Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pa evo tu već skoro sat vremena slušam naše kolege iz oporbe koji bez ikakve zadrške napadaju HZD, dužnosnike HDZ-a, prozivaju, prokazuju zbog korupcije i kriminala. Javio sam se nakon govora kolege Vucelića iz Živog zida u kojemu govori o korupciji u klijentističkom ponašanju članova HDZ-a i dužnosnika HDZ-a. Ja bih samo rekao da se Živi zid raspao zbog jedne plaće zastupnika u Europskog parlamentu. Nisu se mogli dogovoriti ko će uzesti plaću u Europskom parlamentu tko će biti zastupnik u Europskom parlamentu i nakon toga se Živi zid jednostavno raspao i svo njihovo zalaganje za malog čovjeka, za zakonitost, za brigu o hrvatskim građanima pala je u vodu. No javio sam se i zbog tvrdnje kolege Marasa u kojoj govori o odluci Ustavnog suda o Uredbi o gospodarenju otpadom. nije točno da je Ustavni sud ocijenio uredbu protuustavnom već ju je suspendirao do donošenja konačne odluke kako njena provedba ne bi prouzročila moguću štetu koja bi građanima RH bila pričinjena takvim provođenjem uredbe. I nije Ustavni sud to napravio iz razloga što je u pojedinoj jedinici lokalne samouprave došlo do povećavanja dvostrukog manje ili veće naknade za odvoz otpada jer to Ustavni sud neće odlučivati, to je isključiva nadležnost jedinice lokalne samouprave, nego je definirano to govorim zbog Zakona o gospodarenju otpadom i zbog same uredbe nego je Ustavni sud ocijenio da li je u skladu sa zakonom i načelom onečišćivač plaća formiranje naknade za odvoz otpada može podrazumijevati fiksni i varijabilni dio. Upitno je da li je uredba kojom se propisuje plaćanje odvoza otpada na temelju fiksnog i varijabilnog pristupa u skladu sa zakonom i temeljnim načelom u gospodarenju otpadom da onečišćivač plaća. Dakle ne zbog toga što je pojedina jedinica lokalne samouprave, bio to grad Zagreb ili bilo koja jedinica lokalne samouprave od 1. veljače namjeravala povećati i povećala naknadu za odvoz otpada nego prije donošenja odluke o tome da li je ta odluka u skladu sa zakonom i Ustavom donio suspendirao njenu provedbu do donošenja konačne odluke u meritumu. To je kolega Maras vrlo važna distinkcija između onoga što vi govorite i što govori Ustavni sud i stoga sam i uzeo ovu riječ da stanem u obranu samoga zakona koji je donesen za vrijeme vlade SDP-a i koja vlada nije imala znanja ni mogućnosti u tri godine nakon što je zakon donijela donijeti tu istu uredbu. Dok ste tri godine imali vremena za postupati po zakonu kojeg ste sami donijeli, propisati uredbu kako i na koji način postupati sa otpadom u RH u svakoj jedinici lokalne samouprave to niste napravili. Donijela je to ova Vlada i sada vi govorite o klijentelizmu, o korupciji u provedbi te same odluke. Dakle to je vrlo važno za istaknuti kada se govori o samoj uredbi o gospodarenju otpadom u RH. Ja isto mislim da se u RH odvoz otpada treba plaćati sukladno količinu koju proizvodite i u kućanstvima i u gospodarstvu i da u Hrvatskoj ne bi trebalo kao element propisivanja cijene za odvoz otpada imati nikakav fiksni dio nego isključivo varijabilni dio, ali za to treba pripremiti jako puno pretpostavki da bi se to dogodilo. Hvala.
Hvala kolega Bačić. Imamo povredu Poslovnika, kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, kolega Bačić ovdje nije govorio istinu i moram upoznati s time hrvatsku javnost. Broj jedan, uredbu koju je donijela Vlada na temelju Zakona o zbrinjavanju o komunalnom otpadu, nije zakonita, to svi znaju, to znate i vi ali donijeli ste je i druga stvar, neupitno je da je zbog te uredbe HDZ omogućio jedinicama lokalne samouprave pa tako i Bandiću da duplo poskupi odvoz otpada u gradu Zagrebu. To su dvije činjenice…
…/Upadica predsjednik: Zahvaljujem, kolega Maras./…
… Klub zastupnika SDP-a…
Kolega Maras, isključujem vam mikrofon zato što ste povrijedili Poslovnik, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika, ovo je čista replika, izvolite sjesti i dobivate opomenu. … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Molim vas, sjednite, kolega Maras. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Srijeda je počinjemo sa zasjedanjem ovoga tjedna i kao i uvijek iznošenje stavova klubova i nezavisnih zastupnika. Kolega Bauk je zamolio da bi nešto kazao.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Obzirom da je odgođeno, barem tako meni govore glasanje u petak, želio bih upozoriti da već skoro dva tjedna naša nova zastupnica ne može prisegnuti jer nema glasanja da se potvrdi izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, stoga bi molio da se osigura mogućnost da se raspravi danas i da se sutra glasa o izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Nema smisla da ostanemo bez zastupnika zbog ovih razloga koje smo tako rekli. Molio bi da to možete osigurati tijekom sutrašnjeg dana. Zahvaljujem.
Dobro. Glasovanje je bilo planirano za petak, prebacio sam ga na idući petak s obzirom da nemamo ni veliki broj točaka, a i jedan broj zastupnika iz vladajuće većine najavio je da ne može biti u petak ovdje, pa vidjet ću malo, ali bilo bi dobro da se obave konzultacije kako bismo potvrdili mandate ne samo vaše zastupnice nego ima još i kolega Kujundžić pa ćemo vidjet da li možemo eventualno sutra tijekom dana osigurati onda u jednom trenutku kvorum. Uredu? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobro. Idemo sada sa iznošenjem stavova, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Dražen Srpak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolege zastupnici. Stanje sigurnosti u Međimurju nije dobro. Uvijek kada političari dolaze u Međimurje, hvale Međimurce kako je tamo sve bajno i sjajno i kako su vrijedni. Jesu Međimurci vrijedni, ali to su kroz povijest morali naučiti jer su stoljećima bili otrgnuti od matice pa su bili prisiljeni snalaziti se i vrijedno raditi. Međimurci su miroljubivi i tolerantni i žele živjeti u miru od svoga rada ne tražeći ništa posebno. Međutim u posljednje vrijeme gotovo na dnevnoj bazi počele su se događati vrlo loše stvari koje onemogućavaju miran život i suživot. Portali i tjednici vrište sa naslovima razbojstva, krađe, pljačke, nasilništvo prema starcima, napadima na službene osobe. U Međimurju živi Romska manjina dugi niz desetljeća, a koja se sa protekom vremena znatno povećava. Više puta sam čuo da se romska populacija naseljavala tamo gdje je bila dobro prihvaćena što pak govori u prilog tolerantnosti stanovnika Međimurja. U prošlosti je bilo zanemarivano obrazovanje i integracija Romske manjine. Danas tome nije tako, romska naselja su uglavnom legalizirana i uređena iz Programa IPA te neka od njih danas imaju bolji standard nego ne romska. Samo naselje u sastavu grada Mursko Središće uloženo je 2 milijuna eura, socijalna prava su uređena i ista za sve, ali zbog nezaposlenosti korisnici su u najvećem postotku Romi. Unatoč mjerama koje država područna i lokalna uprava poduzimaju napredak nije adekvatan tome već je svakim danom sve više i sve težih incidenata koje čine uglavnom isti pojedinci od kojih sad već i Romi traže zaštitu te njihovo promptno procesuiranje i udaljenje iz naselja u kaznionice ili odgojne ustanove. Tu često ima problema jer naročito u odgojnim ustanovama nema mjesta i kada policija, socijalna skrb i pravosuđe odrade svoj posao oni ostaju gdje su i bili i postaju time odličan primjer drugima da im nitko ništa ne može. Prema informacijama iz Centra za socijalnu skrb Čakovec tijekom 2019. godine zatražen je smještaj za desetak maloljetnika s problemima u ponašanju. Zahtjevi su upućivani u sve domove u RH i na sve su dobili negativne odgovore. Stavljeni su na listu čekanja, ali im smještaj nikad nije realiziran. Također postoji problem s udomljavanjem djece koja žive u lošim obiteljskim uvjetima i odnosima te na tome također treba poraditi. Sustav djeluje, no čini se da nije dovoljno sinkroniziran. Policija bi trebala biti zadnja u rješavanju problema, a danas je nažalost prva. Djeca bi trebala ići u vrtić, osnovnu školu, završiti zanate ili neke druge škole te se zapošljavati, to je proces na kojem se radi ali treba dati u to dodatne napore i to sigurno ne ide preko noći, ali taj proces je nužan. Novac koji se isplaćuje putem socijalnih prava mora se isključivo namjenski koristiti, a ne za alkohol, kocku i slično i onima koji to ne poštuju ne treba ga ni davati u novcu jer su na kraju gladni, a to je onda novi generator kriminala i svega lošega. Rekao dam na početku da ljudi u Međimurju žele živjeti mirno od svoga rada ne tražeći ništa posebno. Ipak na kraju ovog izlaganje želim reći da ipak traže, traže da im se osigura mir, svima i većinskom stanovništvu i manjini. One koji su se ogriješili ili se ne prestaju baviti kriminalom treba momentalno sankcionirati izdvojiti i uvesti red, a procesu integracije, obrazovanja i suživota dati puni naglasak. Sve to je moguće samo u suradnji institucija, područne i lokalne vlasti te naravno svih ljudi koji na tom prostoru žive. Poštivanje zakona je za to preduvjet. Mnogi Romi koji vrijedno rade kroz javne radove, rad za opće dobro ili pak su zaposleni dokaz su da se može i trebaju biti primjer svima ostalima, a i primjer u rušenju predrasuda prema njima. Policija treba biti adekvatno opremljena kako bi mogla efikasno djelovati i u prevenciji i u rješavanju svih neželjenih događaja. U škole bi trebalo uvesti produženi boravak kako bi djeca ostala što duže u ciklusu odgoja i obrazovanja te bi se time stvorili preduvjeti za lakšu i bržu integraciju. Samo cijeli sustav zajedničkim snagama može nešto učiniti, a najviše je potrebe u promjeni svijesti. Stvari su otišle predaleko, otelo se kontroli i treba ih hitno rješavati. I većinski i manjinski narod koji tamo žive na zajedničkom prostoru, žele da se život odvija mirno, bez ekscesa u radu, redu i suživotu. Ovim izlaganjem želio sam ukazati na sve velike i sve češće probleme i tražim rješenja za dobro svih ljudi koji tamo žive. Došlo je jedna peticija iz Kotoribe za otvaranje ponovno policijske postaje, to ćemo naravno proslijediti dalje. Sve jedinice lokalne samouprave na čijem području živi značajniji broj pripadnika nacionalne manjine, imaju povećane troškove i trebalo bi im kompenzirati sa većim postotkom poreza iz dohotka. Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
I zadnje iznošenje Kluba zastupnika bit će ono HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Radije bih gorio s Antom Tomićem nego živio s tim primitivcima u Imotskom reče zastupnik Nenad Stazić tog istog naroda ovdje u HS i nitko, ali baš, ama baš nitko od političara ili institucija nije ustao protiv ovakvog govora mržnje. Naša opunomoteljica HS vjerojatno smatra da je to u redu jer nije reagirala, možda joj paše kada Stazić zapravo tako misli o Imoćanima. U kojoj bi to državi bilo moguće biti zastupnikom onog naroda kojeg predstavljate u tom istom domu u HS, a nazivate ga primitivnim? Istina, kolega Stazić je za razliku od mnogih iz glasne manjine primijetio da se kod karnevalskog auto-da-fea u Imotskom ne radi o djetetu već o njegovu liku. I on se zbog toga nimalo ne čudi znajući što je kroz proteklih godinu dana govorio o svetinjama hrvatskog naroda, o Katoličkoj crkvi, svećenicima, braniteljima, Domovinskom ratu, Vukovaru, te da u svibnju '45.g. posao nije obavljen temeljito. I to bi sve, po kolegi Staziću, trebalo biti satira, a karneval u Imotskom bi trebao biti kazneno djelo. E neće moći, nema dvostrukih kriterija. Karnevalski običaji od sjevera i juga, od istoka i zapada u RH su različiti, ali su svi prožeti satirom, kroz oporuke, kroz traženje krivca uglavnom kod javnih osoba. Prvi javni istup novo ustoličenog predsjednika države gospodina Zorana Milanovića kojega parafraziram ovdje da treba mijenjati običaj i tradiciju jer ovakvi nisu dobri jer su oni protivni europskim vrijednostima. On će tako vidimo osnovati jednu ideološku svjetonazorsku komisiju koja će Hrvatima i Hrvaticama određivati kako se oblačiti, što nositi, kako govoriti i što pjevati. Dogovorio se on tako sa svojim partijskim kolegom gospodinom nadobudnim socijaldemokratom Arsenom Baukom koji je odmah pohrlio u Imotski tužiti narod, podnijeti kaznenu prijavu protiv hrvatskog naroda. Za Arsena nema više prijekog suda koji bi narod osudio na licu mjesta i onda ga pospremio na Goli otok. Jedino oružje mu je kaznena prijava. U svoja tri mandata i u mandatu ministra uprave, dakle četiri godine on nikada nije bio u Imotskom i pitao taj narod za probleme koji ga muče, zašto iseljava, našao se sada da ga tuži. Sram vas bilo kolega Bauk. Imotski treba tužiti i da visi na stupu srama, a Rijeci se primjerice treba diviti jer njen gradonačelnik preobučen u jednu dobru i divnu damu, koja transformacija za tog gradonačelnika, Jovanku Broz suprugu komunističkog diktatora Broza po njemu je to moderno i avangardno i to nikoga ne bi trebalo vrijeđati po gospodinu Bauku. U našoj domovini je dopušteno izrugivati se kršćanskim vrijednostima, nacionalnih svetinjama od raznih Stazića, Bauka, Vidovićki, Frljića, Veljače, Novosti jer je sve to satira i umjetnička sloboda, umjetnički izričaj, ali kada se pila samo malo okrene naopako ili se kritički preispita onda je to skandal i kazneno djelo koje čine retrogradni, primitivni i nazadni ognjištari. Mi, ja se zapravo borim svim silama protiv takvog jednog liberalnog relativizma. Karnevalska povorka u Imotskom i taj autodafe dvije lutke sa Stazićem su aluzija na posvajanje djece homoseksualnih parova. Istina, vodili su se i gay pridom i paljenjem heteroseksualnih lutaka 2012. godine i ja znam da to nije ugodno, ali su i homoseksualni parovi dio društva i podložni su kritici kao i svi mi. Istina je oni su manjina i tu treba biti jako oprezan. Imoćani i Imotski nemaju ništa protiv homoseksualnih parova, ali imaju protiv toga da im se omogući posvajanje djece. Tko zna, možda će jednog dana pristati na to, ali danas ne pristaju. Protiv su bilo kojeg govora mržnje jer znaju da je mržnja otrov koji ubija trovača. Imoćani, kolega Staziću nisu primitivni ljudi već plemeniti i dobri, pioniri željene hrvatske slobode s prvom žrtvom Domovinskog rata Josipom Jovićem i [[Upadica Reiner: Hvala.]] 240 palih branitelja od kojih su mnogi bili članovi ovog … čije povlastice uživamo svi u našoj domovini [[Upadica Reiner: Hvala.]] kao i gospodin Stazić i ja u Hrvatskom saboru. Ispričavam se još samo jedna rečenica [[Upadica Reiner: Nemojte više.]] [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Onima koji nisu nikada [[Upadica Reiner: Kolega Babić.]] molim neka im ne pomažu onima koji satiru ne razumiju [[Upadica Reiner: Kolega Babić ja vas lijepo molim da prestanete.]] jedna rečenica poštovani potpredsjedniče. Mislim da to nije bilo dugo 10 sekundi. Hvala lijepa.
Nemojmo pretjerivati. Zbog kolega Ostojić je digao povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. omalovažavanje i vrijeđanje drugih zastupnika. Moram obrazložiti, naime kolega Babić ne može koristiti slobodan govor da bi drugima govorio ono šta jesu i njihova ustavna prava. Između ostaloga upravo krinka, maska ili kako god hoćete za kršenje ljudskih prava ne može biti ni takva manifestacija. Ni predsjednik Milanović nije govorio o tome šta su njega spalili, ja se ne bunim šta mene spale, ali istina je sljedeća, ne možete dirat manjine.
Hvala lijepa. Nije to povreda Poslovnika, naučite se već jedanputa, vi ste rijetko ovdje kolega Ostojić pa bi mogli se naučiti da povreda Poslovnika je vrlo jasno određena i neću dozvoliti da se zlouporaba institucije povrede Poslovnika kao što i nisam dozvoljavao nikada u ovom Saboru događa kako se nekome repliciralo, kako bi se izrazilo neslaganje s nečijim stavovima itd. Prema tome, zato postoje drugi modusi i drugi načini. Izvolite po čem je povrijeđen Poslovnik.
Poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. odstupili od redovnih pravila ponašanja ovdje u Saboru. Znam da ste vi rijeko, srećom rijetko vodite ove sjednice pa ni ne možete primijetiti tko je kad tu. Što se tiče vaših navoda ja moram reći da kao predsjedavajući trebate održavati red i da trebate branit i Ustav RH, a to često zaboravljate.
Dobro, nije povreda Poslovnika. Ponovno ste to zlorabili, ja vam svejedno neću dati opomenu. Idemo mi na posao radije nego da se na taj način povredama Poslovnika koje to nisu predstavljamo građanima.
Idemo sada na 11. raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Međunarodna zajednicu svijeta, svakako i EU, suočena je s dvije iznimno velike krize u ovom trenutku. S jedne strane, krizom oko koronavirusa i s druge strane sa migracijskom krizom. Mogu reći, ja vjerujem da dijelim mišljenje vas, a i vrlo, vrlo velike većine naših sugrađana, da se naša Vlada, Vlada RH i s jednom i s drugom krizom za sada i u ovom trenutku jako, jako, rekao bih odlično nosi. Rekao sam za sada jer nitko od nas nema spoznaju kakve razmjere može dosegnuti i jedna i druga kriza. Stoga sam i rekao, bio vrlo pažljiv, kada sam rekao da Vlada RH u ovom trenutku i glede koronavirusa i migracijske krize provodi odlične mjere. Spominjanje Marakeškog sporazuma, u kontekstu ovih nezakonitih migracija, je potpuno promašeno. Marakeški sporazum kao globalni kompakt ili pravni instrument koji predstavlja nadogradnju postojećih pravnih mjera, na razini UN-a jest za Hrvatsku i za svaku drugu državu, od njih 170, koliko ih je u ovom trenutku potpisalo Marakeški sporazum je pravno neobvezujući dokument. RH premda je potpisnica tog Sporazuma, vlasna je provoditi samo one mjere koje ona odredi da su joj korisne, a ne mora niti jedno. Prema tome, dovođenje Marakeškog sporazuma koji je pravni dokument i odnosi se na legalne imigracije u kontekst i vezu sa ovom krizom migracijskom na Bliskom Istoku i na granici između Turske i Grčke, apsolutno nepoznavanjem niti tog pravnog dokumenta, a mislim da je on i prije svega, zlonamjeran i nije bio u funkciji bilo kakvog stava oko pozicije nezakonitih migracija koje u ovom trenutku ugrožavaju prostor, prije svega Grčke, a onda, jasno i ostatka EU-e. I upravo na tom primjeru pokazuje se koliko je važno da je Hrvatska članica EU. Hrvatska sama ništa ne bi mogla napraviti da zajedno sa ostalim državama članicama EU ne sudjeluje u ovom procesu i sada aktivno radi u dva pravca. Jedan na smirivanju odnosa između Turske, Sirije, pa ako hoćete i Rusije, a s druge strane aktivno pomaže Grčkoj da zaustavi ulaz nezakonitih migranata, prije svega u Grčku, a onda jasno, zapadnom balkanskom rutom prema srednjoj Europi. I upravo te činjenice što smo članica EU, jučer je predsjednik Vlade RH, kao države koja predsjedava EU vijećem bio na granici između Turske, Grčke i Bugarske gdje su donesene mjere koje su omogućile i koje omogućavaju Grčkoj da se obrani od nezakonitih migracija. Danas je u Grčkoj druga pozicija. Danas je u Grčkoj na vlasti stranka koja se protivi propuštanju migranata kroz Grčku, za razliku od Syrize i Ciprasa koji se s tim problemom nosio na način da je propuštao migrante kroz Grčku, a onda su oni dolazili na granicu Hrvatske i na granicu Srbije i išle prema Europi. I zbog toga je ovaj put Europa uistinu odlučila pomoći Grčkoj sa 700 milijuna eura, čuli smo to jučer, kako bi joj se omogućilo i sa snagom, ljudstvom i opremom da zaustavi te ilegalne i nezakonite imigracije. Kažem, na tom primjeru se pokazalo koliko globalne organizacije, a prije svega, ja želim reći u kontekstu Europe, EU, omogućava svojoj članici da se na principu solidarnosti obrani od ugroza bilo koje vrste u ovom konkretnom kontekstu, od ugroza koju predstavljaju za Hrvatsku i za EU ulazak desetine tisuća, da ne kažem, stotine tisuća migranata. Zato ovakvi istupi koji su potpuno neutemeljeni, osim širenja neznanja, ničemu drugome ne doprinose, potrebno se organizirati kao država koja je u ovom trenutku sa 6500 policajaca, sa sredstvima od 270 milijuna EUR-a iz Europskih fondova učinkovito štiti svoju granicu i Vlada je upravo na primjeru u proteklih nekoliko godina pokazala da se tim [[Upadica: Hvala vam]] sredstvima i snaženje hrvatske policije može kvalitetno odgovoriti tom izazovu [[Upadica: Hvala kolaga Bačić]] Hvala lijepa.
idemo sada na Kluba zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Božo Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Koristim ovu priliku ukazati na jedan događaj od prošlog četvrtka u HS-u. radi se o otvorenoj tematskoj sjednici posvećenoj hrvatskoj nacionalnoj manjini u 12 zemalja Europe. Zapravo, ovu konferenciju smo organizirali zapravo što položaj svih naših nacionalnih manjina nije riješen odgovarajuće, a negdje nije riješen uopće. Tu je sudjelovalo preko dakle 10 je predstavnika nacionalnih manjina iz Europe, oni su u svojim izlaganjima iznijeli položaj, probleme, dali prijedloge kako rješavati njihove probleme i tu zaključci će biti upućeni svim hrvatskih institucijama na znanje i ravnanje. Ja želim reći dakle da je taj događaj pripreman vrlo seriozno, skoro zadnja 2 mjeseca i da je od svih sudionika, a tu je bilo preko 50 naših sunarodnjaka iz europskih zemalja gdje imamo nacionalne manjine, ocijenjen izuzetno uspješnim. Međutim, žalosti me, pa čak i ljuti, ja bih rekao, što je jedan klub ovo iskoristio kao povod napadi dakle, Vladu RH i to temeljem položaja hrvatske nacionalne manjine u Srbiji. Kao što rekoh, stanje hrvatskih nacionalnih manjina nije idealno i to jest razlog zašto smo organizirali tematsku konferenciju. Inače da je drugačije, ne bi bilo potrebe organizirati je. Što se tiče hrvatskih nacionalnih manjina u Europi, one negdje nisu uopće priznate, kao što je slučaj s Makedonijom, Bugarskom, Slovenijom. Tamo gdje su priznate kao što je slučaj sa Srbijom, ne ispunjava se državni sporazum i mi to znamo i zbog toga na tome radimo. U Srbiji, najgore je to što Srbija ne ispunjava niti međudržavni ugovor, kada je u pitanju zastupljenost hrvatske nacionalne manjine u Narodnoj skupštini R. Srbije, a to nije iskorišteno ni ovoga puta kada je prije par mjeseci usvojen novi Izborni zakon, prema tome, ponovno nije uvrštena hrvatska nacionalna manjina sa manjinske liste u Narodnu skupštinu. Drugi problem za koji mi znamo i na kojem radimo je činjenica da Srbija pokušava subnacionalne hrvatske zajednice proglasiti nacionalnim manjinama, kao što su Šokci, kao što su Bunjevci, itd. Međutim, zadnje 4 godine puno je toga učinjeno i to treba znati. 2016. g. za sve nacionalne manjine izdvojeno je oko 3 milijuna kuna. Za vrijeme mandata ove Vlade, dakle u 2020. g. taj iznos je povećan više nego dvostruko, na 7 milijuna kuna. Kada je u pitanju hrvatska nacionalna manjina, sa 600 tisuća kuna je povećan iznos na milijun i 300 tisuća kuna. Zalaganjem ove Vlade, Središnjeg državnog ureda, pa i Odbora za Hrvate izvan RH kojim predsjedam, su riješene neke stvari. Naime, kupljeno je zemljište za novinsku izdavačku kuću Hrvatska riječ u Subotici. Dodijeljena sredstva za izgradnju Hrvatske kuće. Preko, među glavnog državnog komiteta je isposlovano da se otvori lektorat hrvatskog jezika u Novom Sadu. Obnavlja se spomen-kuća Josipa bana Jelačića, dodijeljena su sredstva Hrvatskom nacionalnom vijeću u Subotici. Radi se na tome da se preko EU projekata osposobe naša zajednica u Srbiji, da participira i dobije te projekte. Organizira se učenje jezika, dodjeljuju se udžbenici, itd. Prema tome, puno toga se radi, ali puno toga ima još za učiniti. Međutim, postavlja se pitanje. Kako pomoći hrvatskoj nacionalnih manjini? Da li zapaljivim eskapadama ili sustavnim radom kao što čini ova Vlada, pa i ovaj Odbor za Hrvate izvan RH. Ja napominjem da smo još 2018. g. organizirali tematsku sjednicu posvećenu upravo hrvatskoj nacionalnoj manjini u Srbiji. Ovakav način zapravo pomoći me podsjeća na to kako navijači pokušavaju svomu klubu pomoći bacajući bengalke i topovske udare na teren. Da je to tako jedan tim bi već bio danas prvak RH, međutim nažalost nije i neće biti, ali s obzirom da taj tim živi vječno nadam se da će to uskoro i postati, ali sigurno ne zahvaljujući bengalkama i topovskim udarima već sustavnim sportskim radom. Zbog toga ja smatram i da rješenje hrvatskih nacionalnih manjina u Europi, a posebice u Srbiji će se riješiti na način kako hrvatska Vlada i HS i rade, zalaganjem za položaj nacionalnih manjina u RH, a onda preko toga imamo kredibilitet [[Upadica: Hvala vam]] da tražimo da se riješe pitanja nacionalnih manjina hrvatskih van.
Hvala puno.
Sada je na redu g. Ante Babić koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle Ministarstvo znanosti i obrazovanja završilo je sa jednim e-savjetovanjem vezano za pravilnik o broju učenika u redovitom i kombiniranom razrednom odjelu i odgojno-obrazovanoj skupini u osnovnoj školi, to je ovaj pravilnik. Dakle, taj pravilnik izazvao je više od 600 komentara prosvjetnih djelatnika, učitelja, nastavnika, ravnatelja i pročelnika županijskih odjela za znanost i obrazovanje. Svi komentari zapravo zaslužuju jednu posebnu pozornost jer dolaze od struke. Čitajući te komentare, morali smo reagirati zapravo ministarstvo je u travnju još 2019. g. donijelo jedne smjernice za izradu mreže školskih ustanova i programa odgoja i obrazovanja i sam taj dokumenat kada bi se dosljedno provodio, zapravo bi se zatvorilo preko 170 osnovnih škola. Recimo, u mom Imotskom bi od 10, ostale 4 osnovne škole koje sada egzistiraju i stotine područnih škola, od njih 1209 koje bi se zatvorile jer se zapravo dokumentom traži od županija kao osnivača da preispitaju opravdanost rada škola. Sjećam se kada je '90. g. bilo izgledno da će doći do otvorenog pružanog sukoba, neprijatelji su tvrdili da će se cijela Hrvatska vidjeli sa Sljemena. Stremimo li mi zapravo tome da će se danas u mirnodopsko vrijeme nakon obranjene domovine, naseljeni dio Hrvatske biti vidljiv samo sa Sljemena? U vrijeme u prave Austro-Ugarske, po mjestima, recimo, naše Dalmatinske zagore, gradile su se ... [[Govornik se ne razumije.]] sa vodom naseljenog stanovništva, znači da je tadašnjoj vlasti stalo da se stanovništvo zadrži tu. Nažalost u bivšoj državi mnogi nisu zbog prometne izoliranosti i gospodarskog opustošenja uzrokovali iseljavanje stanovništva prema gradovima i depopulaciji sela i manjih mjesta. Moderna hrvatska država je sa županijama, općinama i gradovima izgradila veliku infrastrukturu, od voda, telefona, prometnica, dobre električne energije, obnovile su se škole, športske dvorane, ali stanovništvo se i dalje iseljava. Razlozi su tome zaposleno stanovništvo, odnosno nezaposlenost, subvencija za nekretnine je uglavnom u urbanim sredinama, javni prijevoz koji je u urbanim sredinama, vrtići i jaslice i neke druge pogodnosti koje su više u gradovima nego u ruralnim sredinama. Nakon što su zatvorene mnoge institucije u tim mjestima, od banaka, pošta, knjižnica, dislociranih ureda, u našim malim mjestima poput Slavonije, Like, dalmatinskih, Dalmacije, otoka, ostale su još zapravo samo škole i o njima se u zadnje vrijeme govori kao o nepotrebnom i velikom financijskom teretu za državni proračun. Na tom tragu je i prijedlog ovog novog pravilnika o kojem govorim. Dakle u njemu je u odnosu na prethodni pravilnik, izbačen članak u kojem se izrijekom spominje da područni razredni odjeli, odjeli u bolnicama, malim otočnim, planinskim i seoskim školama uz prethodnu suglasnost, mogu imati i manje od optimalnog broja učenika, dakle 20. Također, prijedlog kombiniranih razrednih odjela je za bilo koga tko radi u nastavi neprovediv za kvalitetan oblik nastave. O tome zapravo govore ti stručni i iskustveni komentari. Ukoliko se pravilnik usvoji i provede po navedenom prijedlogu, egzodus stanovništva iz manjih sredina će biti još veći jer učenicima neće biti dostupno Ustavom zajamčeno pravo na primjereno obrazovanje. Od Prevlake do Dunava, kaže pjesma, ali stvarno uz granicu s BiH na potezu od Konavala, Vrgorca, Imotskog, Sinja, Vrlike, Knina, Gračaca, Banovine ili Slavonije. Škola recimo u mom mjestu, prošle godine proslavila je 150 obljetnicu postojanja i 195 godina opismenjavanja i njoj prijeti zapravo zatvaranje. Zato me jako žalosti činjenica što ljudi poneki iz naših malih sredina preziru i srame se svog porijekla i ističu isključivo ekonomsku stranu opravdanosti smanjenja broja škola i razrednih odjeljenja. Uravnilovka je bio pristup prošlih vremena, danas tu grešku ne smijemo počiniti i na vrijeme treba reagirati. Želimo da naši sugrađani i dalje u našoj Vladi vide zaštitnika, a ne strepe od nekog nepromišljenog poteza koji može imati nesagledivi depopulacijski efekt. Zanimljivo je da svi stranci kada dođu u naše ruralne krajeve, dive se ljepoti prirode i ugodnošću života, zar nam uvijek treba netko drugi osvijestiti što su i koje su naše vrijednosti? Život nije stihija, a zemlju nam nisu ostavili naši didovi nego su nam je posudila naša djeca. Ovakvim pravilnikom recimo jedna Amerika ne bi imala nijednu školu na Aljasci, Rusija u Sibiru, a zapravo ih posebno njeguju i štuju. Učinimo sve da ih ostavimo našoj djeci kao zemlju podjednakih šansi i uvjeta za život i nemojmo zaboga srušiti kuću da bismo ubili miša. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. I ja želim u ime Kluba HDZ-a i u svoje osobno izraziti našu zahvalnost i duboki naklon prije svega našim liječnicima, medicinskim sestrama, svim sudionicima u zdravstvenom sustavu koji danonoćno brinu o našim oboljelima i koji pružaju maksimalnu uslugu kako bi se što efikasnije borili protiv ove velike krize koja je zahvatila RH. Također i svima koji su na prvoj crti bojišnice i policajcima i vojnicima i vatrogascima i inspektorima i svima koji sudjeluju u ovom trenutku i bore se protiv koronavirusa kako bi se život u RH što prije vratio u normalu. Stoga moram reć da me doista žalosti činjenica da i među nama ovdje u HS ima lažnih proroka i mesija koji imaju jednostavna ad hoc rješenja za, kao odgovor na ovu krizu i šalju vrlo opasne poruke, rekao bih, našim sugrađanima kako je jednostavno i lagano riješiti ovu krizu. A činjenica je poštovane kolegice i kolege da i razvijenije države prije svega primjer Italije i to sjevera Italije koji je najrazvijeniji dio Italije i Španjolska i Francuska i SAD i Engleska itekako velike probleme imaju sa koronavirusom i kako ni one ne mogu naći brza rješenja kako bi spriječile daljnje širenje epidemije. Stoga držim da je ovakav pristup koji je prihvatila i kojim se vodi Vlada RH apsolutno primjeren, a taj pristup se svodi na to da poštujemo struku, da poštujemo znanost, da uvažavamo epidemiologe koji daju smjernice kako i na koji način postupati kako bi se zaustavilo ili kako bi se usporilo širenje koronavirusa u RH. Ja sam i prije 15 dana u saboru govorio da tada je bilo svega, čini mi se, 10 oboljelih u RH, danas ih je prema najnovijim informacijama 418, da još uvijek možemo reći da kolko je to moguće u ovim okvirima držimo brzo širenje pandemije pod kontrolom. Prema tome, naša poruka jest uvažavamo struku, uvažavamo znanost, postupajmo onako kako od nas traži Nacionalni stožer i to je najbolji način da sačuvamo vlastito zdravlje, zdravlje naših najbližih, a i svih građana RH. Što se tiče mjera koje je Vlada predložila, a HS usvojio u petak, bilo je tada riječi o 63 mjere koje će u financijskom smislu težiti 30 milijardi kuna, a koji se dio odnosi i na odgodu plaćanja i dio koji se odnosi na oprost i dio koji se odnosi na subvencioniranje odnosno potpore za očuvanje radnih mjesta kao i na moratorije za kredite, u prvom redu HBOR-a, ali i preporuka komercijalnim bankama za, za i postupanje komercijalnih banaka za moratorij prema, prema obvezama, kreditnim obvezama naših sugrađana i poduzetnika u RH. I mislim da to u ovom trenutku bi trebao biti glavni forte Vlade i usmjerenje da se u tome dijelu pomogne građanima i poduzetnicima. Ali ono što bi želio reći, u svega 10 sati provedbe mjere za potpore za radna mjesta u RH se prijavilo do sinoć u 18 sati, danas ćemo imati vjerojatno i novi podatak, ali do sinoć u 18 sati bilo je prijavljeno 14000 poduzetnika sa 71000 zaposlenika odnosno radnika kod tih poduzetnika. Dakle, važno je očito iz ovako brze promptne reakcije naših poduzetnika da su mjere dobre, da poduzetnici vjeruju da je to način i kako i na koji način brzo u ovim trenucima pomoći za očuvanje radnih mjesta. I ono što je vrlo važno za istaknuti, to je da većina tih, gotovo 80% svih zahtjeva za pružanjem potpore za očuvanjem radnih mjesta podneseno on line i to je dobro i pozivamo poduzetnike da i dalje bez dolaska na HZZ bez bilo koje druge mogućnosti socijalnog kontakta sa zaposlenicima da i dalje podnose zahtjev on line kako bi se moglo na taj način brže, efikasnije provesti samu mjeru. Jasno da su ove mjere tek početak, jasno da će Vlada pratiti stanje gospodarstva, stanje sa koronavirusom i donositi mjere koje će biti nadogradnja ovih prvih mjera. U tom smislu evo i pozivam Vladu da aktivno prati stanje u gospodarstvu. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a također će iznijeti svoje stajalište i u njihovo ime govorit će zastupnik Branko Bačić.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Tijekom jutra čuo sam da je Klub zastupnika SDP-a zatražio da HS sukladno čl. 17. Ustava proglasi izvanredno stanje i propiše mjere, mjere kojima će suspendirati i ograničiti ljudska prava i slobode građana RH i na taj način i dalje provoditi borbu protiv pandemije koronavirusa u RH. Ja sam to i jučer rekao i danas ponavljam da mi o tom ne razmišljamo, ali u ovom trenutku ocjenjujemo da za takvu mjeru koja je propisana čl. 17. Ustava nije potrebno je donositi. Naime, kao što vidite HS zasjeda, doduše u specifičnim posebnim uvjetima, ali zasjedamo i donosimo zakone koje je Vlada RH uputila u proceduru u HS. Čitavo to vrijeme jasno suočeni smo sa, sa najvećom krizom koja je se dogodila u RH od Domovinskog rata, koja je uvjetovana širenjem pandemije koronavirusa u RH. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a dajemo snažnu podršku Vladi RH i dajemo snažnu podršku stožerima, Nacionalnom stožeru civilne zaštite koji predlaže i provodi mjere kako bi se s jedne strane suzbila pandemija koronavirusa, a kako bi se s druge strane zakonima omogućilo, pomoglo hrvatskim poduzetnicima, hrvatskim građanima, svim zaposlenicima u RH da lakše ovu krizu prebrode. I mi ćemo i dalje ustrajavati na poštivanju struke. Kao što vidite epidemiolozi i struka kroz stožer progovara mjerama koje mi u Klubu zastupnika HDZ-a podržavamo i u tom smislu kao HS smo … [[Govornik se ne razumije]] takve mjere odgovarajućim zakonima i provoditi. U tom kontekstu odgovaramo i na primjedbe koje se odnose na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama koji bi trebao bit donesen u HS i na kojemu mi u Klubu zastupnika HDZ-a plediramo da konačan tekst zakona koji će bit usvojen bude također temeljen na procjenama, znanju i saznanjima koje nam i stožer civilne zaštite preporuči i koji preporuči Vlada RH lišen svakog politikanstva, svake i svakakve zloupotrebe. Prema tome, pričekat ćemo da Vlada se očituje o svim amandmanima i u tom kontekstu ćemo postupiti u interesu građana RH vodeći se načelom da nam je život svakog građanina i zdravlje naših sugrađana i zdravlje nacije ispred svega i na takav način ćemo postupiti. I ono što je, čujem od članova oporbenih stranaka suspektno je potrebna većina za donošenje takvog zakona. Ja ovdje jasno želim u ime kluba zastupnika reći da se taj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama donosi na temelju čl. 83. Ustava što znači većinom svih zastupnika u HS jer je to tako i propisano i ne donosi se na temelju čl. 17. Ustava RH. Naime, nije HS proglasio sukladno čl. 17. Ustava i veliku prirodnu nepogodu. Prema tome, mi ćemo i dalje kao Klub zastupnika HDZ-a ustrajavati i davati podršku Vladi da Vlada svojim mjerama, a čujem da je danas na sjednici Vlade predsjednik Vlade najavio novi set mjera upućen prije svega hrvatskim poduzetnicima, hrvatskim poljoprivrednicima, OPG-ovima i svima onima koji su doista direktno pogođeni ovom velikom krizom oko koronavirusa i jasno da će u tom smislu HS dok zasjeda takve mjere koje će Vlada pripremiti i predložiti HS odnosno jasno kroz svoje zasjedanje, kroz svoje rasprave i u cijelosti prihvatiti odnosno jasno uz sugestije amandmane koji su, koji idu u pravcu da se još i više poboljša i omogući jednostavniji život i poslovanje svih poduzetnika u RH. Dakle, da zaključim, razmišljamo o provedbi i donošenju odluke iz čl. 17., ali držimo da još uvijek sabor jest u poziciji da može raditi, da može djelovati, da može raspravljati i donositi sve one mjere koje su zakonom i Ustavom propisane. Hvala.
Idemo sada na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo već tijekom jutra čuli smo i stihove Gundulićeve „Himne slobodi“ koju je pisao Ivan Gundulić još u 17. stoljeću. No nisu samo … pjevali o slobodi oni su slobodu živjeli i prvi u Europi 400 godina prije SAD-a na području Dubrovačke Republike ukinuli su ropstvo. Ali u kontekstu ove krize oko korona virusa bitno je što su stari Dubrovčani napravili prvi u svijetu 27. srpnja 1377. godine su na istočnom ulazu u grad izgradili kompleks Lazareta i praktično uveli prvu karantenu u svijetu, kažem na način da nitko nije mogao ući u grad ako nije 15 dana proboravio u karanteni. I sada je pitanje da li mi danas 650 godina, 6,5 stoljeća nakon Dubrovačke Republike imamo pravo provoditi mjere isključivo koje se provede na karantenu, ograničenje kretanja slobode okupljanja. Ja mislim da mi danas u trećem desetljeću 21. stoljeća, ali živimo u toj 4. industrijskoj revoluciji kada živimo u vremenu digitalnog društva, kada živimo u vremenima snaženja elektroničkih komunikacija imamo li pravo ostati samo na tim mjerama karantene i ograničavanje sloboda ili možemo napraviti jedan korak dalje kako bi spasili jedan ljudski život ne samo u Hrvatskoj nego u cijelome svijetu. I u tom kontekstu Vlada je predložila Zakon o elektroničkim komunikacijama koji je podrazumijevao pribavljanje određenih podataka što se tiče bio lokacije o korisnicima teleoperaterskih usluga. I moram reći da taj zakon koliko god izazvao kontradiktornosti u hrvatskome društvu nije dočekan na nož od niti jednog ustavnopravnog stručnjaka. Svi su rekli da država ima pravo ograničiti određena ljudska prava i slobode, jasno vodeći se načelo razmjernosti. Neki su ustavnopravni stručnjaci u potpunosti podržali zakon, neki su rekli da treba načelo razmjernosti voditi računa kad će se takva mjera utvrđivanja geo lokacije korisnika teleoperaterskih usluga moći koristiti, koliko će vrijeme, kako će se ti podaci uništiti, tko će nadzirati itd., itd. Prema tome, ako je bilo koja mjera koja bi se u ovim vremenima provodila kako bi doprinijela da se jedan ljudski život u Hrvatskoj smanji ona je meni opravdana i jasno vodit će se računa da smo u demokratskom društvu u kojemu itekako moramo voditi računa o ljudskim pravima i slobodama. Ali treba reći sljedeće, a to je da je temeljno ljudsko pravo, pravo na život i ono je definirano čl. 21. Ustava kojim se jamči svakome pravo na život, a čl. 69. Ustava se govori o pravu na zdravi život. Prema tome, da bismo omogućili našim sugrađanima pravo na život i pravo na zdravi život moramo učiniti sve što je u našoj mogućnosti, jasno vodeći se načelom razmjernosti propisivati mjere u kojima ćemo omogućiti to pravo na zdravi život i pravo na život. Moram reći da Europska komisija, ne znam koliko smo time upoznati predložila državama članicama da pribavljaju podatke od teleoperatera kako bi mogli definirati propisivati mjere kojima bi se ograničilo širenje pandemije i lokalne transmisije samog korona virusa. Prema tome, to što smo mi takav zakon predložili, taj zakon nismo isisali iz prsta, taj zakon koji mora pomoći u suzbijanju pandemije i širenja korona virusa mora se voditi na temeljnim načelima hrvatskog Ustava vodeći računa o pravima i slobodama svakog hrvatskog građanina. I zbog toga smo i najavili da ćemo kao Klub zastupnika HDZ-a slušajući što smo čuli u samoj raspravi i u Hrvatskom saboru i u hrvatskome društvo taj zakon uputiti u drugo čitanje kako bismo uvažavajući i primjedbe i prijedloge mogli izaći sa zakonom koji bi doista pomogao u suzbijanju ove pandemije odnosno epidemije korona virusa. Čuli smo također od jednog našeg kolege da je kako gospodin ministar zdravstva gospodin Vili Beroš samoinicijativno provodi određene mjere. Nije točno dragi prijatelji, temeljem čl. 16. hrvatskoga Ustava Hrvatski sabor donio je Zakon o zaštiti pučanstva protiv zaraznih bolesti i tim je zakonom propisane su ove mjere koje upravo Stožer civilne zaštite prije svega na prijedlog ministra zdravstva provodi, a sukladno Zakonu o sustavu civilne zaštite. Prema tome, bilo kakve objede na taj način svakako nisu dobrodošle niti su točne prije svega.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi u slobodnom govoru.
Klub zastupnika HDZ-a također će iznijeti slobodno stajalište. U njihovo ime govorit će zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Pa na iznošenje stajališta u ime našeg kluba potaknuo me g. Franko Vidović, a njegovo iznošenje stajališta je upravo pokazalo opravdanost onoga što sam ja jučer u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznosio kada je u pitanju provedba čl. 17. Ustava RH. Razumijem g. Vidovića, koliko sam shvatio, on je na određeni način i pohvalio mjere stožera, ali je za pojedine jedinice lokalne samouprave koje su, na koje se takve mjere najrigoroznije odnose, kao što je naveo Otok Murter, naveo onda mogućost i preporučio da bi se za takve, za sanaciju takvog stanja onda trebalo iznać odgovarajuće mjere, gospodarske ili neke druge kojima bi se čim prije život vratio u normalu onog trenutka kada bude prestala ova pandemija koronavirusa u RH, a i u svijetu. Ali ono što sam ja jučer govorio, to je da bi aktivacijom čl. 17. i proglašavanjem velike prirodne nepogode sukladno kojem članku bi HS trebao donijeti odluku i sve mjere koje bi tom odlukom bile propisane trebale bi se donositi dvotrećinskom većinom. Ja sam tada rekao i sad ću to ponoviti, da bih htio čuti zagovaratelja takve odluke, što bi ta odluka trebala sadržavati? Koliko bi ona trebala detaljno propisivati određene mjere? Da li bi to značilo da bi tom odlukom HS mi trebali reći da se neka trgovina može raditi, a neka ne može? Da li tom odlukom sabora koju bi trebali 2/3 većinom donijet treba li reći da li neki plac u Zagrebu, Trešnjevački može, a recimo Dolac ne može. Da li bi time tom odlukom propisivali i druge mjere koje se odnose na zabranu okupljanja, na zabranu kretanja. Ja držim da u ovom trenutku bi to bilo loše, jer znajući kako i na koji način teško to prihvatiti 2/3 većinu u Hrvatskome saboru, pogotovo kada bi takvom odlukom išli u detaljiziranje određenih mjera i ne bi li na taj način onemogućili provedbu brzih mjera koje na dnevnoj razini trenutno može donijeti jedno operativno tijelo kao što je stožer civilne zaštite. Prema tome, držim da bismo takvom odlukom koju bi donijeli 2/3 većinom bez obzira što mislim da nije u ovom trenutku situacija da treba u Hrvatskoj postupati po Članku 17. Ustava RH, jer sva državna tijela uključujući sabor, Vladu, predsjednika države, ustavni sud, sudbenu vlast, državna tijela, lokalnu samoupravu funkcioniraju bez ikakvog problema uz određene jasno određena ograničenja, ali funkcioniraju. Dakle, držim da ne bi bilo dobro, ne bi bilo moguće provesti da se na pojedinim mjerama kao što je ova oko Murtera ili od nekog drugog mjesta u Hrvatskoj mora, zbog toga što su to ograničavanja ljudskih prava o slobodi kretanja, o slobodi okupljanja u Hrvatskom saboru donositi svaku pojedinačnu odluku. I što je još gore, da li je i na to nisam dobio odgovor od onih koji takvu mjeru zagovaraju, da li bi nakon toga trebalo još 2/3 većinom i …/nerazumljivo/… svaki pojedinačni zakon, kad za to imamo u Članku 16. Ustava RH zakonsku mogućnost da na temelju Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti ministar, ministar zdravlja u RH predlaže stožeru i stožer donosi i provodi odluke koje omogućavaju sprječavanje pandemije korona virusa u Hrvatskoj. Dakle, to je vrlo važno i to sam želio naglasiti da bi u ovom trenutku kada treba na dnevnoj razini donositi mjere, zatvarati određene prodavaonice, ograničavanja i druge brojne, brojna ograničavanja u Hrvatskoj da to treba prepustiti tijelu koje može brzo, efikasno rješavati, a ne se upuštati u saborske rasprave koje bi onda u saboru 2/3 većinom trebali takve mjere iznjedriti. Mislim da bi to blokiralo rad države, da bi to možda dovelo i do kaosa, da to ne bi bilo dobro. I zato u ovom trenutku dok sabor funkcionira, dok vlada, dok sva državna tijela funkcioniraju treba postupati po Članku 16. Ustava, omogućavati za to propisanim nadležnim tijelima izvršne vlasti da postupaju jasno vodeći se prije svega načelom razmjernosti, da svaka mjera mora biti razmjerna sukladno situaciji koja uvjetuje da se pojedina ljudska prava u Hrvatskoj i slobode ograničavaju, a u tom smislu mislim i razumije ovo što je gospodin Vidović rekao da bi trebalo voditi računa o nadoknadi štete onima koji su ovakvim mjerama najviše pretrpjeli. Hvala.
Zahvaljujem se, sutra nastavljamo u 9 i po, sa ovim zakonima koji su danas uvršteni u dnevni red. U roku od sat vremena bit će vam dostavljeni materijali za sutrašnju raspravu. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 17,35 SATI.
Idemo sad na 9. raspravu, poštovani kolega Pero Ćosić, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Vlada RH donijela je konkretne mjere za prevladavanje krize uvjetovane pandemijom koronavirusa i one su pozitivno odjeknule u javnosti. Te mjere pozdravljaju i domaći poljoprivredni proizvođači i zato bi evo ovom prilikom još jednom zahvalio Vladi RH na mjeri interventnog otkupa pola milijuna litara viška mlijeka koje male mljekare više nisu bile u stanju otkupljivati na terenu. Zahvaljujem i na donesenoj potpori za biljnu i stočarsku proizvodnju u vrijednosti 53 milijuna kuna, a posebno hvala za postavljanje uvjeta otkupa od najmanje 60% domaćih proizvoda kod nabave u javnom sektoru. Ovim mjerama će se olakšati i ubrzati prodaja domaćih proizvoda, što je kvalitetna pomoć našim domaćim poljoprivrednim proizvođačima. No, čini se da je ovog proljeća, problem nikad kraja i evo već danas ispred Kluba HDZ-a moram ukazati na nove probleme u važnom poljoprivrednom sektoru, u sektoru voćarstva. Naime, prije nekoliko dana dogodile su se iznimno niske temperature za ovo razdoblje godine, od 1. do 3. travnja i nastale su ogromne štete na cvijetu voćaka. Te štete će uzrokovati iznimno velike gubitke u voćarstvu na području Brodsko-posavske županije, ali i cijele Slavonije. Niske temperature od -6 do -3 stupnja °C donijele su velike poteškoće za sve voćare, a najzastupljeniji voćari, proizvođači jabuka upozoravaju da je cvatnja Idared jabuka počela upravo 1. travnja, što znači da je srednji cvijet u cvatu potpuno uništen, a da je slična situacija i kod 50% zatvorenih popova. Nešto bolja situacija bilježi se kod Jonagolda i Pink Lady gdje se može govoriti o šteti od 50%. U cvatu su nažalost stradale i rane sorte šljiva od niskih temperatura, 28., 29. ožujka evidentirane su štete na marelicama i breskvama. Na području Brodsko-posavske županije nalazi se 309 hektara jabuka. Od ovih nedavnih niskih temperatura prema prvim procjenama govori se o šteti od 21 milijun kuna samo na ovim površinama. Naravno da su to okvirne procjene te da će stvarnu štetu utvrditi struka, no evo prema ovim okvirnim brojkama možemo zaključiti da su štete u voćarstvu zbog ovogodišnjih niskih temperatura iznimno velike. Dozvolite mi da sugeriram, kako bismo pored donesenih mjera kojima je cilj održati zaposlenost i postojeću razinu proizvodnje trebali razmišljati i o reprogramu, odnosno jednogodišnjem moratoriju kreditnih obveza u poslovnim bankama za sve one koji su ovom štetom pogođeni. Po podjeli poslovnog rizika između osiguravajućih društava i voćara, naime, osiguravajuća društva su ta koja određuju visinu štete, a kako se ukupna šteta ne može sagledati u pravilu odmah, štetu bi trebalo sagledati u cjelokupnom procesu proizvodnje znači do ubiranja plodova te u jednom partnerskom odnosu sa proizvođačima utvrditi visinu štete. Trebalo bi također, razmišljati o značajnom povećaju sredstava za sanaciju šteta od elementarnih nepogoda, trebalo bi također, raspraviti i o isplati jednokratne pomoći za nastavak servisiranja devastirane voćarske proizvodnje kao što je to bilo 2018. g., kad su voćari zbog izrazito kišnog vremena u svibnju dobili potporu u iznosu od 6 do 8 tisuća kn po hektaru. Naime, voćnjaci su višegodišnji nasadi koji bez obzira na godišnji prinos svake godine moramo štiti, moramo čuvati voćke kako bi iduće godine imali zdravu plantažu spremnu za novi urod i definitivno treba poticati izgradnju ULO hladnjača u sklopu projekta Slavonija, Baranja i Srijem kako bi jabuke sačuvali tijekom cijele godine i tako osigurali sigurnost prehrambenog i opskrbnog lanca te zaštitili domaću proizvodnju. Naime, klimatske promjene se događaju, ekstremne promjene vremena su česte i one su u pravilu gotovo očekivane zato možemo reći da se svrsishodno poticati izgradnju sustava koji će umanjiti eventualno štetu od elementarnih nepogoda kao što su sustavi zaštite od mraza, zaštite od tuče, zaštite od suše i sl. i u tom slučaju takve potpore poljoprivredi su ulaganja u suvremenu održivu poljoprivredu 21. st. Naravno da nam je u ovoj situaciji jasno što su prioriteti, ali nadam se da u ovim teškim trenucima nećemo voćare ostaviti same, zato pozivam na rješavanje ovog problema te da se pored države uključe i jedinice lokalne i regionalne samouprave, voćarska zajednica, sve raspoložive stručne i savjetodavne službe kako bi se, evo, u jednom zdravom partnerskom odnosu pokazali brigu za sve naše sugrađane. Hvala lijepo.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HND-a i uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Hrvatska je i Europa i svijet su suočeni sa najvećom krizom koju svakako prije pojave korona virusa u Kini nitko na svijetu nije očekivao, pogotovo nije očekivao da će ona biti ovakvog obima. Stoga 42 dana nakon što je u Hrvatsko utvrđen prvi oboljeli od korona virusa možemo s tom distancom konstatirati kako je Vlada u ovom proteklom vremenu donijela balans mjera koji rezultira stanjem kakvo je danas u Hrvatskoj i to balans mjera koji podrazumijeva s jedne strane mjere koje idu k zaštiti zdravlja i života naših sugrađana, što je prvo i osnovno ljudsko pravo, a s druge strane balans mjera koje se odnose na zaštitu zdravlja, ako tako mogu reći hrvatskog gospodarstva, hrvatskih poduzetnika i svih zaposlenih u hrvatskome društvu. Te mjere koje su se odnosile na zdravlje i živote naših sugrađana, a koje donosi Stožer civilne zaštite oslonjene su na struku i ta činjenica u svakom slučaju je u proteklih mjeseci rezultirala činjenicom da u Hrvatskoj imamo linearni rast broja oboljelih što na jedan način daje jedan optimizam da su mjere koje se provode jako dobre. S druge strane s dva paketa mjera koje smo usvojili u Hrvatskom saboru kako onaj paket mjera koji se odnosi na ožujak i ove travanjske koje smo danas usvojili govore o izdašnosti financijskih sredstava koje će se za tri mjeseca za koje su one i najavljene, morati izdvojiti. Postoji jedna tablica koja može pokazati koliko su i druge države članice EU izdvojile financijskih sredstava u odnosu na visinu vlastitog BDP-a kako bi reagirale i imale odgovor na ovaj izazov koji je pred nas postavio korona virus. Iz tih podataka se da utvrditi da je Hrvatska sa mjerama koje smo donijeli, a kažem i na onaj dio koji se odnosi na mjere iz ožujka i ove današnje travanjske mjere, a odnosi se samo na otpis poreza i doprinosa iznosi u ukupnoj razini od 9,6% BDP-a. Prosjek EU za takve iste mjere bez kreditnih garancija koje u ovom trenutku niti jedna država ne može procijeniti nego samo one mjere koje su opipljive koje se može u ovom trenutku točno procijeniti, prosjek država članica EU je 4,1. A ako se uzme medijalni prosjek koji podrazumijeva i broj građana u pojedinim državama onda je on još značajnije niži i iznosi 3%. Prema tome, to govori koliko je ovaj puta Hrvatska ušla svjesno u taj potrebni financijski iznos kako bi sačuvala likvidnost hrvatskih poduzetnika, kako bi očuvala njihovo poslovanje i kako bi sačuvala i dala potporu za očuvanje radnih mjesta i tu nećemo stati. Jučer je već HZZ donio mjeru kojom će omogućiti da 13.600 zaposlenika koje su poslodavci iz straha da će im njihovo održavanje i dalje da ostanu na ugovor o radu, otkazali ugovor o radu i prijavili na Zavod za zapošljavanje bit će uključene u ove iste mjere ako do danas prijave te iste zaposlenike kojima su dali otkaz ugovora o radu i oni će za travanj mjesec dobiti 4.000 kao i svi oni zaposlenici koji su ostali i dalje i koji su zaposleni kod svog poslodavca. Dakle, kažem ima njih 13.600 koji su od dana proglašenja epidemije pa do stupanja na snagu ovog zakona se našli na Zavodu za zapošljavanje. I tu se također neće stati. Bilo bi najbolje da više nema Vlada potrebe za novim mjerama, ali već je i najavljeno da će se ići sa novim mjerama prije svega prema našim sugrađanima i prije svega prema onima koji su ovršeni odnosno blokirani. I u tom smislu će se ići sa novim mjerama, vjerujem da ćemo ih i mi u Hrvatskom saboru ubrzo raspraviti. Pa u tom smislu želim izraziti naše zadovoljstvo sa onim što je do sada napravljeno, ali isto tako očekujemo da Vlada aktivno prati stanje sa korona virusom u Hrvatskoj i reagira odgovarajućim mjerama. Hvala lijepa.
Hvala.
I idemo na zadnju raspravu, poštovani kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, tijekom jutrošnjih izjašnjavanja u ime klubova čuo sam prilično netočnih izjava koje bih rekao da jednim dijelom vrijeđaju i zdravu pamet. Naime, govoriti da su mjere koje donosi Stožer civilne zaštite s jedne strane van institucionalne, s druge strane da je sabor razvlašten i s treće strane da je to iz razloga što su bili važniji provođenje unutarstranačkih izbora doista su politički, kažem, netočne i vrijeđaju svih nas koji smo ovdje u ovom saboru donosili određene mjere i zakone kojima smo propisali način postupanja državnih tijela kada je u pitanju borba protiv koronavirusa. Naime, ja bih podsjetio da su unutarstranački izbori u stranci završili 15. ožujka, a da je 4. ožujka, dakle prije toga ministar zdravstva proglasio opasnost od epidemije koronavirusa, da je 11. ožujka već proglašena epidemija koronavirusa u RH. Al ono što je najvažnije, mi smo 19. ožujka, dakle prije gotovo mjesec dana u HS sa 108 glasova za i čini mi se jednim glasom protiv, donijeli odluku o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite gdje smo upravo Stožer civilne zaštite ovlastili da u posebnim okolnostima koje ugrožavaju život i zdravlje naših sugrađana i imovinu građana RH, ovlastili ga da donosi odluke i upute koje su dužni provoditi stožeri na nižim razinama, dakle Stožeri civilne zaštite jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Tom smo izmjenom zakona dali prilično široke ovlasti Stožeru civilne zaštite koje sada temeljem tog, izmjena tog zakona takve odluke i donosi, ne samo da je donosi nego ono što je važno, donosi ih, reko bih, vrlo učinkovito jer da je po, jer je prema podacima i u apsolutnom broju oboljelih i umrlih u RH i u relativnom broju odnosu na prema broju stanovnika, RH među najuspješnijim državama u svijetu. Prema tome, takav rad civilnog stožera svoditi na opasku, floskulu, da se radi o van institucionalnim, van institucionalnom vođenju države koje je razvlastilo sabor doista je netočno, politički mi je neprihvatljivo, da ne kažem opasno, na takav način govoriti o mjerama koje su donesene na temelju zakona koje je ovaj sabor dvotrećinskom većinom, većinom usvojio. I druga stvar koju želim također reći u ime HDZ-u. Ne dozvoljavam da se ovom HDZ-u lijepe etikete nekompetencije, uhljebljivanja bilo koga zbog toga što je u jedan dom, starački dom u RH ušao koronavirus. Dakle, niti je to jedini dom umirovljenika u RH u kojega je ušao koronavirus, a sjetimo se da je i u brojne zdravstvene ustanove u RH ušao koronavirus, kao što je KB Dubrava, kao što je Bolnica Sestara milosrdnica kao što je Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež. Dakle svjedočili smo u nekoliko zdravstvenih institucija da je ušao korona virus, što je iz iskustva drugih država i u Europi i u svijetu bilo i za očekivati, ali važno je da se to doista svodi na minimum i da toga nije puno i da s time uspješno borimo. Bilo bi bolje da nije, jasno, ali treba jasno i glasno reći da će se utvrditi svačija odgovornost kada je u pitanju i ukoliko je došlo do nepažnje ili krivih odluka ili ne provođenja mjera. Prema tome, ne bježi se od ničije odgovornosti, svačija će odgovornost biti ispitana i utvrdit će se odgovornost svakog pojedinca koji je nesavjesno vodio instituciju ili doprinio da se uđe u taj sustav sa korona virusom. Ali govorim ovako jedna paušalna ocjena u svakom slučaju nije dobra niti je ispravna i ne dozvoljavam da se zbog toga lijepe etikete HDZ-u jer onda vodeći se argumentom „a contrario“ onda sve ono što je dobro zaslužena je upravo HDZ. Zato dragi prijatelji upadate u jednu zamku kada zbog jednog problema optužujete HDZ onda za sve ono što je dobro bite trebali poštivati i davati zasluge HDZ-u. Ovdje nije mjesto za politiziranje, za politikantstvo, dapače, ovdje je prije svega treba voditi računa o zdravlju naših građana, o imovini naših građana i mjerama koje očekujem da će Vlada nastaviti i dalje poticati hrvatsko gospodarstvo kako bi se što uspješnije nastavili sa poslovanjem nakon što ova kriza završi. Hvala lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ja ću se malo orijentirati i govoriti o poljoprivredi i bitnosti, samo dostupnosti proizvodnje hrane. Dakle, tko kontrolira hranu? Kontrolira narod, a tko kontrolira energetiku, naftu, kontrolira državu. Strategiju prema poljoprivredi treba mijenjati jer stvaranje prehrambene neovisnosti je jamac budućnosti. Jesu li ove nezgode i nesreće što su nas snašle nešto što će nas probuditi. Negativna bilanca hrane, više uvozimo nego što izvozimo. Ulaskom u EU, je povećana uvoza 40%, a trošimo više za 58% nego što proizvedemo. U EU smo ušli politički spremni, ali posrnulo gospodarstvo a posebno poljoprivreda kojom je vladala, a još uvijek vlada uvozno potrošačka, a ne uzgojno reproduktivna proizvodna logika koja je karakteristika za poljoprivredu proizvodnju EU. Problemi koji prate Hrvatsku poljoprivredu dugi niz godina produbili su se ulaskom u EU. Porastao je uvoz hrane u Hrvatsku, ovo vrijeme to jasno pokazuje zašto je to tako. Sada je trenutak da pokrenemo proizvodnju, sjetimo se primjera Rusije kada su joj uvedene sankcije pojavio se manjak poljoprivrednih proizvoda, Rusija je učinila zaokret i započela proizvodnju hrane jer uvoza nije bilo. Počela je proizvoditi viškove i postala izvoznik. Što se dogodilo hrvatskoj poljoprivredi, pogrešna višegodišnja strategija. Hrvatska ima odlične potencijale za razvoj poljoprivrede, ima kvalitetnu zemlju, obilje vode, tradiciju proizvodnji veliki broj poljoprivrednih škola i fakulteta. Većina članica EU sa skromnijim resursima od nas postižu višestruko bolje rezultate poput Holandije ili Danske i sl., ulaganja ne daju rezultate od 2005. do 2016. u poljoprivredu je uloženo više od 40 milijardi, godišnje prosječno 3,2 milijarde, a 2018. isplaćeno je 5,6 milijardi kuna potpore, a zadnje 3 godine zajedno je isplaćeno 14,4 milijarde kuna. Dakle, nitko ne može govoriti o nebrizi Vlade i ministarstva. Rezultati tih potpora nisu vidljivi jer se vrijednost proizvodnje nije povećala. U vanjskotrgovinskoj razmjeni deficit je veći od milijarde EUR-a. Izvozimo jeftine neprerađene proizvode, a uvozimo one veće dodane vrijednosti koji imaju veću cijenu kao voće, povrće, meso, mliječni proizvodi. Izvozimo žito, a uvozimo brašno i pekarske proizvode. Ovo vrijeme pokazuje bit samodostatnosti poljoprivredne proizvodnje. Mi možemo proizvesti gotovo svu hranu za vlastite potrebe. Pitanje osiguranja kvalitetne, zdrave i sigurne hrane za vlastito stanovništvo je temeljna postavka na kojoj treba počivati strategija poljoprivrede. Sada smo svi svjesni toga i vladajući i oporba, ne smije se stati, korona će proći ali mi ne smijemo stati i ponovno početi uvoziti.
Hvala. Evo ovim smo završili iznošenja stajališta, vraćamo se i nastavljamo točku dnevnog reda.
Sada je na redu gospodin Branko Bačić koji će iznijeti stajalište u ime HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, slušajući i danas i maloprije i jučer, svih ovih dana prijatelje iz oporbe ja uistinu ne znam jel mi živimo u istoj državi. Svjedoci smo da je svijet, da je Europa, da je Hrvatska u dosad ne zabilježenoj krizi i kad je u pitanju svjetski zdravstveni sustav prokazuju i to velike države položaj, djelovanje i način Svjetske zdravstvene organizacije, države koje smo ovdje u Hrvatskom saboru pokazivali kao primjer funkcionalne, reformirane države, kao države sjajnog gospodarstva, visoke demokracije, organiziranosti zdravstvenog, mirovinskog, radnog sustava, su se pokazale upravo u ovoj krizi, a kaže jedna poslovica da se na muci poznaju junaci, da sve te države koje su nam bile primjer, na koje smo se pozivali nisu na krizu s kojom su se i one prvi put susrele znale odgovoriti na način kako je to odgovorila Hrvatska. I da se Hrvatska uz sve svoje probleme koje ima, uz sve svoje tranzicijske probleme koje smo naslijedili kao suverena država, uz sve probleme s kojim smo se susretali s Domovinskim ratom, uz sve ono kroz što prolazimo kao država koja je prošla tu tranziciju se pokazala kao iznimno funkcionalna država. I kolega Bulj, da i u zdravstvu i u zdravstvu, koliko god smo napadali sve moguće vlade, sve moguće ministre, kako nismo reformirali zdravstvo, kako imamo skup zdravstveni sustav, kako je taj zdravstveni sustav često puta sam sebi svrha. S druge strane s pravom smo kako ni liječnici, ni medicinske sestre, ni zdravstveno, ni nezdravstveno osoblje koje je zaposleno u tom sustavu nije plaćeno i nije adekvatno nagrađeno, pokazalo se da je taj sustav se najbolje ili među najboljim državama u Europi zna nositi s tom krizom s jedne strane, a s druge strane premda smo i kao država zaduženi na razini od oko 70, 72% BDP-a imamo dovoljno snage jer smo kroz političku stabilnost koju smo projicirali u protekle 3,5 godine a koja je stabilnost onda projicirala gospodarsku stabilnost. Što je značilo povećanje broja zaposlenih i smanjenje broja nezaposlenih, što je značilo uređenje javnih financija, što je podrazumijevalo iskazivanje suficita državnog proračuna, što je dovelo posljedično do pada kamata, do povećanja …/nerazumljivo/… aktivnosti, do činjenice da nam je kreditni rejting podignut na razinu investicijskog. Sve nam je to omogućilo da kad smo znali se obraniti u solidnoj mjeri, ako tako mogu reći od pandemije ili epidemije korona virusa da smo onda imali snage i mogućnosti paralelno s time osigurati gotovo 10% BDP-a kako bi ta javna sredstva upumpali, proslijedili u realni sektor i time nastojali očuvati radna mjesta, očuvati likvidnost i poslovne aktivnosti, poduzetničke aktivnosti naših poduzetnika. Dakle, usprkos činjenici da ovdje u Hrvatskom saboru slušam svakodnevno i žalopojke i naricanja, prokazivanja itd., itd., nekad su ona i opravdana, ali je činjenica da takva država vođena ovom Vladom se kroz ovu krizu zna nositi. I to i drugi govore. Pa čak to govore i naši sugrađani koji su otišli iz Hrvatske jer su vidjeli kako i na koji način se država odnosi prema zaposlenicima, prema radnicima, prema poduzetnicima i kada nema dovoljno i kada znamo da to što, što ćemo morati transferirati u realni sektor ćemo se morati zadužiti ali je socijalna osjetljivost koja je iskazana upravo u ovo vrijeme pokazala da i kao narod i kao država možemo biti ponosni. Puno je grešaka, puno je pred nama još posla za odraditi, ali daleko je da je država onakvom kakvom ja čujem ovdje u Hrvatskome saboru. I to moramo i to moramo 100 puta naglašavati. Često puta se kad Vlada odbija prijedloge pojedinih saborskih odnosno klubova zastupnika oporbenih ili oporbenih zastupnika pitamo zašto, pa upravo zbog toga što jedino je moguće s razine Vlade promatrati što pojedina mjera koja je predložena u Hrvatskom saboru znači za cjelovitost državnog proračuna jer nitko od nas nema tko ne bi želio još bolji još i više ali treba biti realan i treba sačuvati proračun. Hvala, hvala lijepa.
Hvala i vama. Sa iznošenjem stajališta smo gotovi.
Idemo na 14. raspravu, poštovani kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Slušajući jutros predstavnike i zastupnike oporbe, njihove optužbe, opaske, klevete, pokazuje se koliko je dobro da u ovoj krizi koja je nezapamćena u Hrvatskoj i u Europi i svijetu, koliko je dobro da HDZ upravlja Hrvatskom. Gospodo iz oporbe, zalažete se za staro normalno, a to vaše staro normalno je jalova rasprava o partizanima i ustašama, vaše staro normalno je jalova rasprava o ideološkim i svjetonazorskim pitanjima. Vaše staro normalno je ustrajavanje na sukobu između crkve i države, vaše staro normalno je politizacija svega pa i rada nedjeljom. I taj tko nudi to staro normalno Hrvatskoj nudi beznađe i nesigurnost i zbog toga sam rekao da je dobra činjenica da u ovoj krizi HDZ sa svojim partnerima upravlja Hrvatskom. Mi se moramo okrenuti novim porukama, novom ponašanju kojega smo kao Vlada i kao vladajuća većina pokazali kroz ova dva mjeseca, dva i pol mjeseca koliko traje u Hrvatskoj kriza oko korona virusa. U tom razdoblju pokazali smo kao zajednica da se zalažemo i pokazujemo i iskazujemo najvišu solidarnost, da kao država provodimo visoku učinkovitost i da je sustav operativan, djelotvoran i prije svega funkcionalan. To je to novo po čemu se danas Hrvatska prepoznaje i u Europi i u svijetu, i po rezultatima koje postižemo, i kada se uspoređujemo sa drugima, sa onima koji su nam do jučer bili primjer pokazujemo da se znamo nositi, da znamo i kao zajednica biti solidarni, i da znamo biti odgovorni, i da taj sustav koji smo uveli pokazuje odlične rezultate, i kada je u pitanju borba za zdravlje naših sugrađana za živote naših sugrađana, i po broju oboljelih, i broju umrlih i u relativnom i u apsolutnom iznosu smo u samom vrhu. I kada je u pitanju borba za očuvanje radnih mjesta kroz pomoć koja je na razini vrlo visokoj razini izdvajanja iz državnog proračuna i u vrlo velikom odnosu prema BDP-u i kada je u pitanju borba za očuvanje poslovnih aktivnosti naših poduzetnika i za njihovu likvidnost pokazali smo da se s time znamo nositi i da nam je prije svega stalo do života svakog našeg sugrađanina za njegovo zdravlje, a da pri tome jasno vodimo računa da kada iz ove krize izađemo da i poduzetnici i hrvatsko gospodarstvo što prije se vrati tom novom normalnom kojega smo uspostavili. I zato slušajući oporbu tijekom jutra, očito je taj strah koji je pred nama, taj novi izazov je u svakom istupu bilo kog oporbenog zastupnika. Strah od izbora, strah od rezultata je očito nagnao oporbu da poseže za takvim kvalifikacijama i optužbama koje jasno naši sugrađani ne prepoznaju, dapače, daju punu podršku i Stožeru civilne zaštite i Vladi RH u provođenju mjera koje su u ovom trenutku na snazi u Hrvatskoj. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava, pa sada prelazimo na dnevni red. Idemo sada na raspravu broj 13, poštovani kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije 15 dana sam upravo tijekom izjašnjavanja u ime klubova odgovarajući na prozivke naših kolega iz oporbe, rekao da je dobro za Hrvatsku da ovom krizom upravlja Vlada čiji je glavni podupiratelj HDZ jer da se bojim kako bi Hrvatska izgledala da naši kolege iz oporbe koji osim prokazivanja, prozivanja HDZ-a za niti jednu krizu, za niti jedan izazov nemaju rješenja. Čitavo vrijeme dok je trajala borba sa korona virusom koja još uvijek traje, bila je sakrivena poplunom, onako virila je, čorila je kad će granuti sunce, kad će se malo situacija popraviti kako bi se vratila na svoje stare pozicije a to je podjelu u hrvatskom društvu, vraćanje u mainstream hrvatske politike partizana i ustaša, „Za dom spremni“, antagoniziranje sa Crkvom, prokazivanje stožera zbog toga što je omogućio da se u Hrvatskoj održavaju vjerski obredi uz poštivanje fizičke distance i na to se svodi program oporbe u vrijeme kad se Hrvatska suočava sa najvećom krizom i zdravstvenom i gospodarskom. I ne da ne nudi rješenja nego sve što govore, isključivo se svodi na antagoniziranje društva kako bi u tom antagoniziranju možda ušićarili neki politički poen. I to čujem jutros ovdje od oporbe, ništa nova, ko da se svaka srijeda ispočetka ponavlja ili politikantstvo ili politiziranje ili sukob oko ideoloških pitanja koja nisu riješena ili nisu još uvijek neriješena u hrvatskom društvu ili s druge strane prokazivanje, napad na članove, dužnosnike HDZ-a. I nije mi jasno da gđa. Mrak Taritaš, da g. Mirando Mrsić ne shvaćaju da što je oštriji njihov ton, neutemeljen, često puno laži, da je odgovor u rejtingu njihovih političkih stranaka. Evo baš jutros gledam gdje je GLAS, na 0,7%, gdje su Demokrati, g. Mrsić? Nema ih, među prvih 20 stranaka nema vas i kako ne shvaćate da dok ovdje sa ove govornice govorite neistine, objede na račun HDZ-a, da vam proporcionalno pada rejting? Ja ne mogu razumjet da vi kao ozbiljna osoba i vi i gđa. Mrak Taritaš ne shvaćate da to za vaše stranke nikud ne vodi, meni to nije stalo ali biste to trebalo konačno shvatiti. Također, već danima pokušava se za proboj korona virusa u jedan dom u Hrvatskoj, u Split, prozivati HDZ, prozivati određene ljude koji obnašaju na razini Splitsko-dalmatinske županije vrlo važne funkcije, koji se bore protiv korona virusa, koji nastoje suzbiti epidemiju na području Splitsko-dalmatinske županije pa ako hoćete i u zdravstvenim ustanovama. U nekima nismo uspjeli i ne samo u taj dom o kojem je maloprije govorio g. Ostojić, i u drugim domovima je ušao korona virus. Ušao je korona virus u neke domove i u ... [[Govornik se ne razumije.]] i u domove umirovljenika i u zdravstvene ustanove, ušao je i u mnoge staračke domove diljem Europe. G. Ostojiću, pogledajte službene evidencije, u Europi i to u razvijenoj Europi, jačoj, snažnijoj, za vas mnoge i organiziranijoj od Hrvatske je pokosio stare i nemoćne ljude upravo u tim institucijama, polovica umrlih u zapadnoj Europi je u domovima umirovljenika, kako to? Jesu li tamo možda ravnatelji HDZ-a postavljeni po političkom ključu ili možda nisu? Jesu li možda tamo postavljeni ravnatelji po ključu sposobnosti, referenci, stručnosti, znanja ili su i tamo postavljeni po ključu koga vi ovdje stalno prokazujete, ključu HDZ-a? A sjećam se, u vrijeme i kad ste i vi i vi g. Mrsić bili u nekim drugim vladama, da je u Hrvatskoj bez korona virusa u jednoj instituciji, u jednoj zdravstvenoj instituciji umrlo 24 pacijenata zbog propusta sustava, zdravstvenog sustava, bez virusa. Jel tada neko kazneno odgovarao? Ja se toga ne sjećam nego je gđa. Stavljenić Rukavina podnijela kao časna osoba ostavku. Niste tada bili tako glasni, niste tražili istragu niti u Vladi I. Račana niti u ministarstvu, tad ste šutjeli. Hvala.
