Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Prije nego što vam prezentiram osnovne karakteristike ovog Zakona o provedbi Uredbe o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye dozvolite mi da u par teza samo uvedem u sam protokol u Nagoyi. Dakle, genetski resursi koji su bogatstvo bioraznolikosti svuda u svijetu, pa i u Republici Hrvatskoj se dijele u tri široke kategorije, a to su biljni, životinjski i mikrobiološki genetski resursi. Oni su od temeljne važnosti za mnoga područja znanstvenih istraživanja. Na području poljoprivrede na primjer o oplemenjivanju biljaka, području botanike, hortikulture, farmacije, medicine i za sve veći broj industrijskih sektora uključujući i farmaceutsku, prehrambenu i kozmetičku industriju. Ovi sektori su već koristili širok raspon primjene genetskih resursa, a neki od njih napravili su i značajne investicije u biološka istraživanja, u svrhu otkrivanja mogućih novih promjena genetskih materijala. Tako jedan od dobro poznatih primjera za primjene genetskih resursa je upotreba ljekovitih biljaka i južne Afrike. Na primjer najpoznatiji tzv. crveni grm i medeni grm za proizvodnju čaja u svrhu jačanja imuniteta organizama, a njihovi derivati i ekstrakti koriste se i u kozmetici. Jedan od slabije poznatih primjera primjene genetskih resursa odnosi se na širok spektar mikroba za pročišćavanje, konzumiranje i uništavanje otpada, pa je tako poznato da nekoliko različitih vrsta gljiva iz amazonskih šuma mogu razgrađivati plastiku, odnosno poliuretar. Na globalnom nivou 2010. godine je usvojen Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima, te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihovog korištenja. Tim protokolom se usklađuju različiti interesi korisnika genetskih resursa s jedne strane, te vlasnika, odnosno pružatelja genetskih resursa u ovom slučaju su to domicilne države s druge strane i to tako da se na pošten i pravičan način raspodjele dobiti od upotrebe tih genetskih resursa u raznim aspektima industrijske proizvodnje. Protokolom se nastoji državi, lokalnoj zajednici ili instituciji koja je odobrila pristup svojim genetskim resursima omogućiti neka vrsta nagrade u obliku monetarne ili nemonetarne dobiti, a intencija Međunarodne zajednice je da se tako dobivena monetarna dobit opet usmjeri na očuvanje bioraznolikosti, odnosno da se vrati natrag prirodnim resursima. RH je punopravna stranka protokola iz Nagoye od 1.12.2015. godine. Što se tiče RH koja ima niz specifičnost zbog geografskog položaja obiluje izvanrednim bogatstvom i raznolikošću kopnenih morskih i podzemnih staništa, a posebna prednost je bogatstvo vrsta i podvrsta sa znatnim brojem endema. Tematika genetske raznolikosti je već dugo godina obuhvaćena i regulirana Zakonom o zaštiti prirode koji je u nadležnosti ovoga ministarstva. Šta je ovdje bitno reći, bitno je napraviti distinkciju između divljih vrsta u RH i ostalih genetskih resursa, dakle pristup genetskim resursima divljih vrsta u RH u svrhu bazičnih znanstvenih istraživanja je dopušteno, a posebno dopuštenje je potrebno samo ako se radi o istraživanju strogo zaštićenih vrsta ili ako se istraživanja provode u nekom od zaštićenih područja, tada je potrebno i posebno dopuštenje. Za pristup genetskim resursima takvih divljih vrsta koje se koriste u svrhu znanstvenih istraživanja je potrebno ishoditi dopuštenje Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Što se tiče pristupa biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu u RH jer se te dvije stvari obično miješaju, to je uređenom Zakonom o potvrđivanju međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu i provedba je njegova u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Očuvanje biljnih genetskih izvora za hranu u poljoprivredi u RH je regulirano Zakonom o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednih proizvoda. Korisnici genetskih resursa divljih vrsta u smislu korištenja kako ga definira uredba br. 511 EU u RH do sada nisu poznate. Naime, od stupanja na snagu Zakona o zaštiti prirode u 2017. godine nitko nije zatražio pristup genetskim resursima