Poštovani predsjedniče Sabora. Ja bih tražio konzultacije u klubu Suverenista. Hrvatska se nalazi u jednoj moralnoj krizi, ne samo Hrvatska država nego ovaj Sabor, samo bih spomenuo da tu sjede pripadnici jedne propale ideologije, većine njih nema ovdje danas, to lijevo krilo partije. Oni pljuju na žrtve Domovinskog rata, ne samo to nego se ismijavaju poginulim pripadnicima Hrvatske vojske. Nedavno smo čuli gospodina, mistera Grbine kako ismijava operaciju Maslenica gdje je poginulo 127 hrvatskih branitelja, više je ranjeno. Imamo kabalu HSS-a, to nije HSS, to smo čuli od gospodina HRge ovdje koji odobrava udbaške atentate, a takva … komunistička je pobila prvake HSS-a to svi znamo u II. Svjetskom ratu i taj mister Beljak koji je metalni jugoslaven još vodi tu stranku i tu se još vrti u grobu Radić, Krnjević i Marček. Također gospodin Bernardić, to je čista blasfemija što smo čuli, to je možda najgori iskaz izgovoren u Saboru gdje gospodin Bernardić hvalio kolektivizaciju '45. godine koja je utemeljena na Staljinovom programu koji je protjerao 120 milijuna kulaka, seljaka ruskih u logore u gulage u kolektive i umrlo je od gladi šta metkom u glavu milijune i milijune Rusa i oni hvale danas to. Po tome vratili su se natrag kao izmet nakon kiše ovi bivši kadrovi, pokazali su svoja prava lica i dokazano je da je ovo zemlja gdje još nije izvršena niti akademska, niti kadrovska lustracija i vratili su se natrag protiv kojih smo se mi borili i to mi još danas živimo dokaz u jednom udbaškom komunističkom kalifatu.
Kolega Glasnović, ja vam ne mogu odobriti stanku. Pustio sam da kažete očekivajući od vas da ćete se referirati na točku dnevnog reda. Dakle po članku 3. Poslovnika, „Stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacija kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog reda sjednice Sabora“. Dakle, nisu se stvorile poslovničke pretpostavke za stanku tako da mi nastavljamo s radom. Kao što sam kazao: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbi EU iz područja platnog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E., br. 818 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molimo bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, važećim zakonom koji je donijet još 2016. godine o provedbi uredbi EU iz područja platnog prometa omogućena je provedba tri uredbe i to Uredba EZ 924/2009 o prekograničnim plaćanjima unutar zajednice, potom Uredba EU 260 iz 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u EUR-ima i potom Uredba EU 215/751 o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica. Dodatno u cilju provedbe navedenih uredbi važećim zakonom određena su nadzorna tijela, potom izvansudski pritužbeni postupci i postupak mirenja, potom i prekršajni postupci protiv, u smislu kršenja navedenih uredba. Što se tiče osnovnih razloga izrade ovoga prijedloga zakona i novosti koje donosi prvenstveno je vezano uz Uredbu EU 2019/518 Europskog parlamenta i vijeća od 19. ožujka prošle godine koja se od 15. prosinca 2019. godine izravno primjenjuje na sve države članice EU. Naime, tom uredbom izmijenjeno je i već implementirana malo prije spomenuta Uredba EZ 924/2009 i to u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u uniji i naknada za preračunavanje valuta. Ovom uredbom naknade za prekogranična plaćanja u EUR-ima izjednačavaju se s naknadama za odgovarajuća nacionalna plaćanja u valuti države članice kako bi se uklonila nejednakost koja postoji prilikom prekograničnih plaćanja u EUR-ima između korisnika platnih usluga u državama članicama euro područja i onih u državama članicama izvan euro područja. Isto tako, propisuju se dodatne obveze u pogledu transparentnosti naknada za preračunavanje valuta. Naime, kako bi se platiteljima omogućila usporedba naknada na pojedine opcije preračunavanja valuta na bankomatu ili na prodajnom mjestu, pružatelji platnih usluga trebaju obaviti potpuno usporedive odnosno objaviti potpuno usporedive informacije o naknadama koje se primjenjuju za obračunavanje valuta i to na lako razumljiv i dostupan način. Osim davanja takvih informacija u okviru sklopljenih ugovora, pružatelji ih trebaju dati i na svojim internetskim stranicama za korisnike, potom na internetskim stranicama za e-bankarstva i na aplikacijama za mobilno bankarstvo. Budući da se EU uredbe izravno primjenjuju u svim državama članicama, a ova, primjenom ove uredbe od 15. prosinca u bankama u RH očekuje se višestruko smanjenje naknada za prekogranična plaćanja u EUR-ima kao posljedica njihovog izjednačavanja kao što sam rekao s odgovarajućim naknadama za nacionalna plaćanja u kunama. Primjerice danas hrvatske banke naplaćuju različite naknade za usluge kreditnih transfera u EUR-ima što je najčešće korištena usluga što je najčešće korištena usluga koja je predmetom na kraju krajeva i ove EU uredbe, a cijene uvelike ovise o načinu zadavanja usluge odnosno transakcije. Prema važećim cjenicima banaka, potrošači plaćaju najnižu naknadu između 30 kuna kod zadavanja plaćanja putem internetskog bankarstva do 1% od iznosa transakcije odnosno minimalno 100, a maksimalno 500 kuna ili pak 0,50% do iznosa transakcije gdje je maksimalni iznos može biti čak i 750 kuna. Budući da će se kao posljedica ove EU uredbe naknade morati izjednačiti s cijenama kunskih kreditnih transfera, linearno i statički gledano to znači da će se potrošači za istu uslugu koju obavljaju primjerice putem internetskog i mobilnog bankarstva u većini banaka trebati plaćati naknadu koja će biti u razini 1 do 3 kune. Naknade za davanje transakcije u poslovnicima su inače veće, kao što i sami znate i to kod većine banaka, ali i tada se te naknade višestruko manje od spomenutih naknada za europske transakcije. Najveća naknada iznosi 1,20% od iznosa transakcije odnosno minimalno 13,5 kuna do maksimalno 100 kuna. HNB na svojoj internetskoj stranici objavljuje tzv. usporedbu bankovnih naknada koja obuhvaća usporedbu aktualnih naknada koje banke naplaćuju potrošačima za najčešće korištene platne usluge odnosno najreprezentativnije usluge povezane s računa za plaćanje u RH, a koje ujedno potrošače izlažu najvećem ukupnome ili pojedinačnome trošku. Ostale važnije promjene u odnosu na važeći zakon se odnose na prvo tijela nadležna za provođenje zakona gdje se uz postojeće tijela HNB i Financijski inspektorat dodaje i Državni inspektorat. Naime, tržišna inspekcija Državnog inspektorata provodi nadzor obveznika primjene uredbe koji nisu pružatelji platnih usluga, a pružaju usluge preračunavanja valuta na prodajnom mjestu ili na bankomatu. Potom tu su izvansudski pritužbeni postupci i alternativno rješavanje sporova gdje se sada na prigovor korisnika prema važećem zakonu pružatelj platnih usluga dužan je dostaviti odgovor u roku od 10 dana, a sada se taj rok može iznimno produžiti zbog razloga koji su izvan kontrole pružatelja platnih usluga do maksimalno 35 dana i uz obvezu dostave privremenog odgovora s navedenim razlozima kašnjenja. U konačnom odgovoru na prijedlog, na prigovor pružatelj platnih usluga dužan je korisnika uputiti na mogućnost podnošenja pritužbe nadležnom tijelu, a ako je korisnik potrošač i na tijela nadležna za alternativno rješavanje potrošačkih sporova. Što se tiče i prekršajnih odredaba, naravno da su ovdje dodatni prekršaji koji se odnose na provedbu ove Uredbe 2019/518. Želio bih spomenuti kao što je uvodno i rečeno da je Odbor za zakonodavstvo podnio amandman na nomotehnički tehnički i jezični izričaj dvije norme u odnosu na Članak 2. i Članak 11. koji naravno predlagatelj ovim putem prihvaća, a zaključno s obzirom da se predmetna uredba izravno primjenjuje od 15. prosinca i kako bi se omogućilo provođenje nadzora nad primjenom njenih odredbi, potom na rješavanje pritužbi vezano za primjenu uredbe, te pokretanje prekršajnih postupaka u slučajevima protivno ovoj uredi, predlaže se donošenje zakona po hitnome postupku. Hvala lijepa svima na pažnji.
Hvala lijepa, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. g. Zrinušić, dvije stvari su koje su ovdje vrlo bitne, znači ovaj zakon je važan i zbog nažalost velike demografske krize koja je zahvatila RH jer je masu naših sugrađana u zadnjih godinu i nešto dana napustilo RH, to se radi o nekoliko stotina tisuća ljudi koji rade i koji šalju novac iz drugih dijelova EU u RH i imaju određene troškove i dobro je da idemo u tom smjeru da te naknade budu manje s obzirom da banke ostvaruju velike, velike zarade na, na naknadama, bitno je da to što prije napravimo, bitno je naravno da zadržimo što više ljudi, da vratimo jedan dio ljudi u RH i druga stvar koju sam htio ovdje prokomentirati nevjerojatno je da nismo čuli od predstavnika Vlade, pa ni vas, komentar ove nevjerojatne situacije sa Raiffeisbank-om, znači oficijelna vlast uopće nije reagirala i rekla što misli na ovaj natječaj i pritiskanje [[Upadica: Hvala, hvala lijepa]] Ustavnog suda i našeg, našeg cijelog ja bi rekao društvenog [[Upadica: Hvala]] ustroja da se vlast uopće nije referirala, evo recite vi šta mislite o tome? Hvala lijepo.
Ja vas molim da se držimo vremena, 12 sekundi više od jedne, predviđenog vremena, ako svako tolko produlji … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] e neko će dobiti opomenu ko će produljiti. Izvolite poštovani državni tajniče.
Hvala lijepa, hvala lijepa i na postavljenom pitanju, ova uredba inače neovisno o cijeloj zajednici EU u odnosu na 28 država želi izjednačiti kriterije na razini cijele EU, pa tako i za RH, uključujući i one države koje jesu i koje nisu u europodručju tako da nisu privilegirane države koje su sada u europodručju. A što se tiče ovoga drugoga pitanja, to je svima jasno da unutar nadležnosti monetarnih vlasti, u ovom slučaju narodne banke su i ovakva pitanja. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Lalovca, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, dva pitanja, vidim da ste u uvodnom govoru rekli kolko su to sad smanjivanje naknada, da li možda imate ukupan iznos ovaj kolko to znači za hrvatsko, za hrvatske građane o smanjivanju naknada za prekogranično, za prekogranične transakcije, možda Hrvatska udruga banaka ili HNB? I drugo pitanje vezano, mi smo prije nekoliko mjeseci bili svjesni uvođenja raznoraznih naknada od bankarskog sektora kada podižete gotovinu su zapravo ovaj izmislili nekakvu novu naknadu i sad je pitanje da li Vlada uopće može reagirati na takve nekakve izmišljene naknade, jednostavno kada bankama u jednom trenutku zafali novaca one izmisle naknadu, ako želite vi podić vaš novac sa, sa šaltera i onda vam uzmu naknadu i mislim da je to problem tih naknada, kažem znam da nije dio ovoga zakona, ali javlja se problemi kasnije i Vladi i zakonodavstvu kako urediti to tržište naknada u RH. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepa, ovo su više nego konstruktivna pitanja u kontekstu budućega života i načina rada kako građana koji koriste te usluge i poslovnih subjekata, cijela matematika je razvidna sa web stranica HNB-a gdje se ovaj objavljuju ukupni iznosi po vrstama prihoda, pa tako i po naknadama. Ovo što sam ovdje istaknuo kao eklatantan primjer možda i taj spred samo da se istakne, sadašnjih negdje maksimalnih 750,00 kn koji je prevedeno nekih 100,00 EUR-a će se svesti na 100,00 kn, znači to je višestruki iznos koji će biti niži. Uistinu, cjenici koji se rade kako u EU, tako i u drugim državama članicama EU koje nisu u europodručju su podložni tržišnim uvjetima i moguća su i ovakva događanja koja vi spominjete, ali vjerujem da će ovaj tržišni uvjeti dovesti do toga da se pojedini korisnici opredjeljuju za one banke koje im pružaju bolju i kvalitetniju i jeftiniju uslugu. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, 2013.g. ulaskom RH u EU implementirali smo ove dvije bile uredbe vezano za prekogranična plaćanja. U EU sada 2019.g. donosimo odnosno implementiramo novu uredbu vezano za naknadu za preračunavanje valuta. Konkretno, nama puno stvari iziđe ispod radara i ne vidimo neke stvari vezano ovim uredbama i koristi za naše građane. Dakle konkretno, za građane pravne osobe i za fizičke osobe ova uredba je iznimno značajna zato što se zapravo naknade izjednačavaju kao plaćanje u kunskoj odnosno nacionalnoj valuti. To znači da su im smanjene, smanjene naknade, je li možda znate postotni iznos ili je to vezano za nominalni iznos odnosno naknade same banke?
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepa, dakle u pravu ste ovo što se toga tiče višestruko će biti smanjeni iznosi, a iznose svaka banka pojedinačno određuje prema tržišnim uvjetima, međutim pravila su jasno postavljena i ovi spredovi koje sam maloprije spominjao u kontekstu zadavanja transakcija putem interneta, one se mogu svesti na 1 do 3,00 kn ili drugih transakcija koji su, kada dolazite u poslovnicu one zahtijevaju neke druge vrste usluga, takve transakcije će po ovim izračunima, statički gledano kako su sada postavljeni cjenici, biti do 100,00 kn umjesto dosadašnjih 750, evo hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Klimana.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, jedno veoma praktično pitanje, dakle mi smo svjesni kad banka na jednu, dakle prisiljena zakonom na jednoj strani popusti, veoma često se dogodi da na drugoj strani digne, dakle biti će banke prisiljene spustit svoje naknade što se tiče samo dakle implementacija ove uredbe odnosno zakona, a s druge strane treba očekivati da će se dignut neke naknade. Da li, bez obzira što ste maloprije napomenuli da će to regulirati tržište samo po sebi, mislim da bi tu trebalo možda jače intervenirati i vidjeti da ne sa jedne strane dobijemo olakšice, a s druge strane da, da se opet izjednači, pa da bude ono što se kaže u narodu voda, voda, onda od svih tih primjena uredbe i zakona apsolutno neće građani imati ništa. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Primjedba koja stoji na mjestu i kao što je maloprije zastupnik Lalovac komentirao, … klackalica u smislu tržišnog natjecanja uvjeren sam da će ovdje prevladati i da neće moći se naknade podizati same po sebi i očekivati da će korisnici dolaziti k vama ako vi pokušate neke usluge naplaćivati značajno više. To nikako ne možemo isključiti da se neće dogoditi na određene korekcije, ali tržište je neumoljivo. Drugo, ako ste primijetili cijelo vrijeme kako poslovne banke tako i svi drugi gospodarski subjekti prelaze na druge vidove načina pružanja usluga i danas ćete vidjeti da vas stimuliraju da takve transakcije i plaćanje radite sami od doma putem Internet bankarstva, a ne da dolazite u poslovnice, a oni za to trebaju osigurati radnike i infrastrukturu. Hoću reći, drugim riječima, neće morati imati poslovnice koje koštaju i na taj način se mogu supstituti u smislu cjenovnog pa i praga rentabilnosti po pojedinom proizvodu spuštati na niže. Naravno, opet kažem poslovna politika i tržite će svoje odraditi. Hvala.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Sabolek.
Hvala vam predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče. Pa trebalo vam je sedam godina da uskladite Zakon o platnom prometu i visini naknada s EU. U tih sedam godina dopustili ste da banke neometano pljačkaju naše građane kod bilo koje transakcije izvan zemlje. Bez zamjere, ali s razlogom se ljudi pitaju za koga vi to radite, za banke ili za naše građane? Tek sada smo primorani uskladiti naš zakon sa europskim. Banke su ovo regulirale još prije mjesec dana jer moraju, ali opet banke su iskoristile loše hrvatske zakone i naplaćivat će dodatnih deset kuna kod transakcijama u poslovnicama pod krinkom naknade za zaprimanje i obradu naloga. Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Kao što i sami znate RH je 1.7.2013. pristupila EU i u tom vremenu je dužna bila uskladiti svoje zakonodavstvo sa odrednicama EU. Isto tako i dan danas imamo preko 60% propisa koji se usklađuju tako i ova uredba koja je donijeta lani. Hvala.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. S time onda započinjemo s raspravom i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Anton Kliman. Izvolite.
Potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo ispred nas je jedan zakon, dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbi EU s područja platnog prometa s konačnim prijedlogom, dakle opet implementacija europskih zakona i ono što smo čuli sada i u ovoj raspravi kratkoj i u replika kroz dobivene odgovore državnog tajnika dalo se zaključiti da je ovo zaista zakon koji ide na korist građana i pravnih subjekata u RH i u svakom slučaju klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona u hitnoj proceduri. Držimo da je ovo jedan od zakona gdje će naši građani zaista osjetiti ovo na svojoj lisnici, sve više i više je tu plaćanja i internetskih prema vani, tu su online šopinzi, navike u samoj trgovini se mijenjaju iz dana u dan. Mi smo možda već kao neki građani RH u srednjoj dobi možda manje vični toj kupnji, ali evo ovi mlađi naraštaji sve više i više koriste online plaćanja i kupnju i plaćanja pa prema tome sigurno će se to i reflektirati na same kućne budžete. Dakle svaka zemlja unutar gospodarskog sustava sadrži platni promet čija je funkcija omogućiti uporabu novca i bez gotovinski platnih transakcija odnosno prijenosa sredstava plaćanja između platitelja i primatelja tih sredstava. Vrlo je važno osigurati sigurno funkcioniranje platnog prometa, a zbog utjecaja na središnju banku koja je institucija odgovorna za sve sudionike i cijeli financijski sustav. RH uredila je funkcioniranje platnog prometa sa nizom zakona i propisa u skladu koji HNB donosi podzakonske propise kojima se regulira provedba zakona i samih propisa. Zakoni i propisi kojima je uređeno funkcioniranje platnog prometa u RH su Zakon o platnom prometu, Zakon o konačnosti namjere u platnim sustavima i sustavima za namjeru financijskih instrumenata, Zakon o deviznom poslovanju, Zakon o elektroničkom novcu, Zakon o provedbi uredbe EU iz područja platnog prometa te ostali propisi EU. Platni promet u RH uređen je Zakonom o platnom prometu koji je stupio na snagu 28. srpnja '18. i koji uređuje platne usluge i njihove pružatelje, obaveze pružatelja platnih usluga, institucije za platni promet i platne sustave. Zakon o platnom prometu u zakonodavstvo RH odredbe su određene Direktivom 2152366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog 2015. o platnim uslugama u unutrašnjem tržištu. Uredba 924/09 godine obavezuje pružatelje platnih usluga u europskom gospodarskom prostoru da naknada koju zaračunavaju korisniku platnih usluga za prekogranična plaćanja u novčanoj jedinici euro, dakle tada je bilo u Rumunjskoj lei i u Švedskoj kruni jer mi nismo bili tada u EU, mora biti jednaka naknadi koju zaračunavaju za odgovarajuća nacionalna plaćanja iste vrijednosti u istoj valuti. Ujedno uredba obvezuje pružatelje platnih usluga da informiraju svog korisnika platne usluge o njegovom IBAN-u i o … pružatelja usluge. Ta se uredba primjenjuje od 1. studenoga 2009. godine u RH od dana pristupanja Uniji odnosno od 1. srpnja 2013. godine. Uredba 260/2012 propisuje pravila za provedbu kreditnih transfera izravnih terećenja u eurima u europskom gospodarskom prostoru i krajnje rokove do kojih se platne transakcije trebaju početi obavljati u skladu sa definiranim pravilima. Uredba je stupila na snagu 31. ožujka 2012., a u RH od dana pristupanja EU odnosno od 1. srpnja 2013. Bitno je napomenuti da europski gospodarski prostor obuhvaća države članice EU te Island, Liechtenstein i Norvešku. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona su HNB i Financijski inspektorat RH. HNB i Financijski inspektorat surađuju međusobno s drugim nadležnim tijelima u RH kao i s tijelima drugih država nadležnih za nadzor nad primjenom Uredbe 924 od 2009., 260 od 2009. i Uredbe 751 od 2015. Ukoliko se pritužba odnosi na pružitelje platne usluge druge države članice koji platnu uslugu u RH pruža neposredno ili preko zastupnika. U svrhu olakšavanja unutarnjeg tržišta te uklanjanja nedostataka nužno je osigurati da naknade za prekogranično plaćanja u EUR-ima unutar EU da su jednake naknadama za odgovarajuća nacionalna plaćanja izvršena u nacionalnoj valuti države članice u kojoj se nalazi pružatelj platnih usluga čije usluge koristi korisnik platnih usluga. Kako bi se platiteljima omogućila usporedba naknade za pojedine opcije preračunavanja pružatelji usluga bi trebali objaviti usporedive informacije o naknadama koje se primjenjuju za preračunavanje valuta na lako razumljiv, dakle na lako razumljiv te dostupan način na svojim internetskim stranicama za korisnike. U skladu s tim donesena je Uredba 518/2019 Europskog parlamenta i vijeća od 19. ožujka 2019. kako bi se izmijenila Uredba 924 od 2009. u pogledu određenih naknada za prekogranično plaćanje u uniji i naknada za preračunavanje valuta. Ovom uredbom se propisuje izjednačavanje naknada za prekogranično plaćanje u EUR-ima unutar unije s naknadama za odgovarajuća plaćanja izvršena u nacionalnoj valuti država članica koja su obavezujuća za države članice. Uredbom 2019/518 mijenja se i dopunjava Uredba 924/2009 koja se primjenjuje od pristupanja RH EU. Ovim prijedlogom zakona propisuje se da nadležna tijela za provođenje nadzora i rješavanje pritužbi, a to HNB, Financijski inspektora i Državni inspektorat. Potrošači u sporovima s pružateljima javnih usluga može pokrenuti postupak alternativnog rješavanja sporova pred bilo kojim tijelom za alternativno rješavanje potrošačkih sporova koje je pružatelj naveo na svojim internetskim stranicama ili u poslovnica. Također postoji pravo korisnika platnih usluga koji nisu potrošači da u vezi sa sporovima da se mogu obratiti centru nadležnom za mirenje pri Gospodarskoj komori s time da postupak može biti pokrenut pred nekim drugim tijelom te postoji mogućnost pokretanja sudskog postupka. Dakle, još jednom Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona u hitnoj proceduri i ovaj evo želio bih još jednom reći da bi trebali pratiti apsolutno građani RH te Internet stranice da se znaju odlučiti gdje će dakle obavljati svoje usluge i gdje mogu što jeftinije proći uz napomenu da evo moramo svi zajedno pratiti kako će se banke ponašati nakon primjene ovog zakona da ne bi dizale naknade na nekoj drugoj stavci. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, znači danas se pred nama nalazi ovaj zakon kojim se predlaže radi provedbe Uredbe Europskog parlamenta i vijeća od 19. ožujka 2019. u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u uniji i naknada za prekogranične valute. Uredbom se naknade za prekogranična plaćanja u EUR-ima izjednačavaju sa naknadama na odgovarajuća nacionalna plaćanja u valuti država članica kako bi se uklonila nejednakost koja postoji prilikom prekograničnih plaćanja u EUR-ima između korisnika platnih usluga u državama članica euro područja i onim državama članica izvan euro područja. Odmah ću ovdje stati. Znači ovdje je već danas bilo govora, no ja se slažem kada govorimo nominalno da bi tržište trebalo učiniti svoje, svoj proces, međutim sama EU odnosno tijela EU reguliraju nešto što je trebalo regulirati tržište. Što znači da samom intervencijom Europskog parlamenta, a sada i mi u naš hrvatski parlament unosimo nešto što je trebalo regulirati tržište. Znači negdje je tržište u nekakvim instrumentima i ne djeluje kako bi trebalo djelovati i to je zapravo primjena ovog zakona da se donosi na jedinstvenom europskom tržištu jer kad govorimo, a govorit ćemo iza ovoga zakona i o Zakonu o tržištu kapitala kao i nekom jedinstvenome europskom tržištu kapitala i financijskih usluga, upravo kroz ovaj zakon se intervenira da bi se ono što tržište nije učinilo, znači ne samo u Hrvatskoj nego što nisu učinila tržišta i između drugih zemalja vjerojatno Austrije, Italije i Njemačke, Francuske i drugih zemalja iako tamo posluju brojne financijske institucije, vjerojatno su se brojne nelogičnosti tada događale i EU odnosno Europski parlament je rekao da tržište ne funkcionira u potpunosti i zato i donose ovu direktivu. Najvažnije promjene u odnosu na važeći zakon utvrđuje se nadležna tijela za provođenje nadzora za primjenom uredbe to su HNB i Financijski inspektorat i Državni inspektorat. Tržišna inspekcija Državnog inspektora provodi nadzor obveznika primjene uredbe koji nisu pružatelji platnih usluga, a pružaju uslugu preračunavanja valuta na prodajnom mjestu ili na bankomatu. Ja se nadam da je, s obzirom kod ovog svega da je i državni inspektorat i svi da su oni zapravo spremni na ovu primjenu jer ovo baš nije nekakav njihov redovni posao kojim su se zapravo bavili, da su baš bio nekakav znači osnovno dio poslovanja, tako da se nadamo da ukoliko dođe do toga dijela da će ti njihovi da će dodatne edukacije odnosno dodatnim naporima i moći to i kontrolirati. Koliko je važno ovaj zakon za hrvatske građane pokušat ću ilustrirati kroz nekakve podatke koje su zapravo izvadio iz stranica HNB o važnosti platnih usluga odnosno koliko se to u Hrvatskoj plaća tih naknada, koliko Hrvati uopće posjeduju tih financijskih instrumenata. Pa prema podacima HNB-a ono što je vidljivo od krize negdje tamo 2006. godine prije krize do danas negdje 2018. godine broj kartica se udvostručio, znači broj kartica se udvostručio znači tako da danas prosječan Hrvat u novčaniku ima najmanje dvije platne kartice, to je zapravo realnost hrvatskoga financijskog tržišta što RH svrstava ne samo u sami vrh, ja mislim da smo prva zemlja u EU koliko Hrvati imaju poslovnih kartica. Istodobno 32% potrošača i 55% poslovnih subjekata u RH ima ugovoren i Internet bankarstvo. Kada se analizira struktura broja nacionalnih bezgotovinskih platnih transakcija na razini 2018.g. može se zaključiti kako najveći dio 38% odnosi se prema broju, odnosi se na transfere kreditne, znači najveći dio svih platnih transakcija koji se obavlja u RH 38% odnosi se na transakcije koje su vezano za kreditne transfere, zatim po platnim karticama udjel je 36% i transakcije terećenja bez naloga s udjelom oko 20%. Znači kada se govori o nekakvim iznosima odnosno volumenu znači 850 milijuna transakcija se obavi unutar godine dana, 850 milijuna inicijalnih naloga za transakcije u vrijednosti većoj od dvije tisuće milijardi kuna, znači to su transakcije sve vezane znači koje su inicirane kao platni nalozi. Kada govorimo o tim platnim nalozima najviše se ovdje fokusiramo na hrvatske građane, ukupan broj platnih transakcija izvršenim korištenjem usluga plaćanja računa, znači građani koji plaćaju račune u RH u 2018.g. bilo je 23 milijuna transakcija, samo da dobijemo pojam, pa ćemo kasnije doći koliko tih naknada se zapravo u bankarskim bilancama tu evidentira 23 milijuna, sveukupnom vrijednosti 5,4 milijarde kuna, znači godišnje građani plate svojih računa 5,4 milijarde kuna, iniciraju 23 milijuna transakcija. Prosječna vrijednost transakcija izvršene korištenjem usluga plaćanja računa je 234,00 kn je prosječna. Usluga izravnog terećenja npr. plaćanja obveza za komunalne usluge, naplata troškova po kartici s odgođenom naplatom je ukupno oko 27,5 milijuna transakcija i vrijednosti oko 20 