Zahvaljujem. Došli smo kraja sa raspravama klubova i nezavisnih zastupnika pa prelazimo na dnevni red.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Božo Ljubić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nedavno održani summit o tzv. zapadnom Balkanu. Prvo, želim naglasiti i odati priznanje hrvatskom predsjedanju što je ovu temu stavila na dnevni red i što je zapravo proces proširenja EU-a na jugoistok Europe stavila u fokus interesa EU-a. S druge strane, želim se zahvaliti čitavoj EU da je izdvojila u ovoj korona krizi 3,3 milijarde eura za pomoć zemljama jugoistoka Europe odnosno zapadnog Balkana, još 750 milijuna eura za pomoć za makroekonomsku stabilnost te 1,7 milijardi eura europska investicijska banka. S druge strane, ovdje želim posebice istaći kao politički predstavnik Hrvata iz BiH-a istup hrvatskog premijera g. Plenkovića koji se snažno založio za dodjelu kandidatskog statusa BiH-a ali i BiH-u utemeljenu dakle na jednakopravnosti, konstitutivnosti naroda, na načelima federalizma i legitimnog zastupanja kao što je to Europski parlament potvrdio u svoje dvije rezolucije. Međutim isto tako želim odavde reći i hrvatskoj javnost da BiH za razliku od nekih drugih država jugoistoka Europe konkretno Srbije ili Crne Gore npr., nema taj nažalost institucionalni kapacitet ni evo preko 25 g. nakon završetka rata, za provedbu tih nužnih reformi. Međutim, taj institucionalni kapacitet neće ni imati dok se u BiH-u ne harmonizira i izbalansira pozicija tri konstitutivna naroda koja je drastično narušena nakon Daytona i intervencija visokih predstavnika na ustave entiteta. Posebice na štetu hrvatskog naroda pa je to apostrofirao i g. Plenković u svom završnom obraćanju na konferenciji za tisak na čemu zapravo želim posebno zahvaliti. Ono što želim ovdje reći također hrvatskoj javnosti, hrvatska javnost je vrlo često i uglavnom u pravilu površno i pogrešno informirana o političkim procesima u BiH-u pa se u hrvatskim medijima vrlo često interpretiraju stajališta službene srpske ili bošnjačke politike, pozitivno se konotiraju dakle stajališta konkretno tzv. probosanskih odnosno probošnjačkih kadrova iz Sarajeva, eksploatiraju se dakle retorika M. Dodiga, njegova da tako kaže separatistička itd., međutim predstavnici Hrvata legitimnih, okupljenih u Hrvatskom narodnom saboru koji imaju podršku preko 95% hrvatskog biračkog tijela, vrlo teško dolaze do izražaja ovdje pa se često predstavljaju hrvatskoj javnosti kao bad guys, kao ljudi koji su protuzapadno, protudržavno, čak i proruski orijentirani što je strašan nonsens. Svi mi Hrvati odnosno većina Hrvata iz BiH-a smo već personalno i članovi EU-a i članovi dakle NATO-a i svaki dan dakle odgađanje uključenja BiH-a u ove asocijacije, zapravo nama onemogućuje koristiti sve benefite koje koriste naši sunarodnjaci u RH. Ovom prilikom želim se evo referirati na par slučajeva, dakle ovdje dođu do hrvatske javnosti određene bizarnosti kao što je npr. dodjela nabavke respiratora iz Kine, kompaniji koja se bavi preradom i prikupljanjem poljoprivrednih proizvoda karakterističnog naziva Srebrna malina ili dodjela kompaniji koja se bavi restauracijom namještaja, nabavke testova za korona virus međutim ovdje nitko ne zna kako je do toga došlo. Do toga je došlo jer je ... [[Govornik se ne razumije.]] smijenjeni hrvatski kadrovi u tom dakle Stožeru civilne zaštite, onda je zapravo jedna nacionalna ekipa ušla u taj proces koji sada istražuje državno tužiteljstvo. Ili prije nekoliko dana je dakle Šefik Džaferović, predsjedatelj Predsjedništva sazvao ad hoc grupu za europske integracije i šta se uradilo? Dakle, 2 g. se u BiH-u pregovara o mehanizmu koordinacije za članstvo EU-u, on je dogovoren u ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH-a, dakle u njemu sudjeluje Viječe ministara, entiteti i kantoni međutim ovim intervencijama dakle predsjedništva kojemu nedostaje hrvatski legitimitet, zapravo se vraća korak nazad. Zato ja želim ovdje komunicirati hrvatskoj javnosti. Neophodno je da se inzistira na tome da BiH promijeni Izborni zakon, da i hrvatski narod bude u stanju izabrati svoje legitimne predstavnike a to je onda preduvjet funkcionalnosti te države i ako hoćete i stabilnosti na granicama europske odnosno EU-a odnosno Hrvatske. Izuzetno je važno za Hrvatsku da BiH ima stabilnog jednoga partnera jer ukoliko će Hrvati iz BiH-a nestati, bojim se da će to biti veliki izazov za RH i u sigurnosnom smislu u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
12.rasprava kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. U pravilu se svega i svačega naslušamo tijekom ovog jutrošnjeg izjašnjavanja u ime klubova. Meni je žao što je otišao gospodin Orepić i kolega Bauk. Naime, kaže kolega Orepić da mu je neprihvatljiva politika koja se svodi na diskreditaciju političkog suparnika i mrtav hladan nastavi idućih pet minuta diskreditirati političkog suparnika, postavljajući si pitanje može li na čelu jedne stranke biti takva i takva osoba. A pri tome zaboravlja sebi postaviti pitanje, može li na čelu jedne političke stranke u Hrvatskoj biti osoba kojoj je pravomoćno presuđeno za tešku provalu. To pitanje vidite sebi nije postavio, ali je postavio sijaset drugih pitanja kojima je pokušao diskreditirati čelnika druge političke stranke. Pa ja mogu postaviti pitanje, može li na čelu HSS-a biti osoba za koju njen glavni politički partnere i to predsjednik SDP-a kaže da laže ili predsjednik kluba zastupnika ovdje u HS-u kaže da Beljak pokušava biti pametan, ali da mu to ne ide za rukom i da u tome ne uspijeva ili pak pri činjenici da predsjednik RH iz predsjedničkih dvora uklanja bistu predsjednika Tuđmana, Ante Starčevića, Alojzija Stepinca, ali ono što je za HSS također vrlo bitno i predsjednika i utemeljitelja HSS-a Stipice Radića. Prema tome, postavlja se pitanje gdje je došlo to dostojanstvo i integritet HSS-a kada se usprkos takvim objedama svog koalicijskog partnera podvlači pod skute SDP-a. Ono što mi se također čini neprihvatljivim jest stav kolege Bauka, pa mene interesira jel SDP-u smeta što struka ili politika, aktualna politika u Hrvatskoj, svejedno bi rekao kolegi Bauku i kada je u pitanju struka i kada je u pitanju politika Hrvatska je uspješna i to pokazuju relevantni podaci i kada je u pitanju broj oboljelih, i kada je u pitanju broj umrlih, broj zaraženih Hrvatska je primjer brojnim drugim državama kako i na koji način se voditi, boriti protiv korona krize. Da smo slušali SDP kako je to maloprije rekao kolega Bauk onda struka doista ne bi upravljala ovom krizom, a onda bi se politika urušila i to je očito bio cilj SDP-a da se temeljem čl. 17. proglasi gotovo izvanredno stanje, stanje velike elementarne nepogode gdje bismo onda dvotrećinskom većinom u Hrvatskom saboru donosili pojedine odluke a nakon toga doista više ne bi bilo ni struke i Hrvatska bi završila tamo gdje su završile brojne druge države koje su upravljanje krizom dalje u ruke samopolitici i zaboravljajući da struka i epidemiolozi su oni koji mogu voditi tu zdravstvenu borbu za zdravlje nacije, za zdravlje svojih sugrađana. I u tome Hrvatska prednjači u odnosu na druge. Prema tome, mi smo se u ovoj krizi postavili potpuno ispravno, da smo se postavili ispravno to pokazuju podaci, ali to pokazuje istraživanje javnog mnijenja u Hrvatskoj koje govori koliko Hrvati vjeruju struci, vjeruju Stožeru civilne zaštite u Hrvatskoj i koliko vjeruju politici ako ćemo kroz tu politiku promatrati najjaču stranku u vladajućoj koaliciji i to je ono što vama smeta pa bi ja postavio potanje s obzirom da su vam sporni svi datumi održavanja izbora u Hrvatskoj, koji su po vama prikladni datumi kolege iz oporbe, kada bi se izbori u Hrvatskoj trebali provesti? Ako vam smeta to da se održe u iduća dva ili tri mjeseca, a nismo sigurno što će događati na jesen, da li to znači da vi nemate niti snage niti hrabrosti preuzeti odgovornost u ovoj teškoj situaciji za Hrvatsku pa onda na taj način ostavljati nama u HDZ-u što nam je svojevrsni kompliment, bjanko podršku da i dalje upravljamo Hrvatskom? ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Kad se plašite izbora, znači kad se plašite preuzimanja odgovornosti za Hrvatsku [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bačić.]]
Hvala vam.
I sada je na redu gospođa Ljubica Lukačić koja će iznositi stajališta Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, evo ja sam se javila za ovaj slobodni govor kako bih barem nakratko koliko je to moguće u ovom kratkom vremenu objasnila i nekim kolegama ovdje u Hrvatskom saboru, a i hrvatskoj javnosti problem koji se evo već drugi dan provlači kroz naše medije, a to je da je hrvatska Vlada odnosno ministar Aladrović da su uzeli osobama s invaliditetom 450 miliona kuna. Želim reći da mi je iskreno žao što neki mediji ovu informaciju, ovoj informaciji još dodatno pišu, a da to apsolutno nema veze s pravom istinom. Naime, točno je da je ministar preusmjerio 450 miliona kuna u očuvanje radnih mjesta u ovoj situaciji. Dakle, to su sredstva koja se nalaze na posebnom računu Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, a koja sredstva nisu bila utrošena. To što ova sredstva nisu bila utrošena ne znači da su osobe s invaliditetom za bilo što bile zakinute. Naime, i prije nekoliko dana potpisani su ugovori po natječaju sa zaštitnim radionicama i svi se natječaji redovito provode i svi se poticaji za zapošljavanje osoba s invaliditetom redovito isplaćuju. Dakle, kad govorimo o ovim sredstvima ona se upravo koriste za provođenje profesionalne rehabilitacije i njeno unapređivanje, za poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom itd. Dakle, kao što sam rekla, nitko za ništa nije ostao oštećen. Drugo, u mjesecu ožujku kada je krenuo problem sa koronavirusom, ovdje u ovom HS donijeli smo izmjene i dopune Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji kojim izmjenama smo omogućili nadležnom ministarstvu da sredstva ukoliko ih ima se mogu preusmjeriti i to samo onda ako za to postoje uvjeti. Dakle, ukoliko se dogode uvjeti kao što su se RH i cijelom svijetu nažalost dogodili, na koje nitko ne može utjecati. Dakle, ugrožena je gospodarska djelatnost. Za osobe s invaliditetom je izuzetno važno da i drugi ljudi rade jel ukoliko nećemo podržati i zapošljavanje odnosno održavanje radnih mjesta tada neće, tada će progledati poslodavci i neće ih biti uopće, neće moći uopće plaćati naknadi ukoliko ne mogu zaposliti osobu s invaliditetom. Evo kratko koliko je moguće, nadam se da sam razjasnila i žao mi je još jednom što se govori da su se uzela sredstva osobama s invaliditetom, što nije točno jer i ovaj ministar i ova Vlada su doista sve programe koji se tiču zapošljavanja, a ovdje govorimo o tim sredstvima, dakle koja se tiču zapošljavanja osoba s invaliditetom, sve programe ispoštivali, nijedna osoba s invaliditetom koja je zaposlena kod nekog drugog poslodavca, nije, dakle kad ne govorimo o zaštitnom zapošljavanju, nije ostala bez poticaja. Iz ovih sredstava su i tisuće radnih mjesta na kojima rade osobe s invaliditetom ostala očuvana. To je politika ove Vlade i ja vjerujem da će, samo bitno je reći još, da je ostalo oko 200-tinjak milijuna kuna koje još možemo trošiti za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Ja vjerujem kad prođe koronavirus da će i dalje krenuti jednim redovnim putem uplaćivanje tih sredstava. Prema tome, osobe s invaliditetom i njihovo zapošljavanje neće doći u pitanje. Hvala vam lijepa.
Fala i vama. G. Željko Raguž govorit će sada, iznosit će stajalište Kluba HDZ-a. Izvolite.
Dopredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. U proteklih 10-tak dana u javnom životu BiH nažalost, događa se nešto što se tiče i javnosti RH. Naime, zajedno sa Hrvatima u BiH, RH je izložena diskreditaciji od predstavnika političkog, kulturnog i vjerskog života, Bošnjaka i Srba u BiH. Na koji način oni to rade? Povod im je najavljena sveta misa 16. svibnja u sarajevskoj katedrali za pobijene, zarobljene pripadnike hrvatske vojske i hrvatske civile na Blajburškom polju, na Križnom putu diljem Slovenije i Hrvatske u drugoj polovici 1945. g. Ono što se traži od Katoličke Crkve je da se otkaže ova sveta misa. Razlog po njima za otkazivanje je tobože veličanje ustaškog režima u okviru svete mise. Naravno da to nije razlog. Razlog njihovog angažmana je pokušaj da se i ovaj povod iskoristi za diskreditaciju hrvatskog naroda u BiH, kako bi se nastavilo sa njegovim dekonstituiranjem. Svjedoci smo dakle, nasilnih promjena političkog ustroja BiH izmjenama Ustava, izmjenama Izbornog zakona, osporavanje provedbe odluke Ustavnog suda, promjenama sastava izbornog povjerenstva, sve u svrhu postizanja ovoga ključnoga cilja, da nakon sljedećih općih izbora u BiH, Hrvati ne budu više politički subjekt u javnom životu BiH. Koji su argumenti koji oni koriste kada pokušavaju realizirati ovaj svoj cilj? Argument Željka Komšića je navod da se u okviru pobijenih Hrvata u partizanskom genocidu 1945. nad hrvatskim narodom nalazili i osobe koje su odgovorne za ratne zločine. Isto opravdanje koriste negatori zločina u Srebrenici kada kažu da su među pobijenim Bošnjacima bili i pripadnici Armije BiH odgovorni za zločine nad Srpskim narodom prije počinjenog genocida u srpnju 1995. jer su pripadnici Armije BiH prije toga pobili 3267 Srba u općinama Srebrenica i Bratunac. Istim ovim argumentom se koriste i drugi politički predstavnici Bošnjaka i Srba. Apsurd je da oni prigovaraju fašizam hrvatskom narodu u BiH, fašizam kojega oni prakticiraju. U BiH su podigli spomenik Draži Mihajloviću u Bileći. U BiH u Višegradu u Dobrilskoj rijeci, u manastiru posvećeno sv. Nikoli su također podigli spomenik Draži Mihajloviću koji je do mirne reintegracije bio u Vukovaru. Zašto oni sve ovo rade? Rade iz razloga što primjećuju da u hrvatskom narodu, u hrvatskoj naciji i u RH i u BiH nema dovoljnog samopoštovanja i nema dovoljno sankcioniranja neodgovornih pojedinaca koji negiraju počinjeni genocid jugoslavenskih partizana nad vlastitim narodom. Što je nužno napraviti? Nakon što se o ovim pitanjima odrede i ako su to uradili do sada hrvatske znanstvene institucije, buduća Vlada RH treba pokrenuti proceduru za donošenje Zakona o negiranju počinjenog genocida nad hrvatskim narodom 1945. na Bleiburškom polju diljem Slovenije i RH. Samo sa takvim jednim zakonom moćemo spriječiti neodgovorne pojedince u javnom životu RH koji ovih dana, dakle bivšeg predsjednika, aktualnog predsjednika, citiraju politički predstavnici Srba i Bošnjaka kada optužuju Hrvate za fašizam i u Drugom svjetskom ratu i zadnjih dana na području BiH. Hrvatske žrtve traže poštovanje. Mi ne možemo promijeniti prošlost, ali možemo biti odgovorniji prema njoj. Hvala.
Hvala i vama.
Sada je na redu Prijedlog strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu. Znači kad dođe …
Dobro, imam zahtjev za stanku, odnosi se upravo na to g. predsjedniče, mijenjam dakle zahtjev. Obrazlažem [[Upadica predsjednik: Sad možete.]] A sad ćete čuti zašto, evo [[Upadica predsjednik: Ajde.]] Kao što vam je poznate poštovane kolegice i kolege zastupnici, više od godinu dana HE Dubrovnik u Platu ne radi, tamo je nažalost prije godinu dana tri radnika su poginula, istraga traje, na hrvatski način da ne znamo još ništa o čemu se radi, to stoji u DORH-u itd. E sada postavlja se temeljno pitanje zašto nije osposobljena ta HE Dubrovnik u Platu. Već su se prošlu sezonu vidjeli problemi u opskrbi električnom energijom a mi smo turistička zemlja, posebno ovaj dio Dubrovačko-neretvanske županije. E sad dolazimo do ključne informacije. Vidim da ste se neki smijuljili ovdje kad sam se javio a sad ćete gospodo čuti ključni podatak. Znate li koliko je HEP izgubio u proteklih 13 mj. zbog toga što HE Dubrovnik ne radi? Oko milijardu kuna, gospodo. Oko milijardu kuna. E sad vidim i kolega Maras ozbiljno klima glavom, očito nije znao za ovaj podatak ali hrvatska javnost to mora znati. Zašto se nije pristupilo brzoj popravci, rekonstrukciji, ima indicija da su radovi koji su prije obavljeni, znači unutar tog kompleksa da nisu [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem kolega Lovrinović.]] [[Govornik se ne razumije.]] zato nije ... [[Govornik se ne razumije.]]
Odobravam stanku [[Upadica Lovrinović: Dobro, ja ću…]] Odobravam stanku [[Upadica Lovrinović: Samo malo, nisam 2 min obrazložio.]] Kolega Lovrinović, vrijeme je isteklo i ne bih se želio s vama svađati, imate stanku, nastavljamo s radom u 11 sati a vi možete u raspravi [[Upadica Lovrinović: Dobro, bit će prilike da o tome govorim pod ovom točkom.]] U raspravi možete iznijeti, zahvaljujem. Dakle u 11 sati nastavak. STANKA U 10,45 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,01 SATI]] -Prijedlog strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050.g. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 5. Zakona o energiji. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo, za zaštitu okoliša i prirode, s nama je i predstavnik predlagatelja, to je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike g. Ivo Milatić, pa će on dati dodatno obrazloženje za ovu temu, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici, pred vama je strategija energetskog razvoja RH do 2030.g. s pogledom na 2050.g. koja se donosi sukladno čl. 5. Zakona o energiji, a treba zamijeniti strategiju koja datira iz 2009.g. i promatra razdoblje do 2020. Zbog toga je ministar energetike dao nalog da se pristupi izradi novog dokumenta, te oformio Povjerenstvo za izradu nacrta prijedloga strategije energetskog razvoja RH kojemu je i sam bio na čelu. Strategija energetskog razvoja RH do 2030.g. sa pogledom na 2050.g. prvenstveno je posvećena dekarbonizaciji energetike što je ujedno i zajednički EU cilj dogovoren još Pariškim sporazumom. Taj zajednički cilj je dodatno naglašen europskim zelenim planom koji je vrlo jasno artikulirao ambicioznost nove Europske komisije koja teži prema dekarbonizaciji, dekarboniziranoj Europi do 2050.g. Stoga je već u imenu nove strategije jasno naglašeno kako ona pokriva razdoblje do 2030.g., ali promišlja i dugoročno gledajući izazove i potencijale sve do 2050.g. Osnova dokumenta usko je vezana uz paket poznat pod imenom Čista energija za sve Europljane, tim zakonodavnim paketom definirano je 5 glavnih stupova energetskog razvoja EU, a to su smanjenje potrošnje energije, smanjenje emisije CO2 iz energetskog sektora, sigurnost opskrbe energentima, integracija u jedinstveno EU tržište, te poticanje istraživanja i razvoja. Novom strategijom RH se usklađuje sa EU ciljevima do 2030.g., definira optimalni energetski miks, te ocrtava viziju razvoja energetskog sektora RH. Zbog toga su glavna polazišta pri izradi nove strategije trebala su zadovoljiti 3 bitna elementa. Prvi je rastuća fleksibilna i održiva proizvodnja energije, drugi je bolja povezanost energetske infrastrukture i treći je veća energetska učinkovitost. Rastuću i fleksibilnu proizvodnju nastojimo potaknuti novim projektima s naglaskom na projekte vezano uz obnovljive izvore i boljim korištenjem postojećih kapaciteta za proizvodnju, transport i skladištenje energije. To se može postići isključivo ulaganjima u nove kapacitete i infrastrukturu koji će biti bazirani prvenstveno na tehnologijama s nižim emisijama CO2. Povećanje domaće proizvodnje energije iziskuje razvoj nove infrastrukture i alternativnih dobavnih pravaca koji će omogućiti bolju povezanost infrastrukture kako unutar zemlje tako i s našim susjedima. Također očekivano povećanje potrebe za energijom planiramo nadomjestiti u što većoj mjeri boljom energetskom učinkovitosti u potrošnji. Cilj nam je kao i u EU raskinuti povezanost razvoja društva s povećanjem korištenja energetskih resursa. Dakle, izradi strategije pristupilo se s ciljem uspostave puta prema ostvarenju vizije niskougljične energije i osiguravanja odgovornog prijelaza na novo razdoblje zajedničke energetske i klimatske politike kojom se osigurava pristupačna i stabilna opskrba energijom, te zaštita klime podržavajući rast hrvatskih tvrtki i njihovu uključenost u međunarodno energetsko tržište. Iako će važan cilj biti dekarbonizacija koja sa sobom donosi transformaciju energetskog sustava, oni moraju i dalje ispunjavati svoju osnovnu svrhu, a to je sigurna opskrba energijom svih kupaca po prihvatljivim cijenama i uz minimalan utjecaj na okoliš. Treba naglasiti kako strategija promatra energetsku tranziciju kao priliku za razvoj domaće industrije kroz povećano ulaganje u inovacije u području zaštite kvalitete zraka, okoliša i općenito zdravlja ljudi istovremeno povećavajući konkurentnost gospodarstva u području dekarbonizacije i razvoju obnovljivih izvora energije. Smatramo da je s gledišta zaštite okoliša strategija energetskog razvoja vrlo napredna jer slijedi ciljeve EU ambicioznom putanjom smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030.g. Ona daje jasan pogled u budućnost koji je u skladu i sa Zelenim sporazumom za Europu koji je u prosincu prošle godine predstavljen od strane nove Europske komisije. Prije izrade samog dokumenta strategije pristupilo se opsežnim analizama koje su rezultirale izradom zelene i bijele knjige. U listopadu 2018.g. prezentiran je prvi nacrt zelene knjige koji je vrlo detaljno obradio sve elemente potrebne za strateško ocrtavanje razvoja energetskog sektora. U istom su istaknute potrebe, potencijali i problemi i prilike hrvatske energetike, te je nakon opsežne i temeljite javne rasprave ovaj dokument završen, a iz istog je proizašla bijela knjiga, ona je prvi put predstavljena široj javnosti u ožujku prošle godine, bijela knjiga je sažela niz analitičkih podataka, a nakon provedene javne rasprave i dorade postala je osnovom za izradu strategije energetskog razvoja RH do 2030.g. s pogledom na 2050. Važan dio strategije čini poglavlje posvećeno mjerama proizašlim iz postupka strateške procijene utjecaja na okoliš. O strateškoj studiji utjecaja na okoliš, kao i o samoj strategiji, provedena je javna rasprava u razdoblju od 20. svibnja do 20. lipnja 2019.g. na portalu e-savjetovanje i na mrežnim stranicama Ministarstva zaštite okoliša i energetike. U javnoj raspravi su zaprimljena pisana očitovanja 24 državna tijela, institucija i udruga, 2 fizičke osobe, dok su na portalu e-savjetovanja zaprimljena 174 komentara. Svi pristigli komentari, prijedlozi i primjedbe primljeni su na znanje i obrađeni te su po okončanju javne rasprave izrađene tablice s odgovorima na prijedloge, primjedbe i komentare s obrazloženjima razloga njihova prihvaćanja odnosno neprihvaćanja nakon čega su ovlaštenici napravili izmjene i dopune strateške studije te je i sam nacrt strategije prilagođen zaprimljenim komentarima. Iz navedenog je vidljivo kako je proces izrade nove strategije vođen detaljno i transparentno. U zelenoj knjizi, bijeloj knjizi, kao i u strategiji prezentirana su tri osnovna scenarija budućeg energetskog razvoja. Prvi od njih, scenarij nula je scenarij razvoja uz primjenu postojećih mjera, a koji predstavlja kontinuitet sadašnje energetske politike i primjene postojećih mjera. Drugi je scenarij jedan odnosno scenarij ubrzane energetske tranzicije koji kreće od pretpostavke da na međunarodnoj razini, a osobito na razini zemalja članica EU postoji snažna suradnja u dostizanju ciljeva Pariškog sporazuma. Ova tvrdnja se oslikava u globalnoj raspoloživosti potrebnih tehnologija, smanjenju specifičnih troškova obnovljivih izvora energije te upravljanju tržišnim mehanizmima u stvaranju povoljnih uvjeta za široko korištenje obnovljivih izvora energije i primjenu energetske učinkovitosti. Na svim razinama proizvodnje prijenosa, distribucije, potrošnje energije očekuje se ubrzano poboljšanje energetske učinkovitosti mjerama naprednih tehnologija i sinergijskih horizontalnih doprinosa kroz sve sektore ljudskog djelovanja. Prilikom korištenja različitih oblika energije vodilo se računa o nosivom kapacitetu eko sustava, razvoju kružnog gospodarstva, povećanju konkurentnosti i razvoju gospodarskih grana koje izravno doprinose realizaciji ciljeva nisko …/nerazumljivo/ razvoja. Scenarij dva odnosno scenarij umjerene energetske tranzicije, a koji je po svim osnovnim karakteristikama sličan scenariju ubrzane energetske tranzicije no s nižim ciljevima energetske obnove zgrada, nižom stopom rasta potrošnje električne energije, neznatno manjem, manjim portfeljem novoizgrađenih vjetroelektrana, sunčanih elektrana i plinskih elektrana, sporijim primjenama u sektoru prometa i sporijom tranzicijom u gospodarstvu. Posljedično scenarij S dva je investicijski manje zahtjevan, zahtjeva manje operativne troškove za uravnoteženje sustava uz uvažavanja potrebe za smanjenjem emisija stakleničkih plinova. Dakle, treba naglasiti kao se u kratkoročnom razdoblju planiranja do 2030. godine scenarij S jedan i S dva vrlo slični po pitanju ključnih pokazatelja. Razlika se javlja kod dugoročnog razdoblja planiranja tj. do 2050. godine gdje je vidljivo kako scenarij S jedan doprinosi većem smanjenju emisija, većoj energetskoj obnovi zgrada, većem udjelu električnih hibridnih vozila u cestovnom prometu, te većem udjelu obnovljivih izvora energije u proizvodnji i potrošnji energije. Strategija također donosi i financijske, ekonomske i gospodarske pokazatelje. Iz njih je razvidno kako je razvoj energetskog sektora u konačnici isplativ i kako dekarbonizacija otvara nove mogućnosti u gospodarstvu. Sveukupno ulaganja procijenjena su između 378 i 461 milijarde kuna tj. 12,5 do 15 milijardi kuna godišnje. Od toga intenzivnija ulaganja su u periodu do 2030. godine koji se kreću cca od 14 do 17 milijardi, a manja u periodu od 2031. do 2050. cca 12 do 15 milijardi kuna. Analize također pokazuju da bi provedba svih mjera uzrokovala porast svih najvažnijih makroekonomskih pokazatelja u RH. Uz predviđene godišnje investicije od 16,8 milijardi kuna u razdoblju od 2021. do 2030. može se očekivati porast bruto domaćeg proizvoda između 2,5 i 3% godišnje. U razmatranom razdoblju s obzirom na razinu BDP-a iz 2018. godine odnosno za oko 11 milijardi kuna godišnje. Također očekuje se i porast bruto dodane vrijednosti između 2,5 i 3% godišnje u razmatranom razdoblju s obzirom na razinu iz 2018. godine odnosno za oko 9,4 milijarde kuna godišnje. Strategija predviđa i povećanje broja zaposlenih između 50 i 100.000 do 2030. godine što sa sobom donosi i porast prihoda od poreza za oko 1,6 milijardi kuna godišnje. Dakle, strategija predviđa proces energetske tranzicije koji će biti kapitalno intenzivan i uz očekivani veći angažman privatnog kapitala u financiranju projekata, posebice onih vezanih uz obnovljive izvore energije te se misli na sredstva, tu se misli na sredstva zainteresiranih tvrtki, sredstva financijskih institucija te sredstva fondova uključujući mirovinske fondove. Osim privatnih investicija angažirana će biti i sredstva EU iz programa Kohezijske politike i drugih programa poput inovacijskog, modernizacijskog ili fonda za pravednu tranziciju koji su nam otvoreni, a koji se planiraju za iduću financiju perspektivu u proračunu EU. Zadnja dva fonda usko su vezana uz sredstva prikupljena od dražbe emisijskih jedinica i naknade za emisiju CO2. Dakle, ambiciozan investicijski plan treba se ostvariti korištenjem i privatnih i javnih sredstava, ali će kod javnih sredstava naglasak biti stavljen na sredstva dostupna projektima koje imaju dekarbonizacijski efekt i koja će promovirati obnovljive izvore energije. Strategija energetskog razvoja RH do 2030. godine s pogledom na 2050. godinu ambiciozna je po pitanju razvoja čiste energije. Ono što se može očekivati, a što je u skladu sa europskim zelenim sporazumom je povećanje ciljeva do 2030. godine. U tom kontekstu u pogledu obnovljivih izvora energije Hrvatska je jasno iskazala snažnu podršku i ambicioznost. Važno je naglasiti kako je strategija iako rađena prije predstavljanja europskog zelenog plana, snažim promišljanjem dekarbonizacije energetskog sektora u potpunosti s tim u skladu. Zbog svega navedenog, molim ovaj cijenjeni Dom da usvoji Strategiju energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu te da time napravimo prvi korak koji će osigurati dekarbonizaciju hrvatske energetike uz jasne i pozitivne makroekonomske učinke za RH. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 12 replika. Prvi je kolega Bulj, nakon njega kolega Dobrović. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. U ovome prijedlogu strategije i uspoređujući je sa izjavama Andreja Plenkovića, Plenković u špade, a vi u kupe. Andrej Plenković spominje zelenu energetiku ko premijer, zašita okoliša, očuvanje zraka, sve ono što je štetno sa fosilnim gorivima, a vi baš forsirate fosilna goriva, poglavito plin, naravno i 9 istražnih polja koja su u novom Nacrtu prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije bušotine, bušit će se Jadran u Splitsko-dalmatinskoj županiji, znači ovo je sasvim suprotno. Isto tako pitam vas kako je moguće da u Hrvatskoj od sunca, samo proizvodimo energije 0,34% dok u Europi 5%, više Finska od nas proizvodi sunčeve energije, a u isto vrijeme obnovljive izvore pogodujemo strancima po pitanju vjetroelektrana, plaćamo milijun i pol kuna subvencija u njihove džepove. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj. Zahvaljujem na pitanju. Ovo je Energetska strategija RH, znači Energetska strategija RH obuhvaća kompletnu energetiku RH, jasno je da u njoj, u njoj se govori i o fosilnim gorivima koja su naša realnost sada i biti će sve do 2050. godine sukladno onome što je tema ove strategije, idemo k dekarbonizaciji, to znači veće podizanje obnovljivih izvora, a smanjenje fosilnih goriva. A kada ste spomenuli plin, javno vam je da je plin idealno tranzicijsko gorivo koje manje emitira CO2 i jasno je da u cijelom kontekstu korištenja fosilnih goriva jel smo na to prisiljeni jer se ne može tek tako sve to promijeniti, plin ima važan udio i on će jasno i dalje to ostati do nekog vremena. Hvala.
Hvala. Sukladno članku 248. predstavnik kluba MOST-a i suverenista traže stanku. Izvolte, prvo vi.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim stanku u ime kluba MOST-a po pitanju ove Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. jednostavno se kosi s onim što Andrej Plenković cijelo vrijeme ponavlja. Ključne točke EU, Europskog vijeća, Europske komisije, zelena energija, ovdje se forsiraju fosilna goriva, bušotine na krškom području, na području Dinare, Dinarskog gorja, na području Jadrana, to je jasno prostornim planovima to je vidljivo i to znate. Međutim, da vi govorite o špade, Plenković u kupe vidljivo je da su ovdje fosilna goriva plin. Međutim, činjenica je da mi sada u obnovljivim izvorima ne koristimo sunce. Klub MOST-a je davno dao Zakon o mikrosolarima, mi milijardu i pol kuna naši građani iz džepova strancima plaćaju vjetroelektrane koje niču kao gljive poslije kiše. Pa pogledajte što se događa, ja idem putem Knina, putem Jadrana, kome iđe novac ono što se vrti? Svaku sekundu novac kaplje strancima, ne našima, ne našim tvrtkama, ne HEP-u, strancima se pogoduje. To je Vrdoljak s ovim pravilnikom napravio za vrijeme vlade Zorana Milanovića na zadnjoj sjednici. Taj pravilnik pljačka hrvatske građane, to je pljačka. Dok imamo sunce 5% EU, Finska više od nas proizvodi električne energije od sunčeve energije, a mi 0,34%, a prosjek Europe je 5%. Znači pogoduje se plinskom biznisu ovdje u ovome slučaju fosilna goriva, ne zelena energija i pogoduje se stranim tvrtkama kao što je mužnja novca naših građana subvencijom obnovljivih izvora na vjetroelektranama koje su u rukama stranih vlasnika. To je pogodovanje i uništavanje strateške nacionalne energije uz uništavanje INA-e koju smo dali strancima ovo je nastavak predaje energetike strancima. Hvala.
Hvala vam. Kolega Zekanović izvolite. Tražili ste stanku?
Tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista radi dodatnih konzultacija. Naime, nisam čuo od poštovanog državnog tajnika da se nešto reklo o konstantnom smanjenju proizvodnje i nafte i zemnog plina u Hrvatskoj. To ne znam da li je navedeno u tiskanom izvješću, ali ovdje s govornice nisam čuo niti riječ. A to je jedan golemi, golemi problem i ja ću reći najveći problem što se tiče energetike u Hrvatskoj. Naime, Hrvatska je 1990. imala 2.500 milijuna tona proizvedene nafte iz svojih izvora, to je onda bilo 50% potreba Hrvatske, danas bi to bilo oko 30%. Drugim riječima, mi smo danas negdje na 500 tisuća milijuna tona odnosno pola milijarde, a bili smo pet puta jači i nikom ništa. Znači ne ulaže se u eksploataciju, ne ulaže se u istraživanje novih naftnih polja nego je jednostavnije kupovati naftu izvana. Druga stvar, radi se o zemnom plinu. Zemni plin, dakle mi danas imamo nešto veću potrošnju smo imali 1990. godine s tim da smo 1990. godine imali 75% iz svojih izvora, 75% iz svojih izvora, a danas smo negdje na 40% odnosno 60% uvozimo. Ako je ovo Energetska strategija Hrvatske da svoju naftu ne eksploatiramo, da svoj zemni plin ne eksploatiramo onda nam je strategija stvarno sjajna. Dakle, i ovim putem vas potičem, vas koji ste u tom resoru da se ne uvozi nego se proizvodi vlastita nafta i zemni plin jer to je svaka normalna država radi.
Hvala vam. Sukladno čl. 248. određujem stanku do 11 i 35 minuta, hvala lijepo. [[STANKA U 11,25 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,35 SATI]] Replika broj dva, kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ipak ovom strategijom skačete predsjedniku Vlade Plenkoviću u usta jer mogli smo čuti više puta kako se objeručke europski zeleni plan a i ovdje u ovom programu predsjedanja se govori o tome da klimatski neutralna Europa 2050. je objeručke prihvaćen plan. To bi značilo spuštanje emisija za 95% a to nije niti u jednom vašem scenariju zacrtano dakle vaš najambiciozniji plan je spuštanje emisija do 2050. za 74%. Prema tome, teza o usklađenosti za europskim politikama ne stoji.
Odgovor, izvolite.
Ja sam u svom izlaganju rekao da će izvjesno u ovom razdoblju doći do povećanja ciljeva, mi moramo vidjeti da se ovi ciljevi koji su tu predviđeni u strategiji i povećali, jasno će tražiti i određenu financijsku i svaku drugu potporu koju ćemo vidjeti kroz način financiranja od strane fondova iz EU-a tako da nije tu nikako točna teza da mi uskačemo u usta g. premijeru, dapače ova strategija zajedno sa nacionalnim klimatskim integriranim energetskim planom, itekako ide u pravcu europskog zelenog sporazuma i ovi ciljevi koji su tu, oni su sigurno dosegljivi a ti ciljevi o kojima o kojima vi govorite da bi trebali biti još veći, to o tom potom kada vidimo kako će europski zeleni plan dogoditi i u financijskom smislu.
Hvala. Slijedeća replika, kolega Lovrinović, nakon njega kolega Klisović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovani državni tajniče, vidite danas govorimo o strategiji, vi iznosite strategiju, dakle ministar je poslao vas kao državnog tajnika što govori da on ne shvaća ovu strategiju važnom i druga stvar, odgovorite molim vas na pitanje zašto HE Dubrovnik u Platu ne radi 13 mj., ona je već nagomilala gubitke od oko milijardu kuna? Recite jeste li utvrdili kolike su štete nastale financijski, kada ćete početi proizvoditi, zašto ste odbili pomoć inozemnu da vam pomognu obnoviti hidroelektranu i naprosto zašto jer je hidroenergija važan dio strategije energetskog razvoja međutim već sada se može reći, je li možda nekom u interesu da HE Dubrovnik stoji da taj uvoznik, jer mi previše električne energije uvozimo. Dakle odgovorite na pitanje o HE u Platu, o čemu se radi?
Odgovor, izvolite.
Ne stoji da je ministar neozbiljno shvatio ovu strategiju jer to jednostavno nije tema, dapače, ministar je u ovoj strategiji uključen od prvog dana do samog donošenja a što se tiče HE Dubrovnik, prije svega, tema HE Dubrovnik je tema HEP-a, tema uprave HEP-a, tema nadređenih institucija koji su dolje zakonom propisani da naprave sve očevide i sve što je, ono što je moje mišljenje i nas u ministarstvu, HE Dubrovnik će proraditi onog dana kada se steknu svi propisani uvjeti i sigurnosni i u svakom drugom smislu da ona može sigurno raditi i da više ne daj bože ne bi bilo kakvih situacija kao što je bilo sada jer mislim da cijena jednog života je nemjerljiva s time šta vi govorite da je nešto izgubljeno. Što je to izgubljeno ako elektrana ne ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeći je kolega Klisović, izvolite, nakon njega kolega Križanić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, rekli ste da jedan od ciljeva Vlade je i izgradnja infrastrukture i boljom umrežavanje sa susjedima. E sada, jedan od energetskih projekata je dosta opterećivao naše bilateralne odnose na Mađarskom a to je pitanje reverzibilnog plinovoda iz Hrvatske u Mađarsku i natrag naravno da se može plin iz Mađarske u Hrvatsku. Zanima me s obzirom da sam čuo da su sve dozvole dobivene, da Plinacro već ima i određeno u proračunu sredstva za taj projekt. U kojoj je fazi projekt? Da li je on već gotov, realiziran ili koje su neke vremenske odrednice u vrijeme koje će biti realizirane? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju. Očito vam je promaklo protekla dva tjedna vijesti, bilo je svečano otvorenje, sve je otvoreno, sve je u funkciji, ogromna investicija završena, vrhunski objekt tako da eto, možemo sa zadovoljstvom konstatirati da je taj dio između Hrvatske i Mađarske koji je bio dogovoren još dok ste vi u ministarstvu radili je apsolutno sada u funkciji i u primjeni.
Hvala. Slijedeći je kolega Josip Križanić. Kolege nema, nakon njega je kolega Stjepan Čuraj pa kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite kolega.
Može, zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, mi ovdje dosta možemo čuti već i u replikama i u zahtjevima za stanku neke oprečne informacije gdje plin koji inače kao nisko ugljični, fosilno gorivo, zapravo ono sa najmanje emisija ugljikovog dioksida se prokazuje kao nešto štetno, gdje neki obnovljivi izvori energije su dobri a drugi kao nisu, nekima se pogoduje, nekima ne, tako dalje. Mene zanima kad gledamo sigurnost energetske opskrbe upravo šta je sa plinskom kogeneracijskom termoelektranom u Osijeku koja ističe iz, njen vijek trajanja ističe i tu smo imali različite projekcije od 250 megawata do 500, pa 400, pa kreni, pa stani, a ona nam znači u Osijeku sigurnu opskrbu prije svega toplinskom energijom i industrijske pare, dakle i za razvoj gospodarstva i obližnje industrijske zone, zanima me gdje je to i čisto zbog ove sigurnosti energetske opskrbe [[Upadica: Hvala, izvolite odgovor]] [[Govornik se ne razumije]] grada Osijeka. Zahvaljujem.
Hvala, što se tiče tog projekta konkretne, podatke sada nemam jer to jasno rade ljudi iz HEP-a, ali ono što sigurno mogu reći je da na isti način kao što se i ELTO u Zagrebu ovaj obnavlja i modernizira da je bitno da i za taj projekt se naprave takvi projekti da će visoki stupanj kogeneracije biti uvjet i za financiranje i Bayardija i svih ostalih, tako da koliko ja imam informacije, od tog projekta se ne odustaje, samo je pitanje novih tehnologija i primjene super modernih učinkovitih postrojenja jer je to cijela, cijela poanta, a u smislu ove strategije jasno da taj projekt ima i smisla i za energiju balansiranja obzirom na veći broj obnovljivih izvora energije koja će se u budućnosti pojaviti, znači taj projekt nije zastao samo je pitanje njegove realizacije i da bude u što boljem [[Upadica: Hvala]] boljem … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, nakon nje kolega Davor Vlaović, izvolite kolegice Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, dakle obnovljivi izvor energije je vjetar, sa vjetroelektranama postoji određeno iskustvo koje imamo u smislu planiranja, u smislu lokacija, vjetroelektrane već rade određeni period, kroz procjene utjecaja na okoliš se uvijek ukazivalo utjecaj vjetroelektrana na biljni i životinjski svijet, prvenstveno vezano na ptice, koridore letova i sve ostalo, moritorinzi su napravljeni, mene zanima da li u ministarstvu postoje podaci koja su iskustva, o čemu je riječ, jer vi jedno od elemenata u ovoj strategiji govorite o integriranom ili integralnom prostornom planiranju koji mora se bazirati na određenim elementima, na određenim analizama, to znači kad su prvo išle vjetroelektrane nismo imali iskustvo i one su bile planirane na strašno puno prostora u RH i sad imamo određeno iskustvo i mene zanima da li ministarstvo ima podatke da znamo da ne [[Upadica: Hvala]] ponavljamo grešku iz prošlosti.
Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju, jasno da ministarstvo prati sve ove projekte koji su do sada uz uredne ekološke studije dobili svoja, svoja odobrenja, koliko znam uprava prirode i uprava, uprava za zaštitu okoliša se s time bave i jasno je da koliko imam saznanja od njih u budućim projektima se vodi računa da ta udaljenost stupova bude još veća, tako da i rezultati odnosno ti rezultati monitoringa budu još i bolji, tako da u tom dijelu, mislim da se to sve prati u redu i dobra je stvar što joj nove tehnologije omogućuju da na istome stupu imate više megawata postrojenje, znači krenulo se negdje od jedno cijelo i nešto, danas to već se penje na 7,5 megawata, znači da izloženost okoliša će biti manja obzirom da će jedan, jedan stup odnosno jedan agregat moći proizvesti više struje.
Hvala, slijedeća replika kolega Davor Vlaović, nakon njega kolega Saša Đujić.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče i mi iz HSS-a se ne slažemo s ovom, ovim prijedlogom strategije jer ona ne prati Europski zeleni plan gdje je cilj da do 2050. da Europa postane klimatski neutralan kontinent. Mi s ovim ciljevima koje ste vi ovdje zacrtali to nećemo dostići, evo samo na primjeru proizvodnje električne energije iz solarne i sunčeve energije mi smo trenutno negdje na 54 instaliran, megawata instalirane snage, a već da bi dostigli europski prosjek od 5% trebali bi imati 800 megawata, kad ćemo i to dostići i da li ćemo ikad to dostići, a imamo bolji potencijal nego Finska, Njemačka i neke druge europske države, a u funkciji razvoja energetske strategije RH treba biti i poljoprivreda, pa vas pitam što ste učinili da smanjite administrativne prepreke za proizvodnju energije iz biomase u funkciji proizvodnje hrane i očuvanju života u Slavoniji i drugim nerazvijenim krajevima, a tu imamo šansu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Vlaović, ne bi se složio da ta strategija ne prati ovaj Zeleni plan iz razloga mi smo napravili strategiju sukladno dostupnim komercijalnim i tehnološkim informacijama, ne možemo napraviti strategiju na način ono što bismo mi željeli, ali kao što smo strategiju napisali, očekujemo da će u tijeku, u tijeku ovaj i tehnologija očito napredovati i sve one mjere koje će se na temelju Europskog zelenog plana ovaj u međuvremenu pojaviti, samo pojačati ove naše rezultate odnosno naša predviđanja koja smo tu napravili. A što se tiče poljoprivrede, već smo to i više puta komunicirali s vama, ovaj premijski model i idući natječaji koji se tiču obnovljenih izvora koji su navezani na poljoprivredu itekako vode računa i to ćete vidjeti o razvoju poljoprivrede jer smo svjesni i Nitritne direktive i rentabilnosti [[Upadica: Hvala]] i svega ostalog što je bitno.
Slijedeća replika kolega Saša Đujić.
Hvala lijepo, g. državni tajniče, pa u više navrata ste danas rekli za ovu strategiju da je ona u biti skup očekivanja i to je okej, ali ja mislim da je možda trebala biti malo preciznija i konkretnija, sa zadanim konkretnim mjerama i, i, i ciljevima i nekakvim rokovima kad će se nešto, nešto ovoga napravit. Spomenuli ste u uvodnom izlaganju infrastrukturu i da su potrebna veća ulaganja u infrastrukturu i to je točno, ja se s vama slažem i to podržavam, međutim glavne prepreke danas ulaganju u infrastrukturu i privatnih investitora su administrativne prepreke, o tome ću malo više govorit kad budem imao raspravu u ime kluba, ali mi u ovoj, kroz ovu strategiju ja ne vidim skoro ili onako energičnije rješavanje tih administrativnih prepreka koje bi mogle onda dovesti do povećanja ulaganja u infrastrukturu i u investicije za, u, u, u, u obnovljive izvore energije, evo to, to je ono što mi fali u ovom, u ovoj … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite, odgovor.
Hvala. Strategija je jasno strategija i zakonom je predviđeno da ona ima i provedbene, provedbeni dio. Mi smo već donijeli integrirani nacionalni energetski klimatski plan za RH. To je ustvari provedbeni dio ove strategije. Između ostalog to smo i bili dužni, dužni sukladno našim obvezama prema EU, a ne bi se složio da nismo administrativno rasteretili ovaj dio kad je u pitanju energetika. Vi znate da smo donijeli i zakon, uredbu kojom smo samoopskrbu regulirali, da u svim ovim podzakonskim aktima maksimalno, maksimalno skraćujemo sve te nepotrebne procedure kojih je nekad i bilo. Komuniciramo jasno sa zainteresiranom javnošću, posebno sa Gospodarskom komorom i sa HUP-om gdje jednostavno u toj dnevnoj komunikaciji otklanjamo te prepreke. Tako da ne bi se složio da, da treba još to se mogu složiti, ali da nismo jesmo, dosta smo toga maknuli.
Hvala. Slijedeća replika kolega Hrvoje Zekanović, kolege nema. Nakon njega kolega Gordan Maras. Kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, moje pitanje je vrlo jednostavno i aktualno. Zanima se koliko se ova, ovaj dokument vaš oslanja na Europski zeleni plan? Znači, svjesni smo kako se EU okreće obnovljivim izvorima energije i koliko će se ulagati u narednom periodu. Spominje se 1000 milijardi EUR-a. Gdje je tu Hrvatska i kako se mi sa time nosimo? Znači, mi vidimo da u Hrvatskoj se ne gospodari niti dobro energijom, niti okolišem odnosno niti otpadom koja može biti također izvor energetski u nekom dijelu, ali zanima me da li imate to plan promijeniti. Znači sa te strane Hrvatska očekuje veliki imput iz EU pa i novčani i zanima me koliko se taj dokument temelji na tome? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala. Da smo mi ambiciozni čak i više od EU je jasno da smo do '30. podigli cilj iznad cilja EU. Cilj EU obnovljivi izvori u ukupnoj potrošnji energije 32, cilj Hrvatske je 36,6. Tako da apsolutno tu smo ambiciozni i jasno da očekujemo dostav od ovih, od nove financijske perspektive gdje je jasno rečeno već u najavi te perspektive da će se financiranje obnovljivih izvora, ovaj energetskih tranzicija ovaj pametnih otoka i svih ostalih situacija koje su za nas bitne financirati i jasno da ćemo to iskoristiti i maksimalno smo to u integriranom planu i napisali.
I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kakav je položaj RH u odnosu na EU što se tiče udjela obnovljivih izvora energije u bruto neposrednoj potrošnji? Jer čujemo samo kritike, napade i širimo paniku, mi saborski zastupnici. Plan je EU u 2020. učešće obnovljivih izvora energije u bruto neposrednoj potrošnji cca 20%, a Hrvatska je već 2017. imala učešće u bruto neposrednoj potrošnji 27,3%. Plan je EU emisija CO2 21,5 milijuna tona u 2020., a 2030. 17,2, a Hrvatska je 2016. imala 17,1 milijun tona emisije CO2.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju. Kao što ste i konstatirali maloprije u ovoj replici sam rekao, znači mi smo u, o korištenju obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije iznad prosjeka EU i tako će i biti i dalje. Ono gdje imamo još dosta za raditi, a to je obnovljivi izvori u prometu i još dodatni rad na energetskoj učinkovitosti. To je ono što je veliki naš još zadatak, a što se tiče ukupnosti, rezultata tu smo dobri sada i bit ćemo i dalje. To je naše uvjerenje, a i ovi podaci tu i ova predviđanja govore u prilog tome.
Hvala vam lijepo. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, kolega Kosor, kolega Borić? Ako ne, onda otvaram raspravu. Imamo 10 prijavljenih klubova. Prvi je Klub GLAS-a o kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite kolegice Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, suradnicom, kolegice i kolege pred nama je Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu. U nekoliko navrata sam pitala gospodina Plenkovića, čak i pisala vezano uz to gdje su nam strategije, gdje su nam dokumenti jer gospodin Plenković apsolutno stane uz gospođu Ursulu von der Leyen i govori o klimatskim o prilagodbi klimatskim promjenama, govori o svemu tome, onda me zanimalo kakva je to stvarnost. I između ostalog kad je rekao evo Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH samo što nije, ja sam moram priznati onako mislila sad ćemo dobiti nekakav dokument baš se veselim da to imamo i dobro je da imamo i dobro je da se i Hrvatska tu uključi u neke druge zemlje članice EU i dobro je da to imamo. I onda naravno, ne znam valjda ću do kraja života biti nekako naivna i vjerovati onima koji nešto govore, a trebam se uvijek znati da moram vjerovati onom što pročitam. Uzela sam ovu strategiju, krenula čitati, najprije sam bila ljuta, ona sam bila nekako krene ona nekakva agresivnost, onda sam na kraju bila tužna. Znate šta vam je ova strategija, moramo ju imati, imamo kvačicu i mi dalje zapravo ne znamo što ćemo. Europski zeleni plan kaže da je cilj klimatskog neutralnog gospodarstvo do 2050. prilagodba klimatskim promjenama postaje test zrelosti naše civilizacije. Što su elementi plana? Kaže čista energija, energetska obnova, zelena industrija, zeleni promet, održiva mobilnost, održiva poljoprivreda, biološka raznolikost, uklanjanje onečišćenja važan element naravno vezano za socijalnu pravednu tranziciju i kaže 100 milijardi eura iz javnih i privatnih izvora za nova radna mjesta. Zemlje koje misle, zemlje kojima je važna njihova budućnost će odraditi sve što trebaju odraditi, dakle morate imati strategiju, morate imati akcijski plan, morate imati ideju da uopće uđete u tu jednu veliku priču da možete povući sredstva i morate najveću energiju potrošiti. Pri tom ne mislim ovu energiju nego vlastitu energiju prilagodbe vezano uz 2030. jer će te zemlje imati priliku da zaista naprave iskorak vezano uz gospodarstvo, vezano da se zaista smanji i iseljavanje naših mladih, ali da budete prihvatljivi i za nešto drugo. To ova strategija jednostavno nije. Ova strategija je dokument kojem ste vi stavili kvačicu, mi ju imamo. Ali što ćemo raditi do 2030.? Ova strategija otprilike kaže čekat ćemo pa ćemo vidjeti što će biti. Ako će tako biti svaki put onda ćemo svaki put kada vidimo neka izvješća koja su prvenstveno vezana uz nekakve razvojne politike biti na kraju popisa sada 27 zemalja koje su članice EU pri kraju. Ona je trebala biti puno ambicioznija, morala je ponuditi jače scenarije, ali ona to nažalost nije napravila. Druge zemlje su otišle puno dalje u prilagodbi klimatskim promjenama, to su otišli na razini osobnoj, na razini jedinica lokalne samouprave. Ja ću iskoristiti ovu priliku pa samo sliku koja govori o svemu, kako se grad Zagreb odnosno gradonačelnik grada Zagreba misli da se radi prilagodba klimatskim promjenama, naravno govorim sarkastično. Imali ste priliku vidjeti, on to misli na način da stavi na Cmrok topove koji proizvode snijeg na temperaturi +17 koju onda zapravo malo rashladi sve one koji su na livadu legli i sunčali se. Dakle, to je jednostavno slika kako pojedini gradovi to doživljavaju. Ja ću krenuti redom. Krenuti ću malo, prvo scenarij, razmatrana su tri scenarija, scenarij nula, to je onaj scenarij koji kaže kontinuitet pa šta se bude desilo desit će se. Scenarij 1 koji kaže ubrzane energetske tranzicije i da je strategija dalje govorila o toj ubrzanoj energetskoj tranziciji što ćemo raditi, kako ćemo se određivati, što će biti ja bih rekla da. Ali čak nije do kraja razrađen ni scenarij onaj umjerene energetske tranzicije. Da ne zaboravim, mislim da je dosta važno da se spomenu i primjedbe koje su ovdje bile. U ovom dokumentu koji imamo više od pola dokumenta su primjedbe, te primjedbe su dosta zanimljive, dosta je zanimljiv taj broj koji se je dobio u e-Savjetovanju i ja sam sada malo išla vidjeti šta je prihvaćeno, šta nije prihvaćeno, šta je primljeno na znanje. Nigdje nismo dobili tablicu prihvaćenih primjedbi, ali neke su na znanje, a ono što je prihvaćeno, prihvaćene su vam uvijek primjedbe gdje neko kaže krivo ste napisali tu i tu riječ, pa je to primjedba koja se prihvaća ili kaže krivo ste naveli taj i taj pojam, to je primjedba koja se prihvaća. A glavnina odnosno puno primjedbi je i tu ću malo o otpadu pa ću se onda vratiti na strateške ciljeve je vezano uz otpad. Jednako tako i zeleni plan kaže uklanjanje onečišćenja, ali su neke zemlje u problemu rješavanja otpada otišle znatno dalje. Ovdje se između ostalog govori o energetskom korištenju otpada odnosno da budemo do kraja precizni, korištenje otpada za proizvodnju energije. Ali jednostavno nije razrađeno, nije definirano. Nije definirano kako, nije definirano koji otpad. Ono što smo svjedoci i ne možemo zaista govoriti o tome da se ne osvrnemo na situaciju koju imamo, glavni grad je jedan odličan primjer, glavni grad RH se može zvati kantograd jer je zaista zatrpan kantama iz kojih otpad ide na sve strane. Ono što sam imala prilike čuti, ali to zaista sada govorim da sam čula, moram provjeriti i to ću pismeno zatražiti, da je Fond za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša naručio, riječ je o plastičnim kantama da ne bi bilo zabune u koje pohranjujemo otpad, dakle ide se u prikupljanje novih milijun i 200 tisuća kanti. Dva put sam to provjeravala, kažu da je istina, ali tražit ću i pismeno. Dakle uz ove postojeće kante za otpad koje imamo u RH u pojedinim gradovima, ako nas ima 4 milijuna na 3,3 stanovnika će biti jedna plastična kanta za otpad što zapravo je zastrašujuće iz jednostavnog razloga što mi nemamo riješeno i kada svi zajedno prikupimo i kada sortiramo i kad odradimo to sve zajedno što se radi s tim otpadom i apsolutno sam sigurna da jedno od ključnih stvari koje u ovom trenutku svi zajedno trebamo puno energije, puno truda i puno napora da vidimo što ćemo sa tim otpadom dalje jer grad Zagreb je počeo smrdit što nikad nije smrdio što će se desiti sa nekim drugim gradovima ili sa nekim je daleko od toga ali vratit ću se na strateške ciljeve. Kaže glavni strateški ciljevi energetskog razvoja RH je rastuća, fleksibilna i održiva proizvodnja energije kroz smanjenje ovisnosti o uvozu energije zaustavljanjem pada domaće proizvodnje. Što ta rečenica znači? Dakle, zaustavljanjem pada domaće proizvodnje a rastuća i održiva proizvodnja, dakle apsolutno jedno s drugim bojim se da neće ići. Zatim optimalnim korištenjem postojećih kapaciteta za proizvodnju i ulaganje u novu proizvodnju. Kaže osiguravanje adekvatnog energetskog mixa s nižim emisija s nižim emisijama stakleničkih plinova. Sve ok, sve 5 ali kako? Što? Gdje su brojke? Koji su pokazatelji? To nažalost nema. Onda je razvoj energetske infrastrukture i novih dobavnih pravaca energije i veća energetska učinkovitost. Dakle kaže razvoj energetske infrastrukture, dakle to su projekti koji su nevidljivi ali koji su izuzetno bitni i važni. Jedna od važnih stvari vam je energetska učinkovitost koja se relativno brzo može vidjeti i može postići u javnoj rasvjeti. Dakle vi možete relativno brzo postići energetsku učinkovitost u javnoj rasvjeti, jednako tako možete smanjiti i stupanj onečišćenja, svjetlosnog onečišćenja. I sad ajmo jedan primjer da vidimo kako to u stvarnosti izgleda. Idemo primjer, meni su najbliži primjeri grada Zagreba pa onda uvijek volim taj primjer. Sad ide jedan projekt energetske učinkovitosti javne rasvjete u gradu Zagrebu i sa jednim isto, otprilike istim veseljem, idemo mi malo vidjeti što to je jer mislim da je tu dobro, da će se to dobro napraviti. I sad dođemo do slijedećeg. Dakle, biramo koncesionara koji će ponuditi nove lampe koje će biti energetski učinkovite na način da naravno one budu, da mogu s jednog mjesta se s njima može upravljati, dakle sve u skladu sa zelenim planom i to će biti jedan koncesionar. Te lampe postavljamo na stupove. E sad ti stupovi su vlasništvo HEP-a. Ne grada Zagreba. E sad treba nešto do tog stupa dovesti, dakle ne ... [[Govornik se ne razumije.]] morate imati nešto, e sad tu je drugi koncesionar u gradu Zagrebu koji spaja one žice od stupa do stupa. Mene živo zanima kako će, i to je ta administracija i to je ono, kako će to funkcionirati, to je jedan primjer, jedan će biti za lampe, za stupove će biti HEP koji će morat dat suglasnost i grad Zagreb i ne znam ko a slijedeći koncesionar je onaj koji dole upravlja žicama. To vam je stvarnost. Dakle, kad malo gledate šta su neke druge zemlje radile, kako se druge zemlje pripremaju, kako druge zemlje žele ostvariti pojedine ciljeve, naravno uvijek su nekako, povodimo se što to radi Njemačka od davnih dana pa onda malo smo i vezano uz proračun koji je bio prošle godine, kad je bio proračun Njemačke, onda je gđa. Merkel govorila o prilagodbu klimatskim promjenama, govorila o energetskoj učinkovitosti u zgradarstvu. Ono što bi u jednoj maloj zemlji kao što je Hrvatska bilo za očekivati, da kad vi idete tom zemljom, da su sve javne zgrade i javne namjene pod skelama, u projektu energetske učinkovitosti, da su i određene privatne zgrade jednako tako u projektu, dakle taj projekt energetske učinkovitosti govori o nekoliko stvari. Govori o tome da iza toga projekta dobijete kuću koja bolje izgleda, to je meni važno kao arhitekt, sa oproštenjem, ja to uvijek gledam, dobijete kuću koja troši manje energenta, dobijete kuću di vi iz novčanika manje trošite za energent. Zamislite što to znači. Govorim samo, ovo je energetska u smislu fasade ali ne i u smislu dizalica topline što je još dodatno. Dakle, sve naše bolnice gdje su ljudi 24 sata, svi domovi umirovljenika, bez obzira da li su javni ili privatni, gdje su ljudi 24 sata, vrtići, škole, fakulteti i kod nas već u ovom trenutku i to bi trebalo biti glavni projekt, trebali biti zaista u smislu energetske učinkovitosti obnovljene, ne u smislu samo izvanjskog nego i u smislu energenta koji je. Iza toga višestambene zgrade, stambene zgrade, mi to radimo polovično, ne radimo kako treba. Bio je sad, dakle vezano uz obiteljske kuće, dakle govorimo o stvarnosti, jedan papir, čak i ovaj papir nije u smislu ambicioznosti, on je onako zaista, moram priznati da sam tužna, voljela bi da je tu, da tu ima nešto više, da tu ima nekakav iskorak, da tu ima nekakav čak i da smo se i precijenili pa rekli ljudi moji, do 2030. ćemo napravit to i to, akcijske planove, povući ćemo puno sredstava, ući ćemo u projekte, odradit ćemo. To nažalost nije ovaj dokument i onda dođete do stvarnosti i vidite da smo u svim tim stvarima šepavi mački. Meni je to žao. Ja tu nemam problem, nemam ni problem što bi to, tu strategiju donijela Vlada g. Plenkovića, ja imam problem što ta strategija neće biti dokument koji će omogućiti daljnji razvoj RH i to je moj problem i tu ću se zaustaviti u ime kluba, imam i pojedinačno, onda ću s nekim primjerima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Slijedeća pojedinačna rasprava je rasprava kolege Mire Totgergelija ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice saborski zastupnici. Dakle danas raspravljamo o dokumentu koji je po meni iznimno važan za RH i koji kad ga donesemo, ukoliko ga poslije toga i provedemo u mnogome će ovisiti stil i način života naših građana 2030. odnosno 2050. i zato mislim da je vrlo važno da probamo postići visoki stupanj konsenzusa oko tog dokumenta. Iz ovih do sad rasprava, što kroz repliku, pa i u ime kluba što smo čuli, očigledno iz pomalo možda i politikantskih razloga će to bit teško. Dakle, kad pogledamo tu strategiju koja je pred nama, energetsku strategiju, onda bih ju ja podijelio u neka osnovna 2 pravca djelovanja, kako je kroz nju napravljeno, naravno opet podijeljeno na 10 odnosno na 30 narednih godina. Prvi pravac djelovanja bi se mogao jednostavno svest na smanjenje ukupne potrošnje energije, a drugi pravac bi bio definiranje promjena oblika energije u strukturi ukupno potrošene energije. Sve to je razrađeno u 3 scenarija odnosno stvarno 2 jer ovaj jedan je praktički nastavak kontinuiteta, dakle scenarij jedan i scenarij dva, a scenarij nula je kontinuitet i u prvih 10.g. postoji razlika između scenarija jedan i scenarija dva, ali nije značajna. Čuli smo već i kroz replike kakvo je stanje vezano uz stakleničke plinove odnosno kakvo je stanje u RH, dakle strategija se na neki način vodi prvo potrebom smanjenja emisije stakleničkih plinova iz energetskog sektora, dakle u ovom trenutku RH čak je ispred onoga što je prosjek EU. Ako pogledamo u strategiji, pa mogo bi čak reć samo par slika koje su dane, iz njih se može u stvari prepoznat ovo što sam govorio o pravcima djelovanja, već prva slika koja govori o ukupnoj potrošnji energije prema scenariju S2 ili ova koja govori prema scenariju S1 pokazuje nam trend koji iz godine u godinu treba nam doć smanjenja ukupne potrošnje energije, ali onda tu i razrada po oblicima energije u toj primarnoj energiji, dakle praktički nakon 2030. u potpunosti izbacujemo ugljeni koks, zadržavamo se na tekućim gorivima i prirodnom plinu, ali ako detaljno gledamo podatke onda vidimo da u ukupnoj potrošnji energije upravo ta dva energenta iz godine u godinu padaju, a drastično rastu obnovljivi izvori. Ovdje na toj slici kad gledamo električnu energiju, dakle ona je ovdje samo prikazana u onom dijelu uvoza električne energije jer onaj dio električne energije koju proizvodimo kod nas, nju već proizvodimo iz nekog od ovih oblika koje sam spomenuo. Dakle, i jedan i drugi pravac već na toj prvoj slici možemo detaljno objasnit, dakle imamo i promjenu oblika energije koju koristimo u ukupnoj potrošnji energije, a isto tako i ukupno smanjenje potrošnje energije. Ovo smanjenje potrošnje energije kroz strategiju kako je to detaljno objašnjeno iako smo u prijašnjoj raspravi mogli čut da nije ništa dovoljno jasno objašnjeno, ja se s tim ne mogu ipak složit jer strategija nije detaljni akcijski plan za svaki segment onoga što želimo postić nego analizira stanje, daje podatke i definira nam ciljeve koje trebamo postizat kroz određene godine koje su pred nama, a onda na osnovu te strategije trebamo radit akcijske planove za svaki od ciljeva kako ih postići. Dakle, ova manja potrošnja energije ide prije svega i vezana je uz energetsku obnovu prostora bilo za stanovanje, bilo poslovnih zgrada, ali mogli bi to svest pod jedan zajednički neki nazivnik grijanja prostora. Tu je najveći mogući učinak i upravo koliko se kasnije kroz bogatstvo samog našeg proračuna u narednom vremenu, BDP-a, naših građana, poduzetnika, bude ulagalo u energetsku obnovu, nazovimo to zgrada, toliko ćemo značajnije manje koristiti odnosno trošiti energiju na grijanje. Drugi oblici su naravno vezani i uz promet, kvalitetu samih strojeva za proizvodnju električne energije, ali i one koje imamo u industriji da njihova efikasnost bude što veća, ali to je sve nešto što nam može manje doprinjet u odnosu na ovo što je vrlo jednostavno, ali financijski vrlo zahtjevno. Sad odma ću se osvrnut, tu možemo reć da u stvari je strategija tako postavljena da imamo, neki bi rekli, veliki trošak za obnavljanje energetsku obnovu zgrada, ali naravno s druge strane to nam je i prilika jer kroz obnavljanje zgrada pokrećemo i naše gospodarstvo i zapošljavamo ljude, a samim tim imamo ogromnu uštedu energije kad to odradimo. I sad ovaj drugi pravac djelovanja, a to je promjena oblika energije dakle u ukupnoj strukturi kao što sam to već rekao potrošnje, idemo na tu osnovnu podjelu a to je da smanjujemo i to mogao bi čak reći drastično smanjujemo potrošnju fosilnih goriva a prije svega povećavamo obnovljive izvore energije a onda u tim obnovljivim izvorima energije, i hidro i vjetar i sunca i biomasa i bioplin i sve ono što u obnovljive izvore možemo nabrojati. Važan dio u samoj strategiji je još vezan uz promet gdje bilokoje ozbiljne promjene u prometu se uglavnom na neki način opet vežu uz električnu energiju pa onda smanjivanjem trošenja fosilnih goriva, mi ustvari dolazimo do onog slijedećeg koraka a to je da izrazito forsiramo proizvodnju električne energije jer ako gledamo promet, dakle prelazimo manje-više na električne automobile pa sad hoće li to bit vodik ili će to biti baterija, postaje potpuno svejedno ali radi se o električnim vozilima i opet se radi o električnoj energiji. Vodik u tom slučaju postaje samo neki rezervoar, spremnik energije. Dakle kod promjene oblika forsiramo proizvodnju električne energije i sad mogli smo ovdje čut kroz replike da se jako forsira plin međutim kad pogledamo proizvodnju električne energije u gigavat satima, onda vidimo da upravo proizvodnja iz termoelektrana koje je uglavnom s vremenom postaju plinske, drastično nam pada u proizvodnji električne energije a povećava se vjetroelektrane i solarne elektrane dakle kad gledamo koliko proizvodimo električne energije. Povećava se i proizvodnja iz hidroelektrana ali onda kad pogledamo instaliranu snagu, e tu vidimo da je potrebno osigurat i veće količine snage iz termoelektrana. Pa oni koji malo kuže kako funkcionira energetski sustav i što znači proizvoditi iz vjetra, što znači proizvoditi iz sunca, onda znadu da za svaki taj kilovat sat proizveden iz vjetra ili iz sunca, moramo imati neki stabilan izvor koji nam je u pričuvi. Naravno da je to financijski zahtjevnije jer imate više kapaciteta koje ustvari ne koristite kontinuirano nego imate rezervu ali s druge strane, to je ovaj uvjet da pređemo na obnovljive izvore jer nemamo obnovljivih izvora koji nam mogu sami sebi bit rezerva. I naravno da energetski potencijal Hrvatske je upravo što se tiče obnovljivih izvora u vodu, u vjetru i u suncu. Što se tiče vode, sve one vodotoke koji su mogli dat veće količine električne energije odnosno na koje smo mogli instalirati velike snage, praktički smo dobrim djelom iskoristili, a ostalo nam je da možemo djelovati na prostoru vjetra i sunca i upravo je zato ova strategija tako i napravljena ali je napravljena na način da bi bila i održiva jer kad bi samo forsirali obnovljive izvore i išli prema tome da proizvodimo električnu energiju iz obnovljivih izvora gotovo 90 i nešto posto a pri tome ne osiguramo kapacitete za rezervu, onda nam slijedi raspad sustava u nekom trenutku. Kao zanimljiv podatak je i podatak da mi i sad koristimo jako puno energije iz biomase međutim većina te energije iz biomase je ustvari za onaj dio o kojem sam pričao, a to je vezano uz grijanje prije svega. I u tom djelu biomasa će i ostat velikim djelom i za područje grijanja ali naravno i za proizvodnju električne energije onoliko koliko je to moguće i kako je to strategija predvidjela. Na kraju bih rekao da je strategija dobro osmišljena, pokriva osnovni cilj a to je smanjenje stakleničkih plinova odnosno ekvivalent CO2 za period od 10 g. pa onda s pogledom za još 20 g., napravljena je na način da osigurava stabilnost elektroenergetskog sustava, povećava proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i pri tome osigurava našem gospodarstvu da kroz narednih prvo 10 a onda i 30 g. u svemu, u svem tom tranziciji, prije svega vidi priliku a ne trošak, da naši i građani u tome vide priliku a ne trošak i da ukupni efekt ove strategije na kraju bude pozitivan i za građane i za gospodarstvo i za poduzetnike. Naravno da upravo provedba strategije ovisi o tome koliko ćemo postići konsenzus oko njezinog teksta, bilo bi dobro da oni koji ju kritiziraju, konkretno kažu što misle da bi trebalo biti drukčije, ako ima previše plina, šta bi onda umjesto tog plina trebalo uć unutra, ako nije dovoljno razrađen akcijski plan pa ni nije zamišljeno da u strategiju detaljno upisujemo akcijske planove, nego ih radimo naknadno, ali ako nema konsenzusa oko same strategije onda će kasnije biti još manje oko izrade akcijskih planova, a onda iza toga će proizaći da, a treba ju provodit kroz 10 i više godina, taško će biti osigurati da na svim nivoima vlasti, od lokalne, regionalne do nacionalne stvarno se svi i pridržavaju ove strategije [[Upadica: Hvala.]] zato vas ja molim da oni koji imaju prijedloga da ih konkretno kažu, a da uspijemo postići što veći konsenzus oko ove … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Totgergeli hvala vam, hvala vam. Slijedeći u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista je kolega Slaven Dobrović. Izvolite kolega Dobrović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Pozdravljam još jedanput državnog tajnika i suradnicu i naravno sve kolegice i kolege. Dakle, pred nama je Strategija energetskog razvoja do 2030. s pogledom na 2050. Ja ću iznijeti nekoliko uvodnih brojki da možemo lakše popratiti ovu važnu temu. U Hrvatskoj pada udio potrošnje i ugljena i sirove nafte dok je udjeli prirodnog plina, obnovljiva energija i uvoz električne energije rastu. Slično je i u državama članicama EU gdje imamo pad udjela fosilnih goriva. RH podmiruje u prosjeku 50% svojih potreba za primarnom energijom dok ostatak uvozi i taj uvoz energije raste iz godine u godinu. Uvozimo naravno 100% ugljena, preko 80% nafte i naftnih derivata, blizu 60% plina i oko 33% električne energije što naravno ovisi o hidrološkim uvjetima te godine. Time je RH postala izrazito uvozno orijentirana što se energetike tiče i to stoji cca 10 milijardi kuna ovisno naravno o cijenama na tržištu. Pogledajmo neke vanjske faktore koji su ovdje značajni za spomenuti. Mi imao novi paket energetskih propisa EU pod nazivom „Čista energija za sve Europljane“, mi imao ovisnost o uvozu energije i odgovarajući energetski mix, mi imamo prekogranične interkonekcije i alternativne dobavne pravce energije, naravno imamo potrebu integracije snažnije u jedinstveno europsko tržište. Mi imamo i ciljeve do 2030. 32% bruto neposredne potrošnje iz obnovljivih izvora energije, 32,3% energetske učinkovitosti poboljšanja i 40% smanjenje emisija stakleničkih plinova. No, mi imamo i 2050. i dakle cilj da se osiguraju uvjeti za klimatski neutralni kontinent što znamo već odgovara otprilike smanjenju emisija od 95%. Kakvu energetsku strategiju bi Hrvatska danas trebala donositi? Prijedlog Strategije energetskog razvoja do 2030. je mogu reći odmah vrlo konzervativan i dobrim dijelom nije usklađen s ciljevima EU i ne ide u smjeru smanjenja potrošnje energije kroz povećanje energetske učinkovitosti i povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora. Ovaj Prijedlog Strategije energetskog razvoja samo je malim dijelom uzeo u obzir potencijale i resurse obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj. Naglasak nije stavljen na smanjenje emisija stakleničkih plinova u razdoblju do 2050. sukladno Pariškom sporazumu i EU ciljevima odnosno ispunjenu ciljeva okvirne konvencije UN-a o promjeni klima te ublažavanju i prilagodbi klimatskim promjenama. Time je ujedno i neusklađen sa Europskim zelenim planom kojim se Europa do 2050. želi svrstati odnosno postati klimatski neutralni kontinent. Mi imamo jedan apsurd u ovoj strategiji, unatoč primjedbama koje smo imali i za Zelenu i Bijelu knjigu, energija iz otpada. Potpuno se krivo energija otpada navodi kao obnovljivi izvor energije, to ona nije. Dakle, iznos koji je sad naveden 13,54 do 17,27 petadžula godišnje. Naravno misli se na gorivo iz otpada. Što odgovara velikoj količini to bi mogao biti preko milijun tona godišnje goriva iz otpada očito oslanjajući se još uvijek na strategiju iz 2005. kao nekakav relevantni dokument. Sasvim sigurno dio ovog otpada, otpada na plastiku koja je fosilnog porijekla i nije ispravno metodološki navoditi je kao obnovljivi izvor energije. Dakle, nije ispravno. Međutim, evo ja ću dati odmah konkretan prijedlog i to je jedna od mjera povezivanja horizontalno raznih politika, jer upravo je moj prethodnih ovdje za govornicom pozvao da budemo konkretni, a kako otpad pretvoriti u vrijednu energiju. Postoji rješenje, dakle vrijednu energiju i to obnovljivog tipa, a to je recikliranje. Umjesto navedenih milijun tona goriva iz otpada u CGO-ima taj se otpadni papir, karton i tekstil može reciklirati, stvoriti novi proizvod i time ostvariti energetsku uštedu. Dakle, to je dizanje energetske efikasnosti u industriji. Potencijal je gotovo 35 petadžula, što je nekoliko puta više od energetske oporabe koju vi uporno gurate kao obnovljivi izvori energije. Praktički je bez štetnih emisija jer ta energija je umanjena negdje, dakle ona je izrazito vrijedna. To je ujedno i dio Zelenog plana o kojem govori pa i vaš ministar i premijer. Dakle, to bi bilo to, a ovdje se to potpuno krivo shvaća i tumači. Prijedlog strategije nije uzeo u obzir nužno povećanje energetske učinkovitosti kao mjeru koja najvećim djelom može smanjiti potrošnju toplinske rashladne električne energije u općoj potrošnji, to su i kućanstva, uslužni sektor, poljoprivreda i građevinarstvo. U strategiji se ne vidi jasno poticanje distribuirane proizvodnje električne energije na mjestu potrošnje, a u okviru provedbe mjera energetske učinkovitosti u zgradarstvu, dakle fotonaponski sustavi, toplinski solarni kolektori itd., što bi bilo nužno, recimo ne spominje se niti izgradnja približno nulte potrošnje, zgrada približno nulte potrošnje energije. U strategiji treba jasno uklopiti obnovljive izvore energije na način da se potiče proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije na mjestu potrošnje energije do snage priključka u kojem će se električna energija proizvoditi prvenstveno za vlastitu potrošnju, a tek višak energije se isporučuje u elektroenergetsku mrežu, obračunsko razdoblje treba biti godinu dana. Od operatera distributivnih sustava se sve više i više očekuje da na tržištu električne energije osiguravaju i stvore preduvjete za aktivno uključivanje malih proizvođača odnosno potrošača, na engleskom danas se koristi naziv prosumers, svakako treba težiti povećanju udjela obnovljivih izvora energije, ali bez posebnih poticaja koji bi opteretili račune krajnjih kupaca. U cilju stvaranja stabilnog poslovnog okruženja, a glede realizacije projekta moraju postojati jasni i nedvojbeni regulatorni propisi u kojima posebno treba uskladiti prostorni razvoj RH, strategiju niskougljičnog razvoja RH, strategiju ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama, te područje ekološke mreže Natura 2000 uz kompromis raznih ograničenja i što veće društvene koristi. U kontekstu razvoja energetike i RH bi trebala iskoristiti svoj geostrateški položaj i razviti obnovljive izvore energije i tu tehnologiju putem transfera znanja ponuditi susjednim zemljama, ovdje je veliki zasad neiskorišteni potencijal RH. Promet kao važan sektor je vrlo slabo obrađen, propustilo se definirati brojne mjere kojima se u prometnom sektoru može puno napraviti, barem načelno, obveze elektrifikacije javnog prijevoza, obveze opremanja parkirališta električnim punjačima, opremanje crpnih stanica punjačima električnih vozila, ograničenje uvoza stranih automobila, poticanje stvaranja niskoemisijskih zona u gradovima i mnogo drugog sličnog. Energija sunca zaslužuje posebnu analizu, posebni osvrt, RH iako na daleko boljem zemljopisnom položaju glede od ozračene energije sunčevog zračenja, u odnosu na druge zemlje EU ne koristi dovoljno energiju sunca. Udio pokrivanja električnom energijom proizvedeno iz sunčanih elektrana u zemljama EU 2019. bio je 5%, a u RH svega 0,34%, to znači da s obzirom na današnjih 56 megawata instalirane snage da bismo dostigli ovaj prosjek morali bi odmah skočiti na 750. Za RH i naš proenergetski sustav su od značaja male sunčane elektrane do snage priključaka građevine odnosno pokrivanje vlastite potrošnje energije, takvih sustava bi se bez ikakvog utjecaja na mrežu moglo instalirati do 2030. 1500 megawata snage, oni bi godišnje proizvodili 1875 gigawat sati čiste električne energije bez stakleničkih plinova, što je 10% naše potrošnje odnosno dobar dio uvoza. Korištenje sunčeve energije je od lokalnog značaja i vodi otvaranju mnogih radnih mjesta i ulaganja u ruralnim područjima, područjima od posebne državne skrbi, Priobalju, Zaobalju i otocima. U konačnici, RH smanjuje uvoz električne energije emisije stakleničkih plinova, građani RH postaju bogatiji, a glede gospodarstva ostvaruju se nova radna mjesta lokalnog karaktera u proizvodnji, projektiranju, montaži, nadzoru, puštanju u pogon, održavanju, marketingu, promidžbi solarnih, toplinskih i fotonaponskih sustava. Vrijedi spomenuti jedan dobar primjer, otok Krk, već smo naučili slušati o otoku Krku kao sredini koja napreduje, koja se spominje u jako dobrom svjetlu kao što je to u gospodarenju otpadom, međutim to je slučaj i po pitanju energetike. Poznato je, moglo se barem saznati da je još 2012. otok Krk odlučio se za niskougljičnu strategiju i cilj od postizanja klimatske neutralnosti čak do 2030.g., dakle to je ambicioznije u odnosu na Europu, što je i logično jer smo mi na vrlo povoljnoj geostrateškoj poziciji, međutim ova strategija ne ocrtava takvu ambiciju niti malo, dakle ovo je jako dobro za Krk, međutim žalosno je za RH da, da ova strategija nije ni blizu ambiciozna kao što to vidimo je slučaj u našim naprednim krajevima. Sve u svemu i zaključno, ova strategija energetskog razvoja ne može se podržati, jest da je ona puno bolja od one iz 2009. bez daljnjega, međutim ona je još uvijek s obzirom na sadašnji trenutak, nazadna, neambiciozna, u neskladu s vremenom i izazovima koji su pred društvom i energetikom danas i ja moram opet ponoviti pitanje, kako to da premijer, dakle predsjednik Vlade, a jednako i ministar, tako zdušno zagovaraju i spominju Zeleni europski dogovor u kojem se da ili ja barem to tako iščitavam, vidjeti jedna privrženost ideji da se Europa stavi na čelo današnjega svijeta i osigura prvi klimatsko neutralni kontinent na Globusu i time bude lider u svijetu i time bude pokretač jedne lavine promjena jer ta lavina je nužna. Dakle, energetski sektor europski odnosno Europa kao takva danas je mali kontributor stakleničkih plinova dakle emisija, to je mislim manje od 10% i ona se i dalje smanjuje, jedini kontinent koji je u odnosu na proteklo razdoblje uspio smanjiti emisije u gotovo svim sektorima osim u transportu za razliku od drugog dijela svijeta. Međutim, to nije nipošto razlog da mi kažemo ne, ne, dakle bolje je biti konzervativan jer gospodarske prilike ne samo u razvijenim zemljama nego i u Hrvatskoj jer moramo znati da se oprema za fotonaponske sustave gotovo u cijelosti proizvodi u Hrvatskoj, dakle to je gospodarska šansa za nas da izradimo sustav koji će postati održiv i koji će biti u prilici osigurati jednako dobre prilike za život generacijama koje dolaze. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravama u ime klubova zastupnika. Sljedeću raspravu dijele kolega Đujić i kolega Klisović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite kolega Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja na početku želim samo istaknuti da smo mi u SDP-u očekivali da će ovako jedan važan dokument koji je stvarno važan za RH i koji se odnosi na duži period od 10 do čak 30 godina predstavljati i braniti u ovom Visokom domu ministar resorni, a ne državni tajnik. Mislili smo da će se ministar rado htjet pohvalit učincima ove strategije, ali očito smo se prevarili. I moram konstatirati da je stvarno na ovako važan dokument trebao ministar ovdje govoriti pred nama. Drugo, mi pozdravljamo donošenje nove strategije, pogotovo nakon toga što je ova sada aktualna usvojena 2009. godine već dala svoje i zastarjela je i ajmo reći da joj je istekao rok trajanja. Smatramo iako je formalna rasprava trajala mjesec dana da je ipak duže vremena trajala javna rasprava o ovom dokumentu jer o njemu se u javnosti govori već ha gotovo godinu dana negdje, tako da svi zainteresirani su imali prilike u kreiranju ove strategije sudjelovati, što pozdravljamo i što smatramo da je dobro. Ja neću sada govoriti ovdje o brojkama, znači ovaj detaljni dio strategije, ali želim načelno istaknuti neke stvari, a to je da je ova strategija važna iz tri razloga, ajmo reći, tri čimbenika koji čine ovu temu važnom, a to je sigurnosno pitanje, energetska neovisnost i zaštita okoliša ito su teme koje se provlače kroz ovu strategiju. I želim naglasiti da po nama je ova strategija možda, a to sam rekao jutros u replici, malo prenačelna i previše se bazira na očekivanjima, a nema konkretnih mjera i konkretnih aktivnosti koje bi trebale dovesti do ubrzanih procesa sa konačnim vremenskim zadacima kada neke stvari provest da bi se ovo provelo. Dakle puno je tu segmenata, previše ste po meni državni tajniče u svom uvodnom izlaganju spomenuli usklađivanje sa EU, usklađivanje sa EU, praćenje europskih direktiva mislimo da je to važno, ali mislimo da ovu strategiju prije svega donosimo zbog sebe i zbog Hrvatske i da je to važno, a EU i njihove direktive mogu biti samo benefit. I jasno je da je ovo samo jedna smjernica, ajmo reć, jedan okvir koji treba popratiti akcijske planove, zakone i ostale mjere koje će dovesti do realizacije ciljeva koji su zadani u ovoj strategiji i tu smatramo da nije dovoljno napravljeno. Dakle, još uvijek se ne vidi kako će se preskočiti određene administrativne barijere koje su glavni kočničar ulaganja i u infrastrukturu i u ove projekte obnovljivih izvora energije, evo ja ću navesti samo neke primjere, dakle veliki fokus je stavljen upravo na solarne ćelije odnosno energiju sunca i energiju vjetra. Nama je veliki dio teritorija RH još uvijek pod nekakvim ekološkim zaštitama što onda ograničava određene, pa ja ću reći milijunske projekte. Evo u mom kraju je bio jedan projekt u energiju vjetra koji se 6, 7 godina vukao i stajao je zbog staništa šišmiša, zbog toga jer na tom dijelu prelijeću dva sura orla i to je jedan projekt od milijardu eura stajao 6, 7 godina. Investitori potencijalni su uložili u samu tu fazu jedno 3 milijuna eura, na kraju su odustali od te priče. Dakle, mi ne možemo biti ekologija i zaštita okoliša da, ali ne možemo mi biti taoci sami sebi jer s druge strane i tehnologija ide naprijed. Govorilo se tamo tu prelijeću ptice pa onda to će promijeniti problem. Današnja tehnologija dakle vjetroelektrane ima senzore, dakle one se gase kada idu ptice, pa se pale, pa uostalom uvijek te ptice nađu nekakav put i životinja. Dakle to su još one ajmo reći te administrativne barijere koje onda iz nekad iz neznanih razvoja koče i razvoj, koče i ulaganja i to je ono o čemu bi možda trebalo više voditi računa. Druga stvar je isto tako ulaganje u infrastrukturu, smatramo da smo zemlja Bogom dana za taj dio, imamo veliki broj sunčanih sati, imamo jake vjetrove koje možemo koristiti u obnovljive izvore energije u punom onom smislu i tu treba napraviti više u tom pravcu jer možemo i izvoziti struju. Tu je Italija koja nam otvara neka nova tržišta i to može biti osim ove ekološke komponente i smanjenja ugljičnih plinova i svega toga, može biti gospodarski zamašnjak, da i naši građani imaju jeftinije, jeftinije energente i da ovoga i da uostalom i zarađujemo kroz izvoz, kroz izvoz i struje i svih tih ostalih dobara koja možemo koristit na području RH. Druga stvar, recimo preslabo s nekim drugim zakonima potičemo, dakle kad pričamo o CO2 i smanjenju, daleko smo mi iznad prosjeka EU, samo što još uvijek tu treba radit, dakle evo ja ću još jednom spomenut automobile i tu energiju, dakle mi kroz neke zakone svojom poreznom politikom, politikom trošarina u biti penaliziramo nova vozila novih tehnologija koja imaju smanjeni CO2 i potičemo uvoz starih dizelaša koji onda zagađuju naše, naše prostore i još uvijek su mali poticaji recimo na električna vozila, dakle cijeli, cijela Europa o tome priča, al mi po tom pitanju u biti ne radimo, ne radimo ništa i to su te zakonske barijere, dakle ministarstvo daju poticaj civilnim ljudima, znači građanima daju poticaj određeni za kupnju električnog vozila, ali recimo pravne osobe ne mogu koristit taj, taj, taj poticaj, a ajmo reć ja mislim da su pravne osobe ipak možda u boljoj situaciji da bi prije ušli u te promjene voznog parka i to je recimo jedna administrativna barijera di smo mi sami sebe zakočili umjesto da potaknemo, potaknemo poduzeća i firme da što više prelaze na tu zelenu energiju, mi u biti s nekakvim zakonskim ograničenjima sami sebe, sami sebe kočimo, dakle puno je tu još toga pred nama što bi trebali radit, moram privodit kraju, tako da ću u pojedinačnoj raspravi nastavit s ovim svojim primjedbama, kolega Klisović će sad nastavit iza mene oko ovog međunarodnog i sigurnosnog aspekta, ali u svakom slučaju mislimo da je dobro da se o ovome raspravlja, mislimo da je dobro da se o ovome govori i tu ima puno prostora još jednom govorim, ali treba, treba više pratit s tim ostalim akcijskim planovima i zakonskim aktima, ovako je strategija zasad jedan popis lijepih želja i previše se bazira na tim očekivanjima i, i, i ono nadanju, ajmo reć prepušta se nekom slučaju umjesto da konkretnije, da se konkretnije ovoga zada neke, neke stvari koje ćemo radit u određenim vremenima koje bi onda trebali doći do ostvarenja tih ciljeva, evo hvala lijepo.
