Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 11.sjednici održanoj 4.rujna ove godine zahtjev Državnog odvjetništva odnosno Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta upućen putem Državnog odvjetništva RH zahtjev za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Petra Čobankovića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv službene dužnosti, zlouporabom položaja i ovlasti iz članka 337.stavka 1. i 4. Kaznenog zakona. Petar Čobanković zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Člankom 76.stavkom 5. Ustava RH i člankom 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da između sjednica Sabora odluku o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo s time što odluku naknadno mora potvrditi Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo je jednoglasno donijelo odluku "Daje se odobrenje za pokretanja kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Čobankovića po zahtjevu Državnog odvjetništva odnosno Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 31.kolovoza ove godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv službene dužnosti i zlouporabom položaja i ovlasti". Naime, Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Petra Čobankovića po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi mogla nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovana Gordana Sobo. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Vjerujem danas uskoro.
Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Prije nego nastavljamo raspravu po točki koja je prethodila stavit ćemo na glasovanje Odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim vas da utvrdimo kvorum. Imamo kvorum. Nazočno je 91 zastupnica i zastupnik. Ja ću pročitati Odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva kojom se potvrđuje odluka. Znači glasovat ćemo za odluku kojom se potvrđuje Odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva od 4. rujna 2012. godine o davanju odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Čobankovića po zahtjevu Državnog odvjetništva Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 31. kolovoza 2012. godine upućen prema Državnom odvjetništvu RH kolovoza 2012. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv službene dužnosti zlouporabom položaja i ovlasti iz članka 337. stavka 1. i 4. Kaznenog zakona. Tko je da potvrdimo Odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Tko je za? Hvala lijepa. Molim rezultat. Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Konstatiram da je sa 95 glasova za i 1 protiv donesena odluka koju je donijelo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Hvala.
Prelazimo sada na glasanje o raspravljenim točkama. Pozivam predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Friščića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Damira Bajsa.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 12.sjednici održanoj 21. rujna pisanu izjavu zastupnika Josipa Friščića od 18. rujna 2012. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskoga sabora o početku obnašanja zastupničke dužnosti u skladu s odredbom članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Josipu Friščiću izabranog sa liste HSS-a u 2. izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2011. godine te da je obnašanje zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika započeo Damir Bajs dana 23. prosinca 2011. godine. Kako su ispunjeni uvjeti iz članka 14. stavka 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Friščića Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Friščića sa danom 26. rujna i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Damira Bajsa sa datumom 26. rujna 2012. godine.
Zahvaljujem predsjednici odbora. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu i dajem na izglasavanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Dobro. Konstatiram da je odluka donesena jednoglasno i to sa 129 glasova. Uvaženog zastupnika Josipa Friščića nema u dvorani da bi dao prisegu, a dobro, dat će prisegu kad dođe.
Prelazimo na - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata Josipu Friščiću i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjeniku zastupnika Branku Hrgu Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 13. sjednici održanoj 10. listopada pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Josipa Friščića. Člankom 10. stavkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku, dok članak 11. i 12. Zakona određuje da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zamjenik zastupnika s iste stranačke liste s koje je izabrani zastupnik, a kojeg određuje politička stranka koja je listu predložila. Gospodin Josip Friščić izabran je za zastupnika u VII. saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi HSS-a u II. izbornoj jedinici i stranka je dopisom upućenom predsjedniku Hrvatskog sabora odredila gospodina Branka Hrga za zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo utvrdilo je da su stečeni uvjeti i jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Josipa Friščića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika gospodina Branka Hrga i to sa datumom 12.listopada 2012.godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o izvješću. Nema želje za raspravom. Zaključujem raspravu. Molim da dizanjem ruke izjasnimo tko je za prihvaćanje izvješća? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 116 glasova za. - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Vojislava Stanimirovića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Dragana Crnogorca Molim poštovanu predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva da podnese izvješće.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 13. sjednici održanoj 10. listopada pisani zahtjev zastupnika Vojislava Stanimirovića kojim je izvijestio da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 10.listopada 2012.godine iz osobnih razloga. SDSS sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je da zastupnika Vojislava Stanimirovića zamijeni Dragan Crnogorac. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Vojislava Stanimirovića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Dragana Crnogorca te jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke – danom 10. listopada 2012. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Vojislava Stanimirovića, a sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 10. listopada dužnost saborskog zastupnika počinje obnašati zamjenik zastupnika gospodin Dragan Crnogorac.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o izvješću i prijedlogu odluke. Tko se javlja? Nitko. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo tko je za predloženu odluku dizanjem ruku. Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 117 glasova za. Idemo na sljedeće Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Jove Vukovića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Mile Horvata. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva da nas upozna s izvješćem.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 13. sjednici pisani zahtjev zastupnika Jove Vukovića od 21. rujna kojim je izvijestio da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje s danom 1. listopada 2012. godine iz osobnih razloga. Samostalna demokratska srpska stranka sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je da zastupnika Jovu Vukovića zamjeni Mile Horvat. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da se dana 1. listopada 2012. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Jove Vukovića, a zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 1. listopada 2012. godine započinje obnašati zamjenik zastupnika Mile Horvat.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o izvješću i prijedlogu odluke. Dal' se netko javlja? Nitko. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo glasovanjem dizanjem ruke tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 117 glasova za. Hvala vam lijepa. Molim nove članove ovog Doma da damo prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara "Prisežem." Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Branko Hrg.
Prisežem. . [[Pljesak.]]
Hvala. Zastupnik Dragan Crnogorac.
Prisežem. . [[Pljesak.]]
Hvala. I zastupnik Mile Horvat.
Prisežem. . [[Pljesak.]]
Svima vama čestitam na zastupničkoj dužnosti, položenoj prisezi. Želim vam uspjeh skupa s nama i dobru suradnju. Hvala lijepa. Prelazimo na rad po dnevnom redu. Najprije - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva A) Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovinama zastupničkog mandata Marije Lugarić i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Vesne Želježnak. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo na 14.sjednici održanoj 26.listopada pisani zahtjev zastupnice Marije Lugarić o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti od 18.listopada 2012.godine. obzirom da ju je Vlada RH s danom 17.listopada razriješila dužnosti zamjenice ministra znanosti, obrazovanja i sporta, čime je prestala dužnost nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Marije Lugarić započelo 1.siječnja 2012.zbog nespojivosti dužnosti iz članka 6. Zakona o sustavu državne uprave te je Vesna Želježnjak započela s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice u Hrvatskom saboru. Kako je Marija Lugarić sukladno članku 13.stavku 1. Zakona o izborima zastupnika podnijela pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mirovanje zastupničkog mandata Marije Lugarić prestaje 8.dana od dana podnošenja zahtjeva i tim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Vesni Željžnjak. Slijedom toga Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Marije Lugarić sa danom 26.listopada 2012.i prestanak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Vesne ŽElježnjak sa danom 26.listopada 2012.godine.
Otvaram raspravu o izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li zainteresiranih za raspravu? Mogu utvrditi da nema. Utvrđujem da nema prijavljenih za raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Molim da se izjasnimo tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova za donešena predložena odluka. Kolegici Mariji Lugarić još jedanput čestitam, a prisegu je već dala pri Konstituirajućoj sjednici Hrvatskog sabora. Čestitke sve, dobrodošla među zastupnike. … [[Pljesak.]] Sljedeće - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata preminulog zastupnika Borisa Šprema i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Vesne Želježnjak. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo na 14.sjednici održanoj 26.listopada obavijest SDA-a Hrvatske za zamjenu preminulog zastupnika Borisa Šprema koji je predsjedniku podnijela 23.listopada. Boris Šprem izabran je za zastupnika u 7.saziv na Konstituirajućoj sjednici održanoj 22.prosinca jednoglasno izabran i za predsjednika Hrvatskog sabora. Povjerenstvo je utvrdilo da je smrću zastupnika Borisa Šprema temeljem članka 10. Zakona o izborima zastupnika prestaje njegov zastupnički mandat te na temelju obavijesti SDP-a umjesto preminulog zastupnika zastupničku dužnost obnašati zamjenica zastupnika Vesna Želježnjak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je slijedom toga jednoglasno odlučilo predložiti Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 30.rujna 2012.prestao je zastupnički mandata zastupniku Borisu Špremu, a zastupničku dužnost sukladno članku 9.stavku 2. Poslovnika dana 26.listopada 2012.započinje obnašati zamjenica zastupnika Vesna Želježnjak.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih za raspravu? Utvrđujem da nema. Zaključujem raspravu. Molim glasovanjem, dizanjem ruke da se odlučimo o prijedlogu odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 121 glasom za prihvaćena predložena odluka. Čestitam Vesni Želježnjak. Prisegu je dala također kod konstituiranja Sabora. Svejedno im želim dalje uspješan rad u Hrvatskom parlamentu među nama. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br. 139 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona primili ste u poštom. u skladu sa člankom 159. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možete podnijeti do kraja rasprave u skladu sa člankom 164. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o zakonu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja Vlada RH dodano obrazložiti prijedlog? Da. Ministar pravosuđa Orsat Miljanić. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Dakle, uvaženi zastupnici pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Idemo u izmjenu iz tri razloga. Jedno je usklađenje sa pravnom stečevinom EU u dijelu koji se odnosi na pravo trgovačkih društava. Drugo je smatramo da institutom jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću uvodimo i omogućujemo pokretanje i poticanje gospodarskih aktivnosti širem krugu građana nego što je to sada i treće je otklanjamo određene pogreške koje su uočene kroz sudsku praksu, a koje dovode do dvojbi oko mogućnosti kažnjavanja uprava za nepokretanje stečajnog postupka na vrijeme. Dakle, ovim izmjenama usklađujemo se sa Direktivom o pravima dioničara u dioničkim društvima uvršteni na određeno tržište. Naime, unosimo određena rješenja kojima se olakšava dioničarima dopuna dnevnog reda za glavnu skupštinu, pojednostavljuje davanje punomoći za ostvarenje njihovog prava glasa i pravo uskraćivanja davanja obavijesti dioničarima samo ako to opravdavaju interesi društva. Također usklađujemo se sa Direktivom o zahtjevima za izvještavanje dokumentiranim u slučaju spajanja i pripajanja i podjele društava, ukratko pojednostavljujemo proceduru i zapravo pojeftinjujemo cijeli postupak. Ovim izmjenama potpuno ćemo se uskladiti sa pravnom stečevinom EU u dijelu koji se odnosi na ZTD na Zakon o trgovačkim društvima. Sljedeća izmjena je uvođenje, mogućnost osnivanja tzv. jednostavnog društva sa ograničenom odgovornošću. Potreba za ovom intervencijom dolazi je višestruka. Jedno, uočeno je da zemlje nakon ulaska u Europsku uniju koje nemaju ovakvu mogućnost da dolazi do velike migracije poduzetnika jer oni idu u zemlje u kojima takva mogućnost postoji. Drugo, želimo olakšati ulazak u svijet poduzetnika svima koji imaju nekakvu ideju, koji su inventivni i koji se žele iskušat u poduzetništvu. Treće, očekujemo da će ovo doprinijet sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti zato što ćemo sada kroz ovaj mehanizam na jednostavan način imat mogućnost osnivanja društva s ograničenom odgovornošću, dakle svi će moći ući na tržište i iskušat se kao poduzetnici. Pred vama paket s ovim zakonom koji nije danas tu, ali bit će sljedeći tjedan, su također izmjene Zakona o sudskim i javnobilježničkim pristojbama s kojima ćemo mi zapravo smanjit cijenu koštanja registracije takvog društva tako da će ona sa sadašnjih 3000 do 4000 kuna pasti ispod 1000 kuna. Dakle govorimo o ovom jednostavno. Ono što je možda samo još dvije tri stvari, dakle uz zakon vidjet ćete postoje određeni obrasci koji će ubrzat i olakšat registraciju i ono što je možda vrlo važno, radi osiguranja financijske stabilnosti tih društava predviđeno je da one moraju imat zakonske rezerve u kojima se unosi četvrtina iznosa dobiti tako da će one dostići temeljni kapital društva s ograničenom odgovornošću. Završna izmjena je, u praksi Vrhovnog suda uočene su razlike u tumačenju odredbi Zakona o trgovačkom društvu koji se odnosi na kaznenu odgovornost za pokretanje stečaja, odnosno za nepokretanje stečaja i s ovim izmjenama te dvojbe uklanjamo tako da će sve osobe koje ne pokrenu u zakonskom roku stečaj biti za to kazneno odgovorne. Evo toliko, hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani ministre. Žele li izvjestitelji radnih tijela odbora uzeti riječ? Ocjenjujem da ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Idemo u raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi za raspravu prijavio se Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Bivši premijer kojemu je ova desna strana bogohulno tepala pametniji od Isusa, bivši premijer čije je ime danas u ovome domu neukusno čak i spominjati ustvrdio je prije nego što su mu policajci sa zakašnjenjem od nekoliko godina stavili lisičine na ruke, Hrvatska je u banani. Mislim da je to potpuno krivo. Hrvatska je banana država. Vjerujem da mnoge zanimaju argumenti u prilog te tvrdnje, njih je na tisuće. Navesti ću ih samo nekoliko, a tiču se izravno Zakona o trgovačkim društvima. Motiv da o ovim slučajevima govorim jesu nova izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima predviđena jednostavna trgovačka društva, točnije jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću. Njih Vlada predlaže kao jednu od antikriznih, antirecesijskih, spasonosnih rješenja, jedno od rješenja za zapošljavanje, jedno od rješenja za suzbijanje sive ekonomije. Jednostavna društva će se moći osnivati s kapitalom od 10 kuna. A što nedostaje d.o.o.-ima? Skupi su, usprkos tomu što u njih ne treba uložiti niti kunu. Naime, temeljni kapital od … [[Ne razumije se.]] tisuća kuna može se osigurati i u stvarima, u računalima, stolcima, mobitelima, kopirkama i stolovima i drugim raznim stvarima. Jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću će smanjiti, kaže Zoran Milanović u ime Vlade a ne moja malenkost, migraciju hrvatskih poduzetnika, olakšati će ulazak u poduzetnički pothvat i spriječiti neregistrirane djelatnosti. Kako se samo toga nismo prije sjetili. A sada se vraća na sam početak, na primjere koji dokazuju onu tvrdnju o banana državi te ovu tezu Vlade relativiziraju do bola. Međimurje visokogradnja obavila je za INGRA-u građevinske poslove u Libiji. INGRA Međimurju te poslove nije htjela platiti. Zašto, jer se to u Hrvatskoj može, jer je to u Hrvatskoj izgleda nacionalni sport bogatih i moćnih. Međimurje visokogradnja tuži INGRA-u pa dobiva jedan sud pa gubi pa dobiva pa gubi pa dobiva i tako 17 godina. Pazite, 17 punih godina. Zbog tvrtki poput INGRA-e Međimurje visokogradnja odlazi u stečaj pa na kraju i u likvidaciju. Radnici 17 godina čekaju na svoj krvavo zarađen novac koji su im oteli INGRA, hrvatski sudovi i Hrvatska država što nečinjenjem, što lopovlukom. Čak INGRA i ne osporava dug, ali se ne slaže s visinom duga, ne slaže se s kamatama, a sudovi dopuštaju da se ne slaže. Nakon što se donese jedna presuda poništi se, vraća se opet na prvostepeni sud i tako 17 godina. Bez obzira je li to d.d., je li to d.o.o., je li to jednostavni d.o.o. Takvih poduzetničkih pothvata u Hrvatskoj je nebrojeno. Znadete li kako nezanemarivi dio tvrtki posluje? Primjerice Montmontaža d.d. sklapa poslove, a njihove tvrtke kćeri d.o.o.-i ili sutra možda jednostavna društva zapošljavaju radnike. Montmontaža d.d. naplaćuje poslove, radnici u d.o.o.-ima uglavnom bez imovine rade i ne primaju plaće ili primaju sitniš, skupljaju mrvice sa stola. Sličan model rabi i Industrogradnja d.d., čuvenog poslovnjaka gospodina Galinca, manipulira društvima. Jedni beru lovu, drugi rade i sretni su kad im kao što rekoh maloprije padnu mrvice sa stola. Još drastičniji, ali jezikom pametnijeg od Isusa kojeg je ova desna strana slavila kao sveca, banana slučaj tiče se Hrvatskog sabora, Ministarstva pravosuđa, sudova i sudaca. Taj banana primjer za koji bi Nijemci, Šveđani, Švicarci, Finci, Kanađani, Australci, mislili da je posuđen iz nekog vica ukazuje na tragikomičnu praksu. Znate li zbog čega nitko posljednjih godina nije kazneno odgovarao zbog zakašnjelog ili nepokrenutog stečaja? Zato što je iz Zakona o trgovačkim društvima iz 2008. godine ispušten dio rečenice u kojemu je predviđena kaznena sankcija u novcu ili zatvoru do dvije godine. Da, kazne su se, zamislite vi te banalnosti ili tog čuda, izgubile u prijepisu. Suci su se držali krnje rečenice, nećete vjerovati, kao pijani plota. Pazite, za to da je Sabor donio zakon o određenim sankcijama za one koji ne poduzimaju stečaj u slučajevima kada stečaj treba pokrenuti znali su svi zastupnici, ali niti jedan nije predložio da se očita greška ili diverzija kojoj sam više sklon ispravi. Očito da je prijepisna diverzija odgovarala i sucima i stečajnim upraviteljima i vlasnicima, svima osim naravno onima koji su najnemoćniji – radnicima. Dakle, kako glasi odgovor na pitanje koliko je članova uprave ili izvršnih direktora osuđeno zbog nepokretanja stečajnog postupka. Nitko nije osuđen. Onaj tko mi dokaže suprotno vodim ga na ručak po njegovom izboru. Hoćete još jedan non sens? Evo ga. Dogodio se opet u Hrvatskom saboru. Hrvatski laburisti – stranka rada 1. Ožujka 2012. godine predložili su zaključke o stečaju kako bi se spriječila očigledna pljačka trijumvirata – vlasnici, stečajni upravitelji, stečajni suci. Usprkos tomu što se u Hrvatskoj stečaji pokreću tek kada se iz tvrtki iscijedi sva imovina i vjerovnici, a na prvome mjestu su to radnici, ostanu bez ičega. Vlada je zanijekala da postoji nezakonita praksa provođenja stečaja u Hrvatskoj. K tome u toj odbijenici Vlada konstatira da je propisana mogućnost, ali ne i obveza otvaranja stečajnog postupka. Jer članak 4. Stečajnog zakona određuje da se stečaj može otvoriti ako se utvrdi postojanje kojeg od zakonom predviđenih stečajnih razloga. Može se, ali se ne mora. Ne mora čak ni onda kada su utvrđeni neprijeporni razlozi za stečaj – nesposobnost za plaćanje i prezaduženost. Agonija sa stečajevima se nastavlja i u vrijeme Vlade Zorana Milanovića koji će sve ove moje činjenice sramotne za hrvatsko pravosuđe, robovske za radnike pokušati pobiti nekim citatom iz Biblije ili iz života Josipa Radnika. Tko misli ili tko tvrdi da će u svom tom pravosudnom kaosu jednostavna društva sa ograničenom odgovornošću smanjiti migraciju hrvatskih poduzetnika, olakšati građanima ulazak u poduzetnički pothvat i spriječiti obavljanje neregistrirane djelatnosti kao što piše u pojašnjenju prijedlogu dopuna i izmjena ovoga zakona. Da bi jednostavna, ali i sva druga trgovačka društva funkcionirala, ispunjavala svrhu moraju biti ostvareni mnogi drugi preduvjeti. Funkcioniranje pravosuđa je prvo. Što je poduzeto da pravosuđe funkcionira, da bude temelj države, čvrsti oslonac društva, jamac sigurnosti građanima, besprijekoran osigurač poslovnim ljudima. Nije ništa poduzeto, ni R od reforme pravosuđa nije ostvareno. Nije na vrhu zapreka za ulaganje u Hrvatskoj Zakon o radu kao što to kapitalisti žele javnosti poturiti već je u vrhu zapreka pravna nesigurnost, kruta, neefikasna i korumpirana birokracija, hrpa nevjerojatnih potvrdi, dozvola i suglasnosti. Trgovački sudovi su u Hrvatskoj prepreke veće od Mont Everesta. Ali o tome ova vlast kao ni ona prethodna ni da zucne. Da bi jednostavno društvo predviđeno ovim zakonom uspjelo potrebno je uz uređeno sudstvo imati i regulirano tržište. Pitam se što nedostaje d.o.o.-ima? Zašto se ne smanje troškovi osnivanja svih društava? Zašto se ne pojednostavi osnivanje svih trgovačkih društava, a povećaju inspekcije i kontrole? Zašto su bilježničke naknade za promjenu uprave društva sa ograničenom odgovornošću enormne? Probajte promijeniti upravu u društvu. Vidjet ćete koliko ćete morati prije svega ispuniti papira i što sve trebate platiti i koliko trebate platiti kako bi se jedna kasta neopravdano bogatila na račun drugih. Plašim se da će jednostavnim društvima biti još više nesigurnosti kako u pravnom smislu tako i u platnom smislu. Biti će bez inspekcija, bez kontrola, bez učinkovitog sudstva u jednostavnim društvima još više nesigurnosti za radnike. Estonija i Latvija, primjerice dokazuju da je za lakoću poslovanja najvažnije uklanjanje prije svega administrativnih barijera. Te su zemlje u tranziciji 2009. u odnosnu na 2008. imale pad BDP-a za 16%, no nakon što su otklonile administrativne barijere u 2011. su u odnosu na 2010. ostvarile rast 6,3%. Danas su Estonija i Latvija po lakoći poslovanja na 24 mjestu, odnosno 21 mjestu, a Hrvatska je 143 u svijetu. Bez reda u birokraciji, bez ukidanja tone dozvola, mišljenja i potvrda, bez pravne sigurnosti, a po pravnoj sigurnosti je Hrvatska u grdnoj baruštini nemoguć je rast gospodarstva s i bez jednostavnih društava. Ove izmjene i dopune Zakona o trgovačkim društvima vraćaju onu u prijepisu zagubljenu kaznenu odgovornost za nepokretanje stečajnog postupka u slučajevima kada se trgovačko društvo suoči sa nelikvidnošću, ali ne zato da bi se tvrtka otjerala u likvidaciju. Suprotno, kako bi se problemi pravovremeno definirali, kako bi se mogao pravovremeno napraviti stečajni plan i kako bi tvrtka nakon toga nastavila sa poslovanjem, kako bi radnici i dalje imali zajamčenu egzistenciju, kako bi država ubirala poreze, a kapitalisti primjereno oporezivani profit. Da bi ove izmjene zakona pripomogle tom poslovnom idealu kojega dokazuju to mnoge zemlje i u najvećoj krizi nije nemoguće ostvariti. Prvo, sve odredbe treba točno prepisati. Drugo, treba ih točno pročitati i precizno protumačiti, te treće treba ih provoditi u praksi. Mi smo do sada činili sve naopako. Zato su nam zakoni bilo točno ili netočno prepisani i tako je svejedno jesu li točno ili netočno prepisana mrtva slova na papiru.
Hvala lijepa. Imamo prijavljene dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Maria Habeka.
Poštovani kolega evo kada ste govorili o pokretanju kaznenih postupaka htio bih vas samo ispraviti da nije istina da nisu pokrenuti kazneni postupci protiv osoba koje nisu kao odgovorne osobe na vrijeme pokretale stečaj. Naime, meni je osobno poznato nekoliko slučajeva u Međimurskoj županiji, ali o kojim slučajevima je riječ reći ću vam u 4 oka, ali nema potrebe da odem s vama na ručak. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pa eto ja bih molio da mi stvarno kažete, možete i u 4 oka, možete napisati, možete navesti te primjere jer ovako mi niste ništa odgovorili kao postoje ali ne smijem vam javno reći. Pa recite.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Domagoja Miloševića.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dobro jutro svima. Pa moram replicirati kolegi Vukšiću s obzirom na činjenicu da po ne znam koji puta čujemo od njega pozivajući se na praksu iz mislim 100-njak godina ili 50 godina staru govoreći stalno o srazu kapitala i rada. To je i opasno i nepotrebno u 2012. godini u Hrvatskoj, a sam sebi neprekidno skače u usta svaki puta jer s jedne strane poziva na gospodarski rast kao da će se on desiti sam po sebi, a s druge strane govori o tim istim izrabljivačima koji imaju kapital koji eto namjerno rade gubitak, namjerno otpuštaju ljude i nikako ne žele biti uspješni. Dakle, kolega Vukšić morat ćete se odlučiti da li želimo gospodarski rast u Hrvatskoj, tko će biti nositelj gospodarskog rasta. Mislim da će u 21. stoljeću to biti srednji, mali pa i veliki poduzetnici u Hrvatskoj. Bilo da su u stranom ili u domaćem vlasništvu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pa mislim ne slažem se, niste u pravu. Sraz kapitala i rada jest star 150 godina i bit će još sljedećih 150 godina i to je prirodno da postoji sraz između rada i kapitala. Međutim, hrvatsko društvo je nesređeno društvo, u hrvatskom društvu radnici u tom srazu između kapitala u srazu sa kapitalom uvijek gube, u hrvatskom društvu se premalo vodi računa o radničkim pravima, o radnicima što nije nikakva novina i što vi dobro isto tako znadete. Nitko ne govori, mi govorimo, kad Hrvatski laburisti govore, govore o zloćudnosti o pogreškama, a ne u suštini o kapitalistima i o radnicima. Kao što vjerojatno ima i loših radnika tako ima i loših kapitalista. S tim da je to u Hrvatskoj u odnosu na ostatak svijeta, u odnosu na ostatak Europe evidentno. I znam ne treba izvoditi slučajeve, sjetite se samo pljačkaške pretvorbe, sjetite se mnogih primjera. Uostalom sad sam vam govorio o "Montaži", o "Industrogradnji", o mnogim poduzećima koje manipuliraju, gdje zapošljavaju radnike u tvrtkama koje nemaju niti kune, nemaju poslovne prostore, imaju možda samo telefonske sprave i na drugim tvrtkama se ubire novac. Takvih primjera imate stotine, Udruga poslodavaca o tome nikad nije otvoreno govorila.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike i odgovore na replike. Sljedeći klub je SDP i poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Bilo je zanimljivo slušati ovu raspravu o Karlu Marxu i njegovom kapitalnom dijelu, ali vratimo se na temu, a to je u ovom slučaju Zakon o trgovačkim društvima. Predmet ovih izmjena, naravno kao što je rekao gospodin ministar, prije svega su usklađenja sa pravnom stečevinom, odnosno direktivama EU određene rekao bih možda sitne izmjene, ispravci i usklađenja teksta zakona o čemu je govorio uvaženi kolega Vukšić i gdje iskreno podržavam njegovu diskusiju koja se ticala kaznenog dijela nepokretanja stečajnog postupka i načina na koji je to kazneno djelo dosada bilo tretirano u hrvatskom pravosuđu, a najlakši opis za to tretiranje je bilo koga briga. I tu kolega u pravu ste. Međutim, ono gdje niste u pravu to je po mojem mišljenju najvažnija, najbitnija novina koja se uvodi ovim izmjenama i dopunama, a to je uvođenje jednog novog, mada bi bilo preciznije reći i modificiranog oblika trgovačkog društva kapitala, a to je jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću. Prije nekoliko godina kada su se radile izmjene i dopune Zakona o trgovačkim društvima nebrojene u nizu najveća diskusija možda je bila ona da li će se temeljni kapital za društvo s ograničenom odgovornošću povećati. Govorilo se o povećanju temeljnog kapitala sa 20 na 50, 100 tisuća kuna ne znam koliko gdje se stvarala jedna rekao bih prividna iluzija da je visina temeljnog kapitala u izravnoj uzročno-posljedičnoj vezi sa mogućnošću trgovačkog društva da izvršava svoje obveze. Ali ona to nije. Trgovačko društvo će biti u mogućnosti izvršavati svoje obveze samo i jedino onda kada poduzetnik koji na tržištu djeluje putem tog trgovačkog društva posluje dobro, kada svoj posao vodi dobro, kada radi dobro. I tu ste također u pravu. Republika Hrvatska uistinu mora smanjiti administrativne prepreke za poslovanje trgovačkih društava, a od nove godine RH to i radi. Što ćemo postići uvođenjem ovog jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću? Pa postići ćemo to da danas svatko tko ima ideju, svatko bez obzira na to da li ima 20, 30 ili 80 godina može otići kod javnog bilježnika i za manje od 1000 kuna sa svim troškovima temeljnog kapitala, sudskih pristojbi, javnobilježničkih pristojbi počne raditi i djelovati na tržištu. Da li će svi oni uspjeti? Naravno da neće. Nikada svi poduzetnici i nisu uspjeli, ali siguran sam da će barem jedan dio od njih uspjeti i svojim radom doprinijeti boljitku naše domovine. Da li će ti poduzetnici moći izvršavati svoje obveze, da li će moći plaćati svoje dugove? Svi neće, nisu nikada ni mogli bez obzira na to da li im je temeljni kapital 10, 20 tisuća kuna, 100 tisuća kuna ili milijardu kuna. Visina temeljnog kapitala sa mogućnošću podmirenja obveza nema veze. Temeljni kapital je prije svega onaj iznos novca koji se u društvo ulaže da bi društvo moglo započeti sa poslovanjem. Naravno da je lakše početi poslovati sa 20 ili 100 tisuća kuna, ali ako poduzetnik ima ideju, dobru ideju, a nema novac onda mu ovime olakšavamo. Na neki način ove izmjene i dopune zakona odgovor su i na primjedbe, odnosno na želje koje su uputili hrvatski obrtnici a to je da im se nakon što je Ustavni sud intervenirao u Zakon o obrtu da se omogući jednostavnije poslovanje na način da ne odgovaraju cijelom svojom imovinom. Oni koji će prihvatiti takav način poslovanja osnovat će jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću ali će tada morati prihvatiti određeni drugi porezni režim i kao što je to ministar istaknuo, morati će voditi računa o tome da zakonske rezerve izdvajaju i da na taj način barem malo omoguće onima koji će s njima surađivati da budu sigurni da će se njihove obveze podmirivati. I konačno odgovorio bih na jedno pitanje, zbog čega je ovaj zakon u hitnom postupku? I to je jednostavno odgovoriti, zbog onih 300 tisuća nezaposlenih u Hrvatskoj. Da li će se svih 300 tisuća riješiti ovim zakonom? Neće, ali riješit će se barem dio. Kada tome pridodamo i druge zakone o kojima ćemo razgovarati na ovoj sjednici a koji se tiču poticanja investicija i poticanja poduzetnika, siguran sam da ćemo u dogledno vrijeme barem malo popraviti gospodarski rast naše domovine. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupniče imamo prijavljenu repliku. Poštovani zastupnik Dujomir Marasović.
štovani gospodine potpredsjedniče. Ja bih gospodinu Grbinu replicirao na način, on se je zapitao što ćemo postići sa ovim uvođenjem društava itd. pa je on rekao da ćemo na neki način smanjiti nezaposlenost. Ja bih replicirao sa ovim zakonom neka on bude ja ću možda dignuti ruku za njega da ne bi ispalo sada da smo protiv pojednostavljenja postupka otvaranja trgovačkih društava itd. izbjeći ću tu kritiku, ali moja replika je gospodinu Grbinu postit će se ništa. Nije danas gospodine Grbin problem otvaranja firmi u Hrvatskoj, no mi imamo problem zatvaranja ovih postojećih i ne možete ovaj smokvin list Vlade za svu promašenu ekonomsku politiku i za sve ono što ne čini za 300 do 400 tisuća nezaposlenih, za smanjenje BDP-a, za povećanje nezaposlenosti, za smanjenje zaposlenosti, znači za sve promašene politike i sve promašene ideje, a ustvari je ovo na neki način smokvin list za bezidejnost Vlade u bilo kom smislu što bi ovu državu povuklo naprijed i izvuklo iz recesije. Tako bacate smokvin list ne samo s ovim, no bacate smokvin list i sa ovom ratifikacijom granica za BiH. pa koga to danas interesira što nama treba osim toga što Milanoviću treba ovakvu jednu glupost ubaciti u hrvatski medijski prostor da bi na neki način skrenuo pozornost zbog potonuća države u ekonomskom smislu i ništa drugo.
Hvala za vam za ovo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Peđa Grbih.