divljih vrsta u RH niti mi imamo saznanja da je korisnik koji ima poslovni nastan u RH zatražio pristup genetskim resursima divljih vrsta u nekoj drugoj državi. Isto tako nemamo saznanja o provedbi znanstvenih istraživanja genetskih resursa divljih vrsta koja bi bila usmjerena na stvaranje novih proizvoda ili patenata u RH. O samom zakonu treba reći sljedeće, svrha ovog zakona jeste provedba Uredbe EU br. 511/2014 godine koja definira mjere usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoye i svrha ovog zakona je stvaranje okvira za provedbu te uredbe, kao i provedu Uredbe komisije 1866/2015 godine što podrazumijeva utvrđivanje nadležnih tijela, provedbu stručnog inspekcijskog nadzora i ostala zakonska rješenja. Najbitnije je reći ovdje da ova uredba propisuje obveze korisnicima genetskih resursa te im nalaže da se moraju postupati pri tome sa dužnom pažnjom. Dakle dužna pažnja je osnovni postulat koji se definira i posebno naglašava u ovom zakonu. Postupanje sa dužnom pažnjom podrazumijeva da svaki korisnik prilikom nabave ili razmjene genetskih resursa provjerava jeli pristup tim genetskim resursima bio u skladu sa primjenjivim pravilima ili regulatornim zahtjevima države koja pruža te genetske resurse. Provedbom uredbe komisije 1866 propisan je sadržaj izjava o postupanju s dužnom pažnjom u svrhu olakšavanja postupanja s potencijalnim korisnicima. Europska komisija razvijala je internetsku aplikaciju koja je već aktivna i dostupna je putem posebnog portala Europske komisije. Ovdje treba naglasiti da su korisnici ovog zakona odnosno pravila iz ove uredbe su pravne i fizičke osobe koje koriste genetske resurse ili njihovo tradicionalno znanje i to su uglavnom razne zdravstvene institucije i istraživači koji provode istraživanje u svrhu dobivanja novih proizvoda ili su poduzeće iz različitih sektora industrije koja se bavi proizvodnjom i stavljanje na tržište hrane, pića, kozmetičkih proizvoda, medicinskih proizvoda, lijekova za životinje itd. Bitno je istaknuti isto tako da ovaj zakon ne uređuje sam pristup genetskim resursima jer je to uređeno drugim propisima RH. Isto tako odredbe ovog zakona kao i uredbe Europske komisije 511/2014 primjenjuju se samo na genetske resurse stečene nakon 12. listopada 2014. tj. od datuma kada je EU postala stranka protokola iz Nagoye što u praksi znatno olakšava provedbu same uredbe i sužava broj korisnika u RH. Uredba ne propisuje način pristupa i uvjete pod kojima države članice uređuju pristup genetskim resursima kao i način raspodjele dobiti proizašle iz korištenja genetskih resursa i znanja jer se pristup uređuje nacionalnim propisima koji bi trebali uzeti u obzir odredbe protokola. Dakle ovim stvaramo okvir da onda domicilnim dakle našim Zakonom o zaštiti prirode odnosno konkretno provedbenim uredbama odredimo načine, uvjete pod kojima će se određivati visina dobiti koja se treba vratiti državi davateljici, konkretno RH za korištenje genetskih resursa. Odredbe ovog zakona ne primjenjuje se na biljne genetske resurse za hranu i poljoprivredu što olakšava rad korisnicima takvih resursa u RH, primjerice znanstvenim i stručnim institucijama koje razvijaju nove sorte kukuruza, žitarica, krvnih biljaka i slično. Taj segment je pod ingerencijom Ministarstva poljoprivrede. Imajući u vidu spomenutu svrhu, ovim zakonom se dalje određuju se nadležna tijela, njihove zadaće, prekršaji za sankcioniranje nepoštivanja odredbi ove uredbe. Nadležna tijela su Ministarstvo zaštite okoliša i energetike kao što sam rekao kao i Ministarstvo poljoprivrede za onaj segment koji uređuje područje za bilje genetske resurse za hranu i poljoprivredu. Zakon je formirao također i nadležna tijela i stručni upravni nadzor koji kontroliraju provođenje same uredbe kao i odobravanje upisa zbirke genetskih resursa u upis registara zbirke na nivou EU-a što je drugi vrlo važan instrument koji ova europska direktiva nama određuje. Ministarstvo zaštite okoliša je središnje tijelo, ono ima svoje povjerenstvo za praćenje provođenja uredbe Europske komisije i u tom povjerenstvu su u sastavu prema rješenjima ovog zakona i središnja