Hvala, slijedeći je kolega Klisović koji dijeli raspravu sa kolegom Đujićem, izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora, još jedanput pozdravljam državnog tajnika i suradnicu, ono što želim naglasiti to je što je vjerojatno poznata činjenica da je energetska stabilnost pretpostavka razvoja gospodarstva, funkcioniranja kritične nacionalne infrastrukture i kućanstva hrvatskih građana, a time i države u cjelini. Ključni element hrvatske energetske nesigurnosti jest visok stupanj ovisnosti o uvozu energenata, prije svega nafte i o tome je govorio i kolega Dobrović. Energetski ovisno hrvatsko gospodarstvo osjetljivo je stoga na bilo koji vid poremećaja opskrbe ili manipulacija cijenama energenata. Također bilo koji poremećaj odnosa unutar ili između država iz koje RH uvozi energente odnosno kroz koje oni bivaju dostavljeni može se nepovoljno odraziti na hrvatsku energetsku sigurnost. E tu sad dolazimo do vanjske politike, vanjske politike i energetske politike koje moraju međusobno biti uvezane jel energetska politika sve više postaje instrument vanjske politike odnosno pokušaj da se utječe na određene odluke neke Vlade, neke države. Sjetimo se samo krize iz 2009.g. u Ukrajini kada je zbog nepotpisivanja novog ugovora između Ukrajine i Rusije, Ukrajina zaustavila protok plina uključujući i onog koji treba ić u EU, time je dovela u jednu nezavidnu situaciju dobar dio članica EU. Dakle, poremećaji u međunarodnim odnosima, poremećaji između država kroz koje dobavljate plin mogu imati izravnu, izravan utjecaj na vašu energetsku sigurnost i u tom kontekstu RH mora biti puno aktivnija, RH mora također kada se strategija energetska, energetska strategija kada se osmišlja mora u nju uvezati i vanjsku politiku odnosno ta strategija mora biti na neki način koordinirana sa Ministarstvom vanjskih i europskih poslova, a hrvatska diplomacija uključujući kroz gospodarsku diplomaciju mora aktivno doprinositi energetskim interesima zemlje. To smo bili i radili, a ja bi volio samo čuti ab date od državnog tajnika, kako stoji trenutna situacija sa projektom dobave plina iz Azerbajdžana putem plinovoda TAP IAP koji još u ovom dijelu IAP nije izgrađen, al su mnogi dogovori pali, mnogi su sporazumi potpisani, da li i dalje stojimo čvrsto na tim pozicijama da IAP kao plinovod koji bi iz Grčke, pa preko Albanije, Crne Gore, RH i dalje prema središnjoj Europi, dal je to prioritet ili više to nije prioritet i da li je još uvijek taj projekt tretiran unutar EU odnosno da li se nalazi na listi projekata zajedničkog interesa EU, ako je na toj listi onda je puno lakše osigurati financiranje njegovo, što bi hrvatskoj državi sigurno puno pomoglo. Ovo je jedan jako važan alternativni izvor dobave odnosno ruta dobave energenta, u ovom slučaju plina i to ne samo za RH, ne samo za područje Balkana, nego i Srednje Europe. Gdje će taj plin ići kad prođe kroz RH, pa vjerojatno na Baumgarten, na to račište, to plinsko tržište na kojem se onda kupuje i prodaje plin. Prema tome, to je jedan od strateških projekata po meni za RH, ne znam kako trenutno stoje stvari, ali volio bi znati i u kontekstu RH i u kontekstu EU, kao i u kontekstu daljnje suradnje sa državama koje jesu na tom putu, bilo da se radi o Albaniji, Crnoj Gori, bilo da se radi o Azerbajdžanu, gdje tu točno stojimo. Dodatno, kada govorimo o energetskoj sigurnosti zemlje i utjecaju drugih država na politiku naše zemlje onda trebamo povest računa i o vlasništvu nad ključnim strateškim energetskim kompanijama i infrastrukturom naravno jel, tu nam nešto pomažu i europski propisi, ali kad se tiče vlasništva tu jednostavno prepušteni smo sami sebi, Vlada je najavila da će prodavati dionice INA-e, tražiti strateškog partnera, od toga se još nije desilo ništa, puno je vremena prošlo, čak se najavljivalo to i za HEP, ali se ipak povuklo. No, u svakom slučaju ono što me zanima unutar energetske sigurnosti zemlje kako se razmišlja o strateškim energetskim kompanijama za ovu zemlju? Da li zadržati vlasništvo u RH ili smo otvoreni za strane i investicije i u njima i time naravno i veći utjecaj tih država na ukupnu hrvatsku politiku? Jer kao što sam rekao energetika je važna i za gospodarstvo i za kritičnu nacionalnu infrastrukturu i za svakog građanina i kućanstvo ove zemlje ponaosob. Ako se ne bude riješila na način da imamo kontrolu nad energetskom neovisnosti, nego da ovisimo o drugima onda se bojim da uz sav naš veliki, zalaganje za suverenizam ove zemlje da ćemo biti poprilično, poprilično ovisna zemlja. EU nam dobar format tu pruža i puno integriranje u jedinstveno europsko energetsko tržište je jako važno za Hrvatsku, članica smo unije na to imamo puno pravo, ali naša politike moraju voditi u tom smjeru. Jednako tako važno mi je i dobro da ste to i vi napomenuli da umreženost sa susjednim zemljama, svim susjednim zemljama je također bitna i za Hrvatsku bilo da kroz te zemlje dolaze pravci dobave energenata bilo da Hrvatska možda izvozi energiju u nekom trenutku da ima onda kanale putem kojih će ih izvesti. Dodatno mi se čini izuzetno važno u 21. stoljeću jace poticati obnovljive izvore energije. Oni jesu budućnost i što prije se uhvatimo u koštac sa time tim bolje, jest da je to trenutno skupljen nego fosilni izvori energije, ali to vam je kao kod svake investicije. U početku je skupa, u početku ne daje povrat koji bi čovjek želio, ali u konačnici, dugoročno taj povrat je onda puno veći nego da nastavite po starom. Dakle, obnovljivi izvori energije, dakle ulaganje u nove tehnologije, ulaganje u istraživanja. Lijepo je znati da Končar ima svoje projekte izgradnje ne znam vjetroelektrana, dakle uključujući i te tehnologije. To je lijepo znati, znate svima nama građanima i osjećamo se puno sigurnijim u ovoj zemlji da ćemo samo biti u stanju u doba krize naći put da se energetski osiguramo ako imamo i znanja, ako imamo tehnologije, ako imamo investicije u znanja kroz institute, kroz tvrtke javne i privatne koje se bave energetikom, da stječu znanja, otkrivaju nove stvari. Vrlo smo inovativan narod i to treba iskoristiti. Prema tome, uklopiti se naravno u Zeleni plan EU, to je također jako važno jer ćemo se u tom društvu u principu nastavljati razvijati cjelovito dalje. Hvala.
Hvala kolegi Klisoviću. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova zastupnika. Slijedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku kolega Ivan Lovrinović. Izvolite kolega Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, žao mi je što nas ovdje u sabornici ima malo, također mi je žao poštovani građani što danas na ovoj raspravi u saboru nije predsjednik Vlade ili barem ministar energetike, nema ni jednog, ni drugog, poslali su samo državnog tajnika, što govori da oni zaista ne pridaju ovom pitanju i pitanju energetike posebnu pažnju. No bez obzira na to, mi u stranci Promijenimo Hrvatsku, naši stručnjaci za energetiku su proučili ovaj prijedlog strategije i na kraju ću pročitati čitav niz naših prijedloga koje ovdje imamo. Ona je rađena, ova strategija je rađena najprije od Zelene knjige prema Bijeloj knjizi, a zanimljivo da je energetsku strategiju od osnutka Hrvatske države do sada izrađivao uvijek jedan institut na čelu uvijek sa jednim čovjekom koji recimo prije 25-30 godina je u knjizi i u strategiji, nađite mi u toj knjizi gdje postoji obnovljivi izvori energije, uopće ih ne spominje. Toliko dakle o onome tko je to pisao. No, vama je poštovani građani poznato da sam ja ozbiljan čovjek i stranka Promijenimo Hrvatsku i ja govorim s argumentima i tako ću danas isključivo i govoriti jer pored toga što sam političar ja sam i ekonomski stručnjak. Prema tome, govorimo samo argumentima jer ovdje smo se nagledali cirkusa proizvoljnih stvari, a zato Hrvatska pati. Pa krenimo redom. Zbog energije i energetike, energenata vode se ratovi. Sve zemlje nastoje postati energetski neovisne i upravo umjesto da mi postajemo energetski neovisniji, Hrvatska vodi strategiju povećanja energetske ovisnosti. Pa sjetimo se, ajmo malo '90. godine Hrvatska je proizvodila 80% svog plina, 60, 40, oko 50% pa čak do 60% nafte i najveći postotak znači električne energije. Kakva je danas situacija? Danas se uvozi 80% nafte, 60% plina, a električne energije se u prosjeku uvozi 40% s tim da za vrijeme ljetnih mjeseci čak zna dostići i 60%. Vidite dakle ovdje se ostvaruje jedna druga strategija, ovo su dakle nažalost, zašto mi nećemo iz Promijenimo Hrvatsku podržati ovu strategiju jer ona naprosto ne korespondira sa realnošću, sa realnim životom jer vidimo da postoji ona prava strategija koja se u stvari ostvaruje. A sad ću vam pokazati koja je to prava strategija koja se zaista, ona se najbolje vidi na tržištu obnovljivih izvora energije. Vidite, Hrvatska je već ostvarila prosjek, znači onaj što je nametnula EU u skladu sa svojim direktivama da, dakle u prosjeku 18, Hrvatska je već postigla to da od ukupnih potrošnje već ima 20% izvora obnovljivim izvorima energije, a EU je došla do prosjeka 18%. Pa čekaj malo, kako to da Hrvatska tu premašila prosjek EU? E vidite, e tu je ta tajna Hrvatske, zato što su interesne skupine, a neki ljudi su prije radili od njih u HEP-u. Imali su dokumentaciju, znali su gdje vjetar dobro puše i oni su krenuli u taj biznis sa vjetroelektranama, vidite. E zato svake godine sad mi građani i to je sve u 16, znači kad je u pitanju potencijalni klijentelizam, korupcija itd., i kad tu treba ostvarit neke projekte, Hrvatska tu je prvak Europe. Ali gledajte, e zato mi krvavo skupo plaćamo građani, svake godine plaćamo taj kilovat odnosno struju iz vjetroelektrana jer je zaključen taj ugovor, sjećamo se kako je to bilo pred kraj mandata i to nas košta između milijardu, milijardu i pol kuna više i zato ja mislim 2015. g. struja je jednokratno poskupila 30%, o tome Radimir Čačić puno zna i on je o tome čak i on upozoravao na to, zamislite. E sada postavlja se pitanje, pa ako postoje ti genijalci u Ministarstvu energetike i u HEP-u, zašto oni nisu ušli u taj biznis sa vjetroelektranama? E pa ne može, trebao je netko natrpat svoje džepove, dragi moji građani, znate a mi da to platimo. I sad vidite, kad se uglavnom sa vjetroelektranama završila priča, e sad na velika zvona HEP objavljuje urbi et orbi da gradi vjetroelektranu Korlat u blizini Obrovca ali zašto HEP nije tu dokumentaciju uzeo, pokrenuo koncesiju, ne, nego je kupio čitavu dokumentaciju od jedne male firme ... [[Govornik se ne razumije.]] valjda negdje iz okolice Zagreba ali o tome se ne piše, ne mora tamo biti niša loše, ja ne prejudiciram ništa ali to potvrđuje da ključna energetska firma koja se zove HEP, ona pazite, koja godinama ima kapitala za investiranje, ona tu nije ni prostom makla. I zaista je točno poštovani moji građani, dok mi ovo ne resetiramo, potaracamo, pa mi ne možemo ništa napravite, vidite, gdjegod mi podignemo taj tepih energetika, pravosuđe, ovo, ono, klijentelizam, korupcija, sve vlada time. E sada ajmo dalje u ovoj čitavoj priči. Dakle vjetroelektrane, to je izgrađeno i sada će HEP platiti 500 milijuna kuna potpisan ugovor, naručili su već ove vjetroturbine, naravno iz izvoza, tu se nije uopće pokušalo restrukturirat proizvodnja npr. Končara, brodogradilišta da nauče da rade takve neke stvari, nema o tome da kle ni govora ali važno je uvoziti jer je to uvijek i bila suština svih Vlada u ovoj zemlji. E sad gledajte ovo, znači HEP ulaže 500 milijuna kuna u to. Prije godinu dana otprilike, novi zakon je donesen gdje je HEP-u smanjena mrežarina u kojoj on godišnje uprihodovao oko 300 milijuna kuna, znači 300 milijuna kuna manje. Nadalje, ovdje sam postavio pitanje prije jedno sat vremena ovdje prisutnom državnom tajniku iz Ministarstva energetike, zašto ne radi HE Dubrovnik kod Plata, kod Dubrovnika? On je odgovorio kao da sam nekog sa ceste pitao što se dolje događa, on kaže to je posao HEP-a, znate, znači Ministarstvo energetike i HEP su dvije malti ne iz dvije države, institucije gdje jedni druge ne zanimaju a ja njemu vjerujem da je to tako, svakome je pušteno da radi što radi. E vidite, pripremio sam se dobro za ovu raspravu, izračun govori čovjeka koji je čitav radni vijek proveo u HE Plat koja proizvodi oko milijardu kilovat sati, zna se koliko košta kilovat, da ta hidroelektrana godišnje za proteklih godinu dana, sad je već 13 mj., izgubila je oko milijardu kuna prihoda. To znači da je HEP izgubio milijardu kuna prihoda. Pa ajmo zbrojati, milijardu kuna manje prihoda od HE Plat, 300 milijuna kuna manje prihoda od mrežarina kojima se transportira energija, sad ulaže 500 milijuna u vjetroelektranu a znate zašto sada, vidite kako fino piše u ovoj strategije, je ali od sada tko gradi vjetroelektrane, neće dobivat poticaj, znači ovo što je isplaćeno poticaja, privatnim poduzetnicima protiv kojih ja nemam ništa, oni su samo koristili postojeću situaciju, znali su kako to napraviti ali sam protiv toga da me neko čerupa kao i vas i da plaćam tu struju skuplje nego što treba. Dakle, sada će HEP kad su svi obrali vrhnje, e sad će i on izgraditi vjetroelektranu a na koju nema premija itd. Eto vidite, tako se vodi politika u Hrvatskoj. I vrijeme je da to raskopamo ali poštovani građani kao vi budete sjedili kod kuće kad su izbori, onda će nas nastavljati perušati i čerupati koliko godi i gdjegod stignu. Ajmo malo sada dalje, da se dignemo malo na europsku razinu jer ovo je Hrvatski sabor kojeg su nažalost spustili na najnižu, nama je ustvari nadređena ova kuća preko ceste, Vlada odnosno jedan čovjek koji je predsjednik jedne stranke i ovo je glasačka mašina, vidjeli ste petkom kako to radi. E sada vidite, kako mi stojimo što se tiče plina. Zemlja naravno, svaka zemlja gleda da ne bude ovisna o jednom dobavljaču, npr. o Rusima ili o Amerikancima ili o nekom arapskom dobavljaču. Međutim, Njemačka krši dogovor EU-a i ona radi na Sjevernom toku II punom parom, zašto, znači izravno sa Rusijom, kršeći direktive EU-a, zašto, jer im treba plina. I nikom ništa. A Hrvatska ne može izvoziti 6000 tona mandarina u Rusiju, zašto, jer je embargo, pazite, politički prema Rusiji. Znači Njemačka gradi Sjeverni tok plina II. Ok, oni to rade, nama je potencijalni, znači dodatni trošak za HEP gdje se on financijski želi oslabit, vidite, zašto se HEP slabi, pa to je strategija, smanjuju mu se prihodi, sad se prisililo da uloži i u LNG terminal na Krku, prema tome to je financijski neisplativa investicija i ja razumijem i zalažem se za diversifikaciju dobave energenata ali molim vas, neka to bude zajednički projekt gdje će i drugi uložiti, znate a ne mi Hrvati uvijek da plaćamo ceh i da gubimo, ja to nikad i stranka Promijenimo Hrvatsku, to nikad neće podržat. Znači dva puta je bio napad na HEP, prvi put u režiji Vrdoljaka, drugi put u režiji potpredsjednice Dalić, a ovo je treći pokušaj, on je krenuo sa više strana da se financijski iscrpi. Imao sam mogu reć čast da 2015. godine obranim HEP jer sam napisao sa kolegama jednu studiju, to je ostalo nezapaženo, to je točno bio završetak onog mandata i radnici HEP-a su se digli, mi smo dali stručnu podršku i mi smo to osujetili i spriječili. I ja sam danas ponosan i borit ću se da spriječimo i ovo. Postoje stvari koje nikad ne smijemo prodat i zalagat ćemo se mi iz Promijenimo Hrvatsku da o nekoj imovini kao što je HEP, kao što su Akumulacijska jezera to nema prodaje i to ćemo unijeti i tražit ćemo da se unese u Ustav. A ima ovdje i suverenista pazite, e onda ćemo mi vidjeti tko su pravi suverenisti, a tko ovi folkloraši razumijete. Recimo mi potpisivali smo Deklaraciju o zaštiti kune pa nekih ljudi uopće nije bilo znate, smatraju da to nije pitanje suvereniteta. Ali dobro, valjda će se probudit, nikakva kritika nije prema njima. Dakle, vraćamo se na ovu priču, vidite poštovani građani, mene ne smeta što ovdje sjedi petnaestak zastupnika, ma ja se uvijek obraćam vama razumijete jer vi na kraju odlučujete tko će dalje, što će se raditi, tko će dalje voditi ovu zemlju ili neće i vi odlučujete o tome hoćete li živjeti u ovakvoj zemlji, hoćemo li živjet u ovakvoj zemlji ili ćete se ustat od svojih domova kada budu izbori, vi koji sjedite i doći taj dan pola sata na glasovanje i da konačno napravimo generalku u ovoj zemlji jer u ovoj zemlji ima ljudi, koliko god se odselili naši kvalitetni ljudi vani, mi još uvijek iz svakog segmenta imamo najmanje dvoje, troje briljantnih ljudi koji to mogu napraviti. Ali njih nema tu, ne mogu doć ovdje, ne mogu jer je sve napravljeno da ne dođe. Pogledajte medijske blokade, nigdje ne možete govoriti. Glavna je tema tko će bit šef HDZ-a razumijete, a država gori, demografski pad, industrijska proizvodnja itd., itd. Sad neću više o ovoj prljavštini govoriti, sada ću prijeć jer vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku uvijek nakon kritike dajemo prijedloge jer što vrijedi govor, sami kriticizam ako nema prijedloga. Mi predlažemo ovo, zaustaviti hitno neracionalnost, rastrošnost HEP-a, klijentelizam koji je u njemu, smanjiti izvore gubitaka, izvijestiti hrvatsku javnost o stanju HE Dubrovnik u Platu, kolike su štete materijalne, kad će početi raditi i tko će ogovarati za milijardu kuna štete odnosno manjak prihoda HEP-u. Nadalje, u tom smislu i mi smo za obnovljive izvore energije, međutim, vidite da praktično na tome HEP nije smatrao da uopće treba raditi u proteklih 15, 20 godina. Nadalje, treba što, zakonski regulirat akumulacijska jezera hidroelektrana postojećih postanu neotuživo vlasništvo RH jer HEP želi, budimo iskreni, prodati privatnim investitorima kao što se sve drugo prodalo. Treba utvrditi zašto je HEP na nula kuna sveo knjigovodstvenu vrijednost svojih toplinskih elektrana i tako srušio svoju vrijednost za 2,38 milijardi kuna, pokušao provesti IPO koji bi bio štetan itd., itd. Vrijeme mi ističe, ali kao što vidite gospodo riječ je o važnoj temi, mi ćemo se boriti za energetsku neovisnost kakvu je Češka napravila i to je država koja je u cijelosti energetski neovisna.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e, Nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, pokušat ću o ovoj opširnoj temi govoriti kratko jer je zapravo pitanje od kog dijela ove strategije krenuti jer je strategija iznimno važna, a zadire u mnoga područja ne samo različitih resora već u sva područja ljudskih djelatnosti. I mogli bismo reći slikovito da je ova strategija zapravo jednadžba sa puno nepoznanica u kojoj pokušavamo čak i koeficijente odrediti, međutim i ovi koeficijenti su promjenjivi u vremenu pa jednostavno ta jednadžba ne možemo nikako biti jednoznačna. A u tom smislu i shvaćam i predlagatelja ove strategije, čak mi se čini nemojte zamjeriti da bi ovakvu strategiju trebalo dati na uvid Hrvatskom saboru, ne na glasanje o njoj, već na uvid i da to bude jedan dokument koji će se konstantno korigirati svake godine jer se stvari kako je to predlagatelj ovdje rekao, stvari se mijenjaju velikom brzinom i što će se dogoditi sutra teško je predvidjeti. Ali ono što je sigurno zamjerka ovoj strategiji, iako sam rekao da je to opširni dokument, nije dovoljno pažnje posvetila nekim bitnim elementima. Pa krenimo redom. Ono što je najvažnije za građane RH je utjecaj ovog sektora dakle energije općenito vezano uz gospodarstvo i vezano uz građane, uz njihove živote. S jedne strane gospodarstvo koje bilo kao potrošač energije ili bilo kao onaj dio gospodarstva koji energiju proizvodi u smislu razvoja njihove konkurentnosti posebno na zahtjevnim tržištima ne samo EU nego i cijelog svijeta, tako u smislu općenito razvoja novih tehnologija i standarda u RH. S druge strane imamo građane koji prije svega trebaju imati sigurnu dostupnu energiju i ono što je najvažnije energiju koja neće biti skupa. u jednom trenutku je to, u jednom dijelu strategije je napisano, pomalo i stidljivo, energija neće biti jeftina, energija iz obnovljivih izvora, energija nije jeftina energija. I cijenu će netko morati plaćati. Ono što je problem u ovom trenutku kad promatramo ovu strategiju, a to je vjerujte opasnost za budućnost, je energetsko siromaštvo. Dakle, općenito veliki dio građana živi u riziku od siromaštva, a budućnost ako je prepustimo da se odvija sama sebi, sama prema ovim dosadašnjim pokazateljima neće biti blistava i mnoga će kućanstva u budućnosti imati značajne probleme sa troškovima korištenja energije. Evo, posebno u, tome u prilog i činjenica oko poskupljenja bazne sirovine za grijanje, evo da dam slikoviti primjer u Slavoniji cijena ogrjevnog drveta drastično je porasla u zadnjih nekoliko godina i nesumnjivo da će dalje rasti. Zbog toga u strategiji kao jedna od odrednica da će se zamjenjivati drvo kao gorivo sa visoko vrijednim peletima je zapravo po mom mišljenju jedan ovako neargumentirani cilj koji će biti teško ostvariv. Dakle, što se tiče gospodarstva, pođimo prvo od samog sektora energetskog i svih onih koji se, koji su u tom sektoru investiraju, a strategija se nada ili očekuje intenzivna ulaganja privatnog sektora, dakle ako promatramo ove ciljeve kao priliku za RH onda bi mogli pretpostaviti da će postizanjem ovih ciljeva se razviti takvo gospodarstvo koje će biti konkurentno i koje će udio domaće komponente povećati u samim investicijama. Drugim riječima da će se otvoriti puno radnih mjesta. Nije mi poznat podatak, no sigurno nije ohrabrujući, evo kad uzmemo samo vjetroelektrane koliko je udio domaće komponente, domaćih proizvoda u tim vjetroelektranama. Isto je sa fotonaponskim ćelijama, dakle to su sve područja iz obnovljivih izvora energije i tu je jako bitno koliki je udio domaće komponentne. To je s jedne strane, kad govorimo o proizvodnji. I naravno ono što strategija predviđa je uključivanje, jednostavno uključivanje u tržište zapravo distribuciju te električne energije na mjestu proizvodnje i druga stvar je onda gospodarstvo koje troši znatan dio energije i koji zapravo čija proizvodnja ovisi o cijeni itekako o cijeni energije, njihov konačni proizvod pa onda i njihova konkurentnost. Čuli smo ovdje, mislim da je kolega Dobrović točno iznio podatke koliko pojedinih energenata se u RH uvozi. I to sigurno nije ohrabrujući podatak. Kad je u pitanju ono što, nešto što je izuzetno bitno iako se ovdje kad se u postotku o strategiji govori od 1,6% mislim povećanja vezano za energetsku obnovu zgrada u zgradarstvu, a to su značajne uštede, onda moramo primijetiti da u RH ta obnova teče vrlo sporo i ovi ciljevi koji su definirani strategijom teško da će biti ostvarivi do 2030., a onda i do 2050. Naime, puno je zapreka, puno je barijera da bi ljudi mogli koristiti sredstva posebno iz fondova EU za ovu namjenu, a sami to ne mogu, ne mogu isfinancirati. Zato je i zabrinjavajući bio podatak da je Vlada odbila zapravo odbila korištenje sredstava iz fondova EU nego je odlučilo resorno ministarstvo da će vlastitim sredstvima iz proračuna ići u energetsku obnovu zgradarstva. Takav se podatak pojavio u medijima. I tu su prije svega onda javni objekti, bolnice koje su veliki potrošači energije, tu su naravno škole, vrtići sve ono što spada u javni sektor i mislimo da ni ova strategija, a i općenito koji se, koji se u RH provode ne uzimaju u obzir uštede u tom podruju. I Zakon o gradnji je nešto govorio koji smo negdje prije u ovom saboru raspravljali i donesli i taj Zakon o gradnji je predvidio zgrade nulte energije, međutim to će možda imati utjecaja na buduću izgradnju zgrada, ali za postojeće zgrade nismo vidjeli značajne pomake u samoj obnovi energetskoj, a onda i samoj uštedi energije. Dakle, s jedne strane imamo gospodarstvo sa svojim zahtjevima, građane naravno sa svojim zahtjevima i onda imao s druge strane ograničenja, a to je prije svega ograničenje u području zaštite okoliša. Smanjenje emisija CO2 i drugih naravno u prometu to su dušikovi oksidi i smanjenje utjecaja na okoliš pa tako i obnovljivih izvora energije poput fotonaponskih ćelija koje su onda, zauzimaju određenu površinu, bilo da je riječ o obradivom poljoprivrednom zemljištu ili vjetroelektrana, netko je ovdje spomenuo pa utjecaj na, na ptice. Dakle, to su naizgled suprotstavljeni ciljevi koje moramo pomiriti da bi u konačnici postigli ciljeve, a to nije jednostavno i u tom kontekstu vidim ovu strategiju i u tom kontekstu vidim da ono što smo definirali do 2030., znači za idućih 10 godina je teško ostvarivo, a iako nije ambiciozno posebno u scenariju dva, a do 2050. dozvolite da kažem da je zapravo iako je ovo ozbiljan dokument i ovakvim turbulentnim događanjima teško predvidjeti što će se zapravo događati, naročito na dva primjera. Ali dozvolite mi još da i ja se osvrnem na javnu raspravu vezano za ovu strategiju i doista mi, opet mi nije jasno kako Vlada ima tako malo sluha, jednostavno ne želi čuti javnost i zainteresiranu javnost, posebno stručnu javnost da neke stvari koje su tamo, koje su tamo istaknute kao važne uopće se, jednostavno se nekad iz formalnih razloga odbijaju osim ako je to kako je rekla kolegica Mrak Taritaš ako je to nekakva čisto tehnička intervencija u smislu izričaja. Ne možemo ne spomenuti u ovom kontekstu dvije, dva poduzeća, jedno javno drugo djelomično u državnom vlasništvu, to su naravno HEP i INA, bez njih govoriti o energetskoj strategiji to je doista nesuvislo, evo uzmimo samo primjer modernizacije rafinerije koja se ovdje spominju, znamo što se dogodilo u Sisku i u tom smjeru govoriti o, o, bez ta dva utjecaja na poduzeća, kako na hrvatsko gospodarstvo, tako i na broj radnih mjesta, onda i na energiju i zapravo zalihe energije je, je bespredmetno. Kad pogledamo sektor prometa u zadnjih 50.g. evo izgrađena je, nedavno je puštena u promet pruga Sveti Ivan Žabno – Gradec, dakle to je jedina pruga nakon 50.g. koju smo izgradili, 52.g. točnije. U ovom trenutku se još gradi dionica Dugo Selo – Križevci 36,4 km vrijednosti 196,9 milijuna EUR-a. Planira se u idućem razdoblju uložiti 3,5 milijardi EUR-a u željezničku infrastrukturu, a sad pogledajte šta me brine, a u odnosu na ovu strategiju kako je navedeno. Znate koliki je plan do 2030.g., znači u idućih 10.g. koliko se pruge, kolika se dionica pruge planira elektrificirat, elektrificirati, dakle prema sadašnjim podacima imamo oko 980 km pruge koja je elektrificirana u odnosu na 2617 km pruge, 2617 km pruge koja je u HŽ Infrastrukturi, planira se elektrificirati dakle samo 42,6 km jednokolosječne pruge Zaprešić – Zabok 23,9 km i Vinkovci – Vukovar 18,7 km. Kad govorimo o strategiji kakva je ova, a uključujući promet, posebno željeznički promet koji je sa stajališta, ekološkog stajališta izuzetno prihvatljiv onda idućih 10.g. elektrificirat je 42 km pruge nije poseban, nekakav poseban cilj. Što se tiče automobila i ciljeva koji se žele postići vezano za električne automobile nismo, nismo postavili nekakve značajne, značajne ciljeve, barem u, u, u scenariju 2 koji je manje zahtjevan od scenarija 1, mislim da je 85%. Naime, procjenjuje se da zapravo 2050.g. automobila s unutrašnjim izgaranjem se neće, automobili s unutrašnjim izgaranjem se više neće proizvoditi, oko trećina će biti hibrida, četvrtina plugnih hibrida, četvrtina električnih automobila i malo više od 10% cestovnih vozila na goriva i čelije. Ono što je važno napomenuti kod i kod izrade ove strategije, a i kod osvrta na strategiju i koliko je zapravo teško napraviti strategiju koja će pomiriti ova dva, dva različita zahtjeva, dakle s jedne strane jeftinu i dostupnu energiju i energiju koja će građanima neće biti skupa, a s druge strane ekološki prihvatljivu energiju je činjenica da i električni automobili, to se ne spominje u strategiji, bit će o tome vjerojatno u budućnosti riječi, nisu ni oni baš ekološki neutralni. Naime, velika, porasti će znatna potrošnja, potražnja za litijem, kobaltom, niklom i grafitom za izradu baterija koje se ugrađuju u takve automobile. Što raditi s tim baterijama koje nemaju znatan vijek trajanja? U Njemačkoj su se dosjetili, pa su napravili, mislim da je to negdje od 13 megawata kapaciteta, skladište energije od tih baterija kako bi se ta energija mogla koristiti u nekakvim vršnim opterećenjima. To su pitanja koja se sigurno isto otvaraju pred, pred ovakav, pred ovakav plan energetskog razvoja i nikako ne daju jednoznačne odgovore. Ono što je u strategiji dobro, što se može pronaći, a to su mjere, znači koje su proizašle iz postupka strateške procijene utjecaja na okoliš gdje se navodi u prvom dijelu izrada smjernica za procjenu hidroelektrana na, utjecaj hidroelektrana na okoliš, zatim izmjena, utjecaj vjetroelektrana na okoliš, fotonaponskih sustava, rekao sam ako je to posebno kad je riječ o posebno vrijednom obradivom poljoprivrednom zemljištu i naravno utjecaj tih svih, svih obnovljivih izvora energije na kulturnu baštinu i ono što sam već na početku rekao, a posebno ću još jedanput naglasiti, to je energetska obnova u kućanstvima i poticanje zamjene peći na ogrjevno drvo na drvene palete i brikete, tu treba biti dosta oprezan, ne znam državni tajniče jeste li upoznati s činjenicom kolika je, da je cijena ogrjevnog drva u ovom trenutku veća od cijene plina, u Slavoniji u budućnosti možemo očekivati da će stvar biti komplicirana. Na kraju da zaključim, strategija kao dokument je dosta, dosta opširna, ali nedovoljno, nedovoljno, nedovoljno pažnje posvećuje pojedinim elementima, naravno vi ste rekli da će to kroz pojedine, dakle druge planove biti razrađeno, ali u ovom trenutku ne možemo dati podršku [[Upadica: Hvala]] ovakvoj strategiji.
A u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, nije HSU, nego Hrvatski suverenisti, znači nismo stranka umirovljenika nego Hrvatski suverenisti i klub taj. Dakle, danas govorimo o Prijedlogu strategije energetskog razvoja RH…
Ja sam nabrojio vas kao stranku.
Dobro, ma sve u redu, sve, ne zamjeram, dakle danas govorimo o strategiji energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050.g., al da bi govorili o budućnosti moramo malo pogledati i u prošlost, evo ja sam u stanci upozorio državnog tajnika da imamo jednu situaciju koju moramo naglašavati, a to je što se tiče plina prvo koji je jedan strateški energent, imamo otprilike identičnu potrošnju i dobavu kao i 1990., nešto je narasla, sad je na 3 tisuće i 200 milijuna m3 odnosno 3 milijarde i 200 milijuna, a bila je oko 2700 1990., dakle mala je tu razlika, mali porast, međutim ono što me evo žalosti a to je da imamo jedan strahovito veliki pad u proizvodnji i to nije dobro. Npr. Amerika pogotovo sada sa Trumpom, ona se jako okrenula svojim resursima i SAD, oni npr. 100% podmiruju svoje potrebe za ugljenom, 60, 70% za naftom, sad ću pogriješiti, imam tu negdje, 70% za plinom i sl. I to je dobro, to je mudro, to je državnička politika. Hrvatska nažalost to ne radi, tako da je što se tiče plina, ona je imala 1990. samo 25% uvoza, 75% iz vlastitih potreba, 75% a danas je situacija drugačija, skoro obrnuto, danas 60% uvozimo a svega 40% proizvodimo znači iz vlastitih plinskih polja. Rekli ste mi u stanci, traži se, upumpava se, radi se, ok, drago mi je čuti međutim ja mislim da to nije dovoljno dobro, da možemo bolje i smatram da ako neke zemlje u okruženju, a mislim prije svega tu na Mađarsku i na sličnim lokacijama pronalaze zemni plin, evo baš sam provjerio, u najnovije vrijeme, dakle onda može i Hrvatska u tom panonskom bazenu pronaći a s druge strane imamo i mogućnost još pojačavanja plinskih polja u Jadranu, znači u cijelom Jadranu, ne samo sjevernom i upravo taj dio je sad taj dio raste, odnosno sad je ajmo reć i malo stagnira ali na tome moramo poraditi. Ista stvar je i sa naftom, dakle, nafte danas imamo 500, 600 000 tona godišnje, pardon milijun tona u Hrvatskoj a imali smo 2,5 milijuna tona 1990. Znači imamo dakle 5 puta manju proizvodnju, ok, možda su se naftna polja iscrpila a možda i nisu. Rekli ste mi da se istražuje, treba pojačati istraživanje i znači tako da sutra se što više oslonimo na vlastitu proizvodnju. Ovo je jako bitno pitanje i evo mene veseli da se nešto radi po tom pitanju iako ne vidim zapravo, ne vidim iz ovih grafikona koji su jako egzaktni, da se išta napravilo a mislim da se može. I sad druga stvar koja je ovdje u ovoj strategiji napomenuta a to je okretanje tim obnovljivim izvorima energije i većina kolega je govorila o tome dosta, ja bi ovdje istaknuo problem, jedan problem uz vjetroelektrane. Dakle vjetroelektrane su na prvi pogled jedan prihvatljivi oblik energije, obnovljivi međutim ovdje se stvarno radi o jednoj velikoj krajobraznoj šteti. Dakle koliko god ćemo mi svi onako imati konsenzus oko vjetroelektrana, ja ovdje ipak moram naglasiti da te vjetroelektrane rade jednu veliku, veliku krajobraznu štetu. Konkretno, u mojoj Šibensko-kninskoj županiji, u prostornom planu ima 17 vjetroparkova, već ih ima 6, 7, 8 dakle svako brdo, svaka planina danas ima vjetropark, imamo situacije da 100, 200 m od kuća ljudima se vrte vjetrenjače i nažalost prije svega Primorska Hrvatska, prije svega Dalmacija je promijenila svoj izgled zahvaljujući vjetroelektranama i to nije dobro. Imamo neki supstitut, imamo, nešto što je puno prihvatljivije, a to su solarne elektrane i mislim da bi se po tom pitanju moralo i moglo napraviti puno više. Još jedan aspekt, ovdje moram naglasiti, dakle evo slušajte pozorno. Na hrvatskom tlu je napravljena vjetroelektrana, pokreće se hrvatskom burom i prodaje se struja Hrvaticama i Hrvatima. A ko je investirao? Neko sa strane. Dakle neko zarađuje masnu, masnu, masnu lovu na hrvatskom tlu, od hrvatske bure i prodaje tu struju opet nama. Dakle pod tim uvjetima a opet imamo krajobraznu štetu, pa mogli smo lijepi uvesti električnu energiju. Šta nam treba imat vjetroelektranu iznad Šibenika ako smo mogli pod istim uvjetima od iste te firme, neka radi vjetroelektrana u Nizozemskoj, mi uvezemo struju kao da smo mi energetski neovisni, pa ta struja nije naša, ta struja je od strane firme, to je švedska, nizozemska, njemačka firma koja je napravila tu vjetroelektranu plus evo kolega koji je načelnik općine će me razumjeti, jako malo te vjetroelektrane daju u proračunu lokalnih samouprava, to je onaj mi bi rekli, sitniš, bakšiš, ništa, smiješno. Radi se o 0,5, 0,3, 0,4% prohoda a to je smiješno malo. Dakle par stotina tisuća kuna po vjetroparku, ništa. Znači evo grad Šibenik konkretno, ima već 3, 4 vjetroparka, da ne pogriješim, ja mislim da nema pola milijuna ili miliju kuna godišnje a te kompanije koje se bave s tim, imaju itekako, itekako veliku korist. I sad se vraćam na onaj komentar od maloprije. Solari, odnosno solarne elektrane koje barem kod nas u Dalmaciji, koji imamo 1000 i 1000 sati znači insolacije, znači vedrih dana, zašto ne? I druga stvar, zašto subvencijama, ali pravim subvencijama ne omogućimo da apsolutno svaka nova kuća ima solare na krovu? Pa čak da prisilimo građane da to imaju? Pa nije nama, sad je to jedna poanta priče, nije nama u interesu da HEP sutra ima dobre plaće, to nas ne zanima, znači nije meni ni krivo da neko ko radi u HEP-u ima dobru plaću, nama je u interesu da hrvatski građani imaju sigurno i jeftinu električnu energiju. Ako je najsigurniji i najjeftiniji način da to imaju kroz solare na svojim krovovima, ajmo radit u tom smjeru. Ali mi u tom smjeru, okej, nešto piše o tome, neću reć da je ovo skroz loše ali to treba bit top, top prioritet, da mi imamo znači do 2050. g., da imamo 1/3 kuća ili pola kuća u Dalmaciji koja ima dovoljno sunčanih dana, sa solarima na krovu i da su te kuće neovisne energetski i da svako domaćinstvo na koncu zarađuje o proizvedene energije i onda nam ne trebaju švedske, njemačke, francuske vjetroelektrane, ne trebaju nam potapanja krčkih dolina u Lici što se upravo radi, nego imamo bogatog pojedinca, jeftinu struju i zaštićeni okoliš i imamo, energetski smo neovisni. I to je put, to je put. Evo pogledajte, evo jedan savjet neka suradnica pribilježi, Elon Musk je napravio sada taj krov solarni i sada prodaje te krovove, gdje je kompletno krov, svaka ona kupa, crijep je fotonaponska ćelija, evo ga proguglajte i vidite, kontaktirajte, dovedite čovjeka nek to proizvodi ovdje. Pa Dalmacija sve bi gorjelo tu od struje. Znači morate imati na umu onu poantu, a to je da mali čovjek pojedinac u Hrvatskoj mora imati sigurnu, jeftinu struju da smo energetski neovisni i sačuvajmo i okoliš na ovaj način. Dakle, što više se okrenimo solarnoj energiji, to je energija budućnosti, definitivno, a ovo ostalo ste sve shvatili, mislim da sam bio dovoljno jasan.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Vezano uz Prijedlog strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. mi odnosno ja u ime kluba HSS-a u startu kažem da ne možemo prihvatiti ovakav Prijedlog strategije energetskog razvoja RH iz više razloga jer ova strategija bi trebala prije svega omogućiti RH energetsku stabilnost, neovisnost, dostupnost, prihvatljive cijene i omogućiti razvoj i nova radna mjesta u okviru sa europskim politikama i u okviru sa ciljevima sprečavanja promjena klime i zaštite okoliša. Ovaj prijedlog strategije rađen je otprilike početo je raditi prije dvije godine, bilo je niz javnih i stručnih rasprava, a evo prije par mjeseci ovdje u proceduru nama u Sabor, a paralelno s tim su se odvijale rasprave i u okviru Europske komisije. Doživjeli smo odnosno postali smo svjedoci strašnih klimatskih promjena od poplava u Europi do požara u Australiji i jednostavno moramo biti svjesni da moramo brže i kvalitetnije odgovoriti na te izazove. Strategija mora dati odgovor na proizvodnju energije bez ugljikovog dioksida, ova strategija je po nama konzervativna u sva tri predložena scenarija jer ne dostiže ciljeve koje je sebi zadala Europska komisija odnosno strategija nije u skladu sa Europskim zelenim planom. Naime, Europski zeleni plan predstavljen je 11. prosinca 2019. godine od strane Europske komisije i opisuje kako će do 2050. Europa postati prvi klimatski neutralni kontinent te kako potaknuti gospodarstvo, poboljšati zdravlje i kvalitetu života, zaštiti prirodu i pri tom nikoga ne zapostaviti. Europski zeleni plan je strategija za postizanje održivosti gospodarstva EU pretvaranjem klimatskih i ekološki izazova u prilike za razvoj održivog gospodarstva koje obuhvaća sve gospodarske sektore, a posebice promet, energetiku, poljoprivredu, održavanje i gradnju zgrada te industriju. Ova strategija koja je pred nama energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. ne uvažava ove činjenice i zato je HSS ne može podržati i tražimo izradu nove strategije sukladno planu zelenom planu Europske komisije koje moramo pratiti. Strategija ova predložena nije usklađena s ciljevima EU i ne ide u smjeru smanjenja potrošnje energije kroz povećanje energetske učinkovitosti i povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora energije. Ovaj Prijedlog strategije energetskog razvoja RH samo malim dijelom uzima u obzir veliki potencijal i resurse obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj. Naglasak nije stavljen na smanjenje emisija stakleničkih plinova u razdoblju do 2050. godine sukladno Pariškom sporazumu, eu ciljevima odnosno ispunjenju ciljeva okvirne Konvencije UN-a o promjeni klime te ublažavanju i prilagodbi klimatskih promjena. Prijedlog strategije nije uzeo u obzir nužno povećanje energetske učinkovitosti kao mjeru koja najvećim dijelom može smanjiti potrošnju toplinske, rashladne i električne energije u općoj potrošnji kućanstva, uslužnog sektora, poljoprivrede i građevinarstva. U strategiju treba jasno uklopiti obnovljive izvore energije na način da se potiče proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije na mjestu potrošnje energije do snage priključka u kojem će se električna energija proizvoditi prvenstveno za vlastitu potrošnju, a tek višak energije se isporučuje u elektromagnetsku mrežu, ali za obračunsko razdoblje jedne kalendarske godine i koja se obračunava dvosmjernim brojilom električne energije. Od operatera distribucijskih sustava se sve više i više očekuje da na tržištu električne energije osiguraju i stvore preduvjete za aktivno uključivanje malih proizvođača potrošača. Svakako treba težiti povećanju udjela obnovljivih izvora energije, ali bez posebnih poticaja koji bi opteretili račune krajnjih kupaca nas građana, poreznih obveznika kao što je to bilo kroz obnovljive izvore energije, kroz vjetroelektrane i sl. U kontekstu razvoja energetike Hrvatske mi bi trebali iskoristiti svoj geostrateški položaj i razviti obnovljive izvore energije i te tehnologije putem transfera znanja ponuditi susjednim zemljama što uopće nema u strategiji. RH iako na daleko boljem zemljopisnom položaju glede dozračene energije sunčanog zračenja u odnosu na druge zemlje EU ne koristi dovoljno energiju sunčevog zračenja u dobivanju toplinske, rashladne i električne energije. Udio pokrivanja električnom energijom proizvedeno iz sunčanih elektrana u zemljama EU u 2019. iznosio je oko 5% u prosjeku, a u Hrvatskoj je to samo 0,4%. Kada bi Hrvatska imala imala takav udio od 5% ukupne potrošnje onda bi u Hrvatskoj već sada trebalo biti instalirano 800 megavata sunčanih elektrana, a mi nažalost imamo samo 54 megavata. Kako i kada dostići te ciljeve? Korištenje sunčeve energije je lokalnog značenja i vodi ostvarenju novih radnih mjesta to znači to su ta nova zelena radna mjesta o kojima se priča i ulaganje u ruralnim područjima, područjima od posebne državne skrbi, priobalju, zaobalju, otocima, to su, tu su radna mjesta najpotrebnija, a sigurno da bi tu bila i jeftinija proizvodnja energija i jeftinija proizvodnja svih drugih proizvoda. U konačnici Hrvatska smanjuje uvoz električne energije i emisije stakleničkih plinova. Građani Hrvatske bi postali bogatiji, a glede gospodarstva otvaraju se nova radna mjesta lokalnog karaktera u proizvodnji, projektiranju, montaži, nadzoru, puštanju u pogon, održavanju, marketingu i promidžbi solarnih i toplinskih i fotonaponskih sustava. Nažalost to je ovoga, ovdje u strategiji to nije dovoljno istaknuto i zato smo mi protiv, a pogotovo kad je riječ o poljoprivredi, o proizvodnji električne energije iz biomase. Ključno je to da bi uopće postigli one ciljeve da nam je poljoprivreda strateška grana, da želimo ostvariti proizvodnju hrane u RH dostatno za vlastite potrebe, a imamo potencijala za izvoz i upravo u onim proizvodnjama gdje teško možemo prati trendove i cijene, troškove proizvodnje kao što je to recimo kod proizvodnje mlijeka, bi proizvodnja električne energije na takovim farmama kroz proizvodnju iz biomase nadoknadile te gubitke u proizvodnji mlijeka i ne bi se događalo kao što je sad situacija da u 2019. imamo samo 4.687 isporučitelja mlijeka, a smo 2013. smo imali više od 11.000. Pad je ogroman i to se mora moći zaustaviti jer onda je tu i nova radna mjesta i proizvodnja hrane i zaštita potrošača, a onda je to i demografska mjera jer bi na tim prostorima ostali ljudi živjeti. Evo toga, to mora biti bolje i kvalitetnije razrađeno i u strategiji i akcijskom planu koji se najavljuje kao provedbeni akt ove strategije i mislim da tu moramo svi konačno shvatiti da je proizvodnja hrane po nama iz HSS-a jednako važna kao i proizvodnja energije i da se tu može u suradnji jedno s drugim stvoriti preduvjete za nastavak i proizvodnje i mlijeka i drugih vrsta proizvodnje hrane koje trenutno nedostaje na tržištu u RH. Vidimo šta je napravila Rusija kad se okrenula strateški proizvodnji hrane, da su podigli nivo proizvodnje i žitarica i mlijeka i povrća i da sad izvoze preko 25 milijardi dolara, u zadnjih godinu dana milijardu dolara su povećali izvoz poljoprivrednih proizvoda. Znači može se ako se ciljano i planski ulaže u poljoprivredu, a na taj način čuvamo svoj prostor i čuvamo ljude na tom prostoru. Onda je to prava i gospodarska i demografska mjera. Plin, kao energent je svakako dobrodošao i moram spomenuti onaj otpor koji je bio kod izgradnje LNG terminala u Omišlju na Krku, da se treba više uvažavati upravo kod ovakvih energetskih projekata mišljene i struke ali i mišljenje ljudi koji žive na tim prostorima i da svakako nakon takvih projekata ne bi smjela energija poskupiti hrvatskim građanima i hrvatskom obrtniku i poduzetniku, ali najave su upravo suprotne da će u narednom upravo i cijena plina, a i električne energije vjerojatno ići gore. I to isto tako treba u strategiji predvidjeti kako, to je ono što, da bude priuštiva našem i gospodarstvu i našim građanima ta energija. Kad je riječ o INI također je važna energetska tvrtka u RH i treba ju vratiti u vlasništvo RH. Ova Vlada je to obećala, ne znam da li se šta dalje na tome radi, ali evo činjenica je da je obećano, a ništa nije napravljeno, a ono što se trenutno događa da se zatvara i smanjuje proizvodnja odnosno nema je u Sisku, da se otpuštaju radnici, a najnovije je da se i na drugim pogonima radnike tjera na Zavod za zapošljavanje uz nekakve minimalne otpremnike, pa čak i evo jednog radnika sa 8-ro djece su najavili da raskidaju radni odnos s njim. Evo, to je takva tvrtka, nama će doći problemi na Zavod za zapošljavanje kroz socijalne mjere i potrebe da isplaćujemo, a INI i Mađarskoj vladi ostaje profit. Toliko se evo Vlada brine o tom gospodarskom subjektu. I kad je riječ o hidropotencijalu mi smo kao država bogati sa vodom, imamo dobar hidropotencijal, ali ga slabo koristimo i pogotovo kad je riječ o malim hidrocentralama do, snage do 10 megavata imamo u RH izgrađeno svega 13, a primjerice Slovenija ima 600, Austrija 4.000. Zašto je tomu tako? Poduzetnici kažu zbog administrativnih barijera i ovdje se u strategiji da kaže treba smanjiti i riješiti administrativne barijere, ali je činjenica da to nije napravljeno i da poduzetnici koji imaju kapitala odustaju od investicija jer jednostavno ne mogu čekati da priskrbe 100 koje kakvih dokumenata i papira, a u međuvremenu investicija stoji i kapital košta. Tako da pod hitno mijenjati taj pristup, pogotovo kad je riječ o Hrvatskoj elektroprivredi koja tu se ponaša kao monopolista i često i koči takove investicije. To treba javno i pošteno reći. I upravo ako uspijemo riješiti te administrativne prepreke sigurno će biti novih investicija i u hidropotencijal i u proizvodnju električne energije iz biomase, ali sigurno da je šansa Hrvatske upravo u izgradnji sustava korištenja sunčeve energije i da tu možemo najviše napraviti i naravno potaknuti lokalno i naše gospodarstvo da se prilagodi tim industrijama i kroz srednje obrazovanje stvoriti preduvjete da imamo što više montera upravo takvih sustava i radnika na održavanju i na taj način čuvati radna mjesta i u Slavoniji i na otocima da konačno iskoristimo ono što nam je Bog dao jer generacije koje dolaze nam neće oprostiti ako sad to ne učinimo. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Ante Pranić. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pred nama je jedan bitan dokument, jedna strategija, energetska strategija RH do 2030.g., al gledajte, prije nego što krenem govorit o toj strateziji, mi smo imali i druge strategije tu u ovom visokom domu vezano i za javnu upravu i za predškolski sustav i obrazovanje, mislim da bi država hrvatska mogla ući u Ginesovu knjigu rekorda po donošenim strategijama i neprovođenju tih istih strategija. Prije nego što uopće možemo govoriti o novoj Strategiji s pogledom na 2030.g., trebalo bi analizirat što je ona strategija koja je donešena 2009. ako se ne varam u saboru, što je ona napravila po pitanju energetike u RH? Tko je zakazao ako nije napravljeno, gdje su greške uočene i da li ćemo te greške ispraviti i da li ćemo detektirati odgovornost neprovođenja? Mi smo u toj strateziji imali, u biti zamislili čak gradnju dvije termoelektrane na ugljan kojeg i nemamo, kojeg i uvozimo, jedna u Pločama, jedna kraj Rijeke. Mi ni tada nismo detektirali mogućnost korištenja obnovljivih izvora energije, ali zato su pojedini ljudi u HEP-u jako dobro detektirali mogućnost korištenja vjetropotencijala, po sistemu da su one projekte koje je država plaćala uredno iznosili iz HEP-a, raskidali radne odnose s HEP-om, uredno ulazili u vlasničke strukture privatnih firmi i uredne putem tih projekata radili projekte koje su od privatnog značaja. Tko je tu odgovarao? Apsolutno nitko nije bio odgovoran. Mi danas govorimo ovdje o energetskoj strateziji RH, a u županijskom prostornom planu sada Splitsko-dalmatinske županije … [[Govornik se ne razumije]] županijski vijećnik, pred nama je novi prostorni plan županije gdje nam se objašnjava da su državne institucije urigirale i zatražile stvaranje 10 eksploatacijskih polja za istraživanje nafte i zelenog plina u Jadranu. Znači, ako smo mogli govoriti da je prijašnja strategija pogodovala vjetru i ugljenu, sada uredno možemo govoriti da ova strategija pogoduje plinu, plinu kojeg isto tako nemamo i kojeg ćemo isto tako uredno uvoziti, a zna se tko su najveći proizvođači plina u svjetskim razmjerima, 50% vlastitih potreba energije pokrivamo iz izvoza, trebali bi doseći do 2030.g. 32% iz obnovljivih izvora energije, pri čemu trebamo smanjiti stakleničke plinove, a povećati energetsku učinkovitost, povećati korištenje obnovljivih izvora energije. Meni nije jasno da jedan grad, jedna općina može uredno provest projekt uvođenja led rasvjete, a najveći gubitaš, jedan od većih gubitaša RH kao što su naše autoceste to ne može na razini RH di uredno možete vidjeti prođete autocestom rasvjeta gori i po danu i to uredno plaćaju porezni obveznici i mi danas govorimo o nekim uštedama na razini države, pa nije valjda problem prepisat uspješan projekt, mi smo u našem malom gradu to uspješno proveli, provelo je niz jedinica lokalne samouprave, pa nije valjda da je problem Hrvatskim autocestama to isto provest, samo jedan mali detalj, samo jedan mali primjer, da ne govorim o fotonaponskim sustavima, nema većeg paradoksa nego mi kao mediteranska država da se nalazimo na začelju EU bok uz bok sa skandinavskim državama po korištenju solarnog potencijala, po korištenju solarnog potencijala, očito nismo sposobni i nismo bili sposobni ni u prethodnom razdoblju i sada nas netko tu uvjerava da će to biti sudbonosno buduće razdoblje do 2030.g. gdje ćemo apsolutno imati zaokret. I tu smo proveli jedan koncept „Solar City“, grad Vrgorac, 2.g. uspješno sa Fakultetom elektrotehnike u Splitu projektirali isplativost ugradnje fotonaponskih sustava za napajanje vodoopskrbnog postrojenja i objekata gdje vi apsolutno nemate tu investiciju prijavit na nikakvu nišu bilo kakvog programa za sufinanciranje, nacionalnih sredstava za takve sustave nema, a na kapaljku se daje i za pojedina domaćinstva, umjesto ako želimo povećati i doseći ovih 32% udjela iz obnovljivih izvora energije, naglaskom na solare, da ne možemo mi kao država stvorit određeni jedan fundus novaca u državnom proračunu i rasporedit te novce da potaknemo kućanstva na ugradnju solara, mikrosolara i potaknuti sustav proizvodnje na mjestu potrošnje. Znači jednostavno meni nije zdrava logika koja kaže da smo mi uspješni, a opet naglašavam mediteranska smo država na začelju EU o korištenju solarnog potencijala, zaista to sve govori i onda se čudimo o klimatskim promjenama, a tužno je da imamo strategiju koja ne reflektira posljednje spoznaje koje imamo baš o klimatskoj krizi u kojoj se nalazi naš planet. Tužno je gledati da u hrvatskoj javnosti se mora pojavljivati pismo od 50 uglednih i više znanstvenika koji su uputili apel hrvatskoj javnosti i političkoj eliti gdje samo jedno traže, ne traže usklađenje strategije niti traženje nacionalnih sredstava da potaknemo korištenje obnovljivih izvora energije, nego traže samo da se raspravlja u javnom prostoru o klimatskim promjenama i utjecaju svega onoga što mi danas govorimo o energetskoj strateziji na klimatske promjene. Najveći borci za klimatske promjene, umjesto da imamo tu strategiju ugrađene već i unutar određenih mjera definirane u budućnosti, znate tko su, naši srednjoškolci, koji uredno izbivaju iz nastave da bi ukazali kuda plovi ovaj brod. I vi sad tražite od nas da podržimo ovakvu jednu strategiju bez da kažem da je napravljena analiza što se napravilo u prošlosti, tko je kriv, tko je odgovoran, ako se nešto nije napravilo i kojim mjerama ćemo neke pogrešne poteze ispraviti u budućnosti. I apsolutno kao takvu strategiju, mi kao Klub Nezavisne liste mladih koji gleda za buduće generacije ne možemo i nećemo podržati. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, dakle riječ je o jednoj strategiji koja je izuzetno važna. Izuzetno važna je u kontekstu kao što svi govorimo vezano uz Europski zeleni plan odnosno sredstva koja su na raspolaganju. Da bi uopće mogli dobiti na lutriji morate prvo kupiti sreću, onda ju morate ispuniti, tako da ovo je da uopće kupljen srećke, dakle bez strategije nećete biti ništa, bez akcijskog plana isto tako. Ono što sam rekla i u ime kluba, meni je žao ja sam očekivala da je ambiciozniji, očekivala sam da bude više stvari koje treba riješiti do 2030. Nitko nema čarobni štapić. Dakle, vi, vrijeme je prilagodbe kad morate nekako po putu ići, ali ja ću se u ovoj svojoj pojedinačnoj raspravi vezati na tri teme. Jedno su obnovljivi izvori energije i prostorno planiranje, drugo su, drugo je energetska učinkovitost i treće je promet. Dakle, obnovljivi izvori energije ja jako dugo pamtim, a kako ide vrijeme pamtim sve više. Nekad davno je Hrvoje Požar radio analizu kako se obnovljivi izvori energije mogu koristiti. Ta analiza je bila uz korištenje vode u smislu malih hidroelektrana, pa korištenje vjetra, pa korištenje sunca, pa korištenje otpada, pa korištenje plime i oseke, pa korištenje valovanja, dakle niz stvari je bilo. Ali to je bilo u jednom drugom kontekstu i jednoj drugoj priči kad uopće nismo imali procjenu utjecaja na okoliš, kad nismo imali s aspekta zaštite okoliša zaštićen okoliš, kad je natura bila misaona imenica. Sad imamo neke druge stvari i tu je iskustva koja imamo, to je ono što sam imala repliku, dakle kad se odlučilo ići na vjetroelektrane i korištenje vjetra to nam se učinilo u startu, dakle ja govorim u povijesnom kontekstu to nam se u startu učinilo da nam je to najjednostavnije, popikate stupove, imate vjetar, tad se još činilo da je dobro tamo gdje ima puno vjetra da bi se iza toga zaključilo da to baš i nije dobro, da je puno bolje gdje je konstantan vjetar i nema ni jednog prostornog plana županije, tad nije bilo, koji nije imao ogromne površine za vjetroelektrane, a svaka i najmanja općina i grad koja je držala do sebe, da tako kažem, je imala nekakvo polje vjetroelektrana. Po putu smo vidjeli da to baš nije tako. Ja inače apsolutno nemam ništa protiv, ja mislim da svaka vjetroelektrana govori o tome da je zemlja želi koristiti obnovljive izvore energije, dakle nemam ništa protiv, no kroz niz procjena utjecaja na okoliš se pokazalo da tu postoji i da u prostoru vi morate cijeniti šta vam je važnije. Da li vam je važnije zaštita s aspekta prirodne baštine, s aspekta kulturne baštine, s aspekta nekakvog drugog ili postavljanje vjetroelektrana? I tu je izuzetno važno u slijedećim procesima koristiti iskustvo koje imamo i koristiti uopće u procesu prostornog planiranja suradnju svih čimbenika jer je to jednostavno da se dobije najbolji mogući rezultat. I to će biti i to u ovoj strategiji onako nešto nježno imate napisano, o tome će se trebati voditi računa. Iz jednostavnog razloga kad jedanput nešto isplanirate dajete mogućnost da netko taj plan realizira, dajete mogućnost da možda na krivoj lokaciji bude nešto krivo. Dakle, vjetroelektrane će se i dalje raditi i dalje će se graditi. Ono što bi za Hrvatsku bilo dobro da tu bude hrvatska pamet, hrvatska industrija, hrvatsko gospodarstvo, da nismo kao u jednom trenutku je bilo da ništa nije bilo hrvatsko, da je sve bilo iz uvoza, da je sve dolazilo, čak su bili i montažni temelji, a onda nije ni domaći radnik montirao te montažne temelje nego je došao izvana. Tu je dosta velika rasprava bila o korištenju sunčeve energije. U startu smo svi vidjeli ona velika polja solara, pa fotonaponski, pa kako je to išlo u zemljama Mediterana i to nam se je činilo sve jako zgodno. Ja sam imala prilike u nekoj edukaciji biti u Španjolskoj, bila sam tamo na visoravnima koji su zaista bili popločeni i onda je u razgovoru sa stručnjacima koji nešto o tome znaju su rekli nemojte to raditi, to vam se proizvodi, dakle ako imate tvornicu koja će to proizvoditi, ako ćete iza toga imati domaću proizvodnju na nekakvim iskustvima onda to sve zajedno ima smisla. Ovako ćete trajno devastirati pojedini prostor, trebate voditi računa, ono što ja mislim da je uvijek dobro, dolazim do energetske učinkovitosti u zgradarstvu, da je dobro da to bude zaista na zgradama. Da pojedine, pogotovo višestambene zgrade kad bi imali nekakav pilot projekt da se pokaže kako jedna višestambena zgrada ili jedan neboder u Zagrebu ili ne znam naselje u Zagrebu može biti energetski neovisno. To imamo u svijetu. Imamo gdje su, gdje se pokazuje da se kroz sunčeve elektrane, kroz sve ostalo, to može biti energetski neovisno. I to je budućnost Hrvatske i u tom dijelu treba razvijati. Da ne kažem da su neke zemlje otišle tako daleko, ja sam to imala priliku ne znam kroz literaturu vidjeti da se u smislu izgradnje novih zgrada na fasade stavljaju alge. To čak u smislu arhitekture izgleda dosta intrigantno i onda su te alge koje zapravo na sebe vuku i najmanji dio sunčeve energije i koji u smislu nekakvih loših emisija jednako tako to apsorbiraju i onda oni zapravo iz toga koristite energiju koja je za tu zgradu. To je u Hrvatskoj još uvijek smo malo misaona imenica, mi možemo otići i u smislu planiranja da se vodi računa da zgrade budu postavljene na način da bude najveće, najviše sunčanih dana, pri tom neću reći nikakvu umotvorinu, pogledajte recimo Nizozemsku, mi se u Nizozemskoj, te, te velike, velike staklene stijene koje imaju, pa nemaju oni te velike staklene stijene iz hira, nego zato da imaju što više sunca, da imaju što više i svijetlosti, dakle oni za tim žude, mi za tim ne žudimo kad imate, kad imate niste ni svjesni toga. Projekt energetske učinkovitosti je izuzetno važan projekt, projekt na kojem se može razvijati gospodarstvo, projekt koji je izuzetno bitan, izuzetno važan i treba na njemu maksimalno inzistirati. Najviše našeg stambenog sektora je napravljeno kad govorimo o obiteljskim kućama, tamo do '80.-tih godina prošlog stoljeća. Jednako tako je tad bio veliki zamah vezana, vezan uz razvoj turizma, vezan i uopće uz transformaciju pojedinih gradova, tada je energetska učinkovitost zaista bila nešto o čemu se nije vodilo računa. Dakle, to su sve stambeni fond koji je idealan u smislu energetske učinkovitosti, ali ne samo u smislu ovog izvanjskog što vidimo, nego u smislu i energije koja je potrebna za grijanje i za hlađenje. Klimatske promjene su činjenica, vi trebate i energiju i za grijanje, ali bogme u ljetu koje sad već duže treba, treba i za hlađenje i to je nekakav potencijal koji i mi u Klubu GLAS-a i ja osobno vidim da se tu može zaista iščitati i zaista biti, jednako tako i vi kad ste ovdje naveli u strategiji, kaže hrvatsko gospodarstvo najveće prilike treba tražiti u energetskoj obnovi zgrada, dakle u proizvodnji domaćih energenata. Ja kad gledam energetsku obnovu zgrada tad vidim i industriju građevinskog materijala, vidim jednako tako i vezano uz otpad da se sav građevinski otpad može koristiti, dakle to je veliki potencijal. Idem pri kraju, pa ću nešto malo vezano uz promet. Kad je riječ o prometu tada autoindustrija će se i to govorim isključivo o autima koji su na fosilna goriva, autoindustrija ima naravno jednako tako svoj život ka i bilo koji drugi. Auti na fosilna goriva su strašni zagađivači, pogotovo u urbanim sredinama. Dakle, s jedne strane morate vodit računa o prostornom planiranju da ne vučete novi promet u centar grada, ali s druge strane morate vodit računa o tome kakovi su oni zagađivači. Autoindustrija će se u jednom trenutku i već je to sad trenutak ona se prilagođava nekim novim stvarima svjesna toga koliko je veliki zagađivač, moramo se prilagoditi i mi. Dakle, nekakav standard bi trebao biti i to je kroz Zakon o gradnji koji je bio je da u novim zgradama koje se grade, u višestambenim zgradama vi imate u garažama obavezu, dakle obavezu imati mjesto gdje se može biti punionica za električni automobil, to mora biti obaveza, obaveza mora biti kad je riječ o javnim prostorima, o novim trgovačkim centrima, o javnim zgradama, dakle to već, to su i direktive osim toga koje u tom smislu govore, ali mi to jednostavno moramo krenuti prepoznavati i to moramo, to mora postati interes RH, kroz taj način nekakvim malim koracima, nekakvoj maloj priči, nekakvim malim stvarima, mi možemo dobiti drugačiju sliku RH. Mi zahvaljujući tome što je voda obnovljivi energent [[Upadica: Hvala]] imamo dobru situaciju, ali realnost je malo drugačija. Hvala.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika, a pardon, imamo, imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, gđo. Mrak Taritaš, vi ste govorili o obnovljivim izvorima energije, o vjetroelektranama i o tzv. konstantnom vjetru, o tome da te elektrane ne rade konstantno isto i to znamo i naravno od strane pameti i sad mene zanima da li vama nije bolja alternativa vjetroelektranama bio plinska postrojenja koja, za koja imamo kontinuirano cijelo vrijeme ih možemo hraniti, gdje zapošljavamo ljude, rješavamo gnojnicu i štitimo okoliš, dakle konstantno kroz cijelo vrijeme ih imamo jedan konstantni priljev struje. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle, ono što je kroz raspravu sam htjela reći, nikad nije dobro da se vežete samo uz jednu priču. O tome kakva je zemlja sliku dobiva neko kad se vozi tom zemljom, recimo kad se vozite nekakvim, Njemačkoj ili šta ja znam, gore na sjeveru, vi ste i vi imate dakle vjetroelektrane vam govori o tome da koristite obnovljivi izvor energije. Treba dati mogućnost za sve, ako imamo vjetar za vjetar, ako imamo sunce za sunce, ja sam to rekla svoj jasan stav da ja fotonaponske čelije vidim na zgradama, vidim na ostalom. Plin, pitanje je kolko imamo, vi u trenutku kad to razvijete i budete energetski ovisni o uvozu onda vam onaj koji vam daje energent diktira i pravila igre. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Da, a niste rekli, ja sam shvatila ovaj plin, ja isto mislim da je i bio plin jedan od elemenata, dapače, mislim da nikad se ne trebate vezati uz jedno, trebate dati, nije, nije svud sve isto [[Upadica: Hvala]] Dakle, RH ima tu specifičnost [[Upadica: Hvala]] i trebate dat više mogućnosti.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala potpredsjedniče, kolegice Mrak-Taritaš, govorili ste o prometu, ja često volim govorit o prometu u ovom visokom domu i upravo mislim da je to, da je to budućnost ajmo reć kojoj se možemo mi skupa okrenut u RH, ali mislim da ne radimo dovoljno i mislim da ne radimo pogotovo ni na poreznoj politici i na, na ovim svim drugim ministarstvima koji bi trebali u sinergiji radit jer mi ovdje se zalažemo za zelenu RH, zeleni promet, obnovljive izvore energije, a onda imamo poreznu politiku koja ima trošarine na temelju CO2 i zagađenja i u biti nova vozila oporezujemo više, a potičemo uvoz starih vozila npr. iz Njemačke koja se toga rješava, koja je sada u zoni da zabranjuje promet u određenim gradovima i onda mi u biti u šta se pretvaramo na nivou te EU i zajedničke politike RH postaje smetlište vozila iz zapadne Europe. S druge strane nedovoljno potičemo vozila na električni pogon ne ulažemo u infrastrukturu punionica i to je ono na čemu moramo još više i više raditi u budućnosti.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, ja sam sigurna da kad je o tome riječ ne ulažemo dovoljno. Tu treba voditi računa kao prvo o javnom prometu, dakle javni promet trebamo voditi računa da imamo, da su to električni automobili, da nema potrebe da naručujemo autobuse u koje stane 50 ljudi, a za prostor u kojem realno nemate više nikad unutra šta je znam više od 10 putnika i ostalo. Dakle, to su politike pojedinih, pojedinih zemalja koje su i na razini države, ali i na razini područne i lokalne samouprave. I onda dolazimo do pojedinca, zaista mi trebamo poticati da ne postanemo skladište, u ovom trenutku skladište automobila, a kasnije rješavanja otpada. Oni u Ministarstva zaštite okoliša koji se bave otpadom znaju da kad je riješ o električnim automobilima da je problem zbrinjavanja baterija koje kad električni automobil završi dakle kad postane, onda je problem zbrinjavanja baterija. Prema tome, već sad moramo o tome voditi računa [[Upadica: Hvala.]] i imati poreznu politiku poticaja.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, spomenuli ste u svom izlaganju energetsku učinkovitost i ulaganje u obnovu višestambenih zgrada i to je svakako dobro da se radilo jer se na taj način smanjila potrošnja energije, smanjili računi za utrošenu energiju građanima i sigurno da u tom pravcu treba i kroz strategiju dalje o tome promišljati, a pogotovo kad je riječ o energetskoj obnovi obiteljskih kuća, ne znam zašto se s tim zastalo, više od godinu dana se čeka natječaj. Stalno se ljude, odgađa se taj natječaj, ljudi čekaju s investicijom, a na taj način bi pomogli tim našim sugrađanima i ne samo njima nego bi pomogli i građevinskoj operativi na terenu gdje bi onda mali obrtnici na terenu mogli dobiti te poslove i na taj način sačuvati ta radna mjesta i očuvati život u tim prostorima. I činjenica je da isto tako ste spomenuli problem građevinski otpad koji se često odlaže na divljim odlagalištima, a potencijalno može biti iskoristiv samo evo treba razviti tehnologije [[Upadica: Hvala.]] omogućiti građevinskim tvrtkama da ga tamo dovezu.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Izuzetno mi je drago da ste spomenuli energetsku obnovu obiteljskih kuća. Dakle, uopće fondovi EU nisu prepoznavali mogućnost projekta energetske obnove obiteljskih kuća iz jednostavnog razloga što su one isključivo u privatnom vlasništvu. I čekalo se 3 godine. Nakon 3 godine čekanja kad je donesen program na razini EU onda je rečeno da mi nećemo sudjelovati u tom programu jer nam je program težak, kompliciran i teško će biti ljudima aplicirat. Kao da zapravo smo pijani milijarderi. Dok čekate program nije bilo nikakvog razloga da se ne, dakle da se iz proračuna RH ne ide u set 5.000 obiteljskih kuća, 10.000 da se to ne razbija, da ne otvorite neke druge mogućnosti, da ne otvorite mogućnosti zelenog kreditiranja za obiteljske kuće u bankama i sad kad je došlo ovo mi smo rekli e mi se tu ne bi ovaj šalili [[Upadica: Hvala.]] nama to nije dobro. Apsolutno krivo.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja ću samo nastaviti još neke stvari koje sam govorio u ime kluba, dakle ovo je jedna vrlo važna i široka tema o kojoj se može praktički govoriti i satima i ima toliko tih segmenata unutra da stvarno se može čovjek fokusirati na više stvari. Ja želim sada u pojedinačnoj raspravi opet naglasiti još jednom te administrativne barijere i prepreke s kojima se mi susrećemo, a u cilju da evo reći ću na jednom primjeru koji se dešavao u sredini iz koje ja dolazim. Dakle, bio je nekoliko godina star pokušaj vjetroelektrana znači uspostave energije vjetra i tu se nailazilo na straše probleme. Dakle investitora koji je bio uporan, koji je uložio i 2-3 miliona EUR-a da bi krenuo u taj projekt, dakle ja dolazim iz ovog podvelebitskog kraja gdje je jaka bura, gdje ima i vjetra i gdje su uvjeti za taj dio odlični i recimo čovjek imao podršku i općine i cijele lokalne zajednice i sredine, međutim tu je bilo ovoga hrpa problema. Dakle, od zaštite okoliša pa je tamo bilo stanište šišmiša prvo, pa kad se taj problem prošao onda je bilo zona preleta surog orla, dvije jedinke su bile tamo koje su onda radile probleme i to je trajalo godinama i nikako tu proći, pa onda dođu investitori u ministarstvo, pa u ministarstvu počnu pričat o Novom Vinodolskom, a u biti se radi o općini Vinodolskoj, dakle ljudi koji u Zagrebu donose neke odluke nisu ni znali koja je to sredina, niti su se posvetili tome, ne znaju uopće koja je općina i onda odbijaju, kaže vi tamo nemate ovo il imate ono i na kraju nakon jedno 3-4 godine upornosti lokalnih čelnika najviše uz podršku županije kada prošlo sve barijere i u Vladi i u ministarstvu i kod zelenih i zaštite okoliša i svega onda je projekt na kraju pao u općini, na izglasavanju prostornog plana. I u biti dogodilo se, a zašto sad to govorim, ja poštujem prostorno-plansku dokumentaciju, evo i kolege prije mene su govorili da to treba biti temelje svega i ja se slažem, ali mislim da ne može baš ni država pustit ljudima da neki ljudi odlučuju o projektima od milijardi iznosa, a da uopće nisu svjesni te brojke. Dakle, u toj našoj općini je to palo, projekt od milijardu, milijardu EUR-a vrijedan o kojem su odlučivali ljudi niti su imali kapaciteta, niti znanja uopće o tom projektu nešto znati. I to su mediji napisali. Dakle, odlučivali su o projektu koji ima 100-godišnji iznos proračuna njihove općine i na kraju su ga kad je prošlo sve nakon 5-6 godina su ga zakočili. E to ne može biti, ta barijera ne može biti presudna u tim trenucima. Dakle, takvi projekti moraju biti od državnog interesa i država tu mora reći neke svoje stvari. A s druge strane recimo imamo, imamo projekte koje onda država gura preko koljena da ja sad ne spominjem ovdje, zna državni tajnik točno na šta mislim, koji su neisplativi, za koje nema nikakvog ni interesa i onda država još to ističe na sva zvona kao nekakav strateški projekt i donosi lex specialis i gura recimo plutajući LNG u, u općini Omišalj npr. preko koljena, al evo neću o tome, o tome smo puno govorili, vjerojatno ćemo još govorit. To je recimo jedan primjer gdje se država možda ne bi trebala miješat, a miješala se na način na koji se, na koji se miješala, a s druge strane dakle ova strategija je dobro trasirala određene probleme, moramo se fokusirat na obnovljive izvore energije, to je kažem prvenstveno energija vjetra i energija sunca jer je naša zemlja Bogom dana za taj dio, evo sada na, na otoku Cresu se rade, rade veliki projekt za opskrbu sunčevom energijom koji bi u biti trebao strujom opskrbljivati gotovo cijeli otok i to su recimo dobri projekti, neke zemlje, znači nije pitanje samo ekologije, pitanje je i tajminga, da budemo nekad među prvima, zašto ne bi bili prvi u Europi i iskoristili i osim ekološke, neke ekoloških benefita i materijalnu korist i za svoju zemlju i za svoje gospodarstvo. Zadnjih nekoliko godina pokrenut je niz projekata oko, oko upravo ovih solarnih ploča i recimo imamo te kvote koje onda koče uopće da to krene, krene u nekakvu, nekakvu realizaciju. Dakle, po meni jedan od planova akcijskih ili nekakvih mjera u ovoj strategiji trebao bit odma maknut kvote i, i, i gurnut i recimo što prije pokrenut te proizvodnju, proizvodnju preko solarnih panela struje i da to krene i da to, da krene izvoz, zašto mi ne bi izvozili struju, gleda se koja je cijena struje recimo u Italiji, mi, mi imamo recimo u Italiji ogroman prostor da izvozimo neku svoju energiju. Ovo što je kolegica Taritaš govorila o prometu, dakle mi tek sada privodimo kraju nekakvu fazu, onaj poznati znak vozim na plin u javnom prometu, dakle autobusi po Zagrebu, autobusi kod mene u Rijeci javnog prometa, oni danas se hvale da voze na plin i to je dobro recimo i na taj dio idemo, ali u Europi već voze na, na električnu energiju, dok mi dođemo do električne energije bit će već neka nova tehnologija, dakle to su stvari na kojima trebamo raditi i zato sam ja očekivao od ove, od ove u biti studije da će bit malo ono konkretnija, sa zadanim ciljevima, do tad i tad idemo to i to, država će napravit to, to, to i to. Rekli ste državni tajniče u uvodnom da ste već donesli neke akcijske planove, dakle donesli ste akcijske planove koji se naslanjaju na ovu strategiju prije nego što smo donesli strategiju, to je okej, al je to meni nekako obrnut pristup, mi smo iz ove strategije trebali sad donosit možda neke mjere i akcijske planove koji bi onda rezultirali, rezultirali time i mislim da ovoga ima puno prostora da, da, da budemo možda prvi u Europi po nekim, nekim stvarima, a mislim da po tome ne radimo, ne radimo dovoljno i mislim da je glavna prepreka opet još jednom ću reći ulaganje u infrastrukturu, pogotovo u plinovode, npr. Dalmacija je jako, jako mršava s tom infrastrukturom. U mojoj županiji, pa većina sredina uopće nema dotok plina i onda nam to sve skupa čini energente puno, puno skupljima nego što bi oni možda trebali bit i tu treba prepoznat taj trenutak i tu treba krenut s ulaganjima i tu treba bit konkretniji, operativniji i brži i vodit tu zajedničku politiku zelene Europe jer opet ću se vratit na ovaj promet i na te, ta nesretna vozila. Dakle, Njemačka se toga rješava, a neće CO2 i zagađenje doć do granice i reć aha vi provodite strategiju, vi ste na boljoj zoni nego Njemačka, pa ćemo mi sad, CO2 će sad tu se zaustavit, negdje u Sloveniji, neće doć do nas, to je isto sve nebo iznad Europe, ali, ali imamo različite politike, a pozivamo se na zajedničku neku strategiju i u biti trebamo svi skupa gledat kako odustajat od tih fosilnih goriva i okretat se zelenim i novim tehnologijama ili dok koristimo dizel vozila, ja vjerujem da će se koristit još ipak nekoliko desetljeća jer je jednostavno to tako onda treba ulagat u tehnologiju da i ta zagađenja budu čim manja, ali to treba bit onda nekakva globalna politika i mislim da je ovo važna tema koja se prepoznaje na tom globalnom nivou jer nije to sad pitanje samo EU i sam sam sudjelovao u nekoliko konferencija u u UN-u i u New Yorku gdje je nacionalna priča bila oko, oko ekologije i, i obnovljivih izvora energije i ciljeva održivog razvoja i to je top tema danas u svijetu i stvarno svi skupa moramo na tome, na tome poradit da nas ne bi u budućnosti sve to skupa koštalo. Evo gledamo razine mora, voli se Vlada hvalit ulaganjem u lučku infrastrukturu i kako imamo renesansu na našoj obali, što je točno i što je jako dobro, ali šta ćemo imat od toga ako za 20-30.g. se razina mora digne za 3 m košto neki predviđaju, u biti sve to što radimo danas će ostat ispod mora i bit će neupotrebljivo i zbog toga svega mi moramo svi skupa radit na tome da ne bi postali ne znam Atlantida na, na, na, na, na obali Jadrana, evo to, to su sve neke stvari i tome moramo krenut ozbiljno i nema tu prostora za lobije i nema tu prostora onda ni gledat kratkoročno nekakve financijske prihode od trošarina npr. nego moramo uzet jednu politiku i tu je ova strategija koja bi trebala bit temelj, ali kažem puno je tu očekivanja u ovoj strategiji, ja se nadam da će ta očekivanja postat realnost, ali da će onda i cijela Vlada sa tim politikama malo ozbiljnije ubacit u višu brzinu i krenut, krenut u pravcu realizacije svega toga. Evo toliko, hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo, kolega Đujić, vi ste se u startu svojeg izlaganja nešto osvrnuli na prostorne planove. Dakle, jedna od rijetkih zemalja koja nema državni prostorni plan je RH, mi smo tamo u nekoj drugoj državi, kad smo bili samo jedna od republika, imali prostorni plan koji je bio dobar plan i koji je tad, iz njega ste čitali neke gospodarska usmjerenja razvoja pojedine države. Ja sam se zalagala za to i da RH ima državni prostorni plan sa idejom da on bude donešen do 2017., a onda je naravno izmjenom zakona je prebačeno da to je 2021. Iz tog prostornog plana bi se čitalo točno ovo o čemu ste vi govorili, dakle državni prostorni plan bi trebao, iz tog prostornog plana bi se čitalo koje je opredjeljenje države vezano i uz vjetroelektrane, vezano i uz eksploatacijska polja, vezano uz niz stvari i onda više vam na lokalnoj razini bi kroz javnu raspravu na plan mogli reći što o tome misle, ali onda više nema da vam na lokalnoj razini neko iz pojedinačnog interesa [[Upadica: Hvala]] sprječava pojedini projekt.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Potpuno se slažem s vama kolegice i upravo to jer mi danas po današnjim, osim što nemamo prostornog plana RH, ajmo to tako reći, ja se sjećam kad smo o tome razgovarali prije 5, 6 g., po današnjim zakonima, nama svaka općina može donest i vjetroelektranu i sve te neke stvari što nije dobro. Industrijske zone, pa nama skoro svaka druga općina ima u prostorno-planskoj dokumentaciji industrijske zone i di je to ekonomsko opravdano i di to nije ekonomski opravdano i gdje te zone negdje se pretvaraju u skladišta a nisu uopće proizvodni pogoni šta bi trebali bit. Tako da jesam za decentralizaciju i jesam za slobodu gradova i općina odnosno sredina da svaka sebi uređuje svoj prostor onako kako želi ali te neke strateške stvari kao što je energetska neovisnost, energetika, gospodarstvo, poduzetništvo, tu država ipak mora imat malo veći utjecaj a upravo temelj da bi se to dogodilo je taj nacionalni prostorni plan.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, zapravo mislim da vas je Vlada već poslušala ovo oko ubrzanja procedura i svega ostalog ali na jedan vrlo čudan način, tako da recimo projekt, veliki projekt u energetici od 150 milijuna kuna iz EU fondova odustane, odustane od Eu novca i onda to financira novcem poreznih obveznika, to je jedan vrlo, vrlo zanimljiv model kako izbjeći stroge procedure korištenja EU fondova, nadzor, kontrolu itd., itd. Baš bi me interesiralo, evo, teško da ćete mi to odgovoriti, ali interesiralo bi me da mi odgovore ljudi ministarstva, zašto to čine. Pa to je direktna šteta hrvatskom proračunu, hrvatskoj državi, zato što se neće uzeti 150 milijuna iz EU fondova, i tako smo tek na 25% iskorištenih sredstava, nakon 6 od 7 g. financijske perspektive.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Dobro pitanje, kolega Grčić, evo i ja apeliram odavde, nadam se da ćemo dobiti odgovor zajedno na to pitanje i to stvarno je problem ali sad otvorili ste jednu potpunu novu temu, možda se zbog toga odlučuju na takav oblik financiranja jer kad su europski novci u pitanju onda je malo složenija javna nabava, onda nema muljanja, nema kumova, nema žičara ko i Zagrebu itd. nego se mora svaki papir pravdati, moraju se poštovat određeni rokovi, moraju se poštovat određene obaveze i tu je onda taj proces puno, puno složeniji. Neki odustaju zbog neznanja i nesposobnosti da nešto provedu i izvrše a neki odustaju jer možda će radije to nek plate građani ali da onda ja imam tu nekakvu osobnu korist ali u svakom slučaju nije dobro odustajati, ne uzimati ono što nam se nudi kad su financije u pitanju europske i svakako bi također volio čuti odgovor na to pitanje.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đujić, i ja bi volio dijeliti s vama nadu i mišljenje kako utjecaj pojedinih lobija ne bi trebao biti presudan. Reći ću vam konkretan primjer. Naime, na području moje općine smo uložili primjedbu Ministarstvu zaštite okoliša zbog određivanja granica istražnog polja za geotermalne vode. Naime, granice su određene ravnalom kao neke granice u Africi između zemalja. Mi smo uložili primjedbu jer to nije bilo u skladu sa na kraju krajeva i sa područjem općine i sa svim onim prihodima koje općina kasnije može dobiti na temelju ako bude eksploatacija te geotermalne vode. I naravno, otprilike odgovor je bio, vi možete ovaj projekt usporiti ali ga nećete zaustaviti. Dakle postoje uvijek neki određeni lobiji, interesi, ovdje je bilo konkretno interes druge jedinice lokalne samouprave ali ostaje sumnja da iza tog interesa postoji privatni interes.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Žagar, ja vam vjerujem i to je jedan problem, ti lobiji su problem i u gospodarstvu jer vi hoćete imat neki zakon onda vam neko zbog financija blokira i određene zakone i blokira i određene projekte, ima niz primjera tu, ima tu niz primjera. Autoindustrija je jedan veliki i tu opet govorim, a opet bi oni trebali imat interesa ali nisu sad svi u autoindustriji. Znači evo ja kad pričam, imamo mi tu različite npr. sad kroz par mjeseci će opet poskupit trošarine zbog drukčijeg obračuna ali će one obuhvatit samo određene marke automobila, određene neće, ove druge koje neće, oni drže tu udrugu trgovaca vozilima npr., oni se ne bune a oni bi trebali s Vladom pregovarat npr. oko nekih stvari. Onda se izbaci senzacionalistički podatak da je ove godine prodano puno više vozila novih u Hrvatskoj nego lani a onda kad uđete u analizu, onda vidite da je to rent a car, da su to poduzeća i da su to trgovci koji preprodaju ta vozila a da obični korisnici i ljudi su kupili ono 5 ili 10%.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Poštovanje g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Provedbom nove Strategije energetskog razvoja osigurava se održiva proizvodnja energije, smanjenje ovisnosti o uvozu i jačanje sigurnosti opskrbe energentima kroz strateške infrastrukture. Posebni naglasak je na niskokaloričnoj energiji prvenstveno kroz povećanje energetske učinkovitosti i korištenje obnovljivih izvora energije, dakle povećanje obnovljivih izvora energije na 36,4%, povećanje energetske učinkovitosti i smanjenje CO2 emisija na oko 36%. Ja nisam ekspert o energetici niti o elektrotehnici pa će kao što vidite biti moj akcent rasprave se bazirat na obnovljivim izvorima energije a kao veterinaru i stočaru, najviše ću govoriti o bioplinu i biomasu mada nisam naravno niti protiv vjetroelektrana niti protiv solara. Ukupni učinci dosadašnjeg investiranje u obnovljive izvore energije na BDP i broj zaposlenih, kreću se u rasponu od 350 000 kuna i 1,9 novo zaposlenih na milijun kuna investicija u vjetroelektranama i 670 000 odnosno 3,7 novozaposlenih na milijun kuna u bioplinu. Procijenjeni učinci BDP-a od investiranja od obnovljivih izvora energija elektrana do 2030. g. kreću se na razini od oko 6 do 10 milijardi kuna. Obnovljivi izvori energije imaju još veće učinke u fazi operativnih pogona koji su najveći kod elektrana na biomasu i bioplin budući da se za pogon koristi sirovina koju isporučuju domaći proizvođači što u fazi pogona povećava multiplikativne učinke u odnosu na tehnologije koje ne trebaju sirovinu. Ekonomska isplativost korištenja obnovljivih izvora energije uključuje i koristi za cijelu zajednicu, prvenstveno kroz smanjenje emisija stakleničkih plinova. Skladištenje i primjena gnojnice, stajskog gnoja i različitih organskih otpada uzrokuju pojavu neugodnih mirisa. Fermentacijom se reducira nastanak neugodnih mirisa za gotovo 70%, Digestat gotovo i nema mirisa a neugodni miris amonijaka nestaje nakon nekoliko sati od primjene. Proizvodnjom bioplina, fermentacijom smanjuje se emisija metana i dušikovog oksida do koje dolazi tijekom odlaganja stajskog gnoja. Staklenički potencijal metana je 25 a dušikovog oksida čak 295 puta veći od stakleničkog potencijala ugljikovog dioksida. Elektrane na plin se nameću zato kao rješenje s obzirom na njihovu dostupnost te na smanjenje stakleničkih plinova koji u današnje vrijeme predstavljaju sve ozbiljniji problem. One su izvrstan način za ispunjavanje sve restriktivnijih nacionalnih i europskih propisa iz područja gospodarenja otpadom i iskorištavanje organskog otpada za proizvodnju energije prilikom čega se organski otpad može reciklirati u gnojivo. Tehnologija bioplina donosi smanjenje volumena otpada i troškova zbrinjavanja. Biomasa preostala nakon anaerobne razgradnje organske tvari, Digestat predstavlja vrijedno gnojivo bogato duškom i fosforom. Kogeneracija ima ukupnu učinkovitost u iznosu od 70 do 85%, od 27 do 45% električne energije i 40 do 50% toplinske energije. Za razliku od konvencionalnih elektrana gdje je ukupna učinkovitost 30 do 51% električne energije. Bioplinske elektrane osiguravaju pouzdano napajanje zbog rada cijele godine preko 8000 sati godišnje. Također imaju pozitivan utjecaj na stabilnost mreže za razliku od njih, kod vjetroelektrana imamo približno 3 do 4 puta manji broj radnih sati, to je ono što smo govorili gđo. Mrak Taritaš jer one rade jedno vrijeme pod punim opterećenjem a drugo vrijeme ne rade uopće. Bioplinske elektrane također daju pozitivan doprinos distribuiranoj proizvodnji električne energije što znači proizvodnja energije u blizini ili na mjestu same potrošnje te na taj način doprinose smanjenju gubitka i opterećenja distribucijskom sustavu kao i sigurnosti opskrbe iz više izvora električne energije. Zato u ime kompletnog poljoprivrednog i stočarskog sektora i Hrvatske poljoprivredne komore tražimo da se osiguraju, sad nemamo tu državnog tajnika ali će ću stenogram, da se osiguraju dostatne kvote za bioplinska postrojenja za prave poljoprivrednike i stočare koji imaju na vlastitom gospodarstvu najmanje 50% sirovine gnojnice ili stajskog gnoja. Kvote treba osigurati svakom stočaru koji to traži bez ikakvog natječaja jer ovakvim potezom rješavamo tri stvari. Prvo, proizvodnja električne energije ali i toplinske energije iz obnovljivih izvora za razliku od vjetroelektrana, ovdje se koriste domaća sirovina i biomasa koja ima multiplikativni učinak. Od vjetroelektrana dobivamo samo struju a i nema potreba za radnom snagom kroz cijelu godinu kao kod bioplinskih elektrana. Rješavamo problem nitratne direktive zbog premalih zemljanih površina za zbrinjavanje gnojnice zbog koje se mnogim stočarima od strane inspekcije su umanjeni poticaji. I treće, rješavamo smrad od gnojnice i stajskog gnoja zbog smanjenja emisija metana fermentacijom u bioplinskom postrojenju kao i smanjenje stakleničkog potencijala metana i dušikovog oksida stoga se nikad više ne smije dogoditi kao prije 5 g. za vrijeme Vlade Milanovića da kvote dobiju špekulanti, da ih oni preprodaju i da sada imamo ovog momenta 10-ak megavata nikad neiskorištenih kvota. I to su dobivali špekulanti bez ijednog grla stoke i bez ijednog kvadrata poljoprivrednog zemljišta. Bioplinskim postrojenjima i postrojenjima na biomasu proizvodimo tzv. zelenu energiju koju proklamira EU ali i direktno subvencioniramo domaću stočarsku i ratarsku proizvodnju te štitimo okoliš od zagađenja i čuvamo planetu. Ukoliko stočari ne dobe mogućnost za zbrinjavanje gnoja u bioplinskim postrojenjima, više neće moći udovoljiti uvjetima nitratne direktive, ekološkim standardima a niti pratiti konkurenciju u susjedstvu koji proizvode subvencioniranu zelenu struju. Zaključno, svakom ozbiljnom zainteresiranom hrvatskom poljoprivredniku treba omogućiti proizvodnju i prodaju bilokojeg oblika subvencionirane električne energije, bilo bioplin, bilo masa ili solari jer tako se to radi u okruženju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo i na vaše izlaganje neke replike, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Križanić, dobro je da ste o ovom raspravljali i dobro je da ste raspravljali o bioplinu. Dakle to je jedan od obnovljivih izvora i nema nikakvog razloga da sve mogućnosti koje imamo koristimo. Oni se mogu koristiti u pojedinim dijelovima, u pojedinim ne ali ja moram priznati da se malo čudim da vi ovdje sad govorite državnom tajniku, državni tajnik dakle nakon 3 g., dokle smo došli, šta smo napravili, jel smo nešto napravili, mi smo nakon, dakle govorimo o Vladi kojoj je čelu g. Plenković, već se je trebalo nešto napravit. Ja znam za pojedinačne slučajeve, ljudi koji su prošli dugi put, dugi napor i koji su zapravo vezani uz svoje poljoprivredno gospodarstvo. Ako želimo napredak, onda trebamo zaista imat tu lepezu svih usluga. Vi ste imali prilike, ja kad sam govorila o vjetroelektranama, govorila sam da tu nije bilo ničeg hrvatskog a ovdje apsolutno može biti interes tog prostora.