Pa evo bilo je vrlo zanimljivo slušati kako smo sa teme jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću došli na granicu sa BiH. Ali ja ću se vratiti na temu ovog zakona. Možda i je smokvin list ali barem nešto je. Možda se ovime neće riješiti svi problemi koje mi u RH sa nezaposlenima i sa ukidanjima radnih mjesta imamo, ali će se barem neki riješiti. Jel gledajte, neke je stvari preko noći nemoguće ispraviti i upravu ste, najveći problem RH jesu trgovačka društva, obrti, poduzetnici koji se zatvaraju koji prestaju s radom ali ispraviti tu situaciju ne može se preko noći. Trebalo je reagirati na vrijeme, trebalo je reagirati 2007., 2008, 2009.kada su neki kao nojevi zabadali glavu u pijesak. I da, moramo po tome reagirati i da točno je moramo radi po tom pitanju više nego po bilo čemu drugome. Ali da ste na vrijeme reagirali i da ste na vrijeme radili bilo bi nam svima lakše. I onda možda ne bi morali posezati za ovime što vi nazivate smokvinim listom. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeći klub je kluba HDZ-a i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo mi danas imamo na plenarnoj sjednici raspravu o Zakonu koji nosi oznaku PZE dakle europski zakon koji kaže da se ovim prijedlogom zakona naš zakon usklađuje sa europskom stečevinom i kao takav sukladno saborskom Poslovniku ima odredbu da ide u hitni postupak bez glasovanja o tome. No evo ja sam se potrudila pa sam pregledala i zbrojala da od 49 predloženih članaka izmjene i dopuna zakona 18 dakle manje od polovice se odnosi na usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom. Ostalih otprilike 27 članaka odnosi se na ispravak zakonskog teksta odnosno na usklađenje termina pročišćenog teksta sa prethodnim izmjenama i dopunama kojima su pojedini termini izmijenjeni ali nije to dosljedno učinjeno u svim člancima zakona što je naravno trebalo učiniti. I jednako tako kao i pojašnjenje određenih odredaba zakona poglavito onoga o kaznenoj odgovornosti onih koji ne pokrenu stečaj kada su se za to stekli zakonski uvjeti što je također trebalo učiniti. Dakle kada pogledamo ovaj zakon pola je usklađenje sa odredbama direktiva EU o čemu gotovo da nemamo i što ovdje raspravljati jer smo to dužni učiniti. To je doduše dobro jer se te odredbe odnose na to da se postupak pripajanja pojednostavni i da se pojeftini što također treba pozdraviti. I ono na odredbe kada se može uskratiti obavijest dioničarima dakle da to može biti samo onda ako za to postoje opravdani poslovni interesi, interesi zaštite povjerljivih podataka itd. dakle u neku ruku se uvodi princip da uskrata obavijesti mora biti iznimka a ne pravilo. To je stečevina EU i o tome nemamo raspravljati što. O ispravcima također nemamo raspravljati što, ali ono o čemu imamo što raspravljati i zato mislim da bi bilo dobro da je ovaj zakon u tom dijelu male izmjene ali to je de facto ono što je izmjena o kojoj se uopće može raspravljati, to su 4 članka kojim se u Zakonu o trgovačkim društvima uvodi novi oblik, a to je jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću. U ta četiri članka se govori o tvrtci društva takvoga, govori se o tome da se smanjuje temeljni kapital, odnosno obvezni temeljni kapital za takvo društvo na 10 kuna i minimalni ulog od 1 kune, da se ograničava da takvo društvo može imat samo jednog člana uprave i tri osnivača i da se određuje da ono mora obavezno unositi četvrtinu dobiti u rezerve. Teško se usprotivit nečemu što se naziva ili što se kaže da će pokrenuti gospodarski oporavak i smanjiti nezaposlenost u Hrvatskoj. Jednostavno je teško to ne podržati. Ali ono o čemu bismo mogli raspravljat i što bi da je ovaj zakon u tom dijelu išao u dva čitanja i predlagatelj mogao onda iz rasprave čut i akceptirat možda u konačnom prijedlogu jest to da li se ove dobre namjere koje ne možemo osporit, da li se one ovim izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima zaista i postižu. Ovaj napor, hvalevrijedan je svaki napor koji bi pridonio gospodarskom oporavku i zapošljavanju. Čuli smo da je jedan od razloga da se smanji i spriječi migracija poduzetnika i spriječi siva ekonomija. Pa ja vas zaista pitam ovdje da li će zaista nekog spriječit u migraciji da ode osnovat trgovačko društvo u neku drugu zemlju 20 tisuća kuna, da ne može naći 20 tisuća kuna temeljnog kapitala, a kani se bavit nekim poduzetništvom pa bi onda zbog toga otišao recimo u Mađarsku, čini mi se da tamo postoji to jednostavno društvo, da ga osnuje u Mađarskoj pa se onda vrati i posluje kroz podružnicu u Hrvatskoj. Jednostavno ja to ne mogu vjerovati. Dakle, imamo još nešto što bi da je ovo u raspravi u dva čitanja mogli dobiti podatke i mogli usporedit dakle ovaj predloženi oblik novog trgovačkog društva sa postojećim sudionicima u pravnom i gospodarskom prometu, a to su društva s ograničenom odgovornošću i obrti. Ne zaboravimo, kada se osniva trgovačko društvo ono prema drugima odgovara svojom imovinom koja je unijeta u društvo i temeljnim kapitalom. Obrtnik odgovara svojom cjelokupnom imovinom za obveze svoga obrta. Društvo kakve god obveze stvori odgovarat će samo onim što je unijelo u društvo. Ne govorim sada o građanskoj odgovornosti za naknadu štete koju je eventualno moguće podnosit tužbe i naplaćivat se od osnivača, ali naravno to je druga priča. Stoga, a čuli smo i kroz ovo zasjedanje Sabora upravo predstavnike Ministarstva financija, aktualnog Ministarstva financija koje je predlagalo upravo suprotno, a to je da temeljni kapital trgovačkih društava treba obvezni temeljni kapital treba povećavat upravo zbog toga da bi se pojačala odgovornost i ozbiljnost poduzetnika u poslovanju. I stoga smo na odboru i pitali predstavnika predlagatelja da li su izvršene konzultacije sa drugim ministarstvima, ovdje poglavito mislim Ministarstvo financija i Ministarstvo gospodarstva, koji su to ulazni pokazatelji, koliko je bilo naznaka iz sfere gospodarstva da ljudi ne mogu pokrenut svoje poslove zato što im je prevelik iznos od 20 tisuća kuna temeljnog kapitala i troškovi osnivanja od 3-4 tisuće kuna kako smo čuli ministra. Nismo dobili taj odgovor i stoga nismo sigurni da ova intervencija u jedan ozbiljan zakon, a to je Zakon o trgovačkim društvima uvođenjem mogućnosti osnivanja društva sa 10 kuna temeljnog kapitala i 1 kunom uloga će bit baš onaj okidač i pokretač i zamašnjak gospodarstva. Nama se to ne čini. Jučer smo čuli premijera koji nam je u odgovaranjima na pitanja prigovorio da ga ništa ne pitamo o gospodarstvu pa ga niti ne kritiziramo, a da se on ubija nešto pokrenut da teško ide, a mi čak niti da ne kritiziramo. Evo ne kritiziramo, samo ukazujemo na sve dvojbe predloženih izmjena. Ono što držim potpuno neprimjerenim u ovom prijedlogu, premda se i to obrazlaže smanjenjem troškova prema poduzetniku, ali apsolutno držim da nije pravi način, a to je da kada jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću za koje vrijede posebne zakonske odredbe dosegne iznos temeljnog kapitala od 20 tisuća kuna onda ono postaje zapravo obično, da tako nazovem obično društvo s ograničenom odgovornošću na koje će se primjenjivat zakonske odredbe Zakona o trgovačkim društvima za društvo s ograničenom odgovornošću, ali će ono imat pravo ostaviti dalje u tvrtci oznaku da je ono jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću. To jednostavno držimo nedopustivim iz razloga što upravo Zakon o trgovačkim društvima određuje što je obavezni sastojak tvrtke, što u tvrtci mora bit naglašeno. Kroz tvrtku društva sa ostalim sudionicima u pravnom i gospodarskom prometu daje osobna iskaznica te firme, dakle zato su zakonom i predviđeni obvezni sastojci tvrtke. U ovom slučaju će se dogodit da ono što u tvrtci stoji da ne odgovara stvarnom stanju. Dakle neki sudionik u poslu, u poduzetništvu, u pravnom prometu iščita u tvrtci naziv jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću i ono kaže na njega se primjenjuju onda te zakonske odredbe, njegov kapital temeljni je ispod 20 tisuća kuna itd., a to nije tome tako nego ono zapravo ima veći kapital, primjenjuju se druge odredbe ali to se u poslovnom i pravnom prometu neće znati. Upozoravam i na mogućnosti zloporabe. Nisam imala vremena analizirat bi li tu bilo nekog interesa ili ne, ali činjenica da postoji mogućnost da onda, zašto bi netko osnivao društvo sa ograničenom odgovornošću sa 20000 kuna kapitala i većim troškovima. Može svatko osnovat jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću, sa oslobađanjem od javnobilježničkih pristojbi sa vrlo malim sudskim pristojbama i onda vrlo brzo prerasti u društvo sa ograničenom odgovornošću. Nema nikakve obveze preoblikovanja, prema tome s manjim troškovima. I to može biti recimo na dobrom tragu da se što više ljudi počne samo zapošljavati, baviti, otvarati poslove itd. Ali onda ne vidim razloga za izmjene u ova četiri članka i uvođenje novog oblika. Onda se jednostavno članak, čini mi se 389. koji regulira koliki je minimalni temeljni kapital mogao izmijeniti na način da se 20000 kuna zamijeni sa riječju recimo 500 kuna ili 200 kuna i sve bi na taj način bilo riješeno. Dakle, pojednostavnili bi cijelu proceduru i izmjena i dopuna, a i snalaženja ljudima između toliko oblika trgovačkih društava. I na kraju bih još upozorila budući da se Odbor za zakonodavstvo nije očitovao, pa nismo čuli hoće li biti podnijet amandman o kojemu smo na odboru razgovarali, a ja sam evo to predložila i uočila. Dakle, uz članak 4. predloženih izmjena jednostavno jednu nomotehničku čini mi se nespretnost gdje se predlaže da se izmijeni članak zakona zato da bi se uskladio izvornik teksta i objava u elektroničkom obliku "Narodnih novina", pa smatramo da to moraju učiniti same "Narodne novine", a ne mijenjati zakon da bi se doveo u sklad sa izvornim tekstom. Evo to stvarno upozoravamo predlagatelja da bi trebalo riješiti. Evo i na kraju još jednom ponavljam, premda bi trebalo pozdraviti svaku namjeru za jačanje gospodarstva i poduzetništva dvojimo da su ovakve izmjene i dopune ovoga zakona pravi način da bi se to postiglo. Ono što čini mi se guši poduzetnike danas u Hrvatskoj i na što treba obratiti pozornost o tome smo nešto već čuli. To je svakako administracija, birokracija, količina potvrda i izvadaka koje treba donijeti, a koje bi se vrlo lako trebale i mogle i po važećem zakonu o upravnom postupku morale pribaviti po službenoj dužnosti u svakom državnom uredu koji je uredujući za pojedinu stvar. Dakle, to je prva stvar. Rekla bih nezainteresirana i spora birokracija. Porezna presija koja je svakim danom sve veća i veća i pravna nesigurnost koja je osnovna kočnica poduzetništvu, a to je da se ništa ne može dugoročno planirati i ništa ne može biti sigurno, a za poduzetništvo i poslovanje je svakako to bitno i najvažnije. Hvala.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sljedeći klub je Klub HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je raspravi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Na početku rasprave klub HDSSB-a smatra da kod ovog zakonskog prijedloga prije svega ne treba biti pesimističan. Ako nešto unosi optimizam, ako nešto u svojim odredbama zakona omogućava nova zapošljavanja, smanjenje nezaposlenosti, omogućuje prije svega smatramo ovdje mladim ljudima da krenu u prvi poduzetnički pothvat. Ne možemo smatrati da je jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću nešto što bi moglo značiti u samom startu neki veliki poduzetnički pothvat i biznis. Sve je danas je vrijeme u kojemu živimo rizik, pa tako i pokretanje poduzetništva, poduzetničkog pothvata je rizik. Onaj koji stvara ideju, onaj koji sa svojom idejom izlazi na tržište, te prve poduzetničke korake koje po ovom prijedlogu zakona treba i može ostvariti stvara svojevrsni rizik. Da je dobro da se omogućuje ovim predloženim modelom da se pokreće biznis sa najnižim iznosom temeljnog kapitala od 10 kuna koji se uplaćuje u cijelosti u novcu, najniži nominalni iznos od jedne kune. To je nešto što je dakle za one prve korake u poduzetništvu dobro. Ono što je ministar najavio i to isto podržavamo, a to je da će se uz ovaj zakonski prijedlog morati donijeti još niz drugih zakonskih prijedloga, a prije svega ovi koji se tiču javnobilježničkih pristojbi, sudskih pristojbi, troškova objave u "Narodnim novinama". Dakle, to nije samo ovaj trošak od 10 kuna i jedne kune nego to povećava te troškove na nešto oko 750 kuna, možda i više. Dakle, ono što je nekad bilo 5000 kuna i 20000 kuna ovim zakonskim prijedlogom se smanjuje i omogućuje se ljudima koji nemaju dovoljno sredstava da svoje prve poduzetničke korake ostvare evo sa ovim izmjenama zakona. Da to nije novina u Europskoj uniji govori da je ovo europski zakon, usklađivanje sa europskim direktivama u ovom dijelu koji se odnosi na trgovačka društva, izmjene i dopune zakona koje su po direktivama Europskog vijeća i Parlamenta bile potrebne unesti u zakonski prijedlog. To je također, dakle europski zakon a da se spriječi bojazan da bi se naši mladi ljudi, poduzetnici i ljudi sa poduzetničkim idejama nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju mogli okrenuti ka nekoj drugoj zemlji da se za jedan euro osnuje ovo jednostavno društvo sa ograničenom odgovornošću. Ovo je bila i naša zakonska obveza da ovakav zakonski prijedlog damo u saborsku proceduru. I dakle, ulaskom Hrvatske u Europsku uniju da svi građani i naše zemlje budu jednaki pred svim europskim zakonima, a to je i intencija ovoga zakonskoga prijedloga da se izjednačimo sa pravima građana Europske unije. Ako taj biznis bude ostvario značajne korake i prihode, ako se temeljni kapital poveća na ono što smo do sada zakonom predviđali za društva sa ograničenom odgovornošću na 20000 kuna to će društvo prerasti u takvo društvo i to je po ovom zakonu, dakle predviđeno i utemeljeno. Ako taj biznis ne bude dobar, ono što se mi bojimo, bojimo se da, vidimo da je i veliki interes na trgovačkim sudovima za osnivanje ovih društava, da taj zamah ne bude u prvom trenu velik, a kada dođe do problema danas nije teško pokrenuti s obzirom na gospodarsku situaciju biznis da ne bi došlo do naglog propadanja takovih jednostavnih društava sa ograničenom odgovornošću pa da se ljudi nađu u nekom stanju besperspektivnosti. Ono što, dakle kao zastupnici u Hrvatskom saboru, ono što je naša obveza, a to je da zakonskim prijedlozima koji su pred nama pa tako i ovim stvaramo pozitivno gospodarsko i poslovno okruženje. Ono što je problem hrvatskoga društva to nije problem samo ove Vlade danas nego problem svih Vlada do sada. To su problemi naše velike birokracije, naših velikih prohtjeva i zahtjeva kada se osnivaju i obrti i društva s ograničenom odgovornošću i ovo jednostavno trgovačko društvo to povećava opasnost da se dakle i interes u ovom prvom trenutku smanji, veliki porezi, prirezi, doprinosi, različita članstva u gospodarskim komorama, različite naknade također stopiraju inicijativu i mogućnost ovih pothvata. Pa to je ono što je pred nama i to je ono što klub HDSSB-a podržava. Da ono što je najavljeno u programu Vlade u Planu 21 da će biti smanjena nezaposlenost, da će se poduzetnicima omogućiti nove investicije, novi zamasi da to zaista tako i krene. Ono što mi zajedno svi moramo bez obzira tko sjedi u Vladi podržavati, a to je da se u Hrvatskoj smanjuje nezaposlenost. Da ni ovaj zakonski prijedlog nije bajka toga smo svjesni jer ne može ovaj mali zakon sa 50-ak članaka usklađivanja s europskim direktivama i zakonima EU smanjiti broj nezaposlenosti u ovom zamahu koji očekuje ljude koji će se prvi naći u koracima da ostvaruju svoj biznis. Pred nama su mnogi problemi, mnogi zakoni, mnoga nova rješenja koja ćemo morati donijeti da bi zaista ovaj jedan mali zakon bio zakon zamaha za nova zapošljavanja. Sve ono što će smanjiti broj nezaposlenih na biroima, sve ono što će ljudima koji danas završavaju škole i fakultete omogućiti pokretanje neke nove inicijative, novoga biznisa također treba podržati. Ovo što se ovim zakonom regulira dalje, a to su promjene koje se tiču kaznene odgovornosti i progona onih koji nisu društva koja su nelikvidna prijavili za stečaj to također treba podržati, ali treba istaknuti opasnost i pozivati da ta zakonska odredba vrijedi za sve. Mi smo dosad ponekad imali problema s državnim tvrtkama kada se poduzeća nađu u nedoumici što sa 150, 170, 200 radnika pa da se nađu upravo u koliziji sa interesima sindikata, bojazni da će ljudi završiti na ulicama od bojazni od pokretanja stečaja. Tako se i osobe koje su bile odgovorne nađu u kaznenom prekršaju, nađu pred kaznenim progonom, a nalaze se na vagi između jednih i drugih. Dakle, ovo što smo donijeli kao i europsku obvezu treba biti jednako za sve. Zakone treba provoditi i podržavati na način da ljudi koji odgovorno obnašaju svoju dužnost ne mogu se naći pred problemima ako društvo dođe pred nelikvidnost i stečaj, svi zakoni moraju biti u Hrvatskoj jednaki za sve. Klub HDSSB-a u ovom trenutku ovaj zakon podržava u onom dijelu u kojemu se omogućava zapošljavanje i inicijative i dakle mogućnost da mladi ljudi krenu sa prvim poduzetničkim pothvatom, a ono što je naša bojazan to je da se, evo pozivamo i Vladu i odgovorne osobe i ministarstvo, da se ovim drugim zakonskim prijedlozima koji su okvir i za ovaj zakon pronađu nova rješenja kako bi taj trošak zaista bio trošak koji je predviđen ovim zakonom i kako bi se taj poduzetnički zamah zaista ostvario. Zasada to možemo reći slobodno ne može samo napraviti ovaj zakonski prijedlog nego nas čeka puno posla, puno novih zakonskih rješenja, puno usklađivanja s europskom praksom i propisima da bi zaista mogli reći da će jedan od ovakvih zakona smanjiti nezaposlenost i biti neki veliki poduzetnički pothvat. Mi svima onima koji će ići prema ovakvim idejama dajemo potporu i podržavamo sve ono što će se smanjiti broj nezaposlenih u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. U ime Kluba zastupnika HNS-a stajalište će iznijeti poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Dakle, danom pristupanja RH u EU sva trgovačka društva osnovana u drugim državama članicama djelovat će slobodno na području RH bez potrebe ustrojavanja zasebnih organizacijskih oblika ili osnivanja tvrtki u RH. To je i u preambuli da tako kažem ovoga zakona. Usklađenje je zakona sa EU, ali ono što je ključno nije to samo usklađenje to je stvaranje uvjeta, to je ono što ova Vlada koalicijska kontinuirano radi od dolaska na vlast, stvaranja uvjeta za kvalitetnije poslovanje, za konkurentnost i ne samo za tzv. smanjenje nezaposlenosti jer vi možete administrativno smanjivati nezaposlenost, statistički, ali ključno je da se povećava zaposlenost. Malo i srednje poduzetništvo, a posebno malo, je 98% ukupnog poduzetništva, odnosno prihoda u tvrtki malog, srednjeg i velikog poduzetništva. Sa srednjim poduzetništvom 99,5% prihoda u RH ostvaruju male i srednje tvrtke. Više od 250 tisuća zaposlenih je u malom poduzetništvu. Ovim zakonom osim usklađenja zaista se otvaraju uvjeti da na najjednostavniji način osnivaju se tvrtke, jednostavna društva s ograničenom odgovornošću koja omogućavaju samozapošljavanje u prvome redu, a nakon toga naravno i razvoj i zapošljavanje drugih. Treba napomenuti da ovaj zakon kao i većina zakona koje ova Vlada predlaže ovome Domu i koji ovaj Dom je većinom i usvojio vezane su za potpore i šireg su aspekta nego samo zakon i ništa drugo. Što ovaj zakon nakon osnivanja jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću još omogućava u skladu sa drugim zakonima koje smo donijeli ili zakonima koji su pred ovim Visokim domom koji će biti na ovoj plenarnoj sjednici zasjedanja. Nemojmo zaboraviti potpore za samozapošljavanje u tvrtkama su 24 tisuće 198 kuna. Dakle, svi oni koji budu sa 10 kuna i vjerojatno 750 kuna cca kad se smanji javnobilježnička tarifa moći će koristiti sredstva samozapošljavanja od 24 tisuće 198 kuna na godinu. To je potpora. Plaćanje doprinosa na plaće za zapošljavanje na 2 godine znači oslobođenje plaćanja doprinosa ako se zapošljava na 2 godine novozaposlenih u ovim tvrtkama isto tako je nešto što je ova Vlada osigurala. U pripremi je i mogućnost baš za ovakve tvrtke uzimanja najma u državnim zgradama, odnosno u poduzetničkim inkubatorima za jednu kunu. Dakle, ovaj zakon sam po sebi on je sam po sebi dobar, on je sam po sebi odličan. On stvara uvjete, on stvara prostor za razvoj, prostor posebno za samozapošljavanje, a naravno i za svaku poduzetničku inicijativu i viziju u kojima zaista treba malo sredstava. Ali kad nadopunite sredstva koja se osiguraju za samozapošljavanje, kada nadopunite to sa HAMAG-ovim kreditima HBOR-ovim kreditima kada usvojimo zakon o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja koji za one koji su spremniji za veće poduhvate, koji će moći dobivati i potpore još veće i oslobođenje od poreza na dobit onda dobivamo jedan paket u kojem ovaj zakon nije klasično usklađenje sa EU, on je samo benefit ulaska u EU, benefit mogućnosti da možemo ovdje osigurati građanima i građankama Hrvatske da zaista se bave poduzetništvom, a da im država osigurava u ovom trenutku maksimalne uvjete. Naravno, uvjeta nikada dovoljno, povoljnosti nikad dovoljno ali sa zatečenim stanjem kojim smo imali i sa svim ovim zakonima i uvjetima koje stvaramo možemo slobodno reći skoro razlika u nebu i zemlji. Naravno ono što je bino da nam se ne ponavljaju situacije koje su nam se događale devedesetih kod otvaranja jako puno firmi pa je dolazilo do situacija u kojima oni nisu niti radili kako treba niti plaćali i ostavili su jako velike dugove, dosta striktno se utvrđuju i obaveze i reguliraju uvjeti i uplate uloga za preuzete poslovne udjele, zakonskih rezervi, postupanja u slučaju nesposobnosti plaćanja. To je ono na čemu ova Vlada izuzetno vodi računa i u kojoj će primjenjivati sve striktne potrebite mjere. Naravno i odgovornost uprave je onakva kakva je i u društvima sa ograničenom odgovornošću i sa Zakonom o financijskom poslovanju koji će biti uskoro ovdje pred saborskim zastupnicima. Regulirat će se sve one odgovornosti i obaveze koje su vezane za nelikvidnost i nesolventnost. Naravno ovaj zakon pojednostavljuje i rad dioničkih društava i odgovornosti i način rada dioničara i odlučivanje, pojednostavljuje procese, osigurava i unapređuje mogućnost preko interneta informiranja ali i obaveze da se to koristi tehnološki što u svakom slučaju nije ono što bi često se događalo klasični europski zakon usklađenje jer ga usklađujemo. Ovo je zakon koji unapređuje, ovo je zakon koji ne samo mora se smanjiti nezaposlenost, on mora povećati zaposlenost. Klub HNS-a podržava ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo jednu prijavljenu repliku na vaše izlaganje, to je poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Gjurković drago mi je da ste i vi spomenuli ovu devedesetu i sjetili se nekih problema u privatizaciji. Naravno da treba sve ono što je dobro podržati, ne zaboravimo i bivšu vladu gospođe Kosor i ministri ovdje sjede da je i bivša vlada jednako tako poticajnim kreditima i poticajnim sredstvima uložila nekih 4 milijarde kuna. Međutim, istina i je dobro ste to naveli treba se bojati tvrtki kćeri. Npr. gospodin Čačić kada je išao u privatizaciju Coning-a on je osnovao 5 tvrtki kćeri. '93.godine Coning je vrijedio 114 maraka za to da je on kupio pa je 5 kćeri o ostao je stvarno, revizija je našla, ostao je dužan 117 milijuna kuna tada ali je to otišlo u zastaru. Još je 57 milijuna kuna poreza ostao dužan i to je otišlo u zastaru. I doista o tome treba voditi brigu da neki tako maheri koji su stručni u svojim takvim manifetlucima ja bih rekla to ne naprave nego stvarno da se da šansa mladima i perspektivnima i da doista oni ostvare sve ono što su i htjeli kroz svoj biznis i da imaju svoju zaradu ali da se naravno svakako treba spriječiti ovo o čemu ste i vi govorili.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Gjurković.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici. Ja nisam govorio o privatizaciji, ja sam govorio o osnivanju firmi najčešće dioničkih društava sa ograničenom odgovornošću kada u vrijeme HDZ-ove vlasti ste intenzivno otpuštali i slali u mirovinu, zato imamo danas probleme u hrvatskome društvu gdje su ljudi da bi zaradili kruh morali osnivati firme i nisu znali s njima upravljati. Zbog toga sam i naglasio da nam se ne dogode takve stvari da upozorim da smo mi svjesni činjenica koje se događaju. A ja znam da vi obožavate gospodina Čačića pa da stalno spominjete njega, a pokazalo se da je on više nego uspješan bio i gospodarstvenik i ministar. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu prijavljenih klubova u Hrvatskom saboru za raspravu o ovoj temi. Prelazimo na raspravu u trajanju od 10 minuta pojedinačnu. Prva je poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih ustvari na ovaj problem željela pogledati iz jedne druge perspektive u odnosu na onu koju su isticali i govorili gotovo svi govornici, a ta je perspektiva ustvari što je i gdje je na određeni način prepreka bržem hrvatskom rastu i konkurentnosti. Jedna od njih je svakako i vrlo se često ističe lakoća i brzina osnivanja novih poduzeća i novih trgovačkih društava. Tu se onda u različitim publikacijama ističu nekakvi brojevi dana, osobno skeptična sam u egzaktnu vjeru u taj broj dana ali ono što je ipak relevantno jest usporedba u odnosu na druge države s kojima se mi na neki način mjerimo s kojima konkuriramo i gdje taj proces traje u Hrvatskoj duže nego u nekim konkurentnim državama. I kaže se onda to je jedna razvojna prepreka i kako bismo povećali konkurentnost gospodarstva moramo se pozabaviti tim pitanjem. Ja mislim da ovo ovdje rješenje koje se predlaže ustvari ne mijenja ništa na stvarnosti te konkurentske prepreke, nego upravo suprotno u pravni sustav uvodi još jedan oblik koji će ga dodatno zakomplicirati i dodatno stvoriti nedoumice u stvarnosti. Zašto to govorim? Zato jer kapital u ekonomskom smislu služi na neki način kao jamstvo vjerovnicima i svim onim protustrankama u ekonomskom procesu. Nema ekonomske razlike u tome smislu između veličine kapitala od 10 kuna i veličine kapitala od 20 tisuća kuna. Niti jedan niti drugi ne daju neko posebno snažno jamstvo onima sa kojima takva firma radi i surađuje. Ja stoga mislim da onda bi bilo puno bolje da se ovom problemu pristupilo na hrabriji i radikalniji način i da se jednostavno reklo da će se u Hrvatskoj moći osnovati tvrtka, društvo s ograničenom odgovornošću sa 10 kuna kapitala, a da se napor zakonodavca usmjerio u razrješavanje onoga što je još potrebno obaviti u tome postupku, a potrebno je obaviti mnogo toga, obići raznorazne institucije i još uvijek sve to zajedno dosta dugo traje i da biste to obavili morate platiti odvjetnika. Držim stoga da se samo otvaranjem mogućnosti osnivanja društva sa temeljnim kapitalom od 10 kuna neće postići efekti koji se žele nego se u pravni sustav uvodi još jedan oblik, još jedan instrument, ali se oni stvarni problemi koji se u području osnivanja društava nalaze i koji obeshrabruju pojedince da se toga posla prihvate i dalje ostaju neriješeni. Jer govorilo se ovdje naravno i o potrebi, kolega Gjurković je govorio da treba paziti da onda ta društva uredno posluju. A naravno, treba paziti na ona koja imaju 20 tisuća kuna jer u ekonomskom smislu nema razlike u snazi i položaju tih društava na tržištu. Zato ne bih dalje duljila nego bih se založila i predložila da kada se otvaraju teme koje se tiču pitanja konkurentnosti, one su brojne, one su važne, da onda idemo i sa stvarnim, pravim i rješenjima koja će u stvarnosti stvarno nešto promijeniti. Ovo nisam sigurna da će donijeti efekte koje se želi jer svi problemi koji su vezani uz otvaranje društva za 20 tisuća kuna više-manje ostaju i ovdje. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje prijavljena je replika. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić, vi ste govorili o perspektivi, gledanje s jedne i druge perspektive i u tom dijelu uistinu nemam što dodati, ali ja ove dobre namjere gledam iz perspektive sela. Ovdje se ulažu ajmo reći napori da se osiguraju radna mjesta, da se stvore radna mjesta i tome se nema što prigovoriti jer svako radno mjesto je nemjerljivo bogatstvo u svakom slučaju. Ali želim reći da na našem selu u ovim okolnostima nebrige za sela, nebrige odgovorno tvrdim se događa nešto posve drugo, a to je da evo obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja su isto na neki način poduzetnici, mali poduzetnici kojih preko 100 tisuća ima, svakim danom propada. Svakim danom jedan ili dva OPG propadaju. Cijena mlijeka nije na 2,43 koliko je bilo govoreno kada je ministar pregovarao o mlijeku. Mlijeko je 1,70 kuna. Svaki dan jedno i dva, tri obiteljska poljoprivredna gospodarstva propadaju i jedno ili dva ili tri ili pet radnih mjesta. Odgovorno tvrdim da je u ovom područje poljoprivrede bilo potencijala za 50 tisuća radnih mjesta koja će se izgubit ovom nebrigom, tu je bio potencijal i tu se trebalo ulagati napore i brigu da se stvore i očuvaju radna mjesta. Naravno, pozdravite su ove namjere da je dobro radno mjesto osigurati, ali želim na ovom mjestu reći da je jedno područje zanemareno gdje se dakle nije vodila adekvatna briga i da je sa tim postupcima izgubljen značajan broj radnih mjesta, naravno uz ove klimatske promjene, sušu itd. koje će u daljnjim okolnostima još pogoršati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nije prijavljen odgovor na repliku, ali ja ću konstatirati da ste se na vrijeme sjetili problema. Vrlo na vrijeme. Bolje ikad nego nikad kolega. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, hvala lijepa. Sljedeća rasprava je rasprava poštovanog zastupnika Đure Popijača. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pokušavajući u prijedlogu ovoga zakona zaista pronaći odgovor na pitanje što je smisao ovih izmjena i čime bi eventualno ovaj zakon mogao pridonijeti poboljšanju uvjeta poslovanja hrvatskom gospodarstvu, povećanju konkurentnosti i konačno gospodarskom oporavku, zaista uz najbolju volju mi to nije uspjelo. Jedina argumentacija koju nudi predlagatelj odnosi se naime na brigu o tome da naši poduzetnici neće pohrliti u inozemstvo otvarati tvrtke zbog nižeg iznosa temeljnog kapitala i nadalje, pokušava se sugerirati da će ovaj zakon spriječiti obavljanje neregistrirane djelatnosti. Kada se nešto ovako tvrdi u obrazloženju razloga donošenja zakona još jednom se potvrđuje da očito ova Vlada nema veze sa stvarnošću. Ono što je naime ova Vlada učinila za vrijeme evo ovog mandata od 9 mjeseci hrvatskom gospodarstvu bojim se da ja nepopravljivo i uz mnogo ozbiljnije gospodarske mjere, a kamoli ovakvim kozmetičkim zakonima ili kao što je već spominjano i prihvaćeno od strane vladajućih, evo smokvinim lišćem. Nažalost, posljedice Vladine gospodarske politike su očite: pad bruto društvenog proizvoda -2,1, pad industrijske proizvodnje, pad potrošnje, pad investicija, pad izvoza, rast nezaposlenosti, rast inflacije i dramatičan pad standarda hrvatskih građana. To je nažalost rezultat odnosa ove Vlade prema hrvatskim poduzetnicima. Stoga tvrditi da će se ovim zakonom spriječiti migracija hrvatskih poduzetnika je u najmanju ruku smiješna. Poduzetnici koji u Hrvatskoj još pokušavaju održati svoja poduzeća praktično vegetiraju i posljednjim naporima održavaju glavu iznad vode i to upravo zahvaljujući pogoršanju poduzetničke klime koja se događa unazad nekoliko mjeseci. No konstatacija da će hrvatski poduzetnici bježati iz Hrvatske je čak djelomično i točna, ali ne iz razloga manjeg iznosa temeljnog kapitala potrebnog za otvaranje poduzeća već zbog nepodnošljivog odnosa ove vlasti prema hrvatskom gospodarstvu. Rast troškova poslovanja, porezna presija, rast pravne nesigurnosti ključni su razlozi zašto je danas u Hrvatskoj teže i rekao bih i opasnije biti poduzetnik nego ikad. I to su razlozi zbog kojih danas hrvatski poduzetnici svakako razmišljaju gdje pronaći ugodnije i prihvatljivije investicijsko poduzetničko okruženje. Isto tako je teško povjerovati da je netko ozbiljno mislio kada je napisao u obrazloženju da će ovaj zakon evo citiram: "spriječiti obavljanje neregistrirane djelatnosti" Dakle, želite reći da kada izglasate ovaj zakon neće više biti sive ekonomije. To zaista nema veze sa stvarnošću. Svakodnevno smo svjedoci gašenja obrta, srednjih i malih poduzeća, dramatičnom porastu broja nezaposlenih koji dolaze upravo i najviše iz realnog sektora, odnosno srednjeg i malog poduzetništva i ugašenih obrta. Pa kako to mislite da će otvaranjem poduzeća za desetak kuna temeljnog kapitala bilo što promijeniti? Zar zaista mislite da će obrtnici koji zatvaraju obrte pohrliti otvoriti jednostavno poduzeća ili će zapravo jednostavno otići u sivu zonu. Prestati raditi sigurno neće. Obrtnici, mali i srednji poduzetnici zatvaraju svoje poslove zbog neizdrživog pritiska države, a to na žalost ovim zakonom ne možete promijeniti. Dakle, umjesto da se Vlada počme konačno baviti stvarnim problemima hrvatskog gospodarstva ovakvim se kozmetičkim zahvatima zapravo želi ostaviti dojam neke velike brige o hrvatskom gospodarstvu. Na žalost, zbog rezultata ovakve politike naši građani već plaćaju nepodnošljive cijene. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći govornik je poštovani zastupnik Frano Lucić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo, želio bih također nešto reći o ovome zakonu koji istina na prvi pogled obećava, ali prije svega mislim da kao što su to moje kolege govorile do sada kozmetičke izmjene određenih zakona neće pridonijeti razvoju gospodarstva. Naravno da ću biti sretan ako to tako bude, ali činjenica je pokazala da sve one kozmetičke izmjene koje su bile ili koje će biti ne pridonose razvoju gospodarstva nego samo populizaciji određenih ministarstava, Vlade itd. Šta reći prije svega ne želim govoriti o ovim kozmetičkim izmjenama. Mislim da ovdje danas svi skupa se trebamo baviti nečim drugim i govoriti kako i na koji način ostvarit gospodarski rast u svakoj jedinici regionalne, lokalne samouprave i na koncu i na razini države Hrvatske. Svjesni smo da u današnjem vremenu evo i prošla Vlada i ova Vlada pogotovo pokušava učiniti puno toga kako bi i na koji način zabilježili rast u gospodarstvu. No, poštovane kolegice i kolege, koliko god Vlada čini napore kako bi i na koji način ostvarili pozitivnije rezultate doista pogotovo u zadnje vrijeme nam se ne događaju ma baš nikakve promjene. Svjedoci smo, a govorili smo i prije o teškom stanju prije dvije, tri godine da nas je doista zadesila svjetska i ekonomska kriza, pa je Vlada koja je danas u poziciji, a koja je prije bila u opoziciji negirala i rekla kako to nije istina, kako je nesposobnost prošle Vlade i njenih ministara i koji su isključivi krivci. Pa da li kolegice i kolege danas možemo isto govoriti takvim rječnikom, a i sam premijer je jučer rekao kao kako si mi to dopuštamo izgovarati pojedinci pojedine riječi upućene prema pojedinim ministrima, prema premijeru, a samo u takvom kratkom vremenskom periodu od prije 7, 8 mjeseci zaboravili smo kako je to opozicija nazivala i prošlu Vladu i kakvim je sve pogrdnim riječima, odnosno kakve je sve pogrdne riječi upućivala prethodnoj Vladi. Zar mi nemamo danas pravo reći kada govorimo o trgovačkim društvima i općenito o poticanju gospodarstva u Hrvatskoj da je prošla Vlada u drugom i trećem kvartalu zabilježila rast BDP-a, da je u 4 kvartalu to bilo negdje na granici. Da li nemamo pravo danas reći kada govorimo o poticanju gospodarstva da ova današnja Vlada provodi jednu represivnu politiku nad gospodarstvom uvodeći razno razne poreze, doprinose. Zar nemamo pravo reći da je ova današnja Vlada gurnula ruku u svačiji džep od nas sviju i da uzima sve što može uzeti. Da li poštovane kolegice i kolege možemo danas govoriti da je to politika poticanja gospodarstva, ako danas u sezoni kada smo imali najmanji broj nezaposlenih u proteklim godinama bilježimo rast nezaposlenosti. Ako ministar financija kaže da mu je blagajna puna, a broj nezaposlenih sve veći. A šta možemo očekivati u trećem kvartalu nego pad, a u četvrtom bojim se i progovoriti. Istina i sam sam osjetio na svojim leđima ovu krizu koja je nastala od prije tri, četiri godine i zato to govorim što upravo osjećam, ne govorim politički, nego se bojim jednostavno kako ćemo završiti treći kvartal, kako ćemo završiti četvrti kvartal. A znate danas je veliki problem ne u plaćanju, nije problem da tvrtke ne plaćaju jedna drugoj. Poštovane kolegice i kolege danas je problem nema posla, nema investicija, a mi provodimo represivnu politiku u gospodarstvu i kako ćemo i na koji način dozvat, prizvat, dovest bilo kojeg investitora izvana ako imamo ovakvu represivnu politiku i ako se prijetimo i onima građanima koji su do sada nešto i poduzetnicima koji su do sada nešto stvorili u svome životu da će debelo to platiti zato što imaju. Svaka čast neka se provode zakloni za sve one koji su ukrali, koji nisu na legalan način priskrbili svoju imovinu. Ali provoditi ovakvu represivnu politiku i hvalit se kako danas imamo punu blagajnu. Pa naravno da imamo. Podigli smo PDV, oporezovali sve živo što se može oporezovati, deficit pitanje da li ćemo ga zadržati na onoj razini kojoj smo planirali, jer evo jučer je bilo riječi samo o bolnicama. Pa mi evo, ja polazim od svoje bolnice u Požeško-slavonskoj županiji. 5 milijuna kuna će ove godine imati gubitak, a bolnica je, to je jedina bolnica valjda u Slavoniji koja je pozitivno poslovala sve protekle godine. To je jedina bolnica valjda u Slavoniji koja je pozitivno poslovala sve protekle godine. Pa postavljam pitanje onda ako će to biti 4 ili 5 milijardi na koncu godine odakle će ministar financija namiriti upravo ta sredstva koja nedostaju? Pa namirit će ih morati upravo iz svoje blagajne i na koncu će imati deficit. Jer nema sredstava osim ako ćemo prodati državnu imovinu pa iz te imovine namiriti to što fali, ja sam samo naveo jedno ministarstvo, gdje su druga ministarstva? A hvalimo se kako ćemo zadržati deficit. Pa na koji način ćemo zadržati deficit? Da ne govorim o svim onim ljudima u jedinicama lokalne, a evo govorimo i regionalne uprave u svojoj županiji koji se vesele problemima u pojedinim tvrtkama jer je to ne znam čovjek iz HDZ-a, a da istovremeno ništa ne poduzimaju kako bi i na koji način pomogli tome gospodarstvu osim što nikada nisu zapošljavali nijednog čovjeka, nikada dali plaću niti jednom čovjeku. Ali istovremeno znaju pametovati, znaju provoditi represivnu lokalnu politiku prisilne naplate prisilnih inspekcija jedna za drugom. I naravno da su poduzetnici ogorčeni. Mi imamo slučajeve da u poduzeća koja posluju, koja nisu blokirana nikada bila svakodnevno dolaze razno razne inspekcije samo zato što su ti ljudi iz HDZ-a. I pitam vas sve skupa i odgovorne u Vladi RH da li su to poticajne mjere koje će zadržati stabilnost hrvatskog gospodarstva i da li su to mjere koje nam daju nadu da će i BDP i ukupni prihodi bit povećani? Ja sam siguran, poštovani prijatelji, dok se god ovakva porezna politika represivna iza vrata koja se ne vidi, a osjete ju svi oni ljudi poduzetnici koji priskrbljuju, koji imaju veliki broj zaposlenih, dokle god se ne prestanu radovati oni koji žele da pojedine tvrtke propadnu samo zato što su drugačije orijentirani neće biti dobro. I zato i predlažem i siguran sam da je bitno da ova Vlada konačno shvati ako želi nešto poticati neka potiče, ali da ovakve kozmetičke mjere radimo da umjesto 20 tisuća bude osnivanje tvrtke 10 kuna ma to u ovome trenutku nije uopće bitno. Poštovane kolegice i kolege u ovom trenutku je najbitnije kako i na koji način zadržati sve one zaposlene u svim tvrtkama da opstanu, a kako ćemo zaposliti nove ljude to je neka budućnost. A danas je najbitnije voditi politiku kako i na koji način pomoći onim tvrtkama pogotovo koji su u problemima da opstanu i da zadrže svoje ljude. Ta politika poticanja danas je jako bitna i tu se moramo fokusirati. A svakako i na nove mjere, ali siguran sam da nam treba još dosta vremena jer to najbolje pokazuje i pad BDP-a, a sigurno i sve ono što će se u budućnosti događati ako ne bude pravih poticajnih mjera. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo prijavljene 3 replike. Prva je od poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić s dosta vaših, s dosta činjenica u vašoj raspravi se slažem. Naime, postoje brojni primjeri koji potvrđuju ono što ste vi govorili. Evo jedan od tih je zapravo izjava da se dobro puni državni proračun, odnosno državna riznica. Pa ja mislim da zaista kada se pogledaju potezi, dosadašnji potezi ove Vlade u kojoj je zapravo teret punjenja državnog proračuna prebačen na teret građana i sa PDV-om i sa svim ostalim poskupljenjima i svima ostalima onda je vrlo lako na taj način puniti državni proračun što bih rekao i moja pokojna baba Pejuša ona bi znala isto napuniti državni proračun na ovaj način. Najava jednog od ministara da će doprinos za zdravstvo sa 14% biti 12%, a da će se taj manjak u zdravstvu namiriti sa porezom na nekretnine, odnosno imovinu od nove godine evo je drugi primjer da kažem kako se zapravo prelijeva iz šupljeg u prazno. Dakle, idemo uzeti, dakle dati 2% nekakve olakšice poslodavcima, ali ćemo ta 2% uzeti opet od građana. Dakle, ovakvom politikom niti su zadovoljni poslodavci, a još manje građani RH koje sustiže ove jeseni, a pogotovo od nove godine silni namet ili kako bi rekli u Bosni namet na milaje, a turski harač je bio samo 10%. Ne znam koje smo mi više ovako da kažem i tko je ova Vlada, kakvog je predznaka ali 10% i 25% koliko je sad PDV je zaista velika razlika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Franjo Lucić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Pa kolega Grubišić u potpunosti se s vama slažem i upravo sam to i želio istaći. Pa gledajte, Vlada dakle već predlaže da će opet na teret građana od njihove imovine uzeti 2%. Ali neće to biti dovoljno, znate. Gledajte, ako smo mi u zdravstvu, a tu je govorio i gospodin Milinović, već sada imamo značajne gubitke u našim bolnicama koje su dosada izuzetno dobro poslovale pa to će vam biti 5 milijardi na koncu ove godine. I gledajte, odakle će to Vlada uzeti? Dakle oni će reći, mi ćemo zadržati deficit jel' tako, deficit neće biti veći, a 5 milijardi samo u zdravstvu pa namirit će se iz prodaje imovine koju planiraju prodati i imovina će upravo i Croatia osiguranja i Poštanske banke u potpunosti otići u potrošnju. Toga smo sigurno svjesni. I zato se danas protivimo upravo prodaji državne imovine jer znamo da je i prije 2001. godine kolega je govorio kao što ste vi prije napravili? Pa čekajte jel' 2001. godine bila vlast SDP-a? Pa što ste vi napravili tada? Prodali dionice INA-e 25 plus 1 dionicu i sa tim se krenulo. Ovdje ćemo sad isto malo krenuti sa Croatiom, sa HPB-om i za 3, 4 godine ćemo je prodati u cijelosti. Ali, ono što želim reći ne može se ova proračunska rupa namiriti bez ovoga što sam rekao prodaje nečega ako istovremeno želimo zadržati deficit onako kako smo rekli. Prema tome, ili na teret građana ili prodajom državne imovine. Pa kakva je to budućnost i kakva je to poruka onim mlađim ljudima koji žele živjeti u Hrvatskoj? Ostat ćemo bez imovine, ništa nećemo imati, sve ćemo rasprodati. I što ćemo nakon 10 godina kad više ama baš ništa ne budemo imali prodati, kako ćemo onda uopće funkcionirati?
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovane zastupnice Đurđice Sumrak. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lucić slušala sam vas pozorno i upravo ovo što ste govorili naravno da treba poduprijeti sve da se ide u cilju zapošljavanja i novih radnih mjesta. Međutim danas u Hrvatskoj vlada strah od toga da li se je ova Vlada koalicijska u stvarnosti očistila u svojoj svijesti od nekih negativnosti, a to evo primjer je nedaleko Sisačko-moslavačka županija. Županica je otvorila dva trgovačka društva, zaposlila je dva direktora i dva pomoćnika, nema ni prostora nema ničega ali u novinama je pisalo mali doduše tekst jer naravno mediji su nisu baš da se to jako objavi. Pitali su gospodina koji je kao direktor tog trgovačkog društva što on radi što je njegovo radno mjesto, on je rekao pa eto ja telefonom to obavljam od nekuda, doduše još ništa nije obavio ali on je ušao u proračun i županije ušao i u državni proračun ušao je u džepove svih nas Hrvata, dakle to je nešto bez pokrića. I zanima me zašto inspekcije ne rade svoj posao? I oduvijek me zanima da pročitam u novinama kako je Vlada naredila istragu oko toga.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Ja sam upravo u svom izlaganju i govorio o toj represivnoj politici dakle turanje ruke u džep sa državne razine u džep svakog građanina kako fizičke tako i osobe koja dolazi iz realnog sektora. I siguran sam da takve mjere ne mogu biti poticaj razvoja. Ako želimo poticati gospodarstvo, a kažem imamo danas na razini regionalnoj, lokalnoj upravo one ljude koji su tako glasni a istovremeno nikada nisu provodili takvu politiku da bi zapošljavali da bi davali osobne dohotke ali istovremeno danas koče razvoj pojedinih tvrtki i žele pod svaku cijenu i uništiti pojedine tvrtke. Naravno da smo i svjedoci ovdje kolega pogotovo kolege iz HNS-a Richembergha koji je vikao harač rajo, harač rajo. A šta bi mi danas trebali govoriti obzirom da je ovakva politika podizanja samo PDV-a a da ne govorim o drugoj represivnoj poreznoj politici, pa mi bi doista trebali ispjevati pjesme. A vidite da mi opet nismo takvi niti nasilni niti represivni kao što je to kolega u proteklom mandatu bio. Nema ga danas pa bih ga pitao šta bi mi trebali i kakve bi mi danas pjesme trebali ovdje spjevati novoj Vladi, pokazivati nove brojeve telefona itd., itd. Mislim da će najnoviji nažalost broj telefona biti u 4.kvartalu kojega nećemo moći ni pročitati.