milijardi kuna i trajni nalozi, znači izvršenje na teret računa potrošača iznosi oko 22 milijuna transakcija i iznos oko negdje 14 milijardi kuna, prosječna vrijednost trajnog naloga u RH za potrošače, za građanina je oko 629,00 kn, znači broj nacionalnih kartičnih transakcija, znači ovdje smo govorili samo o iniciranju ovih platnih usluga. Međutim, broj nacionalnih kartičnih transakcija plaćen karticama je 309 milijuna transakcija, znači čisto da se dobije pojam koliki je to, kolki je to volumen, kolki je to volumen transakcija vezano za platne usluge i to vrijednosti od 59 milijardi kuna. U 2018.g. hrvatski građani su posjedovali 6,7 milijuna debitnih kartica, znači 6,7 milijuna debitnih platnih kartica, a njih 1,9 milijuna bile su kreditne platne transakcije, kada se to zbroji, dođe se do ovoga podatka da znači svaki Hrvat ima dvije kartice, znači u RH ima negdje 8,6 milijuna kartica, 8,6 milijuna kartica, 4,2 milijuna stanovnika, znači RH je u vrhu EU po broju, po broju kartica, znači svaki Hrvat dvije kartice. Da bi vidili malo kako je, kako je to u drugim nama susjednim zemljama, npr. Slovenci imaju 3,3 milijuna kartica, znači 1,6 po stanovniku, Bugarska jednu karticu, znači oko imaju 7,5 milijuna kartica, Mađari 8,9 milijuna kartica imaju manje od jedne kartice ovaj po stanovniku, Česi također oko jedne kartice po stanovniku i Slovaci oko točno jednu karticu po stanovniku, znači uspoređujemo sa onim zemljama s kojima se mi uspoređujemo, znači Slovačka, Češka, Mađarska, Bugarska, Slovenija, vidimo da je RH u samom vrhu EU po broju kartica. Prosjek EU je da imaju negdje oko 1,6 kartica po glavi stanovnika, znači RH je oko više od dva, dvije kartice, zašto to govorim, da bi se vidjelo kolko su nam važne za hrvatske građane budući da se veliki broj transakcija obavlja, ovdje sam i naveo određene konkretne brojeve koliko transakcija se obavlja, koliko Hrvati imaju kartica i kolike su naknade za to i zato je važan ovaj zakon i za, i kažem i podržavamo ga u tom nekom kontekstu tako da se vidi da banke godišnje na temelju naknada i provizija, a znamo da se sada smanjuju kamatne stope, smanjuju se kamatni rashodi i smanjuju se kamatni prihodi banke iz svog određenog poslovanja, vidimo da su prosječne kamate mogu doći do negdje od 3 do 4%. Najveći dio sada svog prihoda odnosno poslovanja usmjeravaju na naknade i provizije i oni su prošle godine imali bruto prihod od naknade i provizije oko 4,8 milijardi kuna, 4,8 milijardi kuna je zapravo prihod bankarskog sustava za hrvatske građane prvenstveno jel ovdje smo govorili o milijunima transakcija i za hrvatska poduzeća, a imaju nekakve troškove, njihovi troškovi su oko 1,5 milijardu, znači neto kamatni prihod, čisti neto kamatni prihod samo na osnovi naknada i provizija u RH je bilo prošle godine 3,3 milijarde kuna. E sad vidite, znači ono što sam rekao, šta, ko mora u gospodarstvu, neko bavit se proizvodnjom, bavit se zapošljavanjem, bavit se industrijom, bavit se izvozom, bavit se temeljnim gospodarskim djelatnostima i uzmite ti koji se bave industrijom, zapošljavanjem, Vlada što daje poticaje da se neko bavi gospodarstvom da bi imao pozitivnu platnu bilancu, da bi izvozili, da bi bili konkurentni i sad uzmite s druge strane nekog koji se bavi naknadama i provizijama koji u RH zarade 3,3 milijarde kuna, uzmite taj dio, znači mi na to ne možemo utjecati, svi sad govorimo da je to tržište, a ovdje, zato sam i ovdje postavio pitanje nas kao zakonodavca, a vidimo da Vlade EU odnosno Europskog parlamenta interveniraju kroz ovaj zakon za smanjivanje naknada, znači ovo je njihov prijedlog što znači da znaju da postoje neravnoteže i na europskom tržištu, e šta bi onda mi trebali reći za hrvatsko tržište naknada i provizija gdje vidimo prije nekoliko mjeseci ukoliko vi želite podići svoj novac koji ste zaradili, koji ste na njega platili i poreze, sve moguće poreze koje ste platili i došao vam je na vaš tekući račun i ako bi želili podić gotovinu, e kaže banka, e stani malo, ne možeš sad dignit svoj novac sa računa ukoliko ne platiš naknadu, pa je vamo 2,00 kn, pa je vamo 5,00 kn, pa je vamo 10, pa vamo 50, pa kao što je govorio državni tajnik i 750 itd. i onda se dođe do ovog iznosa od 4,8 milijardi kuna, e sad nađite tu djelatnost u RH, kažem industriju, izvozno orijentirano, zapošljavanje, itd., nađite tu industriju koja je profitabilna na takav način da može poslovati sa ovolikim, ovakvom razinom naknada i provizija. Znači nemamo s tim problema da banke moraju, imaju određene troškove, međutim, ostvarivanje određenih ekstra zarada, a vidjeli smo i kroz ovu samu primjenu ove direktive je zapravo bila ekstra zarada. Znači ekstra zarada, ako su nešto mogli obavljati za 750 kn prekogranične trgovine, sad će pasti na 100 kuna. E sad se postavlja pitanje stvarnih tih troškova njihovih i zašto europske države počinju sve više i više intervenirati na tržište bankarskih i financijskih usluga. Zato što zapravo jednostavno ljudima govore, ne isplati vam se baviti industrijom, ne isplatu vam se baviti proizvodnjom, izvozom, itd., dođite samo na tržište, tržište gdje možete zapravo svojim tzv. monopolom ili oligopolom jer oni su svi, kod bankarskog sustava nema, nema tu tržišta. To je jedan oligopol, njih 5,6 zapravo kada postavi takvu cijenu usluga zapravo vi ne možete i intervenirati zato što zapravo sama država daje tim dvadesetak, gdje vi imate dvadesetak gospodarskih subjekata na tržištu, ne možemo baš govoriti o nekoj jakoj tržišnoj, kad, znači postoje tisuće i tisuće poduzetnika možemo govoriti o tržišnoj utakmici, međutim, ako ih imate, a za neke usluge gdje sam vadio, može, npr. samo 14 poslovnih subjekata odnosno banaka vam se bavi određenim tipom usluga, postavlja se pitanje među njih 15 da li postoji tržište. Tako da vezano za to poslovanje i naknade, postavlja se pitanje što hrvatska Vlada može učiniti, ne sama, nego naravno i kroz zajedno sa kolegama u EU parlamentu vezano za ograničavanje i fer tržišno poslovanje jer nije baš, kažem kad se stavi na hrvatsko gospodarstvo, mogućnosti hrvatskog gospodarstva da kažete da netko samo na naknadama i provizijama zaradi godišnje 3,5 milijarde kuna, pa baš za hrvatskog građanina, poduzetnika, to baš, to su ogromni novci, veliki novci, a kažem, s druge strane, kad vidimo na kojem stupnju hrvatskog gospodarstva je, postavlja se pitanje da jednog dana će se vjerojatno i to morati regulirati, pogotovo svakodnevnim izmišljanjem brojnih naknada. Kažem, pozdravljamo to da se to sada ujednačilo, stavilo se na stranicu HNB-a, sada se to kao građani svi mogu vidjeti koliko to toga iznosi, međutim, ponovno nemaju nekakve moguće alternative i nemaju moguće da negdje drugdje odu. Znači, pozdravljam ovaj zakon, znači Klub SDP-a će ga podržati i kažem, u nekim djelovanjima i neki dijelima segmentima poslovanja gdje država direktno daje takvim financijskim subjektima daje mogućnost obavljanja financijskih usluga, mislim, iako im daje država mogućnost da se time bave, da država ima i obvezu da ga regulira, da taj dio ga ipak ustabili jer ne može se samo u Hrvatskoj živjeti od naknada i provizija i od rente jer ako samo postavljamo da ćemo živjeti od turizma, od rente, od naknada i provizija, jednostavno gušimo one zdrave temelje dijelove industrije, kao što su izvoz, industrija i ono što dugoročno nosi jedino dodatnu vrijednost i zato pozdravljam ovaj dio zakona i vjerujem da će i u budućnosti barem Vlada smoći nekako snage kroz zajedničke zakonske prijedloge sa EU parlamentom da se ipak to tržište naknada ograniči i da ide u konačnici u korist potrošača. Još jednom, podržavam ovaj zakon i zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, a govorit će u ime kluba poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege, dakle, naš klub prije svega pozdravlja što je ovaj zakon u hitnom postupku. Bilo bi idealno da danas nas ima, sada nas ima dovoljno da taj zakon odmah i usvojimo. Naime, prema nekim procjenama, kolega Lalovac je iznosio ovdje podatke, mislim da je rekao da je samo vezano za provizije za ove transfere je profit banaka negdje oko, preko 3 milijarde kuna. Nisam siguran je li točan podatak, nisam našao da bi se primjenom ovog zakona, dakle implementacijom ove Uredbe poduzetnici i građani uštedjeli negdje oko milijardu kuna. Taj mi podatak djeluje dosta visoko, ali pretpostavimo da je moguć. Zbog toga je ovaj zakon izuzetno važan, kako za hrvatske građane, tako i za hrvatsko gospodarstvo. Dakle, Uredba 518/2019 godine mijenja Uredbu 924/2009 g. gdje se uvodi da naknada za prekogranična plaćanja mora biti jednak onoj naknadi koje banke uzimaju za unutar, plaćanja unutar zemlje. I druga stvar, što je sad, volio bih da državni tajnik nam to pojasni, a vezano je za konverziju prilikom plaćanja, je li to sad isto u ovom zakonu već uvedeno ili se to čeka još godinu dana, negdje sam pročitao da će se, da će kad su u pitanju konverzije, ako plaćate nekakav proizvod ili uslugu u drugoj zemlji, možete plaćati u lokalnoj valuti ili možete platiti u kuni, a da se konverzija vrši onda direktno ili da se naknadno dođu troškovi kad se, ako plaćate u lokalnoj valuti i tu, tu istina zakon ne može određivati visinu tih naknada konverzije, ali može i tražiti da pružatelji usluga pruže informaciju što je korisniku povoljnije u tom slučaju. Dakle, cilj ovog zakona je smanjiti naknade posebno zato što EU počiva na osnovnom načelo, a to je načelo osiguravanja jedinstvenog tržišta i zbog toga nije prihvatljivo da naknade koje se plaćaju, koje se banke uzimaju za plaćanje prekogranično da su toliko velike, negdje u Hrvatskoj je to na 100 EUR je 8,23 EUR prosjek se uzimaju banke naknade za prekogranične plaćanje, s tim sam se i sam susreo jednom prilikom kad sam trebao izvršiti plaćanje, mislim da je u banci bila naknada fiksna 90 kn. Nisam siguran kad je u pitanju internet bankarstvo je li ta usluga ako želite prekogranično plaćanje sa deviznog računa, morate li u banci tražiti i dodatni paket usluga da možete izvršiti takva plaćanja, to nisam siguran jer ono što je ovdje upozoreno da bi banke s obzirom na smanjenje ovih naknada mogle povećati neke druge naknade ili cijenu nekakvih drugih usluga. Dakle, bilo da je riječ o Internet bankarstvu, mobilnom bankarstvu, bilo da je riječ o podizanju gotovog novca na bankomatima u drugim zemljama, te naknade se ovim zakonskim prijedlogom nastoje izjednačiti i to svakako treba pozdraviti i dobro je da je u hitnoj proceduri. Zemlje EU već primjenjuju od 15.12. primjenjuju ovu uredbu, dakle nešto i kasnimo, ali čim prije zakon usvojimo to će biti bolje i za građane i za poduzetnike. I još jednom čini mi se to važno napomenuti, visinu naknade istina o tome je kolega Lalovac govorio banke određuju prema tržišnim principima, one su dužne prema zakonima koji su na snazi informirati o visini tih naknada tako da građanin može odabrati najpovoljniju banku. A ono to je ovim zakonskim rješenjem, što ne može određivati tržište, a to je upravo razlika između plaćanja, visina naknade plaćanja u zemlji i prema prekograničnom plaćanju. I čim prije ovaj zakon stupi na snagu to će prije građani značajni dio sredstava zadržati u svojim džepovima. Hvala.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Evo kada govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbe EU iz područja platnog prometa bitno je reći da ova uredba obuhvaća gotovo sve naše sugrađane, vrlo je važna i regulira jedno vrlo važno područje. Nešto je kolega i Žagar govorio o tome kako u Hrvatskoj kamatne stope padaju pa sada vidimo da su one na niskim razinama, doduše neki uspijevaju ostvariti izuzetno niske razine. Vidjeli smo sada aktualni kredit jednog ministra od 2% kamatne stope. Prihod odnosno trošak poslovanje banke prebacuju i prihode ostvaruju sve više i više iz naknade. I sada se postavlja pitanje, kada gledamo u strukturu prihoda banaka i profita banaka on je počeo biti jako izražen, znači prihodi od naknada se iz godine u godinu povećavaju. Primjerice evo mogu dati osoban primjer, nevjerojatno zvuči podatak jer to čovjek ne prati, ali kada se koristim Internet bankarstvom ja sam u jednoj godini uspio napraviti troška na naknadama, iako sam sam ukucavao račune i plaćao račune 800 kuna, za korištenje softvera, korištenja platnog prometa banke, banka tu nije imala nikakav trošak, gotovo nikakav trošak jer ja sam obavio taj posao sam, unio i platio račune, ali 800 kuna me to u jednoj godini koštalo. I sa druge strane kada pogledate i koliko ljudi sada u ovom trenutku ili radi vani ili putuje ili se nažalost demografskim pustošenjem RH preselilo van Hrvatske, vidimo koliki u biti tu novac leži i koliko novca banke ostvaruju. Ja ne kažem da nemaju pravo ostvarivati određeni prihod na tim transakcijama jer to je njihov core business, tim se bave i normalno bi bilo da se ujednače određeni kriteriji na razini cijele EU kako bi imali identične uvjete poslovanja i u Hrvatskoj i u nekim drugim zemljama. Iako u Hrvatskoj nažalost naši sugrađani imaju puno lošiju situaciju nego što to imaju po pitanju kamatnih stopa Austrijanci, Nijemci ili neki drugi stanovnici EU. Znači kamatne stope u Hrvatskoj su još uvijek na prosjecima puno više nego u tim zemljama gdje se za stambene kredite npr. može dobiti i manje od 1%, a nekada je vrlo blizu bez kamate uopće, doduše u Hrvatskoj kažem kamatne stope su se smanjile, neki ostvaruju izvrsne kamatne stope kao jedan ministar u Vladi HDZ-a, 2% je zbilja niska, tu se građani mogu recimo usporediti kako oni stoje u toj cijeloj priči. Sa te strane hoću reći da je ovo jedno područje koje treba jako dobro nadzirati i nadgledati. Da li je za neku transakciju trošak od 100 kuna adekvatan, da li je to previše, da li je to nešto šta realno održava trošak te cijele transakcije? Pitanje je koje postavljam tu pred sve nas s obzirom i na to koliko naši građani to koriste, sve više i više kupujući i robu van Hrvatske i plaćajući putem kartica, nešto je kolega Lalovac o tome govorio, 6 milijuna kartica u ovko maloj zemlji zbilja impresivan broj. Znači prosječno punoljetni građanin svaki ima po dvije kartice, kupuje se, troši se, obavljaju se određene transakcije i tu ja vidim veliki prostor za određenu racionalizaciju troškova naših sugrađana koji dosta često to na svakodnevnoj razini niti ne uoče. Ako platiš neke računa nekoliko puta praktično ni ne vidiš u tom računu, ako je račun nešto veći, da li si potrošio 20,30 ili 50 kuna. Još jedna priča koja je vrlo bitna zbog čega ja tu inzistiram da o tome moramo voditi više računa je količina naših sugrađana koja se odselila van Hrvatske kao što predsjednik Vlade kaže, pogotovo u dijelovima Hrvatske gdje je odgovornost za upravljanje ima HDZ. Recimo Slavonija je u potpunosti opustošena, stotine i stotine tisuća naših sugrađana je otišlo van Hrvatske, tim se moramo baviti. Ljudi odlaze ne samo da bi zaradili nego da bi preživjeli, da bi mogli kvalitetno živjeti i da bi se osjećali kao vrijedni dio društva kojeg se cijeni i koji može napredovati ili raditi sukladno svojim sposobnostima. Nažalost Hrvatska još nije dosegnula tu razinu, ja bih rekao društvene svijesti da naši sugrađani se osjećaju dobro u RH. garantiram vam da pola naših ljudi koji odlaze tražeći posao, odlaze zbog toga što misle da u Hrvatskoj ne mogu ostvariti da na pošten način dobiju posao i da nakon toga budu pošteno plaćeni za taj posao, da se osjećaju korisno i da recimo sa tim novcem mogu kvalitetno živjeti. Nevjerojatno je, ali ja znam nekolicinu ljudi koji su u pedesetim godinama otišli u Irsku zbog toga što prvi puta evo nakon, ljudi mi kažu nakon 20, 30 godina oni u Hrvatsko nisu si mogli priuštiti neko putovanje itd. sada čovjek živi od plaće koja nije nešto iznadprosječna u Irskoj, ali radi težak posao, radi u skladištu, ali si može priuštiti nešto šta za sebe i svoju obitelj u Hrvatskoj je mogao samo sanjati. I naravno da ono što radi vrednuje i da on vidi da ono može napredovati bez obzira da li mu je neko u obitelji pomogao ili nije. Kao što je primjerice u nekim našim tvrtkama recimo ili u gradskoj upravi imate čitave familije zaposlene koje tamo rade, znači na to su ljudi posebno osjetljivi i zbog toga odlaze. I zbog toga imamo stotine tisuća naših sugrađana koji onda kao šta su neki kolege govorili, šalju novac izvana, plaća se raznorazne stvari izvana i onda naravno da tu postoji prostor za velike naknade koje onda u tom slučaju ako nisu kontrolirane, ako nisu ujednačene može se desiti da naši sugrađani imaju nepovoljniju situaciju nego šta to imaju stanovnici nekih drugih zemalja. Znači ovaj zakon po meni treba što prije usvojiti, kada se govori i kada se vidi koliko je transakcija napravljeno, koliko je naših sugrađana bilo uključeno u te transakcije. Naravno se radi o izuzetno važnom zakonu jer ako govorimo o skoro milijardu transakcija, ako govorimo o 6 milijuna kartica koje naši sugrađani imaju, to znači da svako ko barata platnim prometom, ko nešto kupuje, ko je imao određenu transakciju sa nekom drugom zemljom na području EU uključen u tu cijelu priču i što prije to donesemo to bolje. Možda evo ako bi htio reći i sugerirati Vladi RH za buduće razdoblje, nema potrebe za usvajanje ovih zakona da čekamo devet ili deset mjeseci ko što će sada biti jer to se može relativno brzo nakon usvajanja na europskim tijelima, na Europskom parlamentu i Europskom vijeću, to se može u nekoliko mjeseci transferirati i aplicirati u RH. Možda u ovom periodu koji smo sada propustili, znači možda šest, sedam mjeseci mogli smo imati manje troškove za naše sugrađane. Možda te stvari naučimo i tijekom predsjedanja. Evo vidimo da je jučer prvi hrvatski ministar predsjedao Europskim vijećem, sa te strane takva vrsta ažurnosti odnosno bržeg rada mislim da bi i hrvatski građani podržali, pogotovo kada se radi o zakonima koji ovdje vjerojatno neće imati ozbiljnog protivnika osim onih koji eventualno mogu zbog geste ili da pokažu da nisu za EU i da su protiv toga da ostanemo dio EU da glasaju protiv takvih zakona. Ali ja mislim da kada imamo zakone koji postižu visoku razinu suglasnosti, gdje nema problema da se može relativno brzo to odraditi i aplicirati preko ministarstva i de facto svega nekoliko mjeseci možemo imati zakonodavstvo koje nam garantira bolju poziciju za naše građane nego šta su je to imali do sada. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo neke replike, prva je poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Maras. Prema neslužbenim podacima negdje oko 2.000 građana RH koji su dio svog staža ili većinu staža ili cijeli staž ostvarili na području država bivše Jugoslavije su novim izračunom dobit će znatno niže mirovine. Ono što nije dobro da se nije napravio zaštitni mehanizam da se građane ne gurne još dublje u siromaštvo, ali u kontekstu ove rasprave ti građani su sada dužni otvoriti devizne račune, te valute ne spadaju u eurozonu, dakle izuzete su od ovoga zakona i možemo pretpostaviti da će i banke uvesti nove troškove konverzije njihovih primanja iz tih drugih država sada i da će ih na taj način još kud su dobili manje mirovine tud će i na taj način morati plaćati određene naknade. O tom problemu bi svakako trebalo razmisliti. Hvala.
Poštovani zastupnik Maras.
Gospodine Žagar, vi ste tu dobro uočili da ima jedan dio naših sugrađana koji nisu isključivo vezani na EU, ovo je ono što nas obvezuje EU da napravimo jedinstveno na području cijele EU i to je dobro, ali državu ništa ne ograničava da napravi svoju regulativu koja bi se odnosila na neke druge. Znači sa te strane država može primijeniti svoje zakonodavstvo i eventualno zaštiti te građane o kojima vi ovdje govorite i koji isključivo nisu vezani za područje EU i ostvaruju određene prihode, mirovine ili nešto drugo, a ostvarili su ih primjerice u SAD-u ili ne znam u nekim zemljama koje su van područja EU. Znači to se može napraviti neovisno o ovom zakonu, pitanje je samo da li ljudi koji predlažu zakone su vodili računa o tome i da li se na tome radi. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, govorili ste o core business banaka odnosno smanjivanju kamatnih stopa i prebacivanju tog dijela sada na naknade. Mislim da je to loše jel zapravo banke imaju svoju funkciju, imaju društvenu imaju puno širu funkciju poticati malo poduzetništvo, poticati izvoz, industriju, a ne najveći dio. I u tome dijelu kada potiču nema nikakvih problema da i oni zarade određeni dio novaca. Međutim, zarađivati isključivo na naknadama, provizijama odnosno drugim riječima tjerati građane u bezgotovinsko plaćanje jel u gotovinsko plaćanje kada vi ste rekli da ste sami završavali određenu funkciju, znači bezgotovinsko plaćanje, sami inicirati 800 kuna, jednostavno vas natjeraju da idete u gotovinsko plaćanje ponovo i mislim da to nije dobro jer ako su sve te platforme koje danas su potpuno jeftine trebale su pojeftiniti i usluge.
Slijedeća replika je, a pardon odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac to je nešto što mislim da naši sugrađani mogu primijetiti svaki dan. Znači, kada vidite da jedna usluga je prije 5 godina ili priče 4 godine koštala isto kao što košta danas kada se koristi 5 puta više, kada se ljudi uče, promoviraju se putem pametnih telefona, slikanja, plaćanja računa koji su zbilja sada nešto šta olakšava posao ne samo građanima nego i bankama. Na konto toga one mogu racionalizirati svoje poslovanje, smanjiti broj ljudi, zatvarati poslovnice kao što mnoge od njih i čine, ovaj nelogično je da sva korist od tih naknada ostaje isključivo u profitu banaka. Znači, one bi se trebale smanjivati jer ja pretpostavljam da postoje stotine tisuća ljudi koji plaćaju svoje račune na isti način kao i ja i godišnje potroše evo skoro 1.000 kuna na to što su sami radili i koristili softver banke. Znači, za te stvari treba voditi računa u budućnosti kako se ne bi isključivo prelijevale u profite banaka. Hvala vam lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo kao što je već spomenuto ovo je važna odluka i važan zakon koji će doprinijeti poboljšanju i smanjivanju zapravo troškova kako građana tako i poslovnih subjekata. Činjenica je da se, da je platni promet jedan živi organizam koji se puno puta od kad pratimo samo, evo od 2009. na ovamo koliko puta su se regulative mijenjale i koliko je usklađenja bilo, a sve u cilju da zaista taj platni promet bude što kvalitetniji, da bude što dostupniji, a isto tako banke su se na taj način prilagođavale i davale svoje usluge sukladno, sukladno mogućnostima. Ova zadnja uredba koja se promijenila i stupila je na snagu 18. travnja 2019. u EU, dakle od tada je i obveza da se usklade sve ostale nacionalne ekonomije pa je za države članica bila obveza de se to dogodi i primijenjeno je od 15. prosinca 2019. godine. Tako sukladno tome evo i Hrvatska želi doprinijeti i uskladiti svoje zakonodavstvo. Prvo bi rekla koji je cilj uvođenja načela jednakosti naknada. Prvenstveno u EU kada znamo države članice koje su u euro području svakako je potrebno da svi građani i poslovni subjekti budu što konkurentniji pa tako i u kruženju i u razmjeni dobara i u gospodarstvu EU na ovaj način potrošači će imati mogućnost izvršavati i primati transakcije iz drugih država članica uz znatno niže naknade. Već je državni tajnik spomenuo što to znači i koliko će to bitno smanjiti naknade za građane, a isto tako u prekograničnoj suradnji što to znači za poslovne subjekte. Isto tako, građani kod podizanja gotovog novca na bankomatima će imati isto tako puno niže naknade nego što su to bile do sada. To je važno za one koji bilo poslovno, bilo privatno odlaze u inozemstvo odnosno u države EU. Za poslovne subjekte isto tako naše to će utjecati na povećanje njihove konkurentnosti i na taj način smanjivanje troškova. Kada govorimo o tim troškovima onda bitno je napomenuti ovo što je sada već spomenuto da navedena jednakost, naknada se odnosi isključivo na jednakost između valuta EUR-a i kune, a ne i drugih valuta, ali s obzirom da smo mi orijentirani zapravo na tržište EU uglavnom onda je to itekako važno. Dakle, kada govorimo da recimo klijenti koji su, koji imaju prebivalište u nekoj drugoj državi EU tada će npr. plaćati komunalnu naknadu ili neke druge troškove, a imaju ovdje nekretninu u Hrvatskoj će imati niže troškove i naknade plaćanja npr. internetskim bankarstvom, a isto tako i za nas obrnuto. Isto tako, važno je napomenuti da ta obveza jednakosti naknada prema uredbi se odnosi na naknade kada imamo plaćanja kreditnih transfera u kunama, recimo koje su zadane u poslovnicama npr. papirnim nalogom i prekogranični isto tako kreditni transferi u EUR-ima koji su zadani u papirnatim nalozima. Dakle, te se naknade izjednačavaju. Isto tako, to su transferi u kunama putem internetskog bankarstva i jednako tako i u EUR-ima. Isto tako, to su transferi u kunama putem mobilnog bankarstva, zatim priljevi za plaćanje u kunama i podizanje gotovog novca. Činjenica je da postoji opravdana, opravdani strah što će se dogoditi sa naknadama i što će banke napraviti sada kada su te naknade niže pa mogućnost da će uvest neke druge naknade zbog smanjenih prihoda koje su nastale zbog ovih razloga, međutim upravo iz tog razloga pismenost i dostupnost informacija koje postoji građanima i u usporednim podacima i koje možete dobiti na stranicama HNB-a gdje se može svaki građanin informirati o cijenama naknada svake pojedine banke i može uvijek reagirati i eventualno promijeniti banku u slučaju da smatra da je naknada koja, tu je taj tržišni mehanizam koji djeluje gdje će onda zaista građani i poduzetnici moći promijeniti ovaj banku prebacivanjem računa kod neke druge banke. Tu moram reći da se i u tom dijelu zapravo odabirom te, te nove banke, ta nova banka preuzima sav, svu poslovnu komunikaciju i promijene koje treba napraviti, dakle tada niti građani, niti pravna osoba nije u tom slučaju zakinuta da treba obavljati neke dodatne poslove i gubiti vrijeme ovaj za otvaranje nekog novog računa. Dakle, od studenoga 2018. se te aktualne naknade mogu naći na stranicama HNB-a i na taj način je ta, tom aplikacijom se može vrlo jednostavno odrediti i odabrati najpovoljniju banku. Prema tome, sve ovo što se čini i u onom dijelu gdje se reguliraju prekršajne odredbe na ovaj način se jasnije definiraju obveze i tijela koja će, koja će vršiti nadzor i sve ostale postupke koje, koje je potrebno u samom postupku i evo ja smatram da na ovaj način da će se u itekako pridonijeti da bez obzira sve naknade koje plaćamo moraju biti na određeni način jasne, a kažem na nama je kao korisnicima da odredimo gdje nam je i kako najpovoljnija, ali u svakom slučaju će ovo smanjiti troškove građanima i poslovnim subjektima u odnosima kako je to bilo do sada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Idemo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbi EU iz područja platnog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 818. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora te oni postaji sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 za i 5 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbi EU iz područja platnog prometa.
