oblasti ruralnog razvoja. Nismo imali regulisano, ima mnogo šta da se dopuni, ali moramo krenuti od nečega, mislim da je ovo napredak i da u tom smislu treba da dobije podršku. Bilo bi šteta ako bismo ostali na ovome, ako on ne bi doživio svoj razvoj, iz okvirnog dokumenta postao dokument operativnog razvoja i djelovanja. Ali vjerujem da nas potrebe tjeraju da se to napravi, treba podržati.
Zahvaljujem. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem uvažena gospođo predsjedavajuća. Ja čestitam Vijeću ministara na činjenici da je konačno nakon niza, niza godina se došlo do vrlo važnog trenutka ili činjenice da je usvojena Strategija ruralnog razvoja. Mi koji smo duže zastupnici u ovim domovima sjećamo se mnogo propalih pokušaja da se dođe zajednički do strategije s kojom će biti saglasna oba entiteta. Ja mislim da je ovaj dokument kao polazni dokument, koji je od nas više puta i Evropska komisija zahtjevala i upozoravala nas na neophodnost donošenja ovakvog dokumenta, predstavlja jedan veliki uspjeh, jedno veliko ohrabrenje za mene, naročito u aspektu činjenice da radeći ovaj Izvještaj su u stavkama napisani ključni aspekti pristupa i metode njegove provedbe. Pa, primjera radi u podmjerama se navode, navodi podrška mladim poljoprivrednicima i mladim poduzetnicima u ruralnim područjima, podrška ravnopravnosti polova i podrška agrookolišnoj zaštiti kroz promocije, obuku i certifikaciju 59 proizvođača iz dobrih poljoprivrednih praksi i okolišne prakse što je našim poljoprivrednim proizvođačima bilo jako potrebno. Mislim da sama njihova briga o činjenici da namjeravaju kroz određene programe da vode računa i obrazuju poljoprivrednike o održavanju plodnosti zemljišta, dobrobiti životinja i pokušaju zapošljavanja, čini mi se u ovom trenutku najteže zapošljive kategorije stanovnika, a to su mladi ljudi i žene, naročito žene srednje životne dobi iznad 40 i više godine, predstavlja odličnu poruku I ja uistinu akterima, na čelu sa ministrom Šarovićem, i entitetskim ministrima poljoprivrede, i uopće Vijeću ministara, i svim onim koji su učestvovali u izradi ovakvog dokumenta, čestitam i nadam se da ćemo smoći dovoljno snage da uradimo i ostale strategije koje su neophodne za naš pristup prema Evropskoj uniji, naročito na strategiju obnovljivog, obnovljivih izvora energije. Mislim da bi ta strategija, recimo, bila jako bitna za Bosnu i Hercegovinu, i želim da čestitam.
Hvala lijepo. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, ja također izražavam svoje zadovoljstvo što se pojavila ova Strategija, jer ja već odavno diskutujem upravo o tome da nas, koliko nam strateški dokumenti na nivou Bosne i Hercegovine sprječavaju pristup sredstvima, vrlo izdašnim sredstvima predpristupnih fondova. Ja ću samo naglasti ovdje jednu malu bojazan. Ja bih rekla, ne da budem ono što kažu zloslutna, ali recimo Poglavlje VI u ovoj Strategiji, to su streteške mjere, sa čitavim nizom podmjera su razrađene vrlo, prilično detaljno, ja bih rekla, sa krajnjim korisnicima koje su to ... procedure i kriteriji odabira, indikatori praćenja, gdje se, naravno, sve ovo što treba uraditi oslanja na finansijska sredstva. Ako mi ne uspijemo uraditi drugi korak, o kojem je kolega Emrić govorio, a to je da riješimo pitanje jedinstvene tačke na koju se uplaćuju sredstva za poticaj i isplaćuju sredstva poticaja, onda će malo od ovoga biti zaista i riješno. Dakle, strateški dokument treba bez daljnjeg usvojiti, ali nastaviti rad na ovom da do kraja možemo ostvariti uslove za povlačenje sredstava iz IPARD fondova.
Hvala lijepo. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Dvije rečenice. Dakle, ovo je važna stvar, ovo treba podržati. Zahvaljujem se svim ljudima na diskusiji, neću ništa dalje govoriti, ali dakle konačno da je ovo došlo na dnevni red i vrijeme je da ovo podržimo.