Hvala lijepa. Treća sljedeća replika je replika poštovanog zastupnika Stjepana Milinkovića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lucić vi ste spominjali problematiku bolnica. Pa nemojte misliti da je i kod mene bolja situacija što se tiče bolničkoga sustava i zasigurno je potrebito ovdje izraziti zabrinutost jer gotovo i nema bolnice koja nema teškoća u poslovanju a svakim danom je sve teže. Pa smo svjedočili i u ovim ljetnim mjesecima u jeku turističke sezone da su neke imale probleme sa nedostatkom lijekova i ostalih potrepština. Zasigurno da ovaj problem da ova namjera ajmo reći 2% od smanjenja doprinosa da je imala određenu viziju. Nije polučila, ali je prouzročila drugi problem, prouzročila je problem u zdravstvenom sustavu. To nema govora. Drugi momenat i ova namjera mjera koja se govorila o zapošljavanju pripravnika isto da će to biti jedna revolucionarna mjera nije polučila rezultat to je činjenica. Ali u zdravstvu postoji još jedan problem, a to je problem zaposlenika u zdravstvu. Ovih dana svjedočimo što se događa sa medicinskim sestrama pa kako će biti situacija sa medicinskim sestrama a i liječnici su digli svoj glas, sindikat liječnika da isto tako upozoravaju na određene probleme. Dakle želim na ovom mjestu istaknuti da je problem zdravstva uistinu velik ne samo bolnica nego cijelog zdravstvenog sustava i mislim da u tom dijelu treba pozornost tom području posvetiti i rješavati ga naravno na vrijeme da ne dođe do onoga o čemu ste vi govorili. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Ja sam upravo i želio kolega istaći problem u zdravstvu iz razloga što dolazim iz Požeško-slavonske županije i gdje imamo tri bolnice. Imamo županijsku bolnicu u gradu Požegi koja je i u prijašnjem sustavu izuzetno dobro poslovala, imamo bolnicu u Pakracu i Rehabilitacijsku bolnicu u Lipiku koja evo posebno u Lipiku izuzetno danas dobro posluje a isto tako i u Pakracu. No jednostavno smanjivanjem 4% ukupnih prihoda našim bolnicama dakle gdje je opet sa razine ministarstva rečeno uzet ćemo vam toliko i vi morate toliko kažete uštediti. Ali ja poznajem doista rad bolnice u Požeško-slavonskoj županiji koja je svoje uštede dovela na minimum. Nema više mogućnosti za nikakvim uštedama a samo takvom opet kažem represivnom politikom mora se uzeti. Dovodimo u poziciju da sutra nećemo imati za lijekove i od nečega što je dobro napravit ćemo loše. Ja samo to želim argumentirati i reći da to nije dobro i da takva politika, a govorimo danas o politici i poreznoj, govorimo o trgovačkim društvima govorimo da nije dobro jer od nekud ćemo to morati namiriti. Ali istovremeno ne možemo to i namiriti a da ne povećavamo na taj način deficit ili da ne prodamo imovinu koju imamo. Od nekud te novce moramo stvoriti ili od nekoga uzeti ili prodati ili povećati deficit. O tome govorim. Nije dobra takva doista jedna represivna politika gdje je rečeno uzimam vas, a vi sada sebe namirite uštedite. U nekim bolnicama možda postoji ušteda, a u nekima ne postoji jer one koje su radile do sada dobro treba im omogućiti da rade i u budućnosti dobro i da se razvijaju na onaj način kao što su se to razvijale i do danas.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom dalje. Sljedeći je poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicom. Dakle u vremenima kada svi trendovi i pokazatelji koji nam govore kakvo je stanje u gospodarstvu u RH bilježe izuzetno negativne brojke Vlada je poslala u Sabor jedan zakon kojeg je teško ne podržati, da se razumijemo. I svatko normalan svatko dobronamjeran će svaki zakon koji nudi nekakvo bolje gospodarsko okruženje, veću konkurentnost hrvatskog gospodarstva podržati. Međutim, nažalost uvijek postoji taj veliki ali. Da li će sa ovim zakonom se iole pomoći da se promijene svi ovi negativni trendovi koji su u Republici Hrvatskoj pred kojima Vlada naprosto žmiri. Jer gledajte, predsjednik Vlade je nas optužio jučer da nismo htjeli govorit o gospodarskim temama. Ovo je prva gospodarska tema o kojoj raspravljaju zastupnici u Hrvatskom saboru. Kao što vidim baš ne postoji velika želja kolega iz Kukuriku koalicije da govore o ovom zakonu. Zašto, pa zbog svih ovih negativnih trendova. Međutim gospodine ministre, ako ste željeli riješiti ovaj problem, za rješavanje problema brzog otvaranja tvrtki ili lakoće otvaranja tvrtki u Republici Hrvatskoj vi već imate alate koje možete savršeno primijeniti jer ovih 20 tisuća ili je 20 ili 10 ili 50 ona je da kažem dragom Bogu svejedno. Onaj tko će se bavit značajnijom djelatnošću taj sigurno mora imati veća sredstva i bez problema će otvorit tvrtku, a mladima koji kreću u nekakvu da tako kažem djelatnost gdje nisu potrebna niti značajnija financijska sredstva se treba pomoć. Međutim, ako želite postići ono što vi navodite u obrazloženju zakona onda imate instrument koji daje rezultate o Ministarstvu financija, ali o vašem ministarstvu ne daje rezultate. To je osobni identifikacijski broj. Jer ovo sve s čim se hvale kolege iz Ministarstva financija to je posljedica OIB-a koji je uvela, koji je ostavila bivša Vlada sa jasnim ciljem da se napravi upravo ovo što se događa. Međutim vi dobro znate da to možete iščitati iz onih svih materijala na kojima su sudjelovali vaši prethodnici na sastancima oko OIB-a, da ovo brzo otvaranje tvrtki bez problema možete riješit s OIB-om. Praktički Visoki trgovački sud koji registrira trgovačka društva sve ove podatke, a to je najveći problem za otvaranje trgovačkih društava jer poduzetnici moraju obići niz kancelarija, budući poduzetnici, da bi pribavili sve potrebne dokumente, može Visoki trgovački sud povući putem OIB-a. Dakle to je jedna stvar. Druga stvar, zar vi stvarno mislite da je 20 tisuća razlog da poduzetnici bježe iz Hrvatske, a uvođenje poreza na kapitalnu dobit nije razlog. Znate vi koji je to odnos iznosa koji treba netko platiti. To je, naprosto ne možete ga izmjeriti. Da li je porezna presija rezultat i pravna nesigurnost da netko otvori tvrtku ovdje ili ondje. Ako uzmete tri osnovna razloga da netko investira negdje, dakle jedno je pravna sigurnost, drugo je stabilnost porezne politike i treće je politička stabilnost. Mi ovdje ove dvije, dva ključna momenta nažalost nemamo. Zašto, sad ću vam to elaborirat zašto. Zato što upravo ide prema vašem ministarstvu i to sam govorio da se razumije dok sam bio ministar u Vladi. Prema tome, neću reći da je to sad nastao problem, to je problem koji Hrvatsku tišti i još prije '90.-tih godina. Dakle jedno su stečajevi, a drugo je naplata. U onom trenutku kad se u Hrvatskoj dogodi da ako vi tužite nekoga za nešto što je bjelodano da vam mora platiti i kad se sudski postupak završi za 15, 20 dana onda će se veliki broj onih tzv. blokiranih tvrtki naprosto izbrisati. Ali dok sudski sporovi traju po 5, 6 ili 10 godina onda će oni koji ne plaćaju uvijek biti. I ovo što sad govorim nema političkog predznaka, to je problem Hrvatske, bez obzira koja politička opcija bila na vlasti. Drugi problem, stečajevi. Ne može se dogoditi da stečajevi traju po 10, 12 godina. Evo ja ću vam navesti jedan primjer tu blizak, velikogoričko komunalno poduzeće "Velkom", poslano u stečaj 2000., danas je 2012., stečaj nije završen. U međuvremenu osnovane su tri tvrtke koje se bave sa komunalnom djelatnošću i savršeno funkcionira. Međutim, kad oni koji misle osnovat tvrtku vide tako nešto onda im je jasno da bježe od poduzetništva čim dalje. I to je činjenica od koje ne smijemo bježat, to je činjenica koja se konačno mora reći. Isto tako, kad-tad će se u Hrvatskoj netko morati progovoriti koliko imovine je nestalo kroz stečajeve netragom tvrtke koje su u vlasništvu države. Ja se ne želim miješati u poslove pravosuđa da mi ne bi netko prikrpio da ja diram onaj treći stup vlasti. Dakle to su problemi koji tište poduzetnike i o kojima poduzetnici itekako danas razmišljaju. Nije problem otvorit tvrtku, ljudi imaju ideja, ali ih muče ovi problemi. Još dvije stvari koje su ovdje problematične u ovom prijedlogu zakona. Vi kažete da ova društva s ograničenom odgovornošću u trenutku kad budu dobro poslovala neće bit više to nego će biti društvo s ograničenom odgovornošću. Pa netko može imati 100 milijuna kuna prometa, on si ne mora povećati temeljni kapital. Temeljni kapital može ostat i dalje 20 kuna. On ne mora tu svoju imovinu knjižit u temeljni kapital, ne mora, to nigdje ne piše, ni u jednom zakonu, a to su financijski zakoni, to nije Zakon o trgovačkim društvima. Ne mora, on posluje normalno, ima bonitet s osnova svog poslovanja, međutim on svu svoju imovinu ne mora knjižiti u temeljni kapital. Treća stvar, mi u ovom trenutku od ukupnog blokiranih tvrtki u Republici Hrvatskoj 66% blokiranih tvrtki čine tvrtke koje nemaju niti jednog zaposlenog, a mi sad praktički dajemo mogućnost da se takve tvrtke ponovo rađaju i događaju. 62% blokiranih sredstava se odnosi na tvrtke koje nemaju niti jednog zaposlenog i to se isto moglo i trebalo riješiti s OIB-om bez ikakvih problema. To je čisti administrativni postupak. No kad govorimo o pomoći gospodarstvu, o povećanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, ja bih vama samo postavio pitanje gospodine ministre, zar mislite da nakon nekih promjena u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost će se u nekim djelatnostima smanjiti broj tvrtki ili povećati broj tvrtki bez obzira na ovaj vaš prijedlog smanjenja temeljnog kapitala. Neće se sigurno povećati iz jednostavnog razloga što uvođenjem nekih novih oporezivanja u sustavu PDV-a naprosto određene tvrtke i ove postojeće koje rade praktički posao im je pao za 30, 40, 50% i nove se neće sigurno otvarati. Porezna presija. Definitivno u Hrvatskoj postoji porezna presija i to je najveći problem. U ovom trenutku u Hrvatskoj se prostom upire u one koji su sposobni i koji su poduzetni. Oni su potencijalni lopovi, oni su potencijalni kriminalci, a Hrvatsku ne mogu izvući investicije iz proračuna. To je potrošan ekonomski model. Hrvatsku može izvući privatni kapital, kako domaći tako i strani, ali naravno po svim zakonima i propisima da ne bi ispalo da ja nekoga štitim ili guram. Ali ako vi stalno nekom namećete nekakvu krinku da je ovakav ili onakav, slušali ste neki dan priču oko Ureda za velike porezne obveznike. Pa u Zagrebu Ispostava za velike porezne obveznike postoji već 7 godina, 7 godina. … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo kolegice Fabijančić, možete raspravljati ali samo sa točnim pokazateljima, nemojte ovako dobacivati sa strane, javite se za raspravu pa recite. Dakle, ta ispostava radi i točno se zna što radi. 80% velikih poreznih obveznika je u gradu Zagrebu. Dakle, gospodine ministre uz puno poštovanje i podrška ovome što se predlaže ovdje. Međutim, na žalost ovaj zakon nudi niz rupa kroz koje će se provući oni koji ne misle raditi ovako nego loviti u mutnom. Otvara se prostor sa ovakvim zakonskim prijedlozima. A druga stvar ponavljam u trenucima kad u Hrvatskoj su svi gospodarski trendovi negativni i na žalost s obzirom da sve investicije iz državnog proračuna su obustavljene, gradnje škola i sve ostalo samo da bi se prikazala slika da je proračun u granicama onoga zacrtanog. Imate jednu školu koja se gradi u Velikoj Gorici, već 7 mjeseci na gradilištu te škole 2 čovjeka održavaju gradilište, a ta škola se mogla završiti ove i početkom sljedeće godine bez ikakvih problema jer nisu to tako velika sredstva. Hoćemo govoriti o nekim dionicama autocesta koje su ugovorene, gdje su uvedeni izvođači u posao međutim stoji sve. Dakle, to je pomoć gospodarstvu a ne ovo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Na vaše izlaganje imamo prijavljenu repliku. Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani kolega Šuker, u potpunosti se slažem sa većinom ono što ste rekli u svojoj raspravi. Međutim, jedno se ne slažem. Rekli ste da se ne biste dirali, ne biste miješali u pravni sustav, u pravosuđe se ne biste miješali. Vlast kad pravosuđe ne funkcionira vlast se treba umiješati, treba stvoriti uvjete da pravosuđe funkcionira. Što to znači? Svi smo ovdje ustvrdili da je pravna sigurnost za ulagače u Hrvatskoj katastrofalna. I to svi znamo. U Trgovačkim sudovima samo što ne vise cjenici na vratima. Sve se dobro zna kako se sudi. Ja sam govorio o primjeru Međimurje visokogradnje, 17 godina borbe protiv INGRA-e. Vidimo da je itekako se danas i ta ista INGRA zagovara. Itekako su upletene razne silnice, razni moćnici u tu INGRA-u. 17 godina da se ne može isplatiti radnicima taj novac. O čemu mi govorimo? Ako pravosuđe ne funkcionira treba sve učiniti da pravosuđe počinje funkcionirati. Znači potrebna je reforma. Ako to nećemo napraviti hrvatsko gospodarstvo samo po sebi neće izaći iz krize. Neću citirati gospodina premijera koji citira često Bibliju pa da ne bih zastranio. Znači kapital od 20000 kuna ili kapital, temeljni ulog od 20000 kuna ili temeljni ulog od 10 kuna neće pokrenuti gospodarstvo, neće biti. To je floskula o samozapošljavanju. Kako će se čovjek samozaposlit? O čemu pričamo? Rekao sam 20000 kuna ne treba, možete u stvarima. To nije prepreka. Imamo 1000 drugih prepreka koje su problem hrvatskog gospodarstva, a jedno je pravosuđe. Gospodine ministre, vi dobro sami znate sudski sporovi traju vječno i gospodarstvo ne može bez da se u tu bolnu točku dirne ne može naprijed. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Dakle, kolega Vukšiću ja i dalje stojim da nije naše da se miješamo u rad pravosuđa ali da upozoravamo to je ono što trebamo napraviti i zašto sam spomenuo kad sam rekao pravosuđe. Pa iz jednostavnog razloga što u ovoj silnoj sječi prava i primitaka zaposlenih u državnoj upravi, gdje kad sam ja to rekao prije tri, četiri godine onda je to bilo bogohuljenje, da bi danas se pričalo kao to je nešto što se mora napraviti. Između ostaloga po prstima su dobili i suci. I ja sam ovdje u potpunosti na strani izjave suca Turudića, da ako želimo kvalitetan rad sudaca onda im moramo osigurati i materijalna, a isto tako ih se treba platiti za to, ali onda i tražiti odgovornost jer jedno bez drugoga ne ide. A pravna sigurnost je preduvjet za puno ovoga. Gospodarstvo i pravosuđe je nešto što naprosto su prst i nokat, jedno bez drugog ne mogu. I bez obzira koje da tako zakašlja motor crkne. … [[Govornik se ne razumije.]] oprostite mi na izrazu ono smeće i jednostavno crkne motor. I to je naprosto što moramo gledati zajedno. Zato sam ja gospodine ministre i svoju raspravu i kolega Vukšiću pokušao usmjeriti da to pokušamo koliko toliko povezati, pogledati sve te nedostatke koji su u ovom trenutku i budite sigurni da za takve prijedloge zakona ćete sigurno imati podršku sigurnu kluba HDZ-a i vjerojatno i ostalih klubova u Hrvatskom saboru. Jer kažem nitko vam normalan i pametan u ovom trenutku nije protiv nečeg što će pomoći hrvatskom gospodarstvu. Samo pogledajte, sve što je učinila ova Vlada hrvatskom gospodarstvu umjesto povećanog rasta od 0,8, 1,5%, pa 0,8% doveo nas je do pada od nekakvih 2% … [[Govornik se ne razumije.]] jer statistika može odigrati igru 0,4 plus, minus posto gore. Nitko to neće vidjeti. Prema tome, ono što ste do sad poduzeli je odvelo Hrvatsku u minus. Znači da ste krivo poduzeli. Jer vi ste rekli da temeljem mjera koje ćete poduzeti ćete dovesti do povećanog gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj. Na žalost dogodilo se kontra.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, ja ću se osvrnuti samo na dvije vaše postavke, a prvi je postavka da već u Zagrebu postoji ured, porezni ured koji se bavi tzv. velikim poreznim obveznicima. Evo u medijima je zaista bila velika, dakle postoji velika medijska pozornost oko osnivanja tzv. prvog poreznog odreda. Tako se to zove za velike porezne obveznike, pa mi nije jasno evo vi tvrdite odgovorno ovdje za saborskom govornicom da već postoji takav ured u Zagrebu. Da, da, e ne partizanski nego porezni odred. Nadalje bih se osvrnuo i na stečajeve o kojima ste govorili. Zapravo i za vrijeme vaše Vlade, a i za vrijeme evo ove naše države, dvadeset ljetne države, punoljetne Hrvatske stečajevi su zapravo bili rasprodaja. Stečajni upravitelji su u 99,9% bili grobari firme i rasprodavali su ono što su generacije, da kažem hajde pod navodnike radnih ljudi, hajde tako se može reći stjecali niz desetljeća i niz godina. I stečajevi, vrlo je rijedak primjer da je stečaj donio da kažem oporavak i stabilizaciju neke firme. 99,9% to je bila obična rasprodaja, da ne kažem pljačka onoga što su radni ljudi stjecali generacijama. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić, dakle u organizaciji Porezne uprave, Područnog ureda grada Zagreba imate Ispostavu za velike porezne obveznike. U Zagrebu je preko 80% velikih poreznih obveznika. Isto tako imate jednu, da tako kažem broj, neću govoriti o grupi jer se radi o ljudima, broj inspektora koji su se specijalizirali za kontrolu velikih poreznih obveznika. Jer gledajte, INA-u, HEP ili ovako neke velike tvrtke ne može kontrolirati bilo koji inspektor iz jednostavnog razloga što je tu potrebno veliko, veliko financijsko znanje iz više financijskih sfera. Dakle, takva ispostava postoji u Zagrebu. I sad gledajte, kaže veli samo 5% porezne kontrole je vršeno u velikim ispostavama. Imate 600 velikih poreznih obveznika, a preko 200 tisuća onih koji se kontroliraju. Pa kad u nekoliko tisuća kontrola imate 400 kontrola u velikim ispostavama pa to stavite na 7, 8 tisuća kontrola, ove brojke govorim napamet, normalno da vam to ispadne 5%. Ali kad gledate koliko je iskontrolirano na ukupno onda ćete vidjeti da je iskontrolirano i mali postotak onih malih, a veliki postotak velikih. Ali kažem, bitno je PR-ovski odraditi nešto. Tako isto kad naplatite u mjesec dana 55 milijuna od 50 milijardi to je veliki uspjeh. Ali kolegice i kolege trebate znati da dnevna kamata na 50 milijardi duga vam je negdje oko 20 milijuna. Tako da se taj dug za ovih 30 dana povećao za 600 milijuna s osnova kamate, a naplaćeno je samo 55 milijuna. Ali kažem to je za neke druge sfere. A što se tiče stečajeva, spomenuo sam stečaj jedan, a to je velikogoričkog komunalno poduzeće "Velkom". Gledajte kad je to poduzeće poslano u stečaj u onoj famoznoj eri stečajeva 2000. to komunalno poduzeće je poslano u stečaj, u stečajnoj masi je bilo i vodocrpilište i vodovodna mreža i kanalizacijska mreža i prečistač i koncesija na šljunak. I vrlo interesantno da nitko u tom trenutku kad je pokretao stečaj rekao da naprosto infrastruktura koju su radili građani ne može biti u stečajnoj masi. I gledajte, danas se sporimo, 12 godina niti su radnici dobili stečajnu masu ono što im i pripada, niti grad Velika Gorica sa Gradom Zagrebom može riješiti problem crpilišta, a isto tako sad su se pojavili i problemi oko tržnog centra koji je tu cijelu priču i zakuhao. Ali da u jednoj jednostavnoj priči, a to je bila jednostavna priča, da se ono što je komunalno maknulo van, a ono što je poslovno ostavilo unutra mogla se priča riješiti bez problema. Ali ja sam samo naveo jedan primjer koji može poslužiti kao eklatantan primjer da su stečajevi nažalost jedan veliki problem u Hrvatskoj, a ponavljam rad i rast gospodarstva i odnos gospodarstva i pravosuđa je kao prst i nokat. I ako to uskladimo onda će biti bolja priča. Kolegice Sobol pa nemojte sa strane. Za sekundu ne budete propali.
Hvala lijepa. Jedna obavijest. U Odluci Mandatno-imunitetnog povjerenstva prva točka današnjeg dnevnog reda glasovat ćemo u 15 sati. Molim predstavnike klubova da osiguraju da zastupnici budu ovdje. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, bit će sutra zgodno u tisku ili u tiskovinama čitati da se tvrtka tzv. jednostavno društvo s ograničenom odgovornošću dakle može osnovati svaki ili utemeljiti kako god hoćete svaki građanin koji ima 10 kuna i još jednu kunu za poslovni udjel. To je krasan naslov za svaku dnevnu novinu i za medije. Iz tog bi nekako proizlazilo da se daje ili daju velike mogućnosti da građani mogu osnovati, utemeljiti vlastitu tvrtku za ukupno 11 kuna. Zaista kada tako gledamo, kada bismo tako gledali jednostavno onda je to jedan ovaj prijedlog zakona koji nosi čak i oznaku E, dakle europski, zapravo jedan reklo bi se populistički zakon. Širokim, kako bi se to reklo nekada masama, se dopušta i omogućuje da osnuju svoju vlastitu tvrtku. U Europskoj uniji postoji 23 milijuna tvrtki. Od toga 22,5 milijuna tzv. malih i srednjih, ostalo su tzv. velike tvrtke. Kada kažem mali i srednji onda su to one tvrtke koje imaju do 100 zaposlenika. Dakle, ima ih u Europi 22,5 milijuna. Znaju kolegice i kolege koji su na plenarnoj sjednici Parlamenta u Strasbourgu kada je bila rasprava o tome kako da Europa izađe iz krize onda su rekli ovako kada bi svaka od tih malih i srednjih tvrtki zaposlila po jednoga samo, samo po jednoga zaposlenika to bi bilo 22,5 milijuna novih radnih mjesta u EU koja ima oko 500 milijuna stanovnika. 22,5 milijuna novozaposlenih je velika stvar. Pa pošto mi volimo kititi naše zakonske prijedloge sa oznakom E, a pitam se zbog čega ranije nismo isti ovakav zakon usvojili ili primijenili ako već Europa ima ovakvu direktivu i ovakve nakane i ovakav oblik da kažem poticanja poduzetništva i poduzetničke klime eto kako to da mi se ranije nismo sjetili da svaki građanin koji ima 11 kuna može osnovati vlastitu tvrtku? Što stoji iza toga? Iza toga stoji 60 papira, dozvola, nadzora i ne znam ni ja čega koje svaki građanin koji želi osnovati i ima 11 kuna mora pribaviti i angažirati odvjetnika najčešće da bi isposlovao to. Dakle, da bi isposlovao ono konačno kada dođe do onog činovnika, službenika u županiji da dobije konačnu dozvolu da mu kaže e sad imaš zeleno svjetlo. Svaki od tih 60-ak, nemojte me hvatati za riječ negdje više, negdje manje, dužnosnika, odnosno službenika kada k njemu dođete, a ja znam to i osobno jer su mi se mnogi žalili kao zastupniku, svaki od tih službenika ga gleda, promatra i promišlja kao neprijatelja, kao nekog kome on mora stati baš na put, a ne promatra ga afirmativno, ne promatra ga sa željom da mu pomogne da što prije dođe do svojih da kažem papira da bi napokon krenuo u posao, u biznis i da bi time zapravo doprinio ukupnom stanju, blagostanju, razvoju gospodarstva u RH u bilo kojem obliku. Zbog toga dakle kada ovakav zakon usvajamo i nitko nije protiv toga da se potakne poduzetnička klima u RH, ali treba vidjeti što se iza brda valja. Još uvijek nisu poduzete nikakve mjere da se ubrzaju postupci kako bi građani mogli doći upravo do osnivanja svoje vlastite tvrtke gdje bi možda, nadam se s obzirom da mi imamo zaista puno ljudi koji su inovativni, koji su kreativni i koji zasigurno mogu pridonijeti svojom kreativnošću, inovativnošću tako da dobro posluju pa čak i u uvjetima poslovanja kada uđemo daj Bože 1. srpnja u EU 2013. godine. Ali evo primjera npr. u Brodsko-posavskoj županiji kada je čovjek prikupio sve papire onda me pitao gdje sada da idem kod kojega od one trojice što rade u županiji da mi odobre tzv. minimalne tehničke uvjete, kojemu od one trojice da idem. Onaj je jedan kaže strog onaj drugi je ovakav, a možda onaj treći bi to odmah isposlovao. Vidite kakvi se problemi rekao bih obične prirode, a ne one takvi problemi ne bi trebali postojati. A pogotovo stoga što je administracija što je broj ljudi u državnim službama u službama regionalne i lokalne samouprave zaista velik. I mogli bi zaista ukoliko bi zauzeli afirmativan a ne nekakav mrki stav prema ishodovanju svih mogućih dozvola mogli bi se ubrzati ovi postupci. Pravosuđe, to bi možda interesiralo gospodina ministra, pogledajte koliko se ljudi žali na ne samo vječnost kako bih rekao sudovanja i vođenja sudskih postupaka. Pa netko kaže Dinamo je vječan, ma vječniji su procesi koji traju na našim trgovačkim sudovima. I onda kada dobiju konačnu presudu ne može se ništa ishodovati. Znam privatne tvrtke koje dobiju presudu da mu je netko dužan toliko i toliko za izvršene radove ali kaže ja s tim ništa ne mogu. Ne mogu se naplatiti, ovaj je promijenio naziv tvrtke, naziv vlasnika itd. problem je u dugotrajnim procesima u pravosuđu ali i u nekim drugim zakonima koje ćemo morati također mijenjati. Također je bitna i porezna politika. Pa vi sami znate da mnogi sportaši ne samo iz Hrvatske nego iz nekih drugih zemalja zbog velike porezne presije bježe sa svojim prebivalištem sa prijavom pa recimo u Monte Karlo ili Andoru ili neke druge zemlje. Netko je ovdje govorio o primjeru baltičkih država. Kada kažem baltičke države onda jasno mislim na Estoniju, Litvu i Letoniju koje su upravo u onom segmentu pravosudnom ali i poreznom napravile veliki iskorak. I postale su nekada je bila Malezija azijski tigar, danas su upravo te zemlje pribaltičke ili baltičke europski tigrovi u porastu BDP-a u razvoju gospodarstva u standardu svojih građana u stopi zaposlenosti svojih građana. Dakle stvar nije samo u tome da građani osnuju svoju tvrtku za evo ukupno 11 kuna nego niz pratećih zakona i pripomoći središnje države kako u zakonskoj regulativi ali tako u jednoj rekao bih stezi nego disciplini svih onih koji odlučuju o svim dozvolama, odobrenjima i ostalima, a ima ih popriličan broj. Pa i taj broj bi se možda mogao reducirati a ne da ih bude 60 otprilike, nemojte me hvatati za riječ oko 60 da bi se ishodili minimalni tehnički uvjeti da netko otvori svoju tvrtku. Dakle i za ovih 11 kuna stoji još 60 papira, plaćanje odvjetnika i niz drugih stvari na koje ljudi nailaze kada žele osnovati svoju tvrtku, bez obzira na njihove dobre namjere tih ljudi u većini ili većma i bez obzira na njihovu kreativnost, inovativnost koju naši ljudi pokazuju i svoje znanje iskazuju kada odu u inozemstvo kada izlažu u inozemstvu, kada se takmiče u inozemstvu na bilo kojim natjecanjima znanja i naši pogotovo mladi ljudi koji bi zaista mogli postići velike rezultate da nema ovolikog administriranja i sporog pravosuđa koji su kočnica razvoja ovakvog privatnog poduzetništva. Dakle nisu mediji ti koji stvaraju antipoduzetničku klimu … /Govornik isključen./ …
Vrijeme kolega. Kolega Grubišić hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prvo uvaženi zastupnik Ivan Grubišić. Izvolite.
Mi kao nezavisni zastupnici se zalažemo za građansku i etičnu Hrvatsku. Kada kažem građansku onda podrazumijevamo da je demokratska, da je pravna i da je socijalna. A kada govorimo o etičnosti u Hrvatskoj onda smatramo da smo tu u velikom raskoraku sa osnovnim etičnim principima. Ne kradi, ne laži, odgovorno se ponašaj i nemoj griješiti propustom. To nije religijski govor, to je govorio jedne građanske opcije kako bi trebalo urediti Hrvatsku. Ovdje se je danas čulo puno pametnih i jednoga i riječ je o gospodarstvu o društvima sa ograničenim ili dioničkim društvima, međutim nitko ne spominje potrebu i u gospodarstvu potrebu etičnosti, da se ne krade, da se ne laže, da se ne rade krivi ugovori, menadžerski ugovori itd. sve to spada pod kategoriju etičnosti. Tu smo siromašni i na testu etičnosti mnogi bi od nas i u ovom Saboru ne bi položili pozitivno propis. To sam želio reći da naglasim važnost etičnosti i u demokraciji i u građanskoj državi. Hvala lijepo.
Hvala vama. Na repliku će odgovoriti poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo moj prezimenjače iako nismo rodbina jel na vašoj replici. I ja se kao rimokatolik slažem s vama da bismo trebali manje griješiti mišlju, riječju, djelom i propustom kako tako kaže naša religija. Međutim ipak pored toga što smo katolici mi smo i Hrvati, a Bruno Bušić je dobro rekao prije 40 godina što će se dogoditi kada Hrvatska bude slobodna država. Pa nažalost ta njegova vizija i proročanstvo gdje smo mi a vi biste se složili sa mnom, pokazali mnogo grabežljivosti, netolerancije i nekakvih drugih osobina kao narod i gdje su kako je on rekao kako će tek Hrvati guliti svoje ljude Hrvate to će se tek pokazati kada Hrvatska bude imala svoju vlastitu državu. Dakle, između ove zaista religiozne postavke i ono što je rekao Bruno Bušić ima velikih razlika, ali nažalost i jedna i druga su točne. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će vam replicirati cijenjeni Branko Vukšić.
Kolega Grubišiću, vrlo kratko. Da, u pravu ste, sutra će vjerojatno u mnogim novinama osvanuti naslovi možete osnovati tvrtku za 10 kuna, tvrtka za 10 kuna. Mislim da je možda 10 i onih 750 kuna što treba platiti znači nešto ispod 1000 kuna i neki će povjerovati, oni koji se nisu … [[Ne razumije se.]] biznisom da stvarno jedan papir ispuniš, odneseš bilježniku … [[Ne razumije se.]] vi ste točno rekli, onih 60-tak papira. Pokušajte otvoriti pekaru. Što je tvrtka, vjerojatno mislite na tvrtku sa jednim telefonom ili mislite da će se samo zaposliti ljudi u marketinškim tvrtkama i da će prodavati marketing. Prema tome sve ovo što se učinilo s ovim zakonom, što treba pozdraviti sasvim sigurno, kad se olakšava nekome da otvara tvrtke, međutim bez onog da se neki hitrorezova, bez onih svih silnih dozvola koje se treba, oni koji su otvarali tvrtke i koji su tražili neke dozvole znaju što je. I točna je konstatacija, kad dođete među birokrate oni čine sve da vam onemoguće bilo kakav poslovni poduhvat, obeshrabre vas već na prvom šalteru. Ako to nećemo napravit, i još se jedanput vraćam, i ako nećemo napraviti intervenciju ne u sudskom postupku nego da se reformira pravosuđe, nema nikakve šanse ni ovaj zakon ni drugi zakoni niti će se stvoriti poduzetnička klima. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi Boro Grubišić.
Kolega Vukšić spomenuli ste hitrorez, to me uvijek podsjeća na perorez, ali gospodin Šuker je dobro iznio jednu činjenicu da je 62% od blokiranih tvrtki one koje se danas nazivaju fax firme. Ne bih ni ja volio, a vjerujem ni vi, da sada ovim zakonom ponovo započnemo sa erom masovnog osnivanja fax firmi koje imaju samo telefon koji radi samo kada je taj koji je prijavio firmu doma, nego upravo ne bi li pojednostavljenjem dakle osnivanja tvrtke, zatim efikasnošću pravosuđa postigli to da ipak od tih firmi koje će se utemeljiti temeljem ovoga zakona da kažem i vrlo jeftino, da ipak dobijemo nekakav napredak poduzetništva. Hvala lijepa.
I treća replika, uvaženi zastupnik Jakša Baloević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo slušam već ovdje mjesecima i često se spominju poduzetnici i gospodarstvo, pa i danas je bilo mnogo riječi. Ja sam bio 21 godinu poduzetnik i moja filozofija poslovanja je bila da svaki dan znam financijsko stanje u firmi. To je bila mala firma, skromno poslovanje, ali mislim da sam radio kako bi morali raditi svi poduzetnici. Ja nijedan dan nisam bio u blokadi, nije dan nisam zakasnio platit porez, nijednu kunu nikome ne dugujem. Evo pred čitavom javnošću ja mogu kazat da nijednu kunu ne dugujem nikome od dobavljača ni državi. Stoga smatram, a što ja kazao i don Ivan, da je najvažnije u poslovanju odgovornost prema državi, prema samom sebi i okolini. Stoga bih zamolio ministra pravosuđa da svi zakoni koji će uslijedit da budu upravo u tom smjeru kako da zaštite odgovorne, poduzetne ljude za razliku od onih koje treba strpat u zatvor. Što se tiče zakona složio bih se, danas je to već i rečeno ovdje da temeljni kapital po meni bi isto morao biti malo veći, ali dobro. S obzirom na veliku nezaposlenost dobro je možda da i kroz ovaj oblik potaknemo poduzetništvo. A kad sam jučer postavio ono pitanje, išao bih u tom smjeru da se osnuje preduvjet jedan, da grad, općina i država stvore nekakve prostorne mogućnosti kako recimo kroz ovo jednostavno formiranje firmi bi mogli imat djelovanje učinkovito. Još jednom ponavljam, zamolio bih u ime mnogih koje ja znam, koji su uredno poslovali za razliku od mnogi koji su bili negativci u tom smislu, da zaštitite poduzetnike i da ih ne smatramo kao kriminalce nego kao ljude koji rade na dobrobit ove države, koji na neki način i nas hrane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Više je to bila rasprava nego replika, ali za tu repliku odgovorit će zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega. Ma evo ja ću reći i jedan drugi primjer koji je sličan vašem. Moj prijatelj koji tako isto izvršava uredno svoje porezne i sve druge obveze kažnjen je od inspekcije sa 10 tisuća kuna kazne zato što na ulaz na svom skladištu građevinskog materijala nije postavio tablu, prometni znak ograničenja brzine kretanja u krugu skladišta od 5 km, dakle 5 … [[Ne razumije se.]] Pa mislim tko može brže ići u skladištu građevinskog materijala ja ne znam, ja ne znam može li viljuškar ići brže, ali je čovjek morao platiti 10 tisuća kuna kazne. Takve rigorozne mjere, tako nerazumijevanje ili evo da kažem da postoji opomena pa da se kaže ako u roku od 7 dana ne postaviš prometni znak ograničenja brzine na ulazu u skladište od 5 … [[Ne razumije se.]] dobit ćeš kaznu. Ne, gotovo, odrezano, nema tu milosti. Pa kako će taj poduzetnik, kad će on zaradit, koliko treba da proda cigle, crijepa, cementa da bi zaradio 10 tisuća kuna. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Time smo završili pojedinačnu raspravu. Čut ćemo još jednu raspravu u trajanju od 5 minuta u ime kluba HDSSB-a i poštovanog Zorana Vinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Kao što su rekli moji kolege iz HDSSB-a poduprijet ćemo dakle ovaj zakon, ali imajući u vidu da je to samo prvi korak, prvi korak koji će omogućiti mnogima da osnuju svoju tvrtku, ali život tvrtke u svakom slučaju neće ovisiti o ovih 10 kuna nego će ovisiti o mnogim drugim uvjetima o potporama ministarstva preko vladinih agencija. Evo danas je premijer Milanović u Njemačkoj, pa se nadam da će on pitati predsjednicu Vlade Njemačke kako je Njemačka pokrenula gospodarstvo povećanjem PDV-a ili smanjenjem PDV-a. Vjerujem da će dobiti odgovor jer Njemačka je upravo smanjila PDV. Jedan od svakako uvjeta za oporavak hrvatskog gospodarstva bit će i povlačenje sredstava iz Europske unije. Evo jučer smo nazvani polusvijetom, nazvani neznalicama, nazvani plačljivcima, nazvani smo da smo politikanti itd. Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre pravosuđa čitate li vi zakone koje hrvatska Vlada upućuje Hrvatskom saboru? To sam htio pitati gospodina Leku jer je njegov potpis ovdje, a vezano je upravo povlačenje tih sredstava iz Europske unije, vezano je za prijedlog statističkih regija i onu podjelu na dvije statističke regije koju je hrvatska Vlada uputila prema Europskoj uniji, dodatno utjecala na siromašenje, daljnje siromašenje Slavonije i Baranje. Vrlo brzo evo na sjednicu Sabora i već je upućeno u dnevnom redu nalazi se još jedan prijedlog Zakona o poticanju investicija, o unapređenju investicijskog okruženja s konačnim prijedlogom zakona [[Upadica Stazić: Kolega Vinkoviću ja imam samo jednu molbu. Možete li vi bar jednu …]] Možete vi, ali ovo itekako ima veze sa gospodarstvom [[Upadica Stazić: Ali dopustite samo jednu molbu da uputim. Da kažete bar jednu jedinu rečenicu o Zakonu o trgovačkim društvima.]] Rekao sam da klub HDSSB-a podržava ovaj zakon. I ja bih vas molio da mi ne oduzimate vrijeme, a shvatit ćete vrlo dobro o čemu pričam kad vam pročitam zakon, dakle koji je hrvatska Vlada poslala u Hrvatski sabor. To trebaju posebno imati na umu zastupnici SDP-a, HNS-a, odredila da po tom zakonu Hrvatski sabor izvijesti ili prvi potpredsjednik Vlade Radimir Čačić, ministar gospodarstva Gordan Maras, ministar poduzetništva i zamjenica, a u tom zakonu koji je usklađen sa Europskom unijom stoji vidi Boga ti karta regionalnih potpora razlikuje tri regije od kojih se za dvije središnja i istočna i Jadranska Hrvatska. Gdje je nestala središnja Hrvatska u onome što je poslano u Europu? Ovo je zakon kojeg je predlagatelj hrvatska Vlada o kojoj ćemo raspraviti za koju minutu. Kakav je falsifikat poslan u Europsku uniju kada ovdje u ovom zakonu stoji da Hrvatska ima tri statističke regije gospodine ministre pravosuđa? Što je ovo? Tko je sada neznalica? Tko je politikant? Tko je polusvijet? Tko ne želi povući novce iz Europske unije? Što je gospodo zastupnici SDP-a? Što je gospodo zastupnici Slavonije? Što je ovaj zakon? Zakon koji hrvatska Vlada predlaže dan poslije onih tirada, o tome da hrvatska ima ne administrativne, nego dvije statističke regije. Ta ista hrvatska Vlada u ovom zakonu predlaže tri statističke regije – središnju, istočnu ili panonsku i jadransku Hrvatsku. To je dopustite prevara svih zastupnika, prevara svih građana, ali isto tako prevara koja je usmjerena na daljnje siromašenje Slavonije i Baranje, a isto tako i Hrvatske i cjelokupnog hrvatskog gospodarstva. Dakle završno. Klub HDSSB-a će podržati, dakle ovaj prijedlog zakona. Ne vidim da će od tog zakona biti novih 300000 radnih mjesta, ali u svakom slučaju treba smanjiti namete koji su bili 20000 kuna ili 25000 kuna na ovih simboličnih. Ali sve druge mjere koje su vezane za pomoć gospodarstvu prvenstveno smanjenje PDV-a koji će utjecati na otvaranje radnih mjesta, povećanje potrošnje ali isto tako i proizvodnje, ugledajmo se u Njemačku. A ovo bih molio ako ste ga pročitali koliko Hrvatska ima statističkih regija dvije ili tri?
Kolega Vinkoviću 45 sekundi ste prekoračili vrijeme. Hvala vam.
Toliko ste vi meni uzeli gospodine potpredsjedniče.
Nisam vam uzeo toliko.
Jeste, jeste.
Ali sam vam mogao uzeti riječ ako se ne držite teme. Ali sad će vam replicirati kolega iz kluba, Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Naime, nije replika nego dobronamjerna dakle zapažanje da moj kolega Vinković, moj vrli kolega Vinković spominje Slavoniju i Baranju. Ali evo malo je zaboravio u žaru svoga govora koji je odličan i još naš Srijem počevši od Iloka, Vukovara, Bapske, Nijemaca, Apševaca i ostalih. Pa evo Slavonija, Srijem i Baranja i Strošinci tako je na kraju zadnje selo.