Hvala. Poštovani zastupnik Križanić.
Zahvaljujem na vašem komentaru. Sigurno ste u pravu, 500%, dakle 5 g. je prošlo od kad su zadnje kvote dodijeljene poljoprivrednicima za bioplin, 5 godina. 5 g. čekamo, evo tu je, sada je došao je državni tajnik, 5 g. čekamo taj pravilnik, mislio sam mu postaviti pitanje, morao sam otići na odbor pa nisam mogao, da li je taj pravilnik g. državni tajniče, molim vas da mi poslije odgovorite, da li je taj pravilnik zaživio, jel bude on ikad došao na, ugledao svjetlo dana, da naši kvalitetni poljoprivrednici koji se bave kvalitetnom poljoprivrednom proizvodnjom a nemaju gdje zbrinuti svoju gnojnicu ili gnoj, da to mogu napraviti na kvalitetan način, bioplinskim postrojenjima, kao što rade cijelo ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica, a ne to je bio odgovor, pardon. Poštovani zastupnik Đujić postavlja pitanje.
Hvala lijepo potpredsjedniče, sve u redu. Kolega Križanić, pa ja ću isto na ovom tragu, ja se zalažem za sve oblike proizvodnje obnovljivih izvora energije. Dakle ne treba apriori govorit samo o bioplinskim postrojenjima a odustat npr. od vjetroelektrane jer ne može se ni u svim dijelovima Hrvatske radit jedno i druge a ovaj vaš apel državnom tajniku ću ja isto shvatiti kao vaše opredjeljivanje na unutarstranačkim izborima s obzirom da je državni tajnik bio u ovoj Vladi Z. Milanovića za koju govorite da ne valja i da se nikad ne smije ponovit šta je radila, a da je ova Vlada na kraju, da je on ovdje, ja pretpostavljam s obzirom da vi vašom kritikom njemu koji je sjedio u oba dvije Vlade, u biti se zalažete za ovu politiku HDZ-a povratka diteta materi pa evo, ispravite me ako griješim.
Poštovani zastupnik Križanić.
Zahvaljujem i vama. Dakle i s vama slažem i nisam rekao jednu riječ protiv vjetroelektrana u Dalmaciji, naravno da u Dalmaciji neće graditi bioplinska postrojenja i dovoziti onda silažu iz Slavonije u Dalmaciju. Naravno da se slažem s vama u tom djelu. Što se tiče državnog tajnika, on je sada tu pa sam zato se njemu i obraćao, sigurno će on dobronamjerno shvatiti ovaj moj apel, ne znam da je to kritika, nek bude i kritika ako treba, ja to mogu reći i mojem premijeru kojega izuzetno cijenim i poštivam ali da u roku od 5 g. nismo riješili problem bioplinskih postrojenja, nismo. I to je činjenica. Ja s ovog mjesta apeliram ponovo da se to mora pod hitno napraviti, naše inspekcije, našim stočarima, našim ratarima umanjuju poticaje zbog toga jer ne možemo zadovoljiti nitratnu direktivu, da imamo bioplinska postrojenja, riješili bi to elegantno kao što to rade i drugi i radili zelenu energiju. Hvala.
Poštovani zastupnik Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Križaniću, vi ste u svojoj raspravi istaknuli da je nitratna direktiva ograničavajuća za razvoj hrvatske poljoprivrede odnosno konkretno stočarstva pa možete li malo pojasniti na koji način je ograničavajuća i na koji način smatrate da je rješenje upravo u izgradnji bioplinskih elektrana?
Odgovor poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem na ovom pitanju. Vi malo ste zakasnili na moju raspravu pa bi onda bili čuli o čemu govorimo, dakle u gotovo cijelom sjeverozapadnom djelu Hrvatske, poljoprivrednici odnosno stočari imaju premalo zemljište da bi mogli ispoštivati nitratnu direktivu na koju voze gnoj ili gnojnicu. Ako bi se to radilo u bioplinskim postrojenjima, ako se dobe kvote da svi ozbiljni poljoprivrednici dobe kvotu da mogu gnojnicu ili gnoj kod dvojih životinja rješavati preko bioplinskih postrojenja, ne samo da ćemo riješiti problem nitratne direktive nego ćemo riješiti i problem smrada od te gnojnice jer se fermentacijom rješava metan koji je uzrok smrada i s tim ćemo riješiti dva ili tri problema istovremeno. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Tomislava Lipošćaka.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Evo pred nama je prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. g. i možemo reći da je konačni cilj koji se želi postići i ovom strategijom zapravo prelazak na novo razdoblje energetske politike i ostvarivanje niskougljične energije. Sama strategija koja je pred nama donosi niz inicijativa energetske politike s tendencijom smanjivanja ovisnosti o fosilnim gorivima i povećanju proizvodnje a samim time i potrošnje obnovljivih izvora energije. Cilj je naravno smanjenje emisije CO2 i ostalih stakleničkih plinova i povećanje tog udjela obnovljivih izvora energije u bruto neposrednoj potrošnji. Prema podacima koje imamo i u ovom prijedlogu strategije možemo vidjeti RH zapravo ostvaruje udio od 27,3% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji dok je prosjek EU-a za gotovo 10% manji, on iznosi 17,5% i ovim postotkom također premašujemo i onaj zacrtani cilj koji nam je zacrtan do 2020. g. a to je ukupni udio obnovljivih izvora energije od 20% u ukupnoj potrošnji. I ovi podaci zapravo izgledaju pozitivno, izgledaju zadovoljavajuće i veseli činjenica da smo si ostvarili i zacrtane ciljeve po pitanju postotka, po pitanju udjela i da smo i možemo reći puno bolji u postotku od prosjeka EU-a. No da li je to uistinu tako odnosno imamo li prava za zadovoljstva bez propitivanja odnosno bez propitivanja mogućnosti unaprjeđenja ove situacije. Ovdje bi želio ukazati na nekoliko činjenica koje možda ili ignoriramo ili ne analiziramo dovoljno pa krenimo redom. Što su uopće obnovljivi izvori energije? Ovaj zakon ih definira kao izvori energije koji su sačuvani u prirodi i obnavljaju se u cijelosti ili djelomično. Posebice tu se navodi znači energija vodotoka, energija vjetra, Sunčeva energija, biomasa, bioplin, geotermalni izvori i sl. Prema podacima kojima raspolažemo, to su podaci iz 2017. g., najveći udio u obnovljivim izvorima energije imala je kruta biomasa, čak 65,4% odnosno to je 2/3 ukupnih obnovljivih izvora energije. Pod terminom krute biomase podrazumijevamo drvo, podrazumijevamo poljoprivredne i ostale organske nusproizvode i naravno otpad. I sad ako promatramo ovaj udio od 27% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji, tada jednostavnom računicom možemo doći do podataka da nam je zapravo kruta biomasa činila gotovo 18% udjela u neposrednoj potrošnji, to je postotak koji je zapravo veći i od ukupnog udjela europske, odnosno ukupnog europskog prosjeka u obnovljivim izvorima energije. Zašto ovo sve govorim? naime rekli smo već ranije da je cilj strategije smanjivanje emisije CO2 i forsiranje tzv. niskougljične energije. Prednost same biomase je ta što je ona praktički CO2 neutralna. Naime biljke prilikom rasta uzimaju možemo reći iz atmosfere ugljični dioksid, u procesu rasta ga ugrađuju, zapravo ugrađuju ugljik, kisik dalje oslobađaju disanjem u atmosferu da bi zatim kod sagorijevanja drva praktički ista količina CO2 se kroz sagorijevanje vratila natrag u atmosferu i zato tu možemo govoriti o CO2 neutralnosti, znači prilikom rasta ugrađuje se određeni postotak ugljičnog dioksida da bi se kod izgaranja gotovo identični taj dio vratio natrag u atmosferu i ako gledamo prema smanjenju emisija CO2, svakako je biomasa puno prihvatljiviji energent od fosilnih goriva jer je neutralna kao što smo sada rekli, za razliku od fosilnih goriva u kojima je zapravo akumuliran ugljik također iz biomase, ali iz biomase koja se je, ugljik koji se u biomasi akumulirao zapravo stoljećima i koji se stoljećima transformirao u nekakve druge oblike, naftu, ugljen, plin i slično. Na ovaj način možemo vidjeti da nam drvo u posljednje vrijeme sve više prelazi iz, možemo reći, tradicionalnog dijela gdje je bio, iz prerađivačke industrije prelazi u energetski sektor i ono što bih želio ovdje još jedanput naglasiti da je drvo ograničeni resurs, ali potrebno je također i znati i shvatiti da svaki kubni metar drveta odnosno za proizvodnju, za prirast svakog kubnog metra drveta iz atmosfere se povuče odnosno asimilira otprilike jedna tona ugljičnog dioksida, što nije zanemariv podatak i ako težimo što manjem ugljičnom otisku tada bi nam trebalo biti u interesu upravo upotrijebiti drvo što više, što više puta prije nego li ga pretvorimo na kraju toga puta u energiju odnosno u energent odnosno znači želimo što duže produžiti taj vremenski okvir od samoga vezivanja ugljičnog dioksida u drvo do njegovog oslobađanja u atmosferu kroz sagorijevanje. Na takav način zapravo uporaba drveta kao primarnog energenta postaje vrlo upitna odnosno dolazi u sraz sa ovim niskougljičnim energijama i slično. I tu sada dolazimo do pojma uporabe odnosno kaskadne uporabe drveta, to je možemo reći relativno novi multidisciplinarni pristup i gospodarenju šumama, ali i kao i drvetom kao glavnim resursom tih šuma koji je u posljednje vrijeme sve više aktualan na razini EU kojim se zapravo želi produžiti životni vijek korištenja toga drveta. Možda i ta kaskadna uporaba drva na prvi pogled i nije u skladu sa energetskim pristupom, ali ipak na kraju toga lanca, tog višestrukog korištenja drva, drvo se ipak nalazi kao energent i zapravo pretvara se u energiju, doduše sa malo dužim putem od samoga nastojanja do, do krajnjega energenta. Na ovaj se način predviđa korištenje drveta u nekoliko faza, u prvoj fazi to je tehničko konstrukcijsko odnosno možemo ga nazvati ugradbeno drvo, prvenstveno tu mislimo na građevinarstvo i slično, nakon gubitka svojih svojstava to drvo se prerađuje, točnije melje se za izradu razno raznih ploča i slično i tek nakon toga kad izgubi svoja svojstva trebalo bi završiti kao energent i zapravo pretvoriti se u energiju izgaranja. Ova danas, ova tema je kao što smo rekli danas dosta aktualna u EU, kod nas je bila aktualna već pred nekoliko 10-aka godina kada su Hrvatske šume i odnosno šumarstvo se bavilo tim temama. Kruta biomasa da lagano privodim ovo prema zaključku kao obnovljivi izvor energije i to kako je prihvatljiva upravo zbog CO2 neutralnosti o kojoj smo ranije govorili. Međutim, trebalo bi imati na umu da biomasa tj. drvo kao konstrukcijski materijal trajno čuva vezani ugljični dioksid i ono zapravo predstavlja možemo reći jedan spremnik ugljika u formi organske tvari. Naše šume su ponori ugljika, a drvo kao odnosno drvna tvar koje veže ugljik iz CO2 kroz proces fotosinteze je to koji nam je u ovom slučaju bitno. Na nama je da taj ugljik ostane što duže vezan u drvu, što možemo osigurati što dužim, višestrukom odnosno kaskadnom uporabom toga drveta. Također smanjenim korištenjem drvne mase u ukupnom udjelu obnovljivih izvora energije otvaramo prostor i nekim drugim izvorima, drugim energijama koje nisu samo CO2 neutralne poput krute biomase nego možemo za njih reći zapravo da su u potpunosti bez CO2 u tome procesu i na taj način smatram da možemo smanjiti i ugljični otisak, možemo racionalnije i zapravo pametnije gospodariti drvom kao između ostaloga i ograničenim resursom, a paralelno s time i postupno ostvarivati ciljeve koji su nam zacrtani između ostalog i ovom strategijom. Hvala lijepo.
I na vaše izlaganje imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Mateljana.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Lipošćak, vi ste u svojoj raspravi govorili o obnovljivim niskougljičnim izvorima energije od kojih je jedan i hidro, hidroenergija, naime to bi trebao bit jedan od najčišćih, kolokvijalno rečeno, izvora energije, međutim vi i ja smo iz Karlovačke županije i vjerujem da znate za slučaj Hidroelektrane Dobra i to je zapravo primjer kako loše planiranje, kako užasna studija okoliša može uništiti nešto što se zove prirodni biser, priroda, a to je rijeka Dobra koja je zapravo uništila jedan turistički resurs, gotovo jedini turistički resurs kojeg je taj kraj imao, dakle nije svaka čista energija čista energija i ovo je zapravo dokaz kako je izuzetno važno planiranje, kako je izuzetno važna zaštita okoliša, a kada se ide isključivo na zaradu onda se događaju takve stvari kakva se dogodila sa Hidroelektranom Dobra.
Poštovani zastupnik Lipovšćak.
Zahvaljujem kolega Mateljan i na ovoj replici, upravo bi se osvrnuo na ono što ste rekli da nije svaka čista energija čista, pa zapravo ja bih se usudio reći da nema čiste energije, takav pojam ne postoji. Što se tiče konkretnog primjera Hidroelektrane Lešće o kojoj smo govorili, koja zapravo leži na rijeci Dobri odnosno na njezinoj akumulaciji, da akumulacija je rađena odnosno planirana pred nekih 30-tak, ako ne i više godina i tada je to izgledalo prihvatljivo, smatram da je danas prihvatljivo, no međutim učinci koji su danas prisutni na terenu svakako se mora vidjeti na koji se način mogu i zapravo ono što nastaje tim djelovanjem vodnoga vala kako se to može reparirati, mislim da je u tome smjeru reagiralo i nadležno ministarstvo, županija i Hrvatske elektroprivreda osnivanjem radne skupine, koje ako se ne varam već određeni vremenski period radi na terenu.
Replika poštovanog zastupnika Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče. Kolega u svojoj raspravi ste se praktički bazirali na krutoj biomasi. Ono što je zanimljiv podatak da već 2000. godine glavnina korištenja novih izvora energije u stvari je bila na krutoj biomasi odnosno ovdje kad vidimo taj podatak od 1557 kilotona ekvivalenta nafte, skoro 1.000 kilotona je otpadalo na krutu biomasu. I po ovoj strategiji taj nivo ostaje tu negdje, unutar okvira. Ono što sam možda iz vaše rasprave prepoznao to je da vi sugerirate da bi možda više trebalo krute biomase koristit kroz proizvodnju električne energije, a nešto manje za samo grijanje recimo kućanstava ili prostora kao što su [[Upadica: Hvala.]]
Slijedeća, odgovor je poštovanog zastupnika Lipošćaka.
Zahvaljujem. Pa evo kolega dobro ste primijetili znači pogotovo u nekakvim ranijim vremenskim razdobljima upravo je ta kruta masa činila većinu možemo reći obnovljivih izvora energije. Razlog je taj što je kompletno ogrjevno drvo zapravo stavljeno u kategoriju obnovljivih izvora energije, a što se tiče načina uporabe krute biomase tendencija i moje zapravo pojedinačne raspre nije bila čak ta kamo li je usmjeriti, da li u proizvodnju toplinske, da li u proizvodnju električne energije nego uporaba drveta u kaskadnom modelu. Znači da se što duže produži vijek trajanja drva, da nam se ne dešava da taj vijek bude možemo reći jednu sezonu od vremena pridobivanja drva do uporabe drva kao energenta, nego da se on što više produži kako bi vezani ugljik koji se nalazi u drvnoj tvari što duži vremenski period bio zadržan upravo u drvetu kao u elementu u građevinarstvu ili negdje drugdje.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lipošćak evo drago mi je da ste spomenuli taj segment šuma i očuvanje šuma u kontekstu sprječavanja klimatskih promjena i vezanja CO2 na sebe, stvarno su tu šume nezamjenjive, a svakako da treba istaknuti da moramo uz čuvanje šuma stvoriti preduvjete i za razvoj drvne industrije i drvoprerađivačke industrije u RH. I dobro je prije nekoliko godina bila ona akcija „drvo je prvo“ gdje smo upravo poticali upotrebu drva i u građevinarstvu i u zgradarstvu i u drvno prerađivačkoj industriji i na taj način čuvali radna mjesta u Hrvatskoj. Ne bih bio zato da mi povećavamo kvote krute biomase za proizvodnju električne energije i toplinske energije jer vidimo da tu sječu koju ti moćni strojevi samelju izvozimo za malu cijenu, a bilo bi bolje da se ta drvna masa da našoj drvnoprerađivačkoj industriji, da čuvamo ta radna mjesta [[Upadica: Hvala.]] i da na taj način ulažemo u demografiju.
Odgovor poštovanog zastupnika Lipošćaka.
Kolega Vlaoviću u većini toga se slažem s vama. Međutim želio bih da probamo malo i šire gledati, da u krutu biomasu znači ne ulazimo samo razmišljajući o krutoj biomasi koja je pridobivena iz sadašnjih resursa odnosno iz resursa kojima raspolažu država odnosno Hrvatske šume i privatni šumoposjednici odnosno šumovlasnici, nego da gledamo i kroz način mogućnosti pridobivanja dodatke bio mase kroz podizanje novih energetskih nasada za što imamo svijetle primjere i u posljednjih nekoliko godina kroz izmjene zakonskih regulativa gdje bismo dobili, vratit ću se ponovo na kaskadnu uporabu klasičnog onog drveta koje dobivamo iz Hrvatskih šuma, a taj nedostatak, možemo reći nedostatak odnosno manjak možemo nadomjestiti iz novih nasada koji su praktički također onda CO2, CO2 neutralni i ne dolazi do dodatnoga oslobađanja ugljika odnosno ugljičnog dioksida u atmosferu.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, tajniku sam na početku današnje rasprave tj. kroz repliku na izlaganje tajnika rekao da u biti ova strategija je ono suprotno što Andrej Plenković cijelo vrijeme govori. Znači, energija bez, zelena energija tj. bez CO2, energija očuvanja okoliša, zraka i ono što je strateški interes RH naravno da je energetika i da strategija mora postojati. Međutim, zaista u Hrvatskoj je donešeno više strategija i više novaca za strategije potrošeno, pustu dokumentaciju, a niti jedna se nije ispoštivala. Prema tome imamo ogroman jedan problem šta uvijek pričamo o strategiji, a uvijek se suprotno radi u interesu tko zna čijem. Što se tiče energetike to sam rekao na početku, vi uvaženi tajničke sa ministarstvom, sa ovom strategijom ovaj energo razvoja RH do 2030. sa pogledom na 2050., u biti vi igrate u …/nerazumljivo/… a Andrej Plenković, premijer u špade. Poziva se on često na Vijeće Europe, Europsku komisiju, odluke da tribamo ići prema znači zaštiti okoliša tj zelenoj energiji tj. obnovljivim izvorima energije. Naravno kad gledamo obnovljive izvore energije trebamo gledati, sve ste vi naveli ovdje u ovoj strategiji, ja sam čitao, čak kad bi se očitovao, naveli ste ovaj fosilna goriva se ovde, nisu baš da su zaboravljena, ističu se, oni su u prostornim planovima u RH, a i u Splitsko-dalmatinskoj županiji samo na Jadranu 9 novih ovih istraživačkih mjesta imamo u prostornom planu koji je sad, istekao je ovaj i javni uvid, znači javna rasprava, znači 9, Dinarsko gorje, Dinara se buši, istražuje se, tako da se na fosilnim gorivima dosta u ovoj strategiji, ali i poglavito na plinskom biznisu. Da vi ste radit manje CO2 plin, da manje CO2 plin, ali naravno da ima i u interesu u RH da se forsira ovaj plinski biznis. Kada usporedimo da RH ovdje gdje se nalazi na Mediteranu da ima bogom datih, veliki broj sunčanih dana, da 0,34% energije u Republici Hrvatskoj je proizvedeno, 0,34%, od sunčeve energije, a u Europi, to jest u Europskoj uniji u prosjeku 5%, znači čak Finska više od nas proizvodi, više, a Finska, znamo usporedit Finsku sa Hrvatskom koja je ovdje gdje je na Mediteranu da je žalosno, razočaravajuće, i žao mi je šta se više ne daje na toj zelenoj energiji, to jest na solarima, jer svaki taj dio solara bi potakao i gospodarstvo, i proizvodnju, i neovisnost obitelji kada bi se ta subvencionirana energija, ja nemam ništa protiv vjetroelektrana u smislu proizvodnje energije, ali imam kad se muzu pare iz džepa i odlaze strancima, znate, to je problem kad milijardu i pol kuna godišnje mi dajemo tko zna kome subvencija. Ja ću ponoviti to je donijela Vlada Zorana Milanovića, tada je bio ministra Vrdoljak, na zadnjoj sjednici Vlade je donio te mjere za subvencioniranje, znači, obnovljivih izvora energije, gdje je, znači, taj novac odlazi gdje odlazi. A kad pogledamo koliko krovova, koliko ulažemo mi novaca, sredstava, u vjetro, to jest koliko ulažemo, HEP u nekakve razvojne projekte, zbog čega HEP nije mogao ili državna tvrtka ili netko, jer to je energetika, mi govorimo o energetici. Zašto bi mi dali stranim vlasnicima toliki novac davali u džepove, milijardu i pol kuna godišnje? Vjetroelektrane niču doli, pa jeste bili, evo doli put Knina otiđite uz obalu, ja ne znam koliko je tu baš hrvatski, koliko je ondje uopće iti jedan dio vjetroelektrane prije svega hrvatski, nije, a sa solarima mi bi riješili, znači energetsko siromaštvo ljudi socijalno osjetljivih, ovih energetsko siromašnih koji nemaju za ogrijev, znači mi moramo ulagat ono šta nam je bog dao, a dao nam je uz vjetar, da nam je i sunce. I ako premijer Plenković kaže mi se zalažemo za, i to je Strategija Europske komisije, Europskog vijeća, zelena energija, očuvanje okoliša, zraka, ovog-onog na kraju, a sasvim suprotan dokument. Fosila goriva se ovdje forsiraju, nisu zaboravljene. Ona se ovdje čak i forsiraju. Prema tome ne vidim ovdje da se nešto misli na to održivo, da se misli, premda Europa se na to poziva, poglavito premijer. Kad pogledamo demografsku sliku, ... [[Govornik se ne razumije.]] je i demografski potencijal ljudi, potrebe Hrvatske, naravno da obnovljive izvore energije, ja ću govorit i obnovljivim, tribamo razvijat, pa evo malo prije drvo spominjano, sve se to može upotrijebit, i u razvoj, i opstanak ljudi na tome području, od drva se može napraviti dobri energenti, vidimo da na tržištu razni proizvodi koji su od drva da su dosta, ovaj, se na tržištu, preuzimaju tržište, međutim kad pogledamo ukupan subvenciju to jest novac koji građani plaćaju, odlaze strancima. I najviše vjetroelektrana kad gledam tamo onaj kninski kraj, kad gledam, najviše ... [[Govornik se ne razumije.]] baš na tim područjima, i znam sigurno da će sad oko moga Sinja, na svakom brdu, a to je potpisano u petom mjesecu 2002. godine, ... [[Govornik se ne razumije.]] brdo, ima tvrđava sinjska, tko je bio na Sinjskoj alci, sve okolo kad odete na tvrđavu, vidjet ćete vjetroelektrane. Tako uz cilu obalu, vjetroelektrane. Pitanje je koliko je tu Hrvatska zaštitila svoj nacionalni interes, pitanje je kome mi plaćamo subvencije? Strancima. A što se tiče plina, i to je tema za sebe. Znamo da interesi, i tu vuču poteze, a znamo da HNS nije imun od toga. Da nije imun od toga. Nije imun. Evo baš ću na repliku odgovoriti o čemu se radi kad bude pitao, baš ću reći jer sad ne bi gubio vrijeme samo mi je tri minute. Znači energetika je vrlo bitna, uz zrak, vodu, poljoprivredno zemljište koje također će učinit uskoro pa-pa, energetika je vrlo bitna, a imamo samo sunčani ... [[Govornik se ne razumije.]] , pa dali smo vam Zakon o mikrosolarima, pola milijarde kuna godišnje dajemo našoj sirotinji za ogrijev, da smo im napravili mikrosolare, uštedili bi taj novac, ljudi bi, te obitelji bi bile neovisne, milijardu i pol kuna godišnje od naših građana uzimate subvencija, strancima iđe, milijardu kuna plaća opskrbljivač vjetroelektranama. Znači mi od tih vjetrolektrana apsolutno hrvatsko društvo nema ništa, osim što ... [[Govornik se ne razumije.]] navele, eto te nekakvi pokazatelj, ja mogu govoriti i o hidrocentralama. Ta području su demografski zaboravljena gdje se proizvodi energija. Evo moja Cetina 40% proizvede hidroenergije, Cetine 40% hidroenergije Republike Hrvatske, 40% to vam je poznato. Osim štetnih projekata, smeća kojega ... [[Govornik se ne razumije.]] sa svih strana, svojim Pravilnicima, vaš ministar, apsolutno nema nikakvih ulaganja na to područje, osim što se konstantno svake godine moramo boriti protiv tih štetnih projekata, plinskog biznisa, ovog-onog, jednostavno moraš, a 40% hidroenergije nije malo. Da vidite infrastrukturu, niskonaponsku, kakva je, pa to nije u vestern filmovima, u vestern filmovima u jednoj sredini, tako svagdje, di kod su ti siromašni krajevi, to je eksploatacijska polja, tu se nađu interesi, pospajaju se interesi i to bude riješeno, bez problema. Pospajaju se interesi, neš ti problema, vjetroelektrane što nam uzmu milijardu i pol, zašto bi to HEP radio, zašto bi ruže vjetrove HEP ovaj, HEP je platio ruže vjetrova, naravno da će netko drugi raditi projekte, a to sve iđe iz HEP-a, niste vi, ja ne znam sad kol'ko ste vi tu odgovorni, gazde postale, oni dile, i naravno šta imaju građani od toga? , nije to smišno, narod zbog toga odlazi jel. Isisavaju džepove, znači ja se osobno zalažem da imamo prostora za mikrosolare, Klub MOST-a je predložio i Zakon o mikrosolarima, svaki dio mikrosolara se more proizvodit ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatska pamet, ugraditi hrvatska pamet, proizvoditi struju hrvatska pamet, ja mislim samo ove subvencije, samo šta dajemo, ja nisam protiv vjetroelektrane, al' neka bude u hrvatskom interesu, neka ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska ima, ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski narod nek' ima od toga koristi, a ne netko ... [[Govornik se ne razumije.]] nevidljivi koji radi tko zna za čiji interes, samo za radi izgrade donirano mu je usput, e bavi se građevinom možda, o tome ću na repliku kolegi, jedan dio kolega repliku progovoriti. Ostalo, inače evo Plenković u kupe, ministarstvo vaše uvaženi tajniče u špade, to je u konačnici da se ne borite za zelenu energiju, za očuvanje stakleničkih plinova, protiv fosilnih goriva, nego dapače, to potičete i razvoj i bušenja i sve, to je vidljivo i iz prostornih planova, a iz ove strategije. Možda je neozbiljno, smijete se vidim sa kolegom Borićem vama je to neozbiljno, bitno je da su puni džepovi. Hvala lijepo. Da se … koliko triba.
Hvala. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Bulj, rekli ste da Finska više proizvodi solarne energije od Hrvatske. Znamo da Finska ima zbog klime pola, ne samo … položaja, geografskog pola godine porani dan, pola godine polarnu noć, pa kako je to moguće? Di je tu problem zašto Hrvatska ne proizvodi? Ima li hrvatska Vlada s time nešto u vezi? To je jedno. A drugo pitanje, kolega Zekanović je kazao da zbog tih obnovljivih izvora energije vjetroelektrana i ostalih Dalmacija više ne izgleda kako je izgledala. Pa kako sada to sve skupa da se pomiri i proizvodnja energije i oprema koja je potrebna za proizvodnju energije i naše energetske potrebe i želje da nam Dalmacija bude još uvijek kamen, sol i maslina, kako sve to skupa pomoriti recite vi meni? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Zaista pitanje na mistu. Činjenica još ću jednom ponoviti da što se tiče ovog prvog dijela što se tiče sunčeve energije Hrvatska godišnje proizvede 0,34%, a EU 5% ukupno u prosjeku, čak su te države koje su puno sjevernije Finska ništa ne zaostaju za Hrvatskom, čak više, a znamo da tamo apsolutno je kao što ste rekli pola polarni dan, pola polarna noć pola godine. Što se tiče vjetroelektrana, ako mi imamo gledaj vjetroelektrane su isključivo veliki, one jesu krajobraz u biti uništile, a taj subvencija problem je što niti jedan dio nije iz RH, one vjetroelektrane nemaju nikakvog doticaja, a poticaji apsolutno iđu stranim vlasnicima. A dok mi imamo krovove za sunce, imamo površine za sunce, imamo mogućnosti da i Hrvatska pamet proizvodi vjetroelektrane, imamo mi Končar, imamo institute, međutim ne, sve subvencije muze se iz džepa RH, a zaista one ugrožavaju već pomalo krajobraz Dalmacije.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj iz vaše rasprave sam shvatio da ste nezadovoljni sa stanjem koje trenutno je, ali ste ustvari zadovoljni sa strategijom jer 2030. kako je strategijom predviđeno HE bi proizvodile 7.300, vjetroelektrane 4.300, solarne elektrane 1.300 GWh, a termoelektrane među kojima je i plin svega 719 GWh ili 4,1% ukupne proizvodnje električne energije bilo bi iz termoelektrana. Ako pogledamo šta strategija kaže za 2050. to je još bolji pokazatelj jer još veći postotak ide prema solarnim elektranama, diže se čak na 17,4%. Dakle iz vaše rasprave ja sam shvatio da vi ustvari podržavate strategiju.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa uglavnom ja mislim da je Hrvatska rekorder po broju strategija, a poglavito neispunjenih strategija, tako da je ovo mrtvo slovo na papiru, a to znamo, toga smo svjedoci. Evo maloprije je kolega Klisović je spomenio na šta Dalmacija izgleda i kako pomiriti uništavanje krajobraza na području Dalmacije sa vjetroelektranama od kojih mi nemamo koristi kao građani RH, plaćamo subvenciju strancima, a imamo vlastite tvrtke, državne tvrtke. Energetika je nacionalni interes, nije to INA pa je SDP počeo sa bijelim noćima, pa je Sanader završio pa je dao u ruke, energetski potencijal je INA, ne morate se smijat … tako ne moramo dati ni vjetroelektrane, vjetroparkove davati strancima da oni pune džepove. A isto tako što se tiče strategija i toga, ovo je mrtvo slovo na papiru, vi ste svjesni sa da potiče isključivo interesni lobi koji su tu, evo čekam kolegu iz HNS-a da će mi postaviti pitanje pa ću njemu odgovoriti jel nemam vremena. Hvala lijepo.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, strategija je uvijek dobra. Da li je dobra, dal će se napraviti to je pitanje. Međutim, mi smo država koja imamo povoljan položaj, imamo jedan od najpovoljnijih položaja u Europi, gledajući solarne elektrane, vjetroelektrane, prirodna bogatstva, poljoprivredu, plin, naftu, međutim ako ta strategija bude samo priča, a ne bude strategija kao što smo jel potpisali pred Novu godinu, Božić one stvari koje nisu trebale za vjetroelektrane to svi dobro znamo, ali ja se nadam da ćemo mi jednom pokušati izgraditi jednu dobru strategiju bar u solarnim elektranama gdje imamo povoljnosti. I Slavonija je sunčana više skoro nego Dalmacija i na tome treba raditi, ne treba pričati treba raditi. Mi znamo da će lakše proizvod napraviti nego reciklirati i to moramo znati. Lakše je napraviti proizvod nego reciklirati, recikliranje bit će skuplje nego proizvodnja i to je budućnost. E sada koliko ćemo mi od toga napraviti to će se vidjet. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa u cijelo bi se složio da sunčani dani, sunčeva energija u Hrvatskoj ne samo u Dalmaciji nego u cijeloj RH po broju sunčanih dana može riješiti ovaj obnovljivi izvor na cijelom području RH i to je potencijal ogroman i šta ste rekli i za naše gospodarstvo i našu pamet. A naravno i ovaj drugi problem koji je recikliranje isto bi se našao način isto, a također je ovaj problem. Po meni sve strategije se donose, donose se čisto protiv forme jer stvarno stanje na terenu je sasvim drugačije. Nema dana da vjetroparkove ne miču, ali to su toliki interesi primreženi da će oni braco dizat bune, prijave kaznene ko ih spomene, oni su toliko uzjapuruli se ali isključivo poticaj ide stranim investitorima, tko je te vjetroelektrane stavio, tko zna. Ja znam točno datum kad su potpisane vjetroelektrane, sad će cijeli Sinj biti okružen vjetroelektranama, svako brdo, brdašce, ali ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatske tvrtke nego strane.
Hvala, slijedeća replika je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, evo da koristim vašu analogiju. Ako brinemo o ekologiji, onda ne brinemo o ljudima ili je dovoljna briga o ljudima da imaju jeftinu energiju i da oni zarađuju ako su naši Hrvati, onda je u redu, onda ekologija može doći u drugi plan. Ili ne. Analogija vašeg samog govora nam kaže da vi želite pogodovati proizvođačima solara, baterija ukoliko su oni hrvatski državljani i vlasnicima nekretninskih kraljeva koji imaju velika zemljišta, velike krovove di mogu stavit solare i vi zapravo igrate u njihovom interesu. To bi bila neka vaša analogija ako gledamo ovo suprotno. Naravno, ja znam, ja vjerujem da to nije tako bez obzira na vaše kolege stranačke koji se time možda i bave, tako da mi moramo uvijek pomiriti ono što je interes građana i naravno što je interes okoliša i to je glavni smisao svega.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Da, da, veliki interes imam da danas imamo problem da preko pola milijarde kuna godišnje dajemo u mikrosolare, pola milijarde kuna ljudima, obiteljima koje su energetski siromašni a za taj novac smo mogli godišnje riješit 8000 obitelji, postaviti im mikrosolare, jel to problem? 8000 mikrosolara po 5 kilovata. Ili primjer, evo recimo u Sinju, čovjek je 100%-tni invalid Domovinskog rata, teško pokretan, stvarno je stradao i napravio je na svojem jednom objektu 30 kilovata solarnu elektranu i ulaz, izlaz, sve je napravio u skladu i ne može dobiti nikako te puste kilovate jer pogoduje se vjetroelektranama, pogoduje se ali novac ide strancima, kužite, nemam ja problem ispred moje kuće neka stave ako ide u hrvatske interese, za hrvatsku tvrtku, da se ulaže u Hrvatsku a ne da nam muzu pare iz džepova stranci ovo što je ostalo. Muzu, znači oni muzu poticaje. Pa nek hrvatska pamet napravi, nebitno, vi radite, međutim, uvozni lobij jači puno.
Hvala, sada će u ime predlagatelja poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić reći nešto u vezi s time, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupnice i zastupnici. Malo na ovu temu do sad šta smo imali raspravu, g. uvaženi saborski zastupniče Bulj, točno je da je do prije godinu i nešto dana u Hrvatskoj bilo 54 megavata instaliranih solara, točno je da je 2018. g. donesen Zakon o samoopskrbi koji je maksimalno pojednostavio priču kako instalirati solare na svojim kućama i na objektima privrednim i ostalim, točno je da je u 2019. g. instalirano 30 megavata novih solara, to znači da iz 54, sad smo već na 84, točno je da je strategijom predviđeno da će u 2020. g., do kraja 2020. g. biti 96 megavata solara, ja sam uvjeren da će biti i više jer je strategija dosta konzervativna, točno je da je strategijom predviđeno 768 megavata solara do 2030., dao bi se kladiti da ćemo to itekako prijeći taj iznos, znači mi smo sa podzakonskim aktima i sa novim zakonom pojednostavili cijelu priču i samoopskrba ide. Prošli put ste „pobjegli“, niste pobjegli, trebali ste negdje otić kad je bila rasprava o onom prošlom zakonu di ste isto govorili o solarima, gdje sam iznio vam podatak i evo sad ponovno ponavljam, bo je natječaj preko Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za mikrosolare o kojima vi stalno pričate na kućama, nisu se iskoristila sva sredstva jer građani se nisu javili a poticaj je bio od 40 minimalno do područja od posebne državne skrbi, 80%. Znači ja bi vas molio svih vas saborskih zastupnika da maksimalnu energiju zajedno s nama upotrijebimo na to da našim građanima skrenemo na pažnju da pripreme projekte i da idući natječaj koji će u ovoj godini sigurno biti, koji će biti izdašniji nego što je bio u prošloj godini, da se prijave i da sudjeluju na tome. Znači zašto smo se mi kao država i ona o kojoj stalno govorite a to je isto naša država, opredijelili da se više megavata napravilo u vjetru nego u Suncu, pa zato što je poticaj za Sunce bio 5 puta, od 4 do 5 puta veći nego za vjetar, zato što je tada tehnologija Sunca bila x puta veća a i cijela ideja poticaja je bila potaknimo nešto jer bez poticaja nema proizvodnje, je li bilo razumno od strane RH da se potegnu više megavata na temu iste količine novca, pa meni je bilo sasvim apsolutno to opravdano. Da li smo trebali prije možda doć u situaciju da nove premijske modele sve uvedemo, možda smo trebali ali ja mogu ovdje govoriti za administraciju ovu koju predstavljam, mi smo sad u situaciji da vrlo brzo idemo sa novim premijskim modelom, da smo sve podzakonske akte napravili i to je to. ne mogu razumjet da nismo ambiciozni kada smo mi 6. država po ambicioznosti u Europi, znači ispred nas su Danska, Finska, Litva, Švedska i Austrija. Mi smo 6., ja ne mogu shvatiti da ovdje neko govori da mi nismo ambiciozni. A ova naša strategija i kad pogledate sve te situacije i naše pokazatelje, mi smo kroz obnovljive, kroz nisko karbonsko društvo, mi smo praktični šesti. Znači otpad o kojem je bilo govora, po strategiji piše, neobnovljivi otpad potencijalna je ideja za nekakvo korištenje energije, neobnovljivi, pa jasno obnovljivi, ko bi lud obnovljivi otpad spaljivao. Tako da i što se tiče ovih vašim tema oko plina, oko nafte. Odgovorna država koja želi sebi imati sutra zagarantiranu budućnost, znači radi sve na tome da svoje rezerve u svoj svakoj vrsti energenta pokuša dignuti. To je ono što mi radimo, strah oko Splitsko-dalmatinske županije je od teme da će tu polja koja će se upisati nešto naškoditi, neće, zato što se istraživanje od obale ne može vršiti nego na 10 km odnosno na 15, eksploatacija isto tako i isto tako zaštićenih područja. To znači da kompletna Splitsko-dalmatinska županija teoretski neko istraživanje može imati u otvorenom moru ili u ZERP-u koje uopće nije problem, teoretski, a to kad će biti i kako će biti to je daleko od toga. Znači, na, u to ime eto ja se zahvaljujem na raspravi i mislim da je ovo, možda sam malo doprinio da se to razumije jer ne volim da se isto jedna mantra cijelo vrijeme pušta kao da tu sve nešto ne valja. Nije točno, to je dobro postavljen sustav.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, tako su brojni govorili da mi štitimo nacionalne interese i našu energetiku pa odoše bijele noći, odoše INA, ode sve kako ode, tako ovde i poticaji naši odoše koji građani plaćaju tko zna gdje, a o ogromnim se subvencijama radi. Vi znate da se radi o milijardama, o milijardama kuna koje bi se mogle uložiti u naš sustav, znači da Hrvatska bude, to je interes Hrvatske, RH, a ne vidite, vidite u Dalmaciji koliko ima vjetroparkova i znate koliko subvencija plaćamo i kome, ne domaćim proizvođačima nego stranim proizvođačima, a sunce i Hrvatska isto ima sunce, samo da ste, samo da ste 8 ovih pol milijardi kuna godišnje, godišnje se daje za ogrjev slabije energetski ovisnim obiteljima i sirotinji mogli ste riješiti do sada sve probleme u RH po tome pitanju ovoga energetski ovisnih obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala. Prvo to mi ništa ne dajemo strancima, drugo mi ništa ne dajemo, taj HROTE isplaćuje, HROTE isplaćuje hrvatskim tvrtkama koje uredno posluju u RH, koje plaćaju u RH poreze, koji uredno zapošljavaju ljude u RH, koji uredno lokalnoj samoupravi od isporučene energije plaćaju postotke. Znači nemojte hrvatskom građanstvu ovdje govoriti kao da se nešto daje kao da smo na pazaru u Zadvarju [[Upadica: Kolega Bulj, nemojte dobacivati iz klupe, molim vas.]] niti u Benkovcu. Znači mi jednostavno plaćamo ono što je zakonom dogovoreno i napravljeno i maloprije sam vam govorio radi se o poticajnom sustavu koji jednostavno izlazi. Takvog sustava više biti neće. Sredstva koja će se i dalje prikupljati koristit će se za premijski sustav koji je puno bolji zato što će se sa manjom količinom novaca puno više megavata mogli …/nerazumljivo/…
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, kad sam govorio u ime Kluba SDP-a onda sam vas pitao za europski status projekta TAP i IAP da li je još uvijek taj projekt na listi projekata od zajedničkog interesa EU? On je bio tamo tijekom Milanovićeve vlade do 2015., onda mi se čini ako se dobro sjećam kad je Oreškovićeva vlada bila na snazi onda je ispao nekako. Pretpostavljam ne namjerno, nego jednostavno nitko se nije previše zalagao. Kako trenutno ako možda znate, ako ne znate možete mi poslati informaciju kada ovaj se raspitate stoji taj projekt u kontekstu EU? Meni se čini da je on jako važan i kao hrvatski doprinos energetskoj sigurnosti EU, a i samoj Hrvatskoj. Da ne govorim koliko bi Plinacro ili već tko je sve na toj cijevi bi bio ovaj zarađivao, koliko može uprihodovati prolaskom takvog plina kroz takvu cijev. Ali znam da je financiranje kroz EU puno jednostavnije nego da sami …/nerazumljivo/… Hvala.
Odgovor, poštovanog državnog tajnika.
Hvala gospodine saborski zastupniče Klisović, taj projekt je i te kako aktualan sa naše strane. Jedan pod navodnike problem koji se rješava ovih dana to je što Crna Gora još nije potpisala odnosno konačno ušla u tvrtku zajedničku za vođenje cijelog projekta. Očekujemo doslovnost ova kroz, do ovog južnog koridora koji će biti u Bakuu krajem mjeseca da će to napraviti. Znači odustali od projekta nismo, Hrvatska je lider u tom projektu na način da Plinacro aktivno u tome sudjeluje. Dogovorena je i ovaj i sjedište tvrtke koja je biti u Dugopolju. Znači ne odustajemo od tog projekta, veliki je to zalogaj i što se tiče projekta od zajedničkog interesa dobili smo podršku i više država za kandidaturu, tako da očekujemo da taj projekt ide u pravcu kao što je već i bilo zacrtano prije.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajnice, poticaji svakako su korist za Hrvatsku državu i hrvatski narod, međutim poticaji moraju biti jasni, transparentni i u više, pa čak i na televiziji objavljivati. Znajući kad su solarne elektrane u prvom navratu bile poticane su samo znali određeni ljudi koji su bili uz politiku i surađivali s politikom. Danas bi trebalo ako idu poticaji u solarne ili bilo koje elektrane biti javno objavljene na HRT-u da se čitavo građanstvo upozna sa onim što država želi dati. Pa ćete vidjeti koliko će se ljudi prijaviti i želi, želi poticaj. Ne objaviti u nekim glasilima gdje 90, 95% ljudi ne čita. Ja znam da ova Vlada želi napraviti jedan iskorak i jest napravila i to ću sigurno reći, više nego ijedna vlada do sada, ali kad se dijele poticaji moraju svi građani Hrvatske znati za to. Na koji način i ja mislim da je to televizija najjači medij, koji svi gledaju, međutim određene strukture se ne čitaju i nažalost narod to ne vidi. Hvala vam.
Odgovor poštovano državnog tajnika.
Hvala na pitanju. Što se tiče oglašavanja znači poticaji odnosno mogućnost subvencioniranja solara koje je sada bilo prošle godine išli smo sa najavom natječaja u javnim glasilima i natječaj je bio javan i transparentan. I to je općenito pravilo i sada kada bude i premijski i ostali naši modeli ići će prvo najava i javno obznanjivanje da se sprema to i onda kasnije ide objava. I neće biti ko prvi dođe, nego će biti po javnom natječaju, tko zadovolji uvjete tako da ne bi bilo onih nekakvih eventualno nesporazuma na temu kad je bilo, gdje je bilo, tko je gdje šta poslao. Mislim da maksimalno transparentno to pokušavamo iskomunicirati i sa hrvatskom javnošću i sa zainteresiranom javnošću.
Prije nego što nastavimo sa radom pozdravimo na galeriji učenice Ženske opće gimnazije Družbe sestara milosrdnica s pravom javnosti iz Zagreba. A sada će s pojedinačnom raspravom nastaviti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću samo kratko nekoliko stvari napomenuti. Kaže glavni strateški ciljevi energetskog razvoja RH su: rastuća, fleksibilna i održiva proizvodnja energije kroz smanjenje ovisnosti u uvozu energije, zaustavljanjem pada domaće proizvodnje optimalnim korištenjem postojećih kapaciteta za proizvodnju i ulaganjem u novu proizvodnju. Dakle kada bi to onako sublimirali diversifikacija iz različitih dobavnih pravaca, sigurnost opskrbe i ekonomičnost odnosno što jeftinija energija to je glavna i osnovna jedna odrednica ove strategije i mislim svi nas. Jel kada bi danas pitali građane koji muku muče s krajem pa i oni koji malo bolje stoje, da li bi 50% skuplju energiju iz nekih obnovljivih izvora ili ovako kao što do sada plaćaju? Pa ne znam koliko bi njih toliko bilo ekološki osviještenih ako to znači manje novaca za vlastito dijete, manje novaca za egzistenciju, manje novaca za sve ono što im je potrebno, a što jedva muče kraj s krajem. Znači briga o okolišu da, briga o čovjeku itekako da, idemo pomiriti te dvije stvari. Druga strategija, razvoj energetske infrastrukture i novih dobavnih i pravaca energije, prijenos što manje gubitaka, što efikasnije, dostupnost to je energetska infrastruktura, više pravaca energije. To vam je recimo LNG terminal na Krku. Kao osigurač da nas niko ne može ucjenjivati sa cijenom energije odnosno sa cijenom plina pa posredno i cijena energije i kao mogućnost reagiranja na tržište, ako bi ovo otišlo gore da naši građani imaju uvijek zajamčeni iznos za grijanje odnosno korištenje energije. To je pametan način. Jel to košta? Košta. Jel to moramo napraviti odnosno jel bi trebali? Pa naravno, ne samo misleći na dobrobit Hrvatske nego i ovog dijela Europe jel to je prepoznat kao europski projekt u krajnjoj liniji oni ga i sufinanciraju. Treće, veća energetska učinkovitost. Znači optimizacija potrošnje energije, to smo najbolje napravili energetskom obnovom zgrada gdje je gotovo 95% predviđenih sredstava europskih iskorišteno za to, znači to je manje-više rekorder od ministarstava gdje se ide ponovo u obnovu višestambenih zgrada, idu i obiteljske kuće gotovo 150 milijuna kuna iz vlastitih sredstava, a predviđena eventualno europska sredstva će se prebacit na ovaj koja idu izuzetno dobro jer su građani to prepoznali. Kako su prepoznali? Pa tako što su im jeftiniji računi, tako što je zatvorena priča. To je ono što sam rekao na početku, građani moraju osjetiti to, moraju vidjet, moraju imati koristi od toga, a ne lijepe želje i slova na papiru. Šta smo danas ovdje čuli? Mi govorimo tu o obnovljivim izvorima energije, onda se kaže u jednu ruku kako brinemo o okolišu, a kaže prirodni plin iz strategije će imati značajnu ulogu u prelasku na niskougljično gospodarstvo kao fosilno gorivo s najmanjom emisijom ugljikova dioksida, znači ekološki naj prihvatljivim od fosilnog. Onda govorimo o HE, ali kada treba napraviti, stanite spasite okoliš, ne damo Cetinu, ne damo Peruču, ne damo ne znam šta sve ne. Šta ćemo sada? Idemo plin bušiti da smanjimo ovisnost jel se velika većina naših građana grije na plin, posredno ili direktno, e ne, opet zaustavimo zbog nečega koje inače najmanje ima emisija, koje je najekološkije od svih fosilnih goriva. Obnovljivi izvori energije, mi smo prije 10, 15 godina imali kako u Njemačkoj vidimo te vjetroelektrane kako je to predivno, Danska, Nizozemska, još kada bi to kod nas bilo i vlada nekad tadašnja prije možda i ona Sanaderova nebitno, donese neku regulativu idemo to poticat, želimo biti ekološki osviješteni, ali ne na teret toliko naših građana pa će država nešto poticati itd., nešto se pokrene onda se shvati da to možda nema najbolju fizibilnost pa se prepolovi, pazite ministar Vrdoljak je prepolovio kvote sa 1,2 na 600 MW subvencije pa je to do kraja godine za one ugovore koji su trebali bilo na kraju 800, znači smanjilo se pa ga se onda optuži da onda pogoduje naftnom lobiju, sada je pogodovao ovome lobiju, sada se tu želi pogodovati proizvođačima mikrosolara i baterija direktno, ali valjda je to uredu ako su oni hrvatski, pa se tu pogoduje plinskom biznisu, ali s druge strane ako se radi LNG terminal onda a ne pogoduje se baš ovom postojećem plinskom jer to je drugi dobavni pravac, e onda je problem ekologija. Šta je poanta? Mi moramo znati što želimo i gdje želimo biti. To je ova strategija i kako želimo doć. Ali ne pod svaku cijenu i ne nepromišljeno preko noći i na teret naših građana. Ja sam to jednom govorio ovdje, svako bi od nas htio dostupnu jeftinu električnu energiju, nitko od nas ne bi htio da ima pored kuće trafostanicu, nitko. Ista stvar je sa svim ostalim, to je normalno i tu je država koja treba procijeniti koji nivo rizika za koju energetsku dobavu je prihvatljiv i što je to zapravo što je bitno za sve nas. Jer moramo razmišljati o građanima, o sustavu, o sigurnosti jer ljudi kada nestane plina nekog neće pitati odakle dolazi i šta dolazi kada se ljudi počnu smrzavati. Pitat će samo zašto je to nestalo i koje kriv, niko se neće ni sjećati, ne daj Bože to dođe nekako do Bulja ili bilo kog drugog koji je govorio ne ovo, da ono, zato, zato je to izuzetno bitno, to je bitno u strategiji da razmišljamo naravno i okolišu našem šta ćemo ostavit generacijama koje dolaze zato je bitno, zato se gleda u obnovljive izvore energije i cijeli sustav gospodarenja, zato ovo zvuči grdno za nas Hrvate pogotovo kad neko stavi neki strategiju do 2050., pa tko živ tko mrtav i onako se zna da se ovdje razmišlja samo u 4.g., ko će razmišljat 10 ili 30.g. unapred, to izgleda kao šala, kao neki vis, pametne zemlje tako rade, pametne zemlje tako rade, sada mi građanima kažemo 2050. tko te šta pita, a sada mi određujemo gdje želimo bit za 20-30.g. onda će bit kasno i ako gledamo kratkoročno političkim bodovima koje danas neko može dobiti ne, nećemo mi nigdje bit ni za 30.g. još gore i to je razlika, oćemo mislit o idućim izborima i o idućim generacijama, ali teško se odmaknut od toga jel uvijek svako kreće od sebe, pa mu je bitnije ono što će bit na idućim izborima i to je 90% razloga kad govorimo i o onom rijetkom sektoru i strategiji i općeno o ovom što smo u ovom domu imali prilike čuti, raspravljati, motiviranost za neke primjedbe, prijedloge, ne daj Bože neke optuživanje itd., a sve se može izokrenuti kako god hoćete, zato naravno da su ovakve stvari i ovo nije uklesano u kamen, ovo nije sveto pismo, ovo je nešto što treba mijenjati, pratiti situaciju na tržištu, nove tehnologije, načine, ne se držati ovoga ni ko pijan plota, ali znati šta želimo i na koji način tamo doć, a sve sa ciljem jeftina sigurna opskrba, ništa više i ekološki prihvatljiva, suma sumarum i to je tako jednostavno rečeno i svi slijepo imamo lijepe želje, ali to nije tako lako sprovedivo i učimo od primjera onih koji su ispred nas, koji su radili, koji su nešto krenuli, stali i tu možemo naći dosta toga da učimo i na tuđim greškama, a ne samo na svojim, a najgore što mi nekad, a ne to nije mali broj puta, ne učimo ni na svojim greškama nego stalno srljamo i svaka administracija je kad se mijenja odnosno Vlada opet isto sve iznova ide i to je ono što bi trebali promijenit, prvo krenut svi od nas. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Božice Makar.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Čuraj, ja ću se osvrnuti na onaj dio kad ste govorili o energetskoj učinkovitosti odnosno o uštedi energiji koja je svakako bitna i u ovoj strategiji. Znamo da je kod energetske obnove zgrada ušteda energije do 60%, pa tako se radi i trenutno velikoj uštedi energije jer obnavljamo preko 1400 zgrada, što bolnica, škola, vrtića, međutim tu je bilo u nekoliko rasprava spomenuto kako mi nismo htjeli uzeti novce iz EU za, iz EU fondova za obiteljske kuće, da li možete još jedanput objasniti da ti novci nisu izgubljeni, da su preusmjereni, a da stvarno ti koji su diskutirali vjerojatno nisu imali slučaj da rade ili budu u prilici vidjeti kako izgleda jedna dokumentacija za višenamjensku stambenu zgradu.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem, da kolegice, to je onako paušalno opet politički dosta zanimljivo, kažem ne želimo tuđe novce, mi ćemo to ko sami, a ne znajući zapravo što s time dobivamo. Samu proceduru da jedna obitelj koja bi morala podnijeti po europskim kriterijima i načinu dobivanja iz fondova kako to rade višestambene zgrade preko svojih upravitelja, preko troškova koje imaju za pisanje projekta, aplikacije projekta itd. i provedbi i izvješćivanju i praćenju bi bilo em teško provedivo, drugo je oni koji bi dobili kasnije bi imali neke penale, pa bi svi onda ne znam što spominjali i kome, treba razmišljati unaprijed. Ti novci prije svega nisu izgubljeni, oni će se prenamijeniti, a osigurava se po jednostavnijim kriterijima način iz sredstava fonda, gotovo 150 milijuna kuna za upravo obnovu obiteljskih kuća koja kreće ove godine na proljeće, tako da ćemo dobit, bit pametni, iskoristit šta nam se nudi i pomoć našem čovjeku.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Damjana Vucelića.