Hvala lijepa svima na raspravi. Zaključujemo raspravu, nema više prijavljenih. Prelazimo na točku 13., 60 Ad. 13. Materijal Direkcije za europske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta Bosne i Hercegovine na europskom putu, b) Izvješće o realiziranju Akciskog plana za realizaciju prioriteta iz Izvješća o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu za razdoblje siječanj – lipanj 2017., materijal broj: 01-05-940-9/17, od 15.12.2017. (realiziranje zastupničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015., i na 19. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 28.10.2015.) Kolegij Doma je 24.10.2017. zatražio od Vijeća ministara da dostavi informaciju. Direkcija za evropske integracije BiH je 13.12.2017. dostavila traženi materijal. Kolegij je nadležnim za razmatranje navedenih dokumenata odredio Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Nadležno Povjerenstvo je 16.01.2018. dostavilo Mišljenje o materijalima. Povjerenstvo nije primilo k znanju Informaciju o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta Bosne i Hercegovine na evropskom putu. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 14., Ad. 14. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pravodobnost postupaka javnih nabava u institucijama BiH“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4- 16-1-2870/17, od 12.12.2017.
Dakle, imam ja, ja sam htio to kazati što ste Vi rekli, predsjedavajuća, vezano za taj odnos prema tom Sporazumu, imamo negativan stav Komisije za vanjske poslove. Mi imamo u skladu sa ovom tačkom, hoćemo da pratimo aktivnosti nadalje, da pozovemo ljude iz ovih, bankarskog ovog sektora i institucija da napravimo jednu, jedan sastanak, jednu raspravu i na Komisiji za vanjske poslove, da nam ovo bude povod. I ne znam sad u kojem je statusu ova tačka, hoćemo li mi glasati o ovome, može li se ovo pomjeriti, odgoditi, kako se zove, izjašnjavanje? Šta mi sad možemo u ovome smislu napraviti da očuvamo ovu temu i da napravimo korist za sve nas? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 63 Da, dakle, ja bih tu zamolio ako se ovo može odgoditi, ovaj, izjašnjavanje, pogotovo zato što nije bio nijedan glas za na Komisiji za vanjske poslove, 5 je glasova bilo protiv, 1 bio suzdržan. Sad sam malo u nekoj svojoj dilemi, nek možda sekretar nam kaže šta možemo proceduralno napraviti. Ako možemo odgoditi izjašnjavanje o ovome Sporazumu mislim da biste napravili dobru stvar, a i uslugu nama koji smo ipak na osnovu ove teme otvorili prostor da nešto pokušamo napraviti oko švicaraca, oko jednog drugačijeg odnosa bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini.
Zastupniče možemo li ovako, obzirom da ste predlagali, mi smo dobili, znači, Mišljenje i imamo i možemo se izašnjavati. Ukoliko Vi želite predložiti određeni zaključak, Vi to napišite pa ćemo mi se izjasniti.
Pa, evo, ja predlažem zaključak – Da se odgodi izjašnjavanje po ovome Sporazumu dok se ne završi realizacija zaključaka sa Komisije ...
Dostavite nam i u pisanom obliku. Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Prije no što pređem na točku 30. dnevnog reda, molim vas, dajem stanku od sat vremena. Napominjem da je materijal za ovu točku dnevnog reda, točka 30. zbog povjerljivosti bio dostupan isključivo kod sigurnosnog službenike Parlamentarne skupštine BiH i da ga nije moguće iznositi. Uvid u materijale mogli ste ostvariti u Uredu broj 215 drugi kat. S obzirom na to da materijal za ovu točku ima oznaku „povjerljivo“ ona je zatvorena za javnost, pa molim goste da napuste dvoranu. Prije nego što napravimo stanku želim vas podsjetiti, molim vas samo saslušajte do kraja, želim vas podsjetiti na to da je za vrijeme razmatranja točke sa oznakom „povjerljivo“ zabranjeno unijeti mobitel, laptop i drugu opremu kojom je moguće izraditi audio ili video zapis. Evo, samo još, molim vas, samo još pojašnjenje, ova pauza od sat vremena kako bi se pripremila za raspravu po ovoj točki 30. je ujedno rasprava za pripremu glasanja, ovaj, nakon završetka ove sjednice. Tako da ovu pauzu od sat vremena iskoristimo i za to. Evo, hvala vam lijepa, pauza znači, vidimo se ovdje u ...
Prodanović.
Hajde izvolite, zastupnik Lazar Prodanović.
... mislim da je u interesu svih, ako Vi možete tako da uradite, da napravimo pauzu od 15 minuta i da se izjašnjavamo o dosadašnjim apsolviranim tačkama dnevnog reda, a da za početak 64 iduće sjednice sat iskoristimo da ovo bude prava tačka, ova koja je tajna, zatvorena i da je završimo tako. Ako je saglasan Kolegijum, ne znam da li ste razumjeli.
Ali, ne, ne, moramo mi završiti sjednicu, moramo završiti sve točke kako bi glasali. ____________(?) Pa daj da se izjasnimo ...