Na repliku odgovara Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Grubišić, doista ovdje svi zajedno, dakle bez obzira da li smo pozicija ili opozicija moramo donijeti mjere koje će pokrenuti hrvatsko gospodarstvo. Te mjere moraju biti usmjerene ka otvaranju novih radnih mjesta. Kao Hrvatska moramo pokrenuti i postupak povlačenja sredstava iz Europske unije. Međutim, u namjeri da povučemo što više sredstava iz Europske unije nitko zastupnike ne može nazivati polusvijetom, politikantima, neznalicama itd. itd. No, ja doista ne znam tko u Hrvatskoj danas vlada – hrvatska Vlada koja je jučer pričala o 2 statističke regije ili hrvatska Vlada koja danas predlaže u Zakonu o poticanju investicija, o unapređenju investicijskog okruženja 3 statističke regije, a vezane su i za potpore koje su usmjerene ka oporavku hrvatskog gospodarstva. Dakle, jučer je postojala samo prema riječima predsjednika Vlade, prvog potpredsjednika ministra Grčića samo dvije statističke regije. Postojala je Panonska i postojala je Jadranska Hrvatska, kontinentalna. Danas u ovom zakonu postoji središnja Hrvatska, dakle tu je Varaždin, Zagreb. Tu je i jadranska Hrvatska i tu je i istočna Hrvatska. Tko vara građane Hrvatske neka sada odluče, na izborima neka odluče. I danas je vidljivo tko govori istinu, tko je politikant, tko je neznalica. To sigurno nismo mi zastupnici iz Slavonije i Baranje, zastupnici HDSSB-a. Jer sva ova odluka i podjela statističke regije je usmjerena na daljnje siromašenje Slavonije i Baranje [[Upadica Grubišić: I Srijema.]] [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] sredstava iz Europske unije. Onaj tko isključuje mikrofon, dovoljno.
Kolega Vinkoviću hvala vam lijepa. Evo sad ćemo čuti zaključno riječ ministra pravosuđa uvaženoga gospodina Orsata Miljanića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle, ja bih prvo se izjasnio o amandmanu Odbora za zakonodavstvo koji nam je pismeno predan. Dakle, mi ga prihvaćamo u cijelosti. Drugo, ne ulazeći sada u ove sve dijelove rasprava koje se tiču općeg stanja u pravosuđu i gospodarstvu samo nekoliko napomena. Dakle, vrlo brzo će biti u ovom Saboru neki zakoni koji će se ticati pravosuđa i postupanja tako da onda ćemo imati priliku raspravljati o tim konkretnim stvarima. Što se tiče ovog zakona kao što smo rekli on ima tri segmenta, ovaj prvi europski usklađenje s direktivama zapravo nije bio sporan tijekom rasprave. Ja ću onda početi od kraja. Treći segment je zapravo uvođenje reda, ono o čemu ste govorili. Dakle, to je stvar da prema sadašnjoj sudskoj praksi uprave društva s ograničenom odgovornošću ne odgovaraju za nepokretanje stečaja u roku određenom zakonom. U ovom trenutku ono što ste postavili pitanje pokrenuto je 148 postupaka podnesene prijave za nepokretanje stečaja, 45 presuda je doneseno, od tog su 43 osuđujuće. Dakle, to je sadašnja situacija. Situacija nije dobra i zato idemo s ovom intervencijom i ono što je bilo dosada mi s ovim mijenjamo. Dakle, sa donošenjem ovog zakona postojat će i ta kaznena odgovornost. Neće više biti dvojbeno u sudskoj praksi da li odgovara ili ne odgovara uprava društva s ograničenom odgovornošću. Dakle, to je ono što donosi ovaj zakon. Što se tiče ovog segmenta koji se odnosi na jednostavna društva s ograničenom odgovornošću on je samo dio paketa i nadovezujem se na ono što se spominjalo u raspravi. Pred vama će biti i Zakon o financijskom poslovanju, bit će izmjene Stečajnog zakona, bit će izmjene Zakona o parničnom postupku. Dakle, čitav niz zakona kojima će se urediti ovaj segment. Ambicija ovog zakona nije sređivanje odnosa u cijelosti nego samo otvaranje mogućnosti osnivanja jednog novog jednostavnog društva s ograničenom odgovornošću, poticanje ljudi koji imaju ideju da na jednostavan način izađu na tržište i okušaju se u poduzetničkoj sferi. Osvrnuo bih se ovdje i na ono što je rečeno o tome o postojanju birokratskih prepreka, o potrebi ubrzavanja postupka što je apsolutno točno. Međutim, ovaj zakon i to donosi. Ako ste pogledali zakon vidite da je u prilogu izjava o osnivanju koja zamjenjuje 4 druga dokumenta koji sada trebaju. Dakle, ovaj zakon i na to djeluje. Mi danas imamo mogućnost osnivanja društva s ograničenom odgovornošću u roku od 24 sata, ali se ne primjenjuje. Ovaj zakon će potaknuti i primjenu toga zato što očekujemo upravo u segmentu ovog društva za 10 kuna da će se primjenjivati taj način osnivanja elektronski, znači gdje je moguće u roku od 24 sata. Dakle, to su sve stvari koje donosi ovaj zakon. Što se tiče imigracije poduzetnika to on sam po sebi neće spriječiti, međutim zemlje u EU koje nisu donijele ovakve zakone doživjele su migraciju. Dakle, razlog više da idemo s ovim. Što se tiče utjecaja na registriranu ili neregistriranu djelatnost ne možemo sve sprječavati, ne možemo na sve utjecati represijom, ali ako vi nekom omogućite da on uđe u poduzetništvo na jednostavniji način, jeftinije onda je logično i za očekivati da će biti manje neregistrirane djelatnosti. Upravo zato što se smanjuju prepreke i zato što se pojeftinjuje postupak. Dakle, to je ono što se donosi ovim zakonom. Ovaj zakon kao što sam rekao on ide u paketu sa zakonom kojim će se smanjiti pristojbe i kojim će se pojednostaviti ovaj dio koji ljudi koji ulaze u poduzetništvo sada plaćaju državi, to će se pojeftiniti. To će biti pred vama sljedeći tjedan. Dakle, to je ono što donosi ovaj zakon. Evo, ja ne bih dalje duljio. Ja se zahvaljujem svima na potpori zakonu. Evo, to je to. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. Imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre niste mi ustvari odgovorili na pitanje zašto je potrebno imati dvije vrste društava s ograničenom odgovornošću kada i jedan i drugi u ekonomskom smislu zahtijevaju vrlo mali iznos kapitala? Zašto se onda ne predlaže jednostavno radikalno rješenje društvo 10 kuna, osnujte brzo, radite ljudi. Dva društva zakomplicirat će sustav. Vi ste pravnik, vi puno bolje od mene znate kako će to izgledati u pravnom smislu, a kako će izgledati u ekonomskom smislu pa rezerve. Pa koliko će njemu trebati da dođe od 10 kuna do 20 tisuća kuna? Pa ako ikakva gospodarska djelatnost ima smisla pa to je pitanje znači jednog obračunskog razdoblja. Dakle, već ste unaprijed ugradili prepreku da nekoga silite da za godinu dana mora raditi neke transformacije. Dakle, to je moje jednostavno pitanje. Niste mi odgovorili. Ako se ovo predlaže zašto se onda ne ide na stvarno pojednostavljenje, a ne nekakvo glađenje po površini.
Evo ministar želi u 2 minute odgovoriti na ovu repliku. Izvolite.
Evo samo ću ukratko. Dakle, doseg ovog zakon i prema kom je on usmjeren je prvenstveno prema ljudima koji nemaju iskustva u poduzetništvu, koji kreću u to. Mi želimo potaknuti da onaj tko ima ideju, da li su to mladi ljudi koji izrađuju nekakvu web aplikaciju ili bilo što, da mogu na jednostavniji način ući u to. Ono što treba također naznačiti je sljedeće, postoji povjerenje između poduzetnika. Naravno da kad je netko ušao u ovaj klasični d.o.o. ja se slažem sa ekonomskom vrijednošću kapitala koja se mijenja što ste rekli, ali on je obavio određene predradnje, on je na neki način ušao na drugi način u posao. I za očekivati je da u pravnom prometu će se i drugačije postupati prema jednom i drugom. Svi poduzetnici, i tu bih htio reći nema suda, nema sistema koji može osigurati naplatu, koji može osigurati funkcioniranje ako nema novca. Ako ste vi poslovali s nekim tko unaprijed ne znate što ima ili ne. Dakle, mi s ovim potičemo ulazak na tržište, zadržavamo dva oblika, ovaj oblik će kroz rezerve dolaziti do povećanja ne kapitala, ali doći će, izjednačit će se s ovim običnim klasičnim d.o.o., a vidjet ćemo kakvi će biti trendovi u praksi. Možda zbilja postoji potreba da se digne kod običnog d.o.o. razina temeljnog kapitala, to ćemo vidjeti. Ali u ovom trenutku idemo s ova dva modela, vidjet ćemo kako će se razvijati. On u svakom slučaju neće štetiti jedan drugom i tu neće biti negativnih efekata. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Ovime je rasprava o tekstu zakona završena. A glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 139, rasprava je zaključena. Predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 49 suzdržanih donesen zakon.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospod saborski zastupnici. Predloženom izmjenom i dopunom Zakonom o trošarinama koji će važiti do 1.7.2013.godine provodi se usklađenje u odnosu na Direktivu Vijeća 2008/118/EZ u dijelu zakonskog omogućavanja kontrole kretanja trošarinskih proizvoda putem elektroničkog trošarinskog dokumenta čime bi se zamijenio sada važeći papirnati prateći trošarinski dokument. Uspostavom računalnog sustava kontrole kretanja trošarinskih proizvoda omogućilo bi se praćenje i nadzor tijeka kretanja trošarinskih proizvoda kojima je odgođena naplata trošarine u realnom vremenu. Time bi se pojednostavila administrativna procedura i ubrzali tijekovi roba, a što bi u konačnici utjecalo na učinkoviti rad nadzornih tijela te povećanje proračunskih prihoda. Intervencije koje se predlažu samo su najnužnije u cilju zakonskog omogućavanja što bržeg razvoja sustava i kontrole kretanja trošarinskih proizvoda putem elektroničkog trošarinskog dokumenta koji bi bio u punoj primjeni od 1. ožujka 2013.godine. Ova izmjena predstavlja daljnji korak u postupku integracije carinske uprave sa informatskim sustavima EU što će doprinijeti boljoj ukupnoj pripremljenosti carinske uprave za poštivanje svih zahtjeva što su stavljeni pred države članice s ciljem funkcioniranja na jedinstvenom carinskom području i zajedničkom tržištu EU. Napominjem samo da ćemo u 4.kvartalu predložiti novi Zakon o trošarinama koji bi stupio na snagu od 1.7.2013.godine. Znači ovaj stari bi prestao važiti, a u kojem ćemo obaviti potpuno usklađivanje trošarina sa EU direktivom što nam je obveza do pristupanja u EU. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa pomoćnikom. Dakle Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 17.sjednici održanoj 18.rujna 2012.godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama s Konačnim prijedlogom zakona kao u svojstvu matičnog tijela. Dakle u raspravi na odboru istaknuto je mišljenje da je ovim zakonom trebalo definirati do kada će se kretanje trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarine dozvolite temeljem papirnatog pratećeg trošarinskog dokumenta. Naime, nema potrebe da u domaćem prometu istovremeno se koriste elektronički trošarinski dokumenti i papirnati prateći trošarinski dokumenti, naravno to je dio rasprave. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru donošenju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama zajedno sa sljedećim amandmanom. U članku 1. konačnog prijedloga zakona koji se mijenja članak 7. važećeg zakona novi stavak 5.mijenja se i glasi, iznimno od odredbe stavka 4. ovog članka kretanje u sustavu odgode plaćanja trošarina iz stavka 1. točka 2. ovog članka dozvoljeno je temeljem papirnatog pratećeg trošarinskog dokumenta. Obrazloženje, predloženim amandmanom jasnije se definira da se kretanje trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarine iznimno dozvoljava i temeljem papirnatog pratećeg trošarinskog dokumenta. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Gjurkoviću predsjedniku Odbora za financije i državni proračun. Otvaram raspravu. Na redu su prvo klubovi. Pa pozivam cijenjenu zastupnicu Martinu Dalić da iznese stavove kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Gospodine zamjeniče ministra. Ovdje predložene izmjene Zakona o trošarinama predstavljaju usklađivanje sa europskim direktivama i smatramo da nije o ovome potrebno o samom usklađivanju posebno opsežno raspravljati. To je proces kojeg treba dovršiti. Naravno kao što je istakao kolega Gjurković bilo je jučer na odboru rasprave i govorila sam ustvari o tome zbog čega je potrebno u domaćem prometu zadržati papirni dokument ukazujući upravo na kako jedna malena odredba može vrlo lako administrativno zakomplicirati neki proces jer sada će biti elektronika ali u domaćem prometu pratit će trošarinsku robu i taj papirni dokument od kojeg se ipak i dalje ne odustaje možda da ne bi proces bio previše jednostavan ali vjerujem da će to predstavnici Vlade se osvrnuti na to. Međutim, kada govorimo o trošarinama i kada na dnevnom redu imamo trošarine onda ipak nije moguće ne spomenuti i ne osvrnuti se na neka suštinska pitanja koja se upravo iz kretanja trošarina i kretanja prihoda od trošarina mogu iščitati. Tako je suštinsko pitanje upravo kretanje ekonomske aktivnosti, kretanje potrošnje i konačno kretanje životnog standarda stanovništva koje se može iščitati iz kretanja upravo prihoda od trošarina. Naime, iako se vrlo često u javnosti ističe od strane različitih državnih dužnosnika kako se proračun puni jako dobro, prihodi od svih vrsta trošarina manji su nego prošle godine. štoviše tijekom turističke sezone u 7.i 8.mjesecu prihod od trošarina manji je nego prošle godine. to se posebno jasno vidi na kretanju prihoda od trošarina na naftne derivate koji su manji otprilike 1,5%. Jasno je i logično da postoji veza između količine prodanih naftnih derivata, prihoda koji se na taj način ostvaruju i potrošnje odnosno ekonomske aktivnosti. Upravo to nedvojbeno potvrđuje da se realan pad potrošnje, realan pad proizvodnje nastavlja i tijekom ljetnih mjeseci. Mi danas znamo kao statističku činjenicu da je tijekom prva dva kvartala, odnosno tijekom prvog polugodišta zabilježen pad ekonomske aktivnosti. Najavljuje se i ohrabruje se da dolaze bolja vremena, međutim ono što podaci pokazuju, pokazuju da postoji i visoka vjerojatnost da će i tijekom trećeg kvartala prvi puta nakon 2009. godine ekonomska aktivnost pasti, nakon kvartala u kojoj bi turizam i neke druge aktivnosti trebale donijeti nešto bolje stanje. Ne bih željela i nije mi ovdje namjera biti zloguki prorok, ali na sličan način upućuje i kretanje trgovine na malo. U 7. mjesecu trgovina na malo bila je manje nego u lipnju i to kada se uzmu u obzir sezonske razlike u ova dva mjeseca. Dakle ono što danas znamo o našoj stvarnosti, ono što nam govore takvi pojedinačni pokazatelji, uključujući i onaj koji ukazuje na kretanje prihoda od trošarina jest da treći kvartal bi mogao donijeti pad gospodarstva. Ovakvo je stanje međutim proizašlo iz mjera ekonomske politike, proizašlo je iz povećanja porezne presije, uvođenja novih poreza, povećanje cijena struje, plina, najava daljnjih povećanja cijena kao što je ono cijene grijanja, kao i najava uvođenja novih poreza. Previše je to za zemlju koja bi trebala savladati krizu, u kojoj bi se trebala ohrabriti potrošnja i proizvodnja. S druge strane stanje u Europi je teško, međutim malo pomnija analiza ponovo ekonomske aktivnosti pokazuje da stanje u Europi nije glavni uzrok onoga što se danas zbiva kod nas. Naime, tijekom prve polovice godine neto izvoz je pozitivno pridonosio stopi rasta. Drugim riječima, da nije bilo neto izvoza tijekom prve polovice godine pad gospodarske aktivnosti bio bi još veći što dodatno potvrđuje da naša sadašnja ekonomska situacija, pad životnog standarda, pad proizvodnje jest posljedica načina na koji se vodila ekonomska politika. Ekonomska politika je gurnula zemlju u puno dublju recesiju i depresiju nego što bi to nalagale okolnosti u Europi koje nisu jednostavne i lagane. Prihvaćamo to, prepoznajemo i razumijemo. Upozoravali smo na takvu mogućnost, argumentirali je, ali Vlada je bila uvjerena i čini se i dalje je uvjerena u ispravnost svoga puta. Međutim, brojke koje oslikavaju ekonomske trendove su ipak neumoljive. Zato ovakvo stanje koje je ekonomska politika izazvala zahtijeva i njezinu reakciju. Zahtijeva i njezinu reakciju kojom bi se sanirali jednim dijelom ovakvi negativni trendovi, a čini se barem po izjavama državnih dužnosnika, da za takvu reakciju prostora ima i mogućnosti ima jer se državni dužnosnici kontinuirano hvala i podcrtavaju izvrsno punjenje proračuna. Unatoč padu prihoda od trošarina stvari na drugim porezima idu dobro. Povećanje stope PDV-a od 2% kao što se i očekivalo daje privremeno dobre rezultate. A ako je stanje u proračunu tako dobro kao što državni dužnosnici govore, zar ne bi onda bilo logično razmisliti o mogućnostima za olakšavanje i snižavanje troškova proizvodnje, troškova poslovanja, troškova života i na kraju konca olakšavanje životnog standarda, jer možda bi takvo ohrabrenje osiguralo i kontinuitet punjenja proračuna. Naime, ako ekonomija nastavi padati sadašnje proračunsko stanje bit će tek privremena epizoda. I konačno, zašto ovo pitanje uopće ima smisla postavljati u raspravi o zakonu koji se odnosi na trošarine. Jednostavno stoga jer je u slučaju trošarina pravo utvrđivanja poreznih stopa preneseno na Vladu. To su jedini porezi čiju visinu vlastitom odlukom određuje Vlada. Razlog se tome nalazi u činjenici da se Vladi željelo omogućiti da brzo, promptno i na vrijeme reagira na zbivanja u gospodarstvu, na zbivanja u okruženju. Prethodne su vlade tu mogućnost koristile posljednji puta prošle godine kada su snižene trošarine na naftne derivate i unatoč tome prikupljeni planirani prihodi. Pa valjda i sada kada je stanje u proračunu tako sjajno, kada je porezna disciplina besprijekorna, ima makar malo prostora za ohrabrivanje i poduzetnika i građana na veću potrošnju, na hrabrije ulaženje u različite projekte i u različite investicije jer samo će to prekinuti trendove koji se naziru, trendove koji čini se i na treći kvartal prenose negativna kretanja. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada pozivam uvaženog zastupnika Zlatka Tušaka da iznese stajalište Hrvatskih laburista-Stranke rada.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Gledajući Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, s konačnim prijedlogom zakona, koji predlaže Vlada Republike Hrvatske je usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije. Predložene izmjene u pravilu ne bi trebale stvarati veće probleme u svojoj primjeni već bi trebale omogućiti bolje i kvalitetnije praćenje te veći nadzor u kretanju trošarinskih proizvoda. U predloženim izmjenama se od 1. ožujka iduće godine uvodi obavezu elektroničke razmjene podataka za kretanje trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarine na teritoriju naše zemlje. Skraćivanjem roka prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju osigurat će se elektronička razmjena podataka, praćenje i kretanje trošarinskih proizvoda te prilagodba Carinske uprave za nove uvjete. Stvorit će se bolji preduvjeti za razvoj carinskih informacijskih sustava koji su neophodni pri ulasku Hrvatske u informacijski sustav Europske unije. Pomicanjem tog roka omogućit će se i bolja pripremljenost Carinske uprave za poštivanje svih zahtjeva koji se stavljaju pred članice Europske unije sa ciljem na jedinstvenom carinskom području i zajedničkom tržištu Europske unije. Trošarine su jedna vrsta poreza i uvođenjem njezinog informatičkog praćenja lakše će se kontrolirati i spriječiti izbjegavanje plaćanja trošarina pojedinih roba, te spriječiti nezakonito bogaćenje po toj osnovi. Između ostalog, zakonom je dano i ovlaštenje Vladi Republike Hrvatske da može svojom uredbom intervenirati na visinu trošarine. U ovom slučaju radi se o duhanskim proizvodima, cigare, cigarilosi, sitno rezani i ostali duhan za pušenje. Takvo ovlaštenje Vlada Republike Hrvatske ima i za visinu svih ostalih trošarina. U obrazloženju se navodi kako se na taj način pojednostavnjuje postupak promjene visine trošarina u svrhu njezinog daljnjeg usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije. Pitam se, da li ulaskom Hrvatske u Europsku uniju će doći do izmjene Zakona o trošarinama i ukinuti ova ovlast Vladi Republike Hrvatske jer neće biti ni razloga za usklađivanje više sa pravnom stečevinom Europske unije. O izmjenama trošarina, te i ovaj Sabor treba u svakom slučaju raspravljati, a ne to prepustiti ovoj Vladi da ona samostalno odlučuje. O Zakonu o trošarinama Vlada Republike Hrvatske ima ovlasti mijenjati visinu svih trošarina svojom uredbom imajući u vidu kako se ova Vlada do sada odnosila prema građanima i sav porezni ovaj teret prebacivala na njihova leđa uvjeren sam da trošarine će biti samo veće, a ne nikako manje. Ova Vlada do sada je opteretila građane i povećala PDV na 25%, cijenu struje na 20%, plina za 22%, vodu za 20%. Omogućila je distributerima plina da iako korisnik nema utroška plina dobije račun od 20,60 kuna a pitam se da li je to račun za maglu jer sigurno nije za potrošeni plin u konkretnim slučajevima. HEP Toplinarstvo bez imalo srama traži povećanje cijene grijanja za 37%. Nitko se ne pita mogu li to građani platiti posebno umirovljenici sa mirovinom od 2000 kuna ili oni koji su ostali bez posla i prihoda, a završili na burzi rada, oni sa minimalnom plaćom ili oni bez plaće. Ova opterećenja prema građanima ulaskom Hrvatske u Europsku uniju trošarine se moraju uvesti na struju i na grijanje. One će iznositi minimalno 0,5 eura po megavat satu za poslovne korisnike i 1 euro po megavat satu za građanstvo. Minimalne trošarine za prirodni plin u Europskoj uniji za industrijsku potrošnju je 0,3 eura po giga đulu, dok postoji iznimka za poljoprivredu i one mogu biti manje. Za grijanje poslovnim korisnicima minimalna trošarina je 0,15 eura po giga đulu, a za građanstvo je 0,3 eura po giga đulu. Kod nas za sada na plin i struju postoji nulta stopa trošarine i ona se mora uvesti tek ulaskom Hrvatske u Europsku uniju. Njenu visinu će naša Vlada odrediti uredbom ne pitajući Sabor ni građane mogu li oni to plaćati zbog ukupnog i većeg rasta troškova života. Samo za primjer kada je u pitanju visina trošarine uzet ću susjednu Sloveniju koja na istu trošarinu za struju, za poslovne korisnike i građane ima 3,05 eura po giga đulu. Na takvom primjeru možemo samo nagađati koja će biti granica naše Vlade kada će određivati visinu trošarine. Vidimo Vlada jedva čeka kako bi pala cijena goriva da poveća trošarinu i uzme građanima dok još ima šta uzeti. Zato Hrvatski laburisti – stranka rada izražavaju svoju bojaznost jer ako ova Vlada nastavi sa dosadašnjom praksom kroz trošarine uzet će onoliko novaca koliko joj nedostaje ne pitajući koja je granica izdržljivosti građana bez da zaštiti one najugroženije, a optereti one koji imaju i koje ne pogađa ova kriza i poskupljenje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, pomoćnik ministra, kolegice i kolege. Dakle, ovo je zakon još jedan od usklađenja sa Europskom unijom koji u biti predstavlja pravni temelj za uvođenje elektroničkog praćenja i kontrole kretanja trošarinskih proizvoda koji se kreću u sustavu odgode plaćanja trošarine. Već je dosta toga rečeno u uvodu, a ja bih u ime kluba HNS-a koji će podržati ovaj zakon samo htio naglasiti, odnosno istaknuti koje su to trošarine i o čemu se to radi i koji je u biti značaj ovog uvođenja elektroničkog praćenja za Republiku Hrvatsku, za proračun, a dosta se govorilo i o nametima građanima. Dakle, trošarine na energente i električnu energiju u prvih šest mjeseci ove godine iznosili su dvije i pol milijarde kuna, prihodi od trošarina. Trošarine na alkohol i alkoholna pića 64 milijuna kuna. Trošarine na pivo 251 milijun kuna. Trošarine na duhanske proizvode milijardu i 652 milijuna kuna. Dakle, trošarine su iznosile nekih, prihodi od trošarina nekih 4 i pol milijardi kuna sa svim ostalim porezima, posebnim porezima prihodi su bili 4,9 milijardi kuna, a na nivou godine proračunski se računa da će biti 11 milijardi i 493 milijuna kuna. Prema tome, ovaj zakon apsolutno jasno, moramo sagledavati u ovoj prilagodbi ulaska u Europsku uniju čuli smo uvod da u zadnjem kvartalu dolazi novi zakon koji će biti primjenjiv od 1.7. iduće godine nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju, a značaj elektroničkog praćenja s obzirom na iznose koje sam sada pročitao, jasno istaknuo mislim da je više nego bitan da se podrži ovaj zakon i da se što kvalitetnije prati, uredi i vodi ovaj dio vezan za trošarine i da Porezna uprava lakše sve to skupa prati. Bilo je rasprave o padu gospodarskih aktivnosti, pa neću puno podataka. Već je ovo dovoljno sa trošarinama osim jednog ključnog podatka. Doprinosi u prvih šest mjeseci, uplate za doprinose gospodarstvo u prvih šest mjeseci ove godine bilježe međugodišnji rast od 1,4%. S obzirom da je došlo do smanjenja stope za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13% jasno se pokazuje da nisu sve brojke o padu određenih prihoda tako jasne i isključive nego da postoji rast u doprinosima koji jasno pokazuje da gospodarstvo funkcionira, a posebno da se vodi računa i briga o radnicima jer se ne dopušta da se preskaču plaćanje doprinosa. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sad ćemo čuti stajališta kluba SDP-a i uvaženu zastupnicu Nadicu Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom. Podsjetit ću da smo posljednje izmjene i dopune Zakona o trošarinama u ovom dijelu koji utvrđuje kretanje trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarina imali i 2009. godine. Tada je zakon usklađen s Direktivom br. 12. Vijeća iz '92., a u međuvremenu ta je direktiva zamijenjena novom direktivom, dakle onom broj 118. iz 2008. i današnje izmjene Zakona o trošarinama predstavljaju zapravo usklađenje sa tom novom direktivom. Suštinu ovih izmjena i dopuna predstavlja uvođenje elektroničkog praćenja i kontrole kretanja trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarine, tj. u sustavu u kojem je obveza plaćanja trošarine odgođena. Što to konkretno znači? To znači da će od 1. ožujka 2013. godine u Hrvatskoj biti uspostavljen Nacionalni sustav kontrole kretanja trošarinskih proizvoda u sustavu odgode plaćanja trošarine, a temelj tog sustava bit će elektronički trošarinski dokument koji će zamijeniti sadašnji papirnati prateći trošarinski dokument. Pritom želim naglasiti da će papirnati prateći trošarinski dokument ostati još jedno vrijeme u funkciji, dakle u tom prijelaznom razdoblju, za kretanje trošarinske robe na teritoriju RH. Kada u njemu sudjeluje oslobođeni korisnik trošarinskih proizvoda, a znamo da je oslobođeni korisnik trošarinskih proizvoda pravna ili fizička osoba koja je dobila odobrenje nadležne carinarnice da može u okviru svoje djelatnosti nabavljati trošarinske proizvode, a znamo to su alkohol i alkoholna pića, duhanski proizvodi, energenti i električna struja, dakle da ih može nabavljati bez plaćanja trošarine. U tom uspostavljenom nacionalnom sustavu podaci o kretanju trošarinskih proizvoda na području RH razmjenjivat će se elektronički i to u realnom vremenu. A to znači da će istog trenutka biti na računalima vidljivo kada je trošarinski proizvod otpremljen primjerice iz jednog trošarinskog skladišta u drugo ili iz trošarinskog skladišta u izvoz. Naravno da će elektroničko praćenje trošarinskih proizvoda bitno pojednostaviti administrativne procedure i naravno samim time ubrzati kretanje trošarinske robe, a nadzor nad kretanjem te robe biti će i jednostavniji i djelotvorniji. Dakle, nadzorna tijela prije svega Carinska uprava biti će efikasnija u svom radu, a to bi svakako u konačnici trebalo pridonijeti i boljem punjenju državne kase. Kad već spominjem nadzorna tijela samo ću usput reći, jer to moji prethodnici nisu istaknuli, da se ovaj zakon usklađuje i s odredbama Zakona o Financijskoj policiji. Naime, poznato vam je da od proljeća ove godine u Hrvatskoj više nema Financijske policije kao nadzornog tijela. Trebalo ju je izbrisati eto i iz Zakona o trošarinama kao onu koja je uz Carinsku upravu bila ovlaštena za nadzor proizvodnje i kretanja trošarinskih proizvoda. Isto tako želim naglasiti da se predloženom dopunom ovog zakona daje ovlaštenje Vladi RH, a o tome je bilo riječi, da svojom uredbom mijenja visinu trošarine za duhanske proizvode, dakle za cigare, cigarilose, sitno rezani i ostali duhan za pušenje, a što bi trebalo doprinijeti bržem reagiranju Vlade u području trošarina. Dakle, pojednostavljenju postupka promjene visine trošarina prilikom njihovog usklađivanja s pravnom stečevinom EU. I da zaključim, predložene izmjene i dopune ovog zakona rezultirati će boljom pripremljenošću Carinske uprave za primjenu europskog sustava kontrole kretanja trošarinskih proizvoda, dakle excise movement control system i to prije nego što postanemo samom formalnom članicom EU, ali i za poštivanje svih drugih zahtjeva koji se postavljaju pred države članice u uvjetima funkcioniranja na jedinstvenom carinskom području i zajedničkom tržištu EU. I to je razlog zašto klub SDP-a podržava ovaj zakonski prijedlog, a ta podrška potvrđena je i činjenicom da su za njegovu provedbu, konkretno za implementaciju i primjenu sustava kontrole kretanja trošarinskih proizvoda u 2012. godini u državnom proračunu predviđena i potrebna sredstva u iznosu od otprilike 2 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Jelaš. Čut ćemo stajalište još i kluba HDSSB-a pa pozivam poštovanog Zorana Vinkovića da uzme riječ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Odmah na početku da budemo otvoreni, jasni i glasni klub HDSSB-a ne radi ovog usklađenja sa EU nego isključivo iz razloga koji su navedeni u ovom članku 5. izmjena i dopuna Zakona o trošarinama gdje Vlada Republike Hrvatske može uredbom mijenjati visine trošarina propisane ovim člankom neće podržati ovaj zakon. Dakle, ne iz razloga približavanja i usklađenja sa europskom pravosudnom stečevinom nego isključivo iz razloga gdje se ova ovlast daje Vladi da može uredbom mijenjati visine trošarina klub HDSSB-a neće podržati ovaj zakon. Vidljivo iz ovog obrazloženja bez obzira dakle što je pušenje štetno za zdravlje, vidljivo je da ovakvom uredbom i ovim zakonom drugi korak koji će uslijediti nakon usvajanja ovog zakona u Hrvatskom saboru jer ja ne sumnjam da će zastupnici vladajuće većine u Hrvatskom parlamentu izglasati ovaj zakon kao što su jučer dakle imali prilike ne glasati i ne raspravljati o dvije statističke regije iako u zakonima koji dolaze pred njih, a sjećam se jednog bivšeg predsjednika Sabora koji je ustvrdio da mnogi zastupnici ponekad se i ne slažu sa vlastitim mišljenjem pa dignu ruku za ono i za što se ne slažu, upravo pred njih na klupe dolazi vrlo brzo zakon u kojem stoji da je Hrvatska podijeljena na tri statističke regije. Dakle, ne na administrativne regije nego na statističke regije. I ukoliko dakle svim ovim zakonima se želimo približiti EU tada se predlagaču odnosno hrvatskoj Vladi postavlja pitanje što je sa visinom PDV-a? Da li on u zemljama EU 25% ili je znatno niži? Ako se već većinom zakona približavamo EU njenog stečevini, pravima zbog čega se onda ne približimo i Zakonom o PDV-u pa i o drugim poreznim zakonima npr. Zakonom o financiranju lokalne samouprave gdje upravo ova Vlada svojom mini poreznom reformom unakažava, pustoši gotovo sve jedinice lokalne samouprave jer sve jedinice lokalne samouprave ove godine imaju manjak prihoda u svojim gradskim proračunima. Bez obzira što su dobili povećanje po poreza na dohodak 1,5%, bez obzira što i dalje raste broj nezaposlenih i bez obzira što je regionalna samouprava dobila 0,5% povećanja od poreza na dohodak, međutim ta 2% nedostaju svim bolnicama, svim vatrogasnim postrojbama, svim školama. Pa imate između ostalog posebice u Slavoniji da djeci koja imaju dvoranu, koje su gradsko nastavno sportske dvorane ravnatelji moraju isključivati toplu vodu neophodnu za tuširanje poslije tjelesne i zdravstvene kulture jer te škole nemaju onih sredstava kojima je ova Vlada i ovo ministarstvo prije svega financija dakle izvadilo iz proračuna tih osnovnih i srednjih škola, nemaju čak ni za toplu vodu, da ne govorim o nabavci računala itd. Cijene hrane definitivno idu gore. Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RH nema niti jednu mjeru kako bi ublažila posljedice velike elementarne nepogode u Slavoniji i Baranji. Mjere koje su vezane za uvoz ili izvoz poljoprivrednih proizvoda dovest će do toga da će umjesto one jedne vrećice kao zornog primjera ovdje vjerojatno dovesti traktorsku prikolicu svih poljoprivrednih proizvoda koje će hrvatska Vlada omogućiti uvoz u Hrvatsku, omogućiti povećanje cijena hrane, omogućiti povećanje cijena cjelokupnog životnog standarda i na taj način još više osiromašiti građane. Obzirom da nam građani u ovom trenutku tu prije svega mislim na onih 850 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu da ne mogu preživiti od mjeseca do mjeseca, tu mislim da onih 300 tisuća nezaposlenih ali tu mislim i na onih 200 tisuća radnika koji ne primaju plaću više od 6 mjeseci, tu mislim i na one radnike koji su na minimalcu na onom neoporezivom dijelu od 2 tisuće 400 kuna, tu mislim i na njihove obitelji, tu mislim na sve ove mjere koje je Vlada poduzela želeći "povećati standard" života u Hrvatskoj međutim ove mjere su dovele do pada standarda, pada gospodarske aktivnosti, pada društvenog proizvoda, doveli su do toga da Hrvatska ne da stagnira, ne da se očekuje povećanje bruto nacionalnog proizvoda, povećanje gospodarske aktivnosti Hrvatska ide prema dolje. Dakle u tom sustavu kada ljudi nemaju što jesti, nemaju što piti, nemaju što obući, ne mogu djeci kupiti ni ono osnovno što je potrebno za osnovnu školu u tako teškim i složenim situacijama ova uredba će imati za učinak ponovno hvaljenje ovdje ministra Linića kako se puni državni proračun na osnovu samo ovog jednog članka koji će ići na drastično povećanje cijena duhanskih proizvoda. Pa ćemo tako narodu obzirom da smo mu uzeli hranu, jelo, piće, odjeću, knjige uzeti i ono što većina hrvatskih građana, ne zagovaram pušenje, većina građana još uvijek ima nekakvu mogućnost da pobjegne iz ove surove stvarnosti, tu ne mislim na dekriminalizaciju lakih ili teških droga i opijata. Dakle, umjesto da ovo Ministarstvo financija shvati da je europska stečevina i decentralizacija da ova hrvatska Vlada konačno počne ispunjavati obećanja iz Plana 21 koji očigledno više ne postoji, a u tom planu neću citirati koja je to stranica stoji kao jedna od osnovnih programskih načela decentralizacije. No što je učinjeno s tom decentralizacijom to znaju i predstavnici ministarstva i zamjenik ministra i ministar sam učinjena je nova i potpuna centralizacija Hrvatske. Tako da je onaj omjer koji smo imali koji je bio također neodrživ za jedinice lokalne samouprave bio neodrživ za većinu Hrvatske da je 92% sredstava završavalo u državnoj blagajni u državnom proračunu sada je taj omjer povećan na 97%, a 3% dobivaju jedinice lokalne samouprave uključujući i grad Zagreb koji po Grčić, Milanović, Čačić jučerašnjoj izjavi ne može biti statistička regija ali evo u zakonu može jer je grad Zagreb spojen s Varaždinom, ne radi NUC 1, 2 ili 3, ne radi broj od 800 tisuća stanovnika nego radi toga spojeni su zato što su iznad prosječno razvijeni u Hrvatskoj i jedino je nekad bogata regija Slavonija i Baranja u koju se dolazilo a ne odlazilo mogla smanjiti taj zajedno sa Srijemom smanjiti taj postotak 70% da padne na 64%. Pa ljudi u Slavoniji i Baranji danas kažu pa mi smo bogatiji nego oni u Dalmaciji, bogatiji nego oni u Rijeci, Istri, bogatiji iako nemamo razvijen toliko turizam, iako je kontinentalni turizam tamo u povojima, u začetku i velika je šansa Slavonije i Baranje, ali i čitavog kontinenta Hrvatske u otvaranju novih radnih mjesta. Teško je ljudima objasniti da Slavonci, Baranjci, Srijemci, Hrvatice i Hrvati u tom dijelu Hrvatske žive zahvaljujući mjerama Ministarstva financija i Vlade Republike Hrvatske pa i ovim trošarinama, žive bolje nego u Istri, u Poreču, Puli, Pazinu, Rijeci, Dubrovniku. Pa uspoređujući proračune jedinica lokalne samouprave vidjet ćete da samo od naknade za parkiranje Grad Dubrovnik ima iznos proračuna Grada Đakova, ne zato što je Vinković gradonačelnik nego zato što ova Vlada slično kao i ona prošla nije shvatila da izlazak Hrvatske iz teške gospodarske situacije jedino može omogućiti decentralizacija, ne centralizacija države i dijeljenje sredstava iz proračuna po političkoj podobnosti. I ništa se nije promijenilo, zastupnici SDP-a, ništa. I dalje se novac iz državnog proračuna doduše ponekad i krivotvorenim dokumentima i to je Josip Vinković kako čitamo u jednom tjedniku, pa evo molio bih novinarku ili novinara da prije svega ispravi da se zadužuje prekovremeno na osnovu krivotvorenih dokumenata, bez odluke gradskog vijeća. Ali shvaćam, čak mogu i to shvatiti jer je Grad Nova Gradiška isto kao i Grad Đakovo, isto kao i Osijek i Beli Manastir i Vukovar imaju manjak sredstava u gradskim proračunima, u općinskim proračunima zahvaljujući mjerama hrvatske Vlade. Dakle završit ću sa jednom porukom Hrvaticama i Hrvatima. Uskoro na kioscima, u trgovinama kupovat ćete skuplje cigarete i ono što ste popušili to vjerujem da je zadnje što ste pušili i ovo je mjera koja će sigurno doprinijeti razvoju zdravlja, ne ona strategija razvoja zdravstva koju smo pokazivali ili na jednom ili na deset papira, nego će to utjecati cijena cigareta, cigarilosa, rezanog duhana i ne znam šta. O alkoholu neću ni pričat jer vjerujem da ćemo vrlo brzo doći i do kilograma kruha, kilograma mesa, kilograma svega onoga što je neophodno za zdrav život i ono što piše u Ustavu Republike Hrvatske da svaki građanin Republike Hrvatske ima pravo na život dostojan čovjeka. Gospodo, danas većina Hrvata u Hrvatskoj bez obzira na spol, vjersku pripadnost, nacionalnost, kao građani Hrvatske ne žive životom dostojni čovjeka, između ostalog zahvaljujući i mjerama hrvatske Vlade. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Troje zastupnika izražava želju da vam replicira. Prvo kolega iz vašeg kluba, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vinković, dobro ste primijetili da ljudi u stanju očaja, ljudi u stanju bezizglednosti, ljudi koji su zaista zatečeni siromaštvom koje je posvemašnje ili se češu po glavu ili pak kako vi rekoste puše bilo lake droge, trave, bilo pak cigarete. Dakle najčešće se radi o tome. I evo sad u svezi ove teme, trošarine će jasno ovim zakonom biti povećane kao i cijene upravo tih. Kada se legaliziraju, dakle vladajuća koalicija i lake droge valjda će i onda trošarine nametnuti na to kako bi se što bolje punio državni proračun. Možda je to i cilj, legalizacija lakih droga. No htio sam vam reći da neće baš sve poskupjeti. Naime, na teret upravo Slavonije, Srijema i Baranje neće poskupjeti najvjerojatnije po nekim projekcijama cijene mesa. A znate li zašto kolega Vinković, pa zato što već sada ljudi traže kupce tovljenika pa čak i onih iz matičnih stada, dakle reproduktivne baze stočarske jer neće imati čime prehraniti ni matična stada, a kamoli tovljenike i doći će do rasprodaje stočnog fonda prije svega Slavonije i Baranje u kojoj je većina stočnog fonda, pa cijena mesa neće biti tako visoka za razliku od svega ostaloga pa i cijene duhana o kojoj danas govorimo. Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani Zoran Vinković.