tijela nadležna za zdravlje, znanost, gospodarstvo, Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, Hrvatska zaklada za znanost, Agencija za lijekove. Državni zavod za intelektualno vlasništvo, dakle svi oni koji imaju u praksi direktnog doticaja vezano za temu korištenje genetskih resursa. I konačno zakonom se propisuju prekršaji za pravne i fizičke osobe, dvije vrste prekršaja, dva prekršajna razreda, prvi razred kazne su do pola milijuna kuna a druge su rasponom do 200 000 za one koji krše odredbe ovoga zakona. Konačno vezano za fiskalni učinak zakona na proračun, zaključujemo da neće provedba ovog zakona zahtijevati dodatna sredstva u proračunu RH i za izradu ovog zakona formirano je povjerenstvo, u njemu su uključeni predstavnici svih relevantnih tijela državne uprave a zakon je bio dostupan i javnoj zainteresiranoj javnošću, od 1. listopada do 9. srpnja2017., dakle 30 dana, putem portala e-savjetovanja i bitno je reći da na prijedlog ovog zakona nije zaprimljena niti jedna primjedba, niti jedan drugačiji prijedlog. Stoga predlažemo da se prihvati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Žele li možda predsjednici odbora odnosno izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Imamo za sada dva prijavljena kluba, prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani Hrvoje Zekanović.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Drago mi je da ova točka ili možda žao mi je što ova točka nije pobudila veći interes, kod nekih točaka se ima dosta prijepora, ovdje mi je drago što imamo konsenzus a za pravo jedna točka koja bi se mogla govoriti, jako mnogo pa stoga nije dobro da nema prijavljenih. Kad govorimo o općenito o zaštiti prirode, ovdje moram glasiti da ovaj zakon dolazi u jednom paketu tri zakona, Zakon o zaštiti prirode, Zakon o introduciranim vrstama i sad imamo prijedlog zakona o provedbi uredbe, broj 511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protoka iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te o poštenoj pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji. Ovdje je bitno naglasiti da Hrvatska ima itekako interes od ovog zakona jer Hrvatska je iako je na kontinentu, iako je jedna država koja je smještena, ja ću reći usred kontinenta, iako je i jadranska zemlja je poput nekih država, ja ću tu se usuditi usporediti, poput Galapagosa koji je jako bogat životinjskim i biljnim vrstama, tako i Hrvatska jer je na doticaju tri regije, mediteranske, jadranske odnosno dinarske i panonske Hrvatske i upravo taj doticaj tri regije omogućio je Hrvatskoj iznimno, iznimno veliku biološku raznolikost. Dokaz za ovu moju tvrdnju je broj endema. U Hrvatskoj danas imamo preko 100 endemskih vrsta, kad govorimo o endemima, svima je poznata velebitska degenija, ja bi ovdje izdvojio jednu drugu a to je perunika kao što svaka država ima svoj simbole poput himne, grba, zastave, tako i svaka zemlja danas je odabrala neku biljku koja je njezin simbol, simbol RH je upravo perunika. U prilog ovoj mojoj tezi da je Hrvatska iznimno biološki raznolika je i veliki broj nacionalnih parkova, čak 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode. Koliko je bioraznolikost važna za Hrvatsku, govori i turizam koji se razvija upravo velikim djelom zbog bioraznolikosti naše domovine odnosno nacionalni parkovi i parkovi prirode, zadnjih godina itekako bilježe jedan veliki porast broja posjetitelja, tako da još jedan razlog zašto nam je u interesu usvajanje ovog zakona. Kad govorimo konkretno o ovom zakonu, ja ću biti ovdje plastičan o čemu se radi. Imamo genetske resurse a kad govorimo o genetskim resursima, obično ih svrstavamo u 3 široke kategorije. To su biljni, životinjski i mikrobiološki genetski resursi. Oni su od temeljen važnost za mnoga područja znanstvenih istraživanja. Na području poljoprivrede, botanike, hortikulture, farmacije, medicine, prehrambene i kozmetičke industrije. Ovi sektori su već odavno iskoristili širok raspon primjene genetskih resursa a neki od njih su napravili i znatne investicije biološkog istraživanja u svrhu otkrivanja mogućih novih primjena genetskih