Hvala predsjedavajući, kolege i kolegice, drago mi je …/Govornik isključen/…energetskog, ovdje u desnoj ruci držim Strategiju energetskog razvoja RH donesen 2009.g. do 2020.g. Ova tu strategija je čista jedna analiza, jedna lista lijepih želja koja je orijentirana na kupnji energenata, ovo tu nije ispoštovano niti djelomično, ova tu stara strategija ne vrijedi ništa kao što ne vrijede ni većina obećanja i strategija koje donosi ova Vlada, ali i SDP-ove Vlade, ovo tu mogu bacit odmah u smeće gdje je i mjesto, ovo ovdje je strategija koja će biti donesena u 2020., nova strategija, do 2030.g. sa pogledom na 2050.g., evo prvo bi se htio malo ovaj referirat na ovaj s pogledom na 2050.g. Mi u RH ne vidimo dalekovidno niti godinu unaprijed kamoli 10, a kamoli 30, mi nemamo strategije do 2030., a kamoli do 2050., ovo tu je isto jedna analiza gdje ste vi u stvari oprali ruke od bilo kakvih ulaganja u energetiku i u neku energetsku neovisnost RH, doslovno sve svaljujete na neki privatni kapital koji će nekim čudom doći u najkorumpiraniju zemlju Europe i tu uložit novce, tu će vam doć samo špekulanti i muljatori koji će se doć na brzinu obogatiti i kojima ćete vi pogodovat, u to sam uvjeren. Ovo tu da sad ne trebam čekati 10.g. da to bacim u smeće, to bacam odmah jer tu je i mjesto ovome, ovo je jedna obična analiza. Ovime vi nećete riješiti ništa, ovo nije nikakva energetska strategija. E sada pošto je meni baš drago da je ovako puno tu kolega iz HEP-a ovaj ja se ispričavam iz HNS-a, ja se nadam da će neko i repliku isto dati, HEP koji je pod kontrolom HNS-a je osim tu kolega koji se smješkaju iz HDZ-a koji su opljačkali državu Hrvatsku ovi HNS-ovci su opljačkali HEP i pljačkaju ga i dalje i pljačkat će ga i dalje sve dok se HEP ne proda. A ovi tu iz HDZ-a će prodati HEP samo je pitanje kada i pitanje je da li ćemo mi kao građani RH i mi ovdje ko zastupnici to dozvoliti. A HEP, HEP vam ima monopol nad cijelom distribucijom i proizvodnjom energije u Hrvatskoj i kao takav će ostati kao jedan monopolist. Zašto? Zato da bi ga se moglo prodati. Jer onaj muljator koji ga kupi on će htjeti monopol, isto kao što je bilo i sa T-Com-om, isto kao što je bilo i sa INA-om, on će htjeti kupiti cijelo tržište Hrvatske. I zato ekipa iz HNS-a tj. HEP-a neće dozvoliti da se to tržište razdvoji, da se isparcelizira, HEP mora ostati monopolist. A kako će to napraviti? Pa sa ovakvim nazovimo to strategijama. To nisu strategije, oni će napraviti sve da HEP ostane monopolist, da ne ulažemo u kućanstva u solarne ploče na krovovima, u elektrane, tj. mini elektrane do 10MW koje će biti u vlasništvu ili jedinica lokalne samouprave ili građana. Tu je nešto rekao državni tajnik, on je rekao evo ja ću citirat da je ovo „ambiciozna strategija 6. po ambicioznosti u Europi“, pa ja sam se smijao dok je on to govorio. Pa po čemu je to ambiciozno? Pa po ničemu. Znate šta bi bilo ambiciozno? Ambiciozno bi bilo kada biste vi uložili novce koje mislite uložiti ovdje u sljedećih 10 godina, to je nekih 140 milijardi kuna tj. za koje vi očekujete da će se uložiti, pa kada bismo za tih 140 milijardi napravili točno 10 solarnih elektrana kapaciteta 700 GWh svaka, evo to bi bilo ambiciozno. 10 elektrana svaka 1km2, tamo recimo po Dalmatinskoj zagori. E onda kada bismo imali takvih 10 solarnih elektrana, kada bismo prednjačili po nečemu u Europi, kada bi drugima bili uzor evo vidite onda bih ja mogao reći da smo ambiciozni. Ovo tu je sramota šta ste vi nama predali, ja se nadam da će ovo i sa vaše strane završiti u smeću, da će se raditi nešto novo, makar čisto sumnjam rekao sam zašto. Kada bismo imali solarnih elektrana riješili bismo problem energije električne u cijeloj Hrvatskoj, štoviše imali bismo električne energije za izvoz. Ako to spojimo sa HE, sa većim HE, ne na svim rijekama, naravno nećemo uništavati okoliš, na jednoj rijeci koja poplavljuje, recimo Savi, mi bismo mogli puštati tu struju kada je najskuplja, mogli bismo izvoziti van, mogli bismo ju prodavat, mogli bi zarađivat. Ali mi to nećemo radit. Uhljebi iz HEP-a tj. iz HNS-a u HEP-u oni doslovno muzu HEP ko kravu muzaru, muzu je. I pazite makar je muzu taj HEP ima 2 milijarde dobiti, pazite. A zamislite koliko bi imao da nije HNS na čelu te velike državne firme? Zamislite kada bismo svake godine te novce uložili u recimo velike solarne farme, a možemo, mi bez pol problema u sljedećih 10 godina uložiti novce u 10 solarnih farmi, što je najbolje to će nam se isplatiti za 5 do 7 godina. Vjerojatno za 5, znate zašto? Zato što će cijena energenata svake godine ići gore, bit će sve skuplji i skuplji. A što se tiče reciklaže, što su neki od vas ovdje govorili, pa imate već patentiranu tehnologiju za reciklažu solarnih ploča, ćelija i to što je najbolje će vam platiti da dobe te stare solarne ploče, nećemo mi morati plaćati i skladištiti to. Samo što smo mi 10, 20, 50 godina u glavama u prošlosti i jednostavno ne pratimo nove tehnologije, zato jer jednostavno takvi ljudi rade u Vladi, u ministarstvima, svugdje, to su ljudi kojima je vrijeme odzvonilo, koje je vrijeme pregazilo. Ali evo oni su još nažalost ovdje, ova Vlada je još ovdje, poslije nje će doći druga Vlada koja će biti ista ko i ta, tako da ja tu nam ne vidim spasa osim ako neke nove stranke ne dođu na vlast. Ja sada u ovih 10 minuta, ovo je jako opširna tema, neću se stići baš puno dotaknuti niti nalazišta nafte, niti frackinga, niti gospodarenja otpadom šta je sve povezano. Ja ću vam samo nešto reć, mi imamo nalazišta nafte za cijeli ovaj baze negdje oko 72% se nalazi u Hrvatskoj, 900 milijardi dolara vam vrijedi nafta koju možemo eksploatirati sljedećih 30 godina, 900 milijardi dolara, ne znam da li uopće shvaćate koja je ta cifra. A šta ćemo mi napraviti? Pa mi ćemo sve prodati strancima. Pa zašto bi Hrvatska na ičemu zarađivala? Niti neće zarađivat, zaradit će neko drugi. A što je najgore, ti stranci kada vam dođu oni se ne brinu za okoliš, oni će vam doć i hidrauličkim frakturiranjem će vam zagaditi pitku vodu. Gledatelji koji ovo gledaju ako još ne znaju šta je fracking, to vam je kada se pod pritiskom ubrizgava voda sa kemikalijama koja onda nagriza stijene i stvaraju se pukotine kroz koje ulazi nafta i plin i tako se može crpiti. Ali naravno majstori to niti čak u većini slučajeva ne vade van nego to zabetoniraju i to uđe u vodotok, zagadi svu pitku vodu šta će se i događati u Hrvatskoj. Još imamo pitku vodu, a nećemo ni to dugo. Za neku siću, za neke male iznose šta će Hrvatska dobiti to je sramota, to je meni u razini veleizdaje. A radimo to. Znači spomenuo sam trebali bi ići na male elektrane do 10 MW do male HE koje se stavljaju na rubne dijelove rijeka koje ne zaokupljaju cijeli tok. S takvom strategijom mi bismo decentralizirali taj monopol HEP-a, a nažalost HEP nam neće dugo još ovdje biti. Što se tiče sustava gospodarenja otpadom, on je direktno vezan na energetsku strategiju i to u kontekstu eko krutog goriva ili tzv. SRF goriva ali za to moramo imati sustav gospodarenja otpadom koji funkcionira, znači da se radi odvajanje, da se taj otpad koji ostane biološki, može prešat, može vozit u daljnju obradu ali nažalost ni to nemamo. Imamo u Hrvatskoj jednog stručnjaka, zove se dr. Glasnović, od jedan od 23 stručnjaka koji su radili energetsku strategiju za Europu, mi njega nismo uopće zvali, on uopće nije radio šta je sramota, imamo takve stručnjake, ko je vama ovo radio, ovo izgleda ko da vam je ovo radio neki brucoš, neki student i to na 100-tinjak strana i to je on sad nama predao u Sabor. Pa to su radili vaši tzv. stručnjaci ali evo, to sad tu nalazim na podu gdje je i mjesto. Evo hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ne znam gdje bi prvo krenuo, ja bih volio da su nešto od vaših navoda točni pa da može se reći da HNS upravlja HEP-om iako to baš i nije točno ali eto, vama to lijepo godi u vašoj raspravi pa vi samo to ponavljajte više puta, možda i postane istina, ne bi se bunio. Kako želite postići energetsku neovisnost? Ako sam ja dobro shvatio, izgradnjom malih elektrana, sunčanih do 10 megavata. Mi bi bili neovisni. Po kojoj cijeni? Ko bi ih plaćao, koja bi bila cijela električne energije ako znamo koji su troškovi i koliko košta ta električna energija. Rekli ste T-COM nakon što ga je preuzeo stranac, ima monopol jer mi svi ovdje koristimo njihove usluge vjerojatno i mobilne mreže i niko drugi ne postoji ovdje. Pa baš i nije tako. Ono jedino što mogu razaznat je neka briga a ovo sve ostalo je lupanje bezveze.
Odgovor poštovanog zastupnika Vucelića.
Evo poštovani kolega, vi ste sigurno iz HNS-a kad tako govorite, ja sam bio rekao da bismo mogli sagraditi solarne elektrane od 700 gigavat sati, to vam je ekvivalent napajanje energije za 6000 kućanstava ali ja sam govorio o 10 takvih solarnih elektrana. Znači to se može. Dakle cijena ako ne znate vam je 2 milijarde dolara po jednoj, znači to se može napravit, to se radi, jedino to Hrvatska ne radi i pitam da li će to radit još slijedećih 20 g. kako smo zaostali tj. nismo mi nego ste vi, vladajući. Što se tiče ovih malih do 10 megavata, da, to se treba radit. Trebaju to radit jedinice lokalne samouprave, trebaju to radit građani, trebate se vi više potruditi da obavještavate građanstvo da imaju opciju stavljanja solarne elektrane na krovove i da će na tome zaraditi. Vi to gurate pod tepih da to što manje ljudi uzme ali doslovno to, pa dajte to oglašavajte, na sva zvona to zvonite ako treba. Ljudi će to raditi samo ljudi ne znaju, neobrazovani su, morate ih vi obrazovati.
Hvala. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, ja sam naprosto impresionirana ovim nekim nekad kazališnim uprizorenjima ovdje i vašom stručnošću za sve, od medicine, financija, ekonomije do energetike, da ne nabrajam dalje. Vi kao bac. sigurnosti na radu u sve se razumijete očito puno bolje od onih koji imaju zaista diplomu iz svih ovih područja a meni to ponekad zvuči opasno. Dakle ja vas moram na neki način upozorit da nije pametno ovako olako bacati stvari u smeće, bez ove strategije prve koja je iza nas, mi ne bismo mogli povuć bez tog strateškog dokumenta do sada sredstva iz EU fondova za sve strateške energetske projekte koje smo imali do sada a isto tako bez ove nove buduće strategije, mi u budućem razdoblju to isto ne bismo mogli učinit. Strategija sigurno obuhvaća sveobuhvatne i cjelovite, obuhvaća sve one dijelove koji su važni za razvoj energetike u RH.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vucelića.
Pa kolegice, normalno da vi mislite da je ovo kazalište jer kako bi inače mogli krasti sve ove godine da ne zabavljate ljude u ovom kazalištu dok imate drugu ruku u njihovom džepu? A milijarde ste pokrali, milijarde ste pokrali, to vi iz HDZ-a, to vi, nego ko drugi. Znači normalno da ovo vama je kazalište, tako i funkcionirate. Ja samo vama moram reći da ovo tu što sam sada govorio, da vjerujem u to, da neko ko je malo sposobniji bi napravio da je Hrvatska neovisna u svim pogledima, ne samo energetski ali to nije vama u nikakvom planu, vi se ponašate, tj. vi idete na to da Hrvatska bude kolonija, već je kolonija ali vi želite da tako i ostane. Sve da može mirno još pljačkati koliko se da pljačkati, iscijedit građane koliko ih se da iscijediti. Evo, to mora ne ko reći u ovom Saboru, hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Joška Klisovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Evo pokušat ću biti kratak da ne ponavljam sve ono što sam i sam rekao a i ostali što su kazali. Ja mislim da temeljni strateški energetski cilj RH mora biti besplatna energija za sve. Od industrije do građana, za sve. E sad neko može reći to je baš onako utopistički, to je idealistički, neko može reći i zastupnik je eto prolupao kad takve stvari govori no nisu to moje riječi … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? To se nije ni Živi zid sjetio, ali kažem to nisu moje riječi, to su riječ jednog genijalca koji je potekao iz Hrvatske i proširio svjetlo diljem svijeta. Izmjenična energija, električna i Nikola Tesla. Dakle to su njegove riječi. A njegove riječi su jednako tako da energija u beskonačnoj količini dolazi na zemlju svaki dan, od solarne, dakle sunčane do drugih oblika kozmičke energije i samo je pitanje trenutka kad će tehnološki razvoj čovjeka dozvoliti da tu energiju pretvorimo u onu koju mi stvarno koristimo a to je najvećim djelom električna energija i toplinska i neka druga. E sad se postavlja pitanje a zašto razvoj ne ide u tom smjeru? Zašto razvoj tehnologije ne ide u tom smjeru da stvarno svaki korisnik koji koristi od mog ručnog sata, automobila do ove zgrade u kojoj sjedimo, nema određene ćelije za transformaciju energije koja dolazi i pada na zemlju. Razlozi su različiti, svi mi znamo od toga da neki veliki ljudi sa dubokim i veliki računima u bankama koji kontroliraju energetski biznis, da baš i nisu sretni takvim rješenjima jer bi profit otišao zajedno sa takvim rješenjima, država ne bi mogla ubirat porez i to je problem kako ćete mjeriti potrošnju takve energije koju svi jednostavno crpimo iz svemira. No dobro, malo je to idealistički, al ja mislim da će razvoj tehnologije na ovom području upravo ići u ovom smjeru, u međuvremenu moramo osigurati energetsku sigurnost naše vlastite zemlje. Puno smo pričali o reorganizaciji energetskog sektora u RH, povećanju proizvodnje, modernizaciji infrastrukture, ulaganja u obnovljive izvore energije, sve je to jako dobro i tim putem treba dalje ići. No, samo želim još jedanput privući vašu pažnju i naglasiti važnost vanjske politike u osiguravanju energetske sigurnosti ove zemlje, dakle s obzirom da smo visoko ovisni o uvozu različitih energenata, moramo jednostavno graditi strateška partnerstva s onima o kojima ovisimo prilikom izvoza ili razviti ih na način da imamo uvijek alternativu prema zemljama koje mogu biti potencijalni dobavljači. Bez strateškog pristupa u vanjskoj politici u koje je ugrađena i energetska politika bojim se da nećemo moći osigurati energetsku neovisnost RH, a na to nam ukazuju i svi strateški papiri EU, dakle i tamo sjede neki pametni ljudi koji to dugo godina već razmatraju. Ja sam inzistirao neprekidno na ovom projektu TAP IAP, ja stvarno mislim da je od strateškog važnosti, dakle RH će s njime puno zaraditi, a da ne kažem da otvara mogućnosti za hrvatsku građevinsku i energetsku industriju u izgradnji infrastrukture plinske u balkanskim državama koje će biti naslonjene na IAP, a koje nisu plinificirane, koje nemaju infrastrukturu, dakle ne samo da ćemo zarađivat kroz plin nego ćemo i omogućiti nove poslove našoj industriji u izgradnju plinske i energetske infrastrukture i u BiH, i u Crnoj Gori i u ostalim državama Balkana, to su veliki poslovi i zato o ovim stvarima treba strateški razmišljat u suradnji sa vanjskom politikom. Pozdravljam i novog člana SDP-a, ovdje potpredsjednika Radina, jako lijepo. Ovaj, kada govorimo o plinu, svi se zalažemo, vidim većina nas ovdje za obnovljive izvore energije kao budućnost energije, energetske sigurnosti i energije u RH. Plin po mom dubokom uvjerenju je najmanje štetan i za ekologiju, za okoliš i u stvari najprihvatljiviji još uvijek fosilni izvor energije i zato RH treba više naglasak stavit na plin, a manje na ugljen koji je znamo jeftiniji i ekonomska logika tu pobija stvar, ali kad se razmišlja dugoročno i strateško plin je sigurno nešto što bi jako lijepo bilo da zamijeni kompletno ekologiju, kompletno ugljen. Ubrzati energetsku transformaciju, to smo čuli od državnog tajnika kao jednu od tri solucije u energetskom razvoju RH, ja se upravo zalažem za tu treću soluciju, mislim da je ona ključna za nas, kao što sam rekao u ime kluba, što prije krenemo u tu možda danas skupu investiciju, to ćemo prije u budućnosti dobivati koristi odnosno profit od takve smione, ali strateške odluke. I ja bi se želio referirati, al ga nema više, na našeg kolegu zastupnika Vucelića koji je vrlo energično iznio stav Živog zida, je teatralno kolegice u pravu ste u potpunosti i ono što ja ne prihvaćam to je da netko tako površno i olako pogleda papir jedne Vlade, prije toga SDP-ove Vlade u koji su mnogi ljudi stručnjaci uložili stvarno veliku intelektualnu energiju i napravili najbolje što su mogli, baci ga na pod, a u međuvremenu ili tijekom rasprave ne ponudi niti jedno alternativno rješenje, kritizirati nešto, a ne ponuditi drugačije rješenje nazivamo populizmom, ispraznim populizmom i žao mi je šta taj populizam tako atraktivno dominira i našim saborom i što je nažalost uhvatio i uho mnogih naših građana, to je nažalost tako, al to je još veći izazov nama koji želimo stvarno ozbiljno voditi ovu državu, da radimo s građanima, da ih educiramo o pojedinim, pa i složenim i stručnim temama jel to je jedini način da kada čuju takva izlaganja da ugase televizor ili ga stišaju, jednostavno ne žele da im netko trati vrijeme, ali eto opet je odgovornost na ozbiljnim ljudima ove zemlje koji moraju pružiti alternativu populistima bez obzira na razinu njihove atraktivnosti ili teatralnosti. Gospodin je kazao samo jedan prijedlog male elektrane do 1, ne znam, megawat, šta je rekao, pa ako je to tako ja sam mu htio sugerirati da pošalje zastupničko pitanje ministru gospodarstva i pita ga šta on misli o tome, možda će dobit neke argumente koji će ili pobiti ono što on misli ili možda potkrijepiti, al samo tako pljusnuti i iza toga u stvari ne stoji ništa, ja mislim da je loš način rasprave u HS. Također rekritiziraju i freaking, mi ga u RH koliko ja znam nemamo, on je razvijen i ušo je poprilično u upotrebu u Americi, u SAD-u, nisam baš siguran da Amerikanci baš hoće uništavat svoju prirodu i svoje ljude i da ih baš briga za sve, da prije toga nisu napravljene studije i državna administracija nije odobrila ovakvu vrstu eksploatacije energenata. Da, možda nije najčišće i najsretnije, ali je bitno unaprijedio američki položaj i na energetskom i na političkom tržištu, smanjena je ovisnost prema drugim dijelovima svijeta vrlo turbulentnim, od Saudijske Arabije, Bliskog Istoka na dalje, što im je omogućilo puno više opcija u razvijanju. Dakle, ono što su Amerikanci radili, da oni ulažu u tehnologiju, u istraživanje i razvoj novih tehnologija za pretvaranje energije odnosno svih mogućih bogatstava zemaljskih u energiju. Ono što mi ne radimo dovoljno je upravo to, ne ulažemo dovoljno u istraživanje i razvoj, novaca nema, jasno mi je, ali se mora naći za budućnost, istraživanje i razvoj je budućnost i tehnologije i nova znanja. Eto to bi bilo otprilike to što sam želio reć. Hvala lijepo.
Fala i vama, prva replika g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Klisoviću lijepo ste to izlagali kad ste posebno rekli besplatna energija. Znamo svi tko je to rekao, Tesla naravno nije doživio, nećemo ni mi, a volio bi da možemo, ali ima mogućnost jedna druga. Imamo dovoljno sunca, imamo dovoljno potencijala da pravimo solarne energije. Bilo bi dobro da se dozvoli da od 10 kilovata elektrana solarna na kući koja je dovoljna za jednu porodicu da se mogu isključiti iz sustava energije i da se uključuju, isključuju preko automata i to bi bila besplatna, a ona košta negdje 20-tak tisuća kuna. Pa bi vidjeli koliko bi građani investirali u svoje krovove i u svoju energiju. To je jedna mogućnost, naravno otvorit će se za 10 godina puno više mogućnosti, ali ide se ka tome. Svakako da bi mogla biti jeftinija energija za građane nego što je danas. I to je moguće, ali opet trebamo pošto ste kolegu spomenuli, taj populizam koji je inače i u saboru i svugdje oko u politici, taj populizam mora biti niži [[Upadica: Vrijeme.]] i mora biti, govorit se istine i radit se po onom što bi trebalo. Bilo bi dobro da građani dobiju ono što bi trebali [[Upadica: Vrijeme.]] da stave na svoje kuće i imaju besplatno. Hvala.
Odgovor, gospodin Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Slažemo se naravno gospodine Mišić. Ono što mi je važno reći, solarna energija nju optužuju zato što u tim panelima su teški metali koji se poslije teško razgrađuju i onda ona u stvari okolišno kao navodno nije takva i navodno nije prihvatljiva. No, ako se prisjetimo recimo 60-tih godina prošlog stoljeća, računalo, kompjuter je bio velik kao pola ove naše sabornice, danas je on evo mobilni telefon ili čak i manji od toga. Onog trena kad stvarno prigrlimo, to je poanta koju želim kazati, nove energije uključujući solarnu energiju, kada usmjerimo financijska sredstva u istraživanju te tehnologije onda vjerujte da ćemo riješiti i teške metale u tim solarnim pločama i sve one probleme koji onemogućuju danas punu primjenu takve, takve tehnologije. Dakle, samo je pitanje strateškog opredjeljenja. Živimo u realnom svijetu gdje ne mogu samo stratezi odlučivati što treba, tu je naravno i biznis, svatko ima neki interes i u tom nadmudrivanju stvari se usporavaju, ali ne dajmo da se zaustave. Hvala lijepo.
Druga replika gospodin Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Klisović, krenuli ste utopistički pa onda sa teorijom zavjere, ali iz cijele vaše rasprave shvatio sam da većim dijelom se slažete sa cijelom strategijom i onda ste nastavili, nadovezali se na kolegu iz Živog zida koji je puno pričao o energiji sunca, međutim čak ni Nikola Tesla nije uspio riješiti to skladištenje električne energije i još uvijek nemamo ništa bolje od baterije, a to nam je onda veliki problem za velike snage gdje i kako to pospremiti. Svi zaboravljaju kad se razbacuju sa solarnim fotonaponskim ćelijama da treba pored toga što tijekom dana imamo električnu energiju iz njih, trebamo to nekako nadomjestiti tijekom noći kad nemamo iz njih električne energije tako da ostaje taj dio ozbiljan za riješiti pa uvijek moramo imati neki drugi izvor. I moram vam još reći i jednu i drugu strategiju je napisao ipak HDZ. I onu iz 2009.
Odgovor, gospodin Klisović.
Hvala lijepo. Ne znam gdje ste u mom izlaganju našli teoriju zavjere pošto ja nisam poklonik te teorije i svakako bi volio to ovaj znati. Što se tiče tehnoloških rješenja, da Tesla nije uspio sve riješiti, niti mi danas nismo uspjeli sve riješiti i skladištenje energije je veliki problem čak kod obnovljivih izvora energije, kad imate puno vjetra odjedanput nagrune energija koju nemate gdje pospremiti i morate zatvoriti onda vjetroelektranu. No, jednostavna logika razmišljanja kaže slijedeće. Možda energiju neće biti ni potrebno skladištiti. Zašto? Zato što će svaki potrošač energije, kažem od malog ručnog sata, automobila, aviona do zgrada ili tvornice uzimati onoliko energije koliko mu treba i onda zatvoriti. Danas koliko sam ja informiran u Njemačkoj već imaju tehnologiju da im ne treba sunčevo svjetlo da bi napravili električnu energiju. Samo za prvi proces pokretanja treba, a nakon toga ovo umjetno svjetlo koje nas obasjava ovdje je dovoljno da bi se potakao proces proizvodnje solarne energije.
Hvala. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Klisoviću ajmo malo u idealističkom tonu dalje. Ja se s vama slažem, trebalo bi čak uvesti, ako već ne može energija biti besplatna, ali ajmo uvesti kartu, osobnu kartu potrošnje energije. Jer ja opet postavljam pitanje što će nekome automobil snage 500 konjskih snaga? Što će čovjeku to? Kao prosječan vozač sam u atmosferu do sada već vožnjom automobila ispustio oko 60 tona, pazite 60 tona ugljičnog dioksida, vjerujem da ste i vi tu negdje, to je 30.000 litara goriva. Pravo pitanje je bilo, koliko čovjek može koristiti energije unatoč tome što ima novca. Drugim riječima iako imaš puno novca ne možeš kupiti energiju koja pripada i drugima jer u ovom slučaju jedan potroši i za njih 10 koji nemaju novca. Evo, to je bio temeljno polazište, a jednako tako i sa zaštitom okoliša. Dakle, ne možeš trošiti više energije što ti je potrebno jer na taj način štetiš okolišu i štetiš ljudima koji si ne mogu to priuštiti.
Odgovor, gospodin Klisović.
Hvala lijepo. Sad malo ipak odlazimo iz ove ozbiljne teme u filozofske rasprave ovaj ja razumijem vašu poantu. Da, čovjek bi trebao uzimati onoliko koliko mu stvarno treba, a ne više od toga i jedna socijalna jednakost i pravednost bi se kroz to trebala manifestirati. Sve je to ustvari manifest neke socijaldemokracije, no ne zaboravimo čovjek nije stroj, čovjek nije kompjuter da se točno može izračunati koliko mu treba energije. Čovjek je sazdan od razuma, racia i emocija. Nekada emocije trebaju malo više da se zadovolje i da čine čovjeka sretnim i pripravnim za sve izazove koji stoje pred njim. Tako da neki raspon malo veći tu svakako treba imati. Budemo li sve šablonizirali bojim se da ljudski um će patiti, a kad ljudski um pati onda je to sjeme nove revolucije. Hvala.
Idemo dalje s pojedinačnim raspravama. Gospodin Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, pa želim isto reći o Strategiji energetskog razvoja RH do 2030. godine s pogledom do 2050. Bilo je danas dobrih rasprava, čuli smo mi podosta toga, čuli smo i one koji su spasili HEP 2015., čuli smo kako se radi snijeg na CMROK-u, čuli smo i obračune s Bandićem a naravno i puno dobrih rasprava koje su ipak pogledale ovaj dokument i utvrdile njegovu važnost za neku budućnost ove naše države ali posebno energetskog sektora jer iako nam se čini daleko 2030. možda i nije toliko kao i 2050., sjećajući se mnogi proroka koji su davno utvrdili da 2000. neće više biti svijeta, da će biti smak svijeta, to su nas uvjeravali čitavo jedno stoljeće. 2020. još smo živi, tu smo, funkcioniramo u raznim problemima tako da ova priča o strategiji što donosi do 2030. sigurno ima osnovu o tome da su je najprije napravili ljudi koji se razumiju u energetiku po više područja, ne samo električnu energiju, čuli smo što piše ili smo pročitali što piše o plinu, o nafti, o energetsko obnovi, o mnogim drugim mogućnostima koje imamo u tom sektoru da bi znali gdje krećemo 2020. i gdje dolazimo 2030. a što bi nas moglo čekati i 2050. Sasvim korektno posložena po područjima, od vizije, od raznoraznih scenarija, nekoliko je scenarija, do izazova, do strateških ciljeva i na kraju naravno financijskog aspekta tj. same vrijednosti strateškog dokumenta koji treba uložiti, vidimo i sami, stotine milijardi kuna do 2050. da bi to izgledalo za 30 g. drugačije nego što to izgleda nama danas. Prije 30 g. ovakva jedna strategija sigurno nam ne bi izgledala kao što nam danas izgleda vrijeme u kojem živimo, vjerojatno bi i tada gatali ili proricali što bi nas to čekalo 2020. g. a kad se sjetimo što smo sve prošli, sigurno možemo utvrditi da smo bolje društvo u svakom segmentu pa i u segmentu energetike po svim područjima, naravno uz mnoge i greške koje su se u tom prostoru događale. Vizija, jasno je navela što želi u 5 jasnih ciljeva, prije svega smanjiti emisije stakleničkih plinova, nakon toga povećati udio obnovljivih izvora energije, osigurati energetsku tj. provesti energetsku učinkovitost, osigurati sigurnost i kvalitetu samog sustava i naravno, razvoj samog unutarnje energetskog tržišta unutar same EU. Pet jasnih ciljeva o kojima se da raspravljati, vrlo rijetki su raspravljali sa njima, osim na nivou vlastitih pojedinačnih promišljanja gdje su naravno prevladavali isključivo solari na osobnim nekakvim nekretninama, na kućama, na manjim prostorima i tu se vodila određena rasprava, naravno uz osvrte tko to ili što to čini emisije stakleničkih plinova i što nas to čeka ako se ne znam, otopi jedan Antartika ili Sjevernog pola pa nam more poraste 3 m, što ćemo tad. Jasno je da i te stvari treba raspravljati ali nije baš da je sve uvijek tako katastrofično kako mi sami sebi želimo to posložiti ili predočiti. Kroz 9 glavnih odrednica, jasno se odredila znači promjena u energetskom samom sektoru. Do 2030. g. znači pravni dokument kojeg trebamo napraviti jest integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. I to je ono što će nas interesirati kao i političare ali i kao sve one koji se žele brinuti o tom sektoru ili tom što danas postaje možda i najvažniji dio ne samo u RH nego i u Europi a i čitavom svijetu, priča o klimatskim promjenama i zašto smo tu danas gdje jesmo i što to se događa oko nas kad danas ne znam, u mom podvelebitskom kraju puše bura, ne voze trajekti, što se to događa u društvu, da li smo mi svi sami krivi, da li je ona nekada puhala istom snagom ili jače pa je ovo danas rezultat naše neke nebrige ili je baš danas samo takva i nikada do sada nije bila takva, da li su to pojedinačni fenomeni ili je to nešto što smo možda i u povijesti sreli, ne na ovakav način, malo drugačije, možda i jače, možda i slabije i da baš ne ovisi sve samo i o tim klimatskim promjenama, da se nešto oko nas mijenja, mijenja se, vidimo da su nam na dugim razdobljima, posebno u toku godine, kroz pojedina godišnja doba, drugačije ajmo reći drugačiji klimatski uvjeti nego što smo možda na njih navikli ali zima je i dalje zima, ljeto je i dalje ljeto, proljeće i jesen malo drugačiji nego što su nekada bili i zasigurno da i tu treba povlačiti određene poteze ne bi li osigurali dugoročnost opstanka ne samo u ovoj našoj državi nego uopće na cijeloj planeti Zemlji. Što se tiče najvažnijih smjernica koje mogu dovoditi u upitnost samu strategiju, i to je navedeno u određenim poglavljima same strategije koja govori znači od demografskom razvoju i gospodarskom razvoju. Demografski razvoj kao bitan dio same strategije i što nas to čeka za 30 g. sa ovakvim trenutačnom demografskom slikom koja u tih 30 g. može biti gora pa imati učinke i na energetski sektor, onakvi kakvi u predočeni ili što nam je činiti da nam demografska slika bude bolja i što to znači na ovaj sustav i sektor, znači nakon i 10 i onih ostalih 30 godina. Vidjeli smo i pojedince koji su na ovakvi 80-ak stranica reagirali na način da to bace na pod jer to njima tako dobro izgleda, nečiji trud samo tako baciti o pod, pokazuje da ne žele učiti i da ne žele biti korisni ovoj zajednici osim razine optužbi, laži, neistina kojima treba motivirati građane da sutra možda od takvom dokumentu promišljaju na isti način. Ne slažem se s takvim reakcijama iako su moguće i dozvoljene u ovom domu jer ne reći ništa protiv ovih 5 jasnih ciljeva i vizija, a pričati samo o tome da su svi loši a poneki dobri, jednostavno nije doprinijelo po meni onome što ovaj dokument treba značiti u slijedećem razdoblju. Dolazim s lokalne razine i mi smo uvijek sretni kad svjetlo gori, doma smo svi zadovoljni kad palimo da to gori. U onom trenutku kad upalimo, a ne gori tj. nema električne energije u kući, znamo koga zovemo, zovemo HEP koji nam ne valja ni u kojem pogledu, barem nekima, danas razvijati mrežu nije jednostavno i puno je teže nego nekada, nekada se puno lakše prolazilo kroz imovinske odnose, kroz razno razne načine na koji se je rješavalo pitanje opskrbe električnom energijom i mnogi su to zaboravili, danas postoje drugačija pravila, ali HEP razvija svoju mrežu, HEP se itekako brine da cijeli sustav RH bude siguran, ne možemo zamisliti Grad Zagreb da u jednom kvartu nestane električne energije 24 sata, da u vršnom opterećenju ljeti i zimi, kad je jako toplo ili kad je jako hladno, kad se uključuju apsolutno mogući svi električni aparati, nema dovoljno energije na tržištu koje možemo isporučiti, bilo kuda ona dolazi da li iz obnovljivih izvora energije koji ne čini još uvijek neki veliki postotak u cijeloj toj priči ili iz nekih drugih izvora, nije nas tada briga da li iz nuklearke, da li iz termoelektrane ili hidroelektrane, samo neka gori. Ova Vlada bila je odgovorna prema građanima i kad je došla za razliku od prethodne koja je podigla sve energente za 20% već nakon nekoliko mjeseci Vlade, mi smo bili ti koji smo smanjili PDV na opskrbu električnom energijom sa 25 na 13% i vrlo brzo se to zaboravi, ipak su ti računi bili manji i to treba reći, i to treba reći. Oni koji su podizali cijenu kažu nije to tako bilo, morali smo ili opravdanja na razne načine. Ono što se sigurno traži od države u budućem vremenu, brža aktivacija državne imovine u funkciji razvoja ili solara ili drugih mogućnosti obnovljivih izvora energije jer to nam treba, trebaju nam vjetroelektrane bez obzira što o nama govorili ovdje i tumačili nam da to sve ne vrijedi ništa jer da to ne vrijedi ništa i da se brzo isplaćuje, a isplate idu i nakon 15, 20 i 30.g., pa izvolite gospodo čekati do tvojih trenutaka profitabilnosti jer svi misle napravili smo sutra je već isplativo, jednostavno moramo kroz dobre politike, kroz ovakve dokumente pokazivati da znamo što radimo, da nije to baš samo tako pogledom riješiti svaki problem i da ova država u energetskom sektoru treba još više možda samostalnosti, još više truda i micanja mnogih barijera koje to onemogućavaju i to ovaj dokument plus ono sve ostalo što treba donijeti u budućem razdoblju treba omogućiti.
Prva replika g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, energetska neovisnost jedna je od važnih strateških odrednica svake države, RH kad je u pitanju proizvodnja električne energije, 62 ili 63% ukupne energije ostvaruje na vlastitom prostoru odnosno proizvodnjom u svojoj državi, zato taj dokument koji ide ka poticanju izgradnje energetskih objekata je iznimno važan, pogotovo ako u tome uračunava niskougljični pristup u osiguravanju novih izvora energije, pa i električne energije. Kolko ja imam informaciju HROTE će do kraja godine raspisivati natječaj kojim će se omogućiti poticanje i subvencioniranje proizvodnje upravo električne energije kod raznih izabranih izvora energije, pa u tom smislu i solara. Kako je to interesantno za nas, zato sam i dao repliku, koji smo otočani, a znam da postoji već određeni broj gospodarskih subjekata koji su zainteresirani, time još i više podržavam donošenje takvog dokumenta. Hvala.
Odgovor, izvolite g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evo mi smo, mislim ja sam osobno zadovoljan da smo donijeli Zakon o otocima koji govori o zelenim i pametnim otocima, osobno radim na jednom projektu iako imamo problem, to ću reći, znači prve fotonaponske elektrane na otoku koji doživljava problem koji se desio 2013.g. smanjenjem tarifa u smislu ulaska u mrežu i isplate mogućih poticaja za isporučenu energiju, 2013.g. nove tarife malo su otežale ulazak u mrežu mnogih koji su do tada htjeli izgraditi već i prve fotonaponske elektrane i ti projekti su u jednom trenutku postali malo neisplativi tj. počeli su biti isplativiji, ali na duga vremenska razdoblja i to je ono s čime se trenutačno borimo i zato molim ili vjerujem da ova država ima snage da aktiviranjem dodatnih površina kojih ima, koje bi bile u funkciji toga da onaj koji je već uzeo određene prostore ili zemljišta ili čestice i dobivao od države određene mogućnosti da povećava snagu koju može isporučiti, a da ga to ne košta [[Upadica: Vrijeme]] puno s obzirom da je kupovao zemljište koje je tada bilo nepovoljnije [[Upadica: Vrijeme]] nego danas.
Vrijeme, g. Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Borić, vi ste u svojoj raspravi spomenuli energetsku infrastrukturu, vrlo interesantno da se danas niko nije dotakao ni Plinacro-a, ni JANAF-a, pa ni HEP-a u njegova 3 segmenta proizvodnje, prodaje i transporta jer ništa ne pada iz zraka, svi zaboravljamo da do prije 10-11.g. plin iz Sjevernog Jadrana nije dolazio hrvatskim potrošačima iz Sjevernog Jadrana nego preko Italije i Slovenije, ako Slovenija nije bila zatrpana sa uvozom plina za svoje tržište, dakle to sve zaboravljamo danas. Dakle, da bi se moglo govorit o energetskoj strategiji onda se prvo mora donest politička odluka što i kako što se tiče elektroenergije, što i kako što se tiče plina, pa na kraju krajeva ona silna istraživanja, polja prije nekoliko godina, pa sjetimo se družbe Adrie, pa južnog toka, pa ovoga, pa onoga, dakle svako vrijeme nosi svoje, ali bitno je da Vlada ima jasnu strategiju i da ima infrastrukturu kojom će transferirati tu energiju.
Odgovor g. Bačić, izvolite, Borić
Hvala lijepa, hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Kolega Šuker, kažem olako prilazimo svemu tome jer dok svijetli svi smo zadovoljni i ne vidimo brige oko toga, kao i do trenutaka dok dolazi voda u kuću, dok odlazi ne znam voda iz te kuće itd., ne vodimo puno previše brige i uglavnom sve nam to izgleda jednostavno, za izgraditi sustave nije baš tako jednostavno i država sigurno u ovih proteklih 30.g. jest činila napore u svim tim segmentima. Kada jedna INA najavi da će uložiti, ne znam, 4 milijarde kuna u modernizaciju jedne rafinerije u našem, u mom kraju, preko toga se pređe kao da je to u stvari jedna jednostavna situacija, vrlo jednostavna operacija i nije previše ni puno, a moglo je bit i barem dvostruko više, tako se dešavalo i sa razgradnjom plinovoda koji su išli kada se gradila i autocesta, kada su se gradili čvorišta, kada su se gradila skladišta i sve to kažem poprilično jednostavno doživljavamo od ljudi koji u biti u životu nisu napravili po tim pitanjima apsolutno nikada ništa i ne donose odluke niti na lokalnoj, niti na regionalnoj, osim ovdje na državnoj razini u saboru, a uglavnom [[Upadica: Fala, vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme, fala, fala, e sada je na redu klub zastupnika HNS-a završno g. Stjepan Čuraj, izvolite g. Čuraju. Molim vas dajte, imajte … [[Govornik se ne razumije]] izvolite, nemojte, pustite.
Apsolutno se slažem, maksimalno ozbiljno, možda da počnem ovaj kidat papire, bacat okolo onda će valjda značit da sam ja u pravu i da ono što govorim je efektnije i to vam ide kroz onu staru tko je glasniji taj je više u pravu vjerojatno jel, pa onda bi se trebali i ovdje svi počet derat, pa mjerit onako decibelima ko se najviše dere taj će bit najviše u pravu ili ko napravi najveći spektakl tako, tako će nas naši građani da me neko snima tu na facebook vidi ga kako je on dobro, bori se za naše interese, ovi su svi lopovi, ovi svi ne znaju, jedino sam ja dobar, jedino ja brinem o malom čovjeku, vi ste svi katastrofa. Puno puta viđena, pa da mogu reći takvi legitimna tehnika pridobljivanja nekoga rejtinga, kratkoročnog ako povijest me dobro ovaj služi ili poena političkih, kako god rekli, ali dobro, valda će građani uspjeti i negdje razaznati od teatra i sadržaj onoga što se priča, a sadržaj ovdje je nešto što mislim da zapravo nisam čuo neke alternative, čuo sam ponovo, kao i u svemu, listu dobrih želja, dobronamjernosti, što mi želimo, kako se borimo za naše građane, kako se borimo za okoliš, kako bi nešto trebalo biti bolje, pa uvijek može bolje i tu se možemo ja mislim složiti i od najboljeg uvijek može bolje. Dakle, tu apsolutno je bespredmetno o tome pričati. Čuli smo ovdje kao jedna od glavnih strateških ciljeva energetskog razvoja RH koji se ovom strategijom određuje, a to je veća energetska učinkovitost, nešto što ova Vlada radi rekordno dobro, dakle kada govorimo o obnovi energetskoj zgrada, što javnih, što višestambenih, tu smo praktički apsolutno gotovo iskoristili sva moguća sredstva koja su nam bila dana na raspolaganje i promišlja se pametno i unaprijed, pa se onda tu mogli čuti čak, dok me nije bilo nažalost s drugim obvezama. da kako mi nećemo uzeti europska sredstva za obnovu obiteljskih kuća kao neka fama, da kao smo rekli ne trebaju nama ti novci, a istina je zapravo da natječaj ide za program koji je prošao javnu raspravu i treba biti usvojen na Vladi, koji će pojednostaviti maksimalno i doći do cilja, a to je da naši građani dobiju subvencije za energetsku obnovu svojih obiteljskih kuća, točka, a novci koji su bili za to predviđeni iz Europskih fondova će se prebaciti za višestambene objekte koji dosta dobro idu s obzirom na kompleksnost i na mogućnost plaćanja kad jedna zgrada od 135, 50 stanova sigurno iz svoje pričuve može financirati izradu projekta, može financirati izradu certifikata, može financirati pisana izvješća, može financirati i predfinancirati određene stvari i kreditno se zadužiti, to sve nametnuti obiteljskim kućama s 2-3 članova ne znam koliko god oni bili pismeni u europskim projektima osim ak se time ne bave, teško će to napravit je nešto što bi bilo dosta neodgovorno i unaprijed osuđeno za propast, pa makar nam bile milijarde na raspolaganju, nego idemo mi pametno, idemo mi doć do cilja, idemo ono što trebamo, dakle da mistificiramo taj dio priče koji se ovdje onako puno svestrano svi borili. Plin, ne mogu sad sve pobrati što se ovdje govorilo, naravno teško mi je, ali kolega Klisović je to i rekao, na sve neke primjedbe nismo čuli konkretne izmjene, amandmane, ja mislim da se može podnijet amandman na ovo, nema sada tajnika ovdje, ali ja vjerujem da se na ovu strategiju može podnijet amandman, pa di su sve te pametne glave ovdje koji su tako lijepo govorile šta valja il ne valja, neka uzmu, podnesu amandman na nešto što je radilo niz, niz stručnjaka. Ja ne kažem da možda nešto i nije, ne bi moglo bit drugačije, al ajmo vidit, ajmo obrazložit, stavite to na papir, ovako paušalno bacati ocjene Bože sačuvaj, al na to smo čuli. I zaključno, solari, rok povrata investicije za fotonaponske elektrane je 20.g., za samo usporedbu, hidroelektrane 9, ne zato što sam ja to izmislio, nego zato što sam ja to proučio i našo podatak. Znači mi želimo nametnuti ljudima skuplju struju, to bi bio epilog nečijih prijedloga. Zahvaljujem.
Fala i vama. Sada je na redu g. Ivan Lovrinović također završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i promijenimo Hrvatsku.
Hvala g. potpredsjedniče, pažljivo sam slušao današnje rasprave i u ime Stranke promijenimo Hrvatsku želim ukazati na ono što mi mislimo da treba napraviti, a riječ je o slijedećem, dosadašnje, kao prvo nismo imali do sad strategiju u energetskom sektoru, ali ona je postojala, ona je djelovala na način da su se razvijali poslovi u segmentu vjetroelektrana i tu je, ajmo tako reći, ostvaren interes određenih skupina u RH, a posljedica toga je da je cijene električne energije morala poskupit u RH prije, sjećate se 3-4.g. za 30%. Zašto? Zato što se morala jamčiti određena cijena po kilovatu investitorima, to su sve mahom privatni investitori koji su prije poznavali dobro teren, situaciju, neki su radili u HEP-u, prema tome imali su izvrsne informacije. Mi ćemo još godinama morati tim poduzećima koje imaju vjetroelektrane isplaćivati, znači posebno ljudi koji imaju mala primanja, isplaćivati znači dobre profite njima. S druge strane RH neće postati energetski manje ovisna, ona postaje još više energetski ovisna vidite ponavljam, '90.-te godine mi smo zadovoljavali 80% plina, danas 40, danas, proizvodili smo negdje oko 60% nafte, danas oko 20%, prema tome mi se zalažemo za to u Promijenimo Hrvatsku da RH počne, da HEP i na državnoj razini da se počnu graditi najmanje dvije hidroelektrane jer podsjećam da u ovoj RH 30.g. nijedna hidroelektrana nije napravljena osim Elektrane Lešće, a za koje je projektna dokumentacija i sve ostalo napravljeno u bivšoj Jugoslaviji. Mi možemo hidroelektranu napraviti sa najmanje 90% domaće supstance od, od turbina, svega ostalog. Prema tome, ovo je sve riječ o ekonomiji pogodovanja, o trgovačkoj švercerskoj ekonomiji koja RH razlaže na proste faktore, ajmo tako reć, mi imamo potpuno, idemo prema potpunoj energetskoj ovisnosti, a koja je ključna zadnja crta obrane Hrvatske elektroprivrede odnosno HEP, vidite dva su bila pokušaja da se HEP destabilizira i jeftino proda investitorima privatnim. Prvi je bio za vrijeme Ivana Vrdoljaka, drugi za vrijeme Martine Dalić, treći je sada na scenu, poštovani građani ja vas želim upozoriti, u ovom saboru se ipak neko bori s argumentima, o čemu se ovdje radi? Hidroelektrana Plat kraj Dubrovnika ne radi već godinu dana i po izračunima eksperata izgubljeno je milijardu kuna prihoda za HEP u 2019.g. Nadalje, prošle godine su smanjene HEP-u naknade za tzv. mrežarine, prijenos struje preko dalekovoda u ukupnom iznosu oko 300 milijuna kuna, sad je tek počeo kad su se svi namirili ulagati u, u vjetoelektranu Korlat, uložit će 500 milijuna kuna, njega se prisililo da uloži i u LNG terminal na Krku, prema tome vidite da ga se financijski priprema da ga se oslabi, da bi se onda moglo preuzet. Mi se u Promijenimo Hrvatsku zalažemo i borit ćemo se da sva akumulacijska jezera hidroelektrana budu isključivo u vlasništvu države, tražit ćemo podršku ovdje u saboru, jer ove ekipe koje su dosad vodile RH, one su sve živo rasprodavale, nema potrebe da navodim pojedinačne slučajeve, a kad pogledate malo ko će braniti takav HEP takav kakav je da bude hrvatski, pa to je tamo ekipa, pa recimo to je jedno od najjačih uporišta ove marginalne stranke HNS, oni su nevjerojatni, tu su strašni menadžeri, ja nisam vidio tako da mala stranka da je dobro uspjela istrgovati da vodi, oni vode JANAF, oni … [[Govornik se ne razumije]] , pa to je neviđeno ljudi moji ja to ne mogu doći sebi o čemu se tu radi, RH će samo tako dragi građani propadati, zato glavu gore i kad budu slijedeći izbori poštovani građani, posebno se obraćam vama koji mislite da prkosite kad ne izađete na izbore, ma vi dvaput glasate kad ne izlazite na izbore i ova i ovi kako bi rekao, ovi ljudi koji su barabe, koji su na taj način vodili RH, pa oni, oni vama plješću, oni vama plješću i, i oni Boga mole da ne izlazite nikad u životu na izbore jer oni tako misle, Vlada do sudnjeg dana. Prema tome, priča o energetskoj strategiji bit će otvorena tek kad ove ljude maknemo sa vlasti. Hvala.
Sad je na redu g. Joško Klisović koji će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a, također završno.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Još jedanput da u ime Kluba SDP-a ponovim da energetsku neovisnost ne možemo ostvarit u izolaciji i sva naša partnerstva koja trebamo ostvariti sa zemljama koje su bogate energijom i dobavljači su energenata, od Bliskoistočnih zemalja Alžira, ne znam do Rusije ili Azerbajdžana su dobra i hvale vrijedna, ali ćemo svoje interese prvenstvo ostvarivati sa članicama EU u okviru EU definirajući zajedničke politike. Ono što je važno također naglasiti, energetska politika je prevažna politika i nadilazi mandat bilo koje Vlade i u tom kontekstu treba imat kontinuitet energetske strategije i politike naravno, tako da svi oni koji imaju dobre ideje sada je vrijeme da ih i kažu kako bi se ugradilo u ovu trenutnu strategiju, a nova Vlada kad dođe jednog dana samo treba napravit korak dalje, ne počinjat abovo, nego ići korak dalje, nadograđivat na ono što smo stvorili zajednički i usklađivati sa trenutkom u kojem će ta nova Vlada donositi takvu strategiju. Naša infrastruktura u ovoj zemlji dobrim dijelom je izgrađena u državi eto čiju zastavu danas imamo ovdje istaknutu od strane očigledno nekih ljubitelja te države, ali ta država također nije bila imuna na korupciju u energetskom sektoru. U energetskom sektoru se okreće veliki novac, on je izuzetno atraktivan za organizirani kriminal i korupciju. Ono što sigurno nećemo oprostiti niti jednoj Vladi, to je upravo da omogući korupciju ili kriminal u energetskom sektoru. Mnogi su danas zastupnici govorili i o pojedinim slučajevima di postoje indicije da se tako nešto radi, s obzirom da je novac velik, a s obzirom također da energetika je dio nacionalne sigurnosti ove zemlje, gdje sam reko da svaka pogoršanje energetske slike RH utječe i na naše gospodarstvo, utječe i na kritičnu nacionalnu infrastrukturu, utječe na svakog građanina, na svako kućanstvo ove zemlje, a time i državu u cjelini. Prema tome, svako narušavanje energetske stabilnosti RH je i narušavanje nacionalne sigurnosti ove zemlje. Svaki kriminal u ovom važnom strateškom sektoru je narušavanje nacionalne sigurnosti ove zemlje, dakle to nije više jamio sam na nekom malom projektiću, to je jamio sam i ugrozio sam nacionalnu sigurnost, tu tolerancije nema toga moramo svi biti svjesni i ljudi koji su na vlasti i oni koji su na oporbi, u oporbi, a sutra će doći na vlast, nema igranja sa nacionalnom sigurnošću, a korupciju i kriminal to ćemo zajedničkim nastojanjima morati suzbiti u ovoj državi jer to je nešto što uništava samo tkivo našeg društva i naše države, ono gradivno tkiva. Previše se tolerira, previše je ljudi umreženo u razne interesne skupine koje su povezane s kriminalom, dok to ne iščistimo nema ni našoj zemlji napred. Uz svo zalaganje za veliki suverenitet, za donošenje odluka u Zagrebu, što sve podržavam, sve je to, rekli bi u Bosni džabe ako ne riješimo kriminalce u našim redovima, počevši sa politikom i političarima, nastavljajući dalje i šire od toga jer ne može se desiti da u državi politika bude profesija koju građani najviše demoniziraju, koju smatraju najkriminalnijom profesijom koja uhljebljuje najviše kriminalaca, a to je profesija i to su ljudi koji su izabrani da vode društvo i donose odluke u ime svih građana RH. Prema tome, drage kolege zastupnice i zastupnici, na nama je ta odgovornost i zato nemojmo posustati u tako nečemu, najavimo otvoren rat svima u korupciji, ko se bavi korupcijom i organiziranim kriminalom, posebice ako ugrožava time i nacionalne interese, ako petlja sa energetikom, to sigurno čini. Hvala.
I na kraju, g. Miro Bulj će završno govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Energetski razvoj RH je vrlo bitan i to je strateški najbitnija energetika nešto uz znači uz šta imamo u RH, država se računa i, snaga države je u proizvodnji energetike, manjoj ovisnosti kad je RH neovisna država, tako i kad je svaka obitelj neovisna energetski na taj način osigurajemo stabilnost države, naravno i konkurentnost države. Međutim, Andrej Plenković već mjesecima govori da EU teži, a tako i ova Vlada da teži borbi za zelenu energetiku, protiv CO2, protiv znači da će se sve napraviti da se taj dio ovaj zaštiti naša ekologija, naš zrak, da se i to je opisano ovdje u ovoj strategiji, međutim je činjenica da se još uvijek spominju fosilna goriva, pa tako ja rekao i to u dosta velikoj mjeri fosilna goriva se forsiraju premda smo izgubili taj energetski segment, izgubili smo ga kroz nacionalnu izdaju tj. prodaju naše INA-e, prodaju, preuzimanje neprijateljsko uz pomoć vladajućih od SDP-a koji je preko bijelih noći i Slavka Linića do završno Ive Sanadera ovaj predali su INA-u, naš energetsku tvrtku koja je vrlo značajna, čak smo imali obećanje prije, pre 3.g. da će za ovaj 2 i nešto, 2.g. i par mjeseci, da će se Vlada RH otkupit INA-u prodajom dionica HEP-a, niti je INA otkupljena, Bogu hvala, dionice HEP-a nisu prodane, ali očekujem da će se ispunit obećanje pred, predbožićno tj. božićno vraćanje INA-e u naše ruke. Osobno kad gledamo poglavito ovaj dio proizvodnje sunčeve energije, rekao sam da u Europi 5%, u EU 5% se proizvodi od sunčeve energije, a u RH 0,34%, što znači da se forsiraju vjetroelektrane, vjetroelektrane, da su to u nacionalnom interesu, da je to vlasništvo hrvatske države, da je to vlasništvo hrvatskih poduzetnika, da to građanima ne isisaje milijardu i po kuna subvencija koje je Vlada Zorana Milanovića donijela na zadnjoj sjednici Vlade tj. sad koalicijski partner HDZ-a, HNS-ov ministar Ivan Vrdoljak, milijardu i po kuna godišnje znači iz naših džepova subvencije iđu strancima, dok u isto vrijeme je MOST dao Zakon o mikrosolarima di se osiguraje neovisnost obitelji, energetske obitelji, naravno i drugih institucija. RH je jedna od najsunčanijih zemalja u EU, 0,34% proizvodi se od sunčeve energije, ne samo kad govorimo o RH, nego govorimo o Dalmaciji, govorimo i o, kolega Mišić je maloprije spomenuo, govorio i o Slavoniji, znači govorimo o cijeloj RH, svaki dio se more proizvesti u RH solara do postavljanja na krovove, a poglavito je upitno ovdje kako rješiti, kako se, zbog čega se ne rješaju ljudi koji su socijalno ugroženi tj. ljudi koji nemaju novca za ogrjev, država plaća negdje oko, priko 250 milijuna kuna plus lokalne samouprave plus regionalne ovaj uprave, županije, tu odlazi po milijarde kuna, za po milijarde kuna može se oko 10 000 mikrosolara na 10 000 kućanstava i u toj godini si riješio te ljude, oni su energetski neovisni te obitelji. Dali smo taj zakon, nažalost taj zakon nije usvojen, pokušao je nekakav, Vlada je napravila nekakav hibrid tijekom rasprave, međutim apsolutno se ne rješaje po tom našem potencijalu, a to je sunce, vrlo malo se radi jel ovo ne bi, ovo bi bio i demografska mjera, ljudi bi ostali na tim područjima al ako imaju energiju poglavito u ruralnim područjima, evo vi ste i predstavnik tj. iz nacionalne manjine, ne znam zbog čega se vi ne zauzmete već ako ste tajnik g. Horvat da i na tim područjima ne budu sunčeva energija se više ne koristi, a ne uvijek se ovdje kukljava svako jutro od vašeg predsjednika kluba g. Pupovca kako na tim područjima nema elektrofikacije, evo sunčeva energija more riješiti taj problem i na tim područjima, znači apsolutno smo dali zakon zbog čega nije prihvaćen, nije prihvaćen zbog lobija koji pogoduje stranim investitorima za vjetroelektrane di niti jedan dio nije naš i na taj način od moga područja, reć ću ja sad priko Kina to su strašila, ali već kad su strašila, već ako je Dalmacija pretvorena krajobrazi su ugroženi, pa bar da to nije na štetu hrvatskih građana, a u džepove ko zna koga, evo hvala.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo po tradiciji kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. Predlagatelj je Vlada, rasprava zaključena. Na temelju Članka 5. stavka 3. Zakona o energiji sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 15 suzdržanih i 10 protiv donesena Strategija energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu. Poštovane zastupnice i zastupnici, prije nego pređemo na raspravu o prvom točki današnjeg dnevnog reda, predlažem da na temelju čl. 247. Poslovnika Hrvatskog sabora provedemo objedinjenu raspravu o drugoj i trećoj točci današnjeg dnevnog reda a to su Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za drugo polugodište 2018. i Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za prvo polugodište 2019. godine. Ima li netko protiv? Ako nema, onda konstatiram da ćemo objedinjenu raspravu o te dvije točke a sada prelazimo na prvu točku. Izvolite, kolega Lovrinović.
U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živog zida tražim stanku na temelju čl. 248., kako bi, mogu li obrazložit stanku? Mogu li obrazložit zahtjev?
Još nismo prešli, ne znam na što se odnosi zahtjev za stanku.
Odnosi se na neuvrštavanje u točku dnevnog reda sjednice Sabora [[Upadica predsjednik: Kolega Lovrinović.]] o izvještaju HANFA-e za 2016 [[Upadica predsjednik: Kolega Lovrinović, molim vas.]] Recite.
Dakle, ne možete tražiti stanku za tako nešto nego možete samo stanku vezano za točku dnevnog reda radi konzultacije kluba.
Danas ujutro donešena je odluka da se spajaju dvije točke dnevnog reda i te dvije točke su: - Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za drugo polugodište 2018. i - Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za prvo polugodište 2019. Podnositelj je Hrvatska narodna banka temeljem članka 62. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila svima vama mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Evo gospodin guverner HNB-a Borisi Vujčić je danas s nama i će dati uvodne informacije. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane dame i gospodo sve vas srdačno pozdravljam i dopustite mi da u skladu sa zakonskom obvezom ukratko predstavim informacije koje ste dobili. U prvom dijelu izlaganja kao i uvijek dat ću osvrt na najvažnije makroekonomske trendove, a potom govoriti o djelovanju HNB-a. Međutim, prije opisa domaćih gospodarskih kretanja dopustite mi da se ukratko osvrnem na događaje u međunarodnom okružju koji za malu, otvorenu ekonomiju poput Hrvatske predstavljaju okvir u kojemu djeluje. Usporavanje globalnog gospodarskog rasta koje je započelo prethodne godine nastavilo se i u prvoj polovici 2019. uz naglašene negativne rizike u međunarodnom okružju i rastuću neizvjesnost na financijskim tržištima. Kada je riječ o euro području slabljenje ekonomske aktivnosti iako široko rasprostranjeno najvećim je dijelom odraz nepovoljnih kretanja u njemačkom gospodarstvu odnosno problema u tamošnjem izvozno orijentiranom prerađivačkom sektoru slabljenjem inozemne potražnje. Osobito je kao što vjerojatno znate bila pogođena automobilska industrija koja je trenutno u procesu restrukturiranja pogotovo s obzirom na alternative mogućnosti proizvodnje automobila na električnu energiju i na vodik tako da je pitanje u kojem smjeru će se u idućem srednjoročnom razdoblju razvijati potražnja u tom sektoru. Istodobno i kod ostalih važnijih vanjskotrgovinskih partnera Hrvatske poput Italije, Slovenije i Austrije došlo do usporavanja rasta. U domaćem gospodarstvu godišnja stopa realnog rasta iznosila je 3,1% što je u skladu sa nekakvim prosjekom sada već praktički 5 godina oko 3% se kreće rast BDP-a što je predstavljalo donekle jačanje u odnosu na prethodno polugodište, ali kao što kažem tu se kreće stopa rasta već sada velim u 5 godini smo gdje se kreće između recimo 2,6 i 3,2%. Tome je najviše pridonijela potrošnja kućanstava kao i bruto investicije u fiksni kapital. Osobnu su potrošnju podržavala povoljna kretanja na tržištu rada te daljnje raskreditiranje kućanstava sve to u uvjetima povijesno najviših razina potrošačkog optimizma. Nadalje, rast kapitalnih ulaganja bio je snažan što je bilo posljedica jačanja državnih investicija i boljeg povlačenja sredstava iz Fondova EU. Pozitivan doprinos rastu dala je i državna potrošnja te kontinuirani nastavak rasta izvoza. Istodobno je snažan rast domaće potražnje rezultirao i snažnim rastom uvoza. Kretanja na tržištu rada i dalje su bila povoljna iako donekle slabijeg intenziteta. Zaposlenost je nastavila rasti po sličnim stopama 2,2% čemu su ponajviše pridonijele djelatnosti građevinarstva, turizma te poslovnih usluga. Istodobno nezaposlenost se nastavila smanjivati iako nešto sporije pa je sezonski prilagođena administrativna stopa nezaposlenosti u prvom polugodištu iznosila 8%. Plaće su nastavile rasti, također malo sporije pri čemu je prosječna nominalna bruto plaća bila za 3,8% veća nego u istom razdoblju prethodne godine. U principu ono što se dogodilo sa gospodarstvom je da smo nakon recimo 3,5 godine gdje je rast BDP-a bio prvenstveno pogonjen rastom izvoza nakon ulaska u EU, prvenstveno zbog toga što je rast ulazak u EU omogućio malim i srednjim hrvatskim poduzećima da postanu izvoznici, velik dio poduzeća koji nije bio izvoznik je nakon ulaska u EU postao izvoznik. U 2019. godini smo došli u situaciju gdje je glasni pokretač rasta postaje osobna potrošnja i rast investicija temeljem, prvenstveno na angažmanu sredstava iz strukturnih fondova RU. Što se cjenovnih kretanja tiče temeljna inflacija je blago porasla sa 1% na 1,1% što je uglavnom bio rezultat prelijevanja rasta cijena nekih prehrambenih sirovina na svjetskom tržištu na domaće cijene prerađenih prehrambenih proizvoda. Radi se prvenstveno o mlijeku i svinjetini, kao što se u krajnjoj liniji i sada prvenstveno zbog nedostatka svinjskog mesa na kineskom tržištu cijene povećavaju uslijed rasta prehrambenih sirovina prvenstveno svinjetine. Domaći inflatorni pritisci u smislu ubrzavanja rasta domaće potražnje i rasta troškova rada tek su u manjoj mjeri preneseni na povećanje cijena. Ukupna inflacija potrošačkih cijena usporila se na 0,6% gdje se inflacija usporila na 0,2% zbog smanjenja stope PDV-a na neke prehrambene i farmaceutske proizvode. Učinak smanjenja odnosno prijenosa smanjenja PDV-a na spomenute proizvode bio je znatan, ali nepotpun. Temeljem analize na vrlo detaljnoj razini procijenjeno je da je ukupni izravni učinak smanjenja PDV-a u razdoblju od prosinca 2018. iznosio oko -0,6%-tnih bodova, od čega se -0,5%-tnih bodova odnosilo na prehrambene proizvode, a ostatak na farmaceutske proizvode. Iz detaljne analize proizlazi da je prijenos niže stope PDV-a na prehrambene proizvode obuhvaćeno smanjenjem PDV-a iznosio oko 50% pri čemu je glavnina prijenosa ostvarena upravo na početku 2019. Također analiza je pokazala da su pojeftinili i određeni prehrambeni proizvodi na koje se nisu odnosile porezne izmjene, ali u znatno manjoj mjeri, inflacija potrošačkih cijena je počela blago ubrzavati do razine od 0,6% polovicom godine, na što je najviše utjecalo povećanje godišnje stope rasta cijena energije, naftnih derivata i plina, te prerađenih prehrambenih proizvoda. U prvoj polovini 2019. saldo na tekućem i kapitalnom računu platne bilance pogoršao se zbog daljnjeg produbljivanja manjka u robnoj razmjeni s inozemstvom, uvjetima intenziviranja gospodarske aktivnosti i snažnog rasta domaće potražnje. Pored toga iako u manjoj mjeri, povećao se manjak na računu primarnog dohotka uslijed veće dobiti domaćih poduzeća u vlasništvu ne rezidenata i manje dobiti stranih poduzeća u vlasništvu rezidenata, nepovoljna su kretanja tek djelomično ublažena poboljšanjem salda na računima sekundarnog dohotka i kapitalnih transakcija zbog primjetnog intenziviranja korištenja sredstava iz Fondova EU, što sam već spomenuo. Istovremeno se glavnina neto priljeva kapitala na financijskom računu odnosila na rast neto dužničkih obveza, ponajviše kreditnih institucija. Kako bi podržao gospodarski rast, HNB je i nadalje vrlo ekspanzivno monetarnom politikom podržavao iznimno visoku razinu likvidnosti istodobno održavajući tečaj kune prema EUR-u stabilnim. Tijekom prvog polugodišta 2019. HNB je neto otkupio 633 milijuna EUR-a, pri čemu je kreirano gotovo 5 milijardi kuna primarnog novca. Početkom veljače HNB je otkupio od poslovnih banaka ukupno 450 milijuna EUR-a nakon što je isti dan prodao 463,4 milijuna EUR-a Ministarstvu financija radi refinanciranja dijela trezorskih zapisa od 1,5 milijarde EUR-a s dospijećem od 455 dana. Kasnije, nakon što je sredinom lipnja država izdala 10-godišnju euro obveznicu na međunarodnom tržištu, HNB je od Ministarstva financija otkupio 660 milijuna EUR-a što je dodatno povećalo izuzetno visoki strukturni višak likvidnosti. U uvjetima tako visoke likvidnosti banke nisu bile zainteresirane za kratkoročna kunska sredstva ponuđena putem redovitih tjednih operacija. Kamatne stope na kredite banaka nastavile su se smanjivati, a plasmani rasti. Na kraju lipnja 2019. godišnji rast ukupnih plasmana domaćim sektorima isključujući državu usporio je na 3,6% tome je pridonjelo smanjenje plasmana poduzećima koji su na godišnjoj razini iskazali pad od -1%, što je bila posljedica aktiviranja državnih jamstava za kredite brodogradilištima i smanjivanja potraživanja od grupe Agrokor povezanog i sa operativnom provedbom nagodbe. Ukoliko se isključe spomenuti jednokratni učinci, plasmani poduzećima su usporili svoj godišnji rast čemu je u najvećoj mjeri pridonjelo smanjenje kreditiranja velikih poduzeća. Istovremeno su plasmani stanovništvu porasli za 6,7% potaknuti u najvećoj mjeri rastom gotovinskih nenamjenskih kredita. Kako bismo ublažili rizike povezane s odobravanjem takvih kredita, HNB je u veljači 2019. izdao preporuku o postupanju pri odobravanju nestambenih kredita potrošačima. Podsjećam da za sada bankama samo preporučujemo opreznije uvjete odobravanja gotovinskih kredita, posebno onih sa duljim rokovima dospijeća, a potrošačima razboritost pri zaduživanju, ali i da pozorno pratimo učinke preporuke. Promatra li se kretanje gotovinskih nenamjenskih kredita, njihov se godišnji rast snažno ubrzavao do donošenja preporuke nakon čega se počeo smanjivati. Tako je primjerice godišnja stopa rasta gotovinskih nenamjenskih kredita iznosila 12,9% u trenutku donošenja … [[Govornik se ne razumije]] da bi se odma nakon toga spustila za 0,7%-tnih poena. Kratko o upravljanju međunarodnim pričuvama RH i ostvarenom financijskom rezultatu, međunarodne pričuve i nadalje se povećavaju, te su na kraju prvog polugodišta 2019. bile za 14% više u odnosu na kraj 2018., dok su neto međunarodne pričuve porasle za 5,7%. Na rast međunarodnih pričuva utjecali su otkup deviza od banaka koje sam spomenuo, radi sprječavanja aprecijacijski pritisak koji su kontinuirano relativno snažni i otkup od Ministarstva financija više razine ugovornih repo poslova, te priljev deviza na račun Ministarstva financija. Ovdje bi se osvrnuo i na financijski rezultat upravljanja pričuvama, na cjelokupnom europskom portfelju ostvarena je stopa povrata od 0,31% na godišnjoj razini unatoč činjenici da je više od polovine državnih vrijednosnih papira zemalja članica Europodručja nosilo negativan prinos. Stopu povrata za cjelokupni dolarski portfelj međunarodnih pričuva kojima upravlja HNB iznosila je 2,57% što je naravno posljedica toga da na američkom tržištu … [[Govornik se ne razumije]] održava znatno više stope nego što je to slučaj u Eurozoni. Osnovni cilj, a to su likvidnost i sigurnost u upravljanju međunarodnim pričuvama uspješno je ispunjen. Što se događalo u bankovnom sustavu? Ukratko, zabilježen je daljnji rast imovine i profitabilnosti banaka, kapitaliziranje sustava i nadalje je visoka pri čemu je stopa ukupnog kapitala iznosila gotovo 23%, kvaliteta izloženosti kreditnom riziku nastavila se poboljšavati, te je udio neprihodujućih kredita pao na 7,3%. Na povećanje ukupne imovine najveći utjecaj imao je rast ulaganja u vrijednosne papire, a potom je kreditna aktivnost usmjerena prema stanovništvu, znači to su ne kolateralizirani ili kako ih zovemo gotovinski krediti te učinak regulatornih promjena u računovodstvu najmova. Rast profitabilnosti ostvarena je zahvaljujući većim ne kamatnim prihodima, a potom i manjim troškovima kreditnog rizika budući da se udio loših ne prihodujućih plasmana smanjio. S oporavkom dobiti u prvoj polovici 2019. godine porasli su pokazatelji profitabilnosti pa je prinos na imovinu i prinos na kapital iznosio 1,9% odnosno 11,3%. Svoje izlaganje završio bih kratkim osvrtom i na fiskalna kretanja. U prvom polugodištu 2019. nastavila su se uglavnom povoljna kretanja u javnim financijama. U spomenutom razdoblju ostvaren je višak opće države prema metodologiji ESA 2010 od 200 milijuna kuna, takva proračunska ostvarenja posljedica su zamjetnog godišnjeg rasta proračunskih prihoda od 7,5%, ali i rasta rashoda od 7,2%. Dug opće države na kraju lipnja 2019. iznosio je oko 298 milijardi kuna ili za oko 12 milijardi kuna više nego na kraju 2018. Povećanje prije svega održava pred financiranje dijela obveza po inozemnim vrijednosnim papirima koji su dospijevali u drugom polugodištu 2019. Zaključio bih ovo izlaganje konstatacijom da su ovo razdoblje obilježila pozitivna ekonomska kretanja što se prelilo na visoku razinu potrošačkog optimizma, a posebno na nastavak povoljnih kretanja na tržištu rada, znači rast zaposlenosti, pad nezaposlenosti, rast plaća što je doprinijelo rastu osobne potrošnje kao glavnom generatoru rasta BDP-a. Međutim pozitivni učinci ulaska u EU na izvoz postupno slabe, kao što smo i očekivali jer su kao i kod drugih zemalja najjači u prvih nekoliko godina nakon ulaska u EU te se salto tekućeg i kapitalnog računa platne bilance pozitivni saldo polako smanjuje. HNB i nadalje kao već dakle sada dugo godina, nastavlja voditi vrlo ekspanzivnu monetarnu politiku i održava vrlo visoku likvidnost domaćeg financijskog tržišta uz to održavajući uvijek i stabilnost tečaja što doprinosi nastavku povoljnih uvjeta financiranja pa su se i kamatne stope na sve kredite i stanovništvu i poduzećima i države spustile na povijesno najniže razine. Međunarodne pričuve su na povijesno najvišoj razini s druge strane i one su na neki način druga strana medalje vrlo visoke likvidnosti. Strukturni višak likvidnosti u hrvatskom gospodarstvu jednak je u ovom trenutku otprilike strukturnom višku likvidnosti na području eurozone koji stvara Europska središnja banka drugim instrumentima. Na neki način mi provodimo kontitativizing odnosno kupovinu financijske imovine, međutim za razliku od Europske središnje banke koja to čini otkupom prvenstveno vrijednosnih papira, mi to činimo otkupom deviza i time povećavamo međunarodne pričuve koje je na razini otprilike 20 milijardi eura u ovom trenutku među najvišima na svijetu kao postotak BDP-a. Ukupni plasmani domaćim sektorima isključujući održivu nastavljaju rasti, a kao što sam rekao kamatne stope padaju dok je otpornost bankovnog sustava na visokoj razini u ovom trenutku provodi se i tzv. AQR provjera kvalitete aktive hrvatskih banaka kao preduvjet za ulazak u blisku suradnju sa Europskom središnjom bankom, Bankovnu uniju, a nakon toga i u eurozonu i sigurni smo da će i ona to potvrditi. Međutim, kao što uvijek naglašavam za ubrzanje potencijalnog rasta BDP-a ubrzanje konvergencije, ono što je dalje potrebno raditi su prvenstveno strukturne reforme na onim područjima koje su označena kao ona u kojima strukturne slabosti u gospodarstvu i dalje postoje. To je u budućnosti glavni izvor rasta, potencijalnog rasta BDP-a uz naravno prudentnu i monetarnu i fiskalnu politiku koju moraju održati u tom razdoblju stabilnost gospodarstva. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Po običaju nekoliko replika. Prvu repliku ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Guverneru kažite mi da li je generator rasta, niste spomenuli BDP-a 6,6% od doznake iz inozemstva naših građana koje je u povećanju non stop, znači da ljudi iseljavaju, šalju novac, to ste vi objavili, znači da li je to generator rasta? Naravno da bih volio da ste nam donijeli, jeste li možda oduzeli dozvolu bankama koja znači PR plaća da bi lobirali kod Ustavnoga suda, dal ste donijeli možda nama obavijestit nas dal ste oduzeli rad tim koji se rugaju sa našim institucijama, Ustavnim sudom, sa Hrvatskom narodnom bankom jer se tako ponašate, dal' ste poduzeli ikakva rješenja oko toga, osim što ste izrazili svoje zgražanje, dal' ste poduzeli kakve mjere kao primjer drugim bankama da se ne mogu ponašat u Republici Hrvatskoj kao prema nekakvoj, ne znam ispostavi, ne znam briselskoj ili ne znam čijom, evo zanima me što ste poduzeli, i koliko je utjecalo na povećanje BDP-a, znači iseljavanje naših ljudi koji kroz doznake šalju novac u Hrvatsku. Hvala lijepo.
Odgovor gospodine guverneru.
Hvala lijepo na pitanjima. Što se tiče doznaka naših ljudi koji rade u inozemstvu, one su uvijek bile značajan dio priljeva po kapitalnom računu i tekućem računu platne bilance. U ovom trenutku ona rastu, zbog toga što ima više ljudi koji rade u inozemstvu, međutim to nije značajan generator samog rasta BDP-a, to ima više utjecaj na račun platne bilance. I na tom računu platne bilance, kao što znate imamo suficit, znači zbrojno tekući račun i kapitalni račun platne bilance su u suficitu. Otprilike ako pogledate priljevi po de facto transakcijama koje dolaze iz inozemstva, a prvenstveno su doznake naših radnika u inozemstvu, su pokrivali naše kamatne rashode, jel. U ovom trenutku naši se kamatni rashodi smanjuju zbog toga što padaju kamatne stope na sve ono što refinanciramo, a ovo raste, i to doprinosi prvenstveno tom suficitu, manje samoj stopi rasta BDP-a, donekle zbog naravno isto toga što ulazi u osobnu potrošnju, međutim to nije glavni generator. Glavni generator je prvenstveno rast plaća i visoki rast potrošačkog optimizma, pa ljudi dosta, dosta troše.
Vrijeme. Hvala.
Što se tiče, što se tiče,…
Vrijeme, hvala.
Pardon.
Drugu repliku gospodin Škibola.
Hvala poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Vujčiću. U vašem izlaganju mogli smo čuti dosta subjektivnih informacija od strane Hrvatske narodne banke, ali javnost zanima jedna ozbiljna stvar koja se nedavno dogodila, javnost zanima kada će biti rezultati istrage nad RBA bankom. Znači vidjeli smo jedan napad na ustavnopravni poredak Republike Hrvatske, i javnost zanima kada će biti rezultati istrage da kažete konkretan dan, također da kažete koje su moguće sankcije. Hvala.
Odgovor gospodine guverneru.
Što se tiče istraga, istrage kao takve u principu provodi DORH, ne Hrvatska narodna banka. Hrvatska narodna banka provodi nadzor nad poslovanjem banaka, mi smo taj nadzor pokrenuli, mi ne možemo o tom nadzoru naravno govoriti, zbog Zakona, ali mogu reći da je pri kraju taj naš nadzor. Ono što je, ja bih rekao, se već najvažnije dogodilo, je da već tijekom samog nadzora nakon mog razgovora sa upravom Banke, predsjednik uprave banke je podnio ostavku, shvaćajući što se dogodilo i time odgovornost. Nakon što završi nadzor, mi imamo na raspolaganju i prekršajne odredbe, pa o tome će biti jasnije nakon što sam nadzor završi.
Hvala. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, poštovani guverneru. Pa možda imate podatke u apsolutnom iznosu, zanima me ovaj dio gotovinski nenamjenski kredite krajem godine, dal je on negdje oko 53-54 milijarde kuna, koji je tu apsolutni iznos, možda njihov MPL, jer on je bio negdje 7-8%, znači onda oko 3-4 milijarde kuna MPL-a, i kolika je pokrivenost tih gotovinskih nenamjenskih kredita budući da oni zapravo i samom ovom dijelu, pokazujete u vašem izvješću, da oni zapravo generiraju najveći rast, negdje na razini 12%, pa me čisto zanimaju krajem godine iako nisu to u ovom dijelu, dal je on, do koje razine je on već došao, koliki je taj dio MPL-a, i kolika je pokrivenost tih kredita budući da su značajni, važni i neke zadnje podatke ako imate. Hvala lijepo.
Gospodin Vujčić odgovor.
Što se tiče, kao što sam …/Upit suradnicima: Kol'ko? Kolika je pokrivenost?/… dakle, što se tiče samih MPL-a oni su kao što sam rekao počeli padati nakon naše preporuke, sami loši, znači krediti su 4,6%, što znači da nisu visoki, međutim problem je u tome da kad imate visoki rast, što pretpostavljam vi znate, kad imate relativno visoki rast, onda je prosječna starost tih kredita niska, i onda je, onda su loši krediti niži zbog toga. Kad oni uspore ili kad dođe do pada, ili dođe do recesije, onda oni rastu. Zbog toga mi unaprijed upozoravamo da bi se to u budućnosti moglo dogoditi, iako velim, ti krediti za sada su zdravi. Onih 4,6 je mala delikvencija da tako to kažem tih kredita, a pokrivenost je oko 40% za sada, što za takvu razinu je sasvim, sasvim adekvatno.
Hvala. Sljedeću repliku ima gospodin Đujić.
Hvala lijepo, gospodine guverneru. Pa ja bi se isto nadovezao na te kredite, u biti vi ste upozorili u siječnju lani na opasnost, recimo tu buduću i sad ste to dobro obrazložili, ali iz ovoga što ste sada rekli kolegi Lalovcu proizlazi da u biti postoji realna opasnost možda da i uskoro nam zemlju zahvati nekakav oblik krize ili recesije, i sada osim te pokrivenosti i postotka kredita, koliko građana, po nekoj vašoj procijeni bi moglo bit na udaru zbog takvih kredita, budući da znamo da su ih banke u biti davale i bez nekih jamstava, dakle vi ste jednostavno mogli dignut kredit u banci, i možete još uvijek i danas, s obzirom da su niske kamate, kapitala ima dovoljno, bez nekakvih garancija malo jačih, i u biti koliko bi to moglo ugrozit naše građane, k'o što smo imali sa švicarskim frankom svojevremeno, nije to isto, ali recimo ugroženost građana može biti takva i koliko je taj scenarij opasan odnosno izgledan, ili neizgledan, ili u tom pravcu.
Odgovor.
Pa recimo ako uspoređujemo sa švicarskim frankom, situacija je bitno različita, kao što ste i sami rekli, u smislu da se ovdje radi prvenstveno o kreditima koji su u kuni i sa fiksnom kamatnom stopom. Znači nemamo ni tečajni rizik, niti kamatni rizik. Tamo smo imali prvenstveno tečajni rizik, međutim ukoliko dođe do, recimo recesije, ako dio ljudi izgubi posao, ona će im biti teško servisirati ili nemoguće te kredite. To je s jedne strane rizik za njih, međutim isto tako za banke jer su to nekolaterizirani oni nemaju nikakvu kolateralu, oni nemaju stan, kuću, bilo šta iza toga. Prema tome, ako građani nisu u tom trenutku kad izgube posao u stanju servisirati, taj kredit praktički ga banka mora otpisati. Ono što se tu događalo, što smo mi primijetili da je loše i zbog čega smo reagirali je da smo primijetili da zbog zakona koji su doneseni u saboru oko ovrhe dijela plaće jel, koji se limitira su dio građana je izgubio kreditnu sposobnost [[Upadica: Hvala.]] što su radile banke, samo sekundu da objasnim, što su radile banke onda bi dale dio kredita koji ulazi u kreditnu sposobnost kao normalni kredit, a dodatno bi dali ona negotovinski pa ga razvukli na 12 godina recimo i na taj način su arbitrirali između zakona. Da to spriječimo mi smo donijeli onu preporuku da to banke više ne mogu raditi.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović, replika.