Zahvaljujem uvaženi kolega Grubišić. Ja vidite upravo mislim suprotno jer između ostalog donesen je i zakon po kojem proizvođači koji se bave stočarstvom dakle čak ni za svoje potrebe, to se kod nas u Slavoniji kaže ne mogu zaklati, da se ne bi netko uvrijedio i da društva za zaštitu životinja ne bi podigla svoj glas, ali je to jedna narodna izreka. Dakle ne mogu čak ni za vlastite potrebe to napraviti, a ne da bi to meso koje u ovom slučaju zahvaljujući mjerama Ministarstva poljoprivrede, a o tome smo i govorili, čak i davali amandman radi kojeg se nikome nije osušila ruka u hrvatskoj Vladi gdje je smanjeno gotovo milijardu i pol kuna za hrvatsku poljoprivredu, posebno za Slavoniju, Baranju i Srijem, ali i za ostalu poljoprivredu u Hrvatskoj smanjen je dakle iznos od milijardu i pol kuna. I svjedoci smo i nakon niza prosvjeda seljaka umjesto da su im isplaćeni svi poticaji, sva sredstva koja idu ka razvoju poljoprivrede na poljoprivrednike se slala interventna policija. Dakle sumnjam da će doći do pojeftinjenja mesa, za to će se pobrinuti oni suvereni hrvatskog tržišta koji će uvesti meso smrznuto sa Novog Zelanda, Rumunjske ili ne znam odakle i da se opet netko ne bi uvrijedio, kod nas se kaže da se prodaju muda pod bubrege, prodavati to u mesnicama, na tržnicama, u trgovačkim centrima po znatno skupljoj cijeni. Pa tako i neće vrijedit ona izreka da je kila mozga dvije marke.
Druga replika, poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Vinković, pozorno sam slušala vaše izlaganje. U jednom ste se momentu zapitali i rekli zbog čega će Varaždin i Zagreb ući sa Slavonijom i Osijekom u istu. Pa ja ću vam reći zašto? Zagreb i Varaždin više ne veže tanka crvena nit, nego veže debela crvena nit. Jer evo ga vidite u Varaždinu na vlasti godinama HNS i njihov župan, vidimo kako tamo prolaze i javno-privatno partnerstvo. Firme propadaju, ali po nekim modelima se ostavljaju firme kćeri. To je njima karakteristično. I za gospodina Čačića je karakteristično osnivati firme kćeri i upropaštavati i ne plaćati porez. A u Zagrebu, vidite ja sam građanka grada Zagreba, Holding danas je u vlasti SDP-a i HNS-a. Ma ne prežu ni od čega i nema onoga tko će njih skinuti iz toga. Oni sebi uredno su u dugu milijarde, povisuju sve cijene. Građani grada Zagreba najviši porez plaćaju. Pa vidite tu je ta debela crvena nit koja veže grad Zagreb i Varaždin.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Mene doista ne zanima što, kakva je nit koja veže Zagreb i Varaždin ali priča o statističkim regijama je priča i o brizi za građane i Zagreba i Varaždina. Jer ono što smo jučer čuli i od predsjednika Vlade i od prvog potpredsjednika ne odgovara istini. I nije primjer samo Bratislava u statističkim regijama. Tu je Burgenland koji ima 326000 stanovnika. Tu su i neke regije koje imaju i više od 800000, pa čak i manje od 100000. Dakle, oni projekti NUC1, NUC2 i NUC3 je samo preporuka Europske unije. A što reći kada ista ta Vlada istim zastupnicima i zastupnicama predlaže zakon u kojem stoji da je Hrvatska podijeljena u tri statističke regije. I javno se treba zapitati tko je onda ovdje politikant, tko je neznalica i da ne spominjem sve ono što je jučer rečeno, da ne spominjem i polusvijet. Ovo, ovaj zakon koji je vezan znači drastično povećanje cijena i to negdje oko 37% slično kao što ne treba biti heroj pa u gradskom vijeću ili kao gradonačelnik dići ruku. Samo budala može dići ruku za povećanje cijena od 37%. Građani Hrvatske moraju znati da nije istina da HEP plati, naplati od građana 2 kune, a kupi po 5. To je potpuna neistina, da ne kažem laž. Dakle, sve ovo što se radi radi se na tome kako bi se iz džepova građana izvukla i zadnja kuna, napunio proračun i sanirane tvrtke koje su u dubiozama, za koje su davani krediti kao zadnji kredit ćemo dati. Sad opet vidimo da je Hrvatska elektroprivreda opet u velikoj dubiozi, a istovremeno plaćamo izvoz električne energije, odnosno skladištenje jer nemamo mogućnost skladištenja gotovo kao što je to u onim vršnim opterećenjima jer nam mreža to ne može prihvatiti [[Upadica Stazić: Hvala vam.]] Završna riječ. Plaćamo ukupno Mađarskoj, Austriji, Sloveniji kao što je čitava potrošnja svih domaćinstava godišnje u Republici Hrvatskoj.
Kolega Vinkoviću, hvala vam lijepa. Ja ću vas sad zamoliti da u buduće vas ne moram svaki put upozoravati na prekoračenje vremena. Ali svaki put to moram napraviti, pa budite ljubazni kao i svi ostali zastupnici da se držimo Poslovnika. Eto, hvala vam puno na razumijevanju. A sad ćemo čuti repliku uvaženog Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem i vama kolega Vinković što ste mi dali mogućnost da progovorim malo o poljoprivredi, o poljoprivredi u koju se svi zaklinju da je to strateška grana, da je neizmjerno važna a djela to naravno ne potvrđuju. Naravno da ste u tom dijelu govorili o proizvodnji hrane koja je nepobitno da je bitna, važna i potrebna. To je apsolutno nepotrebno ponavljati. Ali svjedočimo tome da proizvodnja hrane pada, proizvodnja mlijeka je pala 20%, preko 20%. Farme se gase svakodnevno, svakodnevno se gase farme naravno sukladno tome i teladi za tov itd. proizvodnja mesa je upitna. I posljedično tome cijene hrane rastu, uz ove okolnosti povišenje cijene energenata plina pa zna se čemu to vodi. I sada neka ja mojem poljoprivredniku, seljaku, stočaru objasnim da je njemu dobro, da je njemu dobro što se nastoji prezentirati da je njemu sve dobro. Pa oni su, selo je u tako teškoj situaciji pogibeljnoj i selo je u situaciji i u okolnostima jednostavno nestajanja. I to je potrebito reći na ovom mjestu. I u tom smislu ne govoriti prazne riječi e mi ćemo sad selu učiniti ovo, činimo na ovaj, činimo na onaj način. Pa niste izvršili ni ono što je dogovoreno i što je obveza. Evo to je potrebito reći. Evo ima još 20 sekundi za Vinkovića.
Nema 20 sekundi za Vinkovića, za Vinkovića ima puna minuta. Izvolite kolega Vinkoviću.
Složio bih se ja sa svim što ste sada rekli, međutim stanje u hrvatskoj poljoprivredi nije bilo sjajno ni za vrijeme onih 8 godina bez obzira tko je bio ministar, bez obzira. I mogu se složiti i zato smo upravo imali ovdje amandman da se ne može hrvatskoj poljoprivredi skidati onih milijardu i pol kuna. Stanje u poljoprivrednoj proizvodnji je sada alarmantno. Za godinu do dvije godine više nećemo imati stočni fond. Imat ćemo uvoz onog mlijeka u prahu. To su nekad bila Trumanova jaja u prahu itd. i bojim se toga. Bojim se stanja u poljoprivredi. Međutim, Hrvatski sabor, svi zastupnici prilikom donošenja proračuna moraju imati to u vidu i ne mogu dići ruku za smanjenje tih prihoda od milijardu i pol kuna u hrvatskoj poljoprivredi. Ja ću podsjetiti da vrlo brzo ide i ovaj novi Prijedlog zakona u proceduru. To je zakon koji će dodatno uništiti sva obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Vratit ćemo se, nije ono toliko nekad ni bilo loše. Ali je bilo društveno. Novi Zakon o poljoprivredi ide na ruku velikima, ne stočarima, ne ratarima velikima, ide velikim moćnicima koji možda ni nisu vlasnici iz Hrvatske. To je, s druge strane imate još jedan problem da u ladicama ministarstva, a to je i navada koju su preuzeli i od vašeg ministarstva stoje natječaji za zakup poljoprivrednog zemljišta, zemljište se ne može riješiti, katastarske čestice nisu usklađene, gruntovnica nije usklađena itd. itd. I umjesto da idemo u Europsku uniju mi očigledno idemo Sulejmanu Veličanstvenom.
Zahvaljujem. Time smo završili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. No prije toga jedna obavijest. Sjednica Odbora za Hrvate izvan Hrvatske održat će se danas u 14,00 sati umjesto sutra kako je zakazana. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je uvaženi Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra financija, ravnatelju Carinske uprave. Dakle, pred nama je još jedan, da tako kažem tehnički zakon, ali tehnički zakon kad gledamo što se u njemu mijenja. Međutim, kad govorimo o ovom zakonu i kad govorimo općenito o ovoj tematici onda nam on otvara puno toga što se nažalost događa u Hrvatskoj i o čemu treba progovoriti i kao što vidite opet i po ovoj točki dnevnog reda isključivo raspravljaju oporbeni zastupnici, vladajuće valjda ne zanima problem gospodarstva pa da se ne služim onim dalje što je jučer rekao predsjednik Vlade. Dakle, kad govorimo o trošarinama onda nikako ne smijemo zaboraviti da je to negdje oko 8,5% prihoda državnog proračuna. I kad govorimo o trošarinama onda isto tako vidimo da u prvih 8 mjeseci prihod od trošarina je manji za nekakvih 1,5% nego što je bio prošle godine u isto vrijeme i to možda zornije prikazuje i zornije oslikava sve loše makroekonomske pokazatelje u Hrvatskoj za razliku od proračuna kada gledamo u cjelini. Međutim, kad gledamo i proračun i punjenje proračuna u cjelini pa kad uzmemo da je stopa poreza na dodanu vrijednost povišena za 8,7% i kad imamo inflaciju negdje blizu 4% onda bi prihod od PDV-a trebao biti daleko, daleko viši nego što je u prvih 8 mjeseci. I to nam jasno kazuje da ekonomska politika koju vodi ova Vlada u prvih 8 mjeseci je nažalost promašena, a punjenje proračuna i hvalospjevi na račun toga se svalio na grbaču hrvatskih građana. Jer gospodarstvo definitivno više nema otkud plaćati jer je situacija takva kakva je, ali građani plaćaju i 2-postotna poena ili 8,7% veći PDV, plaćaju ovako visoke trošarine i nikako mi ovako ne ide iz sjećanja ona slika kad je kolega Linić u trenucima kad je netko drugi bio na vlasti vikao "Neodgovorna Vlada, ne čini ništa, cijene goriva rastu što ništa ne čine." Gledajte, mi nismo vikali sada niti neodgovorna Vlada niti nitko ništa ne čini nego naprosto došli su ljudi na ono što je samo što to ne žele priznati. I ja bih sad postavio pitanje ovdje ako ste već digli cijenu električne energije 20%, ako ste digli cijenu plina 30% i ako je cijena benzina i diesela tako visoka kakva je iz toga osnova dolazi veliki iznos PDV-a u državni proračun pa zar niste mogli taj dio kolača jer to naprosto hrvatski građani moraju trošiti, moraju trošiti struju, moraju trošiti plin, moraju se voziti, moraju plaćati javni prijevoz, moraju otići u dućan i kupiti one dnevne potrepštine, pa zar niste taj dio PDV-a pretočiti da smanjite trošarine kao što ste savjetovali nekad da bi trebalo napraviti da cijena goriva bude jeftinija? Ne, niste to napravili. Lako je pričati iza planjke, ali kako se u stvarnosti djeluje to se vidi sada. I ova najava poreza na imovinu jasno hrvatskim građanima treba reći da im netko iz džepa hoće uzeti dodatnih 4, 5 milijardi kuna. To je istina. Reći da će se plaćati po vrijednosti, a ne po kvadratu pa nitko protiv toga nije. Ja mislim da nitko od kolega zastupnika nije ali treba reći pravu istinu da će se hrvatskim građanima s tog osnova uzeti novih 4, 5 milijardi kuna iz džepa i sad se postavlja pitanje da li ovih 240 tisuća zaposlenih u državnim i javnim službama da li ova nova vojska koja se našla na Zavodu za zapošljavanje ima otkuda to platiti i da li će im se plijeniti ono što su krvavo stekli u proteklim desetljećima. Dakle, o tome treba govoriti kad se govori o porezima, osobito kad se govori o najizdašnijem porezu. Ovo je najizdašniji, najbolji i najveći porez jer pušač neće kupiti komad kruha, kupit će cigarete. Vi se morate voziti na posao, znači morate trošiti benzin, a prihod od trošarina od benzina i prihod od trošarina od cigareta je negdje oko 8, 8,5 milijardi kuna u državnom proračunu. To su činjenice od kojih ne treba bježati. I kad vam te trošarine kažu da su hrvatski građani manje potrošili i hrvatska poduzeća 1,5% toga na što se plaća trošarina to jasno govori da imamo katastrofalnu ekonomsku sliku, stanje u zemlji koje svi vide osim onih koji su na vlasti. I sad bih ja trebao, gospodine dragi, mi što smo ostavili dobili smo na izborima, a vi ste cijelo vrijeme govorili da se nećete vraćati natrag. Vi ste pričali da imate rješenja, zato ste dobili izbore. Prema tome, molim lijepo. Ali vi imate pravo se javiti pa reći, a mene pustite da govorim. Dakle, ovo naprosto ukazuje na situaciju koja je u ovoj zemlji vrlo teška i da sve snose i plaćaju hrvatski građani. To je činjenica. I samo je pitanje dokle? Dokle će moći izvlačiti rezerve i plaćati to sve skupa? I ne amnestiram ja kolega niti Vladu u kojoj sam ja bio niti poslije. Samo sjetite se što ste govorili kad smo mi 2009. upozoravali da je situacija takva kakva je, vi ste uvjeravali da ne, nego ste govorili da mi ne znamo. Pa evo sad ste vi na vlasti, vi znate, pa što ste napravili? Ovo povećanje cijene grijanja od 37%, pa zašto se u ovoj državi konačno ne napravi nekakva socijalna karta, ima taj OIB pa idemo oni koji imaju mala primanja pa neka im država pomogne iz svog proračuna. Pa sjetite se 2008. kad je trebala struja otići gore mi smo intervenirali prema, nije bilo drugog pokazatelja nego prema potrošnji ali se godišnje 125 milijuna kuna izdvajalo da električna energija onima koji najmanje troše, a pretpostavljam da su to i najsiromašniji, da njima cijena električne energije ne raste. I to se praktički plaćalo tri godine. A mi sada ovdje slušamo s jedne strane ovaj prebacuje odgovornost na ovoga, onaj na onoga, ovaj kaže kupite si toplomjere, a u konačnici tko će platiti? Platit će jadni hrvatski građanin jer on nažalost, njemu sve dolazi na naplatu i on mora platiti, on se nema kome žaliti. I nemojmo ovdje prebacivati jedni na druge. Jer sjetimo se što smo govorili 2009. kad je kriza bila daleko gora. Sjetimo se što smo govorili krajem 2008. kad je cijena sirove nafte otišla na 140 dolara na što Hrvatska ne može utjecati pa je bila inflacija 6%, ali poslije toga mi smo tu inflaciju suzbili. Međutim, sad prvi puta nakon toga inflacija je došla na 4%, ali ne više zbog rasta cijene crnog goriva nego zbog rasta niza drugih cijena. Nije se u proteklim godinama drage kolegice i kolege bile su dvije sušne godine i to velike, 2003. i mislim da je bila 2007. ali se nije dogodilo usprkos problema u proračunu da Vlada nije intervenirala sa nekoliko stotina milijuna, pa su bile poplave pa nismo rekli nećemo prekoračiti deficit, rekli smo možemo dati 300, 400 milijuna. Možda to nije bilo dovoljno ali smo dali. Ali danas pod krinkom zaštite nečega što ima svoje posljedice i prošlim vremenima za što odgovornost snosimo jedni i drugi svaki u svom periodu. Mi velimo nećemo dati ovo ili ono međutim postavlja se realno pitanje zbog tog nečinjena kolika će nam inflacija biti u jesenskim mjesecima kada hrana naprosto bude morala ići gore. I zato kolegice i kolege sve ove točke dnevnog reda koje dolaze ovdje nisu niti kako zanemarive jer ovo smanjenje prihoda 1,5% od trošarina jasno ukazuje da svi makroekonomski pokazatelji u Hrvatskoj su nažalost takvi kakvi jesu i da su loši i da sa nikakvim kozmetičkim promjenama oni se promijeniti ne mogu. Ali ono što je najveća tragedija sve to šaljemo na naplatu onima koji to itekako debelo plaćaju, a to su hrvatski građani.
Hvala lijepa. Na ovo izlaganje imamo prijavljene 4 replike. Prema tome sada je posve izvjesno da raspravu o ovom zakonskom prijedlogu nećemo stići završiti do stanke, nastavit ćemo je poslije 15,00 sati. … sada replike. Prvo uvažena zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Šuker, govorili ste doista istinu i gledajte ali nije ništa neobično ova Vlada može što bi rekao narod ima ga se njima to nije baš bitno da oni smanje trošarine na goriva i da se odreknu u korist građana Hrvatske jer njihov prvi potpredsjednik lakoćom sjedne na svoj brod, povoljan vjetar se njegov zove. U jednom danu potroši 5 tisuća kuna benzina i kaže narode pa šta vam je pa može se zašto bi snižavali trošarine na to. Pa onda tako ljetuje se u vilama gospodina Bakarića, leti se helikopterima, vozi se brodovima, može se u ovoj krizi, može se. Zašto se može? Dobro ste rekli, povisio se PDV povišava se cijena goriva, grijanja, struje i svega i ljudi to sve gledaju i čude se a onda se nasmije prvi potpredsjednik za cijenu grijanja i kaže ugradite si ne toplomjere. To je sramotno od njega što on govori, a on ode lijepo preplanuo se ovdje vrati i pljuje po svima nama. Potroši 5 tisuća kuna za svoj tank povoljnog vjetra na svom brodu. Sramota, eto.
Druga replika zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Naime ne radi se o toplomjerima o kojima je govorio gospodin Šuker nego o kalorimetrima jel, prema tome htio sam reći da 37%-tno povećanje cijene energenata odnosno energenta za proizvodnju topline prije svega u ovih 6 gradova će biti novci kojim će Centar za energetiku kupiti automobile nove ili će pak za Plomin 3 upotrijebiti ali prije svega me zanimaju ovi automobili Centra za energetiku sa grijanim sjedalima bez kalorimetara, moći će se grijati do mile volje bez ograničenja pošto će sjedalice biti dobro ugrijane. Nadalje govorili ste gospodine Šuker o tome da je ovo kozmetska mjera pa je ali ja bih rekao s jedne druge strane. E sada nama u susjedstvu je BiH i Vojvodina, ajde kažu Srbija iz kojih se i dan danas švercaju cigarete masovno u RH bez trošarina. Koliko će ova mjera dovesti do povećanog tzv. šverca ili crne trgovine ili black trade kako bi rekli Englezi, to će se tek pokazati i koliko će u tom slučaju te očekivani prihod od trošarina biti zapravo manji. A što se tiče poplave i vaših isplata pa ja znam isplate od jedne kune koju ste vi isplatili kao vaša vlada za naknadu štete od poplave u Slavoniji a većina je bila oko 20 kuna. Doduše i to je bolje nego što je ovaj isplatio slučajnu sušu slučajnim dolaskom u Slavoniju i Baranju i Srijem. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Treba se malo naviknuti na ovaj novi režim. Dakle, kolega Grubišiću kada govorimo o trošarinama onda isto tako trebamo reći dvije stvari, jedna je da definitivno trošarine na cigarete će u nekakvom periodu rasti, to ovdje nije rečeno, a isto se zna zbog čijeg je to pritiska. Ali ako govorimo o poljoprivrednicima sa područja Virovitičko-podravske županije onda znamo da je to za njih kaos jer praktički onaj duhan koji oni proizvode nitko više u Europi praktički od toga ne rade cigarete. Da li si netko radi nekakav program ako već Europa to traži od nas pa da onda preko nekakvih fondova ili nečega tim ljudima omogućimo uzgoj neke nove kulture na kraju krajeva njihovo je znanje vezano isključivo uz proizvodnju duhana. A isto tako kada govorimo o povećanju cijene grijanja onda nemojmo zaboraviti da nas prema direktivama EU čeka sutra nekakva i trošarina na struju i na plin. Prema tome kada govorimo o trošarinama onda je to daleko šira priča koja opet nažalost poseže u džep hrvatskih građana. I zato moramo biti izuzetno oprezni kada govorimo o tome a ne govoriti ovako ćemo danas, sutra ćemo onako. Jer ovo je nešto što je administrativna mjera i to nitko ne spori, ali je jedina prilika da se progovori o ovim stvarima. A što se tiče isplate od jedne kune bilo je i od desetaka tisuća kuna prema tome uvijek neko prođe tako kako prođe ali je bitno da se pokaže volja da se ljudima pomogne. Jer nekad su ljudi sretni da dobiju par kuna ali da vide da netko vodi brigu o njima i da je shvatio njihov problem. ali ovo je prvi puta da hrvatska Vlada na jednu elementarnu nepogodu nije uopće pokušala reagirati, prvi puta. Čak kažem i koalicija SDP-HNS-a i IDS-a koja je bila 2003.godine je u rebalansu proračuna to je bilo praktički prilikom donošenja samog proračuna povećala rashodovnu stranu za 600 milijuna kuna da se riješe problemi suše iz 2003.godine. prema tome, zato sam rekao ovaj problem koji nema politički predznak. Ovaj problem koji tišti hrvatske građane i ovaj problem upravo bi morala rješavati hrvatska Vlada, pustimo politiku na stranu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika Zoran Vinković.
Kolega Šuker je upravu kada je rekao da su trošarine jedan siguran prihod, prihod državnog proračuna i ništa su bitno nije promijenilo. Jedan od prvih poteza i HDZ-ove vlasti je bilo podizanje tih trošarina koliko se ja sjećam jer kutija cigareta s nekih 11 je otišla sada na 23 kune. Ali to na stranu. Vratit ću sa na poljoprivredu. Jedna od mjera novog ministra je osiguranje usjev od suše. Međutim niti jedna osiguravajuća kuća, pa čak ni Croatia osiguranje u većinskom vlasništvu države koja će sada biti rasprodana radi punjenja valjda prepune blagajne, ne osigurava usjeve od suše. Možda od tuče, ali od suše ne i nema u ponudi. Drugu stvar koju ste ovdje rekli, to je ovaj porez na nekretnine koji navodno treba zamijeniti i ukinuti komunalnu naknadu koja je 100% bila prihod jedinica lokalne samouprave, a u nekim prijedlozima zakona vidimo da će se određene zakonske aktivnosti financirati iz poreza na vrijednost nekretnina. S druge strane postavlja se i otvoreno pitanje tko su ti koji će izvršiti, slažem se da ne treba lupati komunalnu naknadu po kvadratima, ali pitam se tko će procijeniti te nekretnine, tko će biti taj koji će u vrlo kratkom vremenu osigurati funkcioniranje jedinica lokalne samouprave jer neće imati prihod od komunalne naknade i tko će i na koji način procjenjivati nekretnine, a porez kao i svaki porez bit će udar ponovni i veći udar na lisnice hrvatskih građana, u svakom slučaju.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da, kolega Vinkoviću, to su izdašni prihodi i upravo zbog toga i pogađaju vjerojatno u džep i to je roba koja je uvijek da kažem primamljiva onima koji žele ilegalno zaradit novce. I vi ako imate veliku razliku trošarina u zemljama u susjedstvu logična stvar da postoji opasnost da se ta roba šverca jer vi na jednoj šteki cigareta možete zaradit praktički skoro 100-tinjak kuna i to je razlog zašto se trošarine nastoje ujednačiti. Isto tako, dok nije bila ovakva cijena benzina na svjetskom tržištu se moglo koliko toliko utjecati na formiranje cijene, onda isto takva stvar je bila … da su Hrvati išli natočit gorivo u BiH, međutim to se sad posložilo i više nemate tih potreba. To najbolje govori koliko treba to sve skupa urediti. Međutim ono što ovdje danas jasno treba reći, da hrvatski građani neće moći više izdržat ovu presiju. I kad govorimo o porezu na promet nekretnina onda se netko grda vara ako misli da taj porez može uvesti za dva ili tri mjeseca jer vi svaku kuću morate procijeniti. Vaša kuća i kuća vašeg susjeda ne vrijedi jednako. Ako govorimo da ćemo plaćati porez prema vrijednosti. Ja se sjećam kad je uvođen porez na vikendice tamo početkom '90.-tih godina, plaćao se prema kvadraturi. Izlazili su ljudi iz sadašnjih općina i sa vlasnikom mjerili kolika je kvadratura pa na izdana rješenja je bilo preko 90% žalbi. A sad ćete, možete si mislit kad vam netko procijeni kuću po 1000 eura, a vi ćete tvrdit da to nije 1000 nego 800 eura. Koliko će biti žalbi, a dok se žalbeni postupak ne okonča vi u principu niti ne možete platit. Nemoj sad reći da tvoja kuća vrijedi više ili manje. Ja samo hoću reći dakle ako se govori da je to neki novi prihod jedinica lokalne samouprave, ali onda se isto tako treba jasno reći da će ti prihodi ići iz džepa hrvatskih građana i kad pogledate samo postotak naplate komunalne naknade u jedinicama lokalne samouprave, a u svim većim gradovima prihod od komunalne naknade uz porez na dohodak i prirez jedan od najvažnijih prihoda, onda budite sigurni da će se opet jedinica lokalne samouprave naći u problemu. Hvala.
Hvala lijepa. … [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica se ne razumije.]] Idemo čuti još posljednju repliku, uvažena zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker potakli ste me na repliku jer ste rekli da vam je pred očima neprestano slika sadašnjeg ministra Linića koji krajem 2010. govori kako Vlada ništa ne radi. Meni je jedna druga slika pred očima, a to je slika predsjednika Milanovića koji je na Staru Godinu prošlu dojurio u Grad Sisak i obećao svašta radnicima željezare. Radnicima željezare kojima je upravo ova Vlada podigla grijanje za 37%. A znate zašto, to je jedini dio Grada Siska Caprag koji se upravo grije iz toplinarstva. Radnicima koji su dobili bijedne otpremnine koje su potrošili već na hranu u prva dva mjeseca jer je hrana toliko jurila i poskupjela gore, koji su potrošili na školske udžbenike i na opremu djece za školu. I čekaju svoju sudbinu, sudbinu koja im je bila zagarantirana. Naša županica je vikala mi ćemo sve srediti, Vlada vas neće napustiti, a sada je kolega Šuker Vlada poručila Gradu Sisku 37% povećanje grijanja i očekuje valjda da će Grad Sisak prihvatiti to povećanje. E gospodo neće, neće zato što ne može, ne može zbog željezaraca, popularno ih tako nazivam, i zbog svih onih ljudi koji žive upravo u jednom radničkom naselju, naselju Capragu, koji su upravo uz željezaru. Njima ste učinili da im život poskupi, a učinili ste i to da od 1200 radnika koji su radili u željezaru sada novi vlasnik kaže da će eventualno iduće godine zaposliti 30-tak. Toliko o pomoći hrvatske Vlade željezari Sisak.
Čut ćemo još samo odgovor na repliku poštovanog Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle kolegice Roksandić, ovo najbolje pokazuje kako nije dobro davati olaka obećanja, osobito kada je gospodarstvo u pitanju jer tu se naprosto određene stvari ne mogu administrativnim putem riješiti. Predsjednik i prvi potpredsjednik Vlade su došli Siščanima zaželjet sretnu Novu Godinu, ali sa figom u džepu, kao što se to nažalost događa sve ovo vrijeme. Što danas Siščani imaju, imaju da praktički željezara nema nikakve budućnosti, da im grijanje ide gore 37%. I kao što ste i vi rekli da neće Siščani platiti, ja isto tako kažem ovdje otvoreno da Gradsko vijeće Grada Velike Gorice bez obzira kaj se gradonačelnik boji da bi možda Gradsko vijeće moglo nekad drugačije donest odluku, neće glasati za takvu odluku. Međutim, kad govorimo o HEP Toplinarstvu onda kolegice i kolege ovdje moramo reći nešto drugo što jučer iz Vlade nitko nije htio reći. HEP je monopolist i kao monopolist je dobio određene djelatnosti u sklopu svog djelovanja, između ostalog i toplinarstvo. Dakle na ime tog monopola, prodavanje električne energije po nekakvoj cijeni, on se bavi sa određenim djelatnostima koje možda nisu u datom momentu dohodovne nego stvaraju minus, ali u globalu to poduzeće treba biti u plusu. Isto tako Vlada je ta koja je trebala reagirati i Vlada je ta koja naprosto nije smjela dozvoliti da se netko lopta i da netko građanima Zagreba, Velike Gorice, Siska, Osijeka i Zaprešića praktički prijeti da će im dignuti cijenu pred samu ogrjevnu sezonu 37%. Vlada je ta koja naprosto nije smjela dozvoliti da se događa ovo sve skupa što se događa. Isto tako, Vlada će biti ta koja će sutra itekako morati građanima reći zašto određene trošarine na ključne stvari koje se nalaze u onoj potrošačkoj košarici idu gore.
Hvala lijepa. Dobro, prije nego što oglasim stanku samo obavijest o tome kako ćemo raditi poslije podne. Okupit ćemo se ovdje u 15 sati da bismo glasali, potvrdili ili ne potvrdili Odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Čobankovića. Onda ćemo nastaviti sa ovom raspravom Zakona o trošarinama. Tu još imamo prijavljena 3 zastupnika. Prvi na redu će biti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Potom ćemo prijeći na Prijedlog zakona o boravištu i onda ovisno o tome koliko nam ostane vremena radit ćemo još koju točku dnevnog reda ili ne to ćemo vidjeti. Evo oglašavam stanku. Vidimo se u 15,00 sati. Hvala lijepa. Dobar tek!
Nastavljamo sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. Sljedeći za raspravu pojedinačnu prijavio se zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom. Izmjenama Zakona o trošarinama u najvećoj mjeri se usklađuje hrvatsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU i to u dijelu koji se odnosi na trošarine. Stoga kad već Vlada predlaže usklađenje zakona sa pravnom stečevinom ja predlažem da onda u tom usklađivanju budemo dosljedni i da primijenimo i druge direktive EU koje se odnose na trošarine. Naime, predlažem da ovaj zakon uskladimo i sa direktivama Vijeća i to br. 96. iz 2003., zatim br. 74. iz 2004. i br. 75. iz 2004. kojima se omogućava oslobađanje od plaćanja trošarina na naftne derivate. Naime, prema važećem Zakonu o trošarinama člankom 20. je predviđeno da brodari i avioprijevoznici koji sa brodarima koji plove u međunarodnoj plovidbi budu oslobođeni i jesu oslobođeni plaćanja članarine dok brodari koji plove u nacionalnoj plovidbi nisu oslobođeni plaćanja trošarine već plaćaju trošarinu u iznosu od 1 kune po litri goriva. U Europi upravo prema ovim direktivama na području EU brodari bilo da plove u međunarodnoj plovidbi, bilo da plove u vodama EU također se oslobađaju plaćanja trošarine prilikom nabavke goriva. No s obzirom da RH od 1. srpnja postaje punopravna članica EU pa će Hrvatsko more i teritorijalno more biti dostupno i u njemu će svoju djelatnost moći obavljati brodari EU u tom će slučaju hrvatski brodari koji plaćaju trošarinu neće biti konkurentni brodarima iz EU koji budu obavljali djelatnost u hrvatskim vodama. Naime, prema sadašnjem zakonu prijevoz morskim putem putnika i tereta između hrvatskih luka mogu obavljati samo hrvatski brodari dok nakon 1. srpnja ta će djelatnost biti dostupna i stranim brodarima koji u ovom trenutku u odnosu na hrvatske brodare koji obavljaju kabotažu u nacionalnoj plovidbi plaćaju 65, imaju 60% jeftinije gorivo. Stoga predlažem, i o tome ću dati amandman, da se za početak izmijeni Zakon o trošarinama u dijelu plaćanja trošarina te se time hrvatski brodari, a kasnije ću reći koji su to, oslobode plaćanja trošarine na plaćanje goriva u visini od 1 kune. Pri tome mislim na brodare koji obavljaju javni, linijski, obalni i pomorski promet. To su brodari koji povezuju u prvom redu hrvatske otoke. Dakle, najveći potrošač je svakako Jadrolinija, ali i drugi mali brodari koji obavljaju linijski, obalni i pomorski promet. Nadalje, to su mali privatni brodari koji obavljaju prijevoz putnika na kružnim putovanjima, kao što su mali drveni brodovi, jedrenjaci koji pružaju rekao bih jedinstvenu turističko-nautičku ponudu na Mediteranu i po čemu praktično i jest nautički turizam u Hrvatskoj jedan od vodećih nautičkih turizama na Mediteranu. I treća skupina brodara koji bi trebali biti oslobođeni to su brodari u unutarnjoj plovidbi. Dakle, brodari koji obavljaju promet na hrvatskim rijekama. Ukupni godišnji utrošak ovih brodara koje sam spomenuo je negdje na razini oko 50 milijuna litara, odnosno 50 tisuća tona što ako bi ih oslobodili predstavljalo bi manji prihod državnom proračunu, a za negdje oko 50 milijuna kuna. To bi po meni bio prvi korak koji bi omogućio konkurentnost hrvatskim brodarima nakon 1. srpnja kad Hrvatska postane punopravna članica EU. A drugi korak, i to ćemo kasnije u ime kluba i predložiti, jest da se hrvatski brodari koji plove u međunarodnoj plovidbi oslobode plaćanja posebnog poreza na naftne derivate u dijelu koji se odnosi na plaćanje cestarine. Naime, kada hrvatski brodari kupuju gorivo onda plaćaju 1,2 kune po litri goriva kao naknadu za Hrvatske ceste i autoceste što mnogim brodarima a i svima jasno koji plove nije baš previše prihvatljiva činjenica da dok plove moraju plaćati cestarinu. Dakle rekao sam da bi to značilo doista manjak prihoda državnog proračuna ali u isto vrijeme s obzirom da je najveći korisnik sredstava kojima se subvencionira pomorski promet prema otocima mogla bi država za toliki iznos smanjiti subvenciju javnim linijskim brodarima i na taj način bi gotovo mogla iznivelirati prihode i rashode. No država bi mogla učiniti odnosno Vlada bi mogla napraviti korak dalje pa ta sredstva ostaviti brodarima da obnove flotu prvenstveno Jadrolinija ali i drugi brodari pogotovo riječni brodari ili pak s druge strane da se pojeftini cijena putovanja prema otocima. Dat ću vam jedan primjer. Primjerice trajektna karta za osobni automobil i 4.putnika od Splita do Lastova košta povratna karta 1.700 kuna i to je ogroman iznos koji destimulira bilo kakav dolazak turista primjerice na Lastovo, a takva je cijena i za Korčulu jer za taj iznos mogu ljetovati negdje u apartmanima na kopnu 3 ili 4 dana. Prema tome sa ovakvom mjerom s jedne strane mogli bismo pomoći brodarima bilo da se radi o Jadroliniji ili drugim privatnim brodarima, kažem najviše Jadroliniji, mogli bi im pripomoći da dijelom obnove flotu, mogli bi smanjiti trošak subvencije državnom proračunu i na taj način Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture ne bi trebalo sada predlagati smanjivanje linije prama hrvatskim otocima jer bi i trošak subvencioniranja tog prometa prema hrvatskim otocima bio manji. Evo ja sam rekao da ću u tom smislu predložiti amandman i ukoliko Vlada promišlja na isti način predlažem da pokrene proceduru oko izmjene Zakona o posebnom porezu na naftne derivate i da na taj način te iste brodare bilo one koji plove morem ili one koji plove rijekama oslobode plaćanja cestarine u visini od 1 kune i 20 lipa a koja cestarina je prihod Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta. O tome je bilo već riječi a ja mislim da je upravo ovaj trenutak kada Vlada predlaže izmjene i dopune Zakona o trošarinama i kada ih usklađuje sa pravnom stečevinom EU da ih u tom dijelu uskladi i sa direktivama koje sam malo prije spomenuo. Nakon 1.srpnja rekao sam kabotaža diljem Hrvatske … bit će omogućena i stranim brodarima, pogotovo će biti ugroženi mali privatni brodari koji obavljaju nautički turizam i koji se bave nautičkom djelatnošću bit će ugroženi jer će im za pretpostaviti konkurencija će biti brodari iz EU koji će onda plaćati to gorivo po negdje oko 60% nižoj cijeni od one koju danas plaćaju brodari. Prema tome držim da je to apsolutno opravdano. U tom smislu kažem ću predložiti amandman, a predlažem da Vlada razmisli o tome da izmijeni Zakon o posebnom porezu na naftne derivate. Hvala.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se u svemu što je govorio gospodin Bačić na temu trošarina pa ću ja pokušati dodati još poneku činjenicu jer nam se na otocima nemalo iznenadila informacija da nam Vlada putem Ministarstva mora i agencije želi ukinuti između 25 i 30% frekvencija prema hrvatskim otocima. To je čudnije s te strane jer u državnom proračunu mi u ovoj godini na poziciji same agencije za subvencije imamo 7 milijuna kuna više nego prošle godine ostvarenja. Znači prošle godine 383 milijuna ove godine 390 milijuna kuna a mi predlažemo ukidanje 30% frekvencija prema otocima uz više novaca uz objašnjenje da fali 40 milijuna kuna. 40 milijuna kuna može faliti samo na dijelu koji se tiče troškova nafte koja je poskupjela između kunu i pol i dvije u ovim 8, 9 mjeseci i bilo bi pravedno bilo bi korisno za svih da država to što je ubrala vrati direktno iz svog proračuna, da linije ostanu jer to govori kažem i državni proračun koji je dao 7 milijuna kuna više za subvencije. Kada uđemo u samu cijenu derivata i njezinu strukturu u toj cijeni recimo na cijeni od 10 kuna 25 što je bilo u 2.mjesecu 5 kuna 38 je cijena samog derivata, trošarina ja 2,95, a PDV 1,92. Znači u svakoj litri benzina odnos derivata je 52,5% a sve ostalo državi u iznosu 47,5%. Naravno da tu postoje prostori za intervenciju međutim očito da Vlada to ne želi i želi drugi puta kazniti otočane. Prvi puta kroz cijenu benzina, a drugi puta ukidanjem još dodatnih frekvencija tj. izolacijom hrvatskih otoka. Mislim da tu postoji prostor i da tu Vlada treba reagirati na drugačiji način. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Imamo odgovor na repliku kolega Branko Bačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Točno je kolega Boriću sve što ste rekli. Naime ja sam jučer i tijekom aktualnog prijepodneva rekao da je Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture uputilo … načelnicima prijedlog smanjenja reduciranja linija prema otocima kojim bi reduciranjem uspostavilo se otprilike pomorski promet prema otocima na razini 60-ih, 70-ih godina prošloga stoljeća. Planirano je za sve veće hrvatske otoke dakle za Korčulu, Brač, Hvar, Ugljan, Cres i Mali Lošinj planirano je ukidanje noćnih linija čime bi praktično otoci bili zaključani navečer u 9 sati a otključani tek ujutro u 6 sati. Vrlo je zanimljivo da među otocima za koje se planira ukidanje noćnih linija nije Rab nije otok Rab. Meni je drago da nije planiran otok Rab ali upućuje li takvo promišljanje na činjenicu da zamjenik ministra je upravo sa Raba i bio je dojučerašnji gradonačelnik grada Raba. Prema tome kada bi Vlada odlučila i ukinula noćne linije za hrvatske otoke to bi a kažem ti otoci imaju otprilike stanovnika koliko grad Zadar pa bi to bilo otprilike slično kao da se grad Zadar zatvori navečer u 7 sati zavore se bolnice, sve dežurne službe i građani koji u Zadru žive nemaju dostupnu niti jednu značajniju javnu službu. Ja sam pozvao i ministra i jučer predsjednika Vlade da to doista ne naprave jer bi to kao što sam rekao vratio povezanost otočana negdje na razinu 60-ih, 70-ih godina prošloga stoljeća. Prema tome, jedan od načina rješavanja nedostatka sredstava u državnom proračunu za subvencioniranje linija jest i oslobađanje plaćanja trošarine po litri goriva brodara koji povezuju hrvatske otoke i na taj način se omogućuje da je potrebno manje sredstava izdvojiti u državnom proračunu za prometno povezivanje hrvatskih otoka.