sad idemo na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tržištu kapitala, drugo čitanje, P.Z.E. br 760. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani g. predsjedavajući HS, zastupnice i zastupnici, rasprava u svezi ovoga prijedloga zakona zaključena je 23. listopada prošle godine jer HS je na svojoj 14. sjednici održanoj 31. listopada donio zaključak kojim se prihvaća prijedlog, a sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućeni su nama kao predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Ovim konačnim prijedlogom zakona napravljene su određene izmjene u odnosu na prijedlog zakona koje su posljedica prihvaćanja odredbi i prijedloga, primjedbi i prijedloga Odbora za zakonodavstvo, potom tijela državne uprave i drugih tijela, te izmjene učinjene od strane samoga predlagatelja radi veće jasnoće primjene pojedinih odredbi. U tom smislu nomotehnički su dorađeni izričaji od nekih 20-tak članaka zakona prema primjedbama Odbora za zakonodavstvo, potom dorađene su odredbe čl. 4. i 5. na način da su dopisane, propisuje potreba prethodne notifikacije odnosno odobrenja od strane regulatora tj. HANFA-e za namjeravano, izravno ili posredno stjecanje ili otuđenje kvalificiranog udjela u investicijskom društvu, te za prelazak praga od 10%, potom dorađen je čl. 9. zakona na način da se radi bolje jasnoće i preglednosti u vezi obavljanja poslova servisera uređuje zasebnim člankom zakona. Isto tako sukladno mišljenjima i Ministarstva uprave i Ministarstva pravosuđa dorađeni su članci … [[Govornik se ne razumije]] u odnosu na opći upravni postupak, a što se tiče Ministarstva pravosuđa na način da se jasno određuje biće prekršaja koji su predviđeni ovim zakonom. … [[Govornik se ne razumije]] bi samo kratko podsjetio na osnovne razloge izrade prijedloga ovoga zakona koje su iznijete prilikom prvog čitanja u HS, dakle osnovi razlozi su bili i novosti koje donosi prvenstveno vezani uz tzv. Uredbu o prospektu koja se od 21. srpnja 2019.g. izravno primjenjuje na sve države članice EU i koja u cijelosti zamjenjuje dosadašnji pravni okvir u svezi prospekta. Naime, Uredbom o prospektu čiji je puni naziv Uredba EU 2017/1129 Europskog parlamenta i vijeća od 14. lipnja 2017. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu stavljena izvan snage Direktiva o prospektu br. 2003/71 EZ, pa se stoga ovim izmjenama mora, moraju brisati odredbe te direktive koja je zamijenjena ovom uredbom odnosno unijeti odredbe same uredbe. Slijedom navedenog ostale novosti koje donosi jesu slijedeće, podignut je prag za objavu prospekta, nova pravila u prospektu ne primjenjuju se na izdanje vrijednosnih papira čija je vrijednost manja od milijun EUR-a, prije je to bilo 100.000,00 EUR-a, jasno je da je za naše prilike to relativno visoki prag, no pravila su donijeta na razini EU. Dodatno, države članice za svoja domaća tržišta mogu izuzeti male izdavatelje od obveze objavljivanja prospekta postavljajući viši prag za obveze objave prospekta s postojećih 5 milijuna na 8 milijuna EUR-a u kunskoj protuvrijednosti uz obvezu izrade informacijskog dokumenta o ponudi za sve ponude vrijednosnih papira između 4 miliona i 8 miliona EUR-a što predstavlja administrativno rasterećenje odnosno namjera je administrativno rasterećenje za izdavatelje i ponuditelje. Potom tu su i ove odredbe koje smo već spominjali, jezikom kojim se mora biti sastavljen prospekti i jezikom kojim će biti dostupni prijevodi sažetaka u prekograničnim ponudama i uvrštenjima. Nadalje, propisuje se nadležnost nadzorne ovlasti i prekršajne odredbe vezano za kršenje odredbi uredbe, a HANFA se određuje kao tijelo nadležno za provedbu uredbe o prospektu. Nadalje, izmijenjeni su uvjeti pod kojima investicijska društva i kreditne institucije mogu obavljati poslove servisera vezano za poslove sekuritizacije, a sukladno Uredbi o sekuratizaciji koja od 1. siječnja '19. izravno primijenjena na države članice pa tako i RH uz napomenu kao što smo i rekli da bi sama Uredba o sekuratizaciji bila predmetom posebnog zakona. U odredbama prijedloga zakona koristi se nacionalna diskrecija iz Direktive o tržištu financijskih instrumenata tzv. MF2 direktiva gdje se dopušta obrtima koji djeluju na tržištu financijskih usluga kao npr. zastupnici osiguranja da obavljaju djelatnost tržišta posredovanja u skladu sa odredbama Zakona o tržištu kapitala. Što se tiče Fonda za zaštitu ulaganja koji je zbog novih regulatornih formiran i osnovan od strane središnjeg klirinškog depozitarnog društva, a zbog nerazmjernosti troškova koji idu na teret fonda ukida se obveza revizije fonda i istovremeno se propisuje posebna nadzorna mjera prema kojoj HANFA može naložiti reviziju financijskih izvještaja uz već postojeću propisanu mjeru da HANFA može odbiti financijske izvještaje. Također, prijedlogom zakona dorađuju se i unapređuju odredbe u svezi korporativnog upravljanja u pogledu novog načina prikupljanja, obrade i objave podataka. Potom uredbom je izmijenjena i definicija malih i srednjih izdavatelja u smislu određivanja novog praga za njihovu kategorizaciju na način da je prag za tržišnu kapitalizaciju podignut sa 100 na 200 miliona EUR-a čime je definicija male i srednje izdavatelje izjednačena s definicijom iz spomenute MF2 Direktive. Opet ponavljam, ovo su pragovi koji su znatno značajni, visoko no razini EU su postavljeni kriteriji vezano za male i srednje poduzetnike, pa time i kroz MF Direktivu koja se preslikava u normu ovoga zakona. Nadalje, uvodi se mogućnost izrade nove vrste prospekta tzv. prospekt EU-a za rast čime se omogućava jednostavniji prospekt za mala društva i mala izdanja. Nadalje, izdavatelji koji imaju uvrštene vrijednosne papire na uređenom tržištu ili rastućem tržištu malih i srednjih poduzetnika također imaju na raspolaganju poput …/nerazumljivo/… to je tzv. pojednostavljeni prospekt za sekundarna izdanja odnosno ponude. Druga pogodnost za uvrštene izdavatelje na uređenom tržištu ili na multilateralnoj trgovinskoj platformi je svakako i novi režim izrade tzv. univerzalnog registracijskog dokumenta koji sadrži osnovne informacije o izdavatelju, a nakon što regulator dvije uzastopne godine odobri taj dokument više ga nije potrebno podnositi na odobrenje i izdavatelj steče tzv. status čestog izdavatelja. I zaključno, dorađeni dio odredbi zakona radi jasnoće i pravne sigurnosti i provedivosti te nomotehničkih i izričajnih ispravaka u cilju jasnih i preciznijih izričaja samoga zakona. Hvala vam lijepa na pažnji.
Hvala lijepa. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, znači pred nama se nalazi Prijedlog Zakona o tržištu kapitala odmah vrlo kratko, znači jedan od najkompliciranijih čini mi se jedan od najsloženijih zakona možda o kojem smo ovdje raspravljali i preko 120 članaka vrlo stručne i specifične materije koje, pa čak i unutar samih tih institucija koji se time bave morate imati posebne ljude odnosno odjele koji se izučavaju ovako specifičnu i stručnu materiju. Evo iz same rasprave se vidi da ćemo možda ja i kolega Šuker u ime klubova o tome raspravljati, kojima smo se susretali u unutar Ministarstva financija, a isto tako i sa financijskim tržištima pogotovo prilikom izdavanja određenih vrijednosnih papira što nažalost u RH nije zaživjelo u ovih 30 godina. Znači da tržište kapitala bude jedan od načina prikupljanja kapitala, da bude, to je zapravo glavna funkcija tržišta kapitala, da se prikupi kapital od ovog dijela štednje, da se taj kapital uloži, da ima investicijski potencijal odnosno na taj način da se potakne i razvija gospodarstvo. Nažalost u Hrvatskoj je tržište kapitala uz brojne i poticaje države, a znamo da najveće transakcije su se zapravo na tržištu kapitala događale isključivo kada je država bila nekakvi aranžer ili kroz nekakve ne samo kroz obveznice nego i kroz određena javna poduzeća koja se nalazila na tržištu kapitala, a da sve izvan toga nažalost nema mnogo učinka kao što bismo mi očekivali. Mi znamo, mi smo mala, malo gospodarstvo, tu je bilo razgovora da li se možda napraviti i nekakva regionalna poveznica sa Slovenijom i sa nekim drugim zemljama ovaj međutim tržišta kapitala uglavnom funkcioniraju u Anglosaksonskim zemljama uglavnom SAD-u i u Velikoj Britaniji dok ostala tržišta kapitala, kažem bez obzira na ovu jedinstvenu direktivu europskog tržišta kapitala što će biti zanimljivo sada izlaskom Brexita odnosno Velike Britanije koje je zapravo bilo kao nekakvo središte, financijsko središte u Europi, znači njihov cyti kao središte financijskih usluga i bankarskog poslovanja, izlaskom Velike Britanije se postavlja pitanje hoće li to sada biti Frankfurt, hoće li to biti Pariz, koje će zapravo sad središte tržišta kapitala biti u EU, a u konačnici kako se to dalje širi i po drugim zemljama. Tako da vezano za ovo, ovaj zakon dodatno znači uređeno je područje poslovanja osoba ovlaštenih za obavljanje poslova sa financijskim instrumentima. Detaljnije su propisani uvjeti trgovanja financijskim instrumentima te su propisani uvjeti trgovanja robnim izvedenicama i misijskim jedinicama i izvedenicama na misijske izvedenice. Znači vidite vrlo specifični financijski instrumenti koje u RH se ne postoje, ne trguju, međutim, takvim financijskim instrumentima se djelomično trguje na tržištu EU, pa zapravo i mi moramo putem toga, znači moramo i uvesti to kroz naše zakonodavstvo. Tako je uveden i institut pružanja usluge dostave podataka s ciljem maksimiziranja transparentnosti i smanjenje fragmentacije podataka. Unaprjeđena je zaštita ulagatelja s ciljem osnaživanje okvira za pružanje usluga investicijskog savjetovanja i upravljanja portfeljem, kao i poboljšanje kvalitete informacije koje se daju klijentima vezano za investicijske usluge koje se pružaju. Također, ovim zakonskim prijedlogom uvode se i veći regulatorni zahtjevi s obzirom na razvoj tehnologije i tržišnu infrastrukturu, a vezano je za trgovinske platforme i visokofrekventno i algoritamsko trgovanje. Uređeni su nematerijalizirani vrijednosni papiri te i ustrojstvo i ovlaštenja središnjeg depozitorija vrijednosnih papira, središnje druge ugovorne strane i burze te prava i obveze sudionika na tržištu kapitala, posebno u području zabrane trgovanja na temelju povlaštenih informacija, nezakonitog obavljanja povlaštenih informacija i manipuliranja zloupotrebom tržišta, što je svakako pod puno većom lupom, puno većim naglaskom je to i u SAD-u, puno manje u Europi, a da ne govorim o istočnoeuropskim zemljama. Ovdje je također, uvodno i predstavnik predlagatelja govorio o smanjivanju odnosno smanjivanju administrativnih barijera vezano za prospekte, za javnu ponudu vrijednosnih papira sa postojećih 5 milijuna eura na 8 milijuna u kunskoj protuvrijednosti uz obvezu izrade informacijskog dokumenta u ponudi za sve ponude vrijednosnih papira između 4 i 8 milijuna eura. Također, ono što je ovdje bitno za one koji se bave ovim dijelom društava sa ograničenom odgovornošću, odnosno zastupnika u osiguranju, koliko ste vi ovdje rekli, čini mi se, za njih se ništa ne mijenja i tu su, tu smo zapravo iskoristili određenu nacionalnu diskreciju i mislim da je to dobro. Znači s obzirom, na te usluge koje oni obavljaju. Zatim, govorili ste o fondu za zaštitu ulagatelja gdje se ipak ne radi određena revizija, međutim, daje se određeni, daje se ovlasti agenciji, odnosno HANFA-i se daje da prema isto kao prema drugim subjektima nadzornu mogućnost da odbije financijski izvještaj, odnosno da nadzornu mjeru naloži reviziju. Znači ovo sad nije obveza, ali mogućnost revizije i dalje ostaje, tako da je to sad maknuta ta jedna barijera, ali ako agencija prepozna da mogućnost, oni mogu zatražiti reviziju, je li tako? Tako sam i razumio. Također, s druge strane, značajna izmjena odnosi se i na dodatne ovlasti agencije vezano za korporativno upravljanje u ... [[Govornik se ne razumije.]] u smislu prikupljanja i objave informacija. Navedenim dopunama dodatno se osnažuje korporativno upravljanje izdavatelja čiji su financijski instrumenti uvršteni na uređeno tržište bez dodatnih administrativnih financijskih tereta i prijedlogom zakona dorađuju se nadzorne mjere koje agencija može izreći kada financijske informacije izdavatelja nisu izražene u skladu sa relevantnim okvirom za financijsko izvještavanje čime se nadležnost agencije dodatno usklađuje se sa smjernicama ESM-e odnosno provedbi odredaba. Znači vrlo stručan, vrlo i specifičan zakon, kažem, čestitke kolegama u Ministarstvu financija, ali ipak treba, bez obzira koliko su to nekakve direktive, ipak to treba i korektno prevesti jer znamo da nije jednostavno, jednostavno takva, takva je terminologija. Onda iščistiti postojeći zakon, ovo je prijedlog novog zakona, tako da nisam gledao vezano za određene primjedbe ovih nekih vanjskih suradnika, mislim da ih nije nešto značajnije bilo. Tako da evo, i u ime Kluba SDP-a ćemo podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, g. državni tajniče sa suradnicom. Mnogobojne kolegice i kolege. Vrlo teško je u jednoj ovakvoj temi govoriti, ako niste prvi jer praktički ako bi bilo što htjeli reći, morate ponoviti ono što su rekli vaši prethodnici, međutim, mislim da ipak kad govorimo o jednom zakonu koji po svom obimu možda i najveći zakonodavni dokument koji ovaj Sabor usvaja, mislim da ima preko 700 i još nešto članaka. Mislim da treba posebno skrenuti pažnju, bar mi u ime Kluba HDZ-a smatramo, na ono što je predlagatelj rekao u uvodnom dijelu da njegovim donošenjem stvoreni su ključni preduvjeti za integraciju financijskog tržišta u jedinstveno tržište država članica EU i kaže, RH postala je dio jedinstvenog unutrašnjeg tržišta EU te je obveza kontinuiranim usklađivanjem svog regulatornog okvira omogućiti istovjetnu primjenu odabira propisa EU. I sad nama je u ime kluba, u Klubu HDZ-a se nameće nekoliko pitanja. Prvo, mi ulazimo na jedno jedinstveno tržište gdje već postoji jedno veliko iskustvo u baratanju, da tako kažem trgovanju koje regulira ovaj zakon i dobro je da predlagatelj ovdje u obrazloženju ovoga zakona kaže da su unaprjeđena zaštita ulagatelja sa ciljem osnaživanja okvira za pružanje usluga investicijskog savjetovanja i upravljanja portfeljem, dakle i sam predlagatelj zakona, ministarstvo je svjesno tog nedostatka koji postoji u Hrvatskoj. Međutim, s obzirom na to što se događa u EU i na Brexit, a i kolega Lalovac je spomenuo, najjači financijski centar, European city of London dakle tamo su praktički najjače transakcije odvijene i točno se zna, recimo kad država izdaje obveznice ciljano idete u pojedine financijske centre jer tamo su vjerojatno najviše zainteresiranih, najviše investitora. E sad se postavlja pitanje, što će i kako će Europa reagirati u ovom slučaju. Da li će financijski centar ostati i dalje London ili će EU zajednica sa snagom svog kapitala, svog gospodarstva i svog tržišta inicirati razvoj nekog drugog centra jer je logična stvar da uz Wall Street, EU će htjeti imati praktički drugi financijski centar svijeta i to je logično. I to je sigurno jedno pitanje koje se nameće. A zašto to govorim? Pa zato što nažalost mnogi su tijekom ovih godina u HS govorili da je praktički hrvatsko tržište kapitala mlinica koja ima vode, a nema zrnja i vi praktički nakon dva uspješna … [[Govornik se ne razumije]] al tu je bila inicijator država, praktički 3, Pliva, INA i ovoga i HT, niste imali značajnijeg ovoga izlistanja na Zagrebačkoj burzi, a to naprosto ukazuje da svijest i znanje o ovoj materiji i mogućnost osobito u momentima kad nije bilo toliko novaca kolko ga ima danas na tržištu, vi danas imate novaca koliko god hoće, kud god se okrenete svi vam ga nude praktički bez kamata samo da plasiraju sredstva, dakle burza je sigurno prostor gdje se može doć do kapitala, međutim tamo kad dođete tamo do kapitala onda i taj dolazak do kapitala uvjetuje i određene načine ponašanja i ne može se baš to radit kako hoće, a samim tim što niste više vlasnici, nećete bit vlasnici 100% tvrtke dolazi praktički na određen način i do vlasničkog restrukturiranja tvrtke. Dakle, država je napravila zakonodavni okvir s jedne strane da se tržište kapitala razvija, s druge strane zakonodavno je praktički zaštitila one koji žele ulagati na to tržište kapitala. Međutim, ono što je najveća tragedija u RH da to tako kažem, ako RH sa određenim izlistanjima na tom tržištu kapitala ne ponudi nešto vrlo je vjerojatno da neće biti značajnijih prometa na Zagrebačkoj burzi jer vi kad pogledajte koliki je promet Zagrebačke burze onda ćete vidjeti da nekoliko kompanija u RH ima ukupno veći bruto promet godišnje nego što je promet Zagrebačke burze i to najbolje govori o tome kolko je tržište kapitala u RH razvijeno, kolko je ono snažno, a da ne govorim da praktički hrvatska država što se tiče Zagrebačke burze ovoga ne može ništa napraviti i zato već dugi niz godina je postojala ideja da se napravi Regionalna burza, da li je to povezo Zagrebačku burzu sa, gore sa Bečem ili, pa čak se razmišljalo jedno vrijeme da bi se išlo i dole prema ovoga istoku, prema Istambulu, međutim situacija je takva kakva je, dobro je da je Ministarstvo financija napravilo ovaj dokument, dakle koji potiče razvoj tog tržišta kapitala, međutim ponavljam najveća tragedija je što mnogi koji žele doć do kapitala će rađe to učiniti sa bankama ili sa nekim drugim, a da ne govorim da oni koji imaju novaca rađe će ga plasirati na neki drugi način nego kupnjom dionica jer iskreno govoreći u onoj financijskoj krizi mnogi su se i opekli, mnogi su i ostali bez jednog dijela novaca jer vrijednost tvrtki u koje su uložili je znatno pala, ali sve je to ovaj zakon predvidio i sve je to ovaj zakon ako bolje čitate kroz određene članke ovoga regulirao i dobro je da za ovo imamo ovakav zakon, kao što je reko i kolega Lalovac, punom pohvalama kolegama iz Ministarstva financija koje su napravile ovaj zakon jer trebalo je od 700 i još nešto članaka, njih 120 promijenit da bi se napravile izmjene i dopune i vjerojatno će s obzirom na to što će se, što će se događati sa brexitom u nekim budućim vremenima, ja očekujem da će ovaj zakon doživjeti nekakve izmjene u skoro vrijeme i zbog svega toga skupa da se ne ponavljam više što su govorili državni tajnik i kolega Lalovac, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa, prelazimo na pojedinačne rasprave, bolje rečeno na pojedinačnu raspravu, javio se samo g. Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicom, reko je kolega Šuker da je teško govorit kad niste prvi, a možete mislit koliko je teško kad ste treći, nakon njega i Lalovca govorit, ali ovoga ipak ću, ipak ću reći nešto kratko kao i u prvom čitanju, ja ću isto osobno podržat ovaj zakon i želim vama u Ministarstvu financija dat sve moguće pohvale oko izrade ovog zakona. Naime, mi smo mlada država i kako smo mlada država i učimo se i demokraciji, isto tako se učimo i tržištu kapitala i nekim stvarima koje su zapadnim zemljama već, već desetljećima prisutne i poznate i ovo je jedan zakon novi, mislim uglavnom uz ove izmjene koje jesu, puno je tu novina, je novi koji se prilagođavao u biti hrvatsko tržište kapitala današnjim uvjetima poslovanja i nesumnjivo je ovo što je rekao kolega Lalovac i kolega Šuker da u neko dogledno vrijeme možemo očekivati opet neke izmjene jer tržište kapitala se razvija i živi, živi ovoga kroz određeno vrijeme i nova doba donose neke nove stvari. Ono što ja želim naglasiti, dakle neću se ponavljat po pitanju rješenja dobrih koja se donosi ovaj zakon, ja želim samo reći da trebamo i dalje, košto sam reko i u prvom čitanju uostalom da trebamo i dalje raditi na približavanju tržišta kapitala i našim građanima, ali i tvrtkama zato što je to još uvijek u RH jedna velika nepoznanica, s jedne strane ovoga kako smo mlada država još uvijek ljudi i mladi, mladi sustav kapitalizma je u našoj zemlji, ljudi u biti još uvijek imaju nekakav strah prema ulaganju na tržište kapitala i to je ono gdje bi im kroz edukacije trebalo približit, približit mogućnosti koje, koje im jednostavno tržište kapitala pruža. Spominjali su kolege prije mene ovdje stavljanje Plive, HT-a, na, na izlistavanje na burzu, ja ću se isto vratit malo i zadnji put sam govorio o HT-u, dakle na svom osobnom primjeru, tada su građani kupili dionice i u biti većina njih je na brzinu kako je bio onda interes i kako su dionice HT-a skočile od one početne cijene po kojoj su kupljene, to je bilo negdje 2007. se sjećam, tako negdje, većina ih je tada prodala, ja sam recimo zadržo svoje dionice i dobio sam od onog dodatka koji je Vlada onda poklonila na svakih 10 zadržanih dionica i kad se gleda to kretanje na burzi od tada otkad su kupljenje do danas, one danas vrijede manje nego, nego što su vrijedile kad sam ih kupio ali kada gledam kroz isplatu dividende i svega toga kroz ovih deset godina u biti sam zaradio na njima i to sam značajno zaradio, možda 30, 40%. Šta je tu poanta? Poanta je da u biti burza ne bi trebala biti na brzinu, zarada na brzinu i preko noći, to je jedno dugoročno ulaganje koje naravno nosi i neke svoje rizike i gdje možete puno izgubiti, ali je jedno interesantno područje pogotovo danas. Danas kada su kamatne stope vrlo niske i kada recimo imate niske kamate na štednju onda je onaj prostor gdje bi građani mogli ulagati svakako tržište kapitala i tu su opet mirovinski fondovi koji u pravilu svoja sredstva ulažu kroz ulaganje u dionice. I kada vidimo koliko je novca danas u štednji građana i koliko novaca ima po kućama onda je to jedan veliki izvor sredstava koje bi mogli u biti ući na to tržište kapitala. I zbog toga građanima treba to još više kroz edukaciju približavati. Uglavnom jedan od problema koje ja vidim zašto se tvrtke ne žele odnosno teško se odlučuju na izlistavanje svojih dionica na burzi i kroz dokapitalizaciju na takav način, mislim da je kolega Šuker nešto govorio na tom pravcu, to je ono da vi kada izlistate dionicu svoje tvrtke na burzi onda su sve poslovanje do onih kadrovskih rješenja vaše tvrtke javno poznati jer normalno da to sve utječe na vrijednost dionica i sve to morate objavljivati i zbog toga mnogi poduzetnici i danas još uvijek imaju kočnicu prema pronalasku novca kroz izlistavanje svojih tvrtki na burzi. Ali i na tome treba poraditi ubuduće. Evo imali smo prije par dana primjer smjene uprave u jednoj banci, da sada ne govorim u kojoj, koja se odmah odrazila na pad dionica te banke. U biti nakon što je predsjednik uprave dao ostavku dionice su pale već isto popodne. Tako da to pokazuje kako svi događaji u poduzećima koja su izlistana na burzi imaju utjecaj na vrijednost dionica. Uglavnom evo sve podrške ovom zakonu i nastavite dalje ovako, buduće vrijeme nosi neke nove izmjene i to očekujemo, a vama sve čestitke. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Vidim opća ljubav vlada. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, drugo čitanje, P.Z.E. br. 760. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 za i 11 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodi za ljudsku potrošnju, drugo čitanje, P.Z.E. br.754 Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. S nama je gospodin državni tajnik Tomislav Dulibić iz Ministarstva zdravstva, želi li uzeti uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici. Zakonom o vodi za ljudsku potrošnju uređuje se zdravstvena ispravnost vode za ljudsku potrošnju. Nadležno tijelo za provedbu zakona i način izvješćivanja Europske komisije o provedbi zakona, obveze pravnih osoba koje obavljaju opskrbu vodom za ljudsku potrošnju u RH, način i postupanja izvješćivanja u slučaju odstupanja od parametara za provedbu sukladnosti vode za ljudsku potrošnju, monitoring i druge službene kontrole zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju i njihovo financiranje, a u cilju zaštite ljudskog zdravlja od nepovoljnih utjecaja bilo kojeg onečišćenja vode za ljudsku potrošnju i osiguravanja zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju na području RH. Europska komisija je RH uputila 8. ožujka 2019. godine pismo službene obavijesti povreda broj 2019/2019 zbog neusklađenosti RH s člankom 3. stavkom 3., člankom 4. stavak 1. točkom a, člankom 6. stavkom 2. i člankom 6. stavkom 3. Direktive Vijeća 98/83 EZ od 3. studenog 1998. o kvaliteti vode namijenjenoj za ljudsku potrošnju. Vlada RH odgovorila je na pismo službene obavijesti Europske komisije u vezi s kvalitetom vode te u smislu navedenog preuzela obvezu usklađivanja. U odnosu na individualnu opskrbu koja se odnosi na korištenje privatnih zdenaca, cisterni i slično, a koristeći pravo na izuzeće iz članka 3. stavka 2. točke b Direktive 98/83 EZ zakonskim se prijedlogom uvodi pojam individualne vodoopskrbe, dopunjuju odredbe o obavještavanju stanovnika na individualnim sustavima vodoopskrbe kao i odredbe koje se odnose na savjetovanje zahvaćenog stanovništva iz lokalne i individualne vodoopskrbe te obavještavanje putem mrežnih stranica Zavoda za javno zdravstvo u jedinicama područne samouprave, a s ciljem zaštite potrošača kroz obavještavanje stanovništva i davanje odgovarajućih savjeta. Nadalje, zakonskim se prijedlogom radi usklađivanja s člankom 4. stavak 1. točka a. i člankom 6. stavak 1. točka a Direktive Vijeća 98/83 EZ jezično dorađuje pojam zdravstveno ispravne vode za ljudsku potrošnju te pojam mjesto potrošnje. U cilju usklađivanja s odredbom članka 6. stavak 3. Direktive zakonskim će se prijedlogom dopuniti odredbe u vezi odgovornosti vlasnika unutarnje mreže u slučaju utvrđivanja odstupanja od parametara sukladnosti na mjestu potrošnje vode namijenjene za ljudsku potrošnju, a koje su posljedica neprikladne unutarnje mreže ili njenog lošeg održavanja na način da je pored vlasnika odgovoran i korisnik unutarnje mreže. Konačni prijedlog zakona dodatno je nomotehnički uređen sukladno prijedlozima Odbora za zakonodavstvo u vezi sa savjetima potrošačima koji se koriste vodom namijenjenu za ljudsku potrošnju iz individualne vodoopskrbe u vezi s ovlastima sanitarne inspekcije Državnog inspektorata za postupanje u slučaju utvrđivanja odstupanja od parametara sukladnosti na mjestu izlaska iz slavine vode namijenjene za ljudsku potrošnju te drukčije grupiranje prekršajnih odredbi u dodanom Članku 46b. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospodine državni tajniče imate jednu repliku gospodina Jovanovića.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče moja replika je nastavak onoga što smo čuli na sjednici Odbora za zdravstvo, pošto nema predsjednice pa bi ja ponovio to pitanje. Dakle, čuli smo i sami ste spomenuli da se terminološki usklađuje izraz „na mjestu potrošnje“ sa izrazom „na mjestu izlaska iz slavine“, ali da u cijelom tekstu to nije učinjeno. Pa eto ja apeliram da možda i amandmanom Vlade do izglasavanja izmijenite u cijelom zakonskom tekstu ove izraze tako da cijeli tekst onda bude usklađen. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče Jovanović, znači mi ćemo provjeriti tekst ako je došlo slučajno do te nomotehničke pogreške mi ćemo onda amandmanom Vlade ispraviti. Hvala lijepo.
Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Pero Ćosić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predlagatelji, kolegice i kolege zastupnici s obzirom da u odnosu na prvo čitanje je ovaj konačni prijedlog zakona sadrži bitne izmjene podsjetiti ću na same razloge, važnosti i donošenja predloženih izmjena i dopuna Zakona o vodi za ljudsku potrošnju. Naime, usklađivanje predloženog zakona sa Direktivom 98/83 Europske zajednice je u cilju svih država članica da zaštite zdravlje svojih građana od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju tako da osiguranju njezinu zdravstvenu ispravnost i čistoću. Hrvatska je svrstana u krugu od 30 vodom najbogatijih zemalja u svijetu, u Europi smo također među prvima stoga je očuvanje ovog resursa od neprocjenjivog značaja. Kako prema njemu postupamo ne utječe samo na zdravlje nas, već i na sav život koji ovisi o vodi, a Europa je u posljednjih desetljeća posvetila posebnu pažnju kvaliteti vode, ostvaren je značajan napredak u pogledu regulacije brojnih pitanja koja su veza za zaštitu voda kako one za ljudsku potrošnju, tako i pitanja vezana za očuvanje rijeka, mora i oceana. Važnost zaštite voda propisana je nizom direktiva, neke se odnose na zaštitu voda za ljudsku potrošnju, neke na regulaciju i proširavanje otpadnih voda, zaštitu od štetnog djelovanja voda, znači poplava, zaštitu okoliša, pomorske strategije i drugo. A sada preuzimamo obvezu dodatnog usklađivanja zakona s predmetnom direktivom koja između ostalog propisuje da je voda namijenjena za ljudsku potrošnju zdravstveno ispravna i čista ako je slobodna od bilo kakvih mikroorganizama i parazita te bilo kakvih tvari koje u određenim brojevima i koncentracijama predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi. U RH imamo javnu, lokalnu i individualnu vodoopskrbu. U 2018. godini djelovale su 133 pravne osobe koje obavljaju djelatnost javne vodoopskrbe te 220 lokalnih vodovoda. Procjenjuje se da je na javnu vodoopskrbu priključeno blizu 90% našeg stanovništva, na lokalnu nešto oko 1,5% što znači da evo gotovo 10% našeg stanovništva nije spojeno na javni vodovod. Što se tiče zagađenja pitke vode u Rh moramo istaknuti da se zdravstvena ispravnost i čistoća pitke vode u javnim vodovodima redovito kontrolira i prati te za naše stanovnik koji koriste javni vodovod nema većih razloga za zabrinutost. Naravno postoje tu mogućnost raznih akcidenata i zagađenja tla, podzemlja pa nažalost i vodonosnika unutar zona sanitarne zaštite crpilišta, ali ovaj brzom i učinkovitom sanacijom i redovnim monitoringom vodonosnika unutar sanitarnih zona zaštite, znači van crpilišta može se na vrijeme spriječiti zagađenje samog crpilišta, a time i zagađenje vode za piće u distributivnoj mreži. U odnosu na javnu vodoopskrbu, lokalna vodoopskrba sa zdravstvenog gledišta predstavlja veći rizik jer se voda potrošačima isporučuje bez ikakve obrade, a nažalost često i bez dezinfekcije. U 2018. godini više od polovine uzoraka iz tih lokalnih vodovoda bilo je zdravstveno neispravno, najčešće radi prisutnosti bakterija te povišene koncentracije željeza i arsena. Zagađenje vode bakterijama u pravilu dolazi sa površine i ono je vezano, povezano sa ljudskim djelovanjem, dok povišeni sadržaj arsena i željeza u pravilu nije posljedica ljudskog djelovanja već sastava tla kroz koji voda prolazi. Danas su problemi sa sedrom primijećeni tu i zabilježeni u brojnim zemljama svijeta i u različitim geološkim sredinama i stoga je evo važno pratiti kvalitetu vode u ovim lokalnim vodovodima. Ovim zakonskim prijedlogom uvodi se i pojam individualna vodoopskrba i odnosi se na pojedinačnu opskrbu vodom pod uvjetom da je potrošnja manja od 10m3 na dan i namijenjena je za manje od 50 osoba. To je u pravilu voda iz bunara, zdenaca, cisterni i sl., a koja često može biti upitne zdravstvene ispravnosti radi raznih onečišćenja usred obilnih kiša, poplava, utjecaja podzemnih tokova i drugo. Iz tih razloga zdravstvena ispravnost ove vode stalno se mijenja, a ovi objekti nisu u sustavu nadzora, već se na njima nadzor provodi na osobni zahtjev vlasnika. S tim u vezi bih naglasio kako se ovim zakonom dopunjuju važeće odredbe i propisuje se nova obveza za jedinice lokalne samouprave na čijem području se nalaze individualni sustavi vodoopskrbe i u duhu ovoga zakona lokalne samouprave dužne su obavijestiti građane da su izuzeti od plana monitoringa te da je voda koja se koristi iz ovih objekata potencijalno zdravstveno neispravna i može imati negativne učinke za zdravlje. U slučaju da se dokaže zdravstvena neispravnost na bilo koji način tada se nadležnim, sa nadležnim Zavodom za javno zdravstvo trebaju dati savjeti kako se ta voda može i na koji način koristiti ili se ona ne smije dalje koristiti. Savjeti i odredbe toga se moraju objaviti i na mrežnim stranicama nadležnog Zavoda za javno zdravstvo dotične županije. I na koncu, evo, s obzirom na količinu vodnih resursa i zalihe pitke vode koju mi u Hrvatskoj imamo, naša je obaveza osigurati svim građanima, kao i svim budućim generacijama, zdravstveno ispravnu pitku vodu iz slavine. Slijedom navedenoga, Kluba zastupnika HDZ-a podržat će prijedlog ovoga zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada je na redu gđa. Vesna Pusić koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika GLAS-a. izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle izmjene i dopune Zakona o vodi za ljudsku potrošnju i ovo je sada bi trebao biti definitivna verzija obzirom da smo u drugom čitanju. Neću ponavljati ono što piše u samom dokumentu, što se opisa ukupne situacije tiče. Koncentrirati ću se u ime Kluba GLAS-a na dva pitanja i nadam se da ćemo moći to razriješiti ovdje. Dakle, čini mi se glavnim pitanjem u vezi ovog zakona tko i kako će utvrđivati kvalitetu vode koja izlazi iz slavine? U ovom, ili iz pipe, je li? U ovom zakonu su predviđen, dakle glavni ili najveći članak ovih izmjena i dopuna svakako je onaj koji se odnosi na kazne. Kazne su predviđene za pravne osobe, za fizičke osobe u pravnim osobama, za fizičke osobe-obrtnike i za fizičke osobe. Dakle, građane i predviđene su, ako dobro razumijem i za korisnike, dakle i korisnici, oni koji koriste tu vodu, mi koji doma koristimo tu vodu smo odgovorni za kvalitetu te vode i to korisnici na unutrašnjim mrežama. Moje pitanje ovdje je, da li će to, prvo, pretpostavljam, kao što se vidi iz zakona, da će to kontrolirati inspektori, kako će to kontrolirati inspektori? Da li će ulaziti u stan? Da li će ulaziti u stan samo na zahtjev ljudi koji koriste tu vodu? Po svemu što se da ovdje iščitati nema više internih laboratorija koji bi trebali i koji su postojali i bili zato da budu sastavni dio vodoopskrbe i da kontroliraju iz pozicije onog tko osigurava vodoopskrbu kad kontroliraju kvalitetu te vode. Za jedan jednostavni primjer. Recimo, ja sumnjam da ja kao krajnji korisnik vode iz pipe, da voda u mojoj kući npr. nije kvalitetna. Zovem inspektora. Da li će taj inspektor meni naplatiti ujedno odmah i 500 kn, koliko je ovdje predviđeno jer ja kao krajnji korisnik na unutrašnjoj mreži nisam osigurala da 100 g. stari sistem distribucije vode u mojoj kući se promijeni ili da se osuvremeni, da tako kažem, a to vrijedi za cijelu, recimo u Zagrebu, za cijeli Donji Grad je u takvoj situaciji. Dakle, ako ja sumnjam da su cijevi u mojoj unutrašnjoj mreži, da tako kažem, s kojom se distribuira voda u stambenoj zgradu u kojoj ljudi recimo, žive, u donjogradskim, zagrebačkim kućama, da nešto nije u redu, kao što svi znamo koji tu živimo, a i koji se malo time bave, znaju da su to uglavnom bile olovne cijevi, da su u međuvremenu Bog te pitaj kako izgledaju, uglavnom čipkaste od toga koliko vode i gube. Da li ja sada imam odgovornost kao krajnji korisnik vode iz slavine, iz pipe, dakle plaćam globu ako nisam promijenila sustav distribucije u samoj kući. Morali li krajnji korisnik onda platiti i laboratorij budući da ti interni laboratoriji, čini se, više ne postoje koji su bili sastavni dio vodoopskrbe. Dakle, u ovom zakonu se predviđaju kazne, uključujući i za ljude koji vodu koriste, koji puštaju vodu doma iz pipe, a ne previđa se kako će se spriječiti da ta voda bude loše kvalitete, odnosno kako će se postići da se to u nekom sustavu kontrolira i osigura da ta voda bude pristojne kvalitete. U mojoj kući nikad nitko nije probao i ispitivao kvalitetu vode. Ja sam slučajno jedanput sama to napravila i ima više olova nego što bi trebalo. Dakle, što sad to znači. Sad ćete vi meni naplatiti 500 kn, jer nisam promijenila sistem u stambenoj zgradi, a nema nikakvog instituta koji se time babi dakle nekakve organizacije, institucije, laboratorija koji bi po službenoj dužnosti to ispitivao i kontrolirao. I drugo pitanje koje na neki način proizlazi iz ovog prvog koje sam tu iznijela, zašto? Zašto nema internih laboratorija koji kontroliraju kvalitetu vode, koji po službenoj dužnosti koji su postojali. Da li je možda to neki korak prema nekoj budućoj privatizaciji vodoopskrbnog sustava? Ako se o tome radi to je jedno jako ozbiljno pitanje zato što se pokazalo, dakle taj, ta razlika između tretiranja toga kao robe i toga kao usluge ili nekog ajmo reći prava i, i osiguranog, osiguranog servisa koji država odnosno na jedinicama lokalne samouprave osigurava, ta razlika je ogromna, ta razlika se u mnogim zemljama i velikim gradovima svijeta pokazala toliko drastična da su neki od njih otišli u privatizaciju vodoopskrbnog sustava i nakon nekog vremena vratili natrag to u javni servis zato što naprosto je a) cijena vode eksponencijalno skočila i b) kvaliteta pala, dakle kontrola kvalitete pala, tako da ovdje zaista, mislim da je čak primjereno reći ne treba izmišljat toplu vodu zato jer je već izmišljena, naime probali su, probali su veliki gradovi, ha šta ja znam, Berlin svakako, ali mnogi drugi su probali ići u takav jedan model privatizacije vodoopskrbe i to se pokazalo po svim točkama katastrofalnim i vratili su se natrag na javni servis, dakle na, na ovo što na neki način mi sad imamo samo bez defakto kontrole kvalitete, prema tome ako je ovo naročito to ukidanje internih laboratorija, ako je to neki korak u pravcu privatizacije nemojte reći da vas niko nije upozorio, to je pogrešno, dokazano pogrešno i Klub GLAS-a je protiv toga. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada će g. Željko Jovanović govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, Klub SDP-a podržat će ove zakonske izmjene jer oni u svom cilju imaju zaštitu zdravlja ljudi od nepovoljnih utjecaja bilo kojeg onečišćenja vode za ljudsku potrošnju i osiguravanje zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju. U svojoj kratkoj raspravi još jedanput ću podsjetiti da kad je riječ o vodoopskrbi u RH ona je na vrlo visokom stupnju razvijenosti, ipak treba naglasiti iako 94% stanovnika u RH ima mogućnost priključenja, svega 84% je zaista i priključeno i to je ključni izazov, dakle postoji veliki nesrazmjer i u vodnim zalihama jer su rezerve koncentrirane na relativno manjem području, a istovremeno kad je riječ o dostupnosti pitke vode najgore stanje je npr. u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji gdje samo 55% stanovništva ima mogućnost priključenja na zdravstveno ispravu vodu za piće iz javnih sustava, dok s druge strane, najbolje je stanje u Istri gdje je to 99,2%, Primorsko-goranskoj županiji 99,1% i u Gradu Zagrebu 95,3%, dakle ogromne su to razlike i ako želimo osigurati ravnomjerni razvoj u svim dijelovima RH, to je svakako izazov koji je pred nama da se u dogledno vrijeme poveća postotak priključenosti u dijelovima RH gdje to nije. No ono što danas svakako treba naglasiti da unatoč tome što smo zadovoljni sa tim stanjem gdje čak 94% stanovnika ima mogućnost priključenja, potpuno je drugačija situacija kod javne odvodnje, dakle u RH je javna odvodnja dostupna u svega 47% stanovnika, a standard bi bio negdje 60%, dakle to je slijedeći izazov koji je pred nama da se približimo županijama gdje je to preko 50%, a to su nažalost samo 4, dakle Istra, Primorsko-goranska županija, Zagreb i Osječka županija jedine su u kojima je postotak priključenja na javnu odvodnju veći od 50%, a kao što sam rekao cilj je 60%, no ovaj zakon ovakav kakav je sigurno doprinosi zaštiti zdravlja ljudi od nepovoljnih utjecaja bilo kojeg onečišćenja vode za ljudsku potrošnju osigurava veću zdravstvenu ispravnost vode za ljudsku potrošnju i zato Klub SDP-a podržava ove izmjene.
Hvala lijepa. Prije nego što prelazimo na pojedinačne rasprave iskoristit ću priliku i pozdravit ću učenike i učenice Učeničkog doma Ivan Mažuranić iz Zagreba, ovdje su s nama, hvala što ste s nama i drago nam je. … [[Pljesak]] Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Saša Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, dakle košto su moji prethodnici rekli, ovo je jedan vrlo važan zakon za zdravlje ljudi jer regulira zdravstvenu ispravnost vode koja bi trebala biti dostupna svim našim građanima i ja želim naglasiti ovdje dvije stvari, dakle neću ulazit u ove odredbe jer ovo je jako opširan zakon, ima znači preko sto i nešto stranica, regulira i ovaj kazneni dio, prvi puta propisuje vodu za individualnu uporabu, ali ono na što ja želim skrenuti pozornost je ta, nadovezat ću se na ove brojke koje je prije mene govorio g. Jovanović, dakle ako gledamo da 95% stanovnika RH ima mogućnost priključenja na izvore pitke vode, a to je napravilo, neću reć samo, ali 84%, trebamo si postavit pitanje zbog čega je ta razlika između onih koji imaju tu mogućnost, a nisu je iskoristili i onih koji jesu, tako, tako velika. Ako znamo da smo 30-ta zemlja po zalihama pitkom vodom na svijetu i da smo u vrhu zemalja EU, a gledamo da još uvijek jedan veliki broj naših sugrađana nema pitku zdravstvenu vodu, zdravstveno ispravu vodu, onda je to za zabrinut se. A zbog čega je to tako? Ja mislim da ipak veliku ulogu u tome igraju i cijena vode i cijena priključaka koji se razlikuje u Hrvatskoj od mjesta do mjesta. Ja znam da to treba biti jednim dijelom tržišno uvjetovano, međutim postoje ogromne razlike. Jedan dio je i taj što imamo i velike gubitke na određenim područjima u Hrvatskoj kojima upravljaju određeni vodovodi, a to je rezultat i slabog ulaganja u distribucijsku mrežu. I na tome treba poraditi i treba vidjeti koji su tu problemi odnosno treba donest i nekako probati zakonski regulirati da se ti problemi probaju riješiti. A ono na što želim upozoriti je, dakle mi danas ovdje raspravljamo o vodi za ljudsku potrošnju, a baš sada pišem jedno zastupničko pitanje, doduše ne znam ni kome bi ga trebao adresirat, dakle obratilo mi se nekoliko djelatnih vojnih osoba koje rade u gradu Gospiću u našoj vojarni tamo već mjesecima nemaju pitke vode u vojarni u Gospiću i mislim da je to nedopustivo i da je to sramotno i ja sada ne znam uopće čija je to nadležnost, jel to nadležnost Sanitarne inspekcije, jel to nadležnost Ministarstva obrane, jel to nadležnost Ministarstva državne imovine čiji je to objekt iako je na upravljanju kod MORH-a i mislim da to treba provjeriti. Evo ja odavde pozivam inspekcijske službe da vide šta se to dešava da naši vojnici u Gospiću već mjesecima nemaju pitke vode u vojarnama. Zbog čega je tako i tko je tu odgovoran i tko je odgovoran, sada smo slušali ovdje o instalacijama u objektu, o sanitarnim uvjetima itd. i šta će inspekcija koja dođe tamo utvrditi. Ako utvrdi da nema pitke vode, a nema je jer mi to ljudi govore, tko je odgovoran? Dal će kazniti nekoga? Koga će kazniti? Hoće li kazniti zapovjednika te vojarne, hoće li kazniti vlasnika te vojarne koja je RH, hoće kazniti ministarstvo, to je pitanje? I ja ću napisati zastupničko pitanje i stvarno ne znam kome da ga usmjerim. Mislim da ću ga usmjeriti na sva tri nadležna ministarstva pa valjda će neko napisati odgovor. Ali odavde pozivam inspekcijske službe da provjere o čemu se radi u vojarni u Gospiću, zbog čega je to tako i kako naši vojnici mogu tamo uopće funkcionirati. Da li je to slučaj u još nekim vojarnama u Hrvatskoj s obzirom da ja imamo podatke samo za Gospić? Ali volio bih dobiti odgovore na ta pitanja i nadam se da će današnji moj istup imati nekakve rezultate. Evo najviše sam se u biti zbog toga i javio za ovu raspravu. Hvala lijepo.
Gospodin Ante Babić ima repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Đujiću kažete ako je već 90% ljudi priključeno na javnu vodoopskrbu čudite se zbog čega nije ovih 10%. Dvije, tri stvari su tu bitne. Reći ću vam za područje Imotske krajine i imotskog vodovoda, dakle gdje vam se voda diže na 700 metara nadmorske visine i ima tri prepumpavanja i gdje se troši više električne energije možda nego vode. S druge strane veliki profili tih cjevovoda predstavljaju problem i za kakvoću vode odnosno za dezinfekciju jer u zimskim uvjetima kada nemate dovoljno turista i ljudi ta se voda ne troši i stoji u tim cijevima, dakle ta ispiranja koštaju jako puno, s jedne strane. S druge strane ljeti se ta voda jako troši i kvaliteta vode je daleko bolja. Ovih 10% je vezano za ona lokalna crpilišta dakle koja imaju svoja vlastita crpilišta gdje se kakvoća vode ne ispituje svakodnevno pogotovo nakon obilnih kiša kada dolazi do zamućenja takve vode i ne kontrolira se kao kod javne opskrbe gdje je ta kontrola gotovo svaki dan s obzirom na ljudsko zdravlje.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Babić, ja sam rekao postoje specifičnosti u Hrvatskoj, ali ne slažem se ja s vama da se to ovih 10% odnosi na ove koji imaju vlastita crpilišta odnosno ajmo to reći zdravorazumski da ljudi razumiju, vlastite bunare u nekom dvorištu. Dakle podatak kojim ja baratam je da tih 10% o kojim aja govorim imaju mogućnost priključenja, dakle do njih je dovedena mreža imaju mogućnost ući na priključak, ali to ne rade. I normalno vjerojatno imaju svoje bunare jer od nekud vodu koriste, ali ja mislim da je tu glavni uzrok cijena priključka i cijena u konačnici vode odnosno kada sve to skupa preračunaju njima je to isplativije možda i dalje biti na bunaru nego se priključiti na mrežu. Ali na tom pitanju mi moramo nešto poraditi. Evo ja dolazim iz kraja Novog Vinodolskog, mi smo prije nekih deset godina povukli isto vodovodnu mrežu u naše zaleđe koje je isto na jednoj visokoj ajmo reći na brdu je i isto je bio slab interes u početku jer je priključak trebalo platiti 18.000 kuna. Onda je gradsko vijeće doneslo odluku da se ljude subvencionira u tom dijelu i u biti grad je spustio cijenu priključka nakon čega su se oni priključili. Tako da tu treba vidit modalitete.
Hvala. Druga, ujedno i posljednja replika gospođa Turina Đurić.
Kolega Đujić, dobro ste konstatirali. Naime, kod nas je vrlo visok postotak domaćinstava ili ukupnog priključka na pitku zdravstveno ispravnu vodu, znači da je ta infrastruktura kvalitetno odrađena. Međutim ja gledam cijelu ovu problematiku kao paket, paket je vodoopskrba zajedno sa odvodnjom. Naime, mi direktno ugrožavamo našu pitku vodu sa neriješenom odvodnjom i sa relativno niskim postotkom riješenosti odvodnje u RH. Posebno bih skrenula pažnju na problem Gorskog kotara, dakle područje RH koje leži na najvećim nalazištima pitke vode, a to je Gorski kotar ima veliki problem sa onečišćenosti, a naravno uzrok je nažalost onečišćenost zbog neriješene odvodnje. Pa evo skrećem pozornost, a vama na neki način kanaliziram odgovor.
Hvala. Odgovor gospodine Đujić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Turina Đurić dobro ste to primijetili i to je upravo po zadnjim zakonskim izmjenama je i propisano da pod vodovode je spao i taj sustav odvodnje. Ali ono čemu sam se ja uvijek čudio, dakle vodovodi su praktički monopolisti i prodaju vodu koju svi trebaju i svi je plaćaju. Recimo mi na našem području naše županije smo imali neke neke vodovode koji su godinama poslovali s gubitkom. Što je meni ono umjetnost kad kažete znači imate sigurno tržište, imate siguran prihod, imate visoku cijenu vode koja je stvarno visoka i onda poslujete s gubitkom, a umjesto da racionalizirate broj zaposlenih i neke stvari i ulažete u mrežu da smanjite gubitke onda bi te određene prihode mogli i usmjeriti i u tu mrežu odvodnje koju, koja je problem. Dakle, u biti treba malo racionalnije poslovati, poslovat u tim poduzećima onda će biti novca i za rješavanje ovih problema.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Snježana Sabolek, nema je, gubi pravo i gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa želio sam se javiti i u pojedinačnoj raspravi samo da bi ukazao na dvije važne činjenice, a to su da jedan od ključnih izazova koji utječe na dostupnost vode su klimatske promjene. Prema tome očekujem da i mi u Hrvatskom saboru u većoj mjeri pažnju posvetimo tom pitanju iz jednostavnog razloga što je nedavno i 550 hrvatskih znanstvenika potpisalo apel za sustavnu klimatsku akciju. Taj apel su predali i Vladi i Ministarstvu zaštite okoliša, ali i Hrvatskom saboru. U tom apelu 550 naših znanstvenika kroz 11 zahtjeva traži konkretne akcije. Konkretne akcije koje će osigurati održivost i spas našeg planeta. Osim toga nedavno smo također imali priliku pročitati i jedan dokument koji je izdala Nacionalna akademija znanosti gdje su znanstvenici iz cijelog svijeta traže zaokret u 6 točaka kako bi se osigurao spas planeta Zemlje. Tih 6 točaka su energetska tranzicija, dekarbonizirani gradovi, financijski sustav, vrijednosni sustav i informiranje potrošača i ono što posebno ističu i naši znanstvenici u ovih 11 zahtjeva, a to je da se pitanje održivosti mora nametnuti kroz cjelokupni obrazovni sustav tako da se svjesnost o zaštiti klime treba ugraditi u obrazovni sustav puno više nego što je danas. Prema tome, održivost se ne može nametnuti navode autori ove studije, smatraju da svjesnost o zaštiti klime, a kažem jedan od najvećih izazova za vodu upravo dolazi od klimatskih utjecaja treba se ugraditi u obrazovne sustave. Prema tome, kvalitetno obrazovanje podupire i produbljuje normative te pojačava vjeru vrijednosti da se može dovesti do promjena kod ponašanja pojedinaca, a onda i skupine pa tako i cijelog čovječanstva koje će osigurati održivost našeg planeta. Hvala lijepo.
Gospodin Vlaović ima repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Jovanović dobro da ste upozorili na apel hrvatskih znanstvenika koji žele da se i Hrvatska aktivnije uključi u reguliranje i praćenje klimatskih promjena, a u svjetlu ovoga zakona i zaštite potrošača odnosno korisnika vode iz sustava u Hrvatskoj sigurno da je to bitno da naši građani prvo imaju dostupnu pitku vodu, a drugo da ju štitimo od mogućih onečišćenja. Imali smo primjer u Vukovarsko-srijemskoj županiji gdje godinama su stanovnici pili vodu sa visokom postotkom arsena i teških metala, a da ih javni vodoisporučitelj na to nije upozorio i da se godinama to nije riješilo. Slična opasnost prijeti i kod Piškornice u Koprivnici gdje je načelnik općine upozorio na procjedne vode i ostatke teških metala, ali se ništa ne poduzima. Pa je pitanje tko je radio te procjene rizika, da li su one još uvijek važeće, vodozaštitne zone da li su dobro uspostavljene i tko to kontrolira? Jer ako želimo zaštititi pitku vodu onda moramo sustavno djelovati, a ne to prepuštati nekome tko to ne radi dobro, a vidimo da javni vodoisporučitelji nisu [[Upadica: Hvala, vrijeme, vrijeme gospodin Vlaović.]] u niz slučajeva dobro radili.
Izvolite gospodine Jovanović.
Kolega Vlaović da, slažem se s vama. U tom smjeru je bilo i moje pitanje koje sam postavljao prethodnih godina u raspravi u Hrvatskom saboru kada smo razgovarali o potrošnji vode upravo za neke slavonske vodovode gdje je dokazana pojačana količina arsena, a za koje se zapravo i znalo, a da zapravo građani nikada nisu informirani o tome. Tako da bi bilo dobro da Nastavni zavod za javno zdravstvo prati ljude koji su tu vodu pili i da se vidi da li je tamo došlo do nekih posljedica. Prema tome, mora se ići u nekoliko smjerova. Jedno je povećanje dostupnosti vode za sve, javna odvodnja gdje se to mora povećati iznad prosjeka gdje smo danas vrlo nisko i naravno to informiranje potrošača i obrazovni sustav gdje onda u konačnici samo takvom zajedničkom akcijom možemo osigurati zaštitu i ispravnost vode za ljudsku potrošnju.