materijala. Jedan od dobro poznatih primjera vjerujem svima genetskih resursa je uporaba ljekovitih biljaka iz južne Afrike, npr. za proizvodnju čaja Roibos, crveni grm, vjerujem da ga često svi konzumiramo ili većina nas i Honeybush koji se koristi za pripremu čajeva za jačanje imuniteta organizma. Također se i njihovu derivati koriste za primjene u kozmetičke svrhe. Ovdje bi rekao koji je interes Hrvatske. Npr. kada bi netko htio upotrijebiti našu velebitsku degeniju ili peruniku koja je simbol Hrvatske, pa iz te velebitske degenije izvlačili nekakav ekstrakt, nekakvo aromatično ulje i koristiti ga u kozmetičkoj industriji. E u tom slučaju bi ta neka država ili industrija odnosno neka pravna osoba morala Hrvatskoj platiti zašto uopće taj genetski resurs koristi za razliku od dosadašnje prakse kada to nije bio slučaj, odnosno svatko je mogao posegnuti bilo gdje u svijetu za nekakvim genetskim resursom i koristiti ga na način kako je to odgovaralo. Ovdje ću na kraju reći da se radi o jednom okviru, znači ovo je jedan okvir koji će itekako doprinijeti u reguliranju trgovanju genetskim resursima, a njegova primjena će tek nakon usvajanja, evo ga u Parlamentima većine zemalja, biti polagana, ali siguran sam da će dugoročno donijeti itekako jedan dobar pomak na ovom polju. Hvala lijepo.
Idemo na drugu raspravu, to je poštovani kolega Mihael Zmajlović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pred nama je prijedlog Zakona o provedbi europske uredbe, mjere usklađivanje za korisnike protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima i kao što su prethodni govornici rekli, zapravo, ovim zakonom omogućavamo da se ova uredba implementira odnosno, provede u samoj Hrvatskoj. Dakle protokoli iz Nagoye je implementiran u hrvatski zakonodavni okvir još 2015. g. samim zakonom o provedbi protokola o Nagoye no ovim zakonom zapravo osiguravamo provedbu uredbe europske unije, kako bi se u potpunosti implementirao ovaj protokol. Uredba definira obveze i odgovornosti korisnika genetskih resursa pa tako posebno se i ističu i mjere usklađivanja za korisnika protokola iz Nagoye, uvodi se pojam duženje pažnje u postupanju korisnika, što podrazumijeva, da svaki korisnik, prilikom nabave i razmjene genetskih resursa, provjerava je li pristup tim genetskim resursima bio u skladu s promjenjivim, pravnim i regulatornim zahtjevima države, pružatelje genetskih resursa. Očekujemo da će se prijedlogom dakle ovog zakona doprinijeti pravne sigurnosti i povećanju povjerenja između stranaka protokola iz Nagoye, te svih dionika koji sudjeluju pristupu genetskim resursima. Očekujem da će ovaj zakon, kao što i Zakon o provedbi protokola iz Nagoye biti jednoglasno prihvaćeno u ovom Saboru. Oko ovih pitanja se najčešće postigne konsenzus. Ono oko čega se ne mogu složiti sa gospodinom Zekanovićem je da će konkretno od ove uredbe Hrvatska imati koristi. Nažalost ili na sreću, nećemo imati posebnih prihoda u ovoj raspodijeli dobiti. A i ne bih volio da pozovimo građane da odaberu velebitsku degeniju, za bilo kakve komercijalne potrebe. Ali, podržavam, evo neke možda primjere, koje je kolega Zekanović naveo, kako bi plastično približio zapravo koja je svrha ove uredbe, odnosno, ovog protokola. Hvala lijepo i klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Uvaženi kolega, tako je nećemo imati u ovom trenutku nikakve financijsku korist, a ja bi rekao, na sreću, jer još uvijek nemamo neki interes za genetskim materijalom, prije svega biljnih … [[Govornik se ne razumije.]] koje rastu u RH, što se tiče velebitske degenije, tako je, znači to je bio samo jedan plastičan primjer. Za nju smo svi čuli, mogli smo upotrijebiti bilo koju drugu bilju, npr. razne vrste smilja koje rastu u Hrvatskoj, koje bi mogle biti predmet interesa, ali evo ga, kao što ste i vi primijetili, to je bio jedan klasičan primjer da svi oni koji prate sjednicu da znaju o čemu se radi. Hvala.