Hvala. Sljedeći za pojedinačnu raspravu javio se potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra. Ovaj prijedlog zakona naravno ništa neće bitno promijeniti. Kad gledam članak 5. Vlada i sada ima sve ovlasti za određivanje trošarina, međutim ne čini nikakve zahvate u tom smislu. Npr. Vlada bi naravno mogla smanjit trošarine ako žele i na taj način pomoći osiromašenom hrvatskom narodu ali to ne čini. Najbolji primjer za to su trošarine za gorivo. Nikad cijena niti benzina niti dizela nije bila veća nego danas. Iz izjava potpredsjednika Vlade gospodina Grčića jučer može se izabrati da će to i dalje rasti, on je spominjao cijenu od 12 kuna, sad smo već preko 11 kuna. Želim samo podsjetiti da je svojedobno HDZ-ova Vlada branila cijenu od 8 kuna i da se to može postići upravo trošarinama i da su upravo trošarine jedan od mehanizama s kojima se to može postići ako se želi, međutim očito se to ne želi. Naime, ovakav strašan porast cijena goriva posebno u zadnje vrijeme nije uzrokovan porastom cijene nafte na međunarodnom tržištu kao što je to recimo bilo u prošlosti, znalo je to biti 2008. je to bilo itd. kad su bili nagli skokovi cijene nafte na međunarodnom tržištu. Međutim sada u zadnje vrijeme se to ne događa, ali svejedno cijena goriva raste. Zašto se ne smanje trošarine? Naravno, kad raste cijena goriva rastu cijene svih namirnica, svega, jer se sve mora prevoziti, transportirati i naravno građani jer to sve teže i teže, ali naravno očito se ne želi tu ni na koji način intervenirati. Naravno, možda da se smanje trošarine možda bi se minimalno, naglašavam minimalno moglo hvaliti sa odličnim punjenjem proračuna, ali bi sasvim sigurno pojedincima, građanima Hrvatske bilo lakše. Međutim zašto kažem minimalno? Kad se analizira zapravo situacija onda to ukazuje da zapravo usprkos otprilike malom 1,5%-tnom smanjenju prihoda od trošarina svejedno se proračun dobro puni što znači da se on dobro puni iz drugih izvora, a ovaj pad trošarina ukazuje da ljudi zapravo sve manje troše, sve manje kupuju jer im je život sve teži. Međutim, htio bih reći isto tako da se to ne može, ovo teško stanje građana objasniti kao što se to vrlo često pokušava, posebice tako pristrani mediji pokušavaju to objasniti sa globalnom krizom. Naravno, svi znamo da globalna kriza postoji, međutim svi isto tako vrlo dobro znamo osim ako nas ne muči ona stara hrvatska boljka, a ta se zove politička amnezija, da je globalna kriza počela 2008. godine i da se zapravo razbuktala 2009. godine. Ona se nije pojavila niti 2012., niti se pojavila dolaskom ove vlasti na vlast. Prema tome to nije nešto novo, a svejedno se sad najedanput dramatično pogoršala situacija u Hrvatskoj, život ljudi je postao bitno teži. Prema tome, kriza globalna ne može biti odgovor kao razlog ovog teškog života ljudi danas u Hrvatskoj. Ja bih htio reći da se ne slažem sa onim što je uvaženi zastupnik Vinković rekao, da će biti problem što će trošarine rasti na cigarete. Mislim da to nije uopće problem, dapače dokazano je, a ja kao znanstvenik naravno moram uvijek se temeljiti na dokazima, da za svakih 10% povećanja cijene cigareta sa potrošnja cigarete u zemlji smanji za 8%. Zašto je toliko važno, ne zato što će ljudi koji su u mojim godinama ili stariji prestati pušiti, tih iluzija nema nitko pa čak ni mi stručnjaci, ali će takva značajno povećana cijena cigareta utjecat na to da mladi ljudi, da djeca ne počnu pušiti jer njihovi džeparci, a pogotovo u ovakvoj groznoj ekonomskoj situaciji kakva je danas u Hrvatskoj sasvim sigurno nisu dostatni da mladi ljudi si počnu kupovati cigarete i da postanu pušači i to je nešto što je naravno dokazano. Prema tome, mene ne brine to što bi porasla eventualno cijena cigareta, ali me brine međutim nešto drugo. Brine me zapravo to da se zapravo ništa ne poduzima pa niti glede trošarina pa niti PDV-a da se sve ono što se obično u, mi medicinari kažemo, a i sutra, preksutra ćete slušati o strategiji razvitka zdravstva gdje će sigurno biti puno lijepih riječi o tome kako treba prevencija itd., da se apsolutno ništa ne poduzima nego upravo suprotno onome što radi cijeli razvijeni svijet kad govorimo o prevenciji, posebice glede hrane. Mi znamo da je u Hrvatskoj zapravo smo povećali PDV sa 23 na 25%, ali istodobno se na one namirnice koje su zapravo po zdravlje štetne ako se u velikoj količini unose, a to su masnoće, to je šećer, smanjio PDV za 10%. To je točno suprotno onome što rade razvijene zemlje. Razvijene zemlje stimuliraju da građanstvo može jesti više one zdravije hrane, a to je povrće i voće, a šta smo mi napravili, mi smo smanjili zapravo PDV i potičemo da ljudi jedu nezdravu hranu, a kad govorimo o voću i povrću uništili smo i sustavno uništavamo našu poljoprivredu. Ne radimo apsolutno ništa da stimuliramo tu poljoprivredu, posebice da bi cijene bile prehrambenih tih artikala jeftinije i dostupnije građanima. Dapače, povisili smo PDV na te artikle, a na ove nezdrave smo smanjili. Dakle, to je nešto apsolutno suprotno svemu onom što rade razvijene zemlje, posebno europske zemlje, kojima se mi silno divimo i svako tolko se uspoređujemo sa njima, ali kad treba djelovati evo vidimo na konkretnim primjerima radimo točno suprotno. I još nešto možda vezano uz duhan. Kad kažem činjenica je jedna, mi imamo jedan broj ljudi koji žive od uzgoja duhana, posebno u Virovitičko-podravskoj županiji, međutim isto ništa ne činimo na tom, što opet rade neke razvijene zemlje koje su imale značajnu proizvodnju duhana, ali su onda poticajnim mjerama, dakle ne prisilom ne odredbama nego poticajnim mjerama zapravo preokrenule tu proizvodnju subvencijama, navele te proizvođače da uzgajaju neke postupno, ne preko noći, to se ne može napraviti ali postupno da prijeđu na neke druge kulture i na taj način naravno ne ugroze njihovu egzistenciju. Naravno nije nikada briga za to hoće li se ugroziti egzistencija poljoprivrednika, a kolika je briga za njih može se vidjeti svakoga dana, pa o tome ja mislim ne bi trebalo dalje ni govoriti. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi se javio kolega Zoran Vinković. Izvolite.
Ne želeći se miješati u medicinsku struku ali evo kao laik doista je pušenje štetno za zdravlje bez obzira što sam i sam pušač, ali ne želeći promovirati dakle niti duhanske proizvode niti tu industriju, pa niti ja ne bih rekao ovisnost o duhanu. Ja sam rekao samo činjenično stanje da će ovaj zakon i ova uredba utjecati na povećanje takvih proizvoda. Da li je to dobro ili loše, ali je namjera prije svega Vlade i Ministarstva financija i podizanjem dakle ja bih rekao još jedinog preostalog ako netko popuši dvije kutije cigareta vjerojatno mu se malo i zamagli. Ne mora biti na ovim lakim ili teškim drogama, pa pobjegne iz ove teške, surove zbilja. Ali pobjegne iz ovih mjera koje nisu donijele niti dobro hrvatskom gospodarstvu, jer je to vidljivo po egzaktnim primjerima. Dakle, sve ove mjere Ministarstva financija, posebno Ministarstva financija nisu dovele do toga da bruto domaći proizvod bude u porastu. Naprotiv, u padu je, niti da se industrijska proizvodnja poveća. Naprotiv, ona pada. A istovremeno rastu troškovi, dakle one košarice standarda života građana, građana u Hrvatskoj. I normalno da će ovaj dio utjecati sad ne ulazeći da li je neka hrana masna, nemasna, zdrava ili tako dalje. Ali evo gospodine doktore hrvatski narod Boga mi ne može jesti kavijar nego je prije svega osuđen jesti onu slaninu sapunjaru ako bude toga bilo u Slavoniji nakon ove elementarne nepogode i ovih mjera Ministarstva poljoprivrede za kojeg ja vjerujem i sam ministar ne vjeruje da mogu uspjeti.
Hvala. Imamo sljedeću repliku. A javili ste se. Izvolite kolega potpredsjedniče Reiner, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa evo ja se moram složiti sa svime ovim što ste vi rekli zapravo. Točno je i to je upravo ono što sam i ja govorio iako se razlikujemo o tome što se tiče pušenja, ali sasvim sigurno je činjenica jedna da ove mjere apsolutno neće donijeti nikakvo olakšanje hrvatskom narodu, nego u mnogim aspektima će zapravo im otežati život koji im je ionako izuzetno težak. A što se tiče gospodarstva, zapravo sve što ste rekli je točno. Na žalost, sve se smanjuje. Izvoz se smanjuje, proizvodnja se smanjuje, prodaja se smanjuje. Naravno kad se podignu trošarine potrošnja će se drastično isto smanjiti. Ljudi koji ionako nemaju novaca sad će im biti razni proizvodi skuplji, neće ih kupovati. Oni ljudi koji to proizvode neće imati šta proizvoditi. Imat ćemo još više nezaposlenih, a hvala Bogu tih imamo dovoljno. Dapače, ovo je bila prva godina od kad se ja sjećam, a na žalost imam nešto sijedih da u ljetu smo imali veću nezaposlenost negoli što smo to imali u ostatku godine. To je toliko bizarno u jednoj zemlji koja živi bitno od turizma da se itekako moramo svi zapitati kako je to moguće. Kako je to moguće da po prvi puta zapravo imamo usred sezone više nezaposlenih nego radnika. Mene čudi da to apsolutno nikog od onih koji bi trebali itekako se od toga brinuti se ne brinu o tome, nego samo slušamo po medijima naravno znamo kome su skloni ti mediji hvalospjeve o fantastičnoj sezoni, o fenomenalnom uspjehu itd. a kako objasniti to da imamo više nezaposlenih usred sezone negoli ranije što se nikad nije događalo ni prije 10, ni prije 20, ni prije 30 godina. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I sljedeća replika, Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Gospodo potpredsjednici, dakle i predsjedavajući i govornik prije mene. Naime, kad su poznatog lulaša Marka Twaina pitali je li problem prestati pušiti. On je rekao ma kakav problem, pa ja sam to sto puta napravio. E s obzirom na to da se proračun puni trošarinama i od cigareta relativno dobro, puno bolje nego, oni puno više daju u proračun nego oni koji ne puše, a i oni koji ne piju također. Jer je trošarina i na žestoka alkoholna pića vrlo visoka. E sada, govorili ste kolega Reiner stručno, u to uopće ne sumnjam o četiri, ja mislim da ima i pet bijelih smrti. To su sol, šećer, brašno, mast i cigarete pa sam pri tome htio reći da je cijena cigarete u Europskoj uniji u bilo kojoj od zemalja barem koje ja poznajem tamo Njemačka, Francuska i tako oko 6 eura kutija. Dakle, oko 45 kuna što je još uvijek dvostruko više negoli kod nas. Ali ima i puno stvari o kojima ste vi nedosljedni. Jedna od osnovnih je ta što je vaša Vlada, dakle vaša, govorim stranački vaša Vlada donijela u proračunu za 2011. godinu odluku kojom potiče razvoj duhanske, prerađivača ili proizvođača duhana sa 64 milijuna kuna, a razvoj svinjogojstva sa 32 milijuna kuna. Ocjenjujući da je valjda mast štetnija od cigareta. Hvala.
Hvala. Nemamo odgovora na repliku. I zadnji prijavljeni za pojedinačnu raspravu zastupnik kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Nastavak slijedi. Dakle, pozdravljam raspravu kolege bivšeg tajnika HDZ-a, Bačića Branka kada se zauzeo za smanjenje trošarina brodarima na otočnim linijama od Raba za kojega to ne važi. Dakle, da nismo jednaki svi pred zakonom, pa prema ostalim otocima sve do Mljeta i onih dubrovačkih otočića. No, nitko ne govori o tome da trošarinu na gorivo, na naftu i cestarinu od Strošinaca, Drenovaca, Lipovca, Afševaca, Podgrađa i svih ostalih najistočnijih dijelova Hrvatske, dakle ti ljudi proizvođači poljoprivrednih proizvoda pa i ovih debelih svinja o kojima su, koje su tamo najpoznatiji proizvod nemaju apsolutno nikakvoga popusta na cestarinu, odnosno trošarinu, na gorivo kada prevoze svoje poljoprivredne proizvode na primjer u Rijeku na pijacu, u Rijeku na veletržnicu. Puno je veća cijena cestarine negoli što košta jedna othranjena, uhranjena, utovljena kako se kod nas kaže svinja pa onda prijevoz kamiončićem jednim koji vozi tri, četiri svinje za cestarinu i trošarinu, gorivo mora dakle utrošiti toliko novaca koliko košta jedna cijela debela svinja. O tome gospodin Bačić ne zbori, ali moram ja jer dolazim iz Slavonije i Baranje. Nadalje, ovdje nitko ne govori o uvedenoj trošarini na rakijske kotlove koji građane Slavonije prilično koštaju. Zna se koliko je to dakle zavisi od veličine rakijskog kotla, gospodin Šuker je to još uveo kad je bio i Carinska kontrola odlično hoda po selima Slavonije i najzabitijim selima tražeći po štalama kao '45. godine ovi Partizani što su radili kotlove za pečenje rakije. I ne samo to, trošarine za rakiju se ne plaćaju koliko svako domaćinstvo ispeče za svoje vlastite potrebe samo 50 litara rakije. A ja vjerujem da svatko od vas, nitko nije alkoholičar da ne prozivam, pa toliko žestokog pića potroši u svojoj kući za goste, rođendane, imendane i sve ostalo pa u roku od 6 mjeseci. U Slavoniji sigurno i više jer se malo više druže, jer su ljudi drugačiji, gostoljubiviji, druželjubiviji. Ali eto ostalo je na 50 litara rakije koje se mogu proizvesti bez plaćanja trošarina. Ali za pečenje rakije, za kotao moraš platiti trošarinu. I to Carinska kontrola uredno ureduje svaki dan po selima Slavonije, Baranje i Srijema da me ne bi ispravio gospodin Vinković. Dakle, ono što je obuhvaćeno trošarinama uz ovo što smo danas razgovarali najviše o cigaretama, a to će proizvesti efekt da će u našim okolnim zemljama snalažljivi ljudi koji čamcima preko Dunava i Save ili pak slobodno u automobilu kažu prijevoze, svatko ima pravo po jednu šteku prevesti, tako je sada na snazi nekakav carinski zakon, da će se taj ilegalni da kažem uvoz na crno cigareta s obzirom na povećanje trošarina koje se očekuje, ne piše ovdje da će biti povećanje, samo izmjene trošarina, pa neće biti, daj Bože da sam se prevario pa da one idu naniže, ali kako je suditi po cijeni goriva teško je za očekivati. Iako su cijene nafte na svjetskom pa i onom tzv. mediteranskom tržištu, zove se mediteransko kao da je ono nešto izvan svjetskog tržišta, pa kad će biti u Iraku nafta jeftina a na mediteranskom skupa. Ma nemojte! Ili obrnuto pak. Pa ona zavisi od kretanja nafte na burzama diljem svijeta. Nije Mediteran iznimka od cijena nafte. Ali, iako na Mediteranu i u svijetu cijena nafte stagnira ili pak pada na našem tržištu, ovdje na našim benzinskim crpkama ona kontinuirano raste. Pa onda to ide kao ona Lenjinova – dva koraka naprijed, jedan nazad. Dakle, jedan utorak se spusti za 10 lipa, a sljedeći skoči za 30 pa opet tako. Pa je dosad definitivno cijena već prelazi preko 11 kuna za benzin, a evo blizu 11 i za dizelska goriva. Zbog toga i zbog one činjenice da je dvojbena politika uopće svake Vlade koja sa 64 milijuna kuna potiče duhansko-priređivačku industriju, odnosno ljude koji se bave proizvodnjom duhana, sadnjom duhana, ajde da kažem odmah konkretno … [[Govornik se ne razumije.]] Pitomača i okolina jel' tako i nešto šire pa čak i u Požeškoj kotlini se sad također sadi duhan u Požeško-slavonskoj županiji jel', dakle oni se potiču sa 64 milijuna kuna godišnje. A cijelo svinjogojstvo RH poticaji su 32 milijuna kuna. Pa je li to normalno u jednoj normalnoj državi? Za svinjogojstvo 32 milijuna kuna, a za proizvodnju duhana 64 milijuna kuna. A borimo se protiv svih zala koje pušenje donosi, da ne govorim o plućnim bolestima, visokom tlaku, bolestima srca, … je li tako kolega Reiner itd. Zbog toga kako je rekao kolega Vinković u uvodu teško je biti za ovakav zakon, a što se tiče cijena i inflacije koja evo kažu 4% na mjesečnoj razini. Pa zamislite kamatu 4% na mjesečnoj razini koliko je to ukupna godišnja? Ali za kolovoz 4% koliko je to ukupna inflacija onda godišnja? I o cijenama mesa, živi bili pa vidjeli. Ali sasvim sigurno ovom sušom u kojoj ova Vlada ne želi nijednom kunom, niti jednim potezom pomoći selu i seljaštvu, ne samo kunom nego i planom navodnjavanja, kopanjem kanala Dunav-Sava, investiranjem u taj segment dakle vodnog gospodarstva za budućnost da više suša ne predstavlja problem ni tešku elementarnu nepogodu, dakle dovest će do toga da ovako skupe žitarice zbog suše neće moći kupiti seljak pogotovo stočarski segment da bi prehranio svoju stoku. Dogodit će se to što se već sad događa da imam pozive osobno od ljudi sa sela koje poznajem koji su članovi HDSSB-a bi li ja kupio svinjče uhranjeno, on nema kud s njim, on ga više ne može hraniti. I to je ono što sam govorio u jednoj replici da možda toliko, ja nisam rekao da će pojeftiniti cijene mesa, ali možda toliko neće ići upravo zbog tog razloga što će domaći proizvođač prodati svoje matično stado i sve živo prodati što ima iz stočarstva što se hrani žitaricama kukuruzom, pšenicom i ostalim da bi zapravo se riješio stoke pod bilo koju cijenu. Evo, očekujem replike. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 4 prijavljene replike na vaše izlaganje. Prvi se javio Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo moram se javiti, morao sam replicirati uvaženom kolegi jer usporedio je prijevoz otočana sa prijevozom svinja na tržnicu pritom se pozivajući na moj otok Rab kao primjer kao neće biti tih smanjenja linija itd. radi ministara i što ja znam. Pa ja sam dosta jasno govorio o tom dijelu, znači da Vlada ne bi smjela ukinuti frekvencije koje smo imali dosada jer u proračunu ima više novaca nego prošle godine, znači trebali bi ostati barem na jednakom dijelu ili dodati još nešto, a ima i prostora u cijeni i strukturi same cijene nafte ili benzina. Jer sam jasno naveo da znači na 10,25 kuna cijene benzina država sebi uzme 47,5% Znači da ima 47,5% razloga da olakša život ljudima, stanovnicima otoka, brodarima, da umanji svoj dio iznosa trošarine, da lijepo to isfinancira iz države kroz subvencije otočanima i da to ostane njima kao steknuto pravo jer zaista je sramotno da se moramo vratiti evo reći ću vam primjer otoka Raba koji je još 2001. bio zatvaran u 8 sati navečer smo imali zadnju liniju prema kopnu. Ne putuju otočani zato sam ovo usporedio sa svinjama, ne putujemo mi na kopno zato da bismo se mi luksuzirali ili ne znam što mi radili nego jednostavno iz puke potrebe jer smo uvijek vezani uz županijska središta a u njima su i bolnice u njima su i zdravstvene ustanove, u njima su sveučilišta, u njima su škole, srednje škole, doktori i šta ja znam sve ne. I mislim da je ovo prava kazna za nas otočane ovo što je došlo kao najava, a nismo krivi jer kažem dva puta ćemo platiti. Jedanput kroz cijenu benzina, a drugi puta kroz smanjenje frekvencije. To nije ni pravedno i milslim da je poštenije onda da država odustane od ovih gotovo tri kune trošarina po litri benzina pa da barem smanji za kunu evo našli smo 40 milijuna kuna i svi smo mi na neki način zadovoljni. Evo to je jedno … i dobro rješenje za nas otočane.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega vi ste bezrazložno replicirali. Naime ja nisam usporedio prijevoz svinja sa prijevozom ljudi ili ne znam koga sa otoka bilo Raba bilo Korčule nije bitno. Naime ja sam govorio o troškovima prijevoza, a to nije isto. Dakle nije isto to što ste vi rekli pa ne znam jel ironično ili ste greškom možda spomenuli. Ali ako već vi tražite i mislim da bi valjalo uvesti bonuse ja se s tim slažem, a to je vaš gospodin Bačić rekao da je Rab izuzet iz toga, dakle njemu se obratite u svezi Raba a ne meni, ali ja sam za to za vaš prijedlog da se upravo brodarima smanji trošarina. Ali ste vi bili puno fleksibilni i demokratski i pametno raspoloženi da isto tako priznate da seljaku iz Strošinaca i Gunje i Račinovaca i Podgajaca omogući se dakle gospodarstvenicima OPG-ima registriranima onima koji su u sustavu omogući dolazak na pijacu u Rijeku da bi prodao svoj poljoprivredni proizvod. Nisam tu rekao o turistima koji idu iz Županje na mora nego o gospodarstvenicima o onima koji su registrirani u sustavu. Radi se o tome. A što se tiče Raba kao nekakvog preferiranog pa to recite gospodinu Bačiću koji je to naveo kao podatak nisam to ja naveo. I dogovorite se vas dva tu iz HDZ-a.
Hvala. Imamo sljedeću repliku Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Uvaženi kolega Boro evo prije nekoliko godina netko je iz Vlade provalio ovdje u Hrvatskom saboru ili na sjednici Vlade kako građani u Hrvatskoj žive bolje samo nisu toga svjesni. Istovremeno je gledajući jednu televizijsku emisiju a to je bilo negdje vrijeme Uskrsa, vrijeme korizme pitali su građane čega će se odreći u vrijeme korizme. Evo ja se uvijek prisjetim tog jednog nesretnog građanina RH koji je rekao ovako firmu su mi maznuli, opljačkali, više je nema, ja sam završio na ulici, dobio otkaz, odrekla me se žena i djeca, počeo sam piti, više nemam novca ni za pit, prestao sam jesti jel nema sredstava ni za hranu, ne idem više ni u Caritas ni u Crveni križ, na kraju sam prestao i pušiti. I hrvatskim građanima koji danas žive u sličnim uvjetima treba reći da ćete kao građani ako se nastave ovakve mjere i porezi bez oporavka hrvatskog gospodarstva da će prestati i pušiti jer su prestali i jesti jer nemaju za knjige, nemaju za hranu, nemaju za odjeću, obuću i prosječni hrvatski građanin bez obzira koliko se netko trudio im reći da oni danas žive bolje zahvaljujući mjerama ove Vlade oni ne žive bolje nego svakim danom žive sve lošije i lošije. I namjera ovog zakona isključivo je punjeno državnog proračuna, punjenje kako kažu iz Ministarstva financija već prepune blagajne. Drugom prilikom o tome kako se troši novac iz državnog proračuna na što, na čega, a očigledno se troši na ništa jer živimo svakim danom sve lošije i lošije.
Hvala. Imamo odgovor na repliku Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Kolega Vinković ako je blagajna prepuna ako se odlično puni meni nije jasno zbog čega se prodaju koncesije na autocestu i zbog čega se prodaje Hrvatska poštanska banka i zbog čega se prodaje Croatia osiguranje, to mi nikada neće biti jasno a odlično se puni i prema planu i proračunu usvojenom RH. Nadalje, kada već govorite o tome kako se puni državni proračun vi ste možda mlađi od mene ali ja sam poznavao jednog čovjeka koji je u onoj bivšoj Jugoslaviji digao nenamjenski kredit. Tada se on dizao u to vrijeme da bi se promijenilo u njemačke marke pa su se te njemačke marke stavljale u … Međutim taj čovjek je dignuo nenamjenski kredit a popio ga je i nije ništa pretvorio u njemačke marke. Tada je trebao biti primljen u partiju i onda ga je jedan susjed tužio da je on propio nenamjenski kredit i da ne može kao takav ići u partiju. Ma on je tvrdio na partijskoj organizaciji, ćeliji kako se već govorilo da je on napravio veliku korist državi jer je država ubrala veliku trošarinu od toga što je on popio. Evo tako je to izgleda sa ovim našim trošarinama, bit će i ovoj našoj državi Hrvatskoj iako više nije u sastavu SFRJ hvala Bogu.
Hvala. Sljedeća replika je Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić ja se sjećam tko je rekao ovu misao da narod živi bolje ali da nije toga svjestan. Ali ne bih sada o tome nego ću ono na što ste me vi asocirali u vašoj raspravi, govorili ste o kriterijima, poticaji itd. to je uvijek za raspravu apsolutno ali postoji jedan već problem kolega Grubišić. Poticaji se ne isplaćuju, ne isplaćuju se na vrijeme. Informacije radi ljekari još nisu za veljaču dobili. Ja znam tu informaciju ljekar e molim. Ali drugi je problem ali je i ukinuta potpora 50 lipa. A zamislite koliko bi tih 50 lipa doprinijelo da bi ti naši OPG ostalo? Zasigurno, a ovako svjedočimo svaki dan propadanju 3, 4, 5 OPG, smanjuje se proizvodnja mlijeka, naravno posljedično tome proizvodnja mesa, cijena hrane svega smo toga svjesni. I sada u tim okolnostima dođe suša i sada kaže je suša ali nema nikakve za elementarnu nepogodu ništa. Pa nije poljoprivreda dragi kolega da se dođe na polje u crnoj limuzini i bijeloj košulji. Poljoprivreda je mukotrpan rad po svim uvjetima i u svim prilikama i u tim okolnostima ostavljat naše poljoprivrednike na cjedilu to je neoprostivo, ali zasigurno u tom dijelu će i naši građani osjetiti posljedice u ovim okolnostima uz ovo povišenje i ovih energenata i svega i hrana još kao takva da ide gore zasigurno će to biti jedan veliki udarac. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Kolega u dva smisla i saborskom kao zastupnik i kao liječnik. Elementarne nepogode i nekakve naknade za elementarne nepogode isplaćuju se iz tekućih pričuva iz proračuna Republike, međutim kažu da su tekuće pričuve potrošene u iznosu od 90% za 7 mjeseci, dakle ono što je … predvidio za cijelu godinu. Pri tome iz tekućih pričuva je isplaćeno i one poznate, plaćaju se one novosti Srpskog narodnog vijeća i pripomoći Srpskom narodnom vijeću. Dakle za te potrebe ima novaca, a za elementarne nepogode nema novaca. E sada, onaj što je rekao da ljudi dobro žive samo što to oni ne vide zapravo. Kleli su se i sušenjem ruku i ne znam ni ja čega sve ne, pa eto nek bude tako kako su sami rekli i to baš nek bude lijeva ruka što se tiče atrofije i hipotrofije, sušenja, ako to tako bude.
Hvala. Sljedeća replika, zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite kolega.
Kolega Grubišić, vjerovali ili ne, ali trošarine na kotlove za pečenje rakije uvedene su i u Međimurje, ne samo u Slavoniji, uz samo ispravak jednog podatka, nije 50 litara rakije za vlastite potrebe nego 20 ali 100%-tne, pa na koliko je vi kasnije razrijedite vaša stvar. Može biti i 60 i 80 litara, brlje može biti. Na kotao do 60 litara ako ne varam se je 100 kuna tako da se kotlovi za rakiju sad mogu uspoređivati sa televizijskim prijemnikom. Jedino ako ga daš zapečatiti ne moraš državi plaćat. I da skratim, kada preračunate trošarine zajedno sa trošarinskim markicama, po litri proizvedene rakije OPG plaća 22 kune trošarina na 42%. To je otprilike trošarinski sustav koji je kopiran i ako sam dobro upamtio rekli su mi pregovarači da su uspjeli ispregovarati jednu od najnižih trošarina na žestoka alkoholna pića, 22 kune po litri od 42%.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala kolega Lesar. Ma kakva je to rakija ako nema bar 40, 50 gradi, prema tome to je tih 50 litara ili 25 litara 100%-tnog alkohola ili špirita kako kaže naš narod jel tako. Prema tome, to kod vas je brlja to što vi pijete tamo gore po Međimurju. A što se tiče kotla i naknade za kotao do 60 litara 100 kuna, onaj veći je već 200 kuna, prema tome morate i to navesti, da nije 100 kuna cijena jednoga kotla. Međutim, morate reći i to da je ista ta tzv. ugovorena kvota proizvodnje rakije za vlastite potrebe ili alkohola, kućnog alkohola u visini od 1000 litara vina tako da su vinopije bilo gdje bili, u Slavoniji, Dalmaciji ili Međimurju, … gdje ima odličnih vina priznajem, puno bolje prošli nego proizvođači rakije. Slažete se, je li tako.
Hvala. Ja se nadam kolega Grubišiću da mi nećete dignuti povredu Poslovnika, ali kolega Lesar je u pravu, u SZ dijelu Hrvatske peče se vrlo kvalitetna i jača rakija nego u Slavoniji. Zaključno, molio bih zamjenika ministra gospodina Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo samo vrlo kratko. Zahvaljujem na današnjoj raspravi i znači prihvatit ćemo ova dva amandmana koja su predali Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije. Danas se raspravljalo puno šire nego što je sama tema ovih dijela izmjena vezano za elektronički dokument trošarina, znači problemi su u gospodarstvu i u ovom dijelu što sam danas čuo o vrlo dobrom punjenju proračuna. Samo jedna mala napomena, mi smo još uvijek u minusu koliko god taj proračun tako izgledao, još uvijek više trošimo nego što zarađujemo tako da ne bih ja krenuo u tome smjeru raspravljati. Znači ono što nam je nužno je da dobijemo stabilne javne financije, kad dobijemo stabilne javne financije onda zapravo pokušavamo stabilizirat gospodarstvo i u konačnici podizati životni standard građana. Znači to jedno bez drugoga ne ide, to je uzročno-posljedične veza tako da kada govorimo o proračunu znači cilj je zapravo ja se nadam i ovog Visokog doma da podrži da je stabilan proračun jer su stabilni u tom dijelu isplata i mirovina, stabilno i zdravstvo i stabilni su znači svi ovi rashodi koji su na državnom proračunu tako da u tome dijelu što su sve nužni preduvjeti za stabilizirat gospodarstvo. Tako evo zahvaljujem na današnjoj raspravi i prihvaćam ova dva amandmana koja su nam tu dostavljena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Ovime smo iscrpili prijavljene za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 154, rasprava o tekstu zakona je završena. Predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Amandman je podnio i zastupnik Branko Bačić. Pozivam predstavnika Vlade da se izjasni o ovome amandmanu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Predlagatelj ne prihvaća amandman s obrazloženjem da razmatranje predmetne problematike nužno zahtijeva cjelovito analitičko i ozbiljno sagledavanje ukupnih fiskalnih, gospodarskih i socijalnih i drugih učinaka te se stoga sa sadržajnih ovih izmjena i dopuna ne može ad hoc intervenirati u fiskalna pitanja. Međutim, napominjemo da do kraja ove godine donosimo novi Zakon o trošarinama radi potpunog usklađivanja hrvatskog sa europskim trošarinskim sustavom te ćemo u tome slučaju imati prijedlog da analitički i sustavno razmotrimo ovo pitanje te zapravo to pitanje otvorimo kroz donošenje toga zakona.
Zahvaljujem. Podnositelj amandmana Branko Bačić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam u svom obrazloženju kada sam u raspravi govorio o potrebi da Vlada prihvati ovaj amandman rekao kakav će biti epilog 1. srpnja kada Hrvatska postane punopravna članica Europske unije. Tada će hrvatski brodari koji plove u nacionalnoj plovidbi biti u neravnopravnom položaju, bit će diskriminirani u odnosu na druge brodare koji dolaze u Europsku uniju jer će kabotaža u hrvatskom moru biti dostupna i europskim brodarima. Tada će hrvatski brodari plaćati gorivo po 60% skupljoj cijeni u odnosu na brodare koji dolaze iz Europske unije upravo zbog toga što će plaćati trošarine, jer bilo je dovoljno vremena da Vlada, o tome je upoznato i Ministarstvo financija, da Vlada do današnjeg glasovanja razmotri jer je vrlo jednostavno, ovu problematiku, da uskladi hrvatsko zakonodavstvo s direktivama Europske unije i da ovaj amandman usvoji na ovaj način zbog toga što hrvatski brodari plaćaju skuplje gorivo. Skuplja je usluga konzumentima, usluga koje ti brodari pružaju. To su u prvom redu hrvatski otočani koji zbog toga imaju višu cijenu karte jer Jadrolinija i drugi brodari koji obavljaju javni linijski promet plaćaju skuplje gorivo. Plaćaju skuplju cijenu i svi gosti koji dolaze na hrvatske otoke. Ja sam rekao da zbog takve cijene trajektnih karata da turisti vrlo malo dolaze na Korčulu, Lastovo i druge vanjske otoke jer je cijena za automobil, povratna na Korčulu i na Lastovo 1600 kuna, da je otprilike jednako smještaju u apartmane na kopnu tri do četiri dana. Prema tome, bilo je vremena dovoljno da se ovaj amandman razmotri, da ga Vlada prihvati i da hrvatski brodari ne budu više u neravnopravnom položaju. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za amandman poštovanog zastupnika Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Konstatiram da je zakon prihvaćen većinom glasova, 88 glasova za, 39 protiv i 2 suzdržana. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ovako, ja bih molio službe da pažljivije broje pa ćemo ponovit glasanje o Zakonu o trošarinama. Pitam tko je za zakon? Tko je protiv zakona? Tko je suzdržan? Sad ćemo proglasiti točan rezultat glasanja. 88 glasova za, 4 protiv i 2 suzdržana. Ali, ne, digli su ruku. Dobro, konstatiram da smo ovaj zakon prihvatili.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je 4. Prijedlog zakona o boravištu, prvo čitanje, P.Z. br. 143 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku, nacionalnu sigurnost, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe, Odbor za Hrvatske izvan RH. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Zamjenik ministra Evelin Tonković. Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Postupci vezani uz prijavu i odjavu prebivališta i boravišta građana uređeni su odredbama Zakona o prebivalištu i boravištu građana čijim je odredbama prebivalište definirano kao mjesto u kojem se građanin naselio s namjerom da u njemu stalno živi. Važeći Zakon o prebivalištu i boravištu građana nije predvidio mogućnost odjave prebivališta osobe bez njenog osobnog zahtjeva pa se tako često događalo u praksi da osobe koje nemaju nikakve veze s prijavljenim prebivalištem ne stanuju na prijavljenoj adresi i dalje imaju isprave u kojima je ispisana adresa na kojoj ne stanuju i ostvaruju p rava koja proizlaze s osnova prebivališta. Navedena situacija dovodi do problema pri sastavljanju popisa birača, izdavanja javnih isprava sa netočnim podacima, nemogućnosti pronalaska osoba od strane sudova i drugih državnih tijela i slično. Evidencija prebivališta i boravišta građana mora odgovarati stvarnom stanju nastanjenja građana s obzirom da se na prebivalištu temelji niz prava propisanih posebnim propisima kao što su primjerice porezni propisi, propisi o zdravstvenoj zaštiti, zdravstvenom osiguranju, propisi o socijalnoj skrbi, propisi koji reguliraju prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i drugi. Novim Zakonom o boravištu se uvodi pojam trajnog i privremenog boravišta obzirom da Ustav Republike Hrvatske u članku 32. propisuje tko se zakonito nalazi na teritoriju Republike Hrvatske ima pravo slobodno se kretati i birati boravište, odnosno Ustav koristi pojam boravište. Trajno boravište definira se kao mjesto i adresa na koje se osoba trajno nastanila radi ostvarivanja svojih prava i obveza vezanih uz životne interese kao što su obiteljski, profesionalni, ekonomski, socijalni, kulturni i drugi interesi. Privremeno boravište definirano je kao mjesto i adresa u Republici Hrvatskoj gdje osoba privremeno boravi bez namjere da se u njemu trajno nastani. Privremeno boravište može se prijaviti na razdoblje do godinu dana, a nakon isteka roka od godinu dana mora se produžiti te ne može trajati duže od dvije godine. U slučaju kada osoba ostaje u mjestu privremenog boravišta duže od 2 godine više se ne bi radilo o privremenom boravištu nego o trajnom, te je osoba dužna prijaviti u tom mjestu trajno boravište. Prijedlog zakona propisuje iznimke kad se privremeno boravište može produžavati tako da traje duže od dvije godine u slučaju obrazovanja, zaposlenja, smještaja u raznim ustanovama itd. Prijelaznim i završnim odredbama definirano je da se od dana stupanja na snagu ovog Zakona pojam prebivalište koje se koristi u drugim važećim propisima smatra trajnim boravištem, a pojam uobičajeno boravište smatra se privremenim boravištem, te se prava i obveze koje su bile utemeljene na prijavljenom boravištu, prijavljeno prebivalište i uobičajenom boravištu nastavljaju koristiti, odnosno ispunjavati na temelju prijavljenog trajnog odnosno privremenog boravišta. Najznačajnija izmjena u odnosu na važeći zakon je propisivanje mogućnosti brisanja iz evidencije o trajnom i privremenom boravištu osoba za koje se ispostavi da na prijavljenoj adresi nisu nikada živjele ili koje su se odselile u neko drugo mjesto u Republici Hrvatskoj ili izvan Republike Hrvatske. Postupci brisanja pokretat će se po službenoj dužnosti na temelju podataka koju utvrdi sama policijska uprava ili postaja ili podataka koje dostave tijela javne vlasti ili zainteresirane pravne ili fizičke osobe. Policijska uprava ili postaja će prije brisanja iz zbirke podataka o trajnom i privremenom boravištu morati utvrditi sve činjenice i okolnosti na temelju kojih se nedvojbeno može zaključiti da živi li osoba na adresi prijavljenog trajnog boravišta ili ne, a predloženim zakonom je propisano koje činjenice policijska uprava ili postaja naročito mora utvrditi. Iznimno, postupci brisanja neće se provoditi za osobe koje su na privremenom radu ili školovanju u inozemstvu ako su svoj odlazak prijavile u skladu sa odredbama ovog Zakona kao ni za osobe koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja, ako im nekretnina još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u Republici Hrvatskoj. Građani će se obvezati da u slučaju privremenog odlaska u inozemstvo koje će potrajati dulje od godinu dana o tome obavijeste policijsku upravu ili postaju na čijem području imaju prijavljeno trajno boravište neposredno ili putem diplomatske misije, konzularnog ureda Republike Hrvatske. Ovo je nužno radi primjene Uredbe 862/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. godine o statistici zajednice, o migracijama i međunarodnoj zaštiti koja obvezuje države članice da izvješćuju EUROSTAT između ostalog o iseljavanju za koje se očekuje da će trajati najmanje godinu dana. Uređen je i način prijave trajnog boravišta maloljetnih osoba i osoba lišenih poslovne sposobnosti te beskućnika. Građani će prilikom prijave trajnog i privremenog boravišta i promjene adrese stanovanja davati pisanu izjavu da se u mjestu i na adresu trajnog ili privremenog boravišta nastanio i da ima osigurane uvjete stanovanja. Time se građanima neće ograničiti pravo na slobodno kretanje i biranje boravišta već će se samo tražiti da građani potvrde da u mjestu i na adresi gdje prijavljuju trajno ili privremeno boravište imaju osigurane uvjete stanovanja što je nužna pretpostavka da bi se negdje moglo boraviti. U slučaju sumnje u danu izjavu primjerice osoba navodi adresu na kojoj nema stambenih objekata i slično prije evidentiranja prijave u zbirci podataka o trajnom i privremenom boravištu policijska uprava ili postaja imat će ovlast da izvrši terensku provjeru na toj adresi radi utvrđivanja istinitosti same izjave. Prijelaznim i završnim odredbama predloženog zakona propisana je obveza svim građanima da u roku od 6 mjeseci u policijskoj upravi ili postaji ili na web stranicama Ministarstva unutarnjih poslova provjere podatke o svom prebivalištu, a ministarstvo je dužno takvu provjeru zabilježiti. Osobama koje ne ispune navedene obveze u zbirci podataka o trajnom i privremenom boravištu upisat će se bilješka o neažuriranom podatku trajnog boravišta. Evo to bi bio ukratko jedan sažetak. Hvala lijepo.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ukoliko ne, prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi se prijavio Hrvatski laburisti, gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ne znam zašto u narodu postoji izreka treća sreća. Meni osobno treći put se ništa nije ostvarilo što nije prvi put, drugi put ili peti puta. Ali iskoristit ću tu izreku kad je ovaj zakon u pitanju i želim vjerovati da je pokušaj donošenja ovog zakona po treći puta u Hrvatskom saboru uspješan pokušaj. O čemu se radi? Dva puta do sada je Hrvatski sabor proveo prvo čitanje o ovakvom zakonu s ovog područja i oni su nakon prvog čitanja uz one naše klasične zaključke sve primjedbe, prijedlozi, sugestije dostavit će se predlagatelju nestajali kao da su ih pojeli, te prijedloge zakona, moljci u nekakvim ormarima i tako u proteklih 8 godina. Ovaj zakon je i ključan iz tri razloga. Prvi jako važan popis birača i evidencija kao što su izvodi iz registra boravišta, prebivališta po starim formulacijama i nesređena evidencija boravišta bila je jedan od razloga nesređenog popisa birača. Očekivao sam ovaj zakon nešto ranije u vremenskom smislu jer nakon njega trebale bi uslijediti promjene Zakona o popisu birača ususret lokalnim izborima u svibnju iduće godine. Jer sređivanje popisa birača samo intervencijom u Zakon o popisu birača nije bilo moguće tako dugo dok ovaj zakon ne bude usvojen. Međutim, nije jedini značaj ili jedina vrijednost ovog prijedloga zakona kojega ćemo mi u prvom čitanju podržati i ukoliko do drugog čitanja nekoliko nedoumica iz njega bude ili pojašnjeno ili izbrisano i u drugom. Dakle, druga važnost ovog zakona je u dostupnosti građana tijelima javne vlasti posebice pravosuđu. Dakle, veliki smo problem imali u tome da zbog nesređene evidencije o boravištima građani koji su bili predmet ili potrage, istrage ili sudovanja nisu bili dostupni tijelima vlasti. I treći je iz socijalne sfere. Činjenica je da u Hrvatskoj danas imamo veliki broj prijavljenih državljana RH s boravištem u Hrvatskoj i još u nekoj od susjednih država, a primarni njihov interes nije bio toliki biračko pravo nego materijalna primanja. Porodne naknade, dječji doplatci, pravo na besplatnu zdravstvenu zaštitu na teret države pa čak i socijalne pomoći. I na samo taj način zlorabeći mogućnost da netko ima dvostruko prebivalište uz državljanstvo snalažljivi veliki broj građana i državljana RH zlorabio je to pravo i socijalna prava koristio u obje države. Nekoliko milijardi kuna u ovih 8 godina, 8,5 godina iz državnog proračuna i proračuna općina, gradova i županija otišlo je, a nije trebalo da smo ovo na vrijeme regulirali. Zbog toga smatramo da je doista trenutak da Hrvatski sabor usvoji novi zakon. Naravno da i one odluke Ustavnog suda u poništenju dijela starog zakona su u formalno-pravnom smislu važan argumenat. Što se samih odredaba zakona tiče pitao sam i to na Odboru za Ustav odgovore koje sam dobio i s njima ne mogu biti zadovoljan jer smatram da u praksi otvaraju mogućnost manipuliranja. Članak 10. stavak 3. govori da će osoba koja će vršiti prijavu boravišta morati pribaviti suglasnost stanodavca. Dosada je u praksi to značilo da trebate u Policijsku upravu donijeti ili dokumenat o dokazivanju vlasništva stana, stambenog prostora, suvlasništva, ugovora o najmu ili suglasnosti vlasnika recimo muž je morao ženi ako je bila nevjenčana, odnosno vanbračna zajednica dozvoliti da prijavi svoje po starom prebivalište na istoj adresi ili sin ocu, otac sinu, majka kćeri, kćer majci sasvim svejedno. Sada se taj postupak dosta liberalizira i veli pribaviti suglasnost. Na odboru mi je bilo rečeno da će praktički prijavitelj boravišta dati izjavu da ima suglasnost vlasnika stana, najmodavca. Ne prijeti li tu opasnost prvo da zbog velikih broja promjena i sređenje ovoga nakon stupanja na snagu ovoga zakona zatrpamo policiju kontrolama provjeravajući da li najmodavac je dao suglasnost nekome da se na njegovoj adresi prijavi ako ne treba izjava vlasnika stana biti predočena u pisanom obliku ili usmenom sasvim svejedno. Dakle, formulacija pribaviti suglasnost upućuje na to da postoji pisani dokument. Članak 11. propisuje obavezu da oni koji daju usluge smještaja moraju sve koji dulje od 3 mjeseca unajmljuju smještaj prijaviti i da se to odnosi na one koji se davanjem smještaja bave profesionalno. Što to znači? Da hotel mora prijaviti gosta ako je u hotelu duže od 3 mjeseca? On ga prijavljuje svaki dan. Ako se netko bavi iznajmljivanjem 10-ak stanova za sezonske radnike, to nije tri, to je dulje od tri mjeseca, je li bi tu obavezu prijavljivanja vlasnika, dakle najmodavca trebali uvesti za svaku prijavu? Umjesto u članku 10. suglasnosti, obavezu najmodavca prijavom. I tada bi dobili dvije stvari. Kažu da od 40 tisuća stanova u Zagrebu koji su dati u najam porez se plaća i ugovori su sklopljeni samo za 3 tisuće, a da je oko 37 tisuća u ilegali. Tada bi tu ilegalu srušili. On mora prijaviti činjenicu da je nekome unajmio stan i da kod njega boravi taj i taj. A da li će porezna uprava znati iskoristiti te podatke u smislu naplata obaveza po poreznim zakonima to sad dalje neću. Mislim da bi time olakšali poziciju onih koji unajmljuju stan jer nisu oni ti koji žele utajiti činjenicu da negdje žive nego ih vlasnici stanova prisiljavaju na ilegalno stanovanje kako bi oni izbjegli plaćanje poreza i ne daju im dokumente. Meni se čini da bi ovaj pristup bio korisniji i lakše provediv, a da bi Policija imala puno manje posla terenskih provjera na taj način. Treće, u članku 12. govori se kada se netko neće brisati po službenoj dužnosti iz evidencije i nabraja uvjete na privremenom radu ili školovanju u inozemstvu i obuhvaćen je programom obnova iz stambenog zbrinjavanja. Ovdje opet formulacijom na privremenom radu u inozemstvu otvora mu mogućnost zloupotrebe jer tijela državne vlasti u RH neće moći u inozemstvu provjeravati činjenicu da li taj doista netko privremeno radi u inozemstvu. Pa da to idemo raditi preko diplomatsko konzularnih predstavništva doista bi bilo nepotrebno. Zato bi ovdje bilo dobro regulirati da za privremeni rad kao i za školovanje, a postoji dokument ta osoba predočuje tijelima vlasti u Hrvatskoj ili diplomatsko konzularnom predstavništvu iz kojeg se može vidjeti dali se doista radi o privremenom radu i da zbog toga neće biti brisan njegovo boravište u Hrvatskoj. I posljednje, članak 18.stavak 2.obavezuje sve one koji su svoje prijave prebivališta podnijeli prije stupanja na snagu ovog novog zakona dužne su provjeriti da li je policija provela njihovu prijavu i da li je sve uredu na web stranicama ili negdje. Zašto bi građanin koji je uredno u policiji prijavio promjenu prebivališta, novo boravište morao provjeravati da li je tijelo vlasti njegovu prijavu provelo i da li je sada sve uredu? To ga zakonom na to obavezujemo, to da damo tu mogućnost radi sigurnosti točnosti podataka to razumije, ima pavo provjeriti ali da mora provjeriti zamislite. Otišao sam u policiju dao sve dokumente, prijavio novu adresu e sada moram provjeriti da li je policija provela moju prijavu. Imam pravo ne da moram. I posljednja preporuka, unesite odredbu molim vas u ovaj zakon da za prijavu privremenog boravišta dakle po novoj terminologiji nije potrebno mijenjati osobne dokumente jer kada mijenjaš boravište moraš mijenjati osobnu iskaznicu i sve ostale osobne dokumente. Postoji poseban zakon doduše o osobnim ispravama međutim ovo su nove kategorije privremeno boravište i stalno boravište da ne dođemo u situaciju da se netko sjeti i da promjena evidencija privremenog boravišta nužno zahtjeva i promjenu osobnih isprava. Ta jedna rečenica neće smetati u zakonu a bit će jasna. Svi koji prijavite privremeno boravište iz bilo kojeg razloga, ne mijenjate dokumente, sve ostaje po starom samo policija zna gdje ste sada. Tako mora biti u uređenoj državi. Hvala.