Hvala lijepa. Miro Bulj, gospodin Miro Bulj ima pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege, pitke vode su resurs 21. stoljeća i naravno da upotreba vode, koju imamo javnu upotrebu da je bitno da je njihova kvaliteta na najvišem nivou, a Hrvatska je znamo, to je poznato jedna od država u Europi i svijetu koja ima najveći bazen pitke vode i najviše pitke vode po glavi stanovnika. Međutim, ovim zakonom se ne rješaju one stvari očuvanja vode. Ja znam da je namjera Ministarstva zdravlja da uskladi to sa zakonodavstvom i EU i direktivama međutim je činjenica da se mi katastrofalno odnosimo prema pitkoj vodi i da bi pitke vode, ono što smo i predložili trebale ući u Ustav što bi proizvelo zakone koji bi zaštitili naš krš i rijeke od izvora do ušća. Ja ću reći nekoliko primjera gdje su ogromni problemi što se tiče vodoopskrbe tj. gdje ljudi ne mogu konzumirati pitku vodu to je primjer grada Splita. U gradu Splitu zbog neodgovornosti nadležnih institucija imamo uvaženi tajniče probleme sa, znači poslije svake kiše po tjedan, dva i više građani Splita ne mogu konzumirati vodu jer nije ispunjeni kriteriji, zdravstveni kriteriji, voda je mutna, a to je sve zbog toga što je onečišćeno Jadro. Mi imamo upojne jame koje su umjetno rađene u npr. u Dugopolju su napravljene da bi se sve što je s autoputa slilo u te upojne jame, a te upojne jame su direktno povezane sa izvorom Jadra i nemamo dovoljno filtera ni sustav koji će obraditi tu vodu u Jadru, da bude kvalitetna voda za piće. Mi govorimo o bazenu u Splitu koji ima 300 000 stanovnika i prema tome uvaženi ministre nadam se da ćete i vi prema Ministarstvu zaštite i okoliša jel tu mora postojati koordinacija, svi ovi zakoni koje mi donosimo sad, vi kao Ministarstvo zdravlja, ako mi imamo štetne projekte na kršu, ako je Slovenija donila zakon tj. stavila vode u Ustav kao osnovno ljudsko pravo i stoga je proizašao košto sam rekao Zakon o zaštiti krša, on, ne vidim niti jedan razlog zbog čega to mi ne bi napravili, nadam se da će ta inicijativa koju smo uputili sa odgovarajućih 40-tak potpisa kolega zastupnika da će doći na raspravu i da ćemo vodu staviti u Ustav kao najveću kategoriju zaštite. Ne smije se dogoditi da se uporno gura primjera na Dalmatinskoj Zagori, Lećevica, Centar za gospodarenje otpada na Lećevici. Teolozi su dokazali, bio sam na brojnim predavanjima, znanstvenim predavanjima, da su jame povezane, speološke jame da su povezani sa podvodnim tokovima rijeka i sa Jadrom, sa Žrnovnicom i sa, i sa Cetinom, sve je to povezano i sad na najvećemu vrhu raditi u krškom području koji je kao spužva, Centar za gospodarenjem otpadom sličan kao što je na Marišćini u Rijeci, sad zamislite kada to sve završi u vodotokovima, što će biti sa najvećim našim potencijalom, sa našim pitkim vodama, ja mislim da bi tribalo posvetit se tu, tribalo bi biti jedan tijelo di bi tribalo biti Ministarstvo zdravlja, udruge i stručnjaci po pitanju zaštite voda koji bi trebali bit, Vlada imat to tijelo koje će ovakve projekte brisati da ne postoje jel ne mogu shvatiti, ljudi se doli protive, čak je Šibensko-kninska županija protiv Centra za gospodarenje otpadom, dok je Splitsko-dalmatinska županija uporno gura taj štetni projekat i utučene su ogromne pare premda još nije ništa napravljeno, Bogu hvala za ovo drugo, ali je loše ovo što je 30 milijuna kuna dosad utučeno u Centar za gospodarenje otpada Lećevica, imamo bezbrojne primjere lošeg čuvanja naših pitkih voda, lošeg, imamo štetne projekte košto su tribali biti na rijeci Cetini, točnije na jezeru Peruči koji su štetni projekti na najvišem bazenu pitke vode, pa imamo našu rijeku tj. naš NP Plitvice, Plitvička jezera gdje imamo 2 milijuna ljudi posjetitelja tijekom godine i to je okej, međutim zbog preizgrađenosti, zbog, nema kanalizacijski sustav i te odvodne vode, kanalizacijske, odlaze u upojne jame koje direktno su povezane sa pitkim vodama, bio sam svjedok, vidio sam tu jamu, snimio sam tu jamu, to je katastrofalno. Imamo rijeku Zrmanju gdje imamo bivšu tvornicu glinice, gdje imamo lužine, gdje imamo slabo, gdje, gdje je država ipak uložila 150 milijuna kuna u sanaciju, al tada je bio Mladineo u zaštiti okoliša u tome fondu i nisu završili novci tu, završili su nekome u džepu, umjesto da zaštite to, oni nisu zaštitili i sad je došlo do izljevanja i mazuta, sad ostaju tu lužine, al to je sve krško područje, znači mi prije svega, da bi ovaj zakon bio implementiran ja znam šta kažete, ovo je znači, ovo je zakon kojim se regulira, izaći će iz toga pravilnici, uredbe, kojim se regulira da ljudi ne bi slučajno koristili i konzumirali vodu koja će ugroziti njihovo zdravlje. Međutim, šta ćemo koristiti ako mi te pitke vode sa svojim neodgovornim ponašanjem dovedemo u situaciju kao što smo sad doveli u situaciju i Split i cilo zaleđe. Rijeka Krka, imamo rijeku Orašnicu koja se odma spaja nekoliko stotina metara imamo velike lokve, velike bazene koji su napravljeni od materijala koji je porozan, šljunka i koji kad god je nekakva kiša, to su ogromni ovaj to završi u rijeci Krki i doslovno dolazi do NP Krka gdje se zatruje i flora i fauna i to su naravno mazuti i goriva, čuje se miris, ja sam ovdje donio jednome i u boci, to je zaprepaštenje, to je kod bivše TVIK, danas DIV ili kako li se već zove, ne znam, al uglavnom toliko šteta i opasnosti priti nam da nećemo još malo budemo li se ovako još u dogledno vrijeme ako shitno ne poduzmemo određene mjere neće nam ovaj zakon moć bit opće primijenjen, u stvari bit će primijenjen i bit će, zabranjuje se piti voda kao šta je na primjeru ovaj splitskoga bazena. Ponavljam još jednom, ovaj dom, Sabor, ako je Slovenija mogla staviti u Ustav vode i zaštitit ga kao osnovno ljudsko pravo, ne ono šta govore u Ustavu se nabrajaju resursi prirodni RH, šume, vode, ne to, nego kao osnovno ljudsko pravo i da bude zaštićen krš naš i naše rijeke od, da izađu zakoni rijeke od izvora do ušća, jel ovo šta se sad događa vjerujte mi nastavi li se ovako rapidno uništavati naše okoliš bit će katastrofalno. Vjerujem da to nećemo doživiti i nadam se da će zakon kojega je MOST uputio tj. prijedlog izmjena Ustava u proceduru uz potpis saborskih zastupnika da će ako je teško Vladi to prihvatit što smo mi predložili kolege iz oporbe neka slobodno Vlada tada daje prijedlog i nek ga stavi u, nek se u Ustav stavi, znači zaštita pitkih voda i da iz toga proizađe Zakon o kršu kojega ću ja i predložiti, to sad već radim i naravno i zaštita rijeka od izvora do ušća, ali nije to pitanje da je neka topla voda izmišljena, ako je to mogla napraviti Slovenija, nije daleko od nas, ne vidim niti jedan razlog zbog čega mi ne bi zaštitili resurs 21. stoljeća s kojim smo bogati, to su pitke vode, imamo mi primjer i na kontinentalnome dijelu, evo Donja Lomnica kod Velike Gorice radi se asfaltna baza gdje cili Novi Zagreb koristi vodu Velika Gorica cilo to područje koristi vodu, tu su bazeni pitke vode, a sada se tu radi asfaltna baza. Ja nisam protiv razvoja poduzetništva, međutim zašto se baš radi uz te bazene vodocrpilišta, baš tu asfaltna baza se radi i ljudi se protive, narod se protivi, međutim očito nema sluha. Znači nije samo to pitanje krškog područja, to je pitanje nekvalitetnih voda i na području Slavonije koje nisu najkvalitetnije i nisu bile dugo pitke, a bogati smo vodama, bogati smo vodama. I ako bilo šta trebamo štititi, jel recimo imamo primjer da je ministar okoliša rekao da ćemo imati Park prirode Dinara, a sada vidim da se guraju istraživanja za naftu, istraživačka polja. Prema tome, mi imamo toliko … toliko loših stvari, čuvajmo ključni resurs. I zbog toga još jednom ponavljam kolegice i kolege, uvaženi tajniče, vode u Ustav nam je jedini spas. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Mišić, replika.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, naravno mi smo zemlja koja je rijetka bogata vodama, koju rijetko koja zemlja u Europi i svijetu pije iz slavina, znači nismo ju upropastili, nismo napravili ništa posebno loše. Treba napraviti prečistače za vode, prečistače za kanalizaciju, a to se radi. Naravno nismo ni bogati da možemo sve stići. Što se tiče Lećevice dole kod Splita, sjetim se kada su je zaštićivali pa onda smrad je nekakav došao pa su se bunili. U pravu su, ali mi moramo taj projekat raditi i raditi. Vode treba čuvati, treba ekologiju dizati, treba svijest naroda dizati i to je jako bitna stvar, svijest naroda, šta bacati u vodu, kako ne pustiti u kanalizaciju to naravno da se radi. Ali to je pitanje samog Splita ili samih Vinkovaca koji ima već to riješeno ili takva mjesta koja nisu politika lokalna stavila prioritet da se to rješaje, e to je pitanje lokalnih političara koji trebaju rješavati tu ekologiju, a ne sada ne znam države, vlade i ovog i onog. Mislim da ide u tom dobrom smjeru, ali vidjet ćemo koliko će trajati. Hvala.
Hvala. Bulj, odgovor pretpostavljam.
Hvala lijepa. Pa mi smo suglasni da triba zaštititi vode, imamo Plan gospodarenja otpadom zna se što bi trebalo i na koji način bi trebalo funkcionirati kompostane, sortirnice najprije i kultura, ali naravno spomenuli ste vrlo bitan značajan to su aglomeracijska polja gdje se ulažu milijarde, to su projekti Hrvatskih voda i lokalnih vodovoda tvrtki. Međutim, činjenica da i to zapinje u određenim područjima, tu se radi o ogromnome novcu. Pa evo samo očekujem da će evo ministar žao mi je šta ga nemam prigodu vidjeti češće, ali očekujem da će se taj projekat recimo aglomeracije Sinj, splitska aglomeracija da će se završiti do 2023. godine i da ćemo zaštititi naše rijeke jel je točno da otvorena kanalizacija ulazi u rijeke kako iz Sinja jel se nije dovoljno napravilo. Znači suglasan sam, međutim nikako ne može biti centar za gospodarenje otpadom na Lećevici jel je krš spužva. Ima drugih metoda. Koje? Imamo primjer Krka, otoka Krka i ljudi koji su napravili kako se gospodari otpadom i na koji način se otpad postaje novac, a ne smeće. Hvala.
Gospodin Vlaović, drugu repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj slažem se s vama da voda, pitka voda mora bit ustavno pravo svih, građani RH moraju imati dostatnu pitku vodu i s druge strane smo protiv prodaje i privatizacije izvorišta u RH, a nažalost neka su već kroz koncesije dana strancima na upravljanje, što nikako nije dobro. Ali još važnije je štititi izvorišta od onečišćenja i više puta sam ovdje govorio o problemu odlagališta otpada BAćanska u Općini Davor koja je na dva, tri kilometra od izvorišta vode s kojom se opskrbljuje preko 60.000 stanovnika toga kraja, gdje su imali dozvolu za 115.000 tona, a u međuvremenu je dozvola produžena za još dodanih 30 ili 40.000 tona bez da su se radile analize kakva je kvaliteta tla, vode odnosno bar građani nemaju informacije o tome da li je ugroženo vodocrpilište koje je tamo. I mislim da s pravom građani traže zatvaranje ovog odlagališta jer žele zaštititi to izvorište pitke vode za 60.000 ljudi toga kraja. Hvala.
Hvala. Gospodin Bulj, odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Vlaoviću, da vi ste isto potpisnik ove inicijative za izmjenu tj. da u Ustav uđe voda kao da se zaštiti pitka voda. I slažem se suglasni smo mi svi ovdje da triba zaštiti znači taj ključni potencijal i resurs hrvatski to je pitka voda, to je resurs 21. stoljeća, međutim činjenica je da mi to ne radimo sa najnižih razina do najvećih razina i da bi moralo postojati jedno koordinacijsko tijelo gdje će biti Ministarstvo zdravlja, gdje će biti Ministarstvo okoliša, gdje će biti ljudi udruge, gdje će biti stručnjaci da se napokon počne gospodariti otpadom kako treba i da se otpadne vode naprave onako kao što bi trebalo biti i ono što treba u aglomeracijskim sustavima. Međutim je činjenica da se sa štetnim projektima kao što je projekat Lećevica Centar za gospodarenje otpada će se u biti uništiti taj najbitniji resurs, a to su pitke vode.
Posljednja replika gospodin Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bulj, Hrvatska je 30. zemlja u svijetu po zalihama pitke vode, dakle 30. zemlja u svijetu. To je nafta 21. stoljeća, procjene su da će se u budućnosti voditi ratovi zbog vode. Hrvatska je tu strateški na dobrom položaju. I sada, puno smo sada razgovarali kroz ovaj zakon o zaštiti tih izvora i kroz projekte i kroz određene stvari, međutim mi ne samo da nedovoljno se bavimo zaštitom izvora pitke vode nego smo i neracionalno se ponašamo. Dakle mi pitku vodu koristimo i za zalijevanje i za pranje ulica i u mnoge druge stvari gdje u svijetu se koristi reciklirana odnosno pročišćena voda, otpadne vode itd. Dakle i na tom tragu moramo više poraditi na podizanju svijesti jer mi se za sada kako te vode ima onda se i neodgovorno prema njoj i ponašamo, ali to moramo na vrijeme zaustaviti i zauzeti tu stratešku poziciju u budućnosti koju sada trenutno imamo.
Odgovor gospodin Bulj.
Da, još jednom ću ponovit, a i vi ste rekli da je pitke vode su resurs, ključni resurs 21. stoljeća. Ništa fosilna goriva, ništa nafta, znači jednostavno to je resurs kojega moramo štititi. Da li ga dovoljno štitimo? Ne. Da li dovoljno radimo sa djecom u obitelji svi mi skupa u vrtićima, školama na način kako se štiti voda, na koji način se gospodari otpadom? Mi imamo samo štetne odluke, mi imamo štetnu odluku Ministarstva okoliša tj. ministra koji kaže da se otpad iz Vrgorca prevozi do Sinja 120 km na ista sanitarna odlagališta kao što je u Vrgorcu gdje nanose ogromne štete, što usput na okoliš, što onečišćuje zrak jer su vozila stara na naftu. Prema tome, jednostavno mi da dostigli nekakve standarde, da bi pokazali kako smo ugasili određena odlagališta koja utječu na vode i na zrak, mi jednostavno donosimo štetne odluke i jednostavno tome se treba stati na kraj. Svi zajedno moramo zaštiti naše pitke vode. Hvala.
Hvala. Sada će na kraju u ime predlagatelja govoriti državni tajnik gospodin Tomislav Dulibić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici, zahvaljujem vam se na kvalitetnoj raspravi, žao mi što nema tu uvažene zastupnice Pusić koja je postavila dva pitanja koja bi mogla zbuniti hrvatsku javnost pa na njih moram reagirati. Pod broj jedan, znači ovim zakonom Hrvatska vlada neće privatizirati vodu za ljudsku potrošnju i pod broj dva fizičke osobe kojima je predviđena prekršajna kazna od 500 kuna to se odnosi isključivo na gospodarsku javnu djelatnost. Znači ne odnosi se to da će nekome doći u kuću kazna od 500 kuna zato što mu je neispravna voda za ljudsku potrošnju. Smatram da je to vrlo bitno da se to razjasni u ovoj raspravi. Također smo zaprimili i nomotehnički amandman zastupnika Pere Ćosića koji Vlada prihvaća. Hvala lijepo.
Dvije replike. Gospodin Bulj prva.
Jasno da ovim zakonom, sad ste rekli neće se privatizirati vode, ali je činjenica da su izvorišta u RH pod kontrolom već stranaca, stranih tvrtki koji imaju ogromnu zaradu i dobit. Izvor na rijeci Cetini je dat u koncesiju na 50 godina. Pa zbog čega mi Hrvati, naši poduzetnici, naši ljudi ne mogu imati ogromnu dobit na izvorima vode? Jamnica, Sv.Rok, o Cetini iznajmljivanje se 2015. za vrijeme Milanovićeve vlade ili 2014. raspravljalo 37 sekundi, a mjesečno se plaća 5.000 kuna. Cetina voda vidite ju svi koji pijete, a vidite na benzinskim postajama skuplja boca od pola litre vode nego litra benzina ili nafte. Prema tome, puno ozbiljnije moramo shvatiti ove stvari, a ovaj zakon naravno da se ne odnosi na ovo, odnosi se na upotrebu vode, ali je sve to povezano, sve je povezano. Vod je javno i opće dobro svakog građana i pitke vode treba staviti u Ustav. Zaštiti naš krš i zaštiti znači [[Upadica: Ne mjeri se više vrijeme, ali osjećaj mi kaže da je prošla jedna minuta.]] Hvala.
Hvala lijepa. Dobro, gospodin Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, sva vodocrpilišta vode za ljudsku potrošnju kao i vodoopskrbni objekti moraju biti zaštićeni od slučajnog i namjernog zagađenja. Šta je sa mogućnosti zagađenja izvorišta vode neriješenim kanalizacijskim sustavom odnosno sa tehničkom neispravnosti septičkih jama posebno u kraškim terenima? I da li je to moguće i da li će se to riješiti?
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodine zastupniče na postavljenom pitanju, to pitanje nije u nadležnosti ovog zakona nego se treba rješavati Zakonom o vodama.
I na kraju gospodin Đujić.
Državni tajniče niste mi odgovorili na moje pitanje. Dakle, tko je nadležan zato što u vojarni u Gospiću naši vojnici nemaju pitku vodu već mjesecima? Evo, ja vas molim ako mi možete odgovorit po vašem mišljenju i iskustvu resora kojim se bavite da mi ne date odgovor da to nije u nadležnosti ovog zakona ili vašeg ministarstva. Recite mi u čijoj je nadležnosti, tko treba provjeriti i tko za to treba odgovarati? Dajte me samo uputite, evo ja ću postavit zastupničko pitanje ako to nije vaše na koga da se obratim? Evo, hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. To vam nije pitanje iz naše nadležnosti to je pitanje iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave te institucije.
Dobro. Zaključujemo raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodi za ljudsku potrošnju, drugo čitanje, P.Z. br. 754. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Pero Ćosić. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman te on postaji sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 121 za i 2 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodi za ljudsku potrošnju.
Posljednji zakon danas na dnevnom redu je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obdobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, prvo čitanje, P.Z.E. broj 821 Trebali smo imati još zakon danas gospodine zastupniče Jovanoviću ali međutim odbor nije radio svoj posao, ali tako da nismo uspjeli ga staviti na dnevni red. Ovaj zakon nosi broj 821, predlagatelj je Vlada RH. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su provodili Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. S nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, okoliša i energetike, g. Ivo Milatić, želi li uzeti uvodnu riječ? Da, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, pred vama je nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalno istraživanje i eksploataciji ugljikovodika, te je postojećim Zakonom o sigurnosti koji je objavljen u Narodnim novinama 78/15 prinijet, prinijeta Direktiva u pravni sustav RH i to Direktiva br. 2013/30, te njihove odredbe se odnose na sprečavanje velikih nesreća tijekom odobalnog istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Nadalje, navedenim se propisom uredila primjena istog za sprječavanje i postupanje u slučaju velikih nesreća povezanih sa izvođenjem odobalnih radova, upravni i inspekcijski nadzor, prekršajne odredbe i druga pitanja. Sukladno prenesenoj EU Direktivi, a vezano uz politiku, sigurnost i osoba i imovine, kao i zaštite okoliša tijekom 2017.g. osnovana je koordinacija za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kao nadležno tijelo za kontrolu provedbe djelatnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Cilj primjene ove Direktive je u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti rizik nastanka velikih nesreća vezanih za odobalne, naftne i plinske djelatnosti i ograničiti njihove posljedice, te time poboljšati zaštitu morskog okoliša i priobalnih gospodarstava od onečišćenja, uspostaviti minimalne uvjete za sigurno istraživanje i eksploataciju nafte i plina i ograničiti moguće prekide domaće proizvodnje energije, te poboljšati mehanizme odgovora u slučaju nesreće. Direktivu 2013/30 Europskog parlamenta i vijeća o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti morale su implementirati zemlje članice s odobalnim vodama u kojima se odvijaju aktivnosti vezane uz istraživanje i eksploataciju ugljikovodika i zemlje članice u kojima je registrirana tvrtka koja se bavi takvim aktivnostima. S obzirom na činjenicu da se u hrvatskom odobalju odvijaju aktivnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, RH imala je obvezu prenošenja te Direktive. Uz navedeno s obzirom na opseg i broj odobalnih objekata RH svrstana je u prvu skupinu zemalja članica, točnije u skupinu sa najintenzivnijim aktivnostima i s više od 10 objekata. Danas se u hrvatskom odobalju nalazi 20 odobalnih objekata, platformi, od toga je 19 eksploatacijskih objekata od kojih 2 stalno nastanjena objekta, ostali su automatizirani i jedno kompresorsko postrojenje. Do sada cjelokupnu eksploataciju ugljikovodika na Jadranu koja je počela u listopadu 1999.g. čini prirodni plin biogenog porijekla visoke čistoće s gotovo 99,6% metana, a proizvodnja se odvija u 3 eksploatacijska polja, Sjeverni Jadran, Marica i Izabela. U proteklih 20.g. nije zabilježen niti jedan najmanji ekološki incident. Prilikom donošenja, prenošenja Direktive Europskog parlamenta i vijeća o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti došlo je do određenih neusklađenosti između EU propisa i Zakona o sigurnosti pri odobalno istraživanje i eksploataciji ugljikovodika, te se pristupilo procesu izmjene i dopuna propisa. Kroz cijeli postojeći zakon neispravno je prebačena odgovornost naftno rudarsko gospodarskog subjekta na nadležno tijelo koordinaciju za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika što otvara moguće probleme oko naplate eventualnih šteta u slučaju posljedica velikih nesreća na okoliš, a također su pojedine odredbe u stvarnosti neprovodive, te mogu dovesti do nesigurnosti u postupanju ili do mogućih odgovornosti nadležnog tijela u slučaju neispunjenja obaveza naftno rudarskih gospodarskih subjekata. Nadalje, postoje dvije odredbe u kojima je pri prijenosu Direktive izostavljen dio teksta bitan za razumijevanje i određivanje obveza naftno rudarskih gospodarskih subjekata, čime se javlja problem u nedorečenim postocima koje svaka strana tumači na svoj način, a i rokovi naznačeni u zakonu mogu stvoriti nerazumijevanje kod naftno rudarskih gospodarskih subjekata. Sastav članova koordinacije treba mijenjati jer je za dio tijela javne vlasti nadležnih za pojedina područja djelokrug njihovih poslova prebačen u druga tijela javne vlasti, primjerice poslovi Državne uprave za zaštitu i spašavanje i Agencije za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom, te je potrebno imenovanje novih članova iz tijela javne vlasti, stoga se s predloženim zakonom uređuje sastav koordinacije. Također ovim propisom koordinaciji će se omogućiti propisivanje zabrane odobalnih naftno rudarskih, rudarskim gospodarskim subjektima na način zabrane odobalnih radova naftno rudarskim gospodarskim subjektima na način da će koordinacija naložiti tijelu nadležnom za provođenje inspekcijskog nadzora da rješenjem zabrani obavljanje odobalnih radova naftno rudarskom gospodarskim subjektima u slučajevima propisanim zakonom. Prema EU propisu nadležno tijelo za sigurnost je neovisno i objektivno u izvođenju svojih regulatornih funkcija, te mora djelovati neovisno od politike i donošenja odluka o ugovorima i financijskim obvezama. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. g. Vlaović, prva replika.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, rekli ste da ovim zakonom implementiramo Europske direktive u ovaj zakon i u naše, reguliranje ovog područja djelatnosti gospodarske na Jadranu, ono što je dobro za čuti od vas da iz izvješća da ovih zadnjih godina odnosno 20-tak godina nije bilo nijednog incidenta. Ključno je pitanje ima li RH kapaciteta da ukoliko dođe do incidenta da se sanira stanje odnosno tko je zadužen uz tvrtku koja ima koncesiju lokalne i regionalne samouprave koja je uloga imala i kapaciteta da se zaštiti Jadran od onečišćenja, jer ipak smo turistička zemlja. Naravno da je dobro da Hrvatska bude energetski neovisna i da imamo vlastite izvore i nafte i plina. Ali uz to sigurno da treba čuvati turizam na Jadranu, a ovo je potencijalna opasnost. Pa koliki su rizici i koliki su kapaciteti Republike Hrvatske, a u svjetlu klimatskih promjena, jer znamo da pratimo i najavljuje se rast razine mora i ogromni su tu problemi vezani uz ovu djelatnost, da li smo spremni za te rizike? Hvala.
Odgovor … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala uvaženi saborski zastupniče Vlaović. Što se tiče spremnosti Republike Hrvatske za ne daj Bože bilo kakve akcidentne situacije, ona je apsolutno na velikom, na visokoj razini što pokazuju i česte vježbe koje organizira se u sklopu i vatrogasne zajednice i svih nadležnih tijela zaduženih za zaštitu i spašavanje. Ovaj zakon je samo dodatna potvrda da se itekako vodi računa da se u tom cijelom procesu jedno neovisno tijelo kao što je ovo koordinacijsko tijelo dodatno kontrolira plus sve one redovne situacije koje se kontroliraju sukladno normalnim nadležnostima, tako da možemo reći da smo 100% sigurni da je Hrvatska spremna. A da je tome tako i dokaz da do sada nikada nismo imali nikakvih ekscesa i vrlo smo i uvjereni da to tako će i ostati. Hvala.
Drugu repliku ima Miro Bulj.
Hvala lijepo. Vidim da su pojačane aktivnosti u prijedlogu oko istraživanja Jadrana za ugljikovodika na Jadranu. Vidimo da je u novom prijedlogu prostornog plana ulaze nova istražena polja kod Jabuke, Visa, Palagruže. Međutim, ovdje treba reći jednu stvar. Mi smo država koja živi od turizma, najvećim dijelom turizma. 20% nešto manje BDP-a, 18% je od turizma. Da li vi mislite da će turizam biti, neće biti ugrožen kada vidimo ta istraživačka polja kada se bude nafta crpila? Da li će to baš izgledati lijepo i perspektivno? A ako se dogodi slučajno bilo kakav ekocit a moguć je, štete će biti da će propasti hrvatski sustav svih. Znači štete su ogromne. Da li ste stavili na vagu to? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj hvala na pitanju. Ne znam gdje ste zaključili da će istraživanje krenuti kod Palagruže i Jabuke? Jednostavno nemam tu informaciju. Ovaj zakon se bavi sigurnosti. Ovaj zakon se bavi isključivo objektima kada se istraživanje napravi i kada krene eksploatacija i pridobivanje, pridobivanje ugljikovodika. Postoje određena polja koja su bila već jedanput dana na natječaju, ali nije se nitko javio i koliko ja imam informacija a obzirom da radim u Ministarstvu koje bi trebalo imati tu informaciju sigurno za sada nikakvih eksploatacija i istraživanja i dozvola na tom području kojeg ste vi spomenuli biti neće.
I na kraju gospodin Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, mene bi interesiralo da kažete da li je natječaj koji je … bio raspisan službeno u potpunosti zaključen, ili se još povlače određene potrebne pravne radnje s jedne strane, a s druge strane nisam dovoljno dobro vas čuo ako se ne varam o broju trenutnom broju eksploatacijskih platformi na Jadranu. Rekli ste 20 čini mi se ili 23, ali ja bih molio ako možete mi to reći, točno ponoviti na koje se to odnosi platforme.
Hvala. Odgovor.