Pa nije, mi smo, da se izjasnimo o ovom predlogu, da se odgađa razmatranje 30. tačke dnevnog reda i da je razmatramo, dakle, da je razmatramo pred početak iduće sjednice 20.02., a da sada date pauzu od 15 minuta da bismo apsolvirali i izjasnili se o ovih 29 tačaka dnevnog reda. Mislim da je to poslovnički moguće. [[zajednička diskusija]] Meni, mislim možemo ..., a to je praktičnije u smislu ispražnjavanja prostorije i svega. [[zajedničak diskusija]]
Vrlo rado, ali evo upozoravaju da smo mi ovo dobili i da je to važna informacija koju mi trebamo odraditi.
Pa nećemo, to ćemo onda kad budemo imali sjednicu ...
A je li problem, evo vidite koliko gubimo vrijeme dok se iskonsultiramo oko glasanja sat vremena će proći, hajde da ne pravimo probleme, vidimo se ovdje u 22:10, evo. Možemo krenuti sa glasanjem, pa vas molim da se pripremite. Idemo na točku 1. – Usvajanje zapisnika sa 53. i 54. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasujemo o usvajanju Zapisnika sa 53. sjednice Doma. Od ukupno 35 nazočnih – za 35, protiv ništa, suzdržanih ništa. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 53. sjednice Doma. Sad glasujemo o usvajanju Zapisnika sa 54. sjednice Doma. 65 Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 35 nazočnih – za 34, protiv ništa, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zapislnik sa 54. sjednice Doma. Prelazimo na točku 4. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Borislav Bojić, zakon broj: 01- 02-1-2209/17, od 13.09.2017. (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih – 23 za, 9 protiv, 3 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine predlagatelja zastupnika Borislava Bojića. Idemo na točku 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02-1-2397/17, od 09.10.2017. (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih – 22 za, 8 protiv, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine zastupnice Aleksandre Pandurević. Prelazimo na glasanje o točki 6. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudbenim i tužiteljskim institucijama na razini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2338/17, od 29.09.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun. Glasamo, podsjećam, o negativom Mišljenju Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 35 nazočnih – za 16, protiv 16, suzdržanih 3. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Mišljenje i u ovom slučaju zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. stavak (4) Poslovnika. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 7. – Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal- Vražalica, zakon broj: 01-02-1-2573/17, od 31.10.2017. (prvo čitanje). Glasujemo o usvajanju Zaključka iz Mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva. Tekst Zaključka kaže – Zastupnički dom traži od Vijeća ministara, Središnjeg izbornog povjerenstva, Agencije za sprječavanje korupcije i borbi protiv korupcije da dostavi Mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Molim vas da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka. Od ukupno 35 nazočnih – 29 za, protiv ništa, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili teksta Zaključka. Sada glasujemo o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja dok navedene institucije ne dostave svoja mišljenja. 66 Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 35 nazočnih – 30 za, protiv ništa, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo utvrdili novi rok za dostavu Mišljenja dok navedene institucije ne dostave svoja mišljenja. Idemo na točku 8. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17, od 14.11.2017., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Glasujemo o negativnom Mišljenju Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Od ukupno 35 nazočnih – za 12, protiv 19, suzdržanih 4. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Mišljenje, te nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje u skladu sa člankom 113. stavak (3) Poslovnika. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 9. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2759/17, od 22.12.2017. (prvo čitanje) skraćeni postupak. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih –24 za, 5 protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama predlagatelja Vijeća ministara. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 10. – Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (predlagatelj: zastupnik Predrag Kožul, zakon broj: 01-02-1-814/17, od 23.03.2017.). Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 35 nazočnih – za 19, protiv 5, suzdržanih 11. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja predlagatelja zastupnika Predraga Kožula. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 11. – Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (predlagatelj: zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02-1- 1374/17, od 30.05.2017.). Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 35 nazočnih – 27 za, protiv nema, 8 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH predlagatelja zastupnika Momčila Novakovića. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 12. – Prijedlog strateškog plana ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine (2018. – 2021.) – okvirni dokument, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-108-2/18, od 16.01.2018. Glasujemo o zaključcima zastupnika Nikole Lovrinovića. Treba li da čitam zaključke? Od ukupno 35 nazočnih – 19 za, 12 protiv, 4 suzdržana. 