Hvala i vama. Imamo prijavljene dvije replike. Prvi se javio Peđa Grbin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče zahvaljujem. Evo na ovu repliku me navela odnosno navela su me dva navoda uvaženog kolega Lesara, a prvi je kada je rekao da je ova rasprava danas treća sreća i drugi kada je rekao da se nada odnosno da se nadao da ćemo o ovom zakonu malo prije raspravljati. Ja se slažem možda je i trebalo malo prije raspravljati o ovom zakonu, međutim trebalo je odraditi konzultacije između više ministarstava provesti raspravu i zakon je po mojem mišljenju na vrijeme u proceduri. Međutim puno više me na ovu repliku odnosno na ovaj odgovor na njegovo izlaganje nagnala jedna činjenica koju sam jučer saznao na Odboru za pravosuđe i šokirao se. Jučer sam naime saznao na Odboru za pravosuđe zbog čega ovakav zakon nikad ranije nije usvojen. A to je zbog toga što jedna grupa zastupnika HDZ-a i to su se jučer pohvalili putem vatikanske diplomacije zaustavila donošenje ovakvog zakona. Zamislite ljudi koji danas sjede u Hrvatskom saboru su donošenje ovakvog zakona blokirali putem diplomacije strane države i uvaženi kolega se time hvali i na to je ponosan. E pa kolega Lesar ja vam zahvaljujem na vašoj potpori koju ste pružili ovom zakonu neki od vaših primjedbi stvarno mislim da bi trebalo usvojiti. Evo i gospodin zamjenik se isto slaže da će se one razmotriti. Zahvaljujem vam na vašoj potpori i jamčim da se donošenje ovog zakona neće blokirati a pogotovo ne putem diplomacije jedne strane države. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolega Grbin ja sam mislio da ste vi zastupnik a ne ministar pa govorite o razlozima koje samo ministarstvo valjda znalo zašto im je trebalo 8 mjeseci, rekao sam možda malo ranije. Nije kasno ako i ostale zakone na ovu sjednicu pošalju koje su nužne za sređivanje popisa birača. Ali ta jedna grupa zastupnika ja ih znam kako izgledaju i kako se zovu kako se prezivaju i nije samo preko jedne države zaustavljeno donošenje … zakona ne samo preko jedne i nije ta grupa zastupnika sjedila samo ovdje. Istine radi samo je razlika u tome da se svi tom činjenicom ne hvale.
Hvala. Čini se replika Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar evo i ja se pridružujem kolegi Grbinu koji vas se zahvalio na vašim konstruktivnim prijedlozima i na podršci ovom zakonu. Ja sam htio nešto samo dodati malo kada ste spominjali Poreznu upravu i prijavljivanje boravište odnosno da će sada svi koji žive u najmu u određenom stanu morati prijaviti boravište. Shodno teme ste izrazili svoje uvjerenje da će Porezna uprava znati iskoristiti te podatke jer moramo biti svjesni činjenice da se velika većina stanova i dan danas u Hrvatskoj izdaje tzv. na crno odnosno ne legalno, ne preko ugovora o najmu i samim te se ne plaća porez. Ja vjerujem da će tako ići jer evo ponukan sam bio na repliku uostalom i raspravom koju smo imali na Odboru za obitelj, mlade i sport gdje smo rekli između ostalog dakle vladina nastojanja u stvaranju EU uprave. Dakle u onom trenutku kada cijelu upravu uključujući tu i MUP imate umreženo vrlo je lako pristupiti odnosno doći do podatka o svakom pojedincu, njegovim obavezama odnosno ne podmirenim obavezama koje ima prema državi. Tako da se nadam dakle nešto ću više reći o tome u svojoj raspravi ali vjerujem da je ovo jedna od namjera ovog zakona. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Kad sam spominjao poreznu upravu ja se nisam usudio reći da hoće koristiti te podatke nego sam izrazio nadu i mogućnost da će možda biti dosjetljivo jer se ne želim miješati u resor koji nije njihov, to je financije, nešto drugo. A da bi doista to bilo korisno, takva evidencija, onda upravo uvođenje onog sistema da najmodavac mora izvršit prijavu dolazimo do interesa koji nam je zajednički i to je suština onog mog prijedloga. A da li će doista porezna uprava, a koja ima pravo na bazu podataka i takvih činjenica to koristiti, ja želim vjerovat da da. To je sve.
Hvala. Sljedeća u ime Kluba zastupnika SDP-a Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona koji predstavlja preduvjet suzbijanja raznih zlouporaba kojih smo se nauživali proteklih godina, zlouporaba koje su Hrvatsku i skupo koštale. Godinama smo govorili i bili svjedoci brojnih nepravilnosti i malverzacija kada je u pitanju prijava prebivališta i boravišta. Često se događalo da ljudi imaju osobne iskaznice s lažnom adresom, a Ministarstvo unutarnjih poslova ne može ih odjaviti s te adrese bez njihovog osobnog zahtjeva. Važeći zakon ne pruža opciju brisanja ili odjave osobe iz evidencije po automatizmu ili po službenoj dužnosti. Čak i kad se nedvojbeno utvrdi da je neka osoba iselila iz Hrvatske ili da ne stanuje na prijavljenoj adresi važeći zakon ne poznaje mogućnost automatskog brisanja ili odjave osoba iz policijske evidencije po službenoj dužnosti. Dakle pred nama je prijedlog zakona koji se predugo pokušava donijeti. Iako se godinama zna da je reguliranje ove problematike preduvjet onemogućavanja zlouporabe prava koja proizlaze iz prebivališta i boravišta, preduvjet za sređivanje i dovođenje u red popisa birača nije bilo političke volje da budemo vjerodostojna država s vjerodostojnim institucijama. Toj tvrdnji idu u prilog mnogobrojni podaci. Naime, oko 190 tisuća hrvatskih državljana izvadilo je putovnicu u inozemstvu, a uz putovnicu nisu izradili i osobnu iskaznicu. A uz putovnicu osim što nisu izradili osobnu iskaznicu premda imaju i sada prijavljeno prebivalište u Hrvatskoj. Od tih 190 tisuća hrvatskih državljana za 60 tisuća osoba istekla je osobna iskaznica, od čega je samo 3800 tražilo produljenje, dok 40 tisuća osoba nikada nije niti zatražilo osobnu iskaznicu. S druge strane, u Ministarstvu uprave pretpostavljaju da je na popisu birača između 300 i 500 imena viške i to bez dijaspore. Među njima su i osobe koje u Republici Hrvatskoj nisu nikada ni živjele ali su prijavljene, osobe koje su nekada živjele u Hrvatskoj, odselile se i nikada nisu odjavljene. Sjećamo se vjerujem svi skupa hita lokalnih izbora kada su hit bila sela Dusina u Vrgorcu i Vinjani u Imotskom. U Dusini na jednom adresi Dusina bb bile su prijavljene 404 punoljetne osobe s pravom biranja, a u Imotskom na adresi Vinjani donji bb čak 820. Ovaj zakon je važan jer se njegov provedbom može dovesti u red i popis birača koji će se moći usporediti s popisom stanovništva te se nadamo da će sljedeći lokalni izbori biti regularniji jer svaki hrvatski državljanin ima pravo glasa. Problem popisa birača nije problem ostvarivanja prava glasa nego mjesta na kojem se ostvaruje to pravo glasa. Što se tiče lokalnih izbora tu svi hrvatski državljani nemaju pravo glasa nego samo oni koji imaju prebivalište u pojedinoj jedinici lokalne samouprave. Problem biračkih popisa je problem regularnosti lokalnih izbora u pojedinim općinama i gradovima. To što navodim je problem regularnosti, a s druge strane pitanje fiktivnih birača i nije samo pitanje popisa birača jer se ljudi, odnosno državljani i građani u Republici Hrvatskoj nisu prijavili da bi bili na popisu nego su i mnogi se prijavili da bi ostvarili neka prava temeljem prijave prebivališta. I stoga je doista bitno donošenje ovog zakona koji je sada u prvom čitanju i koji će do drugog čitanja riješiti i neke nedoumice i uvažiti određene prijedloge koji će naravno proisteći iz ove rasprave. Činjenicu koju smo mogli čuti i na nekim sjednicama radnih tijela, naravno i u prethodnoj raspravi kolege Lesara i terminologija kao što je recimo trajno i privremeno boravište i činjenica da Ustav Republika Hrvatske u svom članku 45. ima terminologiju prebivališta vjerujem da će kroz raspravu iskristalizirati optimalno i zakonito rješenje i da ćemo kod drugog čitanja prijedloga zakona i utvrđenog konačnog teksta prijedloga zakona određene nedoumice riješiti. Ono što je izuzetno bitno je to da se ovim zakonom stvaraju preduvjeti za sređivanje kaosa u kojem sada po važećem zakonu ne postoji mogućnost kao što sam već navela odjave prebivališta osobe bez njezinog osobnog zahtjeva. Stvaraju se preduvjeti da neće biti pravilo već izuzetak da osoba koja nema nikakve veze s prijavljenim prebivalištem jer ne stanuje na prijavljenoj adresi i dalje ima ispravu u kojoj je adresa na kojoj ne stanuje i ostvaruje prava koja proizlaze s osnova toga prebivališta. Evidencija prebivališta i boravišta građana mora odgovarati stvarnom stanju nastanjenja građana. Na prebivalištu se temelji niz prava predviđenih posebnim propisima, propisi o socijalnoj skrbi, propisi o zdravstvenoj zaštiti, porezni propisi i drugi. Evidencija u uređenoj državi uvijek odgovara stvarnom stanju. Ovaj prijedlog zakona je ostvarenje preduvjeta za uređenu državu i vjerodostojnost njezinih institucija i stoga ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku. Zastupnica Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ma evo ja bih samo prokomentirala nešto što mi upada u oči a to se događalo i prigodom prijašnjih rasprava o ovom zakonu. Naime, slažem se s time da treba uvesti reda u evidenciju o kako smo to prije zvali prebivalištu, apsolutno. I ukoliko se ne odlučimo da će se dozvoljavati uz dvostruka državljanstva i dvostruka prebivališta onda reda treba biti. Ali je zanimljivo zašto se zastupnici SDP-a i ove strane uvijek kad se o tome raspravlja sjete i uvijek spominju isključivo primjer Vinjanja i Drusine. Dakle, onog područja oko Imotskog, a baš nikada se ne sjete spomenuti područja oko Benkovca, na području Knina. Evo primjerice ja ću iznijeti podatak da Benkovac u popisu birača ima 16000 osoba, a u popisu stanovništva ih ima manje od 10000. Dakle, to je gotovo polovica, više od trećine manje. I kao što se zalažem za to da se sredi situacija tamo oko Imotskog jednako tako treba spominjati da i na drugim područjima imamo ovaj problem poglavito kod lokalnih izbora.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite kolegice Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolegice Lovrin, uvijek se sjetimo toga zato što složit ćete se sa mnom brojke su doista impresivne pa onda su doista ostale i zapamćene. Ali da ne bi ispalo da je samo to slučaj ja ću vam reći slučaj sa područja Grada Velike Gorice s obzirom da je to bio i jedan od mojih pitanja na jednom od aktualnih sata. Dakle, mi imamo naselje Gornja Lomnica na kojem je u popisu birača još i dan danas prijavljeno 20-tak osoba u ulici sa kućnim brojem koji uopće ne postoji. Ta ulica završava sa kućnim brojem 15, a 20-tak osoba je prijavljeno na kućnom broju 24a. a kućni broj 15 je zadnja kuća u toj ulici. Ili slučaj gdje je evo recimo na adresi i današnjeg zamjenika župana Zagrebačke županije koji ima prebivalište u Velikoj Gorici u stanu je prijavljeno 20-tak osoba. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći za raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a, kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Najprije mi dozvolite da podijelim jednu impresiju užitka slušanja dijela kolega koji razgovaraju o suhim dijelovima tijela ili onima koji bi možda trebali postati suhi i da ih samo podsjetim da nisu samo ruke te koje se mogu osušiti, nego da postoje i drugi dijelovi tijela koji mogu se osušiti ili atrofirati a da i kolega Boro ljudi nisu svjesni da su im atrofirali. Nadam se da ćete o tome više voditi računa kad se budete javljali za riječ. Što se tiče teme, najprije Benkovac. Kolegica Lovrin kaže da u Benkovcu, koji je zapostavljen za razliku od nekih drugih sredina ima više birača nego stanovnika. Da kolegice Lovrin, na žalost tako je i u Benkovcu i u Obrovcu i u brojnim drugim općinama i sredinama na područjima Zadarske županije, ali i Šibensko-kninske i Ličko-senjske i Sisačko-moslavačke i Karlovačke i Požeško-slavonske i Bjelovarsko-bilogorske itd. Benkovac u tom pogledu na žalost nije posebna iznimka osim ako nije iznimka po činjenici što sam ja na tom području rođen i išao u školu, a vi dolazite iz Zadra koji je 20 i nešto kilometara zapadnije od istog tog Benkovca. Jasno je zašto u Benkovcu ima više birača nego stanovnika. Zato što su oni koji su nekada živjeli na području Benkovca nisu mogli vratiti nakon što su izbjegli, zato što su im kuće bile zauzete ili razorene sve dok ih nismo 2003., 2004., 2005. počeli vraćati ili počeli obnavljati. Dakle, razlozi nisu isti. U razlici koju se spominje, a sad mi dozvolite da govorim nešto o samoj stvari. Dakle, problem je u tome što mi imamo veći broj birača nego što imamo prema popisu birača imamo više birača nego što ih imamo prema popisu stanovništva. I to ne od jučer, ne ni od 2003., niti od 2007., niti od 2011. To je posljedica politike kakva je započeta 1991., 1992. i od 1992. godine kad smo počeli primjenjivati Zakon o državljanstvu ta politika je imala ovakve svoje konzekvence. Mi smo kolegice i kolege donijeli zakon koji smo više primjenjivali po načelu ius sanguinis negoli po načelu ius sole. Mi smo više primjenjivali po principu tko je pripadnik Hrvatskoga naroda negoli po principu tko živi na teritoriju Republike Hrvatske. Tako se dogodilo da oni koji su živjeli na teritoriju Republike Hrvatske nisu mogli dobiti državljanstvo, a oni koji su živjeli izvan teritorija Republike Hrvatske su dobili hrvatsko državljanstvo bez teškoća. I taj proces je trajao godinama. I kao posljedica toga smo dobili to da imamo ljude koji su upisani u hrvatsko državljanstvo, ali su upisani i u državljanstvo drugih država Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije, Slovenije, Australije, Kanade, SAD-a. To je bio dio tadašnje politike posebno bolan u odnosima između Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Tako se razumijevala državna politika i tako se to ostvarivalo u tumačenju Zakona o državljanstvu. Istovremeno, dakle je tekao upis ljudi koji su ulazili u hrvatsko državljanstvo. U razdoblju od 1993. do 2007. oko 5 stotina tisuća ljudi je upisano u hrvatsko državljanstvo. Prema evidenciji, prema podacima koje smo mi imali zato da bismo 2009. mogli nešto reći sa tim kada su nas neki stali optuživati da smo mi iz SDSS-a odgovorni da se nije usvojio Zakon o prebivalištu, odnosno o mogućnosti da se brišu ljudi koji su fiktivni upisani u hrvatski popis birača i fiktivno imaju prebivalište u RH. Među tih 500 tisuća nema pripadnika s područja Benkovca niti drugih sličnih općina nego su uglavnom ili pretežno ili jedino pripadnici hrvatskog naroda iz susjednih država ili iz drugih dijelova svijeta. Istovremeno u razdoblju od 2003. do 2007., dakle 2003. je razlika između broja birača i broja stanovnika bila 377 tisuća 955. 2007. je ta razlika bila 434 tisuće i 110. Dakle, za više od 50 tisuća u samo 4 godine. Dakle, u razdoblju od 2002. do 2007. u hrvatsko državljanstvo je upisano oko 100 tisuća ljudi. Mahom ljudi iz BiH. Mi znamo i na kojim područjima, mi znamo i u kojim razdobljima i znamo i za koju svrhu, nažalost. I ako je potrebno možemo i o tome govoriti. Ali pretpostavljam da se nismo danas okupili zbog toga nego smo se okupili da donesemo zakon kojim ćemo to riješiti. Istovremeno u tom istom razdoblju od 2002. do 2007. iz hrvatskog državljanstva je brisano 50 tisuća ljudi. Znamo i sa kojih područja i znamo u kojim okolnostima. Dakle, moglo se brisati i po starom zakonu kad se je htjelo, ali cijeli problem je u tome da se htjelo nastaviti politiku upisivanja i nastavilo se tako da smo dobili paradoks da iz godine u godinu gubimo broj stanovnika, iz decenije u deceniju gubimo broj stanovnika, a dobivamo broj birača. Iz godine u godinu statistika pokazuje da nam broj stanovnika opada, a da nam broj birača raste. Pa nisu za to zaslužni oni iz Benkovca jer njihov broj se ne povećava ni u broju birača ni u broju stanovnika, nažalost, a niti oni koji ih predstavljaju. Jer njihova moć i njihov utjecaj su zanemarivi i u ovom Parlamentu i u ovoj državi. Ali ta stvar je dakle došla dotle da je potrebno da se to raščisti. E sad, kako? Dakle, mi smo se prije dosta godina suglasili da se to uradi. Mislim na Klub zastupnika SDSS-a. I suglasni smo da se ovaj zakon donese. Imamo samo dvije sugestije u vezi sa prijedlogom koji je Vlada uputila Saboru. Prvi se tiče članka 10. stavka 2. koji regulira prijavu bilo trajnog bilo privremenog boravišta. Mi mislimo, gospodine zamjeniče ministra, a također i kolegice i kolege, mi mislimo da bi trebalo dati rok od 3 dana da ljudi mogu, odnosno da službena osoba unutar 3 radna dana može ustanoviti točnost podataka danih u podnesenoj prijavi. I drugi se tiče članka 12. stavak 6. o kojem je već kolega Lesar govorio govoreći o osobama na privremenom radu u inozemstvu. Onaj dio koji se tiče osoba koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja mi bismo samo predložili da taj stavak, stavak 6. glasi: "Dakle, ako su obuhvaćene programom povratka obnove ili stambenog zbrinjavanja izbjeglica i prognanika u RH." Na kraju bih dodao još jednu stvar, bez obzira na to što ja nisam bio zagovornik toga načela koje je primjenjivano od '92. godine na ovamo, dakle po principu mahom po načelu ius sanguinis, dakle po principu srodstva po krvi, ili srodstva po zamišljenoj krvi, etničkoj ili vjerskoj pripadnosti ja mislim da treba biti obziran prema sudbini tih ljudi. I bez obzira na to što, sad ne govorim o onima iz Benkovca iako tamo ima i jedna i druga kategorija, govorim uglavnom o ljudima koji su doseljeni ili naseljeni iz BiH ili drugih dijelova BiH. Tim ljudima treba dati priliku da mogu biti zaštićeni u svojem pravu. Oni ne moraju i ne smiju biti mačem ili potezom pera biti sankcionirani zbog toga što su se našli u okolnostima koje nisu sami kontrolirali nego u prilikama koje im je netko drugi pružio. I ja se nadam, gospodine zamjeniče, da ćete i u toj stvari kao i u drugim pitanjima donijeti adekvatna pravila postupanja u ovome kako ne bi bilo arbitrarnog ili kako ne bi bilo prijekoga razumijevanja cijele stvari, bez obzira o kome se radi. Jer Hrvatska nažalost ionako trpi od gubitka stanovništva i ne izgleda i nema izgleda niti pretpostavki da ih ja ovoga trenutka vidim da ih se može stvoriti bilo brzo, bilo lako, bilo na duge staze. I iz toga razloga mi podržavamo da se ovaj zakon donese, da se uvede reda u popis stanovništva, jer to što se može vidjeti u pograničnim područjima Imotskoga ili nekog drugog to se može vidjeti i u Vukovarskoj ulici u Zagrebu. Na pojedinim brojevima imate po 7, 8 obitelji prijavljenih samo na jednom stanu. Dakle, nije u pitanju samo jedna lokacija ili druga. Tako je nažalost na mnogim mjestima. To treba razriješiti. Ima ljudi kojima to nije nužno, ima ljudi kojima to nije pitanje izbora nego naprosto pitanje koristi ili pitanje drugih oportunosti kojima se služe. Iz toga razloga dakle podržat ćemo ovaj prijedlog zakona. Predlažemo ove dvije izmjene i predlažemo ako je moguće da se donese ne ako je moguće nego smatramo da neophodno da se donese pravilnik da se donesu naputci, podzakonski provedbeni akti koji će slijediti duh zakona, poštovati Ustav, garantirano pravo o slobodi kretanja, biranje boravišta i na taj način omogućiti ljudima da prema svojoj volji a ne prema administrativnoj volji bilo koga mogu odabrati trajno mjesto boravišta ili privremenoga boravišta. Zahvaljujem.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi se javio zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Pupovac, vi ste pokasno upali ovdje u dvoranu i pomalo krivo shvatili ili pak zlonamjerno moju parafrazu na izjavu gospodina Milanovića, a znate već koju, dakle dabogda mu se osušila ruka ako Slavoniju zapusti, a mi smo raspravljali o trošarinama. Vidite da niste bili ovdje kada je rasprava o trošarinama pa sada na to na moju raspravu u kojoj sam ukazao na nepovoljan dakle nepovoljne promjene Zakona o trošarinama dakle nepovoljne za Slavoniju u tom smislu sam parafrazirao i citirao gospodina Milanovića upotrijebivši pri tome samo umjesto sušenja latinske riječi hipotrofija i atrofija. Prema tome čudi me ovakav izljev žuči u svezi toga. No da pređemo zapravo na pravu repliku. Ja nisam znao evo vi ste sami rekli odnosno SDSS optuživali, pa eto vi i Vatikan zajedno spriječiste Zakon o prebivalištu pa mi nije jasna ta sprega koju ste vi uspjeli sa vašim koalicijskim partnerom HDZ-om ne donijeti ovaj zakon i da je u tom vremenu dakle 2002.-2007.godina a bili ste imali ste potpredsjednika Vlade dakle mogli ste zapriječiti taj porast upisanih ljudi od 100 tisuća u periodu od 5, 6 godina i opet brisanja 50 tisuća ali eto niste. E sada što je tu istina a što nije teško je to odgonetnuti. Sami ste rekli citiram "Da je kada se govori o Benkovcima popis stanovništva pokazao da je tamo prema popisu 10 tisuća stanovnika, a 16 tisuća birača koji su nekada živjeli na tom području", mislim da ne trebam ništa više dodati osim ovog nekada živjeli.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kada smo već kod ovih termina kao što je atrofija dodat ću tome termin amnezija. Dakle može biti da vi imate pravo na atrofiju a može biti da imate pravo na amneziju, ali ja si to pravo neću dati i ja dobro znam tko je i koliko godina upravljao tom nesretnom Slavonijom i kome bi se zapravo ruka trebala osušiti i tko je bio taj autentični HDZ koji je upravljao tom Slavonijom i koji ju je doveo do tamo i koji sada nama prodaje maglu o tome da bi se nekome trebala ruka osušiti. Zar niste to bili vi? Zar niste vi bili taj autentični HDZ? Zar niste vi bili ti koji ste tu Slavoniju doveli tamo gdje ste je doveli pa je sada hoćete popravljati optužujući druge? Naravno da to možete ali ne možete nas dovesti u situaciju da nam kažete da se toga ne sjećamo. Sjećamo se jako dobro.
Hvala. Imamo sljedeću repliku Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac spomenula sam Benkovac isključivo zbog želje za objektivnošću. Ne znam zašto ona vas toliko smeta jer se uporno mjesecima kada se dva puta raspravljalo o onom zakonu uvijek su se s ove strane spominjali ti nesretni Vinjani. Nikad se nitko nije sjetio da taj problem isti imamo i na području Benkovca i Knina. Pa vi to dobro znate pa ste i vi mogli spomenuti. Rekli su da su razlozi bili različiti. Nisu različiti. Jer i ovi Hrvati dakle da se razumijemo i da bude jasno u Benkovcu i Kninu radi se o građanima srpske nacionalnosti koji su hrvatski državljani. U slučaju Vinjana se radi o Hrvatima iz BiH i ti Hrvati iz BiH poglavito iz Bosanske posavine su mahom došli u Hrvatsku zbog srpske agresije na BiH i bili su izbjeglice i prognani. Sve oni bi se možda vratili kada bi se mogli vratiti u tu Bosansku posavinu ali zbog toga što tamo nema nikakvog programa obnove za Hrvate onda se oni nemaju kuda i ne mogu vratiti. Što se tiče programa obnove u Hrvatskoj i vi sami ste u tome sudjelovali znate kolike su kuće obnovljene, što je sve hrvatska Vlada i Hrvatska država učinila za to ali mnoge od tih kuća i danas stoje prazne i nisu se naselili. Sociološki je to razumljivo, ljudi odu u drugu sredinu, osnuju obitelji, zaposle se itd. ali razlozi su vrlo, vrlo slični i ja sam se samo zalagala za jednak pristup prema svim tim ljudima. Vi ste tu rekli da su dobivali lako državljanstvo neki koji nisu bili u Hrvatskoj, a neki koji su u Hrvatskoj do toga državljanstva nisu mogli doći. Vjerojatno ste mislili na građane srpske nacionalnosti koji nisu mogli dobiti hrvatsko državljanstvo. Ja recimo imam različita iskustva. Osobno znam slučajeve gdje su Hrvati iz Crne Gore dolazili preko Mađarske u Hrvatsku sa vizom jer nisu mogli doći do hrvatske putovnice a Srbi su koji su bili građani RH dobivali te putovnice. I nije mala moć građana srpske nacionalnosti na tim područjima Knina i Benkovca jer upravo temeljem broja u popisu birača oni ostvaruju svoja prava na broj predstavnika u predstavničkim tijelima i na izvršnu vlast. Pa tako imaju i zamjenike župana u tim županijama itd., itd [[Upadica: Hvala kolegice, vrijeme.]] Što se vidi iz popisa. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Pupovac. Izvolite.
Kolegice zastupnice Lovrin, prognanih Hrvata iz Posavine mi je žao koliko i prognanih Srba iz Sjeverne Dalmacije, a isto tako da vam kažem da proaktivne politike za povratak tih ljudi bilo na područje Posavine bilo na područje Banjalučke krajine nažalost nema. Da ima možda bi onda bilo više obnovljenih kuća. Ali mnogi su došli pa su im rekli to su vaše kuće, na kuće koje nisu bile njihove na području Korduna na području tog istog Benkovca. Ti koji su im to rekli napravili su nepravdu prema njima i prema onima čije su te kuće. I ja nisam tu da raspirujem ta sjećanja, a nisam tu ni zato da spriječim da se ovaj zakon donese nego sam činio sve da se donese. Ali kolegice Lovrin, ako vama na području Benkovca i zadarskog zaleđa ne nedostaju ljudi koji su domicilni i bez kojih ta zemlja neće biti ono što je bila i ne može biti ono što je bila i nije ono što je bila i zato je zapuštena, neobrađena i zato ne živi osim vašega Zadra, ne živi ni Obrovac ni Benkovac ni Polača ni … [[Ne razumije se.]] Ne žive, zato što nema onih koji bi im mogli udahnuti život sa onima koji su tamo doseljeni. Ja svoj posao razumijem da se time bavim, ja svoj posao razumijem da pomognem da se to dogodi, a ne da nastavim politiku kakva se vodila sve do nedavno, a to je da ti ljudi ne mogu živjeti tamo.
Hvala kolega. Vrijeme. Imamo još zadnju repliku. Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Gospodine Pupovac, vi ste izjavili sada u vašem ekspozeu da vi znate za 100 tisuća ljudi iz BiH koji su upisani u hrvatsko državljanstvo iz BiH. Ja ne znam zbog čega, a pretpostavljam ako aludirate da je to zbog izbora. Ja ću vas podsjetiti na zadnjim lokalnim izborima konkretno u mojoj općini nitko, ama baš nitko iz BiH nije glasovao, mi smo pogranična općina. No taj upis u državljanstvo po važećim zakonima košta vremena i novca. Reći ću vam. Za razliku od Hrvatske Srbija po ovom zakonu o dijasporu i Srbima u regionu ovo ljeto je recimo dolazila srpska konzulica iz Rijeke i molila je ljude da se besplatno upišu u srpsko državljanstvo, odnosno tješnju suradnju sa maticom Srbijom što ja pozdravljam. Što se tiče Srba u Imotskoj krajini vi znate jako dobro da je taj suživot dobar i da nema tu nekih većih problema. Ono što me posebno vrijeđalo i danas u raspravi, žao mi je što nisam slušao prethodnu kolegicu, a govorilo se o Vinjanu, odnosno o Vrgorcu. Tu se digla jedna velika pompa medijska koja nema svoju osnovu jer to jednostavno nije dobro. Nije dobro zbog toga što to nije točno jer su tada veliki broj općina na području Imotskoga i Vrgorca nisu imali imenovane ulice niti kućne brojeve pa se događalo i to vjerojatno zbog toga. U to ne sumnjam. Ali Hrvatska država sigurno, sigurno je morala skrbiti o svakom Hrvatu od Novog Zelanda do Kanade, od Norveške do Južne Afrike, a posebice o Hrvatima u BiH zapravo što je naša ustavna obveza. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, kolega Pupovac izvolite.