Što se tiče ovog natječaja za more odnosno ovaj južni dio pretpostavljam s obzirom da znam od kuda ste da vas to interesira. Znači, taj natječaj je završio i sukladno Zakonu o eksploataciji i istraživanju ugljikovodika znači postoji ona faza kada bi se eventualno odlukom Vlade moglo nekome dati u koncesiju. Jasno i vi i ja i cijela javnost zna da tada, da sada nema razmatranja o tome, a kamoli da bi se takva odluka dala. A što se tiče ovih platforma oni su svi u sjevernom Jadranu. One su sve plinske platforme. Njim je ukupno 20. Od toga znači 17 eksploatacijskih odnosno jedna je kompresorska, a sve ostale su eksploatacijske. Znači, to su platforme koje funkcioniraju koje su u najboljim vremenima osiguravali Hrvatskoj milijardu i pol kubika plina koje danas osiguravaju Hrvatskoj oko 400 tisuća kubika odnosno 0,4 milijarde kubika plina.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je gospodin Branko Bačić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika donesen je u srpnju 2015. godine. Mi smo u Klubu, tada sam ispred Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice izrazio protivljenje tom zakonu iz nekoliko razloga od kojih je većina sada ovim izmjenama otklonjena. Naš temeljni razlog tadašnjem protivljenju ovom zakonu bila je činjenica da je po nama došao post festum. Dakle, ovaj zakon je temeljen na direktivi Europskog parlamenta i Vijeća iz 2013. godine, a koja je direktiva na razini Europske unije opet bila rezultat jednog drugog događaja koji se dogodio 2010. godine u Meksičkom zaljevu kada se dogodila najveća ekološka katastrofa u povijesti u modernoj povijesti, a prije sigurno takvih nije ni bilo, najveće onečišćenje mora u povijesti a koje onečišćenje i koja je ekološka katastrofa se dogodila ne na eksploatacijskoj platformi, nego na istraživačkoj platformi u Meksičkom zaljevu zvana Deep Wather Horizon gdje je na dubini od tisuću i pol metara kilometar i 500 metara je istraživano, istraživani su ugljikovodici od strane British Petroleuma kako bi mogao prići eksploataciji u Meksičkom zaljevu. Koliko je ta ekološka katastrofa bila snažna govori se da je za sanaciju čitavog tog prostora morskog okoliša, mora, obeštećenja ribara i lokalnih vlasti na prostoru koji je bio onečišćen uloženo preko gotovo 5 milijardi dolara, a i brojni Hrvati to moram reći koji se bave marikulturom u Meksičkom zaljevu čak i moji Pelješani su mi to obrazloženi su gotovo onemogućeno je njima, njihovim potomcima uzgajanje kamenica, oštriga, dagnji upravo u Meksičkom zaljevu pa su i oni obeštećeni od strane istog naftnog gospodarskog subjekta kako bi ga tretirao ovaj zakon. Dakle tada smo se u ime Kluba o tome smo govorili da je zakon o eksploataciji istraživanju i eksploataciji ugljikovodika trebao biti pretpostavka uz niz drugih dokumenata koje smo interpelacijom prepisivali koje bi trebale biti pretpostavka za ulazak u istraživanje i eksploataciju. I uvijek smo tvrdili da Klub zastupnika HDZ-a nije protiv istraživanja i eksploataciju ugljikovodika. Držimo, dakle iako ne znamo sa sigurnošću prilikom istraživanja jesmo li, hoćemo li naići na plin ili na naftu, danas već metode istraživanja i mjerenja sa velikom gotovo 100%-tnom sigurnošću može tvrditi što nas očekuje u morskom podzemlju. Mi u Klubu zastupnika smo uvijek tvrdili da je Jadran moguće i dobro je i opravdano i vi ste sami to državni tajniče malo prije rekli dobro je da Hrvatska crpi vlastite zalihe plina u Jadranskom moru. Mi u Klubu, ja osobno nisam za razmišljanje o eksploataciji niti istraživanju naftnih zaliha u Jadranu. Protiv sam i onih koji se događaju i na kojima radi susjedna Crna Gora u Jadranskom moru s obzirom da su pretpostavljene zalihe nafte u hrvatskom, u Jadranu, ne u hrvatskom nego na Jadranu prema našim saznanjima na južnom dijelu Jadrana prema Otrantu gdje su dubine već i preko tisuću metara, a crpljenje, eksploatacija nafte na dubinama ispod tisuću metara je najkompleksniji, najsloženiji tehnološki proces u svijetu i koji se ne može s ničim mjeriti s obzirom na kompleksnost vađenja nafte iz tako velikih dubina s jedne strane, a s druge strane o potencijalnoj ogromnoj katastrofi koja može nastupiti za obalne države ispred čijih se eksploatira nafta. Dakle, to smo tada tvrdili i danas mi na tim pretpostavkama stojimo. Druga stvar koju pozdravljam i što je državni tajnik rekao i zbog čega ćemo mi podržati ovakvo rješenje to je da se jasno propisuje odgovornost naftno-rudarskog gospodarskog subjekta što u važećem zakonu nije bio slučaj. I sami ste rekli, mislim da je to bila i primjedba i tada smo o tome govorili odgovornost za izradu procjene, izvješće, nastanak pojedine nesreće veće ili manje kako je to ovim zakonom propisano više nije na koordinaciji kao tijelu koje provodi nadzor, definira, prati eksploataciju, nego je na naftno-rudarskom gospodarskom subjektu. To je potpuno jasno i to je novost kod nas. Međutim, u sjevernom moru to je već 20 godina egzistira odgovornost naftno-rudarskog gospodarskog subjekta i to je dobro i to u svakom slučaju pozdravljam. Druga stvar, jest postoji svojevrstan sukob interesa i nije dobro i ne smije se dogoditi da član koordinacije bude stručna osoba koja je sudjelovala u postupku izdavanja dozvole za obavljanje istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. To su potpuno jasne stvari. Ne može netko tko je sudjelovao u postupku izdavanja biti kasnije i kontrolor, nadzirati bilo da dolazi iz agencije, bilo da dolazi iz Hrvatskog registra brodova itd. To je, dakle, to apsolutno treba podržati i to nije sporno. Ostaju dvije stvari koje evo mislim da bi bilo dobro da se još razmisle i tada sam tvrdio i sada govorim. Naime, našim prostorno-planskim dokumentima u Hrvatskoj nigdje niti jedna županija, obalna županija nema predviđenu lokaciju, prostor za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Kada govorimo uz put budi rečeno o tome u pravu ste državni tajniče u 20 godina istraživanja eksploatacije plina u Jadranu nije bilo niti jedne ozbiljnije situacije koja bi mirisala na onečišćenje, na nešto što je izvan kontrole. I mislim da vrlo stručno i treba pohvaliti sve one koji vrše eksploataciju plina na Jadranu, do sada doista nije bilo. Međutim, bili smo svjesni činjenice da je negdje mislim da je bilo 1969. godine na bušotini na Braču … došlo do isparavanja sumporovodika, čak je i prijetilo da se veliki dio Brača tada iseli zbog potencijalnog onečišćenja samoga zraka velikim količinama sumporovodika. Mislim da se zvala Milna 1 ili kako se već zvala sama bušotina na kojoj se dogodilo tada isparavanje sumporovodika. To želim reći iz razloga da nigdje u našim priobalnim morskim županijama nije predviđeno na njihovom prostoru da se vrši istraživanje i eksploatacija. Zašto? Zbog toga što županijski prostorni planovi pokrivaju prostor kopneni prostor, unutarnje morske vode i teritorijalno more. Županije svojim prostorno-planskim dokumentima ne smiju prema našim zakonima izići izvan teritorijalnog mora jer izvan teritorijalnog mora Republika Hrvatska, pa onda ni županije nemaju suvereniteta za razliku od Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske gdje je omogućeno istraživanje i eksploatacija ali sama strategija podrazumijeva i još jedan prostor koji ovdje nije spomenut. Ovdje se u zakonu i važećem, a sada to niste mijenjali, govori o činjenici da se istraživanje i eksploatacija može vršiti u unutarnjim morskim vodama, u teritorijalnom moru i epikontinentalnom pojasu. Ono se doista vrši u epikontinentalnom pojasu zbog toga što je ugljikovodik ispod podzemlja, a to je epikontinentalni pojas, ali je objekat koji vrši platforma smještena u ZERP-u, zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu i ja ne vidim, to sam tada rekao i sada, zašto kada spominjemo unutarnje morske vode i teritorijalno more koje podrazumijeva istu … vode mora iznad dna i podzemlje, živu i neživu prirodu u podzemlju je spomenuto kroz unutarnje morske vode, kroz teritorijalno more onda je ekvivalent tome što se događa u unutarnjim morskim vodama i teritorijalnom moru izvan teritorijalnog mora stupac mora je ZERP, a epikontinentalni pojas je ono podzemlje koje se nalazi ispod morskog dna u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu, pa sam to tada naznačavao. Čini mi se da je u tom dijelu zakon invalidan kada ne spominje ZERP. Mi se nemamo što bojati i spomenuti ZERP, mi ZERP čuvamo, zbog toga i jest osnovana obalna straža. Mi smo ga nostrificirali u Skupštini Ujedinjenih naroda sukladno Međunarodnoj konvenciji o pravu mora. On postoji. On u tom prostoru Republika Hrvatska ima sva prava pratiti onu kontrolu i ribarenja i onečišćenja, a upravo ovim zakonom propisujemo postupanje državnih tijela i koordinacije i stožera kako državnog tako i županijskog kada je u pitanju eventualna ne daj Bože katastrofa koja bi se dogodila na bilo kojoj od platformi koje se nalaze u zaštićenom ekološko-ribolovnoj pojasu. Prema tome, evo ovo je prvo čitanje, do drugog čitanja razmislite jer svaka ta platforma i sada koja se nalazi na sjevernom Jadranu ako je izvan teritorijalnog mora ona je u lokacijskom smislu nalazi se u ZERP-u, a ugljikovodik kojega crpi nalazi se u epikontinentalnom pojasu. To je distinkcija koju treba … I druga stvar, bilo kakav pristup istraživanju i eksploataciji ugljikovodika na Jadranu do sada je a već imamo iskustvo i to bogato iskustvo istraživanja i eksploatacije plina temelji se na nekom prostorno-planskom dokumentu. Nema ničega što se u Hrvatskoj može obavljati, nema te djelatnosti koja je propisana u Hrvatskoj a koja nije utemeljena kada se govori o objektu na lokacijskoj dozvoli, a lokacijska dozvola ne postoji ako nije za nju izrađen odgovarajući prostorno-planski dokument. Kada je u pitanju istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, onda s obzirom da nije propisana niti jednim prostornim planom, a ono se obavlja u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu mi te dozvole lokacijske a iz nje kasnije proizlazi dozvola za istraživanje i eksploataciju temeljimo na odgovarajućoj strategiji prostornog razvoja Republike Hrvatske koja je još uvijek na snazi. Međutim, u međuvremenu je donesen novi Zakon o prostornom uređenju koji je predvidio izradu državnog plana prostornog razvoja. To je središnji dokument koji će propisati sve projekte od državnog značaja u Hrvatskoj koji se nalaze ili na kopnu, ili u unutarnjim morskim vodama, ili u teritorijalnom moru, ili u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu odnosno u epikontinentalnom pojasu. Ako ćemo biti legalisti, ako ćemo postupati i prema direktivi koju je usvojio ruski Parlament i rusko Vijeće a trebali bi i hoćemo, onda bi pretpostavka bilo kakvom novom polju istraživačkom polju koje kasnije može prerasti i u eksploatacijsko mora biti donesen državni plan prostornog razvoja kojega sukladno zakonu donosi Hrvatski sabor. Taj dokument je ekvivalent i mijenja dosadašnju strategiju koja je općenite načelne naravi kao što strategije uostalom i jesu. Prema tome, za bilo kakvo razmišljanje o nekom novom istraživanju bilo čega pogotovo ugljikovodika za projekte koji su od državnog značaja, a što su ovi projekti par exelance od državnog značaja po meni nema nekih puno većih projekata od ovakvih koje imamo u gospodarstvu jer znamo što to u financijskom smislu znači. Vi ste malo prije spomenuli, to sam vas i pitao, što znači istraživanje plina u sjevernom dijelu Jadrana, pa onda što bi to istraživanje značilo u budućnosti, jest par exelance kada sam rekao projekt od državnog značaja, taj projekt može dobiti lokacijsku dozvolu a kasnije i dozvolu isključivo ako je utemeljen na državnom prostornom planu, a ako taj državni plan prostornog razvoja usvoji ovaj visoki dom kao predstavničko tijelo svih građana Republike Hrvatske. Pa prema tome, čini mi se uz ove poboljšice koje smo već prije pune 4 godine, evo 4 i pol godine u Hrvatskom saboru naznačavali kada je u pitanju ZERP i kada je u pitanju državni plan prostornog razvoja koji je već i tada trebao biti ili u njegovu izradu ali se ušlo ako se ja ne varam tek prošle godine na način da je u postupku izrada strateške procjene utjecaja na okoliš kao podloge za izradu državnog plana prostornog razvoja bilo bi dobro da se i o tome povede računa i da se Vlada o tome očituje. A u svakom slučaju pozdravljam ove dvije vrlo važne izmjene koje se odnose na rad koordinacije i na definiranje odgovornosti onoga tko crpi, tko istraživa i tko eksploatira ugljikovodike na njemu je po meni temeljna odgovornost. Prema tome, prvo je čitanje i podržavamo i drago mi je da je do ovoga došlo da je ovo veliki iskorak, samo treba po meni još ići još jedan taj korak naprijed kako bi se moglo sve ove predviđene mogućnosti koje su zakonom definirane onda tim konačnim prijedlogom zakona riješiti. Hvala.
Hvala i vama. Pozdravljam veliku grupu učenika i učenica XI. Gimnazije iz Zagreba i to samo prva grupa. Doći će još jedna grupa u 15.00 sati. [[Pljesak.]] Hvala lijepa što ste … [[Pljesak.]] Idemo dalje po klubovima. Gospodin Miro Bulj će govoriti ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege, ovo je jedan vrlo značajan i bitan zakon i smjer Republike Hrvatske da li je ona turistička država? Republika Hrvatska 20%, 18% BDP-a ima od turizma. Imamo prekrasnu razvijenu obalu koju koristimo kao turistički potencijal i koju bi morali štititi od betonizacije, od štetnih mogućih ekoloških katastrofa kao što su istraživanja ugljikovodika poglavito ako nije to isključivo i samo isključivo i samo strateški interes Republike Hrvatske. Evo malo nešto prije sam kroz repliku pitao uvaženog tajnika, evo i kolega Bačić je isto govorio o županijskim inače prostornim planovima. Međutim, u novom nacrtu uvaženi tajniče vi ste demantirali da ne znate ništa, ali pošto je u Županiji splitsko-dalmatinskoj sada sa SDP-ove liste preletio i HNS u koaliciju i uredno dolje dižete ruku, morao bi vam reći što se događa a i kolega Bačić da čuje. U novom Nacrtu prijedloga prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije nalazi se potpuno novi članak 77. koji određuje istražne prostore ugljikovodika sukladno okvirnom planu i programu istraživanja eksploatacije ugljikovodika na Jadranu u Republici Hrvatskoj, što znači da je definirano 9 novih istražnih prostora. To je znači 9, to je novi prijedlog znači nepostojeći. Znači nije nekome palo na pamet nego je ciljano određeno novih 9 istražnih područja, istražnih polja i istražnih prostora. To znači da u konačnici na tome području mogu biti nova eksploatacijska polja, a znamo što bi značile naftne platforme ili platforme na tome području kao što sam rekao to je na evo rekao sam to je kod otoka Jabuka. A ja bih vas podsjetio što je otok Jabuka. Znači ovim prijedlogom plana Splitsko-dalmatinske županije koji je u proceduri zahvaćena je jabučka kotlina gdje se nalazi mrijestilište i rastilište većeg broja gospodarskih najvećih prirodnih vrsta riba. Važnost jabučne kotline ogleda se u činjenici da se u njoj nalazi oko 23 ukupno biomase gospodarskih važnih vrsta nastanjenih u sjevernom i središnjem dijelu Jadrana. U ovome prostoru … stručnjaci koji potpisuju ovakav prijedlog a očitu uz suglasnost ministarstva, ja ne znam … ili se pravite da to ne znate ako je već u prostornom planu koji bi bušili Jadran na ovome području. Jadran nalazi se geopark viški arhipelag kojega je 2019. godine zaštitilo UNESCO, a obuhvaća otok Vis, njemu pripadajuće okolne otočiće Biševo, Svetog Andriju, Brusnik, Jabuka i Palagruža i tu je također istražno polje za naftu. Na Biševu se nalazi nedaleko poznati prirodni fenomen Modra špilja koja je kao germofološki spomenik prirode zaštićen još od 1951. godine. Otok Brusnik je zaštićen kao i geološki spomenik prirode. Na njemu žive endemske odlikaške gušterice Brusnička gušterica. Palagruža je 1995. godine zaštićena kao kulturni krajolik, a u travnju 1995. je rješenjem Državne uprave za zaštitu kulturnog i prirodnog baštine u Splitu cijeli arhipelag proglašen zaštićenim spomenikom. Ovo govorim sve znači, Palagruža, Vis, Biševo, sve ovo što govorim znači Jabuka, Vise, Palagruže to su nova eksploatacijska polja i ovo sve što govorim znači ugrožava ne samo turizam, nego i ova područja koja nabrajam. Kako sam rekao Palagruža je od 95. godine zaštićena kao kulturni krajolik, a u travnju 95. je rješenjem od Državne uprave za zaštitu kulture i baštine u Splitu cijeli arhipelag proglašen zaštićenim spomenikom. Znanstvenici dulje vrijeme inzistiraju kao da to bude kao morski park kao što su susjedi Talijani, kao susjedni talijanski otoci Termiti ili naše Lastovo, Palagruža je najbogatija rijetkim biljnim endemima da ih ne nabrajam. Znači, imate …
Tremiti, Tremiti. Zovu se Tremiti, ne Termiti.
Dobro. Nisam vas razumio. Tremiti? Tremiti da. Kriminal ovo je jedan po meni plan koji Splitsko-dalmatinska županija gura je u prostornom planu znači u samome prijedlogu je kriminalan na našem Jadranu. Uz betonizaciju, sada imamo istražna polja na ovaj način. Znam, reći ćete to će Crna Gora raditi dolje niže, kolega Bačić je sada objašnjavao u puno većim dubinama. Opet ću reći turizam je jedna od glavnih grana i ona bi trebala biti okosnica razvoja Republike Hrvatske uz poljoprivrednu granu koja bi trebala biti dodatna vrijednost koja je apsolutno uništena naša poljoprivreda, mi sada uz betonizaciju naše obale koja poprima strašne razmjere samo u makarskom primorju, ustvari u cijelom priobalju imamo betonizaciju našeg pomorskog dobra. Tu su uglavnom županije i župani faraoni. Oni dodjeljuju koncesije, oni za pomorsko dobro tako se sklapaju i naše koalicije ali uz istraživanje Jadrana moramo biti oprezni i zato mi je začuđujuće kako je kolega ovdje ovaj tj. pomoćnik ministra ili tajnik u ministarstvu kako on ne zna da je u izmjenama plana Splitsko-dalmatinske županije devet novih znači istražnih područja. Znači istražnih područja. Znači koji se pripremaju za naftne platforme. Pa sad vi zamislite kako će to izgledati te naftne platforme kad budemo gledali od Splita, kada budemo gledali od Visa, kad budemo gledali na cilom prostoru Splitsko-dalmatinske županije. Ja bi iskoristio priliku također da je okoliša Ćorić i prirode, okoliša i energetike također održao u Sinju sastanak tj. u Otoku, dalmatinskom Otoku kraj Sinja, održao je sastanak sa načelnicima i gradonačelnicima iz Dalmatinske zagore tj. u području Dinare i rekao da će se proglasiti park prirode Dinara. Nakon nekoliko dana da će se, donesena je odluka, počela, pojavila se da će se ići u istraživanje nafte na području Dinare, tj. ugljikovodika. Prema tome, toliko ste kontradiktorni u ovome da ja ne mogu vjerovati. Ma sve direktive EU, sve ne znam koji nadzakoni moraju biti u interesu Hrvatske i hrvatskog gospodarstva. Isključivo i samo u interesu hrvatskog gospodarstva. Niti jedna bušotina se ne smije dati da nam stranci to iskontroliraju. Ja znam da mi ne vodimo brigu dovoljno o Jadranu, ja sam svjestan da mi nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas kojega je MOST dao u proceduru i glasali smo ovdje da ne smijemo zaštiti naš i uostalom ovaj međunarodne vode koje nam po međunarodnom pravu ovaj pripadaju kad proglasimo isključivi gospodarski pojas, da ne štitimo podmorje jer nemamo snage to napraviti. I sad ćemo još dopustiti da nam se istraživa, em da nam buši se Jadran kako im padne napamet, em nam strani ribari love ribu kako im sa svojim koćama branaju doslovno podmorje, kopaju ga, prekopavaju ga, uništavaju floru i faunu. I nama tu ribu oni prodaju kao njihova vrijednog talijanske koće. Briga Tajanija, a Plenković se mora poklonit, njemu se mora poklonit, a našim ribarima se gleda kolika je okna mriže, koliko zakonodavstvo. Znači ne radimo u interesu naroda. Ovaj sabor mora biti, raditi u interesu naroda, nikako u interesu stranih korporacija. I žao mi je šta ministarstvo nije upoznato sa novim prijedlogom plana, pa evo ja očekujem ja ću vam dati ovaj prijedlog istražnih na ovome području, novih znači 9 istražnih polja, doduše kopirano ali to možete vidjeti u prijedlogu ovoga plana jer mi moramo sve učiniti da zaštitimo naš Jadran. Znači 9 novih istražnih ovaj prostora za istraživanje ugljikovodika na području Splitsko-dalmatinske županije, a okosnica nam je turizam. Ja sam očekivao da mi pošto moramo ispoštivat ove direktive, moramo se dodvoravati, moramo se klanjati, ništa mi to ne bi tribali da smo mi zaštitili našega ribara, našega seljaka, da smo navodnili moje Sinjsko polje, da smo napravili navodnjavanje Slavonije, da smo navodili i da smo prodavali našu proizvodnju, međutim evo danas nam prijete da ćemo morati sjeme, točno od multinacionalnih kompanija kupovati, nećemo smit imati autohtono, sjeme nećemo koristit u svojim vrtovima. I to nam se sprema. Otišlo je predaleko gospodo, da izdajemo nacionalne interese i da se isključivo klanjamo. Ja sam svjestan da je Jadran u centru ovaj, u samom središtu svome ima ogromne mrlje, pa čak i naftne mrlje, ali samo strujanje spašaje šta se one održaju na, jel to je ispiranje brodova. Znači zbog ispiranja brodova jeli kad se goni u rafinerije da se ispere i samo strujanje spašava što to nije došlo do obale. Zamislite kad vi napravite jednu bušotinu, da se dogodi kalvarija, kolega Bačić je spominjao kalvariju u Meksičkom zaljevi, zamislite da se to dogodi u RH da se dogodi jedna kalvarija kod istraživanja, bušenja, gledanja. Kažete neće, a šta ako se dogodi, šta ako se dogodi? Pa to je velka odluka, to je strateška odluka. Ponavljam 18% BDP-a RH je od turizma, umjesto da razvijamo selo, gospodarstvo uz taj seoski turizam, kontinentalni turizam i da na taj način pokušajemo domaće proizvode iz OPG-ova plasirati, mi u biti uništili smo i polje i poljoprivredu i sada ćemo uništiti i Jadransko more. Ja sam svjestan, kolega Bačić je spomenu do će to možda raditi možda i Crnogorci u dubokom vodama doli, da će raditi svi, al mi moramo sve poduzeti da očuvamo ovaj naš biser. To je naše Jadransko more, to je naš turizam i razvijati turizam. Ja bi evo zamolio, dat ću sada predstavniku ministra, dat ću mu istraživačka polja, a može on to i vidjeti tamo ovaj u prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije, on je javno oglašen pa ćete vidjeti da ima novih 9 polja. Iz čega su oni to vukli, kolega Bačić govori da županije ne mogu, da nemaju oni baš način kako šta, međutim kolega Bačiću 9 istražnih novih istražnih polja u Splitsko-dalmatinskoj županiji na Jadranu, istražnih polja za istraživanje, polja za istraživanje ugljikovodika. Pa sad kako će ta suluda odluka izgledat, kako će te platforme izgledat, kolka je tu interes hrvatskih građana, to je sada pitanje. Jer ja ne mogu shvatiti da mi imamo bušotine gdje na našim bušotinama u sjeveru Talijani sebi crpe plin iz naših bušotina, a mi uvozimo Ruski plin. Tko će to objasnit što se to događa? Ne more nitko. Zato što je u nas sve korupcija i pogodovanje. Na našim, znači u sjevernom Jadranu naš plin koji se u našim teritorijalnim vodama znači crpi koriste ga Talijani tj. oni upravljaju s tim, a mi uvozimo plin. Bit će da ga i kupujemo povratno. Prema tome, evo ja ću vam dati uvaženi tajniče tako da ne bi ispalo da Vlada nije znala, ali evo ja vam dajem sada samo kartu, ali ću vam tijekom sjednice isprintati sve da je devet novih istražnih polja se planira u novom prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije, to je znači kod Jabuke Visa, Palagruže na cilome tome području koje bi tribalo biti zaštićeno područje i zbog ekoloških razloga i zbog svih razloga koje sam naveo u raspravi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Željko Glasnović govorit će u ime zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika.
Poštovane kolege iz Ministarstva, saborski zastupnici, potpredsjedniče Sabora. Još jedan Zakon o sigurnosti istraživanja eksploataciji ugljikovodika, imamo 83 strane zakona, podakti, imamo tu 34 amandmana, 4 amandmana su odobrena, ostatak je odbačeno, ali nisam čuo jutros čuo sam neke teme vezane za nadzor Jadrana itd. pitanje ekologija, ja se pitam zna li ministarstvo šta se događa u susjedstvu ostatka Jadrana? Šta se događa u sjevernom Jadranu gdje se deponiraju radioaktivni otpad i druge kemijske tvorevine šta se događa gore? Imamo mi uvid u te crne točke, šta se događa? Boka Kotarska, neko je spomenuo Boku Kotorsku sada će Crnogorci bušiti u Boki Kotorskoj jer su oni tamo pomakli granicu na našu štetu. Ja nemam pojma o tome, jel se govori o tome u hrvatskoj javnosti i u medijima? Ključno pitanje energetika, neovisnost energetska neovisnost, šta mi imamo? LNG terminal na Krku, stali smo na mjestu, a druge nacije idu naprijed. Sada se gradi plinovod od Crnog mora preko Grčke do Italije. Rusi izgrađuju 8000 kilometara plinovod, povezali su se sa Kinom. Mi tapkamo na mjestu. Ja ne znam iz ministarstva jest li vi upoznati da je u održano u Crnoj Gori u listopadu prošle godine drugi ili treći … summit, tu se kroji budućnost ove regije po pitanju energetike. Jesu bili naši ljudi tamo uopće? Ja nemam pojma o tome. Prošli summit je bio u Bukureštu i tamo je snimljeno iz zraka, naftna mrlja na sredini Jadrana 108 kilometara i još osam točaka u Priobalju gdje je zagađeno naše more. A šta se radi kada nemamo ZERP-a, mi ne kontroliramo naše Priobalje. Totalno smo izgubili nadzor nad tome, a govorimo o ekologiji. Evo, šta je sa balast, jesam ikada čuo da je kažnjenikov od međunarodnih brodskih tvrtki što su puštali balast u Jadransko more? To sam vidio svojim očima, ne samo to nego medicinski otpad i drugi otpad koji se pušta po noći u Jadranu i ispliva na našoj obali. To je smiješno ovim karakterima ovdje, meni to nije smiješno. To ne shvaćaju ozbiljni ti bivši komunisti, njima je bila draža bivša juga gdje imate radioaktivni otpad kod Kaštela, imate sada zagađenje Zrmanje gore. To su sve one crne točke na Jadranu, imate otpad tamo na Malom Lošinju i drugim mjestima, to su njihovi duhovni nasljednici, oni sjede ovdje danas, to su veliki demokrati i veliki ekolozi, veliki ekofeministi, a ustvari to su krkani iz bivšeg sustava i njihov je mentalni sklop ostao zarobljen u tom sustavu i to su samo profesori prazne retorike gdje je funkcija nikakva samo spika. To je zašto danas ne kontroliramo svoje Priobalje, ako ne možemo kontrolirati septičke jame koje se ispumpavaju u Jadran, to vidimo tamo, šta je onaj sustav kanalizacijski sustav od Trogira do Splita. Tamo govna plivaju po obali i nikom ništa, kazne nema nikakvih, to se isto prazni po noći. Govorimo o vodi, gubimo 45% vode, 48% se gubi kroz zastarjelu infrastrukturu, a pitka voda. Danas je netko spomenuo rat da će se voditi rat za pitku vodu, jedan gospodin, to sam prije spomenuo. A gdje će se voditi prvo rat za pitku vodu ako to znate, to ste nam mogli objasniti. Da, vi ste spomenuli to danas pitka voda. Pitka voda, resor da će se voditi ratovi. To je prvi resurs. Danas 1% vode na globalnoj razini je pitka. Vidimo šta se događa u Australiji. Jesmo li mi zaštitili te interese? Ja to ne vidim. Imamo li strateški plan, šta se događa? Izgrađivat će se još kada govorimo o energetici 2000 hidroelektrana na Balkanskom poluotoku, nestat će vrste. Šta mi radimo tu? Šta će biti kada Srbi izgrade uvodno Neretve hidroelektranu Gornji horizonti? Šta će biti dolje sa Neretvom sa Metkovićem itd.? Ja bih samo zaključio da mi ne znamo šta se događa vani, mi smo se uklopili jako dobro. Ovaj zakon ima više strana nego Novi zavjet, ali mi ne znamo šta se događa. Od nas se očekiva da mi ispunjavamo sve ekološke standarde, a u isto vrijeme drugi buše, rade plinovode, buše u našem teritorijalnom moru, a mi slijepi i gluhi.
Dobro. Idemo dalje. Ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će gospodin Saša Đujić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo ja ću samo kratko u ime kluba SDP-a. Mi nismo zabrinuti kao neki kolege za hrvatski turizam kada je u pitanju istraživanje i eksploatacija ugljikovodika u našem Jadranu, dapače, podržavamo i razvoj i sve gospodarske trendove. Smatramo da Hrvatska treba pratit i u tom segmentu svoj razvoj kao i zemlje u okruženju, da ne trebamo biti zadnji, ali smo za visoke norme sigurnosti po tom pitanju odnosno visoke standarde kada je zaštita okoliša u pitanju kod istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. I zbog toga je ovoga, ćemo i podržat ovaj zakon jer ovaj zakon upravo propisuje te, te više standardne i više, više razine sigurnosti i u biti podržavamo ovaj zakon i nećemo se sad referirat na njega detaljno kao recimo kolega Bačić koji je objašnjavao to jako, jako detaljno, što je i razumljivo s obzirom da je prije 4.g. bio protiv ovog zakona, pa je onda morao ovdje obrazložit zašto je bio protiv, ali evo mi podržavamo jer smatramo da je ovo dobar prijedlog i, i, i zalažemo se za visoke standarde sigurnosti po ovom pitanju i smatramo da turizam i istraživanje eksploatacije ugljikovodika može ići zajedno. Hvala lijepo.
I sad vreme je da se vratite do vašeg mjesta, pa možete pojedinačno nastupati.
Hvala lijepo potpredsjedniče, javio sam se za pojedinačnu raspravu iz dva razloga, a to ne mogu reći u ime kluba ono što ću sada, što ću sada ovdje istaknuti. Jedan od tih razloga je, ovaj zakon između ostalog regulira i sastav, sastav koordinacije koja je jedno stručno tijelo i državni tajnik je u svom uvodnom izlaganju naglasio da je ona sastavljena odnosno propisuje ovaj zakon da bude sastavljen od vrhunskih stručnjaka i da mora biti lišena svake politike i da u ovom području politika ne smije stanovati i to podržavam i s druge strane kolega Bačić je u ime Kluba zastupnika HDZ-a naglasio prostorno plansku dokumentaciju i kako je ona temelj u biti za ishodovanje svih dozvola, prvo onih lokacijskih, pa uporabnih odnosno u konačnici dozvola za te aktivnosti i to isto podržavam i ja i mi u SDP-u jer kada je suprotno onda se dogodi recimo kad se politika miješa u ovo, u ovu granu i kada se ne poštuje prostorno planska dokumentacija onda se dovodi plutajući LNG terminal na otoku Krku koji je u suprotnosti recimo s prostorno planskom dokumentacijom Primorsko-goranske županije i koji je protiv volje lokalnog stanovništva i kada, to je primjer kada politika na silu, mimo struke i mimo zdravih ekonomskih razina gura jedan projekt, dapače donese se zakon u HS koji onda van snage stavi svu prostorno plansku dokumentaciju, sve dozvole, sve ono što se radilo do tada, pa se raspiše jedan natječaj na koji se niko ne javi upravo zbog toga jer nema ekonomske opravdanosti za taj plutajući LNG terminal nego onda država na silu prisili neke svoje poduzeća da onda krenu u tu priču i pokazuje, svi gospodarski i ekonomski pokazatelji pokazuju da tamo njemu nije mjesto, dapače mi u SDP-u smo puno o tome govorili, mi se zalažemo za LNG terminal na otoku Krku, ali onaj kopneni, dakle ne plutajući i takav je u prostorno planskoj dokumentaciji općine Omišalj i Primorsko-goranske županije i zato sam iskoristio ovu pojedinačnu raspravu jer želim skrenuti pozornost na to da nije dobro kad se politika miješa u ovaj, u ovo područje, isto tako nije dobro kada se ne poštuje prostorno planska dokumentacija jer ljudi koju ju donose, prije svega općina i grad, onda županija i koji tamo žive i žele, kreiraju svoje područje onako kako oni misle, oni najbolje znaju šta je, šta je dobro, za, za, za njihov kraj. Da ne govorim sada i o ekološkim aspektima, dakle danas govorimo o ovom zakonu koji propisuje određenu sigurnost, da ne pričam koliko ekoloških negativno ima utjecaj plutajući LNG terminal, koliko on ima utjecaj na hrvatski turizam, dakle taj jedan brod koji će biti sad usidren praktički u srcu kvarnerskog zaljeva, koliko će to utjecati na turizam tamo, koliko je tamo izložena sigurnost, puno smo o tome govorili, ali evo, koristim još jednom ovu priliku da skrenem još jednom pozornost i na taj problem i da kažem kako to loše izgleda kada, kada se ne poštuju upravo ova dva segmenta koja je iznio državni tajnik i g. Bačić. Hvala lijepo.