Nema odgovora ili ima odgovor? Nema odgovora na repliku, tako da smo onda došli do kraja ove rasprave. Jedna od najmirnijih u zadnjih nekoliko mjeseci. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU, br.511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoje, o pristupu genetskim resursima, te pošteno i pravičnoj podijeli dodijeli, koja proizlazi iz njihovog korištenja u Uniji, prvo čitanje, P.Z br. 224. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, 1. prihvaća se prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU, br.511/2014 o mjerama usklađivanja za korisnike protokola iz Nagoje, o pristupu genetskim resursima, te pošteno i pravičnoj podijeli dodijeli, koja proizlazi iz njihovog korištenja u Uniji, 2. sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanju teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova za, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolege i kolegice. Evo, Klub zastupnika HSS-a je zatražio promjenu uredbe oko eksploatacije ugljikovodika, da vas upoznam da je Klub da je Klub HSS-a, 25.11.2016. zatražio stanku upravo na tu temu. Znači Klub HSS-a traži povećanje rudne rente sa dosadašnjih 10% na 12% i to drugačiju raspodjelu prema jedinicama lokalne samouprave, regionalne samouprave i prema državi. Znači konkretno 5% jedinicama lokalne samouprave, 5% regionalne samoupravi i 2% u državni proračun. Momentalno je taj odnos 10%. Od toga ide 55 u državni proračun, 3% jedinicama lokalne samouprave i 2% regionalne samouprave. Znamo da ova porezna reforma je dosta utjecali na proračun jedinica lokalne samouprave. Nadamo se da će sa 1.1.2018. g. se puniti bolje proračun jedinica lokalne samurove, ali bez znači, prihoda od poreza, mogu reći da konkretno u Koprivničkoj križevačkoj, Bjelovarsko bilogorskoj, Virovitičkoj podravskoj županiji, prihod jedinica lokalne samouprave dosta ovisi o rudnoj renti s obzirom da se na njihovim predjelima nalaze bušotine. Kolega načelnici su u dosta navrata se obraćali prema Vladi RH oko drugačije izmjene i povećanje rudne rente. Da napomenem da je do 2009. godine rudna renta iznosila 3,10% koje je bilo direktno prihod jedinicama lokalne samouprave. Izmjenom te uredbe 2009. godine stupila je na snagu znači 1.1.2010. se izmijenilo da od tih 3,10, županije dobivaju 0,16 i država 0,18. Znači ostalo je jedinicama lokalne samouprave 2,76. To je bilo prvo smanjenje. Sljedećom uredbom 2011. godine nadgleda se, povećava na 5%, nova raspodjela ide općinama 2,5%, županiji 1% a državi 1,5%. Opet se smanjuje postotak prihoda jedinicama lokalne samouprave. Zatim stupa zadnja uredba, to je uredba kada se povećava naknada na rudnu rentu, iznos od 10% koja važi i sada. S time da je tu jedna vrlo interesantna stvar da je tu spomenuto da je uključeno umanjenje cijene plina za 50 lipa koje je uzimao HEP i to trima odlukama Vlade RH, pa tako je smanjena cijena plina sa 2,20 lipa na 1,70 kuna. Znači da se ne radi od 10% nego se radi o 7,77% što u konačnici znači da naknada ide općinama 2,33, 1,55 županiji i 3,85 ide u državni proračun. I sada kada se vratimo da je 2009. bio prihod 3,10 koji je bio direktan prihod jedinicama lokalne samouprave da je povećana rudna renta na 10% a praktički jedinicama lokalne samouprave u konačnici pripada 2,33%. Znači povećanjem rudne rente je smanjen prihod jedinicama lokalne samouprave. A znamo da jedinice i lokalne samouprave, regionalna samouprave sigurno taj novac koji dobiva od rudne rente zna iskoristiti prvenstveno za bolji život svojih mještana, ulaganjem u komunalnu infrastrukturu. Zato smo mi uputili prema Vladi RH zastupničko pitanje 20.1.2017. godine gdje smo tražili od Vlade RH da se promijeni ova Uredba i ova raspodjela rudne rente. Dobili smo odgovor od Vlade RH u kojem vrlo zanimljivo pišu neke stvari a između ostalog da po pitanju trenutne proizvodnje eksploatacijskog polja bitno je napomenuti da je visina naknada regulirana među dioničarskim ugovorom između RH i MOL-a u razdoblju do 2024. godine u visini od 10%. Navedeno se odnosi na postojeću proizvodnju trgovačkog društva INA d.d. Dalje, nastavak, mijenjanje rudarske rente u ovom razdoblju pregovora, otkupu MOL-ovih dionica INA d.d. dok traje arbitražni proces u Washingtonu ne izgleda realno i moglo bi imati kontra učinak za interese RH. Znači vrlo