Poštovani guverneru imam jedno jednostavno pitanje, vi ćete znati odgovor. Kako se može izaći iz tečajnog mehanizma ERM II?
Iz tečajnom mehanizma ERM II nije predviđen izlazak jel to nije nešto što, to je u principu nešto što je čekaonica za ulazak u euro zonu, ali vi možete ne zadovoljiti uvjete tečajnog mehanizma. Drugim riječima taj tečajni mehanizam od vas zahtijeva da održavate tečaj u vrlo uskom rasponu oko EUR-a, nefiksiran, znači vrlo slično onome što mi sada imamo, ajmo reći da je to nekakvih plus/minus 2,5 ili 5% recimo plus/minus 2 25%. Tako da vi možete ne zadovoljavati uvjete tečajnog mehanizma i ako ih ne zadovoljavate ne možete ući u euro zonu, ali to nije mehanizam u koji danas ulazite, sutra izlazite. Možemo ne zadovoljavati, ali ne.
Hvala. Bez rasprave ovakve vrste. Gospođa Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani guverneru, spominjali ste kretanje plasmana kunskih i deviznih poduzećima pa iz izvješća koje smo imali prilike čitati vidljivo da su recimo ne izvoznici zapravo se razduživali u deviznim plasmanima odnosno kreditima i da su uzimali više kunskih kredita. U isto vrijeme su izvoznici uzimali više deviznih što je onda zapravo pogotovo 2016. na ovamo interesantno s obzirom da se stalno govorilo o tome kako je tečaj previsok, kako nije atraktivan itd., pa molim vas malo pojasnite.
Ja mislim da je to su trendovi…
Gospodine guverneru, možete govoriti, izvolite.
… ah pardon.
Ne, ne možete izvolite, ali moram vam dati riječ. Izvolite.
To je istina, to su trendovi i ja mislim da su dobri. Zašto? Zato jer oni koji imaju prirodna osiguranja od tečajnog rizika hedg to su upravo izvoznici za njih je logičnije da imaju devizne kredite. Ovi koji nemaju taj prirodni hedg za njih je bolje da imaju kunske kredite. I to je nešto što ja mislim da je jako dobar i isto tako građani, uzimaju više kunskih kredita sad su kunski krediti preko 5% svih kredita građanima, što je opet dobro zato jer građani nemaju osiguranja od tečajnog rizika osim oni nemaju prihode u inozemstvu pa ih to čini manje ranjivima na bilo kakve tečajne šokove. Iako ja ne vjerujem da će doći do tečajnih šokova do uvođenja EUR-a.
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine guverneru prvo jedno pitanje da li je moguće da HNB ovo izvješće dostavi nama u roku od 2-2,5 mjeseca da ga mi u roku 3,5-4 mjeseca raspravimo, a ne da raspravljamo podacima koji su još lagano pase. I druga stvar mislim da bi ovdje u ovom visokom domu, a i vi i ministar financija trebali pojasniti malo, iznest u stvari strukturu rasta BDP-a. Pa recimo šta ja znam da je ovaj zadnji prošlu godinu za 2,2 postotna poena ga digla potrošnja, ali ga je za 2 postotna poena spustio povećani uvoz i to onda nas jasno upućuje na nešto drugo, a to je na strukturu hrvatskog gospodarstva koje ne može proizvesti ono što hrvatski građani i hrvatskog gospodarstvo potražuje. Mislim da to naprosto jednim običnim, narodnim jezikom treba ovdje doći u sabornicu onda će mnoge stvari nestati, a ne se nabacivati jer kad kažemo da je potrošnja povećala rast BDP-a al ga isto tako spustio povećani uvoz. I ustvari neutralna priča o ovom je [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] i izvoz koji se nažalost smanjujem.
Gospodin Vujčić odgovor.
Prvo, možemo mi možemo poslati u bilo kojem roku koji se dogovorimo samo će s obzirom na kratkoću roka biti podaci takvi koji jesu, znači koliko DZS-u treba da proizvode i nama podatke oni će biti, znači ako se dogovorimo da dođe za 2 mjeseca onda će biti sa onim podacima koji su do tada raspoloživi i o njima možemo raspravljati, ali meni je osobno uvijek s vama draže raspravljati isto tako što recentnije podatke, a ne podatke od prije 6 ili 12 mjeseci. Tako da vrlo rado, samo se moramo dogovoriti koje točno razdoblje. Što se ovog drugog pitanja, dijela tiče to neću uspjeti u 30 sekundi, ali to je dobro pitanje. Struktura gospodarstva je upravo ono što na neki način determinira rast i kvalitetu rasta gospodarstva. To se kod nas u ovom trenutku mijenja i istina je da kako raste osobna potrošnja koja diže s jedne strane rast BDP-a, s druge strane diže i rast uvoza, što smanjuje i to potpuno se slažem. Da to s druge strane nekako balansira cijelu tu priču [[Upadica: Hvala.]] ono što u budućnosti će biti glavni faktor rasta će biti investicije i o tome bi trebalo više razgovarati.
Hvala lijepa. Imat ćemo još puno prilika govoriti imam dojam. Sada želi li u ime odbora netko uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Miro Bulj koji će govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, guverneru sa svojim suradnicima, tajniče ministarstva, evo dobro je raspravljati ovdje o temama tj. o nečinjenu HNB-a pa tako da ću ja navesti i neke određene argumente, naravno da triba raspravljati da i vi tribate demantirati nažalost nisam dobio demant o tome da li ste donijeli možda rješenje ovdje ili odluku o banci koja je tražila PR agenciju da bi utjecala na Ustavni sud, da bi se rugala s institucijama RH, a možda utjecala i na saborske zastupnike, na Vladu, na vas, možda imaju PR agenciju, a vjerojatno imaju ako utječu na, ne znam vjerojatno imaju kad vidimo do čega je sve skupa dovedeno, kad vidimo kako se štedno kreditne zadruge ponašanju Raiffeisen prema našim ljudima kojima su kamate, to ne mogu raditi u Austriji sigurno koja je članica EU odakle dolaze, to se evo na otoku Rabu bio sam sa ljudima, samo tu, nego poglavito ponašaju se kao nigdje, a 2/3 većinom smo donili ovaj taj zakon o ništetnosti, kolega Škibola će to možda još podobnije, ali je donesen 2/3 većinom tj. 130 i nešto svih nazočnih zastupnika, čak ni Ustav nije donesen koliko vi držite do glasa naroda i koliko bi se vi morali kao narodna banka tu pokazati kao instrument, element nezakonitosti tih kredita koji nikada neće otplatiti naši građani, nego doslovno nažalost njihova se djeca ubijaju, njihova se djeca, ja, znači jednostavno sustav ne funkcionira. Ako je to HNB onda nije samo dovoljno uvaženi guverneru baviti se sa masterchef-om, oće li sljubljivati vino bilo sa obrnutom ribom bilom il će s crvenom, očito je samo vama to priča ovdje. Ovdje se znači radi o životnim problemima. Znači radi se o životnim problemima, mi smo imali par puta, par puta ugroženu stabilnost RH. Pa vi znate da je 10 milijardi iz vaših, ne znam iz čijih usta je rečeno, 10 milijardi kuna u jednom trenutku, 10 milijardi kuna Agrokor koristio mjenica bez pokrića, znači plaćao, to je udar na državu na monetarni sustav. Dobro da se država nije raspala ko je vodi i to narodna banka. Čija je to banka? Privatna, reka bi jednu tešku rič koja se kaže za ovu u mome doli kraju sinjskome za ovu stvar. Znači ja govorim čisto laički, vi ste stručnjak, ja govorim laički. Pa ja sam doslovno morao dignuti kaznenu prijavu protiv toga nečinjena Vijeća za stabilnost financijsku, prije tri godine, dvije ne znam kad je bio ono Agrokor. Znači ugrožena financijska stabilnost, to je nečinjenje. Čini mi se 2012., 2013., ne znam jel ste tad bili guverner, ali bili ste u tom kalupu, bili ste uglavnom u tome kružoku. Znači ovde je pitanje kad donosimo ova izvješća mi očekujemo kao saborski zastupnici što ste poduzeli. Ja smatram kao saborski zastupnik ono što je napravila banka koja je rekla da je PR zadužila tj. raspisala natječaj za PR agencijom koja će utjecati na Ustavni sud. Ja mislim da to nisu dobre poruke, ja to kao zastupnik vama govorim kao guverneru HNB-a. Naravno da je ogroman problem vidimo pojavljuje se i u javnosti oko ništetnosti kamata tj. kredita koji su davani u EUR-u. Znači ja ne znam kad se počeo taj krediti u biti Franak tzv. Švicarci, kad su počeli i kad je osnovana ta direkcija, agencija koja će zaštiti potrošače i dal ona šta radi inače ta? Jel postoji kad je dovedeno u ovu situaciju kad vidimo da čak naši sada sudovi ovaj nakon prosvjeda građana, nakon aktivnosti građana znači vi bi tribali biti oni koji će zaustaviti pljačku hrvatskog naroda od strane banaka, hrvatskih građana …/nerazumljivo/… jer to je ogroman potencijal i resur. Ako netko izmuze građanima iz džepa nezakonito 20 milijardi kuna u kratkom roku na kreditima nekakvim, nezakonito, to je udar na Hrvatsku, to je agresija na Hrvatsku, na hrvatskog građana. Pa nije to, to je ozbiljna stvar, a vi kao guverner, kao legitimni znači predstavnik HNB-a morate ovaj to zaštiti. Evo mjenice sam spomenio, spomenuli ste znači financiju stabilnost ovaj stabilnost tj. kad se govorimo o stabilnosti međutim, često se pojavljuje u zadnje vrijeme pošto se ovo radi o izvješću kao da će EUR-o pomoći, vi ste, vi …/nerazumljivo/… EUR-o međutim brojne države u našem okružuju koje su puno pa i razvijenije od nas koje su također u euro zoni Češka, Poljska, Danska, ne znam da ne nabrajam koje su ispred nas po brojnim pitanjima nažalost tribali smo da je sve korektno mi biti ispred njih po svemu što imamo. Međutim, oni ne letu, ne srljaju baš toliko u EUR-o. Koji su to razlozi zašto mi tako srljamo, mi moramo EUR-o? Pa zašto se ne bi otvorila rasprava, ljudima eminentnim koji su za, koji su protiv, pa da vidimo argumente u kojemu roku, zbog čega, nije to obaveza mi moramo. Zašto moramo? Ako nešto nije dobro za hrvatski narod poštivajući to što smo ušli u EU onako kako smo ušli ono što smo izdali generala, nismo smili isključivi gospodarski pojas, morali smo sve potpisat samo da bi se dodvorili i pokornički ušli i sad kada smo, dat sad poljoprivredno zemljište, mislim to je sve jedan sklop van ovoga ali došli smo tu di smo došli. Zbog čega mi ne bi raspravljali o tome? Zbog čega ne bi javnost znala argumente stručnih, kompetentnih ljudi šta to znači za hrvatsko gospodarstvo dugoročno, šta znači za našu poljoprivredu, šta to predstavlja našim ljudima. Međutim vi dajete samo svoj stav i tu vas prati premijer i plivate zajedno, ok plivajte. A koji će biti rezultati i učinci? Ja čisto sumnjam sve šta ste falili da je ispalo dobro. Ja imam pravo sumnjivi, bi je i sumnjivi Toma u sve sumnja dok nije stavio svoju ruku na čovika nije virovao da je on na rani. Prema tome, sumnje su dobre, propitivanja su dobra, a od vas očekujem da vi kao guverner štitite nacionalne interese. Pa po prvi put se skupilo 7, 8 il 10 zastupnika nedavno, evo tu je i kolega Lovrinović, skupilo ih se i kolega Škibolo su ovdje oko problema što se događa sa Hrvatskom mislim narodnom bankom. Znači mi kao narodni zastupnici moramo dolaziti ispred DORH-a. Pa nemojte dozvoliti, ja sam tada rekao da je Hrvatska nenarodna i ne banka, pa mi smo dugo godina, evo dugo godina, ne znam ima li to u ovome izvješću, al dugo godina nismo uopće znali da banke godišnje na provizije i naknade uzimlju ne znam kolko ima 500-tinjak, 4 milijarde kuna godišnje, ne na kamate od naših građana, fizičkih i pravnih osoba, uglavnom to su naši građani, 4 milijarde kuna opelješe iz džepa hrvatskih građana. Tek prošle godine se objavio nekakav popis il pretprošle ne mogu se sitit nakon pritisaka ovdje ovaj nakon pritisaka objavio se taj popis, znači 4 milijarde, pa jel to sramota guverneru ej, 4 milijarde kuna banke uzmu na provizije, naknade, na 500-ti, kolko ima pitaj dragoga Boga i to nitko nije znao, to je se krilo, tajilo se. Isto tako je se tajilo ovaj kad kažete naš BDP raste, da raste šta ste iselili 2/3 RH lošom šta monetarnom politikom, šta sluganski odnos prema bankama, iselili ljude vanka, šalju pare svojim obiteljima, to je šta se prikaže kroz sustav, a kolko ljudi dadu svojim obiteljima na ruku novca šta zarade, znači BDP vam drži, da nije toga novca raspalo bi se sve, toga od ljudi koje ste iselili, znači 2/3 RH vi ste i svojom politikom iselili i RH i sad se falite vi premijer sa BDP porastom, naravno ljudi šalju pare koje ste iselili, otiđite vidite doli škole zatvorene, nema nikoga, lako je pod ovim svjetlom Zagreba i zvonjenjem Brisela gori i zastupanje nekakvih naprednih interesa jel ako kažete da niste za EUR-o na način dok se ne raspravi, dok se ne vidi, da bi tribalo o tome raspravljati stručno kompetentno, izvagati, uzeti vrime, ne, ne, mi smo za EUR-o koje je protiv kune, vi ste ništa, ovo, ono, znači jednostavno tribamo gledati primjere drugih država, ja ne znam jeste vi razgovarali sa češkim guvernerom, jeste razgovarali sa poljskim, sa tim koji su jači od nas, zbog čega oni ne žele i oni su u Eurozoni, šta, koji je razlog, imaju vjerojatno ljudi nekakav razlog, njiovo gospodarstvo puno više reste, puno više proizvodi. Prema tome, ovdje je, brojna se ovdje pitanja postavljaju, ja postavljam ovo kao zastupnik, kao nekoga koga je narod poslao da ga pita jel znan da je 2/3 RH prazno, znan da iz moga sela ljudi odoše vanka, ostavljaju matere plačuć i to ne oni, nego odoše i dica njiova guverneru, odoše im svi, samo se čuje plač dice na, na autobusnim kolodvorima, samo to čujete, plač roditelja, ne dice, nema u rodilištima plača, sve manje i manje, nego obrnuto roditelji plaču na autobusnim kolodvorima kad šalju svoju dicu i unuke vani i sav taj novac što dolazi ovdi odjedanput BDP reste, ja sam ovdje govorio danima guverneru, danima premijeru zbog čega raste, da li je istina da raste broj doznaka, novac na osnovu doznaka iz inozemstva, on mi je tvrdio da su to moje tlapnje, da su to moje tlapnje, nit sam stručnjak, samo sam zastupnik, moje je da pitan, a vidim da je prazno sve, ja kad odam svojom Dalmatinskom Zagorom, Likom, Gorskim kotarom, kad odem u Zagorje, u Slavoniju, prazno, prazno, mračno, tmina, nema veselja, nema stoke, nema poljoprivrede, nema dice, nema, a sad govoriti o porastu, o kojeme porastu. Ja, mislim, samo kad pogledam ljude evo kad razgovaram sa ljudima koji su kažnjeni od Štedno-kreditnih zadruga Raiffeisen, donijeli smo taj zakon dvotrećinskom većinom kolege i kolege, kolegice i kolege, pa te su u Mađarskoj zabranili, u Mađarskoj će oni doć, u Mađarsku, Austrija ih proganja, pa to je nemoguće vratit te kamate, uzeli su ljudima nekretnine, kamate, ja ne kažem da ne triba bit obavezan, vraćat svoje obaveze, naravno, al to je kamatarenje, to je kamatarenje, to što se događa, evo reka sam primjer … [[Govornik se ne razumije]] ne znam to se događa u cijeloj RH, al to je kamatarenje ljudi, to je zločin, to je protivno propisima, to je protiv, protivno HNB-u, vaš glas mora bit snažan i jak, vi morate biti uz ove ljude koji su vas imenovali, ovaj vi ste proizašli iz parlamenta, niste vi Bogovi, evo odeš ja u Brisel, moram uvest EUR-o, ode on i Plenković, a inače evo mi smo godinama, mi koji smo bili u onome sazivu, prvome sazivu, znači prije ovoga sazivu, ovdje smo tražili taj krug ljudi isključivo da uđe i revizija u HNB, pa je bio otpor, ne revizija politike monetarne financijske, nego revizija pos poslovanja, to je bilo ajme, pa niko ne smi bit faraon u ovoj državi, ovo je demokratska država za koju su brojni dali svoje živote, na nastala u domovinskome ratu i na tome tribamo graditi našu budućnost, al vi kao važna institucija isključivo govoriti mi smo za EUR-o, ovi im se rugaju, vi ste u javnosti dobro istupili, iznenađujuće čak kad je bio ovaj piar ova agencija, kad je bio hrvatska, ova banka zatražila da ne reklamiran, zatražila je bila u piar agenciji javnoj koja će lobirati kod Ustavnoga suda, al šta ste poduzeli, jeste vi donili nama ovdje saborskim zastupnicima nećete više tako radit gospodo zastupnici, ja kao od vas sam imenovan, takva banka u RH nema šta radit, to je poruka, to je poruka, to je i vaša ovlast, a ne, ne, vi poduzmite ako ne, ako nije to, ne možete, poduzmite, šaljite im poruke snažne, sve mislim, pa ne možemo isisali su nam energetiku, isisali su nam bankarski sustav, prodali smo zlato, grama nemamo zlata ej, ni grama, grama zlata nemamo, za 20.g. procjenitelji i stručnjaci kažu da će 460% skočit, prodali smo 15 tona zlata gospodo, jel iko pita hrvatski narod i HS jel to glasalo o tome, jel to iko raspravio, pa da vidimo možda, niko, znači apsolutno ovaj visoki dom, dom ljudi koje je narod poslao ovdje, apsolutno je podložen, znači mora se podanički odnosit prema vama jel vama se to ne smi pitat, mi smo odma neprijatelji, a u biti sve ste osim narodne banke, sve. Ja bih vas zamolio da mi objasnite ovih par pitanja, ključno je pitanje što je sa tim kojima se plaćaju, pozivaju javno da će, da ovaj, PR agencije, koje će lobirati kod glavnih institucija u Republici Hrvatskoj, što ste vi poduzeli, što ste poduzeli, što je sa ništetnosti ovih, što je sa tim pustim, ovaj, direkcijama za zaštitu potrošača, što su poduzele, kad je osnovana, kad ste vi doznali, i ta pitanja odgovorite, EUR-o, vrlo bitno pitanje koje vi forsirate, a druge države koje su puno razvijenije ne, pa evo ja bi želio čuti odgovore. Hvala lijepo.
A sada je na redu gospođa Grozdana Perić koja će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani guverneru, viceguverneru, državni tajniče i suradnice. Pred nama je dakle polugodišnje izvješće odnosno drugo polugodište 2018.-te i prvo polugodište 2019.-te godine, to što su ta izvješća sada, a ne prije odnosno kad su došla, je ipak po rasporedu kako se postavlja raspored samih tema na plenarne sjednice, ali dakako uvijek, i to smo i na Odboru govorili, da nam je u interesu da bude stanje što aktualnije i da onda se može o tome raspravljati puno kvalitetnije. Kada pogledamo 2018.-tu godinu, onda ukratko možemo reći o glavnim makroekonomskim kretanjima koja su se događala u toj godini, a to je da je godišnja stopa rasta u 2018.-oj bila 2,6% BDP-a u odnosu na 2019.-tu kada je ona bila, 2017.-tu kada je ona bila 2,9. Inflacija je prosječno u 2018.-oj bila oko 1,5%, a u usporedbi sa 2017.-om to je bila svega 1,1%. U toj, ovoj tekućoj, 2018.-oj je šestu godinu zaredom je ostvaren višak na tekućem i kapitalnom računu platne bilance, i on je iznosio 4% BDP-a, te se on u odnosu na prethodnu godinu, znači 2017.-tu, smanjio za 0,7 postotnih bodova. Isto tako važno je reći da su se kamatne stope, prosječna je bila nekih 3,6%, prosječna kamatna stopa na nove i to na kunske stambene kredite, dok je godinu prije su one bile skoro 4 odnosno 3,9%. Isto tako država je ostvarila višak odnosno 0,2% BDP-a u 2018.-oj u odnosu na 2017.-u kad je on bio negdje oko 0,9% BDP-a. Što se još događalo tijekom 2018.-te odnosno druge polovice 2018.-te godine? Važno je reći da se u tom razdoblju, su se intenzivirala investicijska ukupna aktivnost, i taj pozitivan doprinos gospodarskom rastu dala je također i državna potrošnja, ali isto tako i domaća potražnja. Ona je rasla, snažna domaća potražnja rezultirala je i visokim rastom uvoza, zbog čega je doprinos neto izvoza povećanju realnom BDP-a ostao negativan, dakle više smo uvozili nego izvozili, što je zapravo problem upravo one strukture našeg gospodarstva. Na tržištu rada nastavila su se povoljna kretanja, i zabilježen je nastavak rasta zaposlenosti, i u isto vrijeme pada nezaposlenosti, pa u drugom polugodištu 2018.-te je stopa nezaposlenosti bila svega 8,4%, što je zapravo u posljednjih desetak ili petnaest godina najniža stopa. Plaće su u ovom razdoblju rasle, pa je prosječna bruto plaća u drugom polugodištu 2018.-te bila veća za 4,4% u odnosu na prethodnu godinu. Neto plaća je isto tako, realna neto plaća je rasla, i to je, ona je iznosila nekih 3,9% povećanja u odnosu na prethodnu godinu, jer je došlo i do porasta nekih indeksa potrošačkih cijena. Kada pogledamo inflaciju, ona se ubrzala pa je u lipnju 2018.-te ona bila negdje 0,7%, a u prosincu oko 1%, tome je najviše, rezultat je to povećanja proizvođačkih cijena prvenstveno duhanskih proizvoda i rasta trošarina koje su se dogodile u prosincu. Na tekućem i kapitalnom računu platne bilance došlo je do povećanja viška u odnosu na prethodnu, prethodnu godinu. Za razliku, produbljenjem manjka u robnoj razmjeni s inozemstvom, i nepovoljna kretanja na računu primarnog dohotka imali su suprotan učinak. HNB u drugoj polovini 2018. nastavio provoditi ekspanzivnu monetarnu politiku što je spominjao i guverner i na taj način podržao visoku likvidnost monetarnog sustava i istodobno je održao nominalni tečaj kune prema euru stabilnim. Najviše su u tome pridonijeli otkupi deviza od poslovnih banaka i time se ublažio aprecijacijski pritisak na domaću valutu i time su povećane bruto međunarodne pričuve. U uvjetima te visoke likvidnosti nastavio se trend poboljšavanja domaćih uvjeta financiranja, a zajedno s ublažavanjem standarda kreditiranja i rastom kreditne potražnje plasmani u domaćim sektorima nastavili su se povećavati. U 2018. zabilježen je rast imovine i profitabilnosti banaka pa su banke povećale svoju imovinu za 4,4% i tu je zamjetan utjecaj imao je rast kredita ponajviše zbog pojačane kreditne aktivnosti prema stanovništvu. Unatoč mnogim rizicima koji su bili prisutni i manjih troškova koji su povezani sa grupom Agrokor, rast profitabilnosti ostvaren je izuzetno dobro pa je onda na taj način i imovina prinos na imovinu i prinos na kapital je bio vrlo visok, on je iznosio 1,4 odnosno 8,6%. Opća država odnosno nakon manjka od 0,7 milijardi kuna prema metodologiji ESA 2010 u prvom polugodištu u drugom polugodištu 2018. višak opće države iznosio je 1,4 milijarde kuna i tako je ostvarenje znatno u dijelu pogoršanja u odnosu na višak koji je bio od 5,2 milijarde kuna iz istog razdoblja prethodne godine. Međutim tu moramo spomenuti i one intervencije koje su se događale u brodogradnji pa onda nije ni čudo da je utjecaj bio toliki. U isto vrijeme omjer BDP-a odnosno javnog duga u odnosu na BDP značajno je smanjen i on je iznosio 74,6% što je za 1,7%-tnih bodova manje u odnosu na lipanj iste godine. U drugoj polovini 2018. se isto tako nastavila povoljna fiskalna kretanja, tako da u ovom razdoblju možemo reći da je i u ostvarenju opće države od srpnja do prosinca 2018. ostvaren tako višak rekla sam od 1,4 milijarde kuna. Kada uspoređujemo što se dogodilo u razdoblju nakon toga odnosno u prvom polugodištu 2019. godine onda vidimo da je dinamika gospodarske aktivnosti u prvoj polovini 2019. bila nešto veća i ona je iznosila 3,1% što je zapravo rezultat potrošnje kućanstva, znači osobne potrošnje i bruto investicija u fiksni kapital. Kada pogledamo i kada uspoređujemo globalno gospodarstvo onda je vidljivo iz kretanja koja su se događala u Kini, Indiji, Njemačkoj, Italiji možemo reći da su se događale bitne i velike promjene i kretanja u odnosu na nas gdje su stope čak Njemačke i Italije znatno niže u odnosu na Hrvatsku. Povećanje osobne potrošnje bilo je podržano nastavkom povoljnih kretanja na tržištu rada, a i porastom kreditiranja kućanstava što smo evo iz izlaganja vidjeli što je pridonijelo tome da se povećavaju i krediti kućanstvima i ovo je razdoblje prvog polugodišta 2019. kad je vrlo visoka razina potrošačkog optimizma. Isto tako su se dogodila kapitalna ulaganja gdje je država i jača investicijska aktivnost opće države je itekako potencirala kao npr. što je to Pelješki most. Snažan rast domaće potražnje rezultirao je rastom uvoza koji je bio veći od rasta izvoza zbog čega se produbio negativan doprinos neto inozemne potražnje. U prvom polugodištu 2019. isto tako su povoljna kretanja na tržištu rada pa je zaposlenost nastavila rasti i ona je bila povećana za 2,3%. Vidjeli smo kakvi su bili zahtjevi u odnosu na tržište radne snage u turizmu i tu je vidljivo da je potreba za radnom snagom bila itekako velika. Ono što treba još dodatno spomenuti da je došlo do inflacije potrošačkih cijena odnosno da su ona usporila i da su u lipnju 2019. iznosila 0,6% Vrlo važan faktor na razini inflacije imale su i cijene energije gdje je kada pogledamo u odnosu na 2018. je barel nafte povećan bio za nekih 11% odnosno na 63 američka dolara što je bilo nekih 7 dolara veće u odnosu na 2018. godinu. Kada pogledamo na kraju prvog polugodišta 2019. ukupne međunarodne pričuve HNB-a bile su za 14% više u odnosu na kraj 2018. i one su tada dosegle visinu od skoro 20 milijardi eura odnosno 19,88 pri tom u prvoj polovini 2019. moramo isto tako reći da je došlo do rasta imovine profitabilnosti banaka i da postoji itekako visoka kapitaliziranost i likvidnost sustava i nastavak poboljšanja kvalitete izloženosti kreditnom riziku. Unatoč tomu na povećanje imovine najviše je utjecao od 0,8% rast ulaganja u vrijednosne papire, a potom i kreditna aktivnosti usmjerena prema stanovništvu. Evo na ovaj način možemo reći da je svim mjerama koje je HNB provodila u ovom razdoblju održana stabilnost sustava i naravno klub HDZ-a će podržati ovo izvješće.
Hvala. Zahvaljujem gospodinu Zekanoviću koji mi je ukazao na vrijeme i ujedno ga pozivam da govori ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Tako je poštovani potpredsjedniče taj sam. Ne laje pas radi sela nego radi sebe, mislim govorim o sebi, znači da bi došao što prije na red ja sam vas upozorio. Dakle, govorimo o polugodišnjoj informaciji o financijskom stanju i stupnju ostvarenja stabilnosti cijena itd., pa ćemo krenuti redom. Poštovani guverneru, pitanje sam postavio maloprije, dali ste mi odgovor, ali evo ja ću ponoviti gradivo da čuju građani. Može li se izaći iz tečajnog mehanizma ERM2? vi ste mi rekli ne odnosno da to nije izlaziš ili ulaziš nego jednostavno kada si ušao stojiš i zadovoljiš te uvjete ili ne zadovoljiš, jel tako. onda ja od srca želim da Hrvatska ne zadovolji te uvjete. Ali mi je ovo interesantno to što ste mi vi rekli da se iz tog mehanizma ne može izaći odnosno da je Vlada Andreja Plenkovića bez da se konzultirala s ovim Domom, makar formalno uvela euro u Hrvatsku, bez da je imala jednu široku javnu raspravu, široku javnu raspravu u hrvatskom društvu sa stručnjacima, sa ekonomistima, sa ljudima koji se razumiju u financije mi smo uveli euro bez znanja ikoga, bez da se iti jedna riječ u ovom Domu rekla o tome. I vi meni mrtvo ladno kažete ovdje, niste vi lagali, to nije možeš ući-izaći jer ušao si stojiš. I naravno da će nas EU pustiti jer to odgovara njoj, nije bitno što odgovara nama, bitno je što odgovara Bruxellesu jer kada bi se govorilo o našim interesima situacija bi odnosno naše članstvo u EU bi bilo vjerojatno malo drugačije. I to je ono što javnost mora znati, da je Hrvatska već uvela euro, već je uvela euro i iz ovog se tečajnog mehanizma koji je jedna uvertira za uvođenje eura ne može izaći i to je katastrofalna činjenica i o njoj se mora govoriti. Nadalje, ovdje su već kolege postavile pitanje za famoznu RBA banku odnosno zadrugu, evo da čujem vašu reakciju, ali onako na pravi način, ne onako kamuflirano. Ja znam da se vi s tim ljudima poznajete vjerojatno svim tim, znači to je taj milje, ali evo budite frajer pa kažite, vaš stav o tome da jedna bankarska institucija, jedna od najmoćnijih u državi plaća PR firmu, tvrtku, agenciju da se utječe na Ustavni su. Vi ste zapravo dužni, gledajte niste vi došli ovdje sjesti tu i reći svoje pa će malo kolegica Perić reći nešto, pa će malo kasnije kolega Lovrinović, Škibola, vi ste nama dužni dati odgovore jer ako je ovo vi ste došli, mi smo rekli, vi ste nešto … ja želim od vas čuti jasno i glasno stav vezano uz RBA-a i agenciju koja je bila angažirana da se utječe na Ustavni sud. Evo molim vas. Znači ovo su dva pitanja, prvo ponovite mi za ERM tečajni mehanizam još jedanputa, drugo je ovo. Treće, ako uvedemo euro, evo treće pitanje, stvarno želim čekat ću odgovore, vi onda idete u Europsku narodnu banku jel tako, pretpostavljam i zanima me konkretno, sad imate plaću 40-ak tisuća kuna, super, meni je drago da imate dobar standard, kolika je plaća članova Europske narodne banke? Ja želim da građani Hrvatske znaju koliko će naš predstavnik u Europskoj narodnoj banci imati plaću, pretpostavljam da ćete to biti vi. I malo mi je to sukob interesa, nemojte se ljutiti, nekome će to biti legitimno da se neko zalaže za uvođenje eura jer će imati 3,4,5,6 puta veću plaću, ja sada nisam siguran jel to 20.000 eura npr. 150.000 kuna, 200, 250 ili samo 130.000 kuna, to ne znam, ali evo tražim te odgovore ovdje. Nadalje, niste spomenuli, ma jeste spomenuli ste onako usput, ali ja to moram ovdje još jedanputa reći, evo ministar Marić je tu bio fer i uvijek ga ja moram pohvaliti bez obzira što je situacija u banani on ipak zna onako iskreno odgovoriti na neke stvari. Dakle, vezano uz obveznice, obveznice, dakle mi smo 5, evo nisam se stigo do kraja pripremit, al evo ga 5,5 milijardi kuna, pa 5 milijardi kuna na domaćem tržištu, pa onda još na inozemnom tržištu, ono što ja želim da se ovdje kaže, okej mnoge države dižu obveznice, da će se ovaj novac vraćati za 10.g. i više i da smo mi već sada 90.-tak milijardi kuna +- možda i 100, možda i 105, možda i 85, nije bitno, dužni milijardi kuna dužni, vi ćete reći okej dižu svi kredite odnosno svi izdaju obveznice, ovo je čak povoljnije jel su sad povoljniji uvjeti izdavanja obveznica nego što su bili, ali to se mora reći ovdje da ljudi ne misle da je ovaj novac poklonjen, ovaj novac koji smo mi zapravo posudili od nekoga, bilo to fizička osoba, bila to tvrtka, nije bitno, nego je kupio obveznice, neka država, ko god je, moga bi kupiti bilo tko, mirovinski fond, ali je taj novac posuđen i neko će ga vratiti i vratit će ga sa kamatom i vratit će ga za 10.g., ko će sjediti u ovom saboru odnosno na vašem mjestu, ja mu ne bi bio u koži. I možda samo evo za kraj jedna mala ovako sitnica koja je, nije vezana, nije vezana toliko, evo samo da pronađem ovdje među … [[Govornik se ne razumije]] evo bravo, našao sam, dakle s obzirom da je slijedeća točka dnevnog reda prijedlog SDP-ovog zakona, oni su ga nazvali o pobačaju, a ja govorim o zaštiti života, mene zanima evo biste li vi smjeli izdati ovakav jedan jubilarni novčić od 25 kuna koji je izdan 2000.g., 2000.g. je izdan novčić, s jedne strane piše 25, a s druge strane jedan mali embrij, jedan mali embrij, kao jedan, znači, jedna pro life kampanja, pa me zanima biste li smjeli, ne zbog toga što ste vi guverner, pa ne smijete, bi li vam vaš, vaš šef, onaj ko vas je tu stavio, kome odgovarate zapravo, Andrej Plenković, predsjednik hrvatske Vlade, to dozvolio? Hvala lijepo.
Sada je na redu g. Ivan Lovrinović koji će govoriti u ime zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, predstavnici HNB-a, poštovani građani prije svega vama se obraćam, raspravljamo o polugodišnjim informacijama HNB-a za drugu polovicu, znači 2018.g. i prvu polovicu 2019.g. Ja ovdje neću ulaziti u mnoge detalje jer smo se naslušali potpuno nepotrebnih priča jer ova polugodišnja informacija se redovito objavljuje na stranicama HNB-a. Želim odma ovdje na početku napomenuti poštovani građani, podsjetiti vas da zbog svega ovog što se događalo proteklih godina u RH zbog slučaja Franak gdje je bilo oko pola milijuna što roditelja, što djece, znači obuhvaćeno tim problemima, zbog toga što je 8 banaka odobravalo tzv. otrovne financijske kredite, znači kunske kredite koji su vezani uz franak, zbog toga što se lihvarilo po RH, što su emitirane mjenice bez pokrića da sam zajedno s kolegom Škibolom podnio kaznenu prijavu prije jedno dva tjedna protiv HNB-a za razdoblje 2000.g., pa ovamo i prema tome i još u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku podnio sam kaznenu prijavu jedini protiv Raiffeisenbanke iz Zagreba jer je dakle potpuno javno, sve druge institucije su to mogle vidjeti i građani su to vidjeli, znači građani i jedan portal je reagirao, oni su javno tražili piar agenciju koja će utjecati na rad sudova u RH, znači vidimo koliko se ovaj financijski bankarski sustav osilio i dakle zbog toga sam podnio kaznenu prijavu. E sad vidite, u svakoj zemlji središnja banka igra važnu ulogu, igrom okolnosti ja se evo ovim područjem kao ekonomski stručnjak bavim 30.g., što monetarnom politikom, što međunarodnim financijama, žao mi je da nikad nijedan guverner u povijesti nove RH nije dakle bio specijalist za monetarna pitanja već su to obično bili za javne financije, za tržište radne snage, na tome doktorirao itd., ali očito je vlastima to odgovaralo da imaju takve ljude. E sad pogledajte nešto, ajmo mi, moj je cilj ovdje kao i političara i ekonomskog stručnjaka da raskrinkam ovaj pojam financijske stabilnosti, znate financijska stabilnost moguće je ostvariti, a da se raspada prealna ekonomija i da imate društvo i građane koji propadaju, bankrotiraju, razbolijevaju se, to je moguće, to je jako, jako, itekako moguće. Vidite kako je koncipiran taj financijski sustav u RH, najvažniji dio financijskog sustava su banke, bankarski sustav, broj banaka je drastično pao, osamostaljenjem RH bilo ih je negdje skoro 60, sad ih ima 21. U tom bankarskom sustavu, to je talijansko-austrijski u stvari bankarski sustav jer 4-5 banaka kontroliraju 81% imovine bankarskog sustava, nema tu S od suverenosti i mi smo postali naprosto kolonija. No, je li financijska stabilnost kad imate preko 300 000 blokiranih ljudi od kojih su mnogi ovršeni, otprilike do sada je provedeno oko 8 milijuna raznih ovrha po podacima pravne struke. S druge strane, propada industrija zbog nerealnog tečaja hrvatske kune već, koja se vodi već od '93.-'4.g. do danas, zbog izuzetno visokih kamata koje su i sada ne 20-30% više u odnosu na druge nego 20-30 puta, ponavljam 20-30 puta više nego što su u Austriji i Njemačkoj i dakle drugim članicama EU, pa čak i onima koje nisu u Eurozoni. E vidite što je ta financijska stabilnost, dakle što kaže HNB i njeni predstavnici ovdje? Kaže, mi već 25 godina 6 čuvamo nominalnu stabilnost deviznog tečaja to u prijevodu znači dok bude da ne kažem svijeta i vijeka dok budu živi čuvat će i budu tamo i 1 EUR-o će biti 7 recimo zarez 4 kune. Moram priznat da ove, već 4-tu godinu u politici da ništa građanima nije teže objasniti od uloge središnje banke i pokazati ljudima da je to uz pravosuđe drugi najveći destabilizator hrvatskog gospodarstva, društva i države. To je uistinu shvatio sam vrlo teško objasniti. E pa zato smo pokrenuli …/nerazumljivo/… se kaznenim prijavama sad ćemo vidjeti koliko će to stajati u DORH-u, koliko DORH ima, koliko je neovisan, koliko ima snage da pokrene. Ali doći će taj dan kad ćemo mi ući u HNB, ne mi, nego institucije koje trebaju, neovisni revizori, državna revizija i ostali eksperti jer mi ljudi moji pravo stanje stvari tamo ne znamo. A ja ću vam pokazati kroz ovu moje izlaganje. Želim naglasiti slijedeće, HNB u 2017., 2018. kumulativno ostvarila dug, gubitak u stvari gubitak od 3,5 milijarde kuna to danas o tome vidite ni riječi nema. Znate dobro je kad nešto branite institucije, ja to razumijem, pa morate barem nešto malo priznati da je minus, pa kažete eto popravit ćemo se, ništa od toga. Znači taj nitko u tako kratkom roku, ja ne znam ni Agrokor nije napravio u 2 godine gubitak od 3,5 milijarde kao što je to HNB napravila. I ne samo to, HNB je u zadnjih nekoliko godina najbrže zadužuje RH u inozemstvu i ona u vanjskom dugu Hrvatske sudjeluje nećete vjerovati sa preko 3 milijarde EUR-a. Sad će netko reći, pa jeste vi normalni, što će vam 3 milijarde EUR-a kad ionako devizne rezerve stoje kod vas, što ćete se zaduživat još za 3 milijarde EUR-a. O tome ću poslije reći. Oni su se zaduživali za 3 milijarde EUR-a kroz …/nerazumljivo/… poslove, to je nemoguće objasnit u kratkom roku, a znate koliko su zaradili i to je upitno to njihovo računovodstvo, knjigovodstvo, to ćemo provjerit kad-tad, zaradili su navodno za prošlu godinu nekih 30-tak milijuna kuna od 25 milijardi kuna znači koliko su se zadužili. Ali sve skupa o tom potom. Znači, devizni tečaj je koji je nerealan 26 godina uz privatizaciju za nas iz Stranke Promijenimo Hrvatsku to je drugi magnum crimen suvremene Hrvatske, Hrvatske države. To su dva najveća zločina napravljena u Hrvatskoj u području gospodarstva. Netko će reći pa ti nemoj pretjerivati čovječe, jel ti znač što govoriš. Vidite, sad ću vam pokušati objasniti zašto je tečaj najveći drugi najveći krimen ovih vlada koje su dosada vodile Hrvatsku. Kada se mijenja struktura troškova u Hrvatskoj i bilo kojoj drugoj zemlji onda vama iako troškovi i stopa inflacije u Hrvatskoj brže rastu kroz 10, 20 godina nego u Austriji, Njemačkoj, Francuskoj itd., to se upoređuje i mjeri onda znači ona zemlja koja je ne efikasnija, koja ima više troškova, višu inflaciju ona mora oslabiti svoj devizni tečaj. I to je tako po svim teorijama, po svim teorijama. Ali vidite, vidite sad potkrepljujem ono da možete proglasiti financijsku stabilnost da vam je tečaj nominalni stabilan, ali ste uništili, desetkovali ste izvozni sektor Hrvatske koji je bio. Dobar dio brodogradnje je propao zbog toga ljudi moja, drvna, svega ostalo što je, jer naravno da će oni vama dokazivati znate važno je imati stabilan nominalan devizni tečaj. I uz tu laž propada Hrvatska sigurno, dušmanska puška nije istjerala iz Hrvatske 300 do 400.000 ljudi, a ovakva ekonomska i monetarna politika je, HDZ-a i SDP-a. I prema tome, u tu instituciju koja se zove HNB nikada nitko nije ušao. Ona je izvan svakog demokratskog nadzora. Izvan demokratskog nadzora. I što se sad dogodilo, zašto je, ovi su ljudi osuđeni na suradnju jedni s drugima, koji su prije obnašali vlast, sada i koji sada obnašaju u HNB-u, jer to je ista ekipa koja je oko svega, jedni drugima bili kumovi i zato se oni drže jedni s drugima. Pa čak mi žao SDP koji govori da je oporba oni dakle u suštini ili ne dođu na raspravu ili su protiv prijedloga novog o HNB-u ili jedni drugima drže svijeću. Znači, prava oporba je, nije, nije ova koja se promovira nego mi koji smo o tome, mi smo temu HNB-a, kune, EUR-a, blokiranih mi smo donijeli u Hrvatski sabor. Vi to morate naravno braniti jer nema vam druge. Predsjednik Vlade on želi na projektu EUR-o osobno i sa svojim pajdašima profitirati u sustavu Bruxellesa znači administracije da nešto napravi. Znači, 25 godina tečaj kune prema EUR-u je fiksan, on je zabetoniran. Pa gledajte ako je to, ako se stalno propovijedalo da nam je ta stabilnost važna, pa mi smo imali stvarno 25 godina EUR-o bez EUR-a, to je fiksni devizni tečaj, ako je to bilo važno pa zašto nismo, zašto nam je razvaljena platna bilanca gospodo. Znači, pričajte sa stručnjacima, a ne sa svojim propagandnim timom koji vozate po Hrvatskoj da objašnjavate kako treba, uvijek ista ekipa, kako treba uvesti EUR-o. Ostat će ovi zapisi da hrvatski narod vidi tko je što radio i govorio, a ja sam uvjeren da ćemo to brzo i na parlamentarnim izborima raščistiti. Dakle, 25 godina se vodi ista politika deviznog tečaja, e sad što je posljedica toga, kaže financijska stabilnost je po definiciji, vi ćete to reći, da bez obzira kakav šok dođe iz zemlje, izvana da banke ne propadnu jer su kapitalizirani itd., ali mi 20, 25 godina imamo kontinuirani deficit platne bilance u vanjskoj trgovini sa svijetom na međunarodnoj razmjeni, u zadnji 10.g. deficit kumulativni u robnoj razmjeni je 70 milijardi EUR-a, 70, to je 520 milijardi kuna mi više smo uvezli u proteklih 10.g. nego što smo izveli, takvim tečajem ste to razvalili, mi imamo dakle pokrivenost, pročitajte '93.g., dakle kad je bio rat, RH je imala pokrivenost uvoza izvozom 90%, sada je on pao nije ni 50% razumijete, Srbija ima 70%, Sloveniji pao sa 100% na 95%, pa su zabrinuti, pa nemojte prodavat, pa kome vi prodajete dakle maglu. Ajmo dalje o podacima dakle jer mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku mi želimo argumentima pričati i davati prijedloge kako to promijeniti. Međutim, vi sada kad kaže, kaže neko, meni su pričali kad sam ušao u politiku, nemoj o deviznom tečaju Lovrinoviću pričat, tu će te dočekat piarovci, HNB i tu će te izbušit. Zašto? Jer će odma reć a ti želiš devalvirati kunu, pa će narasti obveze dužnicima, pa naravno vi ste napravili taj zid, napravili ste strategiju kako da euroizirate, kako da ljudima kredite vežete za tuđe valute, a onda da ih uništite ako dođe do promjene tečaja, to je znači ono što ste vi osmislili, to je prava strategija i zbog toga je 300 000 blokiranih, zbog toga je oko 500 000 ljudi pati zbog Franka, mnogi su se razboljeli, mnogi otišli iz RH ne mogu plaćati, zato je HNB uz bankarski sustav ključni destabilizator hrvatskog gospodarstva, društva i države uz pravosuđe, ali brzo će izbori. Poštovani građani, ja vas pozivam da ovu dramu hrvatskog naroda i države zaustavimo, da okrenemo kotač jer ima nas dovoljno bez obzira što je puno ljudi iselilo, koji će udarit šakom u stol, skupiti glave i reć idemo sad u ovom smjeru, da HNB bude institucija koja će podržavati rast i razvoj, a ne podržavati bankarski sustav da lihvari i kamatari svoj narod, vlastiti da ga goni da bježi u inozemstvo. S druge strane, ko je, što je financijska stabilnost u vašem pojmu? Javni dug je, vaši su podaci, narastao sa 284 milijarde kuna kad ste došli na vlast na 299, vi ste to objavili, znači premijeru nemoj lagat hrvatski narod, stalno govoriš da je javni dug pao, vi ste povećali vanjski dug kad ste došli sa 40,5 na 43 milijarde EUR-a, to su također službeni podaci HNB-a, znači imamo potpunu destabilizaciju realnog sektora, potpunu destabilizaciju, znači ajmo tako reć, osiromašenje sektora stanovništva, povišanje vanjskog duga, javnog duga, gubitke HNB-a i sve ostalo i prema tome moramo provesti monetarnu reformu i HNB staviti pod demokratski nadzor [[Upadica: Vrijeme profesore]] hrvatskog društva. Hvala.
Fala vam. Sad će u ime predlagatelja govoriti guverner g. Boris Vujčić, morate doć ovdje, ovdje, ovjde.
Oprostite, sad sam tek shvatio da imam po 5 minuta da odgovorim, pa ću probati nešto odgovorit na obadvije ove prije intervencije, dakle što se tiče ove prve tečajni mehanizam, kao što sam rekao nije predviđen ulazak izlaz kao ni iz Eurozone, znači nema ali zemlja na koncu uvijek može, Grci su bili pred glasanjem u parlamentu da izađu iz Eurozone, pa su odlučili da je bolje ostati u Eurozoni, znači bez obzira što nisu predviđeni pravni mehanizmi kao takvi, za tako nešto uvijek na koncu ako postoji politička odluka i volja, postoji i način. Što se tiče Raiffeisenbanke već sam odgovorio na pitanje gospodine zastupnika Škibole, dakle istrage provodi DORH, HNB provodi nadzor, za sada ono što je jasno je da je predsjednik uprave podnio ostavku, ja mislim da je to značajno jel to znači da se neće nastaviti takvom politikom, ja sam to vrlo jasno banci dao do znanja da je to potpuno neprihvatljivo i da tako ne može se nastavit, a to nije, a to je samo dio onoga što će se dogoditi u banci. Ne možemo mi govoriti o tome, u krajnjoj liniji i surađujemo i sa DORH-om oko toga, ali budite uvjereni da će tako biti. Što se tiče Europske središnje banke, ja sjedim u odboru onda Europske središnje banke ako uđemo u EUR-o jednog dana, imam istu plaću koju imam sada, znači nemam nikakvu drugu plaću, svaki zastupnik tamo ima plaću koju ima u svojoj vlastitoj zemlji. Što se tiče obveznica, dakle dug se refinancira jeftinije, ali dug kao udio u BDP-u pada, to je bitno, znači i vanjski dug i javni dug pada, a ne zadužuje se dodatno sve dok postoji suficit na fiskalnom računu što je dobro ili uravnotežen bar dug, što je isto djelomično odgovor na ono što je rekao g. Lovrinović, on govori o nominalnim brojkama, jedino što je važno u ekonomiji su relativne brojke, znači odnos vanjskog duga i javnog duga u odnosu na BDP i jedan i drugi vrlo brzo padaju, znači javni dug pada 4 puta brže nego što zahtjeva Europska regulativa i mi smo tu zemlja koja ostvaruje drugi najbrži pad javnoga duga u BDP-u. Ono što je rekao g. Lovrinović još oko duga HNB-a ne, to potvrđuje da on u biti ne razumije ništa o tome, kao što smo već puno puta vidjeli, naime radi se jednostavno o tome da vi imate poslove u kojima zamjenjujete obveze s jedne strane i s druge, tako da neto duga nema, znači ono što vam je potraživanje to vam je dug, a zarađujete na tome, pa zašto HNB ne bi zaradila 30 milijuna kuna, a da neto dug ne povećava? Ono što vi pričate to je samo jedna strana bilance, a ne vidite drugu stranu bilance, morate kao profesor ekonomije razumjet da postoje dvije strane bilance. Što se tiče tečaja, da smo slušali ono što ste vi predlagali što se tečaja tiče onda upravo ono što ste vi govorili se ne bi ostvarilo, ne bi padao dug nego bi rastao, da je HNB vodila politiku kojom bi devalvirala tečaj 10%, dug u Hrvatskoj bi bio 50 milijardi kuna veći. Da smo devalvirali tečaj 20%, bio bi stotinu milijardi kuna veći, to znači da bi dugovi kućanstava bili veći, ne bi ih mogli otplaćivati, onda bi imali s EUR-om ono što ste vidjeli sa švicarcem, da bi dugovi poduzeća bili veći, ne bi imali za investicije, i da bi dug države bio veći, i država ne bi imala za svoje, potrošnju, ili bi morala dići poreze, ili bi morala smanjiti potrošnju, i to bi Hrvatsku sasvim sigurno odvelo u recesiju, i to je jedna istina o tečaju. Hvala lijepo.
Idemo ka povredama Poslovnika, molim vas da budete vrlo jasni. Gospodin Škibola.
Hvala poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodin Vujčić povrijedio je članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora, znači vrijeđao je i omalovažavao zastupnika Lovrinovića, na način da je rekao da zastupnik Lovrinović nema pojma uopće o čemu priča, prema tome molim vas da nas zaštitite od ovakvih izjava, vrijeđanja guvernera Vujčića. Hvala.
Gospodin Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik 236., 237., 239., jer vi ste kao predsjedavajući trebali se pozvati na ove članke i upozoriti …
Čekajte, čekajte, 239.,…
… i upozoriti kolegu Vujčića,
Samo malo, samo malo, samo malo, samo malo,…
… da ne može vrijeđati saborske zastupnike, profesora Lovrinovića. Recite.
Ne, samo, samo, samo malo. Članak 239. kaže: „Zastupniku će se izreći opomena ako postupa protivno članku 238. ovoga Poslovnika.“ Recite mi o čemu se radi.
Vi ste povrijedili, znači vi ste povrijedili 236., ..
Kao zastupnik? Kao zastupnik?
Kao predsjedavajući,…
Ja sam ko zastupnik povrijedio …
Vi dozvoljavate da guverner vriđa zastupnike …
Čekajte malo, ali nismo na, nismo na tržnici, morate biti jasan, to je Poslovnik.
Rekao sam, evo ja ću van nabrojiti članke još jednom.
To je Poslovnik, morate mi reći dal vi meni dajete povredu Poslovnika kao zastupniku?
Kao predsjedavajući.
Onda tu nije 239., molim vas sjedite.
Pa nemojte dozvoliti da vriđa guverner zastupnika
Molim vas sjedite, nije 239., nije 239., molim vas.
237., …
Molim vas lijepo, molim vas.
236., 237..
Imate opomenu.
Hvala, al nemojte dozvolit da ljudi …
Imate opomenu. Ne možemo se igrati, ma mislim nismo u krčmi, ne. Gospodin Zekanović.
Nažalost ne postoji članak kojim bi se pozvao, ja ću se pozvati na 238., ali nažalost ne postoji članak kojim se može upozoriti na nedopustivo ponašanje predlagatelja. Dakle 238., ali ne postoji članak kojim bi se upozorilo na nedopustivo ponašanje predlagatelja, ovaj put smo imali …
Na koga se ... [[Govornik se ne razumije.]] Vi ste digli povredu na gospodina Škibolu?
Ne, nego na gospodina …
Ali dok je govorio gospodin Škibola.
Pa dobro, malo sam …
E pa onda imate opomenu i vi. Izvolite sjesti molim vas. Što se tiče gospodina Škibole, tu smo u jako velikoj nedoumici nakon odluke Ustavnoga suda, ovaj, ali međutim donekle imate u pravu, donekle imate pravo, neću dat nikakvu opomenu nikomu, neću dati nikakvu opomenu nikomu, ali međutim ja bih molio da svi se suzdržavamo u, kada se, kada govorimo o drugim zastupnicima, ...
... [[Govornik se ne razumije.]] ,
znači možemo se složiti oko, sa ovakvim objašnjenjem? Možemo. Gospodin Zekanović druga opomena, ne možete više govoriti znate.
Dobro je.
A što? Tražite pauzu?
Znači tražim stanku ispred Kluba hrvatskih suverenista …
Čekaj, čekaj, čekaj, čekaj. Već ste tražili danas pauzu.
U vezi, ovu točku dnevnog reda nisam.
Jedanput dnevno se može tražiti stanka.
Znači ne mogu, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] , dobro.
Izvolite gospodin Škibola.
Hvala poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba nezavisne liste mladih tražim stanku u trajanju od 15 minuta, iz razloga što je gospodin Boris Vujčić došao u Hrvatski sabor i jednostavno vrijeđa ovdje saborske zastupnike, ne poštuje saborske zastupnike i ostaje na stavu Hrvatske narodne banke koja kad god ih pozovemo na odgovornost, oni uvijek govore da su nezavisni od Hrvatskog sabora, da ih ne zanima institucija Hrvatskog sabora, da ih ne zanimaju hrvatski građani, prema tome tražim stanku od 15 minuta. Hvala.
18:18 je, do 18:30, 12 minuta, svima će nam dobro doći jedna pauzica. Hvala lijepa. STANKA U 18:19 SATI Ja bih nastavio i pozvao bih gospodina Bulja koji ima repliku na guvernerovo sada izlaganje. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi guverneru. Evo ja ću sada u replici isto kazat što sam mislio, nije korektno zastupnike vrijeđati na način da kažete da prof. Lovrinović ništa ne zna. Mi smo zastupnici, nit se ja smatram stručnjak, ali ću vam postavljati brojna pitanja koja su rezultat loših politika i monetarne i sve politike HNB-a i ostalih politika, to je naša obaveza. Ja sam vam postavio nekoliko bio pitanja, postavio sam vam pitanje štedno-kreditnih zadruga, postavio sam vam pitanje eura, uvođenja eura dok druge države ne uvode, nabrojao sam Češka, Poljska, Švedska, Danska one ne uvode euro, a isto su u eurozoni. Zbog čega mi srljamo u euro, a ne znamo rezultate koji će biti na ekonomiju i gospodarstvo, uostalom na život građana? Mene zanima da vi odgovorite na ta pitanja. Hvala.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo na pitanju uvaženi zastupniče Bulj. Znači, dva su pitanja prvo su RBA zadruge, o tom sam već dosta puta pričao ovdje, ali jednostavno se radi o tome kao što ja mislim već je tu i zaključeno da HNB nije nadležna za nadzor institucija koje daju prekogranične kredite iz drugih zemalja. Znači to su bile zadruge koje niti su licencirane bile u Hrvatskoj niti su nama nikad javile niti smo znali da daju nekome kredite jel su ih davali iz Austrije. Što se tiče eura, ja moram reći da smo mi pozvali sve zastupnike u HNB na raspravu o euru i neki su se odzvali, neki se nisu odazvali, isto smo tako organizirali nekoliko javnih nastupa tribina gdje smo objašnjavali zbog čega je euro dobar za Hrvatsku o tome sam stvarno puno puta pričao. Ono što mogu reći u kratko jel nemam puno vremena je da smo mi zbog toga što smo visokoeuroizirana država znači većina štednje u Hrvatskoj je i dalje u eurima, zemlja koja je od svih u Europi, trenutno u EU može najviše profitirati od uvođenja eura, a mi smo uz to i najmanja zemlja u EU koja još nije uvela euro.
Hvala lijepa. I sada je gospodin Lovrinović ima repliku.
Poštovani predsjedavajući. Već sam 4 godine slušao guvernera kada dolazi i ja ne znam što se danas u njegovoj glavi dogodilo, nikad niko ga nije ponižavao od saborskih zastupnika i vrijeđao. Ne znam zašto je mene danas izabrao da me vrijeđa i ponižava ovdje. Da li je to zbog kaznene prijave da mi se želi osvetiti što smo podnijeli kaznenu prijavu protiv njega jer je sada on kao zamjenik najodgovorniji, da li je to zbog toga što vidi sve što radi da ide u propast? Uglavnom, nije dobro, ja to nikad vama guverneru rekao jer sam i akademski čovjek, cijenim druga mišljenja, nikad vam ne bih rekao da nešto ne znate. Vidjeli ste ja sam s vama fino polemizirao, iznosio sam fakte, argumente, to sam očekivao i od vas. Ali zašto vi gubite živce, zašto vrijeđate i mene i druge zastupnike ponižavate? Vjerojatno je to sve prešlo od premijera Plenkovića koji je inače bahat pa je to prešlo i u druge institucije, eto ja se čudim da ste postali takav.
Hvala lijepa. Gospodin Lovrinović samo reda radi da vam kažem, prije sam rekao da si zastupnik može dozvoliti više reći nego što može predlagač, a razlog je tome što zastupniku mogu dati opomenu, a predlagaču nažalost po ovome Poslovniku koje ne znam tko je napisao ne mogu, tako da je to razlog. Znači, ste vidjeli dozvolili smo kompletno da svako kaže ono što misli sad idemo dalje, ok. Odgovor, izvolite.
Pa ja se apsolutno izvinjavam ako ste se osjetili uvrijeđeni, ja sam samo replicirao temeljem ovog što ste vi rekli da vam je žao da u HNB nikada nije izabran guverner koji razumije monetarnu politiku. To je bilo isključivo vezano na to. A što se tiče kaznene prijave i kaznenih prijava koje su podnesene, ja moram reći samo da mi je jako žao da se institut kaznene prijave koristi za politički marketing. Danas je postalo očito vrlo popularno podnositi kaznenu prijavu, pozovete medije i to koristite kao politički marketing. Ja bih bio sretan da postoji odgovornost za podnošenje takvih kaznenih prijava kada se već podnose.
Ja više nemam namjeru komplicirati ovu raspravu, ne razumijem kako ovdje gost može replicirati nama saborskim zastupnicima.
Ne, ne, samo malo, tražite pauzu. Ne razumijem ovo.
Jednostavno evo bit ću jasan, molim vas da se drže i dakle od … /Govornik isključen./ …
Nažalost da. Gospodin Lovrinović, teška srca, a znam da imate najbolje namjere ali moram vam dati opomenu jer ne možete dati repliku na odgovor na repliku, mislim oprostite ali imamo jedan Poslovnik ovdje koji je zakon, Poslovnik je zakon i mi smo ga ovdje izglasali jel da. A mislim da ste i vi glasali za Poslovnik. Idemo dalje. Gospodin Marin Škibola će govoriti ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, evo nakon ove stanke nastavit ćemo sa raspravom o Izvješću HNB-a za 2018. i 2019.g. U izvješću iz 2018.g navodi se kako je povećanju realnog BDP-a najviše pridonio rast osobne potrošnje koji odražava nastavak pozitivnih kretanja i potrošačkog optimizma. Ja se ne mogu složiti sa tim pamfletom koji navodite u tom izvješću jer ja osobno ne vidim taj potrošački optimizam koji vi ovdje navodite, ja vidim optimizam egzodusa, vidim optimizam da mladi ljudi zapravo napuštaju našu domovinu i vidim pesimizam u kontekstu ostanka u RH, ali potrošački optimizam ja u RH ne vidim i veliko je pitanje na temelju kojih parametara vi računate taj potrošački optimizam koji se ovdje navodi? Evo danas me zvao kolega iz Udruge Ovršni ustanak, on mi govori da u Međimurskoj županiji ima veliki broj deložacija koje su dogovorene u narednom periodu, znači banke su krenule u ubrzanim promptnim procesima izbacivanja ljudi iz svojih nekretnina, vidimo čime se banke bave u RH, vidimo da RBA banka je nastojala, pazite ne lobirati, znači treba napravit tu jednu distinkciju, ona je nastojala vršiti pritisak na Ustavne suce, na koji način je nastojala vršiti pritisak na ustavne suce? To je ono pitanje koje treba istražiti DORH. Međutim, odgovor vaš je odgovor stručnih tijela HNB-a, bio je jako jalov, bio je jako, kako bi to nazvao, jako bezkičmen zato što ako, ako vi, ja sam to vidio danas i iz vašeg odgovora, znači vi kažete dovoljno je to što je predsjednik uprave RBA banke dao ostavku, evo i sad vi smatrate da će se time neutralizirati cijeli taj skandal, ali koja je vaša uloga kao centralne banke, kao HNB-a u kontekstu sankcioniranja takve pojavnosti i takve anomalije koja je tu, koja je privatna banka, u ovom slučaju RBA banka napravila i ono što ja osobno smatram, smatram da nije samo RBA banka se koristila tim metodama, znači može se pretpostaviti da su i druge banke posegle za takvim metodama, samo jednostavno je upravo kod RBA banke izašao taj dokument na vidjelo, tako da vaša reakcija je jalova, vaša reakcija nije dobra i smatram da bi za opomenu drugim bankama trebalo Raiffeisenbanci oduzeti dozvolu za rad u RH jer je ovo neviđeno, ja nisam vidio da se u drugim državama EU takvo što događa, nisam to uopće čuo, ali radi se o napadu na ustavno pravni poredak države i ono što me najviše zabrinjava jest to što uopće iz HDZ-a i SDP-a nitko nije imao reakciju na takav skandal, znači to je isto pokazatelj stanja tih političkih stranaka koje zapravo podržavaju i ovakvu monetarnu politiku, međutim mi ovdje koji smo izabrani u saboru i koji smo neovisniji, koji možemo kritički sagledavati i komentirati svakako ćemo iznositi određene kritike. Druga stvar što ste naveli u izvješću, doprinos neto izvoza povećanju realnog BDP-a je i dalje ostao negativan, znači evo vi to priznajete u samome izvješću i, ali ne tražite uopće svoju odgovornost u tom kontekstu, znači vi priznajete da je neto izvoz ostao negativan, ali nećete uć u problematiku zašto je negativan u smislu vođenja vaše monetarne politike, znači vi nećete postaviti pitanje da li je tečaj kune prejak, znači da li je tečaj kune nerealan, da li se može taj tečaj kune prema savjetima mnogih uvaženih i etabliranih ekonomista oslabiti jer mnogi su o tome govorili, ali vaša, vaša mantra koju vi ponavljate jest ne mi ne možemo devalvirati kunu i na taj način stimulirati izvoz zato što ćemo opteretiti građane i oni će morati ovaj, imat će više troškove vraćanja kredita, ali to su te floskule i to je i g. Lovrinović objasnio, vi ste prvo vezali kredite, znači valutnom klauzulom, znači nametnuli ste valutnu klauzulu i onda se, i onda se pozivate na to da ne možete devalvirati kunu, znači to je ta jedna zmijska zamka koju ste vi napravili i onda koristite argumentaciju unutar tih postavljenih okvira, međutim treba razmišljati izvan okvira, treba jednostavno koristiti monetarnu politiku kao aktivan instrument u poticanju gospodarstva, a vi to ne radite. Pogoduje se na taj način, kome, pogoduje se na taj način uvoznom lobiju, pogoduje se na taj način uvoznim korporacijama, uništava se domaća proizvodnja, vama je to poznato, međutim ono što je vama bitno, vama je bitno samo održavati stabilnost, znači stabilnost cijena, nema nikakvog utjecaja na gospodarstvo i ponavljaju se te mantre. Druga stvar što treba reći i konstatirati da u kontekstu ovoga što sam iznio, vaša briga o nacionalnom interesu je ravna nuli, ja ne vidim na koji način vi zagovarate nacionalni interes ako uopće ne koristite monetarnu politiku u kontekstu poboljšanja gospodarskog stanja u državi i imam dojam, imam dojam da slušate samo naloge predstavnika međunarodnog monetarnog fonda koji vas zapravo instruiraju, oni vas instruiraju što trebate raditi i vi to poslušno znači izvršavate bez ikakve odgovornosti prema instituciji HS jer se uporno pozivate na tu nezavisnost HNB-a, međutim vi ste javna institucija, vi ne možete biti apsolutni, apsolutno nezavisni od izvršne vlasti, ne možete bit, ja znam da je uređeno da je HNB nezavisna, međutim vi jednostavno morate usklađivati svoju politiku i sa izvršnim politikama Vlade RH i trebate radit na poticanju, na poticanju gospodarstva. Svakako treba preispitati tu vašu nezavisnost i sjećam se koliko ste se odupirali i tada isto koristili taj argument kada se tražilo da državna revizija uđe u centralnu banku onda vam je taj argument nezavisnosti narodne banke bio najvažniji iako se znalo da se time ne želi utjecat na monetarnu politiku nego se htjelo uć u poslovanje same narodne banke i da se zapravo vide kakav je to, kakav je to bunar tamo i, i, i, i kolko tamo ima nereda. Međutim, kada treba štititi banke i njihove prljave rabote e onda ste tu hrabri, odvažni, onda nećete koristiti svoje mehanizme koje imate na raspolaganju. HNB je javna institucija, hrvatski građani vas plaćaju, masno vas plaćaju, imate duplo veće plaće nego ovdje saborski zastupnici koji danas sjede, ali postavlja se pitanje kolko vi dajete ovome društvu i koja je vaša uloga jer ako društvo vama puno daje u materijalnom smislu, a vi tom društvu vraćate malo, usudio bi se reći da više branite interese tih privatnih bankarskih institucija nego što branite interese hrvatskih građana kojima bi trebali biti, kojima bi trebali biti odgovorni, radite protiv ruke koja vas hrani i to je činjenica. g. Vujčić, danas vaša uloga u ovom mandatu je da izvršite tu implementaciju EUR-a i vi znate da ste samo zbog toga dobili još jedan mandat, to radite na jedan subjektivan način bez konstruktivne rasprave, bez sagledavanja prednosti i nedostataka, znači vi govorite samo prednosti, ja se slažem da ima i prednosti, ali nećete reć nedostatke, a nedostataka također ima puno, od asimetričnih šokova do, do gubitka monetarne politike i da se uopće nešto sa monetarnom politikom napravi itd., itd. Ovaj u ovom izvješću se navodi kako je HNB tijekom 2018.g. provodila ekspanzivnu monetarnu politiku i ako da je to stvarno tako onda bi se to reflektiralo i na slabljenje naše valute, znači jer ekspanzivna monetarna politika podrazumijeva višu ponudu novca, znači veću novčanu masu, a samim time to dovodi i do devalvacije valute, ali mi vidimo da nema devalvacije valute i vidimo da zapravo vi kažete u tom izvješću imamo dobru likvidnost, likvidnost je izvrsna, ali u stvarnosti ako ćete pitat male poduzetnike, ako ćete pitat gospodarstvenike, oni će vam reći da u našem sustavu vlada jedna velika nelikvidnost, znači jako teško se naplaćuju, ono imamo jako puno blokiranih građana, teško se vraćaju krediti, koja je posljedica toga, banke se ne mogu naplatiti zbog te nelikvidnosti i onda se prodaju potraživanja tim razno raznim agencijama, razno raznim Agencijama za otkup potraživanja koje su vrlo sumnjivog kapitala i uopće se ne zna otkud te agencije dolaze, znači imamo te različite agencije, ne znam, iz Luxembourga, iz Češke, ne možete uopće saznati vlasničku strukturu tih agencija i one se bave onda kamatarenjem uznemirivanjem građana, uznemirivanjem njihove privatnosti itd., ali vi kao regulator sve to zanemarujete u ovom izvješću i samo pišete kako vi provodite neku ekspanzivnu politiku koja se u praksi ne vidi, pišete kako je sve u redu, zadržali ste stabilnost, tako da ja evo kao magistar ekonomije moram reći da se tu radi o određenom subjektivnom političkom pamfletu, nema nimalo određene kritike, nema nimalo nekih stvarnih jasnih podataka o kojima bi mi mogli ovdje promišljati, nego se radi samo o nekom hvalisanju i o nekim nerealnim pričama, ja kad sam to čitao, jednostavno koda čitam ono udžbenik iz ekonomije i onda mi piše tamo neka teorija koju se ne smije ono niti propitkivati, niti preispitivati, kakav naš obrazovni sustav zapravo i jest danas, bez kritičkog razmišljanja. Spominju se, spominju se i globala okruženja, znači problemi sa brexitom, mnogi mediji su širili strah i paniku da kada Velika Britanija izađe iz EU da ne znam što će se dogoditi, da će doći do gospodarskog kraha Velike Britanije, da će građani u Velikoj Britaniji ono malte ne svi završiti u nekom bankrotu, znači strašilo se, mediji su tu ono odradili ogroman poso, vidimo Velika Britanija je izašla iz EU, redefiniraju se određene politike, redefiniraju se određeni ugovori i oni kažu mi ćemo zagovarati sada više svoje vlastite interese, znači nećemo dopustiti nekoj Europskoj središnjoj banci ili nekim nadnacionalnim, transnacionalnim institucijama da nam se miješaju u sve segmente politike i društva. Naveli ste primjer sa Italijom, ista priča i u Italiji, strašili su mediji sa tim pokretom 5 zvjezdica kao da će oni ne znam što napraviti, ljudi su došli tamo na vlast, sređuju stvari, rade, znači nikakvih problema nema, znači a, a, a, a vi srašite znači taj establišment straši kao da ne znam što će se dogoditi i što se trebalo dogoditi, tako da tu se vidi i velika uloga medija u cijelom tom sustavu, jedna propagandna uloga medija koja nije nezanemariva, zapravo zato što, otkuda se mediji financiraju, uglavnom isto od tog privatnog kapitala banaka i onda je to sve povezano i vi npr. kada kritički govorite o tim nekim politikama e onda vas se želi prikazati kao neznalicu, onda vas se želi difamirati na različite načine, međutim to je politika koja neće dugo trajati jer građani na vlastitoj koži osjećaju ove stvari koje ja danas ovdje govorim, znači oni na vlastitoj koži to osjećaju i oni će prije ili poslije radi egzistencijalnih razloga odbaciti takvu politiku. Hvala.
Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će g. Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani guverneru sa suradnicima, evo danas raspravljamo o makroekonomskim podacima za prvu polovicu 2019.g. i raspravljamo, raspravljamo ne samo o makroekonomskim podacima nego i o ulozi HNB-a i monetarnoj politici i sutra ćemo isto imati raspravu o Zakonu o izmjenama, dopuna Zakona o HNB-u i o kreditnim institucijama i danas smo ovaj nešto i na Odboru za financije govorili i kolege iz HDZ-a da bi bilo možda kvalitetnije da je ova rasprava bila objedinjena sutra sa svim tim zakonima zato što će se ova pitanja koja su danas ovdje, a govorimo najviše o, o pitanjima makroekonomskih pokazatelja, a sutra o poslu, više će bit o poslovanju HNB-a da se zapravo i Vlada, a bilo bi dobro da se možda u budućnosti i Poslovnikom i omogući da prilikom predlaganja takvih zakona budu kolege isto iz HNB-a jel, jel je bitno čuti i s druge strane nekakav odgovor, a ne ovako da sad svi imamo samo s jedne strane pitanja, a vi sutra s jedne strane HNB nećete jel sutra ne možete biti tu, a pitanje kolega iz Ministarstva financija s obzirom na, na, budući da to njihovo nije područje upravljanja HNB-om i podacima, znači kako će se, kakvi će sutra biti odgovori odnosno i rasprava koju mi ovdje u, u, u, u, u saboru pokušavamo doći, tako da je vezano za makroekonomske pokazatelje na temelju čemu svi, temelj je ovo zapravo izvješće, ja bi možda uglavnom ćemo se zapravo ponavljati ovo što je danas i, i guverner rekao, međutim ja bi pokušao kroz ovu svoju raspravu i u ovim vremenima kada dobro ide u, pokušao upozoriti na određene opasnosti što se kriju zapravo u gospodarstvu jel znamo da nam je tako bilo i 2004. do 2008. do prije nego što je došla kriza da su brojne određene neravnoteže u gospodarstvu zapravo nastajale i, i, i u tom razdoblju ne svjesno nekim određenim politikama, ali zapravo po najviše određenim strukturom tih plasmana, strukturom gospodarstva, kao što je ovdje bilo danas govoreno, pa tako i određene neravnoteže koje, koje iščitavamo iz ovih makroekonomskih pokazatelja bojim se da prilikom određenog usporavanja, određenih gospodarskih pokazatelja mogu izaći, mogu izaći na vidjelo. To je prvenstveno jedan od tih pokazatelja je, je svakako i ovo što je ovdje bilo danas govoreno snažan rast poticaja rasta kredita stanovništvu, a padanje, opadanje odnosno krediti, gospodarski subjekti odnosno poduzećima su u minusu. To je ono što, što sigurno zabrinjava, pogotovo ako govorimo da gotovinski nenamjenski krediti rastu 12%, pazite u ekonomiji rastu do 3%, BDP raste 3%, gotovinski nenamjenski rastu 12,5%, krediti stanovništvu 6,7%, vidite da dvostruko ili trostruko rastu brže od gospodarstva, a da krediti prema gospodarstvu su negativni bez obzira na ovaj dio Agrokora i brodogradnje, da su negativni i da su prvenstveno usmjereni na turizam, preinvestiranju u turizmu vidimo da će nam dugoročno preinvestiranje brojnih i privatnih i poslovnih subjekata u turizam sami sebi stvaramo određeni dio, dio konkurencije i da je ono što je u samom mom izvješću navedeno da su tzv. NPL-ovi odnosno neprihodujuće kamate, neprihodujući krediti ponajprije najvećim dijelom u prerađivačkoj industriji, to je ono što sigurno zabrinjava s obzirom da znamo da, da, da smo u razdoblju ekspanzije, da smo u razdoblju gospodarskog rasta, da nam ta prerađivačka industrija još uvijek se restrukturira i da je to zapravo vidljivo i kroz ove makroekonomske, makroekonomske pokazatelje odnosno što još dalje također u ovome dijelu zabrinjavajuće je da je udio ključne stavke neto banaka, ključne stavke imovine banaka odnos neto kredita je smanjen na 57,9% odnosno na najniži udio u posljednjih 15.g., tako i zapravo u izvješću HNB-a to stoji, što znači da se od ukupne ove imovine od 412 milijardi kuna da se samo 58% nalazi u kreditnom portfelju, čini mi se negdje 15-16% da se investira u vrijednosnice i da se smanjuje ovaj udio, da je, kažu da je to prvenstveno posljedica snažne promjene ostalih važnih oblika imovine osobito spomenutog porasta vrijednosnih papira, ali i slabog povećanja danih kredita, to je ono sigurno kada, kada vam se u jednom dobu ekspanzija, samo i govorimo ovdje i HNB govori da se na računima nalazi vrlo likvidna imovina odnosno negdje oko 25 milijardi kuna i da se najveći dio te imovine ulaže u, u, u potrošnju, a vidimo da je taj jedan dio potrošnje generator rasta, da, da opada udio kredita prema gospodarstvu i prvenstveno da se to samo usmjerava na određene sektore kao što je turizam i pružanje usluga, te da ovaj, te da najveći drugi dio dolazi u financiranje za njihovih obrtnih sredstava. To je ono što sigurno u toj nekakvoj strukturi u određenom vremenskom nizu pokazuje određene trendove koji mogu biti sada još uvijek ne pokazuju određene znakove upozorenja, međutim ukoliko vidimo i sa ovim virusom svjetska trgovina, utjecaj na svjetski turizam, svakako na promet vidimo jednu opću histeriju što se tiče toga, sigurno i zatvaranje granica. I kada netko najavljuje nekakav, ne samo naš ministar nego i drugi da se stvara jedna psihoza koja sigurno na svjetsko gospodarstvo će utjecati, ne znam, bile su procjene svjetskog gospodarstva oko 3%, sada su već korigirane na 2,5%. Međutim svakako ova upozorenja ne samo na ove eksterne faktore vrlo brzo onda oni izbijaju kada dođe do krize. Također ono što je primjetan trend u bilancama banka je da se ukupni primljeni depoziti neznatno su se smanjili odnosno da su se promijenila njihova ročna struktura, pretežito je posljedica daljnjeg prelijevanja oročenih depozita stanovništva u transakcijske račune. To je trend koji čini mi se zadnjih 5, 6 godina da smanjuju se oročena sredstva, a da sve više i više sredstava ima na transakcijskim računima, da građani drže na transakcijskim računima. Tako je na kraju prve polovine 2019. godine iznosio je dio 40,3% je bilo ukupni depoziti, ali depoziti na transakcijskim računima se povećao i dosegnuo je tih 54,2% što ponovo kao ovakav trend nije dobar jer bolje da banke imaju nekakve dugoročnije izvore financiranja da bi tako te dugoročne mogli prenijeti i na gospodarstvo kao dugoročno, a znamo da su transakcijski računi da se vrlo brzo novac može i povući i da u tom kontekstu, da takva struktura pasive banaka nije nešto što je dugoročno povoljno za gospodarstvo bez obzira što ovaj dio trend nižih kamatnih stopa kao što je rekao guverner koji je prvenstveno posljedica europskog kvantitativnog …, a u konačnici domaćeg kvantitativnog … od HNB-a gdje smo došli na niske razine kamatnih stopa. I postavlja se pitanje i to je ono što niko zapravo nema danas odgovor na nekakvo pitanje, koji su nam instrumenti sutra u budućnosti, za godinu, dvije, tri kada ukoliko dođe do ovoga usporavanja koji su više instrumenti monetarne politike? Jel sada smo na nekakvim niskim kamatnim stopama da ne kažem negativnim kamatnim stopama, velika većina poduzeća, tu je i guverner rekao se refinancira, ne znam koji su zadnji podaci, ali između od 2 do 3% su sada ti, znači poduzeća uzimaju kredite refinanciraju se i sada oni imaju u svojim bilancama prosječnu kamatnu stopu, ne znam da li imate taj podatak, ali bilo bi dobro čuti koliki je ponderirani trošak refinanciranih kredita kod firmi kojim je vjerojatno sada negdje oko 2, 3%, međutim postavlja se pitanje u budućnosti ukoliko bude pritisak na kamate jel su sada kamate na takvoj razini da nije zapamćeno da tako bude i naredno razdoblje sigurno trogodišnje … da imamo negativne kamatne stope, negativan EURIBOR, RNS je na razini nule itd., koji nam instrumenti više monetarne politike ostaju u budućnosti da kada dođe do bilo kakvih poremećaja na tržištu. Ono što je problem da kamatne stope ne mogu više ići dolje, one su sada na povijesnom minimumu i sada nemamo, ja bih volio da možda ako guverner zna jel ima ne samo u HNB nego i Europska centralna banka koji su to mehanizmi koji mogu više. Znači uvijek je bilo sa kamatnim stopama pa se ima, ali sada smo na nekakvom povijesnom minimumu i sada to jesu nekakvi izazovi i pred HNB-om i pred Europskom centralnom bankom u budućnosti kada dođe do određeni šokova na tržištu kojim više instrumentima i djelovati. Jer vi govorite ovdje o 25 milijardi kuna likvidnosti koji ponovo najveći dio odlazi u kredite građana. Ono što bi sigurno bilo dobro vidjeti u ovom izvješću, ne znam da li ima ja nisam našao, određeni dio nekakav vremenski slijed tih greenfield investicija, ne znam da li ima. Znam da ste vi to pratili, da ste imali te podatke, jel ovaj dio što je bilo danas govora, znači nama najveći dio za devizama koji danas zadovoljavamo ne samo kroz izvoz usluga odnosno turizam, znači ove transfere doznaka je najveći dio zapravo su povlačenje eu fondova. Međutim, dugo vremena je država cijelo vrijeme i svoju platnu i kapitalnu bilancu branila kroz određene kapitalne odnosno greenfield investicije i to je bio jedan dio gdje se negdje nekakve određene ekonomske politike su se mjerile koliko smo privukli greenfield investicija, mislim nema više tih podataka. Mi smo već sada sedam godina u EU i znamo da su sve zemlje koje su ulaskom u EU da su privlačile određene greenfield investicije pa bi bilo možda dobro u tim nekakvim izvještajima dat ipak taj nekakav pregled i tih greenfield investicija koji potiču industriju, potiču proizvodnju i bilo bi dobro i njih pratiti u određenim ovim makroekonomskim pokazateljima, a ne samo da govorimo evo kako smo privukli određena eu sredstva, a sami cijelo vrijeme govorimo da najveći dio eu sredstava koristimo za uvoz. I to je onaj s druge strane što je i kolega Šuker govorio zapravo da mi privlačimo eu sredstva, najveći dio eu sredstava je povučen međutim ponovo se koristi za uvoz, … u tom dijelu potrošnja odnosno uvoz i onda on zapravo i smanjuje taj dio BDP-a. I ono što je zapravo ovdje i konstatirano da taj efekt nakon sedam godina članstva u EU izvoz, robni izvoz koji stvara taj negativni dio da on opada. Također ovdje jedno vrlo važno pitanje, a vezano je za cijene za stambene kredite odnosno za ove nenamjenske kredite su svakako i pitanje da kažem tih divljanja cijena nekretnina na tržištu nekretnina, pogotovo neravnomjerno. Jer gledajte na 90% teritorija RH cijene nekretnina padaju, samo na jednim određenim dijelovima, pogotovo u turističkim dijelovima ili u gradu Zagrebu imate eksponencijalni rast cijena nekretnina. I onda imate jedne stvarno gospodarski teške situacije za one koji su u gradovima da su pritisnuti vrlo visokim cijenama nekretnina koji se kasnije zadužuju, a s druge strane imamo druge dijelove Hrvatske gdje su razlike po dva do tri puta. I sad također utjecaj i ovih cjenovnih pritisaka na nekretninski, kažem ne na razini cijele Hrvatske, nego na razini pojedinih dijelova vidimo ovaj velike nesrazmjere i također tu vidimo određene poteškoće koje sigurno utječu i na demografsku politiku, ispričavam se, a i na vođene određene gospodarske politike. Tako da vezano za, vezano kažem za ovaj dio naša možda preporuka možda u budućnosti da kada se ovakvi prijedlozi donose da se onda i razmotri da se donosi sutrašnjim zakonima da se ipak to objedini, a da bi sutra i ta rasprava bila kvalitetnija da bi i dobili odgovore vezano, danas smo dobili neke odgovore od guvernera kada je pitano za EUR-o, za EUR-o II mehanizam itd., vjerujem da će biti i sutra, ali sutra olakšavate i vladi kada brani određene zakone da onda mogu kvalitetnije davati odgovore, pa tako budući da se radi o specifičnoj temi, temi koja je, koja zahtjeva ovdje od zastupnika brojne odgovore ja bi volio da možda razmislite u budućnosti i možda nekakve promjene Poslovnika i da se dopusti kolegama iz HNB-a da onda te određene zakonske prijedloge zajedno sa Vladom ovaj da ih kvalitetnije rasprave u saboru i onda bi vjerojatno i možda nekakva komunikacija, šum komunikacije između zastupnika i s druge strane možda bilo ovaj, možda bio manji. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ponovit ću nekoliko teza koje sam iznio maloprije u svojoj raspravi, a to je da je uz pravosuđe HNB najveći destabilizator hrvatskog gospodarstva, društva i države. Zašto? Jer su 100-tine tisuća ljudi u Hrvatskoj ugrožene lihvarskim kamatama, ogromnim dugovima, nemogućosti otplate kredita, a to sve skupa tolerira HNB koja ima zadatak da između ostalog što štiti stabilnost cijena i ovakvog deviznog tečaja, ona znači, njoj stabilnost građana i gospodarstva nije bitna, ona to ne želi utjecati na to. E pa vidite, već sam iznio tezu da je hrvatski to je u stvari, mnogi ekonomisti u Hrvatskoj i u svijetu govore da je tečaj kune nerealan već 26 godina vidite. Da je HNB svake godine od '94. godine samo 1% slabila tečaj kune on bi danas bio puno drugačiji i puno više poduzeća bi ostalo na tržištu, posebno izvoznih poduzeća. Međutim, oni su upravo u HNB-u osmislili valutnu klauzulu kako bi provodili politiku euroizacije hrvatskog monetarnog sustava. Time potiskivali kunu iz optjecaja i što su postigli na taj način, oni su time učinili da tečajna politika postane nemoćna, neaktivna. Jer što bi onda govorili, ako kažete treba oslabiti kunu, ne devalvirati, nitko ne traži u ovoj zemlji devalvaciju 10, 20%, ali pametno slabiti 1%, 2% što nitko ne primijeti i to sve rade zemlje pametne u svijetu Poljska, Češka, Mađarska, Turska, sve turističke zemlje. A vi nama prodajete ovdje priče, a žao mi je da gubite živce, da vrijeđate ovdje zastupnike, posebno mene, ne znam zašto ste mene uzeli na zub, nikad to niste radili, nikad to niste radili, ali očito kad čovjek vrijeđa nekog drugog onda pokazuje svoju slabost, nema argumenata, možda vas brine i kaznena prijava. Sve to razumijemo, ali eto ja neću vas vrijeđati s poštovanjem govorim argumentima. Ajmo dalje, znači narodna banka je stavila pazite ona je kao živi zid stavila svoje građane ispred sebe i onda kaže, svatko tko traži slabljenje tečaja ugrozit će ove ljude. Ali poštovani građani, mi koji smo stručnjaci, mi znamo jednostavan način kako riješiti taj problem. Ukinut ćemo valutnu klauzulu, sve kredite uz valutnu klauzulu pretvorit ćemo u kunske kredite, kao što je napravila Mađarska i druge zemlje i onda ćemo voditi aktivnu politiku deviznog tečaja. Kao što vidite to nije moje rješenje, izmišljotina, to su već radile druge zemlje. Zašto one, pa zato što čuvaju banke, njihovu stabilnost, a iz banaka svake godine, vidjeli ste 4, 5 milijardi kuna čiste dobiti odlazi vani. Recimo za 2018. godinu izašlo je neto 4,9 milijardi kuna od toga 3 milijarde kuna čiste dobiti banke su transferirale svojim bankama majkama u Italiju, a skoro 2 milijarde austrijske svojim bankama. Znači 5 milijardi kuna, a za to vrijeme hrvatsko gospodarstvo, građani stenju pod teretom dugova i puno ih, previše ih ima blokiranih, ovršenih itd. A vidite kad ne možete provodit aktivnu i nećete provoditi aktivnu politiku deviznog tečaja kune i tu lomite kralježnicu, slomili ste kralježnicu hrvatskom gospodarstvu. Onda što se događa? Evo, europski, što ovdje, ovdje je došlo do jedan institut europskih sindikata objavio je analizu koja je stručna, znanstvena da je u proteklih 10 godina Hrvatska bila jedna od 6 zemalja gdje su plaće radnicima najviše realno pale, znači smanjile se realno u proteklih 10 godina. Najviše su pali u Grčkoj za 15%, Cipru 7% i odmah poslije toga hrvatskim radnicima 5%. Poštovani građani što ovo znači? To znači da kada narodna banka vodi lošu politiku, drži ovakav nemogući tečaj, onda svi radnici moraju platiti i jedino oni mogu povećavati konkurentnost hrvatskog izvoza. Na koji način? Na način da im se smanjuju plaće. E to se zove interna devalvacija. Znači, neće raditi središnja banka, nije radila što joj je zadatak, e onda poslodavci smanjuju plaće da bi sačuvali konkurentnost prema inozemstvu i na taj način prinose svoje radnike, svoje građane kao na žrtvenik međunarodnog odnosno svjetskog tržišta. Znači, ovo su stručni podaci, ovo je sve objavljeno, dakle ja ništa ovdje ne izmišljam. Koji je drugi problem? Vidite, ajmo komentirat rast bruto domaćeg proizvoda. On raste, pod navodnicima iako sumnjam u to, na nezdravim temeljima, prije svega na osobnoj potrošnji, onda raste i na potrošnji države. Međutim odakle dolazi osobna potrošnja? Maloprije je kolega Škibola dobro rekao, kaže pazite zato je ovaj materijal pamflet jer tamo piše da osobna potrošnja raste zbog optimizma potrošača. To bi u prijevodu trebalo biti da nam je standard sve veći, radi se, dobivaju se veće plaće, radosni, veseli idu u šoping centre i kupuju. Ma nije nema veze. Nego znate zašto raste potrošnja građana? Pa zato što uzimaju sve više gotovinske nenamjenske kredite da bi preživjeli, otplaćivali one stare dugove, kupili nešto šta treba, a najviše raste od doznaka naših radnika iz inozemstva. Te doznake su kada pretvorimo u kune oko 25 milijarde kuna 3 milijarde 200 milijuna eura. Znate li što znači 25 milijardi kuna kada to uđe u malo zemlju poput Hrvatske od doznaka? Znači naši su ljudi istjerani iz Hrvatske da traže trbuhom za kruhom, da traže poslove, tamo zarađuju i ovdje preko svojih doznaka i potrošnje njihove rodbine oni podižu BDP. Pa bar da im je neko iz ove Vlade rekao hvala gospodo, hvala što nam ovdje podižete potrošnju. Međutim, kada bi ta potrošnja bila okrenuta dominantno prema domaćim proizvodima, pa to bi bilo sjajno. Međutim, najveći dio potrošnje građana odlazi upravo na uvozna dobra, uvozne robe i tu se taj đavolji krug zatvara. Znači pošto onda sve više uvozimo onda se povećava deficit bilance plaćanja odnosno vanjsko-trgovinske bilance i to je taj đavolji krug koji Narodna banka nikad nije htjela prelomiti promjenom politike deviznog tečaja. To je istina o rastu. Znači kada raste BDP na osobnoj potrošnji, zbog doznaka radnika i zarade u turizmu onda je to nezdrav i opasan način. Kakva je distribucija kredita u bankarskom sustavu? U 2019. ukupno je odobreno 259 milijardi kuna kredita ukupno, od toga stanovništvu 121 milijarda, državi 40, poduzećima 80 milijardi. Vidite, kada ovo kao krvnu sliku pokažete onda odmah znate da se radi o zemlji koja nema perspektivu. Zašto? Jer znači da bankarski sustav najviše odobrava praktički financira potrošnju građana, a ne proizvodnju, ne investicije. Pa ako zbrojimo državu i stanovništvo koji troše onda je tu 69% svih kredita njima ide, a samo 31% poduzećima. Takva ekonomija mora dugoročno propast i mi smo na pragu toga, mi sigurno ide u to. Ne želim biti katastrofičar, ali ovdje netko to mora reć. Vidite, danas bankarski sustav je prošle godine prerađivačkoj industriji samo 18,4 milijarde kuna, a trgovini molim vas 15,6 milijardi. Pa više je odobrio poduzećima, agencijama za promet nekretninama nego čitavoj poljoprivredi, to je slika hrvatskog gospodarstva, to je ono. Vi zato niste ni hrvatska, ni narodna, ni banka i to će vam se pitanje postaviti u vremenu koje dolazi što ste radili i za što ste radili. I na kraju da ovdje završim jer mi polako prolazi vrijeme. Ponavljam da ovaj sustav opstaje zbog toga što 25 milijardi kuna svake godine dolazi deviznih doznaka i tim ljudima treba zahvaliti jer oni čuvaju ajmo tako reć, oni čuvaju stabilnost da ovdje mnogi ljudi ne gladuju. I na kraju, dopustile ste bankama da prodaju 34 milijarde kuna neplativih kredita, država im je odobrila da za toliko smanje iznos znači masu koja bi se oporezivala poreza na dobit, to su kupile uz veliki diskont oko 70% Agencije za utjerivanje dugova i na kraju država nije dobila ništa, banke joj nisu platile porez na dobit, građane i dalje utjeruju 100% i ovo je država praktično, ovo nije država. Jest, ali za vas, ne za nas. I poštovani građani koji nas gledate pozivam vas da konačno ovome stanemo na kraj i na ovim izborima jednostavno ove ljude pošaljemo u povijest. Hvala.
Imamo jednu repliku na vaše izlaganje poštovanog zastupnika Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Gospodine Lovrinoviću nedavno je bila i presuda Vrhovnog suda u predmetima švicarskog franka gdje se utvrdilo da je osam banaka naštetilo interese i zapravo radilo protivno interesima hrvatskih potrošača. I onda se postavlja pitanje koja je uloga tu bila centralne banke koja je to sve dopustila, oni uopće nisu reagirali kada su trebali reagirati i koje će biti posljedice zbog ne reakcije i ne činjenja HNB-a? Jednostavno veliki broj hrvatskih građana našao se u dubokom dužničkom ropstvu, veliki broj hrvatskih građana izgubilo je nekretnine, mnogi su čak počinili i suicide. Znači mi ovdje tražimo odgovornost Narodne banke i ljudi koji su tada obnašali dužnost zbog izdavanja kontaminiranih kredita.
Hvala. Poštovani zastupnik Lovrinović.
Hvala kolega Škibola na pitanju. Vidite to je sud utvrdio, a ja sam siguran da će i Vrhovni sud uskoro u 4. mjesecu potvrditi jer sve su institucije u drugim zemljama presudile itd. Što je radila Narodna banka? Ništa. Jednom je sadašnji guverner negdje nešto rekao nekome što niko nije ni prenio i to on ističe, Narodna banka to ističe da je bilo … Ne, pazite, ovdje je ugrožena nacionalna sigurnost, stotina tisuća ljudi pate. Kao što ste rekli mnogi su se razboljeli i to dobar dio teško, mnogi su morali bježati iz zemlje trbuhom za kruhom. Znači ako ovo nije ugroza nacionalne sigurnosti, a jedan od zadataka je upravo to bio središnje banke, upravo to, ne da upozorava, a oni nisu ni to radili, nego da spriječi prodaju pokvarenih proizvoda kao što je švicarski franak. E za to se mora odgovarat i vidite zato očito strah je počeo djelovati i nervoza je počela djelovati.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Evo, ja bi samo kratko ukazao još jednom, iskoristio ovu prigodu da HNB u proteklim razdobljima nije obavljala svoj posao u zaštiti građana. Ja to govorim kao saborski zastupnik, a ne interesa hrvatskoga gospodarstva jer se uvijek nešto nameće. Meni nikako kao zastupniku, kao čovjeku prije svega građaninu, da iz hrvatske banke izvuku 4 milijarde kuna na naknade i provizije i da to do nedavno nije uopće bilo objavljeno koje su to naknade i koje su to provizije, a radilo se o broju čini mi se 400, 500 naknada. Sad su one objavljene nedavno. Znači to je ogroman novac godišnje, 400, 4 milijarde kuna godišnje. To je ogroman novac, koji dajemo ne kamate, nego naknade, provizije i to je zaista ogroman novac. Vi ste dali guverneru naglasak na generiranju rasta BDP-a, a poglavito osobna potrošnja. Prethodnik je moj o tome govorio, a ja sam o tome govori jedno 3-4 dana sam ovde govorio i kroz zastupnička pitanja premijeru, on je govorio da su to moje tlapnje da raste BDP, da raste BDP i osobna potrošnja temeljem doznaka iz inozemstva. Ljude smo iselili, oni šalju novac, čak im ne damo pravo guverneru ni glasa, nemaju pravo elektronski glas, najprije su istjerali, to nisu glasači vladajućih kasti i nemaju pravo niti glasa ti ljudi. A ti ljudi u biti šalju 6,6% BDP-a, 6,6 BDP-a šalju ti mladi ljudi koji su otišli sa svojim obiteljima, liječnici, profesori ono sve što nedostaje u Hrvatskoj. I sad imamo 2/3 Hrvatske prazne, oni šalju novac, njihovi roditelji to trošu na nekakav način, tu se radi priko 20 milijardi kuna i to je taj rast BDP-a. Znate kad se to događalo guverneru? '60.-tih godina kad je se organizirali vlakovi za Njemačku da naši ljudi odlaze na bauštelu, odlazili su u Njemačku, ali su obitelji ostajale. Na mome području dosta mojih članova obitelji, vjerojatno ovde i od kolega članovi obitelji su išli u Njemačku i organizirali su im tramvaj. Znači vi još niste samo savjetovali da povećate BDP premijeru da organizira vlakove za Njemačku, avione za Irsku, to je '60-tih godina bila takva politika, organizirano se slalo ljude da šalju vamo marke njemačke i na taj način poglavito u mome području. I to je istina. Imamo 2/3 Hrvatske prazne, nemamo rast. Nemamo rast, meni je žao, imamo rast na papiru, ali on je dugoročno neodrživ, jer ova politika koju vi provodite i podržajete u biti svu radnu snagu poglavito liječnike, profesore sve što nedostaje u biti gonite vanka. I ti ljudi sa svojim obiteljima odlaze, ako odu obitelji ostaje Hrvatska prazna. Ako Hrvatska ostaje prazna, država nije samo teritorij koji ne znamo ni njega štititi, mi nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas. Ako je država prazna tom vašom politikom monetarnom onda nemamo radno snagu, ostaje prazan prostor. Država je i ljudi i teritorij. Prema tome, vodite lošu politiku. Nikad neću zaboraviti ja ću uvik to guverneru spominjat. Kakav vam je mastechef ja sam čita, natječaj je bio objavljen da morate imati kuara koji zna sljubljivat oboritu ribu sa vinima, teletinu i kolko vi, ko zna i naravno da je to bila posljedica da ovaj sabor ovdje, kad smo došli, grupa novih saborskih, ovo mlađa generacija saborskih zastupnika, tražili smo reviziju poslovanja. To je bila revizija ovdje. Ja se sićam kolega Šuker je to osporava, kakva revizija, kakvo ovo, kakvo zlato. A Kambodža ima zlato, Albanija ima zlato, Srbija ima zlato, Bosna ima zlatne rezerve, Slovenija ima zlatne rezerve. Gdje je naše zlato? Mene zanima gdje je zlato iz naših rezervi? Evo recimo to je isto upravljanje našim, to je smiješno, vidim da se i potpredsjednik smije, Hrvatska je država, potpredsjednik sabora se smije na ovo, Hrvatska država je bez zlata, zlatnih rezervi. Znači di su ploče ti? To je 13, 15, ja ne znam tko je više proda to bi ministri financija, kolega Šuker ili Lalovac bivši znali, ili je HDZ više proda zlata ili, ja ne znam, ja neću ulazit, ali je činjenica da je 15 tona otpunulo. Zbog čega? Koga je se pitalo? Tko je odlučio? Jel to štiti monetarnu politiku? A kažu stručnjaci da će u idućih nekoliko godina zlato 200, 300% poskupit. Koliki su to gubici, koliki su to gubici za državu, tko za to odgovara? Nitko. A nećemo govoriti o PR-u, maloprije mi je spomenu jedan kolega saborski zastupnik kod Raiffeisen štedno-kreditnih zadruga da je bio uključen i prije PR, PR Macan, da je on bio, ja mislim da je štedno-kreditne zadruge aktiviran, tako da ovo nije presedan, ovo nije sad presedan sa ovom bankom, znači ovo nije presedan, ali moramo reagirati da se zaštite znači od tih udara da netko lobira kod ustavnih sudaca, da lobira kod guvernera. On se vjerojatno, poslat će nekoga PR-ovca kod vas guverneru da lobira kod vas, da vi nekakve svoje aktivnosti koje možete zakonski poduzeti. Kad govorimo o mastechefu, tu sam malo priskočio, mene zanima ako imamo, koliko imamo djelatnika, koja je njihova starosna dob, čujem da su neki do 60 godina, kao 65 radili, da su ih iznosili sa 76 godina, da se prima ne znam koji natječaj, na koji način. Vi ste od HNB-a napravili posebnu tvorevinu iznad parlamenta. I nemojte zaboraviti vas je imenovalo kroz odbor ovdje izglasano na dan kad je igrala utakmica, reizabralo, utakmica Engleska-Hrvatska u Rusiji na svjetskom prvenstvu da bi se manje pričalo. Znači jednostavno sve se nekako začahuri, biraju se. Ali vi ste onaj koji mora reći javnosti zašto Poljska, zašto Češka, zašto EUR-o ne uvode? Ja nemam, vi kažete mi imamo previše EUR-a ovo, ono, ali to triba čuti i druge stručnjake. Pa niste jedini vi i premijer Plenković koji meni tu tvrdio, meni je premijer Plenković tvrdio ovde 5 dana da BDP da ja izmišljam, da je to tlapnja, da, ja sam onda govorio čak manje, 5% BDP-a da godišnje iz inozemstva od doznaka, od onih ljudi koje je on iselio da bi se sad hvalio ovdje kako je povećan BDP, a iselio najkvalitetnije ljude i njihove obitelji, znači imamo jedan ogroman problem šta se rast BDP prikaziva kao nešto sjajno, a u biti je katastrofalno, dugoročno katastrofa, prazna RH, nema radne snage, najkvalitetniji ljudi, ljudi koji najviše mogu doprinijet dodatne vrijednosti od varioca do doktora znanosti do, a odlaze vanka, liječnici, profesori, sve vanka ode i šta će se dogodit, mi ćemo morat uvozit radnu snagu, uvozit radnu snagu, a prazan teritorij, prema tome tu se puno pitanja postavlja, vrlo malo se ovaj daje, daje se ovi odgovora, ja očekujem da će HNB, očekujem, to bi tijelo trebalo bit koje će štititi monetarnu politiku, evo ja sam se sjetio, niste na to odgovorili, znači Agrokor je koristio 10 milijardi mjenica bez pokrića, znači on je tiska novac, tada je bila ondje štamparija jel, oni su bez, jel to udar, oni su znači svojim dobavljačima plaćali poljoprivredniku papirom koji je vridio kao novac, pa to je udar na financijsku stabilnost, to je, ako je to, ja sam to tražio, postoji vijeće za stabilnost financijsku sistemskih tvrtki, tu iđe, HNB vi ste predsjednik, iđe iz Ministarstva financija ili nešto, neko tijelo postoji koje bi moralo to kontrolirati, ako je se to dogodilo to je izravan udar i odgovornost HNB-a isto, a čija je to odgovornost, ko, mislim, sad ću ja na papir pisat 10 milijardi kuna, tebi plaćan šta ja znan, dođem na kilu mesa na papir, znači bez pokrića, to je da, ako je bez pokrića to je obični papir i ako je to istina onda je RH, napravili ste od RH banana državu, banana državu, niko ne odgovara, niko ne odgovara, piar se upotrebljava da se lobira kod Ustavnog suda, vi kažete da ta stabilnost o tome ne, o, o, o, o mjenicama bez pokrića ne spominjete, bitno da su tu masteršefovi, da se EUR-o gura, da su zvjezdice gore sijaju u Briselu, međutim mene zanima kao zastupnika ljudi ovdje Štedno-kreditne zadruge Raiffeisen koje su katastrofa, znači sabor izglasa zakon, niko to ne poštiva, sud se ruga, sutkinja se ruga [[Upadica: Hvala lijepa]] vi se rugate. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Klisovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Kolega Bulj, rekli ste da su zlatne poluge nestale iz narodne banke, to je ozbiljno, kako znate, to je kazneno djelo i to veliko, a onda ste stavili malo u kontekst hrvatsku banana države, izvuće vam to iz konteksta, zaspinat će vam, šta ćete reć onda? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa ja kad sam ušao kolega Klisoviću u sabor, postavljam pitanje zbog čega je RH nema zlato i zbog čega je prodato zlato i ko je pitao narod da se proda zlato? Mi smo jedna od malobrojnih država koja nema zlatne rezerve, zlato je otišlo, niko nije pitao narod, RH nema u svom trezoru gram zlata, evo kažite kolko ima zlata? Šta se tiče banana države, ja ne znam ko je više proda HDZ il SDP-ova Vlada, ja to stvarno ne znam, al šta se tiče ovoga djela banana, ako je 10, HNB, vijeće za stabilnost, financijsku stabilnost sistemskih tvrtki, ako je to tijelo kroz prste progledalo da Agrokor koristi 10 do 2012.g. kad ste vi bili na vlasti čini mi se da je to bilo, SDP koalicija, da je koristio 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića, da je papirom običnim plaćao i da mu je se to progledalo kroz prste svojim dobavljačima onda je to, šta je to, da vi na papir plaćate sad milijarde kuna, zamislite, da vi sad nekome platite milijardu kuna vrijednost na papir bez pokrića [[Upadica: Hvala lijepa]] ako je to istina to je katastrofa.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče g. Vujčić sa suradnicima, kolegice i kolege, ja ovaj, ja stvarno neću dugo s obzirom da je rasprava već bila opširna, ali moram reć, moram u svojoj raspravi reć par stvari, a imat ću i par pitanja za guvernera, dakle prije svega oko EUR-a kolege koji danas sad ovdje raspravljaju uopće nije tema hoćemo li uvest EUR-o ili nećemo uvest EUR-o danas u društvo, ja mislim da to nije tema, ja mislim da se RH na to, možda se varam, a vi me ispravite, RH se na to obvezala onoga trenutka kad je potpisivala pristupne pregovore sa EU i kad smo odlučili uć u EU u dokumentaciji smo mi potpisali kao zemlja da ćemo uvest EUR-o i to po meni uopće nije tema danas, niti neko gura EUR-o, niti ga unutra, ni van, to je sad pitanje trenutka i EUR-o je tu i nisu to razlozi, dakle ni da naši građani imaju kredite u valutnoj klauzuli ni ovo nego je to se RH obvezala onog trenutka kad smo potpisali pregovore predpristupne, dakle još jednom to jasno kažem, a ono o čemu bi mi danas trebali raspravljat, ne mislim današnji dan nego u današnje vrijeme i često raspravljamo u biti pogrešno, oćemo uvest EUR-o ili nećemo, mi bi trebali raspravljat kako ga uvest i da to najbezbolnije prođe i tu će veliku ulogu imat HNB, veliku zato što ako gledamo u povijest od '99.-te do danas, sve zemlje koje su uvodile EUR-o, pa i Njemačka su nakon uvođenja EUR-a pale u recesiju i imale su određenu krizu, odmah po uvođenju EUR-a i to je, znači nema zemlje kojoj se to nije dogodilo i Njemačkoj koja je jedno jako gospodarstvo europsko. Vidimo sad recimo isto proteklih mjeseci koliko je Njemačka jaka, dakle došla je u, u, u situaciju da padne u, u, u novu gospodarsku krizu i onda je samo napravila određene preorijentacije na svom tržištu i uspjela je to izbjeć, RH to ne može, dakle mi smo jedan zemlja koja se ne može tu borit, ali jedna Njemačka je pala u krizu nakon uvođenja EUR-a i sve druge zemlje koje su to napravile i to će se vrlo vjerojatno dogoditi i RH i to je ono činjenica i sad mi moramo razgovarat kada je najbolji trenutak za nas da uvedemo EUR-o, na koji način, po kojem prelaznom tečaju, kako ćemo konverzirat cijene i sve ostalo i to je to i o tome treba razgovarat, često govorimo, dakle o vrijednosti kune, ako poslušate naše izvoznike okej, oni su ti koji zagovaraju da ovaj tečaj njima ne ide na ruku, ali zadnje, u danjih godinu dana ja često s njima razgovaram, oni su sada za što prije uvođenje EUR-a da više maknu tu temu o vrijednosti kune i nadmudrivanju i sa HNB-om i sa politikom i sa svime, pa njima sada u ovom trenutku najviše odgovara EUR-o kao valuta, valuta ovoga da znaju pod kojim uvjetima posluju, to je kad s njima razgovarate, razgovarajte malo, pa ćete vidjet. Dakle, to je ono što sam htio reć, pa koda sam slušo Bagu profesore, da možda sam slušo, možda nisam, pa jesam, sudjelovao sam i tamo u nekakvim raspravama s njima, al treba ljude, dakle ne možemo mi ovdje govorit šta je najbolje za nekoga, a da toga ni ne pitamo šta on misli, ja to tako mislim, ja sebi neću uzet za pravo govorit za građane je najbolje ovo, a da s tim građanima o kojima govorim, nisam razgovarao i mislit da je moje mišljenje najbolje za nekog, dakle s njima treba razgovarat. A ono što sam, na ovaj dio sam se osvrnuo upravo zbog toga jer je rasprava krenula nekako u tom pravcu i imo sam potrebu to reć, a s druge strane ona pitanja koja ja imam za, za guvernera se tiču, vi ste ovdje u svom izvještaju odnosno prije svega želim reć ovako, podržavam isto kolege koji su rekli da bi možda prije trebali raspravljat o ovim izvješćima i da možda prije to pripremite jer mi sada raspravljamo praktički o drugom polugodištu 2018.g., početak 2019. u gospodarstvu, u financijama se stvari tako brzo mijenjaju da su stvarno ovi zastarjeli podaci, evo danas imamo ovaj koronavirus za koji niko nije znao prije mjesec dana, a on itekako može utjecat i na gospodarstvo svijeta cijelo, na što mi ne možemo utjecat i to su neke iznenadne stvari koje recimo mi nismo mogli predvidjet ni prije dva mjeseca i ne možemo ni sad reć u kom pravcu će to otić i kako će to utjecat na trgovinu, evo vidimo da se zbog toga obustavlja pošta iz Kine koja ide recimo i u RH i u Europu od nekakvog straha, pošta koja donosi opet neke stvari koje se kupuju, tako da, to su stvari koje se jako brzo dešavaju i zbog toga bi trebalo jako brzo obrađivat podatke i o njima, o njima raspravljat, ali rekli ste guverneru jednu stvar da u biti, onako možda malo i stidljivo, zadnjih 5.g. je stabilan rast BDP-a odnosno BDP se kreće tu negdje, zapiso sam, između 2,6 i 3,2 e sad mene zanima da li je to u biti rast il je to stagnacija, ako mi 5.g. imamo praktički ravnu, ravnu liniju, a nemamo neki značajniji rast i da ne govorim da imamo promjenu u strukturi rasta BDP-a koji se sada zasniva na osobnoj potrošnji, onako imo sam osjećaj da ste malo rekli evo 5.g. smo tu negdje u liniji, pa mislim, ja to gledam ko određenu i stagnaciju odnosno da je taj rast sa preduvjetima koji su stvoreni prije 2-3.g. 4-5, trebao bit možda i malo, malo veći i malo jači. Druga stvar kada pričamo o Agrokoru, nakon provedbe nagodbe prvih godinu il dvije dana u biti i ova 2018. na koju se ovo odnosi su pokazatelji bili dobri i Agrokor je poslovao s dobiti, ali su bile zaleđene kompletne obaveze Agrokora, dakle prvih godinu dana nakon nagodbe poslovanja Agrokor nije morao vraćati svoje obveze, sada kada to mora, pokazatelji pokazuju ipak da ta tvrtka opet ne posluje, ne posluje baš sa dobiti odnosno da dobiti nema jer ne može servisirat kroz poslovanje sve obaveze koje je stvorio i mene sad zanima da li je Agrokor danas iz vašeg kuta gledanja koliko možete reć naravno da li je on stabilan ili nestabilan odnosno kad je država krenula u spašavanje Agrokora onda je to bila priča spašavamo kompletno hrvatsko gospodarstvo i zbog toga idemo u to, da li sada ako dolazi u, u pitanje pozitivno poslovanje Agrokora u budućnosti radi obaveza koje mora vraćat, da li RH opet prijeti nekakva kriza gospodarstva malo veća i širih razmjera jer se ipak radi iako je sada nakon nagodbe ta tvrtka dosta smanjena, ali ipak se radi o značajnoj tvrtci, tvrtci u, u RH, dakle to su ono neka 2-3 ključna pitanja koja su mene zanimala. Ista stvar, recimo sada se i brexit konačno dogodio, što zadnje 3.g. kolko je trajao taj proces smo svi već mislili da možda se neće dogodit, koliko će to recimo utjecat isto na, na, na hrvatsko gospodarstvo i monetarnu politiku u budućnosti i još ću se jednom sad vratit u biti na početak svoje rasprave, a to je EUR-o, ja sam vas i zadnji puta prilikom izvještaja pitao šta će radit HNB kad se u RH uvede EUR-o, kroz nekoliko rasprava mi je objašnjeno da ću u biti imat još značajniju ulogu, ali mene sad ne zanima to pitanje, ako želite možete i to reć ako budete imali vremena, ali me zanima u kojoj smo fazi iz pogleda HNB-a mi sada spremnosti za uvođenje EUR-a odnosno da li smo spremni, do kud smo došli i kada bi po vama bio možda najbolji taj trenutak koji se mora dogodit? Evo toliko, hvala lijepo.
Hvala, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Škibole.
Poštovani potpredsjedniče HS. g. Đujić, moram izraziti neslaganje sa jednim dijelom vaše rasprave, znači vi ste rekli da nije pogodan vremenski trenutak da mi raspravljamo da li treba uvoditi EUR-o il ga ne treba uvoditi jer smo potpisali da treba uvesti EUR-o, pa međutim i druge države članice EU su potpisale takav sporazum, međutim pitanje je vremenskog trenutka, znači pitanje je dal je upravo sada naše gospodarstvo spremno za implementaciju EUR-a i vi ste sami spomenuli određene negativne konotacije implementacija EUR-a i onda je pitanje kako će se to odraziti na gospodarstvo. Što se tiče komunikacije sa građanima, a vi ste rekli da se ne komunicira sa građanima, pa građani su jasno rekli preko 50% u anketama da su protiv uvođenja trenutnog EUR-a, tako da, to je, to je činjenica i zbog toga se i otvara to pitanje. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Škibola, nisam ja to baš tako reko ne slažem se ja s vašom replikom, ja sam jasno rekao ne da nije trenutak da mi raspravljamo o tome hoćemo li uvodit euro ili ne, ne da nije trenutak nego je to bespredmetna rasprava jer smo se mi obvezali ga uvest i to je činjenica a ono što trebamo raspravljat je ovo što ste rekli kasnije, kad je taj trenutak i kad je nama najbolje kao državi da to napravimo. I to je predmet rasprave i o tome treba raspravljati i upravo zbog svih ovih efekata i koji negativni proizlazi iz toga, treba vidjet šta je pozitivno, šta je negativno i kada je najbolje to napraviti i koji su modeli, recimo HNB bi bilo dobro da od onog trenutka uvođenja eura, možda da se fiksira dosta ranije taj tečaj koji će biti prelazni pa da se ističu cijene već u tom tečaju, da se ljudi mogu pripremiti na to, to su recimo sve neki od modela o kojima trebamo razgovarati. To je to. Na građane sam, u biti na opasku prof. Lovrinovića da sam razgovarao s Bagom, onda sam zbog toga se referirao da razgovaram sa svima, između ostalog.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani kolega Đujić, vi nedvosmisleno ste za uvođenje eura, vi već tražite najavu tečaja konverzije itd., potpuno je jasno da to želite, meni je malo čudno vi u SDP-u postavljate se kao oporba a vaš kandidat za Predsjednika, g. Milanović, on je u predizbornoj kampanji rekao „slušajte, ja sam za kunu, kakva je, takva, naša je“. Pa što vi u SDP-u, zapravo ne znam što hoćete, jeste li podijeljeni, vi ste u pravo, potpisali su takav, međutim nigdje ne piše kada, razumijete, to je potpisala i Češka i Mađarska i Poljska, Rumunjska, njima ne pada na pamet, nismo spremno realno a oni su morali. Pazite, ovaj guverner je dobio mandat da ostvari interese premijera Plenkovića u Bruxellesu, e onda su morali nekoga naći iz privrede a to je g. Bago, šef izvoznika koji isto treba neki mandat tamo, prema toma, idealna kombinacija i to društvo još istih ekonomista koje šeta po Hrvatskoj zajedno s njima, oni šire priču i samo jedna anketa govori da građani žele uvesti, to je anketa koju je naručio HNB i platio, eto vidite, demantirajte ako nije tako.
Hvala. Poštovani zastupnik Đujić.
Pa za početak ću vas demantirati da ja nisam za nedvosmisleno uvođenje eura, dakle vi očito ne čujete što ja govorim ili ne razumijete što sam ja rekao. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa naravno da tražim, to je odgovorno ponašanje, po meni.
…/Upadica Reiner: Nemojte molim vas sa mjesta dobacivati, kolega Lovrinović./…
Po meni je odgovorno ponašanje i odgovorna politika tražiti tečaj konverzije odnosno pripremat se za uvođenje eura. Ja ne govorim, vi cijelo vrijeme nastupate, kontradiktorni ste profesore, moram vam to reć. Vi prvo kažete trebamo ne uvest euro a onda kasnije govorite treba naći najpogodniji trenutak jer Poljska, Slovačka i druge zemlje su obvezale se ali ga još ne uvode jer im još nije trenutak. Pa o čemu vi pričate? Jeste vi za uvođenje ili za odgađanje? To ja ne mogu shvatiti jer sami sebe demantirate u istoj rečenici. Dakle ja, nebitno je, mi smo se obvezali ga uvest. I upravo to govorim, trebamo razgovarat kad je taj trenutak, to znači da je to za godinu, dana, pet ko što kaže Plenković, možda je za 20 g., možda i za 30 ali nije predmet toga da ga nećemo uvesti, to nije predmet rasprave.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Dakle nema razmimoilaženja u SDP-u oko eura. I ovo je dobar trenutak da se diskutira o euru. Mi smo de facto u izbornoj godini, parlamentarni izbori dolaze i svaka ozbiljna stranka mora imati jasnu poziciju o euru. Da bi imala jasnu poziciju, sasvim je legitimno postavljati ova pitanja koje je postavio kolega Đujić. Neki odgovori još uvijek su nejasni i moraju se pojasniti prije nego što pa i stranka kao što je SDP, donese konačnu poziciju. Načelno da, jesmo za euro i Hrvatska je iskazala načelno svoju suverenu volju da uvede euro ali ga nismo uveli. I ne znači da ćemo ga sutra uvest. Uvest ćemo ga u onom trenutku barem što se SDP-a tiče, kad budemo u potpunosti sigurni da je to u interesu hrvatskog gospodarstva i države. A da, izvoznici se jako žale na svoju nekonkurentnost i zbog tečaja ... [[Govornik se ne razumije.]] u kune.
Hvala potpredsjedniče. Upravo tako kolega Klisović, i dobro je da se o tome raspravlja, a i ja upravo mislim o ovo to govorim cijelo vrijeme, da je odgovorna politika na vrijeme počet o tome raspravlja i na vrijeme tražit tečaj konverzije da ne bi doživjeli šok jer i uz to traženje na vrijeme od godinu, dvije, tri ili pet godina prije uvođenja eura, po svim pokazateljima svih zemalja koje su to prije nas napravile ćemo mi nakon toga ući u recesiju i to je to. Ali treba biti odgovoran i počet na vrijeme se pripremat jer je to neizbježno ili na vrijeme o tome razgovarat ali razgovarat kad je najbolji trenutak za našu državu i za naše građane da uđemo u taj proces ali ja sam samo rekao da je promašeno danas razgovarat o tome, mi ćemo od toga odustat i mi nećemo nikad uvest euro. Znači to ne možemo, znači mi smo se, možemo ako V. Britanija izađe EU-a, izađe iz svega, odustat od svih dokumenata, e sad je samo pitanje, možda se i to dogodi jednog dana, ja ni to ne govorim ali sad je trenutak da je pozicija takva kakva je.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Kolega Đujiću, drago mi je da ste spomenuli upravo našu obvezu odnosno naše pristupne pregovore koje se odnose i na uvođenje eura i da mi kao ozbiljna država i Vlade koje jesu, koje su bile i koje će biti, znaju točno što trebaju raditi a isto tako i HNB i novo usklađivanje i Zakona o kreditnim institucijama i o HNB-u, dakle sve postupke koje trebaju provesti ova Vlada i buduća Vlada i pronaći najbolje rješenje za uvođenje eura. Evo ono što je meni poznato da sada bi bio neki idealni rok, najbrži rok koji bi se moglo dogoditi, eventualno u 2023. g. što znači da će to biti ali svakako moramo voditi računa o tome kako ulazimo i sa kojim tečajem.
Hvala. Poštovani zastupnik Đujić.
Pa tako je, nije to bezazlena stvar nit je to igra i tu je puno posla i tu je puno zakona i priprema za odradit da se što bolje i što spremnije u to uđe. Evo zato sam i pitao guvernera u kojoj smo fazi danas iz vašeg pogleda jer opet prije godinu dana otkad se odnosi ovo izvješće je možda bio jedan pogled, danas je možda neki drugi pogled. Možda će te 2023. o kojoj razgovaramo biti neka sasvim druga dimenzija. Tko zna šta se može dogoditi. Puno je tu stvari na koje ne može utjecati, ali se na vrijeme treba pripremat i treba odgovorno tome svemu pristupiti i razgovarati odgovorno. Znači, jedno su priče za birače, jedno su ovoga tako neke populističke stvari, ali drugo je odgovorna politika.
Sada će u ime predlagatelja, poštovani guverner HNB-a nešto reći o pitanjima koja ste postavili.
Da, hvala lijepa o ovim nekima o kojima sam pričao već puno puta tipa zadruga, mjenica, kuhara o tome ću možda nešto još u završnoj riječi, ali samo o ovoj tema EUR-a koja je važna naravno i aktualna. Ako je pitanje, dakle da, mi smo već donijeli odluku da ćemo uvesti EUR-o i referendum o tome je bio jel smo se na to već obvezali. Ako je pitanje tajminga kada uvesti EUR-o, onda sam htio samo reći da je Hrvatska u ovom trenutku po stupnju realne konvergencije prema zemljama EU naprednija od bilo koje tranzicijske zemlje koja je do sada uvela EUR-o u trenutku kada je ulazila u tečajni mehanizam osim Slovenije. Od svih ostalih smo u ovom trenutku u višem stupnju realne konvergencije ako se pitate da li smo spremni u ovom trenutku. Jesmo, ako su oni bili spremni, mi smo još spremniji, velim osim Slovenije koja je imala viši BDP per capita mjeren paritetom kupovne moći. Isto tako kao što sam rekao mi smo u ovom trenutku najmanja zemlja još EU koja nije uvela EUR-o i mi smo isto tako još važnije od toga najeuroiziranija zemlja EU koja nije uvela EUR-o, a upravo taj visoki stupanj euroizacije čini potrebu uvođena EUR-a većom i čini koristi koje ćemo imati od uvođenja EUR-a većima, što onda odgovara i na ono pitanje zašto neke druge zemlje tranzicijske to nisu odlučile napraviti poput Češke, Mađarske ili Poljske. Zbog toga što je kod njih stupanj euroizacije bitno, bitno niži nego u Hrvatskoj. A zašto je niži nego u Hrvatskoj? Niži je nego u Hrvatskoj zbog toga što ne štede, što nemaju tradiciju štednje u stranoj valuti. A zbog čega mi imamo tradiciju štednje u stranoj valuti? To potiče prvenstveno iz '80.-tih godina prošloga stoljeća kada su ljudi počeli štedjeti u njemačkoj marci zbog toga jer je Središnja banka Jugoslavije u to vrijeme vodila kontinuiranu politiku devalvacije domaćeg tečaja kako bi pomogla izvoznicima što je obezvrjeđivalo štednju građana koji su odlučili da je bolje štedjeti njemačkoj marci. I zbog toga imamo i, i opet sad dolazim na neka prijašnja pitanja, zbog toga imamo i valutnu klauzulu. 1994. godine u Zakon o obveznim odnosima, sabor je unio valutnu klauzulu, ne središnja banka, kako bi zaštitio u vrijeme visoke inflacije i kontinuirane devalvacije one koji su imali potraživanja u stranoj valuti i kako bi omogućio da se u krajnjoj liniji daju krediti sa nižom kamatnom stopom. Zato kad imate takvu situaciju onda su i kamatne stope puno više, a to je opet kažem posljedica toga da je većina štednje u stranoj valuti. Znači to nema nikakve veze sa politikom središnje banke, to nema nikakve veze sa odlukom središnje banke, to ima veza sa lošim politikama devalvacije koja nije pomogla izvoznicima u prošlosti, nego je dovela do toga da građani izgube povjerenje u vlastitu valutu i pretežno štede u njemačkoj marci. Mi kad smo postali neovisna država 91% štednje u bankama je bilo u njemačkoj marci. I zbog toga imamo valutnu klauzulu i zbog toga imamo ovako visoki stupanje euroizacije i zbog toga ćemo mi biti zemlja koja će zbog toga najviše koristi izvući iz ulaska u Europsku monetarnu uniju. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Želim se samo još nadovezati, vi ste rekli gospodine guverneru da smo najspremnija ajmo reći zemlja od zemalja koje su prije nas uvodile što je i logično s obzirom da je iza nas jedno 20-godišnje već iskustvo i to je upravo ono što trebamo učiti na greškama koje su imale prije ili ne greškama nego efektima koji su se dogodili zemljama koje su prije nas uvodile EUR-o. A kada pričamo, kad se volimo uspoređivati sa Poljskom, sa Češkom, sa Mađarskom, mi smo zemlja koja ima veći uvoz od izvoza još uvijek. Znači imamo takvo gospodarstvo. Druga stvar mi smo zemlja sa malim tržištem, sa malim brojem stanovnika, dakle mi se možemo u nekim stvarima s Poljskom uspoređivati, ali to je zemlja od 20 miliona stanovnika i sa ogromnim tržištem. I to opet neke razlike i nije to tako jednostavno, niti se to može samo tako olako reći oni su uveli, oni nisu. Oni imaju vlastito tržište dovoljno jako da mogu izdržavat puno veće udarce [[Upadica: Hvala.]] recimo koje mi ne možemo.
Hvala. Odgovor poštovanog guvernera.
Samo, što se uvoza, izvoza činjenica imamo veći uvoz roba od izvoza, ali imamo veći izvoz usluga, kad zbrojimo izvoz roba i usluga onda imamo u ovom trenutku veći izvoz od uvoza, imamo suficit na tekućem računu platne bilance. Što se tiče samih izvoznika mi pričamo stalno s njima. Dakle, ima jedna izvoznika koja bi htjela imati slabiji tečaj, međutim ima grupa izvoznika i to su izvoznici koji u ovom trenutku imaju najbrži rast izvoza koji kažu da ih uopće tečaj ne smeta i da tečaj ovakav kakav imamo uopće nije faktoru u njihovom izvozu. Recimo najbrže rastuća industrija u Hrvatskoj izvozna je IT sektor koji kaže da im to uopće nije problem.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Poštovani guverneru ne mogu vjerovati ušima i svojim ušima. Dakle ovo što čujem od vas da tvrdite, čitavo vrijeme kako ste tamo dakle HNB radi na strategiji totalne euroizacije da nam opet na kraju priopćite maknuli smo tu vašu kunu sad moramo na EUR-o vidite. Prema tome, to je bila politika. Bio sam prije ljeta u Češkoj, Mađarskoj razgovarao sam ista je financija u središnjoj banci, kad sam ih pitao pa vi ste spremniji, vi tvrdite, pazite što je naprosto nebuloza, da smo mi realno spremniji za EUR-o od njih razumijete, pa to naprosto, to vam više ni mala djeca ne vjeruju. Kad sam ih pitao zašto vi ne uvodite oni imaju daleko veći izvoz pokrivenost, zdraviju ekonomiju i to? Oni su se samo nasmijali i rekli, pa čujte zašto da mijenjamo konja koji je brz i koji dobiva što se kaže trke. Prema tome, prestanite dezinformirat hrvatsku javnost, radite svoj posao, a jednog dana svak će morati položiti račune za ono što je radio.
Poštovani guverner Narodne banke.
Sad moram biti jako oprezan da vas opet ne uvrijedim. Ne znam kako da vam kažem, ono što sam ja rekao su činjenice. Znači Hrvatska u ovom trenutku po stupnju realne konvergencije je najbliže zemlje EU od svih tranzicijskih zemalja koje su uvele euro. Ako vi tvrdite suprotno onda bi to trebali nekako pokazati. To je sve.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Bulja.
Guverneru kažete da je euroizirana Hrvatska, da su štednje uglavnom u euru, da li je to možda učinak ovih iseljenih ljudi? Jel opet ponovit ću 6% BDP-a, 6, nešta BDP-a to je 20-ak milijardi kuna i više, jel dal oni štede u eurima, da li je to taj možda učinak te štednje jer ljudi zarađuju u eurima tamo. Znači mi smo te ljude potrali vanka da zarađuju i sada štede i to se prikaziva na taj način. Smatram da bi tribala biti jedna široka rasprava o kuni. Jedna od glavnih zadaća kada se stvarala samostalna Hrvatska je bila puška na hrvatskom ramenu i hrvatska lisnica u hrvatskom džepu. Znači o tom treba ne samo sa te sentimentalne strane gledat, ali čini mi se da se nama izbija sve, svi ti aduti samostalne RH bez nekakvih argumenata stručnih utemeljenih rasprava što se ne more dogoditi u Poljskoj, Češkoj, ne znam Švedskoj, Danskoj koje ne prihvaćaju euro. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog guvernera.
Mogu vas samo još jednom pozvati što smo i napravili već sve saborske zastupnike u HNB na konstruktivnu raspravu i na bilo koja pitanja, znači mi smo poslali pismene pozive, dio zastupnika je bio u HNB-u i pozivam sve koji žele doći, uvijek smo otvoreni za tu raspravu.
Zadnja replika je poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine guverneru. Mislim da bi trebalo u ovom Saboru okrenuti pilu naopačke. Gdje bi Hrvatska danas bila da nismo postali članica EU 2013.? Koliko bi imala danas nezaposlenih, kolika bi nam bila prosječna plaća, kakvo bi bilo stanje sa gospodarstvo i koji bi uopće potencijal Hrvatske bio? Dakle da bi postali članica EU lako je lamentirat onima koji su u nekakvoj debeloj hladovini bili u trenutku kada su se vodili pregovori za ulazak u EU, Hrvatska je nešto dobila, a isto se tako na nešto i obavezala. E sada ako se na nešto obavežete, nekada je to među ljudima bilo dovoljno da se da riječ ili da se pruži ruka, a u ovom slučaju se potpisao nekakav dokument. Mi smo potpisali određene dokumente i oko odredbi tih dokumenata možemo raspravljati, ali tvrdit neke stvari koje naprosto ne stoje. Međutim, ja mislim da bi mi svi naprosto trebali biti sretni da nakon onoga svega što se događalo proteklih godina Hrvatska u ovom trenutku praktički zadovoljava skoro sve mastriške kriterije za ulazak u eurozonu.
Poštovani guverner Narodne banke.
Da Hrvatska već nekoliko godina zadovoljava sve mastriške kriterije i po svim prognozama koje imamo i mi i Europska komisija i MMF i privatni sektor, mi ćemo i u idućim godinama zadovoljavati sve mastriške kriterije što nas očito isto čini spremnom zemljom za ulazak u eurozonu.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja ću se samo osvrnuti na polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za prvo polugodište 2019. Dakle o čemu mi zapravo raspravljamo? O statističkim podacima odnosno konkretnim činjenicama gdje idemo i u kojem smo stanju bili u prvom polugodištu 2019., gdje smo bili zapravo da znamo koji su trendovi, tu je i 2018. i gdje idemo, ne u euro, ne ništa drugo, ali i do toga ćemo doć. Pa kaže onda da u prvoj polovini 2019. je godišnji rast realnog BDP-a od 3,1% čemu su pridonijeli najviše potrošnja kućanstva i bruto investicija u fiksni kapital, onda nadalje kaže zaposlenost je bila veća za 2,3%, prosječna nominalna bruto plaća veća za 3,8%, ako gledamo u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, inflacija potrošačkih cijena je usporila sa 0,8 u 2018. na 0,8 u lipnju 2019. itd. temeljna inflacija je nešto blago porasla i tu možemo nać niz opravdanja odnosno obrazloženja. Apsolutno ono podaci koji su izuzetno konkretni, koji su bitni i koji su prije svega bitni za sva makroekonomska kretanja, a i za gospodarska kretanja našeg ukupnog gospodarstva. Evo tečaj kune recimo na kraju lipnja 2019. je 7,39 je bio itd., itd. broj kreditnih institucija, kaže neto prihodi iz transakcija s proračuna EU su značajno porasli, znači kako apsorbiramo sredstva, kako ih koristimo. Dobit banaka recimo u prvoj polovici 2019. je iznosila 3,8 milijardi kuna što je porast za 10%, tu vidimo koje su i kreditne aktivnosti itd., itd. I onda mi dođemo na raspravu o euru. Inače glavni jedni od ciljeva glavnog cilja svih središnjih banaka pa tako i HNB-a je održavanje stabilnosti cijena, regulacija općenito kreditnih aktivnosti i likvidnosti banaka itd., mislim da kroz instrumente različite se to i postiže, jedan od onih je i stabilnost tečaja. Onda kada dođemo do stabilnosti tečaja onda možemo doći i do eura i onda zapravo ja ne vidim tu opće ikakvu temu za raspravu. Mi danas u Hrvatskoj praktički imamo euro. Znači nema neke pretencioznima za suverenost za neku vlastitu valutu, za neki nacionalni naboj, ne damo svoje, to ljudi vole čuti kako se borimo za sebe, za svoju kunu, za svoju valutu jer mi smo pravi Hrvati. Nema, tko je tu pravi Hrvat? Da počnem pobrajati imovinske kartice tko ima štednju u čemu ima štednju? Svi u euru. Tko je ima, manje-više je u eurima. Ne govorim samo ovdje, govorim i za naše građane u čemu se kupuju stanovi, u kojoj valuti se cijene kad nekome pričate, koji kvadrat, niko ne zna, koje su prosječne cijene kvadrata u Zagrebu u kunama, ali u EUR-ima znamo svi i bilo gdje drugdje. Kad prodajemo auto il kupujemo auto, u čemu, u čemu ga izražavamo, u kunama, odite na Njuškalo, šta piše tamo, oni preračunavaju, a u EUR-ima se opet stavlja, kad, kad govorimo o samo pokrivenosti nacionalne valute, opet i rezerve su EUR-i, sve snosimo sve rizike te valute, apsolutno sve, praktički mi nju imamo, a koji su nam benefiti, e te baš nemamo. Neki od benfita koje ćemo dobiti zasigurno, kolega Đujić je reko da je neminovno, samo ću se vratit na one, na one negativnosti uvođenja EUR-a osim doduše vjerojatno ste to i spominjali, inflaciju i troškovi konverzije, da zabilježeni su inflacija 0,2-0,3%, troškovi konverzije do 0,5% BDP-a, ali kao sve zemlje koje su uvele EUR-o su došle do krize s obzirom da je bila globalna kriza i one zemlje koje nisu uvele EUR-o su tako došle do krize, pa možemo reć da i one koje nisu zapravo su zato što nisu došle do krize jel dakle to nam nije neka, neka baš razlog, kad imamo, a govorimo o ovoj štednji, znači 75% štednje je u EUR-ima znači svih građana, ne samo ovdje u saboru nego i svih onih koji hvala Bogu imaju i mogu štediti, ne kažem da njih možda ima puno. Uvođenjem EUR-a ukidamo valutni rizik što direktno utječe na visinu kamatne stope, na zaduživanje, na naše građane, nemamo rizik aprecijacije, deprecijacije, dakle kod investicijskih ulaganja, niži transakcijski troškovi, mislim što se tiče inflacije itd., itd., znači treba jedna edukacija, trebaju građani znat, ali prije svega svi ono što građani već sami znaju da EUR-o je već tu, zvao se on kuna, EUR-o il nekako drugačije nažalost ili na sreću kako god uzmemo, to je činjenica, to je sadašnje stanje. Guverner je govorio zašto je to tako, imali smo hiperinflaciju '80.-tih, svi se sjećamo one Markovićeve Jugoslavije itd., čak i mi mlađi i tangovanju kak bi tako rekao ovaj markama na pijacama itd. dok nije bilo reda i naravno onda još jedna stvar koja je doprinijela i valutnoj klauzuli i okretanju u stranoj valuti je bio i rat da se razumijemo, to nije guverner spomenuo, znači ratna zbivanja i nesigurnost mislim da je to apsolutno jedan od i glavnih razloga ako ne i te nasljedstva iz bivše države, tako da sve rasprave oko toga ne treba štetno sve, treba svesti na to da pametno odaberemo trenutak i način i mehanizma i, i način na koji ćemo regulirati po kojom onom krajnjem tečaju ćemo napravit tu konverziju i to je sva suština rasprave koja treba biti. A to da će nam se ne znam što dogoditi kad uđemo, ne mi već danas imamo EUR-o nažalost kažem ili na sreću i sve o njemu i u njemu dogovaramo, pregovaramo, razgovaramo, još nam samo fali da i plaće još budu izražene u EUR-ima i onda ćemo zbilja biti euroizirani maksimalno. Zahvaljujem.
Hvala, imamo repliku poštovanog zastupnika Đujića.
Imamo jer me kolega spomenuo ovoga prvo moram ispravit jedan netočan navod, nemamo mi danas EUR-o jer da bi imali kompletno EUR-o onda bite mogli, morali moć plaćat u EUR-u u trgovinama, to još uvijek nemamo, ovo ste u pravu da sve i kad dajemo oglase ili nešto prodajemo u EUR-ima i kvadratima to je točno. Kad ste spomenuli da sve zemlje koje su uvele EUR-o su ušle u krizu da sam ja rekao, rekao sam i to je činjenica, ali nisam to reko u kontekstu da mi ne trebamo zbog toga uvest EUR-o, nego da nam to slijedi i da se moramo pripremit da to prođe što bezbolnije, a ovo sad globalna kriza, svi su imali, gledajte to je činjenica i Njemačka kad je uvodila EUR-o je imala posljedice iza toga i mi trebamo samo izvuć primjere i, i dovest mjere kako to što blaže odradit, a neću sad ono govorit, može se reć onda najbolje čekat, pa kad bude kriza onda smo tako i tako u krizi, pa uvest, ne jer bi onda bilo još gore, ali treba odgovorno o tome razgovarat [[Upadica: Hvala]] i treba onda vidjet kad je najbolji trenutak.
Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Da kolega ja sam to više figurativno rekao s obzirom na sve živo što nas sljeduje u EUR-ima i od štednje i ne znam, vanjsko trgovinske razmjene odnosno s Eurozonom 60% ukupne trgovinske razmjene itd., dakle mi smo, dijelimo sudbinu Eurozone, ne možemo pobjeći od toga htjeli mi biti u EU ili ne, mi nju dijelimo, ni mi da danas nismo članica EU opet bi dijelili istu sudbinu Eurozone upravo zbog te naslonjenosti na tu valutu, zbog rezervi, zbog mentaliteta našega, zbog mentaliteta jel sve bježimo toj sigurnosti, to je taj safe haven, znači to je valuta u kojoj, koja je zamijenila jednostavno njemačku marku i to je u našem mentalitetu, htjeli mi, ne htjeli, priznali mi, ne priznali, imali neke nacionalističke pobude, htjeli skupit bodove ili ne htjeli skupit bodove, al nažalost i najveći Hrvati štede u EUR-ima, plaćaju u EUR-ima, govore o EUR-ima, kupuju u EUR-ima, prodaju EUR-e, tako da mislim da tu više rasprave oko toga samo treba bit ovo što ste rekli i tu se slažem da [[Upadica: Hvala]] bude to što povoljnije za nas.
Hvala lijepa, slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Pernara, nema ga, gubi pravo na govor, pa će, sad ćemo ići na završne, prvo poštovani zastupnik Ivan Lovrinović u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, evo…
Ne, ne, u ime kluba govorite, izvolte.
Hvala g. potpredsjedniče, evo želim se na kraju obratiti ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku, ozbiljna je tema, govorimo o monetarnoj politici i financijskoj stabilnosti, HNB-u, želim sumirati stavove ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku i konstatirati da mi, da je ova situacija daleko od stabilnosti, mi imamo fundamentalnu neravnotežu kako to naziva MMF u platnoj bilanci, mi imamo fundamentalnu neravnotežu u vanjsko trgovinskoj razmjeni, to što se ovdje govori da nam pokriva, teku, račun tekućih transakcija, prihodi od turizma, ne daj Bože da samo jedne godine nešto se dogodi, a ovisni smo, najovisnija smo zemlja o turizmu u čitavoj EU, dakle ova politika vodi slomu neka ovo bude i ostat će zapisano, mi razumijemo da ovdje ljudi koji su došli iz HNB-a oni moraju braniti ovo što govore jer je premijer naredio tako, mandat se dobije zbog toga da se upravo ljudima objašnjava, sve su ankete svih agencija u RH pokazale da najveći postotak hrvatskih građana smatra da bi EUR-o bio poguban za RH koja je u teškim problemima gospodarskim, demografskom osipanju, iseljavanju, deindustrijalizaciji, fundamentalnoj neravnoteži u vanjsko trgovinskoj razmjeni, padu proizvodnosti, nestabilnom mirovinskom sustavu itd., međutim pazite kroz propagandu, medije vi možete čuda pokazati, znači ako 10-20 puta ponovite laž, ljudi će misliti da je to istina, to su dobro poznate metode od prije. Dakle, sve je pitanje toga zašto je netko došao u ovaj sabor ovdje, da li da brani svoje pozicije, svoje stranke ili svoje interesne skupine ili je došao zastupati interese građana. Mnogi, zašto se vodi propagandna akcija za EUR-o, EUR-o je politička pitanja, ono, ono odavno nije ekonomsko pitanje, oni koji se žele više informirat o EUR-u pogledajte literaturu zašto Danska ne želi, jedna od najrazvijenijih ne uvodi, Švedska, pa one bi trebale prve, nisu, pametne zemlje. Zašto Mađarska, Češka, Poljska, pa ni Rumunjska ne žele, vidimo kako je Grčka nagrabusila dragi građani, oni nas žele ubaciti u brzi vlak za Grčku, a onda kad uđeš onda je predviđeno da nema izlaska, znate, znate to je karta u jednom smjeru. I neki govore Njemačka isto trpi, ma Njemačka će uvijek izvlačit najviše koristi od toga, ako, ja nemam vremena o tome previše govorit u 5 minuta, al vas upućujem na video prilog koji sam snimio na pola, prije jedno pola godine na YouTube o tome da je EUR-o novac bez države, on traje doduše malo dugo oko 70 minuta, znači konzistentno i jasno, ko se želi informirati, kao odgovor na ovu propagandnu kampanju Vlade i HNB-a i ljudi će to sve više gledati, tamo su argumenti, ne možete 70 minuta ipak budalaštine i viceve pričat, znači jedno tipično akademsko predavanje oko toga. U tom smislu moramo izaći iz tih zabluda, mi HNB moramo vratiti pod demokratsku kontrolu, vi koji pratite il ne pratite, Švedska radi sada promjenu zakona o njihovoj središnjoj banci gdje će ući ponovo državna revizija, uvode im dodatne mandate zašto su za, promijene su i u statutu Europske središnje banke, ali ovdje se govori jedna istina, ovde mediji ne prate nas iz oporbe, ne prate ni ono što je u znanosti novo, ovde se prodaje propaganda, ali ovo neće, žao što hrvatski narod i građani moraju patiti, još će izgleda morati jedno vrijeme barem do parlamentarnih izbora patiti i to se mora prekinuti i zato smo mi, nismo mogli ovo trpjeti, predali smo kaznenu prijavu protiv HNB-a zbog slučaja švicarski Franak, zbog RBA Štedno kreditnih zadruga, ti ljudi pate, razbolijevali su se, mi ćemo ostati na ovoj crti obrane iz Promijenimo Hrvatsku, ima stručnih ljudi, poštenih koji znaju i koji su dovoljno hrabri da se bore za ovu, za ovu zemlju koja je dobila, pobjednička zemlja, pobjednička vojska, kolko je danas tih branitelja koji su ponosno branili RH, stvorili suverenitet državu, pate i umiru zbog toga što se razbolijevaju, ne mogu vraćati kredite, oni su postali dužničko roblje, zarobljenici bez puške, drugi su preko 300 000 ljudi moralo i više 500 000 iseliti i oni iz vana šalju doznake da spašavaju svoju domovinu i one koji su ostali. Poštovani građani, pozivam vas na demokratsku revoluciju u RH, na drugi domovinski rat da se obračunamo sa svima onima koji su upropastili RH. Hvala.
Slijedeći Klub biti će onaj nezavisnih lista mladih u ime kojeg će završno govorit poštovani zastupnik Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Evo, mogu zamijetiti da se bliži ideološka tema, Zakon o pobačaju, pa vidim da se napunila sabornica, došli su i HDZ-ovci, došli su i SDP-ovci, međutim, međutim kada se raspravlja o bitnim temama kao što su ekonomska pitanja, kao što je monetarna politika od koje građani imaju najviše koristi, a u ovom kontekstu štete, e onda ima samo par saborskih zastupnika koji se kritički osvrću i koji raspravljaju ovdje u sabornici i to je pokazatelj političkog i društvenog stanja, to je pokazatelj zapravo politike kakva se provodi u RH. Građani moraju znati da se na tim temama njih dijeli, da to nisu teme koje su teme zapravo važno u kontekstu egzistencijalnih razloga i to su teme koje i mediji potenciraju, ne samo te političke strukture, ali kao što sam rekao već na početku tj. u prethodnoj raspravi, što bude lošije ekonomsko stanje to će ljudi sve manje gledati na te teme i jednostavno dolazit će do sve više protesta, a i protestne opcije će rasti. Al ono na što sam se morao nadovezati, guvernera narodne banke nema sada ovdje, on je rekao da su krediti kod RBA zadruga potpisani u Austriji, znači vi ste rekli da se sav taj posao vršio u Austriji … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ha, gledajte vi ste rekli, gospodine nemojte mi se ubacivat znači dok govorim, molim vas potpredsjedniče sabora da opomenete guvernera, vi ste rekli da su ljudi išli u Austriju i da vi zapravo nemate nikakve odgovornosti nego je to pitanje austrijske države, to ste vi rekli, a hrvatska Vlada je donosila ovdje zakon u HS upravo zato što se to dešavalo na teritoriju RH. Te austrijske zadruge imale su posrednike, ti posrednici su bili građani tj. državljani RH i oni su skupa sa tim austrijskim mešetarima kamatarili naše građane i to je činjenica, imamo čak i pravomoćne presude, imamo mnoge dokaze, emisija Provjereno je radila mnoge emisije na tu temu gdje su ljudi jednostavno svjedočili i to i mnogi znaju da je to tako. Međutim, vi to izbjegavate i postavlja se pitanje zašto. Znači, u čijem interesu vi dajete takve izjave? Ali indikacije ukazuju na to da zapravo vi radite za interese tih stranih bankara jer što se tiče isto i ovoga napada na ustavnopravni poredak po pitanju Raiffeisen banke. Vi ste rekli kao da zbog razgovora vašeg sa predsjednikom Uprave Raiffeisen banke pa je on dao ostavku. Ali to su dezinformacije, to su manipulacije. Mi smo vidjeli da je nedavno dao isto ostavku i predsjednik Uprave Zagrebačke banke. Možda ste i vi tu izlobirali jel'da da i on da ostavku? Međutim, mi ćemo ono što vam ja obećajem mi ćemo pozorno pratiti, pozorno ćemo pratiti koje će biti rješenje Hrvatske narodne banke po pitanju Raiffeisen banke i napada na ustavnopravni poredak Republike Hrvatske. Ja vam to obećajem da ćemo pozorno pratiti. I moram reći gospodine Vujčiću kada se donosio u Hrvatskom saboru Zakon o ništetnosti onda kolega vaš koji sjedi sada do vas gospodin Bojan Fras je dan prije donošenja tog zakona gospodine Fras vi ste našli kao neke zamjerke u zakonu koje sam ja predlagao u Hrvatskom saboru, a znali ste mnogo prije sadržaj samoga zakona. Dan prije donošenja zakona u Hrvatskom saboru vi ste intervenirali kako bi odgodili taj zakon i zapravo dali na vremenu da se lobira kako taj zakon ne bi išao. Vi iz Hrvatske narodne banke koji bi trebali štititi interese hrvatskih građana bavite se takvim stvarima. Ali gledajte, ono što ću vam reći, ta priča neće tako završiti kako ste vi mislili. Ta priča neće tako završiti kako ste vi mislili i dok sam ja ovdje u ovom Hrvatskom saboru borit ću se za hrvatske građane i te stvari će izlaziti na vidjelo. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta i nezavisnih lista u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Guverner je ona osoba Hrvatske narodne banke koja bi trebala štititi monetarnu politiku, štititi interese građana, gospodarstva, čuvati stabilnost. Međutim, hrvatska ne narodna banka apsolutno ništa to nije radila. Ja to nisam dobio odgovore. Nisam dobio brojne odgovore koje sam postavio kao zastupnik i moje kolege koje su ovdje nastupale i postavljale pitanja ne samo sada, nego već godinama se ponavlja pitanje. Jednostavno vi usklađujete trenutnu svoju politike Hrvatske narodne banke aktualnom premijeru. Tako ste prije, a sada s bivšim premijerom u taču i Emilom Tedeshijem svirali kasete, tako i sada vodite tu politiku. Ja ne biram nikome prijatelje, ali nemojte provoditi politiku koju vam nameće premijer. Vi morate štititi, vas je imenovao Sabor, vas je imenovao Sabor, morate štititi hrvatske interese i interese građana. Meni je nezamislivo da jedan saborski zastupnik kaže malo prije ovdje hvaleći politiku guvernera iz HNS-a gospodin Čuraj koji kaže: „Što kuna, to je nacionalistički.“ O čemu on priča? Znači, spomenuti hrvatsku kunu da je to nacionalizam? Ako je to tako ja sam nacionalist i kakav problem. Što je to problem biti? Mislim ja ne mogu uopće shvatiti logiku razmišljanja guverneru kako oni to infiltriraju, svi štede u eurima. Da, da. Sve ste potjerali da zarađuju u Njemačkoj eure, u Irskoj. Ne znam gdje sve nisu otišli. Pa zašto Poljska, ako hoćemo, zašto Poljska ne uvede euro, Danska, Češka? Zašto? Mene kao građanina, a prije svega kao zastupnika mene zanima zašto je prodano zlato 15 tona zlata? Mene to će zanimati. Ja sam kao zastupnik slušao, pitao sam. Mene to zanima. Jel' to nacionalni interes da Albanija, Kambodža, Bugarska, svi imaju zlatne rezerve u Hrvatskoj narodnoj banci poslije Hrvatske? I ne zna se tko je više prodao ili dok je bio ministar Šuker ili dok je bio SDP-e. Tko je prodao zlato? Gdje je zlato? Tko vam je dao pravo? Tko je vama dao pravo? Tko ti je dao pravo?
Molim vas nemojmo dobacivati iz klupa.
Sidi i uživaj, ne budi nervozan. Šuker je malo nervozan. Prodao si zlato, a Hrvatska … prodao si zlato, a nisi pitao narod. Nisi pitao narod. Idemo dalje. Znači guverneru od vas očekujem da mi odgovorite zbog čega je korišteno 10 milijardi kuna jedna tvrtka 10 milijardi kuna, je korišteno 10 milijardi papirom mjenice bez pokrića. Pa gdje je tu bila Hrvatska? To je udar na financijsku stabilnost. To je direktan udar na financijsku stabilnost. Znači tisuće pitanja se postavlja. Ne dobivamo odgovore. Štedne kreditne zadruge, donijeli smo zakon jednoglasno ovdje, ne dvotrećinskom većinom nego više nego Ustav, to se ne poštiva. Znači ta odluka se ne poštiva. Hrvatska narodna banka ne daje stav oko udara na ustavni poredak, a i prije je bilo … utjecaja kod štedno kreditnih zadruga Raiffeisen gdje su PR-ovci pomagali u nastupu i zastupali te štedno kreditne zadruge da i sada PR se raspisuju banke traže PR da bi lobirale kod Ustavnog suda. Vi ste se očitovali, ali koje ste mjere poduzeli? Mene zanima koje ste mjere poduzeli. Hrvatska država ima znači svoj nastanak. Ja sam spomenuo znači u početku da je bio cilj nekada hrvatska puška na hrvatskom ramenu, hrvatska lisnica u hrvatskom džepu računalo se na valutu da treba otvoriti raspravu široku, da treba kazati Lovrinoviću ili prof. Lovrinoviću ili ne znam kome – vi ste budale, vi ne znate ništa – nego … široku raspravu. Ne nas pozvati u nas saborske zastupnike, nego javnu raspravu da u medijima jedna stranica bude onih koji govore razloge zašto ne, a druga stranica zašto uvesti euro, pa da narod može odlučiti. Ili da damo mogućnost onoga što je najsvetije da narod kaže nakon toga referendumom da li je za to ili nije za to. Znači da omogućimo, da damo mogućnost. Ja bih vas još jednom zamolio da izađete odgovoriti na ova pitanja. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Šuker je digao povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Da, povrijeđen je članak 238. i vi ste morali reagirati kao predsjedavajući. Hrvatska država i sve se događa temeljem određenih papira. Tako i ovo što gospodin Bulj priča, sva je dokumentacija u Hrvatskoj narodnoj banci. Prema tome, ovakve stvari tu nekorektno iznositi, ali nije važno što se kaže, nego tko kaže.
Hvala lijepo. Ja procjenjujem da ipak nije povrijeđen Poslovnik. Ljudi ovdje govore svašta, pametne i bedaste stvari, istinite i lažne stvari. Prema tome, nisam ja taj da procjenjuje da li je nešto pametno ili bedasto, istinito ili je čista laž. To je demokracija pa svatko može govoriti što hoće do jedne granice. Ne smije naravno drugoga vrijeđati. Sljedeći Klub zastupnika bit će Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a završno će govoriti u ime kluba poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite.
Evo ja ću samo kratko. Zapravo me kolega Marin Škibola ponukao da nešto kažem. Nisam imao namjeru. Ali evo na početku ću ipak reći. Bez obzira imali mi u Saboru ili u državi stav za euro ili protiv eura smatram, a pretpostavljam da se slažete samnom da bi se i u Hrvatskom saboru trebala voditi rasprava o tome argumentirana rasprava, ali ne da se ovako na mala vrata lomi preko koljena euro i da se nikoga u Hrvatskom saboru nije pitalo jesmo li za to ili ne. A nije se razgovaralo gospodine Šuker, nije se. Znači kada smo dali podršku Vladi, dali smo i euru? Jedino to možemo reći. Ali ok. Ja sam za ponovnu raspravu da se ljudi očituju i vi u HDZ-u, i ovi u SDP-u, i mi Suverenisti i ljudi iz Mosta neka kažu što misle o euru. Dakle, to je jedna stvar. A sada što se tiče gospodina Škibole, tako je dolazi sada zakon koji je SDP-e predložio o pobačaju. U životu postoje razne teme koje su bitne. Meni je bitna ideologija, bitan mi je svjetonadzor. Znam da je i vama bitno to isto bez obzira što ste rekli ono što ste rekli. Tako da svaka je tema bitna i ona ekonomska, financijska i ona ideološka. Ja bih čak nadopunio malo ovo što govorim nisu ljudi išli u rat i ginuli za domovinu zbog mirovina evo npr. kolega Bulj, nego zbog ideologijskog svjetonadzora što je nešto ipak važnije zapravo od samih financija.