Fala i vama. Imate dvije replike, g. Branko Bačić ima prvu repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Đujić, ništa se kod mene nije promijenilo, to sam reko i nastavit ću kasnije u pojedinačnoj, apsolutno sve što sam tada rekao i opet ću ponovit. Drago mi je da se kod vas promijenilo, naime zakon i nadmetanje za istraživanje eksploataciju ugljikovodika to, drago mi je da upravo ovdje gđa. Mrak-Taritaš, rađeno je tada protivno dokumentima prostornog uređenja jer su polja bila i u unutarnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru, tvrdim, tvrdio sam tada i tvrdim sada bez da je to usklađeno s prostornim planovima županija, gradova i općina ne može se, ne smije se, a kad se, kad se, da bi se to dogodilo, pretpostavka je državni plan prostornog razvoja, temeljni dokument kojega čekamo da ga se napravi i on je zakonom predviđen i iz njega može onda proisteći obaveza da pojedina županija, pojedini grad ide u promišljanje oko definiranja polja za istraživanje ili eksploataciju, svejedno.
Odgovor g. Đujić.
Meni je samo drago što bivša Vlada nije donijela lex specijalis neki zakon koji će negirat prostorno plansku dokumentaciju, pa na silu, pa na silu ić nešto gurat košto je vaša Vlada donesla po pitanju LNG terminala na otoku Krku, dakle mimo prostorno planske dokumentacije općine Omišalj, mimo prostorno planske dokumentacije Primorsko-goranske županije, što je najvažnije mimo volje građana, mimo volje cijele politike tamo, vaši kolege iz HDZ-a s otoka Krka su se protivili tom projektu i vi niste znali štobite i onda ste donesli zakon koji je van snage stavio sve te dokumente i sve to i na silu gurate taj projekt za kojeg nema ni gospodarskog interesa, dakle niko živ se nije na to javio jer se već zna da će tu bit gubici i onda ste i u zakon ugradili da će država sanirat gubitke, e pa gledajte, zašto ste to ugradili, jer ono ne bi vam se javila ni državna firma na to koliko je to loše, ali na silu to gurate mimo svih dokumenata i to je to i zato ovoga mislim da, da, da to nije u redu i drago mi je da se vi za to zalažete, jedino mi je žao što se ne zalažete u praksi.
Cijenim humor, ali imam dojam da nije bila bivša, nego bivša bivša. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne miješam se, u ljubavi se ne, u tuđe ljubavi se ne miješam. Ovaj, sada je na redu, odgovor je već bio da, gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, bilo bi dosta zgodno da u raspravama uvijek utvrdimo koja je bivša, pa na koju bivšu Vladu se misli jer između Vlade g. Zorana Milanovića i ove postojala je još jedna Vlada, ali to nije tema moje replike, tema moje replike je vezano uz LNG terminal. Zaista kada ne možeš napraviti suradnju sa jedinicama lokalne samouprave ili regionalne samouprave onda posežeš za mjerom koja se zove lex specialis i kada ne slušaš ni argumente niti struke, niti ljudi koji tamo žive i koji govore o tome da je neusporedivo bilo bolje raditi LNG terminal na kopnu, da se on radi u fazama, da se sve definira, ali to vam je ono kada uvijek ljudi kažu slušajte moje riječi, a ne ono što je napisano i što je. Dokumenti prostornog uređenja su temeljem našeg Ustava se donose na lokalnoj i regionalnoj razini i točno se zna ko je za što nadležan i bilo bi dobro da ih se poštiva.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Đujić.
Potpuno se slažem s vama kolegice Mrak TAritaš i upravo zato me i potaklo na pojedinačnu raspravu jer evo kolega Bačić je u svojoj raspravi dobro to potvrdio da u biti prostorno planska dokumentacija treba biti temelj za ishodovanje i lokacijskih dozvola i kasnije svih. A onda imamo primjer tog LNG nesretnog na otoku Krku koji je sve suprotno onome što oni govore. Dakle zato sam to htio reć da opet još jednom ukažem na te nelogičnosti odnosno kada se pozivamo na prostorno plansku dokumentaciju koja bi trebala biti temelj ovo kako ste i vi rekli i Ustava i volje lokalnog stanovništva onda se toga trebamo držati u svim zakonima i u svim slučajevima. Ne može biti malo ovdje hoću, a ovdje neću odnosno kako mi paše.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Sada je na redu gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bih zatražio od predstavnika ministarstva damo da mi odgovori na ovo pitanje koje se pojavilo u novom nacrtu koji je sada u proceduri Prijedloga prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije, javna rasprava je završena već prije mjesec dana gdje se određuju nova istražna područja, devet novih istražnih područja. Zbog čega se pojavilo tih novih devet istražnih područja u Splitsko-dalmatinskoj županiji na prostoru gdje je Splitsko-dalmatinska županija i to gdje se predviđa bušenje kod otoka Jabuka, Visa i Palagruža u novom prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije? Ja bih volio ovdje da pričamo o istražnom, znam da je ovo direktiva, da jednostavno moramo ne bi smili biti poslušnici, ali uvik nekako poslušno nas odvede u krivome smjeru, ja bih volio da smo imali hrabrosti i snage zaštititi u punom primjenu isključivog gospodarskog pojasa i od 24.000 kvadratnih kilometara Jadrana koje mi imamo pravo po međunarodnome pravo, međutim apsolutno nitko to do sada nije imao hrabrosti. Mi smo to predložili, dali smo na glasanje, Vlada nije prihvatila, nije prošlo, opet smo dali u proceduru i da zaštitimo ono što nam trenutno daje najveće prihode, jel ponavljam, od turizma nama dolazi nešto manje od 18% BDP-a i na kraju da opstanu ljudi na otocima živjeti u Priobalju, da zaustavimo betonizaciju, da zaustavimo ove štetne projekte i ove eksploatacije ugljikovodika na način da jednostavno nismo … mi kao država strateške ciljeve jer nikako mi nije jasno kako je se ovo pojavilo u prijedlogu i prošla je javna rasprava u prijedlogu Splitsko-dalmatinske županije znači prostori istražni novi prostori za ugljikovodika, znači jednostavno nema koordiniranosti. Tu su interesne skupine kao i inače i u energetici jednostavno interesne skupine mi nikako da smo koristili sredstva za mikrosolare, a ne se bavili vjetroelektranama gdje milijardu i pol kuna ulažemo. Evo ja sada gledam kod svoga Sinja bit ćemo samo vjetroelektrane, na svakom brdu, kada dođete na Alku moremo na sve te vjetroelektrane objesiti alkare, slike njihove staviti alkare fotografije alkara, alkarskih momaka, znači ne gledajući na krajobraz, okoliš, na isplativost, osim šta nas se za vjetroelektrane na obnovljive izvore muzu pare novac iz džepova naših građana. Imali smo mi alternativna rješenja i to su uglavnom privatni projekti, strani privatni projekti i to je takva politika bila, štetna. Jučer kada idem prema Kninu kada pogledam koliki su to vjetro… skoro doslovno … mjesta od Knina prema Srbu, ja ne znam ko je išao da te su nove odluke donesene. U Vladi MOST nije od 4. mjeseca al u 5. mjesecu su odmah donesene odluke Ministarstvo energetike, okoliša energetike to je doneseno. Prošle su sve studije, pa mislim katastrofa. Ja bih volio kada čujem ministra okoliša ili ministra gospodarstva kada govori o ovome da reče koji je to interes RH za istražna područja koja se pojavljuju ugljikovodika za naftu ili plin ima li tu Hrvatska interes i da li je taj interes i ta računica veća od ovoga šta imamo turizam i od ugroze turizma? Ponavljam, mi smo samo srićom RH što su strujanja takva kakva jesu, nemamo zagađenje našeg Priobalja. Nemojmo zaboraviti što bi se dogodilo da se dogodi bilo kakva katastrofa, ne na razini Meksičkog zaljeva koja je bila katastrofalna nego bilo kako. Evo gospođo Juričev šta bi to značilo za Vodice da bude ekološka katastrofa? Šta bi značilo za ljude taj narod na tom području koji tu živi, za turiste, za sve ukupno? Samo uzet ćemo mikro, znači jednostavno nije se ovo za igrati. Mi moramo zaštiti teritorijalne naše vode i naravno međunarodne vode i isključivi gospodarski pojas dokle nam seže jel to je naš interes, to je naše pravo. Ali mi nemamo te hrabrosti, nemamo te snage. Pa evo imamo danas evo ponavljam, betonizaciju Priobalja, imamo istražna područja gdje u županiji Splitsko-dalmatinskoj novih devet ucrtanih istražnih područja i to u vrlo bitnim, vrlo osjetljivim područjima kao što sam rekao i gdje ćemo imati, ja ne znam na što to ličit, tko je ovdje normalan, jel to kriminal, pa bit će te naftne platforme ako bude. Stani, zbog čega vi ne istraživate to da se ne rade naftne platforme nego da se rade. To će biti jedna odlična turistička promidžba Hrvatske. Uz ove dosadašnje i ove sada što imamo. Ne triba vrtiti glavom nego tribamo reći šta je naš strateški interes. Ako se u prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije u prijedlogu koji je prošao sada javnu raspravu pojavljuje 9 novih istražnih područja tj. prostora ovaj, prostora gdje se istražuju ugljikovodici onda nam to govori sve. Da je nama primarnije istraživanje ugljikovodika u Jadranu, a tko zna za čiji interes. To još nismo definirali i tko bi imao dobit više kao u sjevernom Jadranu, bit će više bi imali Talijani nego naši il nam je turizam okosnica. Imamo mi ikakvu strategiju u državi? Jer nama turizam okosnica poljoprivredna proizvodnja, dodatna vrijednost il ova istražna polja, jer ne rade se, ne istraživa se ugljikovodici da se kasnije ne crpi, nego da se crpi. I tako isto evo, sad kad smo ovdje kod istražnih polja u Jadranu. To je specijalnost HNS-a, zato ste vi najstručniji u HNS-u, kolega Bačiću zato vam je HNS fantastičan, odmah u 5 mjesecu su nikli vjetroparkovi, vid ćete koliko dozvola, provjerite i u 5 mjesecu koliko je potpisano novih za vjetroparkove, pa ćete vidjet. Bit će vjetroelektrana, ali nažalost novac 1,5 milijardu must će strani investitori. Umjesto mikrosolari, ali nema toga. Tako i u ovome slučaju, a ja sam apsolutno sumnjam u pozitivne namjere bez obzira što vi kažete ovo je direktiva, sigurnost, nesigurnost o čemu se radi. Međutim kad pogledam prostorne planove, prijedloge, prostorne planove Splitsko-dalmatinske županije da je u prijedlogu 9 novih istražnih područja i da ćemo mi gledati direkt u te naftne platforme. Znači odredite da su naftne platforme perspektiva, a ne turizam. I dobro. Ja mislim da se moje Sinjsko polje obrađuje, da se Ravni kotari odakle je kolega obrađuju, da se, da navodnjavamo Sinjsko polje, da nam Drniško, Petrovo, Imotsko, a ne da dođemo prije izbora, ja sam im postavio kamen temeljac Zagvozd, cesta ova Zagvozd – Imotski, pa kad je premijer nakon 5 mojih puta, što sam 4 puta amandmane, kaže da, napravit ćemo do 2023. cestu do Imotskog. Ja mislim da imamo mi puno pametnijih projekta za opstanak tih ljudi, imamo poljoprivredno zemljište imamo krška područja i da na tome trebamo graditi strategiju RH, na tome. Imamo sve resurse, a …/nerazumljivo/… kad ulazimo u istražna polja koja se pojavljuju sada u prostornim planovima za ugljikovodite onda tribamo donit stratešku odluku, triba netko javno reći da mi idemo u Jadranu u istražna polja. Ili recimo opet ću ponoviti, dođe ministar Čorić u Otok dalmatinski prije nekoliko mjeseci, prikupi sve gradonačelnike i načelnike i sad im kaže Dinara je park prirode, apsolutno se slažem da park prirode bude Dinara. Dinara ono što ima je fantastično područje za zaštiti u, čak triba biti nacionalni park Dinara. I ne samo zbog okolnosti ljepote nego i zbog značaja slobode Hrvatske šta je značila Dinara kao planina, pa bi tribalo bar malo brigu voditi o tim ljudima kako s ove strane granice, znači sa mog Sinjskog, Imotskog, Vrgoračkog polja tako iz Livanjskog, Duvanjskog tamo područja, nego nitko ne vodi brigu, brige koga. Sitite se evo ovako uz izbore kad se obećaju određeni projekti. Znači, mi strateški nismo definirane, mi se samo prilagođavamo nekakvim interesima, uvoznim lobijima pa nam se pojavljuje da uvozimo iz Mađarske meso koje već smo pojeli nekoliko 10-tina tona mesa koje kokošje koje je zaraženo prema informacijama koje dolaze. Prema tome nevezano je na ovu temu Hrvatska Republika, RH je država koja mora imati svoju strategiju razvoja opstanka ljudi u 2/3 RH. Ne može se sve svest na strane interese na vjetroelektrane, istražna polja, eksploatacijska polja, ali većinu u rukama stranih investitora. Ja nemam ništa protiv tržišta. Međutim, mi moramo svoje nacionalne interese zaštiti i moraju ljudi, mi imamo 2/3 Hrvatske prazne. I nakon Dinare kad je to održao sastanak kaže imamo istražna nova polja na području Dinare, a dva dana prije rekao da će biti [[Upadica: Hvala.]] park prirode. To je katastrofa.
Hvala. Imate nekoliko replika. Đujić ima prvu repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ja ne bih koristio turizam kao alibi za zaustavljanje razvoja i gospodarskih aktivnosti. Sami ste rekli u nekoliko navrata da je turizam 20%, skoro 20% hrvatskog BDP-a, ja mislim da to nije dobro. I većina ljudi koja se bavi gospodarstvom i ekonomijom će vam reći da to nije dobro. I treba dalje razvijati. E sad, treba otvarati raspravu o tome. Ja mislim da eksploatacija i istraživanje ugljikovodika i turizam mogu zajedno, ali da se treba držati ekoloških normi, treba se držati standarda, sigurnosti i tako i zbog toga između ostaloga i donosimo ovaj zakon. S druge strane vi ste rekli da u prostorno-planskoj dokumentaciji Splitsko-dalmatinske županije se pojavljuje 9 novih polja, tamo se barem pojavljuju. Dakle, ljudi su tamo sami rekli da to žele. Ja vam opet govorim primjer LNG terminala na otoku Krku koji se tamo pojavio iako ga nema u prostorno-planskoj dokumentaciji. Dakle, to su sve stvari o kojima treba razgovarat, ali gospodarstvo i ekonomija moraju ići naprijed. Ne možemo se mi začahuriti negdje jer će nas svi živi preteći i ne možemo živit samo od toga.
Odgovor, izvolite.
I odmah sam suglasan da 18% nešto manje od 20% BDP-a od turizma nije najbolja poruka i nije dobro i nije uvijek održivo bilo kod kakve katastrofe il bilo kakvog potresa u turizmu može se dogoditi kolaps kompletnog sustava RH. Međutim, da može iz turizma biti nova dodatna vrijednost razvoj poljoprivrede, ekološke poljoprivrede, pa mi u Hrvatskoj imamo 700.000 hektara neobrađenih ekološki očuvanog poljoprivrednog zemljišta, 700.000 m2, hektara pardon. Znači, ja nemam nikakav problem ako mi strateški Hrvatska odredi razvoj istražnih polja da se razvijaju, međutim ja ovdje ne vidim nikakvu strategiju ja ovdje vidim samo ucrtavanje 9 novih polja, rekao sam za svoju županiju, 9 novih ... [[Govornik se ne razumije.]] polja u vrlo kritičnim prostorima, po svim pitanjima kao što sam rekao i vidim betonizaciju našeg priobalja, od Makarske di sam bio, komplet betonizacija, nekontrolirana betonizacija ali tu su odgovorni župani i [[Upadica Radin: Vrijeme.]] oni su inače faraoni pa oni to dozvoljavaju. Hvala lijepo.
Gđa. Mrak Taritaš, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dakle, dobro je da postoje različiti stavovi, dobro je da postoje različita mišljenja, dobro je da se o tome govori i zaista treba razmišljati da postoji mogućnost da se mi opredijelimo da imamo mi zemlju u kojoj samo razvijamo određene stvari, u kojoj nemamo nikakvih eksploatacija, ništa što bi na bilokoji način moglo naštetiti u smislu klimatskih promjena, sve što je ali samo trebamo znati da li smo spremni za to imati takvu zemlju, od čega ćemo živjeti i tko će to sve zajedno radit. Dakle, vi možete govoriti i o poljima u kojima se može baviti poljoprivredom, dakle to sve teoretski pije vodu ali je tema tko će to raditi jer onda ćemo dovesti u situaciju da ćemo morat uvest ljude koji će to radit. Dakle, nema tu crnog-bijelog, tu treba biti niz kompromisa kao što je i ovaj zakon.
Odgovor, g. Bulj.
Hvala lijepo. Pa ja se slažem u potpunosti da treba vodit raspravu i govorit ono šta je bitno strateški, ja nisam najmjerodavniji da kažem da treba nama ovoliki broj istražnih prostora kao što je u Splitsko-dalmatinskoj županiji 9 novi uz ove postojeće, ja nisam tu najmjerodavniji ali su se pojavili 9 novih istražnih prostora u prijedlogu novog prostornog plana. Međutim, kad govorimo o razvoju i strategiji, naravno da imamo sad trenutno 2/3 Hrvatske prazne kao što imamo 18% BDP-a od turizma, tako imamo 6,6% BDP-a od doznaka iz inozemstva. Znači nitko nije imao veće, ni Irska kad je imala najveće iseljavanje, najveću ekonomsku krizu, kad je najveći demografski pad, kad su se svi iseljavali, nije imala 6,6% BDP-a od naših ljudi prema HNB-u a koliko je još novca, dođe u gotovini kad ljudi dođu, prema tome, mi moramo raditi na tome da se ti ljudi vrate na svoja ognjišta i da naša Slavonija, Zagora, Lika budu, da strategija bude da opstanu na tom području. Hvala lijepa.
Hvala. G. Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, ne znam da li ste se zabunili ili ste namjerno to tako rekli kad ste rekli da je turizam glavna djelatnost a poljoprivreda treba biti dodana vrijednost turizmu, u svim najrazvijenijim ekonomijama Europe je upravo obratno, poljoprivreda je jedna od glavnih djelatnosti i svaka zemlja koja se oslanja na poljoprivredu je stabilna a ona koja se oslanja na turizam vrlo lako može požaliti to što se oslonila i svaki eksces koji se može desiti u državi može znatno srušiti prihode u turizmu iako si mi moramo postaviti pitanje koji su to prihodi jer veliki dio turističkih kapaciteta je u stranim rukama tako da što ostaje osim PDV-a u RH od turizma je vrlo diskutabilno. Što se tiče istraživanja, i najstrožiji ekološki standardi koje treba naravno usvojiti no međutim, nesreće se uvijek dešavaju i trebamo odvagnuti što to Hrvatska ima od tih istraživanja, koja je korist RH od takvih istraživanja. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, g. Bulj.
U ovome prvome djelu sam suglasan da možda sam ja rekao da nemamo dodatne vrijednosti od turizma nego da imamo 2/3 Hrvatske prazne ali imamo 700 000 ha pod korovom poljoprivrednog čistog zemljišta i naravno da poljoprivreda bi trebala biti nositelj, jedan od nositelja hrvatskog gospodarstva a nije, niti u turizmu, mi ne koristimo našu domaću proizvodnju kao što bi je trebali koristiti nego jednostavno više imaju koristi talijanski, Talijani koji se bave poljoprivredom, Mađari koji nam uvoze ko zna kakvo meso i dr. države i tu sam suglasan da je poljoprivreda baza uz razvoja jer imamo zemlju i u našem kršu može se razvijati poljoprivreda jer vidimo naše krški pašnjaci, vaša Slavonija, Podravina, sve je prazno. Prema tome, tu sam suglasan da nije dobro samo bazirat se na turizmu bez znači da bude kičma, okosnica proizvodnja znači evo hrane, poljoprivreda i sve ostalo što treba, tu sam suglasan. Hvala lijepo.
G. Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, kada je pitanje istraživanje nafte, plina ili takvih energenata, to je jako bitna stvar za Hrvatsku. Hvala bogu da imamo išta od toga a ako istražimo da imamo puno više, imat ćemo veće interese, lokalne zajednice imaju interese kroz rudnu rentu, to je sve ekološki prihvatljivo jer evo, u mojoj Slavoniji gdje imamo naftna polja, gdje nema nikakvih problema, daj bože da pokrijemo čitavu Hrvatsku da imamo 100%, imali smo prije plin 60%, sad ne vjerujem da imamo, nismo krivi što smo, krivi smo naravno, ne govorim za nas ali krivi smo što smo INA-u prodali, nije je bilo potrebe prodati, iz kojih interesa je netko to odradio, to svi dobro znamo ali nastaviti istraživanje u Hrvatskoj, da. Nemojmo se plašiti ni stranih investitora u hrvatskoj državi jer mi smo u Europi a tako isto možemo i mi investirati u Njemačkoj i fala bogu da smo izašli pa imamo sad novaca, vraćaju se kroz te kao što ste maloprije rekli te doznake, jel. Država mora ići naprijed i mora se raditi i to je jedna stvar koja je bitna i istraživanje plina je naše svakako naprijed. Hvala.
Vrijeme, g. Mišić. Odgovor, g. Bulj.
Hvala lijepo. Ja ću vam reći jedan primjer. RH ima, mediteranska je država, ima jedan od najviših sunčanih dana u EU-u a brojne države Skandinavije više koriste što se tiče energetike i energije, više koriste mikrosolare, Sunčevu energiju nego Hrvatska. Sad zamislite koji je to apsurdistan od naše države. Imamo najveći potencijal, naše Sunce. Ali njima je draže da je HEP platio milijarde kuna ruže vjetrova na području RH, da je netko tko je bio direktor HEP-a uzeo te projekte i da te projekte on ovladava. To je puno draže ali to nema hrabrosti svak reć, znaš ... [[Govornik se ne razumije.]] ovo, ono. Znači mi koristimo, Sunce ne koristimo, manje nego Finci. Al to smišno, mislim? Umjesto na svim ustanovama, na svim kućama obitelji koji nemaju koji su ovisni, koji su sirotinja mogli smo napraviti mukte mirkosolare za jednu godinu koliko platimo subvencija ko zna kome i šta stranim investitorima. Hvala.
Hvala. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, gospodin Branko Bačić je na redu.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Već sam rekao stav Kluba zastupnika HDZ-a govoreći u ime kluba, a sada ću još nekoliko riječi reći koje nisam tada ili sam ih dijelom rekao. Dakle, tvrdio sam i onda tvrdim i sada da je podloga za postupanje i određivanje eksploatacijskih polja isključivo prostorno planska dokumentacija i to je bio moj temeljni, jedan od temeljnih razloga zašto sam i pisao interpelaciju protivnu i protiv postupka istraživanja eksploatacije ugljikovodika u Jadranu koji je bio propisan 2014., a mislim da su početkom već 2015. bile izdane dozvole određenim kompanijama koje su se na taj natječaj javile. I sada stojim pri istom stajalištu, tu nema kod mene nikakve razlike. Dakle, podloga za bilo kakvo istraživanje i eksploataciju ugljikovodika mora biti temeljena na prostorno planskim dokumentima, ponavljam, a niti jedan županijski prostorni plan u Hrvatskoj za sve županije koje su priobalne ne podrazumijeva formiranje nikakvih eksploatacijskih polja za istraživanje i eksploataciju. Kad me gospodin Đujić proziva oko toga da mi ne koristimo, ne poštujemo stav lokalne samouprave, ja bih vas gospodine Đujiću podsjetio vas, a drago mi je da je tu i tadašnja ministrica u vladi SDP-a da ne bi bilo dvojbe, jel to bila prošla ili pretprošla vlada, svojim Zakonom o prostornom uređenju definirala je do tada nepostojeći princip da je moguće intervenirati i nametnuti protivno volji jedinica lokalne samouprave i njihovih predstavničkih tijela određene namjene. Tada je to branjeno ovdje u ovome Saboru i na način da se to te mjere zakonom interveniralo da su uvedeni do tada ne postojeći državni urbanistički planovi uređenja koji se sada i rade. Dakle moguće je da sada država, ministarstvo za određene projekte koje ocijeni da su od državnog značaja sama izradi urbanistički plan uređenja na državnoj razini. To nije prije postojalo, postojale su jedinice lokalne samouprave koje su to donosile. Dakle protivno volji, možemo reći protivno, može biti nekad i u skladu, a može biti protivno, država je vlasna donijeti takve državne urbanističke planove uređenja prostora. Ono što je tada bilo dobro rečeno, a to je da će se napraviti državni plan prostornog uređenja. I taj državni plan prostornog uređenja mora biti pretpostavka za bilo kakav ulazak u ovaj proces, pogotovo kada govorimo odobalnom istraživanju. Do sada postoji Strategija prostornog uređenja RH iz 1999. godine kojom je propisano da je moguće jer da toga ne bi bilo ne bi se mogle raditi ove platforme kojima se u Jadranu eksploatira plin. Sada kada krećemo u neko novo definiranje polja gdje bismo istraživali ili eksploatirali ugljikovodike, pretpostavka po meni, pretpostavka i o tome sam govorio tada i sada govorim, je izrada državnog plana prostornog razvoja koji može reći jer je to državni interes da se primjerice 50 kilometara od Splita ili 28 kilometara od Rijeke na nekoj lokaciji to može raditi, istraživati i eventualno kasnije i eksploatirati. Dakle to je po meni procedura. Da ne bismo došli ovo što kolega Bulj govori da ne znamo jeli interes jedan ili drugi, jeli to opravdano ili nije. Pretpostavka tom prostornom plana jest strateška procjena utjecaja na okoliš kojom ako se sjećam, to sam čitao, je već u svibnju prošle godine pokrenulo ministarstvo s ciljem da se izradi strateška procjena utjecaja na okoliš koja će biti podloga za izradu državnog prostornog plana koji bi onda trebao po meni ne samo obuhvaćati kopneni, ja sam bio protiv toga tada, ne samo kopneni dio prostora nego kompletni prostor RH uključujući i ZERP na kojemu Hrvatska ima suverena prava. Dakle, državni plan prostornog razvoja treba odgovoriti na pitanje, smije li se, može li se, isplativo je, jeli to u skladu s visokom razinom kriterija za očuvanje okoliša bilo kopnenog, bilo morskog, može li se na nekoj lokaciji, jeli to opravdanost s ciljem očuvanja morskog okoliša ako govorimo o ovom zakonu, postavljati određene platforme. To je pretpostavka i za prostorni plan Splitsko-dalmatinske županije, tu kod mene nema dvojbe. Ja nisam, struka će reći do kraja što je, o tome će se izjasniti ministarstvo, ja nisam da se može u bilo kojoj županiji formirati bilo kakvo novo polje ako nije to u skladu s državnim planom prostornog razvoja, i ako za to nije rađena strateška procjena utjecaja na okoliš za taj državni prostorni plan, a po potrebi vjerojatno i za samu mikrolokaciju na kojoj se to polje odnosi. Ja sam tu bezrezervan od prvoga dana i 2015. i danas na istom stajalištu i tada sam se protivio i davao sam za pravo gospođi Mrak Taritaš koja nije do tada u tom svom stavu ustrajavala iako je potpisala da se istraživanje i eksploatacija ugljikovodika može vršiti samo u ZERP-u, a nikako u teritorijalnom moru s pravom je tada ona potpisala, ali kažem Vlada je svejedno nije previše uvažila to njeno mišljenje, krenula u taj postupak. To je jedna razina. Druga razina je činjenica da je ZERP, i to želim reći, da je ZERP iznimno sredstvo kojim kada je u pitanju ribarstvo i kada je u pitanju ekologija, a što je državi u ovom trenutku vrlo veliki aparat, snaga u rukama da postupa i u ZERP-u sukladno pravilima kojim je definiran IGP, kad je u pitanju ekologija nikakve razlike nema je li RH proglasila IGP ili je proglasila ZERP, iste elemente kao priobalna matična državama imamo u slučaju bilo kakve, bilo kakvog onečišćenja manjeg ili većeg država se može naplatiti, to kontrolirati, obeštetiti svoje, obeštetiti se ako je došlo do nekog onečišćenja, prema tome tu sada plakati za IGP-om jer imamo ZERP posve je promašeno jer sve što imamo, sve što imamo u gospodarskom pojasu kad je u pitanju ekološki aspekt gospodarskog pojasa imamo i u ZERP-u i kad je ribarenje u pitanju sve što ima, sve te sastavnice gospodarskog pojasa ima i ZERP, jedino što nema ZERP, to sam 100 puta rekao, a to je, to je korištenje, korištenje energije iz gibanja mora, plime i oseke što na ovim prostorima gdje mi imamo to još, mislim ni tehnološki nije moguće, pa prema tome tu mi se čini da plačemo više nego što bi trebali da bi možda bili zadovoljniji u srcu da smo možda proglasili IGP mogu prihvatiti, ali s ekonomskih gospodarskih interesa RH ništa ne gubi u ovom trenutku s ovakvim, sa ovakvim, sa ovakvom mogućnošću izgradnje umjetnih otoka i korištenja energije iz mora nema ništa tu RH, RH ne gubi. Pitali ste me i to, to ću vam odgovoriti i za, i za plutajući LNG terminal, koliko ja imam informaciju, LNG terminal nije protivan prostorno planskom dokumentu Primorsko-goranske županije, niti, niti općine Omištalj, on se tretira prvom fazom izgradnje terminala i u tom smislu jest ishođena lokacijska dozvola, da je u skladu, da nije u skladu iako je Upravni sud to rušio, ako bi politika, ako ćemo politikom promatrati one koji djeluju kroz sustav uprava lokalnih, područnih ili državnih, izdaju neki dokument, izdaju lokacijsku dozvolu koja je suprotna prostorno planskom dokumentu, vjerojatno bi Upravni sud u prvom i drugom stupnju postupio, koliko ja imam informacije lokacijska dozvola je izdana jer se smatra prvom fazom, prvom fazom iz razloga što se drži da taj kopneni terminal u financijskom smislu s kapacitetima koji bi bili zakupljeni nije, nije opravdan i to bi bila prva faza koja se naslanja na vrlo, vrlo veliki broj sličnih LNG terminala u svijetu koji govore o opravdanosti u ovakvim kapacitetima izgradnje LNG terminala. I druga stvar, upravo uvažavajući stav općine Omišalj promijenjen je način kontrole regasifikacije na način da neće biti elektro … [[Govornik se ne razumije]] tog sustava protiv obraštanja nego, nego upravo na zahtjev općine Omišalj bi se išlo sa mehaničkim uklanjanjem obraštanja koje nastaju kad more prolazi kroz cjevovode koji utopljavaju, utopljavaju sami, sami ukapljeni plin odnosno tekući plin. Prema tome, ono što se s te strane tiče, držim da je postupkom utvrđeno pravilno, različiti su pristupi, je li ovaj bolji ili, ili kopneni, ja nisam tu stručnjak u toj mjeri, ali što se tiče poštivanja [[Upadica: Vrijeme]] prostorno planskih dokumenata i zahtjeva lokalne samouprave ja mislim da je to u najvećoj mjeri usvojeno.
g. Đujić prva replika.