zanimljivo dobijemo taj odgovor a u međuvremenu kada smo mi unazad 3 godine i ja kao čelnik jedne od manjih općina slali upite oko povećanja rudne rente nismo dobili taj sporazum. Znači tek nakon ovoga dobivamo sporazum za kojeg nismo znali da je potpisan ugovor do 2024. godine. Zatim isto vrlo zanimljivo dobili smo jednu tabelu isto od Vlade RH gdje lijepo piše da je u Austriji iznos rudne rente 17,6. U Mađarskoj 25,3, u Njemačkoj 19,6. Znači netko stvarno lijepo tko je potpisao ovaj Washingonski sporazum da u Mađarskoj iznos rudne rente iznosi 25,3 a mi smo ga potpisali na 10%. Znači da je netko direktno oštetio nažalost prvenstveno jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave, čak i državni proračun. Napominjem da znamo što se tiče i arbitražnog spora da je Hrvatska 23.12., mislim da je odbijen zahtjev za poništenje arbitraže INA MOL-a i Švicarski savezni sud naredio Hrvatskoj da plati 450 tisuća franaka sudskih troškova. Znači Hrvatska je izgubila jedan arbitražni spor. A po natpisima u medijima izgleda, što smo izgubili ovaj prvi spor da ćemo izgubiti i ovaj drugi spor koji se vodi kod nadležnog suda. I opet koga smo oštetili? Znači ovih 450 tisuća švicarskih franaka cca. negdje oko 3 milijuna kuna, moramo platiti troškove jedinice lokalne, regionalne samouprave i državni proračun nisu dobile rudnu rentu koja kao što je u drugim europskim zemljama koje su trebale dobiti. Zato ponavljam ovu inicijativu kluba HSS-a oko povećanja rudne rente sa 10 na 12% jer opet napominjem, svaka jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave će to iskoristiti za komunalnu infrastrukturu i to u omjeru 5% jedinicama lokalne samouprave, 5% u županijski proračun i 2% u državni proračun. Također na Odboru za gospodarstvo gdje smo prezentirali ovo upozoreno je od kluba HDZ-a da bi to štetilo povećanje da ne bi ovoj arbitraži. Ali s obzirom da smo jedno izgubili a velim napominjem da ćemo vjerojatno po natpisima medija izgubiti i drugu, da bi bilo uredno da se promijeni ova naknada za rudnu rentu. A također pozivam i pozicijske, one koji su u poziciji, to je prvenstveno vijećnike iz HDZ-a prvenstveno s područja Koprivničko-križevačke, Bjelovarsko-bilogorske i Virovitičko-podravske da svojim utjecajem pokušaju utjecati na promjenu ove uredbe. Ukoliko se neće složiti sa povećanjem na 12% a vjerojatno se neće složiti jer dolazi iz opozicije, pa neće to podržati. Ali ih molim da prevrše drugačiju raspodjelu unutar ovih 10%. Unutar ovih 10% apeliram na njih da se promijeni ova uredba i da veći dio ide jedinicama lokalne samouprave. Koji prijedlog, evo ja ću biti i klub HSS-a, prvi ćemo poduprijeti tu promjenu unutar ovih 10%. Jer moram napomenuti da i država već dobiva ne znam iznos jasno dosta veliki rudnu rentu sa eksploatacije ugljikovodika iz mora. Jer praktički cjelokupni taj iznos ide u prihod državi. Evo i zato još jedanput apeliram na saborske zastupnike da podrže ovu inicijativu. Veli ukoliko neće ovih 12% da unutar ovih 10% je drugačija raspodjela i znači da ide u korist jedinicama lokalne samouprave, jedinicama regionalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Madjer, rekli ste da je Vlada odgovorila da ne može se mijenjati ugovor koji je potpisan do 2024. Moje je pitanje da li su jedinice lokalne i regionalne samouprave kontaktirane prije nego što je potpisan ovakav sporazum. Jer činjenica da Vlada RH ne bi smjela donositi odluke ni potpisivati ugovore koji idu na štetu jedinica lokalne samouprave bez da ih konzultira bilo pojedinačno, a obzirom da je ovdje riječ o većem broju jedinica lokalne i regionalne samouprave, bilo kroz udrugu općina, gradova i županija. Koliko imam informaciju da nisu kontaktirane, a evo ovo je još jedan prijedlog oporbe da se promijene zakoni u RH u korist jedinica lokalne i regionalne samouprave kako bi omogućili njima veće prihode i na taj način omogućili našim građanima da imaju kvalitetnije uvjete za život u svojim ruralnim područjima. Činjenica je da većina na odboru je odbila ovaj prijedlog. Očekujem, pozivam ovdje saborske zastupnike koji dolaze iz krajeva gdje postoji bušotine gdje jedinice lokalne samouprave imaju prihode sa ovog osnova, da po svojoj savjesti glasuju i da podrže ovaj prijedlog jer na taj način doprinose svojoj lokalnoj sredini iz koje dolaze. Jer zašto štititi MOL, tuđu kompaniju koja vidimo kako se odnosi prema INA-i, da ne investira ni u Sisak, ni u Rijeku. Čak planira zatvoriti pogone u Sisku, zatvoriti radna mjesta našim radnicima, a s druge strane ne omogućujemo našim jedinicama lokalne i regionalne samouprave veće prihode. Mislim da u tom pravcu je ovo dobar prijedlog i da ga treba podržati. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Da kolega, Vlaović ja sam rekao da i ova tabela koju smo dobili da u Mađarskoj se izdvaja 25,3% a u Hrvatskoj 10%. Znači to sve govori koliko na žalost smo mi štitili MOL, a nismo štitili naše jedinice i lokalne i regionalne samouprave ostalo mi, državni proračun. Također oko obavijesti da, žalosno je da smo apelirali u više navrata na Ministarstvo gospodarstva oko promjene prvenstveno kada je rudna renta išla na 10%. Mi smo dobili jedan dopis od Ministarstva gospodarstva gdje su nas lijepo obradovali. Evo ja mogu konkretno za svoju općinu reći da povećanje rudne rente sa 10% je bilo negdje da bi mogli dobiti više od 2 milijuna kuna. Na žalost, povećanjem na 10% došlo je smanjenje na milijun i pol kuna. Tabelu od Ministarstva gospodarstva isto imam, pa tu nas je Ministarstvo gospodarstva obmanulo je. Vjerojatno je bilo da bolje da šutimo, ide povećanje rudne rente na 10%. Znači da Ministarstvo gospodarstva je poslalo krive papire na žalost. Iako smo mi svjesni da je došlo i do smanjenja proizvodnje i plina na određenim bušotinama, ali upravo zbog toga smanjenje proizvodnje plina povećanjem naknade rudne rente jedinicama lokalne samouprave bi se povečal, nadoknadil taj iznos da bi mogli planirati proračun jer su pojedine jedinice lokalne samouprave došle i u probleme jer su se zadužile, a smanjenjem prihoda od rudne rente događaju se određeni problemi u jedinicama lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Idemo sada na iduću raspravu. To je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Prijavljen je kolega Slaven Dobrović. Njega nema. Da li netko želi iz kluba? Onda ništa. Idemo dalje. Četvrti je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji kluba Hrvatske seljačke zajednice. Što se tiče znači vašeg prijedloga zaključka o o izmjeni uredbe o naknadu za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, klub HDZ-a će podržati mišljenje Vlade, ali vi i sami ste u svojoj raspravi istakli da i sami vidite zbog čega je to tako, zbog ovog ugovora koji vrijedi do 2024. i zbog situacije u kojoj se trenutno nalazimo što se tiče arbitraže. Ali ja želim isto tako naglasiti da i većinom prijedloga hrvatske seljačke zajednice načelno svakako mogu u njihovom prijedlogu i nazivu podržati, ali što se tiče ovog sadržaja treba ih dobro doraditi, surađivati da bi se dobio jedan prijedlog koji je dosta provediv. Tako što se tiče ove preraspodjele koja bi išla na korist jedinica lokalne samouprave mislim da u sljedećoj godini možemo sjest oko toga, razgovarat kako će ići ova raspodjela prihoda unutar ovih 10%. A svima nama je stalo da proračun jedinica lokalne samouprave raste, ali moramo gledati one štete koje to s druge strane koje nastaju prema našim građanima ili ostalim segmentima društva. Isto tako znamo da je smanjen porez na dohodak koji je smanjio prihode jedinica lokalne samouprave, ali evo upravo u utorak je drugo čitanje zakona na Odboru za financije kojim se upravo država odriče prihoda cijelog od poreza na dohodak. Tako da mislim da i u svim drugim segmentima možemo razgovarati, možemo surađivati bez obzira što ste vi opozicija, mi pozicija mislim da je dobro da sjednemo i nije baš dobro ovo što se dešava u raspravi da se prozivaju zastupnici poziciju koji dolaze iz istih krajeva kao vi i da se samo naglašava da oni nisu za povećanje proračuna jedinica lokalne samouprave i da oni nisu ovu izmjenu uredbe. Jako je važno onda kada dajemo neke prijedloge i sadržaj bude takav da bude provediv i da jasno sagledate