Sada će u ime izvjestitelja završno govoriti poštovani guverner Hrvatske narodne banke Boris Vujčić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo pokušat ću sada proći neke od ovih stvari. Sad puno tih stvari sam ja već govorio u Saboru, odgovarao, recimo zlato to se dogodila prodaja pred skoro 20 godina, pa je guverner koji je tada bio guverner o tome objašnjavao više puta. Ja se sjećam da sam bar jedanputa u Saboru govorio o tome. Prema tome, to su pitanja koja su od prije 20 godina. Ali budući da evo imam pola sada mogu još jedanputa ponoviti. Dakle, to se dogodilo u vrijeme kada su i druge središnje banke prodavale zlato, kada je cijena zlata išla dolje, a situacija sa zlatom je takva da je to u najvećoj mjeri kada imate zlato u biti jedna špekulativna vrsta imovine. Zbog čega? Zbog toga što ne dobivate nikakav prinos na nju i još morate plaćati nekome da čuva. To zlato nije ni bilo ovdje. To je bilo u inozemstvu i morate plaćati da ga netko čuva tamo gdje je. I sada ja sam čak jedanputa izračunao tu kada je bilo to pitanje u Saboru, ne sjećam se da li ste ga vi postavili, ali da bi Ministarstvo financija dobilo puno manje novaca od Hrvatske narodne banke kao senioraže prihoda koji se alocira Ministarstvu financija da smo to zlato zadržali. Zašto? Zato jer morate na to zlato raditi tzv. „mark to market“ na kraju godine ovisno gdje je cijena zlata ono utječe na rezultat Hrvatske narodne banke. I kada smo izračunali kao da smo ga imali da nikada nije prodano „mark to market“ kroz sve te godine ispalo je da nam se uopće ne bi isplatilo da smo ga čuvali. Tako da u biti smo bolje prošli zbog toga što je ono bilo prodano. I velim, onda to je bilo prije 20 godina i mnogi su tada to i činili recimo Bank Of England je prodavala jako puno zlata u to doba. Kuhar, to sam već isto nekoliko puta odgovorio na to pitanje. Dakle, kuhar je jedna jako dobra stvar jer to se pojavilo u novinama kada smo mi u biti radili ono što se zove outsorcing. Mi smo u biti te usluge dali vanjskoj firmi. To je ono što je i Vlada u jednom trenutku pokušala napraviti pa nije uspjela. I time smo smanjili troškove što svatko može ustanoviti vrlo lako da su troškovi kuhinje pali sa tim outsorcingom. Što se tiče mjenica Agrokora i na to sam već odgovorio, ali da ponovo odgovorim. Dakle, mjenice koje je izdavao Agrokor nemaju baš nikakve veze sa Hrvatskom narodnom bankom. Vi sada možete potpisati mjenicu uvaženom zastupniku Šukeru i on vama može. Vi kada izađete ovdje odete na Narodne novine, kupite mjenicu, potpišete mu mjenicu i date mu i to nema baš nikakve veze sa Hrvatskom narodnom bankom. Apsolutno. Ali to nema nikakve veze sa nama. To je privatni posao između vas [[Upadica Reiner: Kolega Bulj, nemojte dobacivati iz klupe. Pa dajte … konačno ušutiti…]] Po svim zakonima kojih se mi moramo držati, a koje je donio ovaj Sabor to nema nikakve veze sa Hrvatskom narodnom bankom, niti mi tu imamo što nadzirati. To je jednostavno privatni posao između vas i to je bio privatni posao sa kojim nije imao ništa HNB-e. Ono što je bilo pitanje zastupnika Đujića što je sada sa tom firmom, u biti to je sada nova firma Forte nova. Ja moram reći da u ovom trenutku mi to ne pratimo toliko pozorno. Nama je fokus bio kada je to imala utjecaja na financijsku stabilnost. A Agrokor je imao utjecaj na financijsku stabilnost onda kada su domaće banke bile snažno izložene prema Agrokoru. I mi smo tada smanjivali izloženost banaka prema Agrokoru kako bi ako dođe do bankrota Agrokora što se na koncu i dogodilo financijski sustav ostao stabilan. I to smo uspjeli napraviti i time smo obavili onaj svoj dio posla. Sada je to firma koja je u rukama pretežno stranih vlasnika koja koliko vidim radi ovako sa strane relativno stabilno, ali je ona još uvijek najvažnija pojedinačna kompanija u Hrvatskoj sa najviše zaposlenih, sa najvećim prihodima i naravno nije svejedno što će se s njom događati u budućnosti. Međutim u ovom trenutku ona izgleda iz naše perspektive dosta stabilno. Ali s naše perspektive budući da je izloženost domaćih banaka prema toj kompaniji sada mala ona ne predstavlja više nikakav rizik u smislu posla kojim se mi bavimo. Što se tiče RBA zadruga, opet to ponavljam već sam rekao, ni prvi puta nismo to rekli rasprava je bila u ovom Saboru isto pred puno godina to su zadruge ili kako hoćete, banke, zovite ih kako hoćete koje nisu licencirane od strane Hrvatske narodne banke. Ako nisu licencirane, mi ih ne možemo nadzirati. Znači to je opet zakon koji je donio Hrvatski sabor. I nije tu bilo nikakvog posla za Hrvatsku narodnu banku. Što se tiče eura bilo je dosta pitanja. Valutnu klauzulu to sam vam pričao već. Suficit na tekućem računu platne bilance on postoji. Potrošački optimizam netko je pitao da ne vidi potrošački optimizam kako mi dolazimo. Znači, postoji standardizirani upitnik koji je standardiziran ne samo u Hrvatskoj na razini Europske unije kojim se ispituje potrošački poslovni optimizam i on je jednostavno posljedica anketnoga ispitivanja koje pokazuje da on jest u ovom trenutku na nekakvom povijesnom maksimumu. Što se eura tiče ja bih samo ponovio da Hrvatska nema razloga da se misli da ulaskom u euro-zonu Hrvatska će doći u recesiju ili da će se rast usporiti. Ako išta dakle držeći sve ostalo konstantnim nakon ulaska u euro-zonu to će biti dodatni poticaj rastu hrvatskog gospodarstva kao što je bio i ulazak u Europsku uniju. Da nismo ušli u Europsku uniju sasvim sigurno ne bi porastao dvocifreno i izvoz hrvatske, ne bi mala i srednja poduzeća Hrvatske dobila pristup tržištu Europske unije i oporavak bi bio bitno sporiji nego što smo ga vidjeli nakon ulaska u Europsku uniju. Sva istraživanja pokazuju da zemlje koje su ušle u euro-zonu su držeći ostalo opet konstantnim imala koristi od ulaska u euro-zonu. Ono čega se treba paziti je međutim da taj ulazak u euro-zonu zbog toga što rizik zemlje pada, što zbog toga kamatne stope padaju, rejting raste to se dogodilo u svim zemljama, ne dovede do toga da dođe do pretjeranoga zaduživanja. To je ono što se dogodilo Grčkoj recimo. Jel' to je taj grčki scenarij. Međutim, ako vodimo odgovornu monetarnu i fiskalnu politiku, onda će monetarna politika biti zajednička. Znači glavna je fiskalna politika. To se neće dogoditi. Uz to postoji i niz osigurača koji su u ovom trenutku uvedeni na razini Europske unije nakon krize koji trebaju kontrolirati da do takvih stvari koje su se dogodile sa Grčkom ne dođe. Recimo, Grčka je po ulasku u europsku monetarnu uniju budući da je premija rizika na dug Grčke snažno pala, da su im se kamatne stope smanjile, digla svoju socijalnu potrošnju od znači 2001. kada su ušli u monetarnu uniju do 2008. godine znači u samo 8 godina na razinu Njemačke. I to je naravno dovelo do toga da je dug postao previsok jer to se moglo napraviti samo iz duga, zaduživanja. Ali budući da je zaduživanje bilo jeftino odjednom oni su krenuli se zaduživati, zaduživati, zaduživati budući da je nominalna stopa rasta BDP-a je bila dosta visoka, investitori su iako ne svi investitori, prvenstveno europski investitori i to sa sjevera Europe su bili voljni posuđivati novce Grčkoj i Grčka je jednostavno nagomilala toliko duga da u trenutku kada je došlo do recesije, kada je ta nominalna stopa rasta BDP-a pala svi su se svi su u jednom trenutku shvatili da Grčka nema kapacitet vraćati taj dug. Znači, to je greška. To je neki rizik koji se može dogoditi. Međutim, on se neće dogoditi zemlji koja vodi odgovornu fiskalnu politiku. Ako će Hrvatska voditi odgovornu fiskalnu politiku takve opasnosti nema. Međutim, ako Hrvatska ostane i izvan euro-zone, ako ne uvede euro i bude vodila neodgovornu fiskalnu politiku, opet će nam se dogoditi problem. Znači, to je svejedno ušli mi ili ne, mi moramo voditi odgovornu fiskalnu politiku. Osim toga naravno ulaskom u monetarnu uniju, ja to naglašavam, mi se odričemo relativno malo suverenosti. Svi ključni mehanizmi budućeg hrvatskog rasta ostaju u našim rukama. Znači i porezna politika, fiskalna politika, i politika zdravstva, i politika mirovinskog sustava, i pravosuđe, i obrazovanje, i državna administracija i sve ono što čini poslovnu klimu lakšom, boljom ili lošijom sve o tome ništa ne govori niti Bruxelles, ni Frankfurt. Sve se to odlučuje ovdje u hrvatskoj Vladi i u Hrvatskom saboru. A upravo su to stvari zbog kojih neke zemlje su uspješne a druge nisu, a ne činjenica da su uveli euro ili ne. Upravo to razlikuje zemlje jer u toj istoj euro-zoni u koju mi ulazimo imate i zemlje poput Njemačke, Finske, Nizozemske i zemlje poput Grčke, Italije, Portugala da samo neke naveden koje nisu ni približno slične niti iste i koje se bitno razlikuju i po svojim potencijalnim stopama rasta, i po svojoj vanjskoj ranjivosti, i po strukturi gospodarstva. Zašto? Zato jer drukčije koriste sve ove stvari koje su čvrsto u nacionalnim rukama. Mi kada smo ušli u Europsku uniju ja sam to govorio tada kao zamjenik glavnog pregovarača, se nismo odrekli puno ekonomske suverenosti. To se samo čini da smo se odrekli nečega bitnoga. Mi smo u biti što? 4 slobode. Sloboda kretanja roba, ljudi, usluga, kapitala. Ako pogledate koliko se efektivno smanjila carinska stopa nakon što smo ušli u Europsku uniju. Vrlo malo. Ako pogledate što se dogodilo sa slobodom kretanja kapitala, imali smo samo dvije kapitalne kontrole. Otvaranje računa rezidenata u inozemstvu i kratkoročno financiranje nerezidenata. Maknuli smo i jedno i drugo, nije se dogodilo ništa. Ako pogledate slobodu kretanja ljudi, većina zemalja je zadržalo derogaciju u kretanju naše radne snage. Tako da praktički sve što se dogodilo, ono jedino bitno u biti što se dogodilo ako pogledate ekonomski da smo morali usvojiti europsku politiku subvencija koja ima ograničenje i koja mora biti horizontalna, a ne vertikalna kako smo ju mi imali. Recimo nisu nam ni rekli da moramo prodati brodogradilišta, privatizirati. Jedino što su rekli da moramo dovesti subvencije na razinu i strukturu koju dozvoljava politika Europske unije. Sve ostalo je ostalo u hrvatskim rukama. Ako pogledate neovisnost monetarne politike bilo je govora o tome o ekspanzivnosti monetarne politike. Mislim da je zastupnik Lalovac o tome govorio. Znači, vrlo vrlo visoka ekspanzivnost monetarne politike Europske središnje banke. Ako Hrvatska želi zadržati neovisnost, što bi to značilo? Da mi ako hoćemo možemo voditi drukčiju politiku od Europske središnje banke. Što bi to značilo? To bi značilo da mi recimo da inflacija poraste u Hrvatskoj i Hrvatska narodna banka želi zaoštriti monetarnu politiku. Kako bi mi to napravili? Dignemo … stopu. I što će se dogoditi? Ništa. Banke će otići jer smo u Europskoj uniji, postoji sloboda kretanja kapitala i refinancirat će se u euro-zoni kod Europske središnje banke dovest će kapital u Hrvatsku i Hrvatska narodna banka će morati jednostavno otkupljivati te eure i kreirati kunsku likvidnost. Tako da ono što se čini da je neovisnost u biti i ne postoji. Ona je bitno smanjena. Znači stupnji slobode za neovisnu monetarnu politiku u ovim uvjetima su vrlo mali. To zna svaka mala zemlja, svaka mala središnja banka. To znaju svi moji kolege. Kada se slon tušira i male životinje oko njega budu mokre i nema načina da izbjegnete to. Možemo se mi praviti da imamo nekakvu neovisnost i da ćemo nešto raditi. U stvarnosti nemamo te mehanizme. I onda imamo sve ove tečajne rizike zbog visoke euroiziranosti, zbog toga što imamo 500 milijardi kuna duga denominiranih u euru. To je ogroman tečajan rizik. Ja kažem da nam kuna depricira 10% Hrvatska je 50 milijardi kuna odmah dužnija i to je ogroman rizik i svi su svjesni toga. Investitori su svjesni toga i rejting agencije su svjesne toga i sve se to odražava u cijeni našeg zaduživanja. I zašto da to imamo kada s druge strane nemamo nekakav benefit od neovisnosti monetarne politike. Ne možemo raditi ono što hoćemo uz taj ogroman, drugu najveću središnju banku na svijetu ECB koja je odmah pored nas i gdje banke direktno imaju pristup Europskoj središnjoj banci već sada ga imaju. Mi smo prije krize 2008. kao Hrvatska narodna banka i za to smo dobili nagrade i priznanja očuvali stabilnost hrvatskog gospodarstva uvodeći kapitalske kontrole. Mi smo bankama oporezovali svaki euro koji su donosile u Hrvatsku sa 55%. One su morale položiti 55 centi od svakog eura koji su unosile u Hrvatsku na račun u Hrvatskoj narodnoj banci koji nosi nula kamatnu stopu. I tako smo zadržali da nam se ne prelije previše kapitala i da ne budemo toliko zaduženi da upadnemo u krizu da moramo ići u aranžman sa MMF-om kao što je puno zemalja moralo nakon krize itd. Međutim, danas toga više nama. Nemamo to više na raspolaganju. Jednostavno smo dio Europske unije i imate slobodu kretanja kapitala, imate banke koje rade na cijelom području Europske unije i koje sve imaju pristup praktički Europskoj središnjoj banci. I sada glumite da ćemo vam mi Bog zna što zadržali ako ne uđemo u euro-zonu. Jednostavno je iluzija i ne trebamo ljudima govoriti da je to moguće jer jednostavno nije moguće i mi znamo da to nije moguće i isključivo zbog toga, isključivo zbog toga smo mi rekli da je došao trenutak da uvedemo euro samo zato što Hrvatska od toga sasvim sigurno više dobiva nego što gubi. Ja bi bio zadnji čovjek da predložim tako nešto jer moj potpis je na kuni, ja potpisujem kunu. Ja imam sve te moći o kojima pričamo. Nitko drugi. A ja kažem gledajte bolje da u nacionalnom interesu je da se ja toga odreknem i da to radi netko drugi jer će Hrvatskoj biti bolje. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani guverneru, rekli ste da ne trebamo očekivati recesiju nakon uvođenja eura, a da bi uvođenje eura moglo i koristiti izvozu. To je jako dobra vijest i raduje me, posebice što ja mislim da je izvoz u stvari i najjači motor hrvatskog gospodarskog oporavka, jači i od osobne potrošnje jer međunarodnim tržištima uvijek možemo više generirati ako smo konkurentni potrošnje nego na domaćem tržištu. Jači i od stranih investicija i najbolje su naravno one koje su, proizvode robu za izvoz. Jači i od fondova odnosno novaca koje možemo povući iz Europskih fondova. Izvoz nam traži kvalitetnu konkurentnost, traži nam ulaganje u istraživanje i razvoj proizvoda, čini na stvarno boljim u mnogim segmentima. I svaki poticaj izvozu makar kroz valutu ja stvarno podržavam. Hvala lijepo.
Poštovani guverner, ima potrebe? Nema. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani guverneru, mene zanima jedno vaše razmišljanje, a želim i to napomenuti. Mi ovdje cijelo vrijeme govorimo o uvoženju EUR-a, ostanku nacionalne valute, kada, ne, da, dok imamo zemlje koje recimo razmišljaju, vrlo intenzivno se pripremaju za izbacivanje uopće promete gotovim novcem odnosno papirnih novčanica. Prije svega recimo Švedska koja je to planirala do 2023., a baš ne mislim da je to možda najsretnije rješenje ako gledamo neke krize ili neke nepogode, no međutim to ima i svojih prednosti. I sad mi imamo dvije krajnosti, ovdje govorimo EUR-o da, ne, kada, šta, kako za nešto što je manje-više tako smo i čuli i ja sam isto rekao eurizirani smo maksimalno i više to apsolutno deplasirano, a s druge strane netko razmišlja o tome da uopće ukine gotov novac. Zamislite što bi to značilo za iskorjenjivanje korupcije. Nema torbi, nema ne znam čega itd. Mene samo zanima vaš …/nerazumljivo/… odnosno vaše mišljenje o tome da li je to uopće moguće i u Hrvatskoj jednog dana?
Poštovani guverner.
To je izvrsno pitanje, evo reći ću da mi kontinuirano provodimo sve više vremena upravo na pitanju digitalnog novca. I ne samo mi nego općenito kolege naši središnji bankari. To je vrlo kompleksno pitanje koje zahtjeva puno više od minutu vremena, ali ja bih rekao ovako ukratko. Sasvim sigurno je da idemo postupno prema sve većoj digitalizaciji svega, pa tako i valute. Kako će ona napredovati u različitim zemljama ovisi i o političkoj kulturi i o spremnosti ljudi da prihvate različite vrste valuta. Ja, moj stav je da HNB i središnja banka čini uslugu narodu, građanima. Ako građani žele imati keš, mi ćemo im dati keš, ako žele digitalnu valutu naša je uloga da im damo digitalnu valutu. U nekim drugim zemljama imamo malo drugačije poglede. Recimo Kina prelazi na digitalnu valutu, a bez da pita puno građane. To s jedne strane pomaže u eliminaciji korupcije, s druge strane će vam reći ljudi [[Upadica: Hvala.]] da otežava neke druge stvari prvenstveno privatnost.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Zekanovića. Odustaje. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine guverneru dobar je ovaj vaš završni govor bio. Zašto? Zato što je na jedan vrlo plastičan način onima koji nisu spremni pričat o reformama, koji nisu pričat o tome da mi naprosto ako želimo nešto dobiti moramo se prilagoditi ako želimo utakmicu igrati. A kad govorite o reformama onda naprosto određene skupine društva morate svesti u nekakve okvire, a to nije popularna pričati. I dobro je da ste na kraju rekli da cijela ova priča i oko EUR-a i oko ulaska Hrvatske u EU koji ćemo imati benefit od tog isključivo ovisi o nama. Kakvu i koju vrstu sredstava ćemo mi povlačiti iz EU kao sredstva koja će pomoći našem gospodarstvu ovisi isključivo o nama, što ćemo ponuditi, što ćemo tražiti. Međutim, o takvim temama u ovom saboru nije upitno razgovarati jer onda bi morali nekome nešto reći da će ostati bez nečega, a to nije popularno. Ako ćemo napraviti iskorak, onda ćemo ipak nekome morati reći da će se morati sve te određene okvire ako želimo ići naprijed.
Hvala. Time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za drugo polugodište 2018. Podnositelj je HNB, rasprava zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prima se na znanje Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za drugo polugodište 2018. godine. Molim glasujmo.Utvrđujem da je većinom glasova 96 za i 8 protiv donijet zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Sada prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 597 Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu je od svih potrebnih odbora proveo samo Odbor za ravnopravnost spolova. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege vidim da nema predstavnika Vlade i vidim da Vlada nije dala mišljenje. Nije da mi nedostaje predsjednik, predstavnik Vlade, ali mi jako nedostaje mišljenje Vlade. Pa makar ono i ne bilo jednoglasno. No, dobro valjda ćemo čuti mišljenje stranka ili klubova stranaka koje podržavaju Vladu RH, dio parlamentarne većine. Intencija ovog zakona je da pobačaj u Hrvatskoj bude legalan, dostupan i besplatan. U daljem ću izlaganju obrazložiti sve tri od ove, od ovih stvari. Dakle, želimo da bude legalan kao i dosada. Dostupniji više nego dosad. I besplatan što je suprotno od onoga što imamo sada. A sada nešto o pravno političkom kontekstu donošenja i predlaganja zakona. Ovaj zakon naš prijedlog nastao je kao posljedica nečinjenja Vlade RH temeljem rješenja Ustavnog suda. Zašto Vlada RH nije napisala, predložila, stavila u savjetovanje ili u bilo koju drugu vrstu zakonodavne procedure zakon na koji je obvezao Ustavni sud u roku od dvije godine, a to je isteklo u veljači prošle godine, nego su to napravili čini mi se troje predlagatelja iz oporbe, gospodin Mrsić, gospodin Zekanović i klub SDP-a, ne znam jesam li točno naveo formalne predlagatelje, ali sam spomenuo tko je dao prijedlog. Dakle, ja ću za uvod pročitati nekoliko rečenica i citata iz rješenja Ustavnog suda. Naime, mi danas ne raspravljamo o Ustavu, naša intencija u predlaganju ovog zakona nije bila mijenjanje ustavnih okvira, ustavni okviri su zadani 1990., a ustavne okvire je protumačio i Ustavni sud. Mi smo stoga u okviru onoga što je Ustavni sud protumačio napisali ovaj prijedlog. Zato kada sam rekao da prekid trudnoće u Hrvatskoj treba biti legalan kao i do sad, to se odnosilo na dvije stvari, prvo kome je dostupan, dakle punoljetnim državljankama, maloljetnim državljankama starijim od 16 godina i mlađim od 16 godina uz dopuštenje roditelja. Također kad je on i pod kojim uvjetima legalan i dostupan kao i do sada, u dosadašnjem zakonu piše 10 tjedana od začeća, a u našem prijedlogu piše 12 tjedana od gastacijske dobi što je identičan ili vrlo sličan period. Stoga u tom dijelu mi nismo predložili nikakvu promjenu, mi predlažemo da se postojeće rješenje po pitanju legalnosti ostane kao i do sada. To je možda i najveća vrlina i najveća mana ovoga prijedloga istodobno. Ali zašto je to tako, sada ću citirati ocjenu Ustavnog suda. „Prekid trudnoće kompleksno i k tome kontroverzno pitanje kojim se ne može i ne smije pristupiti jednoznačno. Riječ je o duboko moralnom, svjetonazorskom, etičkom, filozofskom, medicinskom, znanstvenom, religioznom i pravnom pitanju u kojem ni među stručnjacima u pojedinom području nema konsenzusa. Samim time otežano je usuglašavanje stajališta među pojedinim područjima koja se nužno preklapaju te ih se mora interdisciplinarno promatrati radi davanja odgovora na dvojbe koje iz tog pitanja proizlaze. Srž problema posebice ako ga se promatra primarno sa zakonodavnog aspekta nalazi se u tome što se iskonsko moralno i svjetonazorsko pitanje pokušava prelomiti tako što će se urediti pravnom normom. Međutim moralni stavovi, osobito ako se povežu s nečim religioznim, vjerskim uvjerenjima mogu biti u međusobnom sukobu čak se i međusobno isključivati. Riječ je o pitanju morala, etike i vjere kako ga svaki pojedinac u skladu sa svojim pravilima i samoodređenjem poima i prosuđuje. Iluzorno je stoga očekivati da će se samom njegovom zakonskom regulacijom riješiti sve dileme i podjele koje to pitanje izaziva u društvu. Složenost i osjetljivost odnosa prava i morala odražava i opterećuje rješavanje pitanja prekida trudnoće. Ne čudi stoga što pitanje prekida trudnoće izaziva duboke podjele i rasprave u svim društvima. Može se pak ustvrditi da su na nacionalnoj i globalnoj razini formirana dva međusobno moralno suprotstavljena tabora. Protivnici prava na pobačaj koji se nazivaju „Za život pro-life“ i njegovi zagovornici koji se nazivaju „Za izbor pro-choice“ i koji su pod tim nazivom prihvaćeni i u nekim međunarodnim dokumentima. Argumenti tih dviju skupina svode se na sljedeće, zagovornici gledišta pro-life smatraju da život počinje začećem, da je embrio ljudsko biće koje mora uživati sva ljudska prava, uključujući i pravo na život. Majčino tijelo po njima samo je mjesto na kojem nerođeno dijete raste i hrani se pa žena nema pravo samoodlučivanja o životu nerođenog djeteta. Naglašavaju i prava oca odnosno nužnost suodlučivanja i djetetova oca. Prekid trudnoće je za njih ubojstvo, nasilan prekid ljudskog života. Zagovornici gledišta pro-choice smatraju da je pravo žene na siguran prekid trudnoće temeljno ljudsko pravo koje proizlazi iz prava žene na život, samoodređenje, dostojanstvo i zdravlje. Restriktivni zakoni koji zabranjuju prekid trudnoće samo izlazu žene povećane zdravstvenim rizicima i djeluju diskriminirajuće. Oni ne znače da se prekid trudnoće neće obavljati ili da će se njihov broj smanjiti, već samo ženi smanjuju dostupnost sigurnom prekidu trudnoće. Zabrana prekida trudnoće stoga prisiljava žene da pribjegavaju alternativnim rješenjima i obavljaju ilegalne prekide trudnoće da time dovode u opasnost svoj život i zdravlje. Budući da je ženino pravo na reproduktivno samoodređenje temeljno ljudsko pravo smatraju to nedopustivim. Samo žena može odlučivati o svom tijelu, životu, zdravlju i dostojanstvu, a neželjena trudnoća može predstavljati veliki teret za fizičku i emocionalnu dobrobit žene.“ Naravno ovaj prijedlog zakona što nije nikakva tajna niti smatram da treba bit više je usmjeren na ovome pro-choice stavu. Međutim, što je rekao Ustavni sud u svojoj odluci suprotstavljajući ili dovodeći u suodnos dva prava koja se i ovdje u ovim temeljnim razlikama suprotstavljaju. Članak 21. stavak 1. Ustava propisuje da svako ljudsko biće ima pravo na život, a Članak 35. Ustava svakome jamči štovanje i pravnu zaštitu osobnog i obiteljskog života i dostojanstva što Ustavni sud dalje govori kao pravo na privatnost. Pravo na privatnost zajamčeno Člankom 35. Ustava uključuje pravo svakoga na slobodu odlučivanja i samoodređenje. Stoga je pravo na privatnost inferentno pravu žene na vlastiti duhovni i tjelesni integritet koji uključuje i odluku hoće li začeti dijete i kako će se njena trudnoća razvijati. Ostajanjem u drugom stanju bilo planirano ili neplanirano na dobrovoljan način ili kao posljedica nasilja žena se ne odriče prava na samoodređenje. Svako ograničenje odlučivanja žene u autonomnom samoostvarenju pa tako i želi li iznijeti trudnoću do kraja predstavlja miješanje u njezino ustavno pravo na privatnost. Međutim, Ustavni sud kaže da je miješanje u pravo na privatnost dopušteno samo ako je u skladu sa zakonom. Takav zakon mora slijediti određene legitimne ciljeve i mora biti nužan za zaštitu tih ciljeva u demokratskom društvu. Zadiranje u nečiju privatnost mora odražavati prijeku društvenu potrebu za zaštitom jednog ili više legitimnih ciljeva i mora biti odgovarajuće sredstvo zaštite u odnosu na te ciljeve. S tim u vezi Ustavni sud je utvrdio da nerođeno biće kao ustavom zaštićenu vrijednost uživa ustavnu zaštitu u smislu Članka 21. Ustava samo do one mjere do koje se ne sukobljava sa pravom žene na privatnost. Pravo na život nerođenog bića u tom smislu nije zaštićeno tako da ima prednost ili veću zaštitu u odnosu na pravo žene na privatnost. Ustavni sud je također ocijenio da zakonodavno rješenje koje sad imamo u zakonu i koje mi predlažemo nije poremetilo pravednu ravnotežu između ustavnog prava žene na privatnost i slobodu i osobnost s jedne strane i javnog interesa zaštite života nerođenih bića koje Ustav jamči kao ustavno zaštićenu vrijednost s druge strane. Obzirom da očekujem raspravu i o ovoj temi ja sam vrlo pozorno iščitao odluku Ustavnog suda, također iščitao sam i zapisnike s Ustavne komisije iz '90. kad se Ustav donosio da bi se moglo ispravno ocijeniti što su ustavotvorci tada raspravljali i željeli i smatram da je ovaj naš prijedlog koji je dakle napisan u prvih nekoliko članaka koji govori o tome, o tome tko ima pravo na i kada na legalan pobačaj, do kada dakle do kojeg tjedna trudnoće i na koji način je u potpunosti uravnotežio ova dva prava na koje je Ustavni sud upozorio i u ovakvom ustavnom okviru mislim da nema prostora za nekakav način propisivanja strožih rješenja od ovoga što smo mi predložili. Dakle, toliko to što se tiče legalnosti. Sada nešto o dostupnosti. Smatramo da osim onoga što je u zakonu, a što praksa vrlo često otežava, a tiče se dostupnosti ove vrste usluge, da tu već imamo problem u Hrvatskoj zbog toga što u nekim bolnicama se događa da svi ginekolozi imaju priziv savjesti. Mi u našem prijedlogu jasno propisujemo pravo na priziv savjesti, ali i obavezu bolnica i drugih ustanova koje, u kojima se vrši prekid trudnoće, obavezu dakle da osiguraju, da osiguraju tu vrstu usluge dostupne onima na koji na nju imaju pravo. I zato predlažemo i propisivanje određenih kazni. Također, ovaj treći dio, a tiče se besplatnog prekida trudnoće, to je nešto što dosada nije slučaj, dapače ovoga u ovome trenutku žene potpuno snose cijenu pobačaja na zahtjev, a problem nastaje i u tome u kojem dijelu Hrvatske se nalaze budući su bolnice autonomne u određivanju cijena i troškova pobačaja. Cijene iz tog razloga variraju, a nebitno je ima li žena zdravstveno osiguranje ili ne. Zbog toga mi predlažemo dakle da ova vrsta zdravstvene usluge bude besplatna i da je pokriva, da se pokriva iz osiguranja. U našem također prijedlogu zakona koji nije dugačak propisujemo i određene dakle uvjete ili ograničenja u prekidu trudnoće nakon 12 tjedna gestacijske dobi ili nakon 10 tjedana začeća. Predlažemo također da se medikamentozni prekid može izvršiti do 9 tjedna gestacijske dobi ili 7 tjedana od začeća i također propisujemo kada se ženi može odobriti ili odobrava nakon isteka 12 tjedana gestacijske dobi ili 10 tjedana od začeća kada se također može izvršiti pobačaj. To je konkretno kada se utvrdi na temelju medicinskih indikacija da se na drugi način ne može spasiti život ili se utvrdi opasnost za zdravlje trudnice kada se na temelju medicinskih indikacija i saznanje medicinske znanosti može očekivati da će se dijete roditi sa teškim prirođenim tjelesnim ili mentalnim oštećenjima, kada je do začeća došlo kaznenim djelom silovanja, kaznenim djelom protiv spolne slobode, spolne zlouporabe djeteta ili nemoćne osobe i podvođenja djeteta. Ja moram izraziti još jednom svoje žaljenje što Vlada nije izvršila svoj posao, što nije čak se ni očitovala, što nema njenog predstavnika na raspravi i u znak prosvjeda zbog toga ja ću dok budem odgovarao na replike stat tamo gdje treba biti predstavnik Vlade, da barem netko u ime neke institucije bude na svom mjestu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, ja vas lijepo molim da zauzmete mjesto tamo gdje trebate zauzeti mjesto.
Gospodine potpredsjedniče ja nisam prekršio nijedan članak Poslovnika što sam ovdje sjeo.
Da, tu je uobičajeno da sjede predstavnici Vlade … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
A zašto nema predstavnika Vlade tko neka ovih iz vladajuće većine kažu.
Nema potrebe da predstavnik Vlade ovdje bude.
Ja ću snositi sve sankcije koje mi izreknete zbog ovoga.
Ja vas lijepo molim zauzmite mjesto tamo, nemojte raditi cirkus iz nečega iz čeg ne treba raditi cirkus, stvarno ne treba.
U ime kluba SDP-a tražim stanku od 10 minuta da se konzultiramo o daljnjem nastavku sjednice. Hvala.
Naravno ja ću vam dati stanku do 21,15. STANKA U 21,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,15 SATI]] Evo, završili smo sa stankom. Ja vas kolege lijepo molim dajte zauzmite svoja mjesta na kraju i vi ste sjedili na predsjedništvu, dapače oko toga ste se sporili gdje će tko sjediti, gdje tko može sjediti, gdje tko ne može sjediti itd. hajdmo ne raditi cirkus iz ovoga. Ovo je jedna tema koja je vrlo ozbiljna, tema koja polarizira i društvo, tema koja utiče na koja ovisi i o etici, i o moralu, i o svemu skupa, idemo o tome provesti jednu ozbiljnu raspravu.
… [[Govornik nije uključen.]]
Pogledajte vi kršite Poslovnika čl. 238. koji jasno kaže da se prilikom iznošenja rasprave ne smije svojim ponašanjem odstupat od općih pravila ponašanja u Saboru. Vi vrlo dobro znate, niste od jučer nitko od vas zastupnika, pa znate vrlo dobro da opća pravila ponašanja su takva da mi sjedimo na svojim mjestima, na mjestima oko kojih dapače se odlučuje u predsjedništvu i sa predsjednicima klubova itd. i oko toga je bilo čak i sporova i diskusija itd. gdje će tko sjediti i to vi vrlo dobro znate, pa vas ja lijepo molim da zauzmete svoja mjesta. Izvolite kolegice Glasovac u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Vi ste povrijedili upravo Poslovnik jer temeljem članka 238. zastupnici ni u jednom dijelu ne zaslužuju bilo kakvu niti stegovnu mjeru niti remete rad na sjednici. Oni naprosto protestiraju zbog činjenice da je valjda ovo prvi zakon o kome se Vlada nije očitovala ni pozitivno, ni negativno, muk i šutnja oko ovog prijedloga zakona i upravo zbog toga smatramo da ovu raspravu treba.
Dobro. Vi ste premašili vrijeme, ja sam vrlo [[Upadica Glasovac: Pomaknuti.]] jasno rekao, ja nisam za sada još izrekao stegovnu mjeru. Ja ću izreći stegovnu mjeru i rekao sam temeljem kojeg članka i temeljem kojeg stavka, vrlo jasno. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ja mislim da bi vi pogriješili kada biste nam izrekli stegovnu mjeru prema odredbi Poslovnika koja govori o odudaranju od uobičajenog načina ponašanja jer ovdje sjede uvijek predlagatelji ili predstavnici Vlade, dakle ovo je uobičajeno. Nije uobičajeno da Vlada ne dolazi, a posebno nije uobičajeno da Vlada ne ispuni zahtjev Ustavnog suda nakon dvije godine ne da mišljenje, ne dođe predstavnik i onda je problem što mi tu sjedimo i na to upozoravamo i to samo za ovih osam replika. To je ukupno osam minuta, valjda ćete nas toliko izdržat gledat na ovoj strani. Poslije izbora možda i više, ali nema veze.
Da, naravno da niste u pravu i to vi znate da niste u pravu. Meni je žao što vi, ponavljam, o jednoj ozbiljnoj temi ste podlegli klimi stvaranja cirkusa iz ovog Sabora, meni je žao, nisam se to recimo od vas nadao. Izvolite kolega Jovanović.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Dakle, povreda Poslovnika, vi omalovažavate naš rad i govorite da smo cirkusanti. To je sramotno od potpredsjednika Sabora, akademika da na taj način omalovažava naš rad. Mi želimo ukazati na sramotan potez hrvatske Vlade koja se nije očitovala o jednom ključnom zakonu za koji je i Ustav tražio da se donese u periodu dvije godine, a to nije učinjeno. Da su se predstavnici Vlade očitovali i da sjede na mjestu gdje inače sjedi Vlada, mi bi bili na našem mjestu. Pošto Vlade nema mi na ovaj način upućujemo protest Vladi i tražimo očitovanje o našem zakonu.
Povredu Poslovnika zatražio je poštovani, polako, polako, smirite se, zatražio je i poštovani zastupnik Bulj. Izvolite u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Kolege nisu povrijedile niti jedan članak koji je propisan, nigdje ne piše gdje će sjediti, nego je 238. članak, nego je Vlada … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Onda vas molim da sjednete jer kažete da nije povrijeđen članak Poslovnika, ja vas molim da onda sjednete.
Ja vas savjetujem da pozovete ovdje predstavnika Vlade i da javno [[Upadica Predsjednik: Ja vas molim da sjednete.]] i da javno … svoj stav … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ovo je sramotno. Hvala lijepo.
Kolega Zekanović, izvolite, vi ste isto tražili povredu Poslovnika.
Kolege jesu prekršile čl. 238., odstupaju od uobičajenog ponašanja u Saboru međutim mora se naglasit da je ovo zapravo jedan igrokaz jer postojeći zakon koji HDZ drži je zakon koji također podržava SDP i njima taj zakon odgovara. Oni ga samo žele malo popraviti odnosno pokvariti, dakle zakon postoji. A vas pozivam, imate tu mogućnost kao jedan vjerodostojni kršćanin, prekinite sjednicu i raspravljajmo o ovome sutra ujutro, prva točka, to bi bilo jako dobro. Ja mislim da javnost treba čuti ovo što se događa večeras, u gluho doba noći, nije problem, stajat ćemo i do ponoći a vi budite frajer, evo makar jedanputa u ovom svom mandatu i ja ću vam platiti piće. Može i večeru.
Hvala lijepo na piću. Kolega Hajduković je isto čini mi se digao povredu Poslovnika.
Dakle, g. potpredsjedniče Sabora, ja mislim da ste vi povrijedili čl. 238. jer nigdje u Poslovniku ne piše gdje trebaju sjediti zastupnici tijekom svojeg izlaganja, i mi često mijenjamo mjesta tim više što je uvriježena praksa da predstavnici predlagatelja sjede uvijek tu. Mi to nismo rabili do sada a ono što je sramota [[Upadica Reiner: Nikad kad su zastupnici, nikad do sad se to nije dogodilo.]] je što Vlada, jesmo, jesmo, ja se sjećam, oprostite, sad mi upadate u riječ, molim da mi vratite vrijeme, ja se sjećam i u 7. i u 8. sazivu, to je bilo tako, bilo je. Sjećam se kolega koje su tu sjedili kao predlagatelji a sramotno je što od Vlade, sami ste rekli da je važan zakon, sami ste to rekli, a od Vlade nema nikog, čak ni mišljenje.
Nemojte, to nije povreda Poslovnika. Imamo još kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Četvoro kolega je prekršilo Poslovnik i to vrlo jasno, čl. 37. Poslovnika. Naime, čl. 37. Poslovnika Predsjedništvo Sabora utvrđuje raspored sjedenja u Hrvatskom saboru i svi zastupnici moraju sjediti tamo gdje im Predsjedništvo Sabora tim Poslovnikom gdje je odlučilo i utvrdilo gdje sjede članovi pojedinog kluba. Prema tome, nije Predsjedništvo Sabora utvrdilo da članovi SDP-a sjede na mjestu gdje sjedi predlagatelj odnosno Vlada RH i na taj način su grubo povrijedili Poslovnik i ja mislim da oni za ovakvo ponašanje zaslužuju opomenu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. 238. je povrijeđen, ja smatram da o ovakvoj važnoj temi kao što ste i sami rekli, ne može proći rasprava bez hrvatske Vlade. Mislim da ova razina demokratskog standarda kojeg sad svjedočimo, nije ona koju želimo imati i da ne doprinosi stvarno dignitetu Sabora, prvenstvo mislim na ponašanje Vlade u ovom trenutku. I zato vas također molim i predlažem ono što je g. Zekanović predložio, da ovu sjednicu odgodimo do sutra ujutro, da pozovete predstavnika Vlade i da stvarno nastavimo konstruktivno i meritorno razgovarati.
Hvala lijepa. Nije naravno povrijeđen Poslovnik. Kolega Bauk, vi ste već iscrpili svoju povredu Poslovnika, ne možete stalno imati, kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Četvorica kolega prekršili su čl. 238. Poslovnika jer, 237. Poslovnika jer krše uobičajena pravila ponašanja, oni u ovom slučaju jesu predlagatelji ali predlagatelji mogu biti klubovi zastupnika, određeno broj zastupnika kao i predstavnici Vlade. Prema tome, oni nisu predstavnici Vlade kao predlagatelj nego su u ovom slučaju klub kao predlagatelj a koliko im je važan ovaj zakon, pokazali su jutros kad nisu došli na Odbor za zakonodavstvo kao predlagatelji i nisu branili taj svoj zakon.
Hvala. Procjenjujem da nije time povrijeđen Poslovnik, izvolite kolega Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Moje zapravo nije povreda Poslovnika nego u ime kluba zastupnika kojemu sam predsjednik tražim stanku po mogućnosti do sutra ujutro. Naime, nema predstavnika Vlade, nismo dobili uopće očitovanje Vlade, jedini odbor koji se ovom prijedlogu zakona očitovao je Odbor za ravnopravnost spolova, nalazimo se u kasnom terminu, kada raspravljamo o nečemu što kasni 2 g. mislim, imamo 3, da, odluku Ustavnog suda, ja zaista mislim da prije nego što uplovimo u vrlo nedemokratske vode jer gledajte, kolege, vi ćete u nekome trenutku morati prerezati ovo kao predsjedavajući, vi možete svima njima ovdje podijeliti, možete ih isključiti iz rasprave jer oni će biti dosljedni u ovome i onda ćemo se naći u vodama u kojima zaista mislim da se ne bismo trebali naći unatoč svim stranačkim prepucavanjima, dakle zaista mislim da nisu ispunjeni uvjetima za demokratsku raspravu o ovako važnoj temi. I evo ja pozivam, tražim zapravo u ime kluba zastupnika do sutra ujutro a ako ne možete to odobriti, onda odobrite u najmanjem nekom trajanju u kojemu smatrate da je primjereno ali budite samo svjesni da isto kao što se postupci kolege reflektiraju na njih, tako će ono što vi budete odlučivali sada i kako se vaše kolegice i kolege ovdje budu postavljali će se reflektirati na vas i budite sigurno da građanske i građani ovaj igrokaz gledaju i da će ga upamtiti.
Ja se slažem da se radi o igrokazu, nažalost vaših kolega koji sjede s lijeve strane meni u ovom trenutku, pogledajte, svima je jasno o čemu se radi. Ja, ono što vi tražite, ja mogu dat stanku, naravno, ja ću je dati, ja sam obvezan dati stanku od 10 min, ne postoji, malo pročitajte Poslovnik kad-kad korisno je to ponekad pa ćete vidjeti da ne postoji mogućnost stanke dulje od pola sata, dakle od 10 min do 30 min ja mogu dati stanku. Prema tome, što se mene tiče možemo dati stanku i 30 minuta ostati ovdje i onako po broju onih koji su prijavili su se za govor ostat ćemo sasvim sigurno do dva sata i onako bez replika. Ali ja ipak molim da se držimo onoga što piše u Poslovniku uobičajenih pravila ponašanja u Saboru, a i da se držimo toga gdje ko sjedi jer je to određeno, to nije proizvoljno i vi svi vrlo dobro znate da je to tako, samo ne znam zašto želite napraviti taj igrokaz sada ovdje. Ja mislim da javnost neće to cijeniti, da bi bilo puno bolje da mi sada ozbiljno raspravljamo o tome. Sami ste rekli da se popunila u odnosu na ranije razdoblje sabornica, makar su kasni sati. Zašto smo o jednoj točci raspravljali do kasno popodne? Opet možemo svi sami sebe pitati, ali idemo ozbiljno raditi. ja predlažem da ozbiljno radimo da ne radimo zapravo od ovog Doma nešto što on ne bi smio biti. Izvolite kolega Jovanović.
Kada već govorite o uobičajenom redu i načinu rada Hrvatskog sabora onda ste od početka prekršili vi Poslovnik. Dakle niti jedna točka u ovom Saboru ne raspravlja se ako nema mišljenja matičnog radnog tijela. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku kao matično radno tijelo nije se očitovalo o ovom zakonu, kako ste onda mogli uopće početi sa radom oko ove točke dnevnog reda? Dakle, nema mišljenja Vlade, nema mišljenja matičnog radnog tijela za ovako jedan važan zakon.
Dozvolite da vas podsjetim da je upravo na zahtjev vašeg kluba svojedobno kada smo mijenjali Poslovnik da smo unijeli u Poslovnik da na zahtjev 30 zastupnika moramo u određenom roku to raspraviti. Prema tome, mi raspravljamo u poslovničkom roku to i zato je to stavljeno, da niste na tom inzistirali da se to unese u Poslovnik i to je uneseno u Poslovnik, neću procjenjivati jel to dobro ili loše ali činjenica je da je u Poslovniku, mi to moramo raspraviti, mi to naprosto moramo raspraviti i zato je to na dnevnom redu jer smo obavezni jer je bio predsjednik Sabora obvezan to staviti na dnevni red. To nije proizvoljno nešto, to je obveza. Prema tome, ovako ja dajem sad onda stanku od 10 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam vidio, oprostite. Nisam vidio jer niste na vašem mjestu. Izvolite.
Pa da malo pogledate lijevo bite vidjeli. Dakle 224. utvrđivanje dnevnog reda, maloprije ste aludirali na to da cijeli dan raspravljamo o točkama prije, da, jer dnevni red koji ste danas složili je važan i imali smo važne točke i to je trajalo. A druga stvar, cijela ova situacija koja se sada dešava 20 minuta se dešava zbog vas potpredsjedniče. Mi smo samo željeli ukazati na to da Vlada nije dala mišljenje o ovom važnom zakonu, da matični odbor nije dao mišljenje o ovom važnom zakonu, da HDZ očito nema mišljenje o ovom važnom zakonu i kolega Bauk je mislio samo na osam replika odgovoriti s ovog mjesta samo čisto kao protest da pokažemo svoj stav i završili bi i mogli smo sada nastavljati. A vi se sada tu inatite i u biti vi sprečavate raspravu o ovoj važnoj temi.
Ja se ništa ne inatim nego ja Poslovnik poštujem, a vi ga ne poštujete, namjerno, svjesno ne poštujete Poslovnik. Ne znam što želite s time postići, ali ovaj nije mi jasno, ali u svakom slučaju dajem stanku od 10 minuta. STANKA U 21,32 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,42 SATI]] Dobro, evo kažu mi da je isteklo vrijeme stanke od 10 minuta ovaj pa sada prelazimo na replike. Prva je replika poštovanog. Kolega Mrsić, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba Demokrata i HSS-a, Vlada i tajnik Sabora u prvom redu tajnik Sabora je povrijedio članak 122. Poslovnika u kojem jasno kaže „da zatražena mišljenja stajališta i prijedloge Vlade u slučajevima kada ona nije predlagatelj Vlada je obvezan dostaviti Saboru te odrediti svog predstavnika“. Sabor je poslao dopis Vladi u kojem je zatražio mišljenje o ovom zakonu, prema tome Vlada je bila obvezna dati svoje mišljenje i odrediti svog predstavnika, povrijeđen je Poslovnik i nemamo uvjeta da provedemo raspravu, pogotovo što nije provedena niti rasprava na matičnom tijelu gdje članak 179. vrlo jasno kaže „da prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Sabora predsjednik matičnog radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo, dužni su prijedlog zakona uvrstiti u dnevni red sjednice i provesti raspravu.“ Ovo je presedan koji nismo nikad radili, ja ne znam zašto je to Vlada napravila, vjerojatno zato da se Plenković ne može odlučiti da li će biti pozitivan ili negativan stav o ovom zakonu i nemojmo raditi presedan. Uvijek je bilo mišljenje Vlade, pa ne mora biti ni predstavnik ali je bilo mišljenje Vlade, a sada nemamo ništa. Po Poslovniku da, možemo tražiti da se ovo stavi na dnevni red i to je u redu, ali je u onom trenutku kad je tajnik sabora odlučio da to ide na dnevni red je morao dobiti i mišljenje Vlade. Prema tome, ako nisu ispunjeni uvjeti da danas razgovaramo, razgovarat ćemo sutra, prekosutra, ali mislim da radimo presedan koji nije dobar. I vrlo jasno kršimo Poslovnik. Zašto? Zato da ne bi javnost doznala tko šta mislim o ovom zakonu. Ovo je prevažan zakon, on nije ideološki zakon ovo je zakon koji je važan za žene u Hrvatskoj i to je zakon koji je jedna demokratska tekovina i pustimo da to bude onda kada imamo sve poslovničke uvjete.
Kolega Mrsić vi krivo namjerno ili nenamjerno interpretirate Poslovnik. Dakle, ovo što ste vi govorili stoji kad je predlagač Vlada i onda mora predstavnik Vlade biti ovdje, međutim nije potrebno da, ako je netko drugi predlagač bilo klub zastupnika, bilo pojedinac, bilo sve oni ostali oblici koji su mogući, nije potrebno da predstavnik Vlade niti sjedi ovdje, da ili ne da svoje mišljenje. Mi smo imali u prošlosti rasprava kad nismo imali mišljenja Vlade i raspravljalo se o stvarima. Isto tako smo raspravljali u prošlosti o stvarima kada nismo imali mišljenje radnih tijela. Radna tijela koliko ja znam su bila sazvana, ne znam da li su ovaj, polako, prema tome ja ću naravno stanku dati i dajem stanku do 21, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, vi ste ovdje u ovom trenutku osoba koja mora čuvati i štiti Poslovnik. Nemojte sebi ovo raditi. Ako vas već sa strane ne savjetuju na pravi način, ja vas molim sada u stanci, otvorite …
Ja upravo štitim Poslovnik, protiv zlorabljenja.
… molim vas, samo malo, kršite Članka 122. stavak 2. „Zatražena mišljenja, stajalište i prijedloge Vlade u slučajevima kada ona nije predlagatelj, Vlada je obvezna dostaviti saboru te odrediti svog predstavnika.“ Kada nije predlagatelj, što je u ovom slučaju. Nemojte kršiti Poslovnik nego štite, ne dozvolite raspravu bez preduvjeta. I Članak 180., Članak 180. isto vi, nemojte sebi to raditi gospodine potpredsjedniče.
Gledajte ne radim ja ništa sebi, nego se držim striktno Poslovnika.
Radite, ne nego ga kršite.
Vi govorite o raznim stvarima, sada ova točka je uvrštena po drugom principu. Ona je uvrštena po principu 30 potpisa gdje postoji jasan rok itd., za ovo što vi govorite ne postoji rok, nikako ne postoji rok. Dakle može se, može se, pročitajte si Poslovnik, proučite ga pa ćete ga ovaj onda znati da ja nisam u krivu. Dao sam stanku već. Vidimo se u 22 i, 22 i 7 minuta. Pardon, u 22, 10 minuta, 22 i 57, oprostite, ma to, 21 i 57. STANKA U 21,47 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,57 SATI]] Evo ga, isteklo nam je vrijeme. Kolege ja bih vas stvarno molio da zauzmete svoja mjesta koja su predviđena za svakog od nas pa da možemo normalno nastaviti sa radom. Onda vam naprosto sam prisiljen sukladno Članku 239. izriči opomenu svoj četvorici. Ja vas lijepo molim, ja vas lijepo molim to. Izvolite kolega Bauk.
Gospodine potpredsjedniče molim vas da se referirate na članak Poslovnika temeljem kojeg ste mi izrekli opomenu.
Ja sam se referirao.
Al stavak, stavak, da ga obrazložite.
Taj nema stavke, to biste isto mogli znati ovaj, a prethodno sam vam već rekao šta radite da 238. i to je stavak 7. čini mi se, svojim ponašanjem odstupate od uobičajenih pravila ponašanja u saboru.
Dobro u tom slučaju …
Svako od nas ima predviđeno mjesto i dapače ono tih mjesta ja ću opet ponoviti ste vodili velike diskusije, tražili premještanja da bi klubovi bili zajedno, pa kad su se ljudi odlazili iz jednog kluba u drugi klub da budu zajedno itd., o tome i na predsjedništvu odlučivalo i tako, i vrlo dobro znate da svako od nas ima svoje mjesto jel. Prema tome, ovaj ja vas lijepo molim, da to ovaj uvažite.
Ok, sukladno članku Poslovnika ja ću uložiti pisani prigovor Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav zato što ste mi izrekli opomenu jer niti ometam sjednicu, ne smetam nikome, niti odstupam od uobičajenih načina ponašanja jer tu sjede predlagatelji u pravilu i prema tome ok, ja ću opomenu primiti hrabro i stoički kao što sam tu hrabro i stoički sjeo. A vjerujem da će moje kolege na isti način tako reagirati. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ne želite otići na svoje mjesto? Onda vam izričem drugu opomenu sa oduzimanjem riječi sukladno čl. 240., stavak 1.
Predsjedniče, mi moramo izraziti svoje mišljenje budući da mi ne možemo drugačije, znači Poslovnik od nas zahtjeva koji vi sustavno kršite, da kažemo da ćemo tražiti pismeno mišljenje Odbora za Ustav i Poslovnik, tražit ćemo pismeno mišljenje jer vi kršite … /Govornici govore u isto vrijeme./ … svog mjesta ne bi bilo problema, sad je problem. Zašto? Gospodine Bukarica vi dovikujete nešto, pa vi trebate osigurat preduvjete za raspravu. Jeste ih osigurali? Niste. Jel imamo mišljenje Vlade? Nemamo. Jel imamo mišljenje matičnih odbora? Nemamo. U petak smo znali dnevni red u petak gospodine Bukarica, koji je danas dan? Molim vas lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]] srijeda. Molim vas.
Ja vas lijepo molim da zauzmete svoja mjesta, ponovo. Temeljem čl. 240., st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite gospođo.
Što ste vi još spremni napraviti i koliko prekršiti Poslovnik da bi zaštiti Andreja Plenkovića i Vladu od toga da se očituje o tome jeli za besplatan, siguran i dostupan pobačaj [[Upadica Predsjednik: Koji je članak povrijeđen?]] ili nije jer ste u unutarstranačkim [[Upadica Predsjednik: Dajem vam opomenu.]] izborima. Strašno gospodine Reineru [[Upadica Predsjednik: Sukladno čl. 239.]] prestrašno je to što radite. Hrvatska nije HDZ-ova prčija, ponašajte se u skladu [[Upadica Predsjednik: Molim vas sjednite se i ponašajte se pristojno.]] s Poslovnikom. Sada ćete izbaciti ove ljude van jer traže da se ovdje radi po Poslovniku.
Vama dajem temeljem čl. 240., st. 1. opomenu sa oduzimanjem riječi. Izvolite kolega Klisović.
Potpredsjedniče Sabora prekršili ste 237. Poslovnika jer ste dali opomenu bez razloga. Dakle, dužni ste osigurati uvjete rada u sabornici, pošto njih nema jedino suvislo je da odgodimo sjednicu za sutra ujutro. I zato još jedanput vas molim da odgodimo sjednicu sutra ujutro i da pozovete predstavnika Vlade kako bi mogli o ovako važnoj temi kompetentno razgovarati.
Izvolite kolega Jovanović. Vi ste prije digli …
Gospodine potpredsjedniče, ja vas ponovo molim vi kršite čl. 122., 127. i 180., a oduzimajući riječ nama zapravo onemogućujete daljnju raspravu jer oduzimate riječ do kraja rasprave svim predlagateljima ovog zakona … /Govornici govore u isto vrijeme./ … nama predstavnika Vlade, nema mišljenja Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku pa ne može se razgovarati o ovom zakonu bez tog mišljenja. Tamo sjede predstavnici svih zdravstvenih struka, a mi ćemo razgovarati o tome bez tog mišljenja jer se vaš tajnik nije udostojao zatražiti mišljenje od odbora i od Vlade.
Dajte konačno se naučite i pročitajte Poslovnik pa bi shvatili da to ne radi tajnik nego radi predsjednik.
Pa mi ga čitamo potpredsjedniče, dajte pročitajte ga vi. Evo na silu me udaljite ako treba, ali ovo što radite je cenzura. Ne želite čut tuđe mišljenje, ne želite osigurati uvjete za raspravu.
Ne, ja vas molim da dođete na mjesto i da nastavimo ozbiljno sa raspravom, a ne radimo cirkus od Sabora. Ja vas molim dapače da raspravimo to, ja vas to lijepo molim sukladno Poslovniku i da poštujemo Poslovnik. Vi ne možete govoriti. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne može, pročitajte si Poslovnik nemate na što dat žalbu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, vi se naučite procedure. Prvo vi se ne možete sa mnom na taj način razgovarati i uopće ne možete polemizirati sa mnom, a ja vas upućujem da pročitate Poslovnik … [[Upadica se ne razumije.]] ali u slučaju da sam vas udaljio sa sjednice … [[Upadica se ne razumije.]] pročitajte si Poslovnik. Vi se možete žaliti ako vas udaljim sa sjednice, a ne ako vam oduzmem riječ, pa dajte konačno pročitajte te Poslovnike koje tako interpretirati kako god vam padne na pamet.
Povrijeđen je čl. 121., st. 3. ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade iz st. 1. ovog članka Sabor ili radno tijelo može smatra li da je nazočnost predstavnika Vlade nužna raspravu prekinuti i odgoditi o tome će Sabor odnosno radno tijelo odučiti bez rasprave. Očito da je predstavnik Vlade tu nužan. Imali smo prije ove točke Narodnu banku uz predlagatelja guvernera je sjedio predstavnik Vlade i koja je razlika između one točke i ove točke sada? To mi objasnite predsjedniče. Koja je razlika između one točke prije i ove točke sada? Jedino u načinu stavljanju na dnevni red jer predsjednik nije mogao o tome odlučivat. Ali ovo je presadan koji nema smisla da ga radimo.
To nije presedan to se događalo i ranije i nije točno da mora biti predstavnik Vlade, nije točno, krivo interpretirate. Pogledajte ono što govori o zahtjevu 30 zastupnika, ovo je taj postupak, ovo je jedan drugi postupak. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite kolega.
Dakle čl. 121. st. 3. kao što je citirao kolega Mrsić kaže: „Ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade iz st. 1. ovoga članka Sabor ili radno tijelo može smatra li da je nazočnost predstavnika Vlade nužna raspravu prekinuti ili odgoditi. Pogledajte, trenutno je više ljudi koji smatraju da ovdje nužan predstavnik Vlade od onih koji smatraju da nije, mislim, ovdje se ne kaže osim proceduri, ja ću sačekat da obratite pažnju na mene opet, da, dakle molio bi svoje vrijeme nazad jer ste pričali sa kolegom Baukom ako nije problem, dakle ja bi samo htio reći da smatramo i većina ovdje zastupnika i zastupnica prisutnih smatra da je nužno da bude predstavnike Vlade, mislim dajte, ne piše osim ako je procedura 30 zastupnika i potpisa da se nešto stavi, dakle nema kontingencije. Ovdje trenutno većina smatra da je potrebno. Dajte, nemojte silovati ovo zbog ovakvih stvari u skupštini Srbije, opozicija ne sudjeluje, nemojte biti Vučić.
Nemojmo na taj način razgovarati, ja vas lijepo molim. Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je čl. 121., po tom članku Vlada RH [[Upadica Reiner: Nije, vi kolega Bernardić ste ovaj čas tek došli unutra, već sam dvaputa to razgovarao o tome.]] Mislim da je važno reći da u ovom trenutku vi ste ovom svojom, dopuštanjem ovakve rasprave omogućili neregularnost rada same sjednice Hrvatskog sabora. Niste pozvali predstavnike Vlade ili se oni nisu odazvali što znači da vi niste mogli održati ovu raspravu i s druge strane, matični odbor nije dao mišljenje o ovoj jednoj važnoj temi. Radi se o tome da na ovaj način već nebrojeno puta pokušavate sakriti raspravu od hrvatskog naroda, [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme.]] od građana RH duboko u noć [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme, molim vas.]] Ja vas moram zamoliti da završim [[Upadica Reiner: A ja vas, ne možete završiti jer vam je isteklo vrijeme.]] Radi se o tome da pokušavate sakriti istinu od ljudi u Hrvatskoj [[Upadica Reiner: Dajem vam opomenu sukladno čl. 239.]] kao što pokušavate sakriti svoje nekretnine kojih imate pregršt [[Upadica Reiner: Tako je, 573.]] nažalost, to je ono što radite u Hrvatskoj [[Upadica Reiner: Temeljem čl. 240., stavak 1. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi.]] Možete nas svima izreći opomenu ali nećete nas zaustaviti da govorimo istinu o našoj zemlji [[Upadica Reiner: Temeljem čl. 240., stavak 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.]] Dok se vaši ministri bogate, ljudi iz Hrvatske iseljavaju, dok vaši ministri ne mogu popisati svoje nekretnine, 176 000 ljudi je napustilo našu zemlju. Umirovljenici grcaju u dugovima, oni su na rubu životne egzistencije [[Upadica Reiner: Tako je, i uzimaju 240 000 kuna, jel?]] I vi skrivate istinu, vi od njih skrivate istinu [[Upadica Reiner: Da, o 240 000 kuna koje ste vi kupili.]] Regularnost rada Parlamenta. …/Upadica sa strane, ne razumije se.
[[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme.]] od građana RH duboko u noć [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme, molim vas.]] Ja vas moram zamoliti da završim [[Upadica Reiner: A ja vas, ne možete završiti jer vam je isteklo vrijeme.]] Radi se o tome da pokušavate sakriti istinu od ljudi u Hrvatskoj [[Upadica Reiner: Dajem vam opomenu sukladno čl. 239.]] kao što pokušavate sakriti svoje nekretnine kojih imate pregršt [[Upadica Reiner: Tako je, 573.]] nažalost, to je ono što radite u Hrvatskoj [[Upadica Reiner: Temeljem čl. 240., stavak 1. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi.]] Možete nas svima izreći opomenu ali nećete nas zaustaviti da govorimo istinu o našoj zemlji [[Upadica Reiner: Temeljem čl. 240., stavak 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.]] [[Upadica Reiner: Tako je, i uzimaju 240 000 kuna, jel?]] I vi skrivate istinu, vi od njih skrivate istinu [[Upadica Reiner: Da, o 240 000 kuna koje ste vi kupili.]] Regularnost rada Parlamenta. …/Upadica sa strane, ne razumije se. Tako, evo, znate šta? Ovako, budući da na ovakav način funkcionirati ne možemo, ja ovim prekidam sjednicu, ja ovim prekidam sjednicu … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Sjednica će se nastaviti, ova točka će se nastaviti kad se steknu za to uvjeti. Želim vam laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,10 SATI
Poštovane kolegice i kolege, izvolite kolega Bauk.
… [[Govornik nije uključen.]]
Znači ipak mogu ja prije? Dobro. Prelazimo na nastavak točke dnevnog reda budući da je sjednica bila prekinuta s točkom dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 597 (nastavak rasprave) Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Izvolite, kolega Bauk.
G. potpredsjedniče, predlažem u ime predlagatelja da se rasprava o ovoj točki dnevnog reda odgodi za još dva tjedna kako bi dali Vladi mogućnost da podnese, da mišljenje, odredi predstavnike i kako bi mogli meritorno i normalno raspravljati obzirom da smo mi zatražili da se ovo stavi na dnevni red, vjerovali smo da će u slijedećih nekoliko tjedana Vlada moći dati svoje očitovanje i obzirom da je matični odbor danas održao sjednicu, vjerujemo da može i Vlada još dva tjedna dati očitovanje pa da imamo jednu normalnu raspravu o ovoj važnoj točki dnevnog reda.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona. Naime, ovdje smatram da je veliki problem što nismo čuli stvarno očitovanje Vlade po pitanju ovog zakona, što nismo čuli što naš dragi predsjednik Vlade misli općenito o Zakonu o pobačaju, on je deklarativno kršćanski demokrat međutim kada je u poziciji zaštiti život od začeća odnosno njegovog početka, e onda po tom pitanju ne radi ništa. Dakle ja bi ovdje čak rekao, imamo jednog vjerodostojnog gospodina Bauka i SDP-ovce koji su neoliberali i koji su za jedan liberalni Zakon o pobačaju i oni se bore za što liberalniji Zakon o pobačaju. S druge strane imamo jednoga lažnog kršćanskog demokrata koji je u prilici zaštititi život a neće ga zaštititi. Dakle, i ovdje ovim putem ja pozivam može i kolegu Kovača koji je tu, evo jedan od rijetkih HDZ-ovaca, neka ovom prilikom on ovdje kaže predsjedniku Vlade svoj stav o ovoj temi, neka glasno i jasno, evo sada ispred kluba HDZ-a zatraži stanku i neka kaže upravo ovo što sam ja rekao, da je i on za zaštitu života od začeća i da zamjera predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, to što nije zaštitio život od začeća a jako je bitno napomenuti, a ima i ustavnu obvezu. Ustavni sud do kojega on jako drži kad je u pitanju Zakon o udomiteljstvu jer rekao da je to u redu što je Ustavni sud donio taj pravorijek, e on ignorira Ustavni sud i ono što je Ustavni sud rekao po pitanju ovog zakona. Dakle vjerodostojni SDP koji želi liberalizirati pobačaj i ja ću reći ipak, i vjerodostojni HDZ koji isto želi samo želi istovremeno i glasače desnice ali to ne ide, glasači desnice, konzervativni glasači, kršćani, ne žele takav HDZ.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U čl. 122. Poslovnika Sabora stavak 2. piše da zatraženo mišljenje, stajališta i prijedloge Vlade u slučajevima kad ona nije predlagatelj, Vlada je obvezna dostaviti Saboru te odrediti svog predstavnika. Dakle, nema predstavnika Vlade i u tom smislu zaista bi bilo potrebno odgoditi ovu raspravu dok Vlada ne odredi predstavnika koji bi sudjelovao u njoj.
Poštovani kolega Glavašević, to ste ispravno protumačili ali niste mi pročitali u kojem roku je nužno dostaviti mišljenje.
G. potpredsjedniče, stav Sabora ne piše u kojem roku je ali to nema veze, dakle, ja nisam inzistirao na roku nego samo o odgodi rasprave.
O, itekako ima veze. Prošli put smo započeli sa raspravom bez mišljenja Vlade, pa ćemo danas i nastaviti i nemojte zloupotrebljavat javljanje jer niste se pozvali na povredu Poslovniku, niste se pozvali na da ćete stanku uzet niti ništa drugo. Izvolite, kolega Mirando Mrsić, povreda Poslovnika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Molio bi vas da samo upalite mikrofon.
… [[Govornik naknadno uključen.]] čl. 121. stavak 3., ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade iz stavka 1. ovog članka, Sabor i radno tijelo može smatrati da nazočnost predstavnika Vlade je nužna, raspravu prekinuti ili odgoditi. O tome će Sabor odnosno radno tijelo odlučiti bez rasprave. Ima nas tu koliko nas ima, možemo odlučiti da to se skine s dnevnog reda.
Zahvaljujem. Vlada nije predlagatelj, nego je predlagatelj zastupnika koliko ima, Vlada nije dostavila mišljenje tako da nije obvezna nazočnost predlagatelja odnosno predstavnika Vlade. Izvolite, kolegice Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Molim stanku u ime kluba GLAS-a u trajanju od 10 min, stav GLAS-a oko ovog zakona je vrlo jasan no prvi put kad napravite presedan ili prvi put kad pustite duha iz boce, vratit se u bovu ne može. Mi imamo raspravu o ovom zakonu koja je već prekinuta, gdje predlagatelj kaže da da se odgodi za 2 tj., da se pričeka mišljenje Vlade a mi zapravo onako preko koljena, sa silom idete dalje odnosno ne mi nego vi idete dalje u raspravu sa ovim zakonom iako je rasprava prekinuta, iako mišljenje Vlade nije bilo, iako predstavnika Vlade nema. Nekako je poruka dajte da poslušamo predlagatelja, odgodimo sve za 2 tj., pričekajmo mišljenje Vlade iz jednostavnog razloga da možemo raspravljati o ovom prijedlogu zakona iz klubova oporbe na način na koji je to uobičajen, na način na koji to imate dakle da imate tu mišljenje Vlade, da jednostavno možete dalje nastaviti s tim. Ovo nije dobro, ovo će biti presedan, ako krene Sabor funkcionirati na presedanima, onda više je pitanje i Poslovnika i svega ostalog. Hvala lijepo.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, niste u pravu što se tiče predstavnika Vlade. Dakle, bilo je dosad takvih točaka, tako da niste u pravu što se toga tiče i nema riječi o bilo kakvom presedanu, a stanku ću vam odobriti nakon ovih javljanja. Još imamo kolegu Peđu Grbina, izvolite g. Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Ovdje se ne radi o prijedlogu zakona koji je predan jučer [[Upadica Brkić: Recite što vi tražite.]] Dopustite da [[Upadica Brkić: Morate reći što želite.]] dakle po čl. 248. imam dvije minute da obrazložim što tražim vezano uz stanku [[Upadica Brkić: Recite.]] Ako me vi prekidate u prvoj riječi koju sam izrekao, isto kao što mojim kolegama niste dopustili njihovo pravo da kao predlagatelji sjede ovdje, kako ćemo održati parlamentarizam u Hrvatskome saboru? Dakle molim vas [[Upadica Brkić: Recite kolega.]] dopustite mi da obrazložim zbog čega sam se ustao i zatražio riječ. Hvala. Dakle poštovani g. potpredsjedniče, zastupnici u HS-u prije dovoljno vremena su predali prijedlog ovog zakona i uputili ga u proceduru. Vlada je imala dovoljno vremena očitovati se, međutim, to nije jer želi opstruirati raspravu. Klub zastupnika SDP-a stoga traži stanku kako bi se međusobno dogovorili na koji način ćemo pristupiti večerašnjoj raspravi jer ukoliko smatrate da nazočnost Vlade RH nije potrebna za mjeru koju podržava preko 80% građana RH, ako smatrate da je ponašanje Vlade RH kojom udjeljuje jednu odbijenicu, pa čak i šamar za preko 80% građana RH, prihvatljivo, onda se bojim da bi ne razumijete parlamentarizam niti u njegovim najosnovnijim crtama. Klub zastupnika SDP-a će odlučiti hoće li sudjelovati u raspravi, a imajući u vidu da su svi predlagatelji iz Kluba zastupnika SDP-a, ako odlučimo ne sudjelovati u raspravi, onda ću vas unaprijed zamoliti da objasnite hrvatskoj javnosti, kakva je to rasprava u kojoj nisu nazočni niti predstavnik predlagatelja niti predstavnik Vlade koji po Poslovniku HS-u dužna očitovati se o prijedlogu zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Odobrit ću vam stanku. Poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja molim pojašnjenje da li smijem sudjelovati u raspravi obzirom da je ovo jedna vrlo specifična situacija, odgođena rasprava, nastavljena rasprava, [[Upadica Brkić: Raspravu, kolega.]] je li moja kazna vrijedi i dalje…
Kolega Jovanović. Još nismo ni krenuli. Dakle tek sam pročitao točku dnevnog reda, a onda su kolege se javile za riječ pa molim vas, malo se strpite, kad krenemo s raspravom, onda ćete dobiti odgovor. Poštovani kolega Bulj, povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Također, smatram da je povrijeđen čl. 122 jer Vlada je dužna dostaviti Saboru i odrediti svoje mišljenje i odrediti svoga predstavnika, međutim, mišljenje nije dostavilo, predstavnika nema. Ja ne vidim niti jedan problem, ovdje ja se ne slažem sa prijedlogom kolega iz SDP-a, ali oni raspravljaju o tome. Za mene je život od začeća do smrti. To je moj stav, ali smatram da imamo pravo raspravljati o tome. U čemu je problem Andreja Plenkovića, poštovani potpredsjedniče i HDZ-a? Pa neka ... [[Govornik se ne razumije.]] svoj stav.
Zahvaljujem. .../
.../Upadica Bulj: I raspravit ćemo pa ćemo vidjeti što će bit, pa tražim evo./...
Zahvaljujem.
.../Upadica Bulj: Da pozovete premijera Plenkovića da pošalje mišljenje./...
... poštovanom kolegi Bulju. Dakle, kolega Bulj, već sam nekoliko puta odgovorio na takvu istu, sličnu povredu Poslovnika. Ja vas lijepo molim, nemojte zloupotrebljavati povredu Poslovnika jer nije povrijeđen Poslovnik. Je li ima još netko da se javio? Povreda Poslovnika, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče. Čl. 122. kaže da, između ostalog i vi kao predsjedatelj u ovom slučaju ste dužni štititi Poslovnik i dignitet HS-a. Vlada pljuje nama u lice. Danas su došli na sjednicu odbora o prvoj točki Živog zida su se očitovali. Druga točka je bio naš prijedlog zakona. Pobjegli su. Zbrisali su. To što vi kažete da nema roka u kome se Vlada treba očitovati, možete okačiti mačku o rep. To znači da može tijekom cijelog mandata biti ignorirana skupina zastupnika ..
.../Upadica Brkić: Zahvaljujem./...
... koja temeljem Poslovnika predlaže zakon i nitko ih ne šljivi 5%. apeliram na vaš razum, razuman ste čovjek,
.../Upadica Brkić: Zahvaljujem poštovana kolegice./...
da zaštitite dignitet Sabora.
Itekako štitim dignitet Sabora i radim po Poslovniku HS-a koji je donesen u ovom Visokom domu i smatram da nije povrijeđen Poslovnik, a što je danas bilo na odboru, zaista ne znam. Određujem stanku do 20 sati i 15 minuta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,18 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s raspravom o ovoj točki koju smo započeli na sjednici sabora 5. veljače 2020.g. Sjednicu smo, izvolite kolega Grbin.
Poštovani g. potpredsjedniče, budući da nema predstavnika Vlade RH u ime Kluba zastupnika SDP-a predlažem da se sukladno čl. 121. st. 3. Poslovnika o radu HS provede glasovanje o tome hoćemo li nastaviti sa sjednicom bez predstavnika Vlade. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Grbin. Kolko vidim nema kvoruma. Nema kvoruma, nastavljamo sa radom. Sjednicu smo, izvolite povreda Poslovnika.
Poštovani g. potpredsjedniče, povrijedili ste čl. 121. st. 3. Čl. 121. st. 3. Poslovnika kaže da će sabor o tome odlučiti o zatraženom prekidu bez rasprave. Ukoliko je zatraženo glasovanje, ukoliko je zatraženo da sabor o nečemu odluči, a nema uvjeta da sabor odluči onda trebate zastati i osigurati da se steknu uvjeti prije nego što ćemo nastaviti sa raspravom, u protivnom kršite Poslovnik o radu HS, a mi u tome sudjelovati nećemo.
Zahvaljujem poštovani kolega Grbin. Zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, ne smatram da je povrijeđen. Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Imamo povredu Poslovnika, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, povrijedili ste vi čl. 121., a maloprije i čl.122. Na vama kao predsjedatelju je da osigurate preduvjete za rad sabora, raspravu o zakonima i izglasavanje zakona, a ne da isto opstruirate. Čl. 121. jasno je propisano da ukoliko nema predstavnika Vlade, a nema ga, da se bez rasprave glasuje o tome da se sjednica odgodi ili prekine, što mi ovaj, što mi tražimo. Ukoliko nastavite ovo nasilje nad Poslovnikom mi ćemo morat napustiti sjednicu.
Zahvaljujem. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite. Povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika čl. 121. i čl. 122., dakle nemamo uvjeta za nastavit raspravu, dakle čl. 3. vrlo jasno kršite taj članak i to je silovanje procedure, nešto što ovaj sabor ne bi trebao raditi jer ništa nas ne košta da to napravimo onda kada dobijemo od strane Vlade mišljenje i mislim da bez obzira što nemamo kvoruma, ali mi bi trebali provesti glasovanje jel ovdje vrlo jasno kaže ako nema predstavnika Vlade da se onda ne glasuje, da onda sabor nema šta dalje raditi po ovoj točci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Također temeljem čl. 239. izričem vam opomenu jer zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika opetovano unatoč tome što sam već kolegicama i kolegama prije rekao. Poštovani kolega Maras, izvolite. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče, vi ste povrijedili čl. i 121. i 239. Ovo što vi govorite o opomenama zastupnicima ne piše u čl. 238. jer po toj logici svaki put kad se mi ne složimo sa vašim mišljenjem bi kršili Poslovnik, pa to nema nigdje. Znači, valjda imamo pravo reć svoj stav i mislimo da ste prekršili Poslovnik. Ne možete na osnovu toga vi odmah zaključit ako nije u skladu s vašim mišljenjem da mi zaslužujemo opomenu. A drugo da ne ponavljam ono šta su kolege rekle 121 [[Upadica: Zahvaljujem]] je evidentno prekršen. Znači, [[Upadica: Poštovani]] ne možete nam zbog toga davat opomene [[Upadica: Zahvaljujem…]] To vam želim reći.
…poštovani kolega Maras. Dakle, dakle nije vam ovo replika nego povreda Poslovnika. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Izričem vam opomenu temeljem čl. 239. zbog zlouporabe instituta povrede Poslovnika. Ako niste zadovoljni s ovim što vam je rečeno, obratite se nadležnom odboru. Slijedeća povreda Poslovnika poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Smatram da je povrijeđena odredba čl. 121. Poslovnika koja kaže da ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade iz st. 1. ovog članka sabor ili radno tijelo može smatra li da je nazočnost potrebna raspravu prekinuti ili odgoditi i o tom se bez rasprave odlučuje. Dakle, vi cijelo vrijeme ne želite čuti nas koji upozoravamo na odredbu čl. 121. što me izuzetno čudi jer ste inače bili vrlo razumni u donošenju svih svojih odluka do sada. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegice Mrak-Taritaš. Itekako vas čujem, itekako vas razumijem, al malo pročitajte detaljnije Poslovnik. Dakle, ta, to isto što vi sad govorite kad je prije bila rasprava isto nije bilo mišljenja Vlade, pa kolko znam kolege su raspravljale jel nije bilo nikakvih problema. Dakle, i vama izričem opomenu temeljem čl. 239., ako niste zadovoljni možete se obratiti nadležnom saborskom odboru. Još imamo povredu Poslovnika kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedavajući, prekršen je članak Poslovnika 121. i 122.. Ovdje nema uvjeta jel očito Vlada nema hrabrosti dati mišljenje o ovome prijedlogu zakona. Prema tome, to je ogroman problem i degradacija prije svega sabora i saborskih zastupnika. Ja se osobno ne slažem sa prijedlogom, ponovit ću, Kluba SDP-a, za mene je život od začeća do smrti. Ali zbog čega se Vlada boji dati mišljenje i zbog čega nema predstavnika Vlade?
Zahvaljujem kolega Bulj.
Znači nemojte dozvoliti da vas Andrej Plenković vodi jer ne smijete dozvoliti da se degradira parlament.
Zahvaljujem kolega Bulj, molim vas poštujte vrijeme. Drugo kao što sam već kazao kolegici Mrak Taritaš prošli put isto nije bilo mišljenja Vlade pa smo raspravu započeli i krenuli i nikakvih problema nije bilo. Temeljem Članka 239. i vama izričem opomenu. Ako vam, ako niste zadovoljni s time možete se …/nerazumljivo/… odležnom odboru. Kolega Marko Vučetić povreda Poslovnika, izvolite.
Zatražio sam stanku, ne povredu Poslovnika, u ime kluba bih zatražio stanku od 10 minuta, kako bi se u klubu konzultirali o dvije stvari. Prva je jedna koja mi se iznimno sviđa, a to je da saborska većina i predsjedavajući šalje poruku Vladi kako je irelevantna u rasprava u saboru. Uistinu je zanimljivo da je u političkom smislu usvojen onaj pojam u kojem je [[Upadica: Zahvaljujem.]] premijer Plenković ali i, stanka traje 2 minute.
Ispričavam se, ispričavam se, krivo je stavljeno. Isprika, stavite samo vrijeme produžite, minuti i pol. Ne, po redu kako su se javili tako dajem riječi i molim vas. Izvolite kolega.
Evo nastavljam, dakle šaljemo poruku Vladi da je irelevantna, ovo je povijesni čin i taj povijesni čin zaslužuje makar stanku od 10 minuta jel ta stanka i odgovara relevantnosti ove Vlade. S druge strane ono što me zanima i oko čega se trebamo konzultirati je nešto što ovaj prijedlog zakona u sebi sadrži, a to je u raspravama, u literaturi, ne u raspravama s ulice niti u svjetonazorskim raspravama, nego u stručnim raspravama se pravi razlika između genetske ljudskosti ili genske ljudskosti i moralne ljudskosti. Genska ljudskost je sav biološki materijal koji nije obilježen refleksivnošću odnosno ja. Kad nema ja nije moguće govoriti o osobi. Moralna ljudskost je ona ljudskost koja je formirana na temelju zajednice i na temelju i na temelju refleksivnosti nekog ja. Opet u ovom smislu ovaj zakon nam šalje da ova Vlada nije razvila moralnu ljudskost i refleksivno ja nego je samo na razini genske ljudskosti pa je opet i zbog toga irelevantna i zbog njezine irelevantnost tražim stanku od 10 minuta.
Zahvaljujem. Odredit ću vam stanku, sada nakon stanke ćemo imati povrede Poslovnika poštovanog kolege Peđe Grbina, poštovanog kolege Marasa i poštovanog kolege Hrvoja Zekanovića. Određujem stanku do 20 i 40. STANKA U 20,28 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Dužan sam povrede Poslovnika poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Radi se o čl. 247. dakle koji glasi st. 3. „Na prijedlog predsjedatelja matičnog radnog tijela Odbora za zakonodavstvo ili klubova zastupnika o dvjema ili više točaka utvrđenog dnevnog reda može se provesti objedinjena rasprava ako se s tim složi većina nazočnih zastupnika“, većina nazočnih. To je naša jedna praksa ustaljena gospodine Bukarica i gospodine Brkić. A gospodine Brkić nemojte raditi ono što želi gospodin Jandroković i gospodin Plenković, ja vjerujem da nemate figu u džepu zato prekinite sjednicu ne radite ono što oni očekuju od vas, ne radite.
Poštovani kolega Zekonović govorite o slučajevima kada su objedinjene rasprave, dobro ste pročitali. Nije povrijeđen Poslovnik temeljem čl. 239. izričem vam opomenu zbog zlouporabe povrede Poslovnika. Ima još povreda Poslovnika? Nema. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Predlažem da prekinemo ova poslovnička nadmudrivanja i smicalice kada se radi o prvorazrednom političkom pitanju. Mi razumijemo da Vlada ne može dati mišljenje, zbog toga ćemo čekati da završe unutarstranački izbori u HDZ-u da možemo imati sugovornika koji će o ovome imati jasan stav, a ne ovako podijeljen ovako i onako. Zbog toga nećemo više sudjelovati u ovoj raspravi i predlažem vam da zbog izostanka i predlagatelja i Vlade nakon toga prekinete sjednicu.
Zahvaljujem kolega Bauk. Ako nema predlagatelja onda ćemo donijeti mjerodavne odluke. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s raspravom o ovoj točki koju smo započeli na sjednici Sabora 5. veljače 2020., još imamo predstavnika predlagatelja tu gospodina Klisovića, a ne, idete i vi. Dobro. Poštovane kolegice i kolege, budući da nemamo predlagatelja za ovu točku dnevnog reda, prekidam sjednicu dok se za to ne stvore uvjeti po ovoj točki dnevnog reda. Nastavljamo sa radom sutra ujutro u 9,30 sati sa predviđenim točkama dnevnog reda. Hvala lijepo i ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 20,42 SATI