Kolega Bačić, ako je LNG terminal na Krku usklađen sa prostorno planskom dokumentacijom općine Omišalj u Primosrko-goranskoj županiji kako vi govorite, zašto ste u ovom Saboru donosili poseban zakon koji se tiče LNG terminala, lex specialis takozvani nego da, onda vam on nije trebo, nego ste mogli u normalnoj proceduri ishodovat sve dozvole kako je išlo, ali to nažalost nije tako i vi znate da nije tako i vi ni sami ne govorite plutajući LNG terminal nego govorite prva faza, prva faza, čega, fiksnog, pa fiksni je u prostorno planskoj dokumentaciji, to je ono za što se i općina Omišalj i Primorsko-goranska županija zalagala cijelo vrijeme, a ovaj plutajući koji je vama, po vama privremeno rješenje prva faza u pravilu će ostat trajno, ali ni on nema nikakve gospodarske ni ekonomske opravdanosti jer se na natječaj za njegovu gradnju niko živ nije javio, niko živ se nije javio nego ste vi to onda kroz državne, državne firme naredili da se to mora radit, evo to je jedina istina.
Odgovor g. Bačić.
Dakle, zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujiću, nema lokacijske dozvole koja je izdana odnosno može se izdati, ali će se u proceduri preispitivanja njene pravomoćnosti to morati definirati, utvrditi i staviti van snage. Što se tiče lex specialisa, zašto smo, zašto je vaša Vlada kada ste vi bili, donijela Zakon o strateškim i investicijskim projektima, zašto ga je donijela, ako je, donijela ga je iz razloga kako bi za određene projekte koji su strateške naravi u RH, prokrčila put kroz ostale zakone koji na bilo koji način su u tom projektu važni s aspekta bilo Zakonu o pomorskom dobru, Zakonu o izvlaštenju, Zakonu o građevinskom zemljištu, Zakonu o prostornom uređenju, pomorskom dobru itd., kako bi se ubrzale određene procedure koje su se tadašnjoj Vladi činile da su prespore i da usporavaju rješavanje strateških projekata na isti način vodeći se istom logikom išlo se [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] u ovaj lex specialis. Hvala.
Vrijeme i posljednja replika gđe. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Bačić, dakle RH ima tradiciju prostornog planiranja koja nije od jučer, bazično se mi baziramo na PPH, to je bio prostorni plan neke druge RH i ovo što je bila ideja državnog prostornog plana je zapravo bila ideja da država zna što hoće, prostorni plan je morao biti prostorni plan države, iz njeg se mora isčitati u kojem smislu se razvija gospodarstvo neke države i prije 10.g. i prije 5 i danas i dalje. A kad je riječ o Jadranu, ja sam nedavno čula podatak koji onako, ostala sam malo iznenađena, al je logično, kaže Jadran je najhladnije more Mediterana, što je logično kad malo gledate geografski, al u Jadranu ono što bi trebalo biti majka svega je strateška procjena utjecaja na okoliš, da uopće vidimo kolko je danas to potrošeno, što se nalazi i kolko su tu kapaciteti koje Jadran uopće trpi.
Odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, apsolutno vi sve što ste rekli, rekli ste u obranu svih mojih teza, a to je da državni plan prostornog razvoja treba donijeti, utvrdili smo ga, on će promijeniti neke druge dokumente koji su na snazi. Osnova za njegovo donošenje mora biti strateška procjena utjecaja na okoliš koja će propisati je li neka viđenja, projekte, programe koje hrvatske vlade ili hrvatska politika, hrvatsko društvo traži mogu na nekom prostoru opstati ili ne usprkos našim zahtjevima, željama, promišljanjima da bi tamo neku gospodarsku djelatnost trebalo napraviti. A što se, a tu smo suglasni, to ja sam i tada to prije 4 godine zagovarao i sada zagovaram i isti sam tu. A što se tiče ovog drugog dijela, dapače nema zahvata u Jadranu nikakvog bez strateške procjene utjecaja na okoliš. To mora biti sveto pismo pri istupu bilo djelatnosti na [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] Jadranu.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, sada je na redu gospodin Ivan Pernar.
Poštovanje uvaženi predsjedavajući. Nemam lošu namjeru želim samo ukazati na to da u isto vrijeme dok se u saboru raspravlja o istraživanju ugljikovodika, mi imamo vrlo ozbiljne probleme ne samo u Splitu nego u ovom slučaju vidimo i u Međimurju. Jedan mladi čovjek poslao mi i rekao je, naslov kaže mora li netko izgubiti glavu. Kaže Kotoriba je veliko mjesto u Međimorju na samoj granici s Mađarskom, gdje živi više od 3.000 stanovnika, od čega je po službenom popisu iz 2011. godine 300-tinjak pripadnika romske nacionalne manjine. Veći dio njih živi u romskom naselju na samom ulazu u mjesto. Dok su se neki od njih izdvojili i kupili kuće u Kotoribi. U posljednjih nekoliko mjeseci u Kotoribi se zaredalo s incidentima i napadima na mještane od strane pojedinih pripadnika romske nacionalne manjine. Kronološki gledano početkom studenog prošlog godine odrasli muškarac je udario i onesvijestio dječaka 13 godina u samom sjedištu mjesta, a napadnut je i djelatnik kladionice jer je odbio uplatu izvan radnog vremena. Sredinom prosinca do nemilih scena došlo je i na vlaku gdje je 21-godišnjak pokušao napasti konduktera. Događaj koji je najviše potresao mještane bio je pohod trojice mladića po trgovinama, jednom ugostiteljskom objektu gdje su redom prijetili i krali, a prema riječima svjedoka tog je dana uoči Božića bilo i pucnjave iz pištolja što je potvrdio i sam predsjednik vijeća romske nacionalne manjine općine Kotoriba. Uz sve ovo česte su provale i krađe u kućama i trgovinama koje građani više i ne prijavljuju revoltirani time što se ili ne pronađe krivac, ako se i pronađe nemoguće je naplatiti štetu. Članovi mjesnih udruga gube volju za radom jer se u njihove prostorije provaljuje gotovo svaki mjesec. Mještani Kotoribe pokrenuli su peticiju s ciljem da policija u Kotoribi ponovno bude 24 sata dnevno jer se mještani osjećaju nesigurno. Peticija je pokrenuta nakon događaja od prije nekoliko dana kad je u kafiću od strane dvojice pripadnika romske nacionalne manjine napadnut konobar kojeg su tukli pepeljarama, a kasnije je zatražio pomoć u mjesnoj ispostavi hitne pomoći gdje je opet napadnut od strane tih istih ljudi. Tamo se branio upotrebom pepper spreja za što je revno kažnjen s nekoliko tisuća kuna. Policijska zgrada u Kotoribi postoji, ali se gotovo i ne koristi jer policija povremeno dođe u mjesto. Želja mještana je da jedna policijska patrola uvijek bude u Kotoribi kako bi se barem malo povećala sigurnost za sve koji ondje žive, a svakodnevno trpe teror pojedinih pripadnika romske nacionalne manjine koji su sve bahatije agresivni, a nitko ništa ne poduzima. Kaže, građani se više ne osjećaju sigurno, a nitko ne reagira poduzmite nešto hitno. Htio bi reći da ja …
Gospodine Perner, ja sam, vi ste rekli nemate loše namjere, niti ja ih nemam, vi ste totalno izvan Poslovnika jer ste izvan teme i točno izričito se kaže, pročitali ste, svi oni koji su slušali, svima je jasno. Možemo sada prekinuti, ja bih vas molimo, nemojte gledati sat, vi već 5 minuta govorite više od onoga što ste trebali, ali međutim ja sam vam dao tu mogućnost zato što želimo biti tolerantni. Jel možemo zaključiti sada? Vi ste pročitali cijeli taj dio. Dajem vam pravo još na jednu završnu rečenicu.
Gospodine Radin hvala vam puno. Kada bi ove točke bile na dnevnom redu tj. tema [[Upadica: Je slažem se s vama …]] ja bi onda vrlo rado u sklopu te točke govorio, ali nažalost ova tema nikad nije u saboru došla na raspravu.
… imate ono izjašnjavanje kao nezavisni zastupnik, pa možete tamo govorit o tome. Jel da?
Gospodine Radin, hvala vam na uputi htio bi samo završnu misao dati.
Molim vas završnu misao, kratko.
Samo završnu misao. Treba više policije staviti u Kotoribi i druga stvar predložit ću izmjene Kaznenog zakona da se za nanošenje teških tjelesnih ozljeda povećaju kazne sa 6 mjeseci do 5 godina, na 5 godina do 15 godina jer trenutne kazne su nažalost stimulativne za one koji se bave kriminalom i jednostavno se ne kažnjava adekvatno. A što se tiče ove točke dnevnog reda vidjeli smo da …
A ako imate namjeru govorit o ovoj točki …/nerazumljivo/… da onda ja vam dajem svo pravo ovoga svijeta. Izvolite, izvolite.
Htio bih reći da sukob između HDZ-a i SDP-a uopće nje oko toga treba li raditi plutajući LNG terminal na Krku, sukob je zapravo oko toga treba li on biti fiksni ili plutajući, ali jasno je da kakav god on bio da je taj plin koji će se preko njega uvoziti skuplji od onoga kojeg trenutno primamo cjevovodom. Gradnju južnog toka odnosno u konačnici turskog toka cjevovodni plin će dodatno pojeftiniti i ja jednostavno ne vidim smisao izgradnje LNG terminala i smatram da se radi o pogrešnoj odluci naše Vlade i smatram da ona proizlazi iz sluganskog odnosa dvije vodeće stranke u Hrvatskoj spram američke vlade. Eto, hvala vam.
Sada je na redu gospođa Mrak Taritaš. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] dobro, dobro. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Tema je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika pa ću ja zaista se vratiti na temu i govoriti o tome što je kroz ove izmjene i dopune zakona, što je predviđeno i što uopće istraživanje i eksploatacija ugljikovodika znači. Za vrijeme kad mi ovdje raspravljamo odnosno već i jučer i prekjučer je konferencija bila u Davosu koja je ostala, u, pod, tim velikim plaštom klimatskih promjena gdje je g. Trump govori o tome da klimatskih promjena nema, odnosno umanjuje im značaj, a s druge strane ima zaista žestoki aktivizam koji inzistira odnosno govori o tome da prilagodba klimatskim promjenama je apsolutno nužna, čak štoviše da se i pojedine aktivnosti trebaju zatvoriti, odnosno ograničiti. U kontekstu tih ekstremnih stavova, mi bi rekli, nema više niti istraživanja, niti eksploatacije ugljikovodika u Jadranu u smislu prilagodbe klimatskim promjenama, to sve zajedno moramo napustiti i završiti priču, ali tu čovjek treba biti realan. Dakle tu se čovjek treba kretati u realnim okvirima. Taj ekstremizam, ekstremni stavovi vezani uz uopće uz eksploataciju svih ugljikovodika i svega ostalog, taj ekstremni stav je dobar jer na taj način zapravo potiče ljude da razmišljaju o tome, da se naprave pojedini, da se napravi strategija, da se naprave pojedini akcijski planovi. Mi u Hrvatskoj vrlo malo govorimo o klimatskim promjenama, mislimo da je došlo vrijeme da se o tome govori znatno više i da sve one djelatnosti i aktivnosti koje obavljamo, da te aktivnosti zaista vodimo računa o osjetljivosti prostora i načina koji je. U tom kontekstu, nama se čini, odnosno i meni, sad govorim, iako sam htjela u ime kluba, ali nešto drugo govorim pojedinačno, apsolutno da je dobro da se ovakav, da bude ovakva izmjene i dopune zakona iz razloga što se ovim osiguravaju još dodatni, ja bih rekla osigurači vezano uz istraživanje i eksploataciju i havarije koje tu mogu nastati. Dakle, ovdje se govori o obvezama odnosno pojačana su obveza onom koji istražuje ili eksploatira i način na koji će se kontrolirati. Ako se ne varam, a ne varam se, to je bio jedan pilot projekt kojim se je, kojim je komisija EU ukazala na činjenicu da rješenje koje je bilo u postojećem zakonu nije dobro nego se treba to rješenje prilagoditi uvjetima da ne može biti kadija te tuži i kadija te sudi, dakle da postoji jedno tijelo koje će onda u tom smislu voditi računa. I tu govori u prilog Hrvatskoj koja vodi računa o osjetljivosti prostora, koja vodi računa da mora živjeti u datim okvirima, mi ne možemo biti zemlja koja će služiti za ogled svim drugima, kako imamo, ne znam, samo se bavimo čistim poslovima, ne možete to služiti i ne možete to raditi i jednostavno morate biti svjesni i činjenice u kojoj je. Ono što sam govorila u replici g. Bačiću, a govorit ću vezano i uz dokumente prostornog uređenja. Postoji sektorsko planiranje i postoje integralno planiranje. Sektorsko planiranje se bazira na tome da svaki sektor planiraju svoj sektor točno onako kako treba, a integralno da vodite računa o svemu. Ja se uvijek zalažem za o tome da se vodi računa o svemu i sad dolazite do istraživanja i eksploatacija. Između istraživanje i eksploatacije postoji razlika. Vi možete istraživati, možete istraživati, dakle vi istražujete da uopće vidite da li tu postoje nekakvi kapaciteti ili da li ima osnova za eksploataciju. Dakle, to može biti puno širi prostor na kojem vi možete istraživati, a puno uži prostor na koji možete eksploatirati i tu dolazimo do dokumenata prostornog uređenja i hijerarhije. Hrvatska ima dugu tradiciju prostornog planiranja, ona nije od jučer, ona se bazira na nekim planovima iz nekog bivšeg doba, ja često spominjem PPH ili prostorni plan RH, da sad tu ne izazivam i ne kažem kakva je ona bila, to je bio temeljni dokument. Iz tog dokumenta se je čitalo kako se Hrvatska misli razvijati, kako si misli gospodarstvo razvijati, što je važnije, razvoj cesta ili razvoj željeznica. Mi smo prelaskom u jedan drugi sustav, malo odustali od svega toga, prebacili smo to na prostorne planove županija i prostorne planove jedinica lokalne samouprave koje smo imali, prije ih je bilo 115, a sad ih je 556 i plus tih 20 prostornih planova županije i ono što nam je neophodno, nam je neophodno i u ovom smislu, državni prostorni plan, ali u smislu kad govorimo o eksploataciji ugljikovodika, mi razmišljamo o, dakle ovdje govorimo odobalno, dakle u Jadranu, nemamo gdje drugdje. Mi o Jadranskom moru razmišljamo kao o jednom ozbiljnom moru. U kontekstu Mediterana, mi smo jedan zaljev i to treba razmišljati tako da ne kažem u kontekstu svih drugih mora i ono što bi bilo u ovom času presudno bi bilo napraviti stratešku procjenu utjecaja na okoliš, ali ne za jedan zahvat, nego za Jadran da se vidi koliki je taj kapacitet Jadrana. Dakle jer Jadransko more koristi Italija, koristimo mi, koristi Crna Gora, koristi Albanija, dakle, tu imamo nekoliko i točno, dakle već neke podatke i imamo i točno znamo kako struje. Znamo gdje je Jadransko more pliće ili dublje, ali kroz tu procjenu Jadranskog mora bi bila i eksploatacija ugljikovodika jer s jedne strane Jadranskog mora su vam stvarno popikani svi stupovi, Italija to koristi i to bogato da bogato ne možete biti. Naravno iz nekog drugog vremena kad je odnos prema prostoru, prema okolišu, prema klimatskim promjenama bio znatno drugačiji nego je danas i dobro je da se kontrolira i sve ostalo, ali je to, kroz tu stratešku procjenu utjecaja na okoliš, mi bi trebali vidjeti koliko marina trpi u Jadranskom moru, koliko se trpi izgrađenost duž obalne linije. Dakle niz stvari. I to je nešto što bi se trebalo dati odgovor i što bi trebalo biti preduvjet za državni prostorni plan. Državnog prostornog plana naravno nema, radi se, vidjet ćemo gdje će to biti, za to vrijeme mi, čim je u ovom Saboru rasprava o ugljikovodicima, ona naravno uvijek izaziva i malo vraćanje u stare stvari ali ne treba se vraćati, treba biti u kontekstu u kojem je. Mi živimo u doba kada se EU proglasila uopće i govorimo o green dealu, govorimo o novim poslovima, govorimo o prilagodbama klimatskih promjena, govorimo da je krizno stanje, govorimo da male zemlje nemaju alibi i ovaj zakon treba gledati u kontekstu svega toga. Kontekst je slijedeći. Da smo se mi odlučili za istraživanja a onda i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. Koliko je to realno i koliko će to bit, pokazat će vrijeme a ovaj zakon nakon pilo projekt kojeg smo imali, zapravo daje odgovor da se osiguramo da ako dođe bilokakva havarija i bilo šta, da znamo kako ćemo postupati jer to zapravo bez obzira što on izaziva raspravu koja ide vezano uz eksploataciju odnosno uopće uz istraživanje kasnije eksploataciju ugljikovodika, ovo je u konačnici jedna tehnička mjera kako osigurati i steći uvjete ako se nešto desi, kako se treba postupati. Naravno da je bio pilot projekt na naš zakon jer su već neka iskustva u nekim drugim morima bila dovoljno da odete na sjeverna mora i da vidite kako to izgleda, dakle ono nije ni približno morima Mediterana. Mora Mediterana imaju svoju opću posve drugačiju ekološku priču stoga mi ćemo u prvom čitanju podržati ovaj zakon, mislimo da je on na određeni način dao odgovore a vidjet ćemo kako će to biti u praksi. Da li mi ćemo imati i tu ću završiti, problem kad uspostavimo te sve sustave kontrole, ko što radi, pitanje da li ćemo imati i dovoljno ljudi koji će to moći raditi a da pritom nisu u sukobu interesa jer oni koji ovo rade ne mogu se baviti eksploatacijom, ne mogu se baviti nečim drugim, pitanje je, bilo bi dobro napraviti provjeru da li mi imamo dovoljno ljudi koji će biti u stanju to radit a da nekog ne dovedete u neki nepriličan odnos ili položaj. Hvala lijepo.
Nemamo nikakvih replika i sada će državni tajnik, g. Ivo Milatić u ime predlagatelja imati završnu riječ, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici na ovoj iscrpnoj raspravi. Ono što nam pričinja zadovoljstvo je to da u načelu su svi klubovi i svi diskutanti podržali ovaj zakon koji ide stvarno u cilju što veće sigurnosti i što kvalitetnije zaštite okoliša jer smo svi svjesni toga da neovisno o tome što je turizam prevažna grana našeg gospodarstva, da je jednostavno priroda najvažnija grana, najvažnija od svega toga i da mi ovdje koji živimo moramo sami sebe sačuvati. Ne mogu se oteti dojmu da se rasprava ustvari više vodila na temu istraživanja i eksploatacije ugljikovodika nego o meritumu stvari ko što je ovaj zakon ovdje, s čime se on bavi, ono što je bitno napomenuti obzirom da je g. Bulj ovdje iznio dramatične situacije oko prostornog plana u županiji Splitsko-dalmatinskoj, nije to nikakva drama. Radi se o slijedećem, županija Splitsko-dalmatinska je predložila istražna polja sukladno okvirnom planu i programu istraživanja i eksploataciji ugljikovodika na Jadranu koji je još donesen 2015. g., moja je pretpostavka, nisam detaljno ušao u plan ali pretpostavljam da je tako, isto sukladno tom planu i programu, jasno je rečeno da se istraživanje ne smije vršiti na udaljenosti od 10-ak i više 6 nautičkih milja od linije otoka ili obale ili od zaštićenog područja, a da se eksploatacija ne smije vršiti nego 15 km od crte zaštićenog područja ili od zadnjeg otoka ili od obalne crte. Znači da ustvari ovdje cijelo vrijeme pričamo o eventualnom budućem istraživanju koje bi se događalo ustvari u otvorenom moru, pitanje kopna, otoka, jednostavno ne dolazi u obzir jer 15 km je, nema nijednog otoka koji nije udaljen manje od 15 km jedan od drugog, znači da, ali da ja sada tu ne prejudiciram stvar oko županijskog prostornog plana, sigurno je da će službe zadužene za to i u našem ministarstvu i u Ministarstvu prostornog uređenja, to napraviti i jasno, o tome se očituje. Apsolutno se slažem i sa diskusijom g. Bačića i svih vas i posebno vas sada na kraju, gđo. Taritaš, da je jednostavno prostorni plan osnova cijele priče i da njega treba ugraditi sve ovo što mislimo napraviti i ono što je jako bitno, da smo mi uvjereni da ovaj zakon doprinosi tome i da prostorni planovi budu bolji zato što je uveo maksimalne standarde zaštite. Što se tiče i mikrosolara već kad sam na govornici, ipak moram se osvrnuti na stalno ponavljanje g. Bulja o mikrosolarima, cijenjeni dom bi trebao, vjerovatno zna a evo za radi hrvatske javnosti, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je imao natječaj za mikrosolare hrvatskih građana i koji se nije, sredstva se nisu sva iskoristila. Znači negdje 80% sredstava se iskoristilo jer nije bilo dovoljnog interesa a poticaji od strane fonda su se kretali i do 80% na posebna državna područja. Znači, zabrinutost g. Bulja je okej, to je njegovo pravo ali evo mi očekujemo da će u idućoj godini ta zainteresiranost građana bit sve veća i da će to ići svojim putem kako je najvažnije da smo i krenuli i sa tim djelom, da su građani za samoopskrbu u mogućnosti dobiti ozbiljne države potpore za napraviti svoju malu mikroelektranu koja bi pomogla u njihovom kućnom budžetu da se trošak struje sveo otprilike na nekih 30-ak posto. G. Pernar se tu referirao i na LNG terminal i južni tok, jednostavno to su dvije stvari koje se ne mogu gledati jednoznačno, LNG terminal je nešto što možemo napraviti sada, što je praktično u izradi i što će vrlo biti brzo gotovo. Evo ja sam na ovom položaju već 2,5 g. i pokušavamo tu zajedničku tvrtku za izgradnju IAP odnosno Jadransko-jonskog plinovoda napraviti, nadam se da će evo ovih dana to konačno biti gotovo, zadnji su i Crnogorci koji još imaju nekakve dileme oko svega toga, znači evo ide treći sastanak u Baku i mi smo sada u situaciji da jednostavno ta tvrtka će polako se osnovati. Nije to tek tako reći idemo napraviti plinovod sa juga, vi morate znati da taj plinovod je 500 km, od tih 500 km, 249 km je na hrvatskog teritoriju, to nije šala, to su ozbiljni novci i to jednostavno je nešto što je proces koji će trajati, LNG je situacija koja se relativno brzo rješava i daje dodatnu sigurnost Hrvatskoj da ima alternativni pravac i da se zaštititi u cjenovnom smislu i u sigurnosnom smislu. Mi ćemo sve ove rasprave razmotriti i na kraju, apsolutno se i slažem s tezom da turizam je dobro da je on već skoro 20% BDP-a ali i da ostale djelatnosti treba razvijati a energetika u cijeloj priči je ne važna nego usudio bi se reći i prevažna. Zalud je nama govoriti kako nam je veliki turizam ako nam u pikovima turističke sezone kada trebamo struju, ucjenjuju nas oni koji nam uvoze struju za ogromne iznose po 100, 120 eura po megavatu, onda bi ja vas pitao koji je tu interes države da mi te silne novce dajemo na takav uvoz ako bismo u Hrvatskoj mogli osigurati energente koji bi eventualno mogli i kroz plinske elektrane kao sisteme uravnoteženja za obnovljive izvore koji su svakim danom sve veći, peglati one nedostatke a ne uvoziti? Znači kao što je rečeno, ta cijela priča je višeznačna, nije to tako jednostavno reći zašto nije ovo, zašto nije ono, ja isto tako mogu g. Bulja pitat kako da je Sinjsko polje zapušteno a tako je blizu jednog tržišta a to je grad Split ali to su očito preteške teme i to je jednostavno nešto što će se rješavati kasnije a kad je u pitanju odobalno istraživanje, uvjereni smo da je ovaj zakon dobro rješenje i razmotrit ćemo ovo još što je g. Bačić u ime kluba rekao za ZERP, kako stojimo sa eventualno EU regulativom da tu ne bismo sebi izazvali možda neki novi pilot ali ako je to moguće, apsolutno mi kao ministarstvo mislim da bi to bilo u redu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Uspjeli ste imat završnu riječ bez replika. Ja onda, meni preostaje samo da kažem da zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, ionako ćemo imati još jednu raspravu o tome ubrzo, ja mislim, jel da? Drugo čitanje će biti brzo, jel da? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro. Glasovanje nije u petak, koliko sam ja čuo, ali vidjet ćemo. Nije jel da? Sutra, znači zaključujem raspravu, sutra nastavljamo sa prvom točkom dnevnog reda koja glasi Konačni prijedloga Zakona o privatnoj zaštiti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Reći ću vam još … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Samo malo, oprostite, reći ću vam samo još dvije točke koje su planirane, to vam reć jer to znam. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima u prvom čitanju i Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Hvala lijepa i vidimo se sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 15,05 SATI
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, prvo čitanje, P.Z.E. br. 821. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za, 11 suzdržanih i 5 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.