one razloge zbog kojih je i Vlada naglasila, zbog kojih i mi ispred kluba naglašavamo zbog čega nije moguće provesti takve prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku poštovani kolega Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice Roščić. Ja bih vas samo htio ispraviti da mi nismo hrvatska seljačka zajednica nego Hrvatska seljačka stranka najstarija stranka u RH. Što se tiče rudne rente u Mađarskoj ona iznosi 25%, ja bih vas molio da poslušate ako hoćete repliku, a gospodin Šuker vas može i poslije pitati šta hoće. U Mađarskoj je rudna renta 25% u Hrvatskoj je ona 10, zar ne mislite da bi Mađari trebali Hrvatskoj više platiti rudnu rentu? Znamo da je MOL većinski vlasnik INA-e i zar ne mislite da eksploatacija koja se provodi na području jedinica lokalne samouprave i sve što ide uz nju najviše trpi lokalno stanovništvo i te jedinica lokalne samouprave zar one ne bi trebale imati najveći udio u tom kolaču eksploatacije ugljikovodika u RH? Ponavljam, Mađarska 25% kod nas je 10, a mi tražimo samo 2% povećanja da malo MOL to više plati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolega ovo što vi sada radite je jako ružno. Ja sam vas pozvala u svojoj raspravi da ne manipuliramo ljudima, da ne govorimo da sada pozicija radi nešto loše i da neće da podrži vaš prijedlog koji je u načelu jako dobar i bilo bi super da je on provediv. Upravo je dobro da imamo starije zastupnike jel ja sam ovdje mlađi zastupnik pa da ih mogu pitati gdje ste vi bili u vrijeme kada se potpisao taj ugovor jel ja nisam bila ni član Vlade ni saborski zastupnik. A vi ste tada u vrijeme potpisivanja ovog ugovora imali potpredsjednika Vlade i sada dolazite ovdje sa mnom se raspravljati zašto se ne može taj ugovor mijenjati, a vi ste ga donosili. Hvala.
Molim vas idemo dalje. pojedinačna rasprava kolega Gordan Maras nije ovdje tako da gubi pravo na raspravu. Isto važi i za kolegu Miru Bulja. Dakle ovim smo došli do kraja. Želi li još možda u ime predlagatelja još kolega Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo u završnoj riječi rekao da ostajemo kod ovoga jel smatramo da arbitraža i to sam napomenuo već je izguljena jedna. 450 tisuća švicarskih franaka, pa mislim da to nisu mali novci, da se radi oko tri milijuna kuna koliko će koštati gubitak druge arbitraže. A sada zamislite te novce koje smo izgubili koliko može jedna jedinica lokalne samouprave napraviti sa tim novcima. Drugo, ne prozivam samo zastupnike, ja sam rekao da apeliram na njih da podupru iz ove tri županije jel oni su svjesni oni su rekli da će poduprijeti ovaj prijedlog, ali svi smo svjesni znači do 2024. godine da ga je teško promijeniti. Ali ja apeliram na njih da se ovaj prijedlog unutar 10% da se napravi drugačija raspodjela, ako ćemo već do 2024. da ne štetimo pregovorima i ovoj arbitraži, iako smatram da je već i ta arbitraža po napisima izgubljena i da će biti izgubljena. Ali evo još jedanput apeliram na poziciju i ne saborske zastupnike kluba HDZ-a nego i ostale apeliram da se promijeni ova uredba raspodjele unutar ovih 10%. Evo toliko zahvaljujem.
Hvala i vama. Ovime smo došli do kraja rasprave, dakle zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Ovim smo iscrpili točke dnevnog reda za danas tako da završavamo. Samo još jednom želim ponoviti da nastavljamo u utorak 28. studenog u 9,30, dopunit ćemo dnevni red i nastavit ćemo sjednicu točkom Konačni prijedlogom zakona o Agenciji za mobilnost i programe EU, drugo čitanje, P.Z.E. broj 131. Nakon toga ćemo nastaviti s točkama kojima ćemo dopuniti dnevni red. Hvala vam lijepa i vidimo se. SJEDNICA PREKINUTA U 11,00 SATI. Prijedlog zaključaka o izmjeni Uredbi o naknadi za istraživanje, eksploataciju ugljikovodika. Rasprava je zaključena, sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje, sljedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog zaključka o izmjeni Uredbi o naknadi za istraživanje, eksploataciju ugljikovodika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 104 glasa za, 8 suzdržanih i 5 glasova protiv, donijeti zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.