67 Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili tekst zaključaka zastupnika Nikole Lovrinovića. Sada glasujemo o usvajanju Strateškog plana. Od ukupno 35 nazočnih – 33 za, protiv nema, 2 suzdržana. Uz opću i entitesku većinu konstatiram da smo usvojili Strateški plan ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine (2018.-2021.). Prelazimo na točku 13. – Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta Bosne i Hercegovine na europskom putu, b) Izvješće o realiziranju Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz Izvješća o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu za razdoblje siječanj – lipanj 2017., materijal broj: 01-05-940- 9/17, od 15.12.2017. (realiziranje zastupničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015., i na 19. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015. Glasujemo o primanju k znanju Materijala Direkcije za evropske integracije. Od ukupno 35 nazočnih – 19 za, 7 protiv, 9 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Materijal Direkcije za evropske integracije BiH. Prelazimo na točku 14. – Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pravodobnost postupaka javnih nabava u institucijama BiH“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16-1-2870/17, od 12.12.2017. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa Zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 35 nazočnih – 25 za, protiv ništa, 10 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće sa Zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pravodobnost postupaka javnih nabava u institucijama BiH“. Prelazimo na točku 15. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, broj: 03/6-34-1- 255/18, od 24.01.2018. Glasujemo o usvajanju Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina. Od ukupno 35 nazočnih – za 30, protiv 5, suzdržanih nema. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Odluku o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina. Točka 16. – Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru (predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017.). Glasujemo o imenovanju Nermine Kapetanović, Nikole Lovrinovića i Jovana Vukovljaka u Zajedničku komisiju oba doma. 68 Od ukupno 35 nazočnih – 20 za, 5 protiv, 10 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo imenovali Nerminu Kapetanović, Nikolu Lovrinovića i Jovana Vukovljaka u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru predlagatelja Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 17. – Godišnji plan obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2018. godinu – podnositelj: Ministarstvo obrane BiH, broj: 03/1-03-2799/17, od 01.12.2017. Glasujemo o primanju k znanju Godišnjeg plana obuke. Od ukupno 35 nazočnih – 28 za, 5 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Godišnji plan obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2018. godinu. Točka 18. – Prijedlog zaključka: „Zadužuje se Ministarstvo civilnih poslova BiH da Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH u roku od 15 dana dostavi informaciju o svim pokušajima (javnim nabavama) knjižica za putovnice u razdoblju od 2015. do danas, s rješenjima Povjerenstva za razmatranje žalbi za svaku od nabava i eventualnim presudama Suda BiH” – predlagatelj točke: zastupnica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-15-56/18, od 31.01.2018. Glasujemo o usvajanju Zaključka. Od ukupno 35 nazočnih – 30 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zaključak zastupnice Aleksandre Pandurević. Prelazimo na točku 19. – „Potrebno je odati priznanje Jasminku Haliloviću zbog uvrštavanja na Forbesovu listu najuspješnijih mladih ljudi i da Vijeće ministara BiH organizira prijam tim povodom” – predlagatelj točke: zastupnik Mirsad Đonlagić, akt broj: 01-50-1-15-56/18, od 31.01.2018. Glasujemo o usvajanju navedenog Prijedloga. Od ukupno 35 nazočnih – 28 za, 5 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili navedeni Prijedlog prema kome je potrebno odati priznanje Jasminku Haliloviću. Prije nego što pređemo na ove ostale točke, 20., imamo Prijedlog zaključka zastupnika Senada Šepića, a on glasi: Predlažemo da se izjašnjavanje o točki 20. dnevnog reda odgodi sukladno zaključcima Povjerenstva za vanjske poslove kako bi se u međuvremenu obavila rasprava s predstavnicima bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini i korisnika bankarskih usluga, a posebno Udruženja švicarac. Molim vas da se prvo izjasnimo o Prijedlogu zaključka zastupnika Šepića. Od ukupno 35 nazočnih – 27 za, 7 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključka zastupnika Senada Šepića, znači ne izjašnjavamo se o točki 20. Sad glasujemo o prijedlog da se o točkama 21. do 29. izjasnimo u paketu. Od ukupno 35 nazočnih – 31 za, protiv nema, 4 suzdržana. 69 Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedlog da se o točkama od 21. do 29 izjasnimo u paketu. Sada glasamo o davanju suglasnosti za ratifikaciju po točkama od 21. do 29. Od ukupno 35 nazočnih – 34 za, protiv nema, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju po točkama od 21. do 29. Prelazimo na točku 30. – Razmatranje materijala sa oznakom ,,povjerljivo˝, akt broj: P-POV-07-03-10-9-100/17, od 24.10.2017. godine. Glasujemo o usvajanju materijala. Od ukupno 35 nazočnih – 25 za, 4 protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili materijal sa oznakom „povjerljivo“. Ovim zaključujem 56. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 20. veljače 2018. godine. Želim vam ugodan ostatak večeri i hvala na suradnji. Sjednica završena u 22:40 sati.