Ja se s vama poštovani kolega slažem. Ja također mislim da su Hrvati iz BiH protrpili mnogo i propatili mnogo, što zbog ratnih okolnosti što zbog politika koje su ih u to ratno razdoblje i poratno razdoblje vodili. Ja razumijem da među njima nema velikoga interesa za izbore u Hrvatskoj više kao što je bilo i da na njih ne treba bacati omrazu i stigmu zbog toga što su se našli u popisu birača u Hrvatskoj. To sam rekao i u svojem završnom izlaganju i bio bih protiv toga kada bi se bilo koja vrsta omraze ili loših stavova prema njima usmjeravala. Nisu zavrijedili to, nisu oni bili akteri, oni su bili samo oni s kojima su akteri raspolagali u tim okolnostima i zato s njima treba obzirno postupati i dati im priliku da nakon donošenja ovoga zakona mogu odlučiti onako kako je njihov interes i kako je njihovo pravo. I u tom smislu u meni nećete imati onoga koji će razumjeti da su ti ljudi uzeli nešto na što nisu imali pravo. Dobili su tu priliku, tu priliku im je netko dao. Ono što sada treba samo napraviti jeste da se stvari raščiste, da nema mrtvih duša, da ne može nitko manipulirati time. '90.-tih je bila jedna logika, logika jedne politike. Od 2003. godine je bila druga logika, ne jedne politike nego jednog biračkog interesa. I da se oko toga razumijemo. Nisu oni upisivani od 2002. do 2007. zbog toga što je netko slijedio logiku kakvu je imao predsjednik Tuđman nego zbog toga što je htio imati kontrolu nad biračkim popisom i zbog toga se to dogodilo i to je kompromitiralo cijelu stvar. I iz tog razloga imate moje simpatije i moju podršku i oni koji su kroz to prošli.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Davorin Mlakar. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Već su ispred klubova govorili drugi kolege i mislim da je opća suglasnost da svi mislimo, vjerujemo i hoćemo da se mijenja Zakon o prebivalištu ili kako se sad zove Zakon o boravištu zbog problema koje je on u praksi donio, zbog utjecaja na ostale propise, zakone koji su s njim u vezi i zbog toga što on posredno daje mogućnost stjecanja nekih prava koja bi trebalo preciznije i točnije regulirati. I mi se slažemo i mi smo i predlagali da se Zakon o prebivalištu mijenja, da se osuvremeni i da se riješi svih onih problema,komplikacija koje je donosio i zbog kojih evo i danas slušamo izražene su velike sumnje u adekvatan rad i državnih tijela pa onda svih onih koja su na neki način svoje službene evidencije vezale uz evidenciju o prebivalištu. Ono što mi ispred kluba HDZ-a pak mislimo da nije dobro, mislimo da nije dobro ovaj zakon mijenjati na predloženi način. Predloženi način kao prvo mijenja naziv zakona i Zakon o prebivalištu i boravištu mijenja u Zakon o boravištu, potpuno briše prebivalište kao institut. Pretpostavljamo, jer nemamo obrazloženje druge vrste, da se predlagatelj vodio odlukom Ustavnog suda jer je ovaj zakon već podlijegao i ocjeni ustavnosti pa je Ustavni sud u svojoj odluci, dozvolite mi samo da to citiram rekao u ocjeni ustavnosti da sud prvo naglašava da Ustav ne poznaje termin prebivalište već samo boravište, stoga pod ustavni termin boravište treba podvesti i zakonski termin prebivalište u značenju trajnog boravišta u mjestu u kojem građanin ima namjeru trajno živjeti itd. To je sve potpuno točno osim činjenice da je predlagatelj izgubio iz vida izmjene našega Ustava kojeg sada nakon zadnjih izmjena u članku 45. uvodi pojam prebivališta čak u nekoliko stavaka tog članka govori se o prebivalištu i o pravima koja građani koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj ili izvan nje imaju s obzirom na mogućnost glasovanja na parlamentarnim i predsjedničkim izborima. Stoga nam se čini, a s obzirom i na pravnu teoriju koja poznaje pojmove prebivališta i boravišta da je krajnje neprikladno sada mijenjati termin prebivalište u trajno boravište, a onda umjesto boravišta dosadašnjeg uvoditi termin privremenog boravišta. Kada ste se već i odlučili na takve izmjene zakona, ako ne prihvaćate primjedbe dobronamjerne da nema više razloga da izbacite prebivalište kao institut iz ovog zakona onda ste barem trebali dosljedno provesti te izmjene, pa ako ste u članku 2. govorili o definiciji trajnog boravišta onda ste i pod stavkom 2. privremeno boravište morali drugačije definirati. Jer ako više ne postoji potrebna volja da se prebiva na određenom području da bi zbog tog nešto bilo prebivalište onda ne može ni nedostatak te volje biti ono što će uređivati pojam privremenog boravišta nego morate naći neki drugi argument ili razlog kako biste definirali taj drugi institut. u svakom slučaju mislimo evo i zbog ovih argumenata koje smo iznijeli da nije bilo razloga mijenjati Zakon o prebivalištu i mijenjati institut prebivališta, prevodit ga u trajno boravište posebno s obzirom na činjenicu a to u prijelaznim odredbama imate naznačeno da je prebivalište institut u mnogim zakonima, da će dovesti do zabune i u pravnom prometu i u korištenju određenih prava s obzirom na mijenjanje ovih termina. Ono što je rečeno u raspravi nekih kolega, a ja mislim da moram reći zbog hrvatske javnosti jer me je to povrijedilo pri pripremi za ovo izlaganje je činjenica da je ovdje konstatirano kako je jedna politika od 1992. godine diktirala pitanje državljanstva, pitanje boravišta, pa onda popisa birača i kako se ta politika s vremenom mijenjala i sada se nalazi recimo tako više argumenata za podržati izmjene, odnosno nove smjerove u politici. Zato želim napomenuti da je zakon koji se danas mijenja zakon iz 1991. godine, zakon koji je Republika Hrvatska u svom osamostaljenju preuzela od bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i zakon koji je i tada kreirao probleme i nesrazmjer između broja birača i broja stanovnika samo tada to nije bilo politički toliko bitno da bi se o tome svakodnevno razgovaralo. A poznata je stvar i svi znamo da statistički u svim regijama ili na razini cijele države 25% stanovnika uprosječeno ima više nego što ima birača. I nije istina da je politika neke 1992., treće ili pete diktirala kako će izgledati popisi birača. Ja ću vam reći samo jedan klasičan primjer koji još uvijek postoji u našim popisima birača. Ako je neka osoba '65. godine odselila iz Republike Hrvatske u Australiju, a najčešće ili gotovo u pravilu nije se odjavila u svojoj policijskoj upravi i od 1965. do danas živi u Australiji ona se još uvijek nalazi i s prebivalištem na adresi na kojoj je bila do '65. godine i u popisu birača za tu izbornu jedinicu. Prema tome, problemi koji su nastali su problemi stari 50 ili 60 godina zbog lošeg zakona, jer niste mogli po službenoj dužnosti brisati nikoga iz prebivališta, pa time ni iz popisa birača. To je osnovni problem. Taj se problem samo multiplicirao s godinama kako su one protjecale. I to je problem koji se može riješiti, ali vjerujemo ne na način kako je predložila Vlada. Jer u nekoliko odredbi gdje se govori o tome što morate pridonijeti kao dokumentaciju da biste prijavili sad ovaj novi institut trajnog boravišta 14 osnovnih podataka koje morate dati, koji su vam navedeni u članku 9. Nakon toga imate stavak 2. istog članka koji kaže: "Beskućnici kod prijave adrese za kontakt." Osim podataka iz stavka 1. Ovog članka daju nadležnom tijelu podatke o adresi za kontakt i imenu i prezimenu fizičke osobe ili nazivu i sjedištu pravne osobe kod koje prijavljuju adresu za kontakt, te njihovu suglasnost ili broj poštanskog pretinca. Ako pažljivo čitate ovaj članak, to znači da za razliku od onih koji nisu beskućnici, beskućnici moraju prijaviti sve što i ostali koji imaju, adresu stanovanja i još adresu za kontakt na kojoj ih se može naći. To je prilično složit ćete se besmislena odredba. I umjesto da je uopće logična i potaknula mogućnost jednostavnog prijavljivanja za one koji nemaju nikakve adrese ona je njima to dodatno zakomplicirala. Ono što je vjerojatno ključno pitanje izmjena i ovog zakona, a taj će zakon imati posljedice i na Zakon o popisima birača a i na ostala socijalna prava koja stječete sa osnova prebivališta ili kako se sad zove trajnog boravišta to je članak 12. i mogućnost da se po službenoj dužnosti iz prebivališta, odnosno trajnog boravišta briše osoba za koju se utvrdi da tamo ne prebiva. Međutim, od tog pravila da policija ima pravo izbrisati osobu za koju utvrdi da ne boravi na određenoj adresi postoje dvije iznimke. Jedna je na privremenom radu u školovanju u inozemstvu i one koje su obuhvaćene, osobe obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja a nekretnina im još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u Republici Hrvatskoj. Naše pitanje glasi, a zašto samo oni i da li s obzirom na načela i članke Ustava koja garantiraju jednakost svih građana pred zakonom zašto postoje samo ove dvije kategorije za koje ne vrijedi inače univerzalno pravo da ih se po službenoj dužnosti briše iz prebivališta. Mi mislimo stoga da će taj zakon ponovno trpiti od kontrole ustavnosti, a u prošlosti je proglašen članak neustavnim koji je sprječavao, odnosno kršio slobode kretanja i biranja boravišta osoba na koje se ticao Zakon o prebivalištu. Ta zamka nije izbjegnuta ni vašim prijedlogom zakona. Vi ponovno govorite o stalnom nastanjenju, a adresi na kojoj se morate nalaziti i prijaviti, a ona vam je u suprotnosti sa Ustavom zagarantiranim pravom slobode kretanja i biranja boravišta. Prema tome čak i da sve ovo drugo ne postoji postojat će ponovno isti razlog zbog kojeg je već jednom jedan od članaka ovog zakona proglašen neustavnima moguće je da se to ponovno dogodi. Prema tome sve ovo što smo iznijeli kao primjedbe pokušali smo i kroz saborske odbore sugerirati da umjesto prvog čitanja ovog zakona ovaj zakon ide sukladno odredbama Poslovnika u prethodnu raspravu. Da u prethodnoj raspravi ono što imamo pravo i mogućnost zatražimo mišljenje određenih institucija, udruga kojih se to tiče da oni daju svoje prijedloge i vide kako ovaj zakon učiniti prihvatljivim svim grupama, a ne da favoriziramo određene grupe ljudi, pojedine skupine, čak i one koji ne samo ovdje se govorilo o tome da smo na nesreću primali ljude u hrvatsko državljanstvo, vjerujem da je to stvarno lapsus i ne vjerujem da smo nesrećom bilo koga primili u hrvatsko državljanstvo i da će svi oni imati jednaka prava i na zadržavanje svog prebivališta i boravišta i na jednaki tretman pred zakonom. Ovaj zakon neće osigurati jednak tretman svim hrvatskim građanima i stoga mislimo da bi bilo uputnije umjesto prvog čitanja uputiti ovaj zakon u prethodnu raspravu pa kad prikupimo sva mišljenja zbog kratkoće vremena morali smo ilustrirati samo neke od problema koje donosi ovaj zakon. Netko je govorio i o Hrvatima iz BiH i o onima koji su prijavljeni na adresama što je u krajnjoj liniji beznačajno s obzirom na broj. A samo za ilustraciju da svima bude jasno osim svih onih mjesta o kojima se govorilo da je problem adresa to nije problem samo ovoga zakona jer recimo s adresama smo imali problem i u gradu Hvaru. U gradu Hvaru, općinska, odnosno gradska vlast nije riješila pitanje ulica i kućnih brojeva pa stoga i problem adresa ljudi koji žive u Hvaru još uvijek postoji, a ne možete ih svrstati nadam se niti zlonamjerno niti dobronamjerno u bilo koju od ovih kategorija, a pojavit će vam se problem u svakim idućim izborima jer će svi biti u gradu Hvaru sa ukupnim brojem bez određene adrese i kućnog broja. Stoga predlažemo još jednom da Vlada dobro razmisli s obzirom na posljedice koje ovaj zakon može izazvati da umjesto prvog čitanja odustane od prvog čitanja, da zakon u prethodnu raspravu i da tek kad prikupi mišljenja relevantnih grupa i institucija odluči s kakvim tekstom zakona će se pojaviti pred Parlamentom. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljene dvije replike. Prva replika je poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Iskreno da kažem s većim dijelom rasprave gospodina Mlakara se slažem, ali nisam jednu rečenicu razumio pa ako mi je može u replici pojasniti. Rečenica glasi: "I mi smo predlagali da se zakon promjeni." Evo, to mi nije jasna rečenica. Što to znači mi smo? Jeste vi bili 8 godina opozicija pa vam netko nije dao ili ste bili vlast pa su vas spriječile strane sile? Što znači točno rečenica, evo ja bih molio.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mlakar.
Hvala vam lijepa što ste postavili to pitanje. … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Uključite se.
Budem evo, polako. Hvala lijepa na pitanju. Vlada u kojoj sam bio ministar, a nažalost nisam bio 8 godina ili na sreću nego samo 2,5 predlagala je zakon. Govorio je gospodin Lesar da je bio u prvom čitanju. Taj zakon nije nikad dobio potrebnu većinu u Parlamentu da bismo ga izglasali.
Hvala lijepa. I druga replika, poštovanog zastupnika Damira Rimca. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra. Kolega Mlakar nisam imao namjeru replicirati no međutim pokušao sam pisati, vi ste se uhvatili u svojoj raspravi najviše terminoloških razlika da li trajno boravište, privremeno boravište. Vjerujte mi ili je bolje bilo prebivalište i boravište. Tvrdim odgovorno 95% građana RH ne razlikuje terminološki prebivalište od boravišta. Ovo je bolje. Terminološki je jasnije razgraničeno trajno boravište i privremeno boravište. Nadalje, u svojoj raspravi ste se spomenuli na loš zakon iz SFRJ koliko sam uspio nabrojati dva puta. Postavljam pitanje, slažem se s opservacijom kolega laburista, tko vam je branio da taj zakon ne promijenite? Jeste li imali probleme? S druge strane ukazao bih i na demografske nelogičnosti i to konkretno na jednom vrlo bitnom primjeru jedinice lokalne samouprave kao što su grad Vinkovci gdje imate upisanih 35 tisuća birača, ovoga građana, a 32 tisuće birača što je nemoguće. Po tome znači da imate 10% stanovništva manje od 18 godina ili od stanovništva koje nije punoljetno. To zaista nema logičnosti. Dakle, s ovim ispravkama će se korigirati i demografske anomalije koje postoje, koje su naravno u statističkim izvješćima prikazane i u svakom slučaju riješit će se preveliki upisani broj birača koji postoji i koji naravno nije logičan jer citiram rekli ste da je negdje oko 25% više stanovnika upisano u biračke spiskove nego što ih ima. Evo, ispravite me.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Ja ovo nikad nisam rekao i ne bih mogao reći da je 25% birača upisano u popise stanovnika jer to nije točno. Rekao sam sljedeće, statistički u svakoj državi u prosjeku je 25% više stanovnika nego što ima birača, ako ste pratili. Drugo, ne znam što je vama zgodnije kad ste već replicirali i postavili toliki broj pitanja, da li je vama logičnije da se nešto zove trajno boravište i privremeno boravište ili da se zove prebivalište i boravište ja u vašu logiku neću zadirati. Ja sam vam rekao da pravna teorija poznaje ne od jučer nego zadnjih 70 godina pojam prebivališta kao mjesta gdje prebivate i imate volju tamo stalno boraviti ili prebivati. Dakle bitan vam je ne samo moment da tamo živite nego i volja da tamo stalno boravite. Za boravište ta volja nije bila niti presudna niti bitna bila je bitna samo činjenica da se negdje nalazite. I zato sam rekao u ovom zakonu ako ta volja više nije odlučujući element za trajno boravište onda ni nedostatak volje ne može biti element za privremeno boravište, onda tu volju izbacite van pa recite trajno boravi zato što će ne znam ostvarivati svoja socijalna, kulturna, profesionalna prava a za privremeno boravište nađite neku drugu definiciju koja ima smisla jer je definicija privremenog boravišta iskalkulirana iz nekadašnje definicije prebivališta koju ste izbacili iz zakona odnosno predlagatelj ne vi osobno. I nisam čuo treće pitanje. Imali ste još nešto. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda dobro.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom dalje. U ime kluba HNS-a poštovana zastupnica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom. Poštovane kolegice i kolege. Pa evo u HNS-u bi rekli konačno smo došli do prijedloga zakona koji vrlo kvalitetno tretira prema našem sudu ovu problematiku i ništa ne bi imali protiv s obzirom na situaciju koju imamo u ovim evidencijama odnosno ovim ogromnim razlikama između popisa stanovništva i popisa birača a i evidencije o prebivalištu odnosno o povremenom boravištu kako sada po našem novom prijedlogu ide prijedlog zakona, da se to konačno razriješi, da konačno uvedemo red u ove popise. Naime mi kao liberalna pozicija u ovom Saboru naravno se zalažemo prije svega za temeljna prava svakog pojedinca, a ta temeljna prava naravno uključuju i pravo na odabir boravišta što je zagarantirano Ustavom RH a isto tako i slobodu kretanja pojedinca kao i ukupno sve ostale ljudske slobode i prava koje tretira i naš Ustav. Međutim ono što kod nas često i nažalost se događalo u prijedlozima pojedinih zakona pa i u ovom zakonu koji je sada na snazi a to je da se pravo zloupotrebljavalo. Znači jedno je pravo a drugo je nešto što se zove varanje države odnosno zlouporaba onoga što zakon odnosno što Ustav daje pojedincu kao šansu kao slobodu kao pravo. Ovo pitanje je u svim raspravama koje su bile unatrag petnaestak godina možda i više bilo uglavnom ispolitizirano kao što vidimo i danas je u Saboru ovo pitanje isključivo upotrjebljeno u te politikantske ja bih rekla svrhe odnosno na način gdje se istupa sa više strana kako bi se udarilo na emocije pojedinca odnosno pripadnika pojedinih nacionalnih grupacija Hrvata prije svega u dijaspori a onda naravno i nekih nacionalnih manjina kako bi se ta biračka tijela homogenizirala na način da podržavaju određenu političku opciju. To je HNS-u apsolutno neprihvatljivo na takav način diskutirati o ovoj temi. Ova tema je prije svega za nas ekonomska tema, gospodarska tema, ovo je socijalna tema, ovo je kulturna tema, ovo je civilizacijski doseg a ne pitanje prebrojavanja krvnih zrnaca, neki koji žive malo preko granice na nekom području izvan RH. Ja osobno dolazim iz kraja i to mi je palo na pamet kada sam slušala ove diskusije gdje mi nemamo problema u popisu birača vezano uz prijavljivanje osoba koji su državljani žive izvan naših granica a koji imaju prijavljeno boravište na području RH istovremeno imaju pravo glasa, ali imamo jedan drugi problem. negdje se dolazi do zlouporabe naših građana koji žive na području RH koji su prijavljeni kao stalnim boravištem na području jedinca lokalne samouprave na prostoru iz kojeg ja dolazim a to je prostor Primorsko-goranske županije pa imate slučajeve da recimo kod nas upravo temeljem zlouporabe ovog zakona se ljudi prijavljuju kako bi izbjegli obaveze prema državi. Da ne govorimo o tome da nakon svakih izbora sve naše građane optužujemo da su nedovoljno agilni kod pristupanja na vlasnička mjesta odnosno na izbore i da su poražavajući iz godine u godinu doduše sve lošiji ali poražavajući rezultati izlaska na izbore između ostalog iz razloga što većina prijavljenih stalno prijavljenih na tim prostorima u stvarnosti ne živi na ti prostorima. Mi donosimo cijeli niz važnih odluka na lokalnoj razini na regionalnoj razini pa i na državnoj razini u socijalnoj politici, u kulturnoj politici, u zdravstvenoj politici, u pravima koje dajemo stalno prijavljenim građanima upravo temeljem ovih podataka o prebivalištu. Pa onda u nekim jedinicama lokalne samouprave upravo temeljem toga što su ljudi stalno prijavljeni na njihovim prostorima velikim prostorima vikend naselja gdje je potrebno onda graditi cestovnu infrastrukturu, odvodnju, dovodnju vode, znači cijeli niz problema nekakvih troškova oko toga što su ti podaci ustvari potpuni falsifikat i što se ta kategorija prebivališta zloupotrebljavala. Zloupotrebljavala se na još nekim mjestima. Recimo imate ako ste stalno prijavljeni na otoku Krku besplatnu mostarinu, ako ste naravno prijavljeni na otoku Rabu ili Lošinju imate posebne povlastice za vožnju trajektom, ne plaćate naravno porez na vikendicu jer to nije vikendica tamo gdje ste nego vam je prijavljeno kao stalno prebivalište odnosno vaša obiteljska kuća. Ja se stvarno nadam da ćemo, mislim da je najprije to jako hitno, bi bila hitna stvar i mislimo mi u HNS-u da je ovo moglo slobodno ići i u hitni postupak, da smo se dosta naraspravljali, a bila sam šokirana prisustvujući na sastanku Odbora za pravosuđe izjavom jednog kolege koji nam je sasvim jasno rekao tko je lobirao za stopiranje ovog zakona u vrijeme vlasti HDZ-a. Bila sam uistinu šokirana, neću ponavljati, mislim da je kolega Grbin nešto rekao o tome. Znači postojala je volja, ali očito da nama u ovoj državi netko drugi pokušava kreirati našu sudbinu. Mislim da s ovim prijedlogom zakona konačno preuzimamo neke važne poluge s kojima ćemo rješavat vrlo važna pitanja za naše građane, konačno doći do nekih trajnih, kvalitetnih rješenja i u tom smislu će HNS u prvom čitanju podržati prijedlog ovoga zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani zastupnik Ante Babić i replika.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Evo kolegica Turina-Đurić je rekla da ovaj zakon za vas je i zakon, gospodarski zakon, civilizacijski iskorak i tako pa ću reći nešto vama i gospodinu ministru Bauku. To bi trebali znati da veliki broj Hrvata u putovnicu izvan Hrvatske mora unijeti svoje prebivalište. Radi se o deviznim doznaka koje čine 3,7% BDP-a Republike Hrvatske. Razmišljate li o tome što će učiniti BiH Hrvati ili što će se dogoditi ukoliko budu morali, a morat će povući svoju štednju iz Republike Hrvatske, a oni tu štednju sada drže u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Idemo sa sljedećom raspravom u ime kluba HSU-a i poštovani zastupnik Željko Šemper.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče, kolegice i kolege. Čitajući ovaj Prijedlog zakona o boravištu građana moram izrazit zadovoljstvo što će njegovom primjenom konačno riješit dosta problema. Da bi on funkcionirao kako svi očekujemo potrebna je određena disciplina građana kao i nadzor određenih institucija. Često smo čitali, osobito u crnim kronikama, kako se neka osoba ne može naći na prijavljenoj adresi ili kako joj se ne može uručit poziv za sud. Bio je to problem za policiju, za sudstvo, ali i za poštare. U dosadašnjem Zakonu o prebivalištu i boravištu građana neke odredbe nisu bile u skladu s Ustavom pa su 2000. i ukinute. Zakonom nije bila predviđena mogućnost odjave prebivališta osobe bez njezina osobnog zahtjeva, a bilo je i dosta slučajeva da su osobe prijavljene na adresi na kojoj ne stanuju, da čak imaju i dokumente s adresom na kojoj ne stanuju, ali ostvaruju svoja prava, zdravstvenu zaštitu ili osiguranu socijalnu skrb. Poseban problem predstavljaju popisi birača gdje se na jednoj adresi pronalazilo čak i do 100 osoba, često iz susjednih država. Od takvih makinacija korist su imali takvi građani koji su bili primatelji socijalne pomoći, rodiljnih naknada, mirovina i ostalih beneficija. S obzirom da do sada nije bilo baš nikakve volje za sređivanje problema boravišta kao i problema popisa birača ocjena je da je to dosad nekome odgovaralo. Nije vjerojatno ni u jednoj državi na svijetu zabilježen slučaj da birački popis ima znatno više potencijalnih birača nego što država ima stanovnika ili da se u njima nalaze čak i pokojnici. A rijetkih pokojnika je bilo i na platnim listama HZMO-a. Građani koji nisu prijavljivali promjene vezane za prebivalište ili boravište činili su prekršaj koji nije mogao biti sankcioniran jer su bili na nepoznatoj adresi. Sada se uvode pojmovi trajnog i privremenog boravišta, koji pojam se koristi i u Ustavu Republike Hrvatske. Uz pisanu izjavu građanima da se nastanio na određenom mjestu, na određenoj adresi postoji obveza osoba koje pružaju usluge smještaja da nadležnom tijelu prijavi boravište osoba kojima pružaju usluge smještaja duže od tri mjeseca. Valjda će dosta visoke kazne za prekršitelje, kako građane tako i osobe koje pružaju usluge smještaja biti dovoljan motiv da se ovaj zakon provodi i da se riješe problemi boravišta i popisa birača. U zakonu ima i nejasnoće, ali imam i osobno preporuka. U članku 3. stavak 5. nije jasno koliko dugo osoba može boravit u inozemstvu, a da i dalje zadrži trajni boravak u Republici Hrvatskoj. Možda je bilo potrebno propisati nakon kojeg roka tj. nakon koliko godina kontinuiranog privremenog boravka u inozemstvu osobi prestaje trajni boravak u Republici Hrvatskoj. Postavlja se i pitanje može li biti zloupotrebe suglasnosti stanodavca kada ispostavlja prijavu za svojeg stanara ili više njih. Možda bi stanodavac trebao priložiti vlasnički list nekretnine i tako smanjiti broj provjera od strane policijskih djelatnika. Bilo bi dobro da se ažurni podaci o evidenciji trajnog boravišta koriste ne samo u popisima birača već i u svim drugim tijelima koja vode registre kao što su HZZO, HZMO, Porezna uprava i ostali korisnici. Vrijeme je da se konačno iskoriste informatičke mogućnosti i jednom unesen podatak koristi gdje god je on potreban. Zbog svega dobrog što se rješava ovim zakonom HSU će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći u ime kluba HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolega maloprije je govorio o tome da se putem informatičkih sredstava i svega onoga što smo uveli u Republici Hrvatskoj u informatizaciji javne uprave može iskoristiti u svrhu, dakle u svrhu preciznih podataka, dobivanja preciznih podataka u svezi broja neću reći stanovnika jer to je izvršio popis stanovnika Državni zavod za statistiku. Ali postoje i drugi instrumenti kojima se može utvrditi broj, a evo ovo je ono što je najvažnije i što se ovdje najviše spominje to je broj birača u Republici Hrvatskoj. Pa evo, jedan od primjera koje smo naveli u, danas smo imali sjednicu Odbora za Hrvate izvan Hrvatske i jedan od takvih podataka je OIB. Kada sam usporedio broj onih koji posjeduju osobni identifikacijski broj ili OIB i onih koji su, dakle imaju kako god vi hoćete reći prebivalište ili stalno boravište možda da nađemo nekakvu sintagmu, nekakvo priboravište pa da budu zadovoljni i oni koji su za prebivalište i oni koji su za boravište. Dakle, iznašlo se da je manje 218000, dakle reklo bi se da se može izbrisati 218000 osoba putem osoba. Dakle, nema ih 218000. Nemaju OIB. To znači da ne ostvaruju nikakve transakcije financijske, bankovne, bilo kakve u Republici Hrvatskoj. Dakle, oni nisu u Republici Hrvatskoj, reklo bi se naizgled tako. To je jedan od segmenata. I sada u samom početku ove rasprave bilo je riječi da je ovo treća sreća. Nije treća sreća ili pak se može postaviti pitanje za koga je to sreća. Nije baš za sve i nije sve tako idilično kako želite i određeni broj u raspravi po klubovima prikazati. Zašto je tome tako? Zašto nije treća sreća i zašto klub HDSSB-a zbog toga što nije svima sreća, dakle zbog čega neće podržati ovaj zakonski prijedlog nego predlaže kao i sam Odbor koji je danas zasjedao za Hrvate izvan Hrvatske da se ovaj zakon stavi također u tri čitanja uz široku, široku društvenu raspravu i udruga i svih onih koji su zainteresirani za ovu materiju. Važeći Zakon o prebivalištu i boravištu građana, dakle to je ono što se sad zove privremeno boravište građana preuzet je točno da je preuzet u kriznoj situaciji 1991., druge godine iz bivšeg SFRJ sustava, a protivan je zapravo članku 32. Ustava Republike Hrvatske koji spominje boravište, a ne prebivalište, dakle u Ustavu. Nadalje, Ustavni sud Republike Hrvatske svojom odlukom iz 2000. godine, Narodne novine da ne citiram koji broj, broj 11. potvrdio je neusklađenost toga zakona sa Ustavom Republike Hrvatske. I evo već ne znam koliko pokušaja da se promijeni Zakon o prebivalištu kako se onda zvao evo ovaj novi Zakon o boravištu i privremenom boravištu. Dakle, ovih već 12 godina od odluke Ustavnog suda nije donesen novi zakon. Je li tome kriv kako reče Peđa Grbin Vatikan. Gle, Vatikan je baš zainteresiran da se jednoj državi Hrvatskoj ne promijeni Zakon o prebivalištu, baš ima žestoke interese Vatikan u tome. Mislim da je imao puno žešće interese kada je priznao prvi Hrvatsku, a to gospodin Grbin zaboravlja u svojoj raspravi reći 1991. godine. Nadalje, spominjalo se ovdje da koalicijski partner valirajući ili prevalirajući koalicijski partner svih stranaka na vlasti u Republici Hrvatskoj, bilo HDZ-a, bilo Kukuriku koalicije, odnosno HDZ-a i njegove koalicije da je bio on odlučno protiv promjene Zakona o prebivalištu. Sada koliko smo čuli više nema zapreka, a nema zapreka zbog toga što u ovome novom Zakonu o boravištu piše da su od zakona izuzeti ili zaštićeni što nije ni malo u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske o jednakosti građana pred zakonom. Dakle, piše da se ovim zakonom, ovaj se zakon zapravo ne odnosi na osobe koje su obuhvaćene programom obnove ili stambenog zbrinjavanja i nalaze se u inozemstvu, a nekretnina im još nije obnovljena, vraćena ili nisu na drugi način stambeno zbrinute u Republici Hrvatskoj. No, što je sa onima kojima je obnovljena kuća, kojima je stambeno pitanje riješeno i vraćeno, a objekti stoje prazni upravo na onom području mekoga trbuha o kojemu je raspravljao kolega Pupovac, nema ga ovdje. Dakle, na području od Gračaca pa na sjever Korenice, Udbine, Gline, Gvozda ili bivšeg Vrgin mosta, Vojnića itd. Prolazio sam neki dan s mora D1 cestom pa sam skrenuo preko Vojnića i Gvozda na Topusko, Glinu, Petrinju i Sisak, na Popovaču pa za Slavonski Brod moj i vidio u Vrgin mostu zgradu, stambenu zgradu potpuno praznu. Bila je noć. Ni jednoga svjetla u njoj nema, ali ima struje, obnovljena je snabdijevanje električnom energijom. Tko su ti ljudi koji zauzimaju stambeni prostor, a nema ih u Republici Hrvatskoj, ama ni tri mjeseca u godinu dana. Oni će, dakle imati pravo ostvariti boravište, pa time i ostala prava i biračka prava u Republici Hrvatskoj. I koliko je takvih? I nije točno da je razlika u Benkovcu između 16000 građana koji su na popisu birača u odnosu na 10 koji su prema popisu stanovništva trenutno u Benkovcu samo i isključivo razlogom te razlike opet u tome upravo, dakle broju onih koji dolaze autobusima na izbore. Pa ima tu i umrlih ljudi, smanjen je broj ljudi svuda. Slavonija je izgubila, dakle 5 slavonskih županija je od 2001. do 2011. izgubila 100000 stanovnika u 5 slavonskih županija. Brodsko-posavska županija dakle 20000, Vukovarsko-srijemska 20000, Požeško-slavonska 10000, Virovitičko-podravska i više, Osječko-baranjska također. Nije to dakle razlog što se netko brisao iz evidencije niti je vršena diskriminacija prema ikome. Osim toga, moram reći da su zaista manjinska prava u usporedbi sa visoko demokratsko razvijenim zemljama Europe manjinska prava u Republici Hrvatskoj na daleko višim standardima negoli i u Francuskoj i bilo kojoj drugoj, u Francuskoj u kojoj nema uopće nacionalne manjine. Pa znamo da žive i Baski, znamo da žive i Nijemci, znamo da žive i Valonci itd. Pa nema nacionalnih manjina tamo. Tamo nema nacionalnih manjina, oni su integrirani svi tamo. U Francuskoj govorim da ne bi netko krivo shvatio. O tome da je u Hrvatskoj brisano 50 tisuća ljudi s evidencije u razmaku od 5, 6 godina 2002. – 2007., a da je upisivano 100 tisuća ljudi a onaj tko je doselio u RH bilo iz srednje Bosne, bilo iz Posavine, prije svega se to odnosi na njih, i treba to otvoreno reći, pa žive tu od '92. godine kada su protjerani iz Bosanske Posavine i zna se i od koga su protjerani i ne mogu se vratiti od tih istih. A mi ovdje provodimo program obnove po najvećim demokratskim standardima i omogućujemo svakome tko hoće se vratiti u RH da popuni taj neki trbuh o kojemu sam govorio na jednom pojasu od Novske do Gračaca uz granicu sa BiH neću nazivati kako se to nekada zvalo u vrijeme Domovinskog rata, omogućujemo da ne kažem pozivamo, da ne kažem ispunjavamo sve uvjete koje pred nas stavlja Međunarodna zajednica o povratku onih koji su otišli, koji su se bojali pa otišli, koji su zahvaćeni bili vihorom rata pa su otišli. Dakle, ne govorim nimalo zlonamjerno ni zločesto ni o kome. Ja znam da je strah razumljiv kod ljudi i ja sam živio u Bosni, u Prijedoru pa sam '91. godine iz istog razloga odselio u svoj da kažem rodni grad Slavonski Brod. Takvih je bilo svuda i na svim stranama. Ima jedna krilatica koja je bila, nažalost nije uspjela u BiH, a glasila je nakon što je završio rat u BiH dakle svatko svojoj kući. Eh, kad bi to tako bilo i da hoće svatko svojoj kući onda bi lako bilo utvrditi boravište i prebivalište i privremeno boravište i što god hoćete. Međutim, neki se ljudi ne mogu vratiti svojoj kući, neki se ljudi ne mogu vratiti ni u Kotor varoš, ni u Banja Luku, ni u Derventu ni igdje. Njih 25 tisuća je u Slavonskom Brodu i to već godinama, već 20 godina su u Slavonskom Brodu. Gdje je njihovo boravište? Neki su, vrlo mali broj je uspio obnoviti kuće u Bosanskoj Posavini, ali gdje je njihovo boravište? Pa u Slavonskom Brodu. Gdje im djeca idu u školu? U Slavonskom Brodu. Gdje su oni u Požeškoj kotlini koji su došli iz Kotor varoši iz zapadnobosanske županije da tako kažem ili kantona kako mi se čini. Pa eno ih u Vetovu, eno ih u Jakšiću žive tamo. Gdje im je boravište? Pa na području županije Požeško-slavonske. Forever, zauvijek kako bi rekao Milanović jel', zauvijek su tamo. I nema razloga da se ustručavamo o tome govoriti, ali isto tako moramo reći da ima onih koji imaju također dva boravišta, ali ovim zakonom bespogovorno ostvaruju i bez ikakvih rizika pravo na boravište u Hrvatskoj, a imaju kuću, boravište i u Kragujevcu i u Novom Sadu i u Rumi i u Apatinu i u Somboru itd. Dakle, tu nema dvojbe oko njih. Neka, neka je i tako. Ali onda nemojmo praviti razliku prema onim ostalima. Ovakvim postupcima mi ćemo promijeniti rekao bih na sljedećem popisu stanovništva možda i demografsku sliku jednu Hrvatske i to umjetno ćemo promijeniti. A jasno da su popisi birača također oni koji, odnosno čimbenik kojem je nekom stalo da bude drugačija slika samo zbog popisa birača. I meni je stalo da se uredi popis birača. I nama je stalo da se uredi popis da ne bude 50 ljudi na jednoj adresi. Pa to je abnormalno, to nije normalno, to je zaista abnormalno. Ali toga kako netko reče za Vrgorac netko za ne znam Imotski itd., takvih isto ima i u Benkovcu, takvih isto kuća ima i u Vojniću, takvih kuća ima i u Petrinji i u Glini itd. Prema tome ako ćemo izjednačiti, dakle ujednačiti tu stvar onda ujednačimo i zakonski pravo na ostvarivanje boravišta u RH i za onu drugu kategoriju, a ne samo za one kako stoji u zakonu koji su u programu obnove ili stambenog zbrinjavanja. Znamo za Vukovarce naše. Što će se dogoditi ovim zakonom? Evo, uzmimo primjer Vukovara. Vukovarci koji su agresijom Jugoslavije i srbočetnika, dakle oni koji su preživjeli, raseljeni diljem Lijepe naše, ali i inozemstva. Mirna Jukić je danas u Beču, osvojila je brončanu medalju na Olimpijskim igrama za Austriju. Austrijska državljanka, plivala je za Austriju, a rođena u Vukovaru. Njen brat također pliva za austrijsku reprezentaciju. Koliko je Vukovaraca promijenilo adresu? Koliko ih je danas u Karlobagu, koliko ih je u Zagrebu, koliko ih je u Istri, koliko ih je na sve strane? I što smo dobili? Tamo će dobiti boravište, a program obnove i ovim omogućavanjem ovakvog upisa dobit ćemo izmijenjenu sliku u Vukovaru i političku sliku. O tome, ili je to cilj baš u tome? Je li to cilj? U Petrinji? U Glini, u Dvoru, Kostajnici, Hrvatskoj Kostajnici još uvijek. Prema tome za ovakve neću reći neuravnotežene nego ravnoteža da kažem ostvarivanja prava na boravište i privremeno boravište mora biti egal-jednak za sve. A davanje više prava da neki budu jednakiji od drugih to ne ide. I zbog toga HDSSB neće biti za ovaj zakonski prijedlog.
Hvala kolega, vrijeme je već isteklo.
Već je isteklo? A šteta onda ćemo još biti pojedinačni.
Imamo 3 replike pa ćete imati prilike govoriti. Prvi se javio za repliku kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Ispričavam se poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja ću svoju repliku započeti u biti jednim ispravkom netočnog navoda. Republiku Hrvatsku je prva priznala Slovenija, nemojmo to zaboraviti. 26. lipnja 1991. godine Republika Hrvatska i Republika Slovenija su kao prve države priznale jedna drugu. Nakon toga RH su priznali Litva, Ukrajina, Latvija, Island, Estonija i tek nakon toga država Vatikanskog grada i to ona koja je svoje priznanje najavila 20. prosinca 1991. godine nakon što je to dan ranije učinila Savezna Republika Njemačka. Ne umanjujem zasluge države Vatikanskog Grada ali molim vas da neke činjenice navodimo točno kao što je nažalost i točno ono što su jučer kolega iz HDZ-a napomenuli da su diplomaciju te države koristili da bi mijenjali propise u RH. Međutim puno važnije od ovoga je kolega jedno nerazumijevanje. Točno je i žao mi je zbog toga što Mirna Jukić danas ne nastupa za RH, a ona živi u Austriji koliko je meni poznato u Beču. Ona ne može živjeti na dva mjesta, ona ne može imati trajno boravište ili prebivalište ili kako ćemo ga zvati i u Beču i u Vukovaru. Ona ne može svoje životne aktivnosti trajno obavljati na dva različita mjesta kao što ne može ni Nikola Pešalov istovremeno biti u Sofiji i Splitu, kao što ne može Zlatan Saračević istovremeno biti u Banja Luci gdje je rođen i u Hrvatskoj. Nemojmo brkati državljanstvo, nemojmo birati porijeklo sa činjenicom trajnog boravka odnosno prebivališta kao mjesta na kojem netko trajno živi. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Odlično kolega Grbin onda taj tko trajno živi odite u Vrgin Most pa vidite jel živi tamo pa pogledajte odnosno pardon u Gvozd ne u Vrgin Most pa pogledajte tamo tko trajno živi tko i kako izgledaju ti gradići i kako izgleda ta zaista jedna katastrofalna slika demografska a navodno imaju trajno boravište i prebivalište. A drugo, što se tiče priznanja RH od ovih država koliko ja znam i sjećam se a mislim da sam stariji od vas, ovo dvostrano priznanje Slovenije i Hrvatske gospodin Šeks je tada bio to je jednostavno bio dogovor odcjepljenja dvije država od strane Jugoslavije i jer na drugima je bila pripomoć u tom jednom da kažem priznanju, iako RH od 8.listopada neovisna država i tada se slavi uskoro Dan neovisnosti. A značaj priznanja Vatikana ne samo kao države nego kao simbola nečeg drugog i nečeg višeg uzvišenijega je bilo to što je zaista u Hrvatskoj odjeknulo daleko više, hvala Bogu, hvala Islandu, hvala i ovim baltičkim državama normalno radujemo se njihovom priznanju ali priznanje Vatikana i Njemačke Hrvatske kao države je zaista je nešto što možda vi ne razumijete u SDP-u.
Hvala. Imamo još jednu repliku, kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grubišić pa po meni je vaša argumentacija prilično nesuvisla odnosno ja na kraju nisam shvatio zbog čega se HDSSB protivi ovom zakonu jer kakva je to promijenjena slika koju vi najavljujete? Poanta ovog zakona onako kako sam ga ja shvatio upravo i je da policija izađe i izvrše uvid u mjestima koje ste vi spominjali dakle Vrgin Most, Gvozd i svi ti gradići i da utvrdi da li ti ljudi zaista tamo žive ili ne i ako ne žive da ih se briše. Imam zorne primjere o tome kako to teško funkcionira u praksi. O tome ću više u pojedinačnoj raspravi jel sada nemam vremena ali dakle to je poanta ovog zakona. Ja se čudim isto što kao kolegica Turina Đurić što ovaj zakon nije u hitnom postupku jer 12 godina nakon presude Ustavnog suda odnosno donošenja mišljenja Ustavnog suda u proceduri nije bilo nijedno zakonsko rješenje koje bi to ispravilo. Zašto? U to neću ulaziti kao ni vi ali dakle prema meni ovo zakonsko rješenje je više nego bitno i više nego hitnije. A kako će to promijeniti političku sliku pa ja ne shvaćam, ako ti ljudi tamo ne žive onda neka logika nalaže da tamo ne bi mogli ni glasati niti da bi tamo mogli ostvarivati svoja prava. Spomenuli ste Francusku i nacionalne manjine odnosno integriranost, kolega francusko društvo je duboko podijeljeno. Ako se sjećate onih prosvjeda u Parizu oni su to i dokazali, ali druga stvar je što francuski ustav ne prepoznaje kategoriju nacionalnih manjina nego kaže svi koji žive na francuskom teritoriju su Francuzi. To je možda na njihovu da tako kažem štetu odnosno nedemokratičnost ali svakako nama treba služiti na čast što imamo Ustav koji priznaje nacionalne manjine i njihova prava. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku.
Kolega Hajduković biste li vi pristali da kad bih vam rekao da svi koji žive na hrvatskom teritoriju da su Hrvati. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Niste, ne bi pristali na to. Vidite kod Francuza je to riješeno. Svi koji žive u Francuskoj su Francuzi bio on Nijemac Hans po imenu ili se zvao Bask Serkio. To da vam odmah odgovorim. Prema tome o tome sam i govorio da je Hrvatska visoko demokratska zemlja što se tiče manjinskog pitanja. A dugo, kada hoćete da se hrvatski policajci šuljaju oko kuća i hvataju iz stanova da vide ispituju susjede kada je ovaj bio tu kada je otključao kada je zaključao. I ako utvrde činjenicu da taj nije tu onda jedan je zaštićen ovim člankom 16.da ne mora ni biti tu jer je on obuhvaćen programom obnove a dugi neće dobiti pravo na boravište. E to je ta nejednakost o kojoj ja govorim a koju vi nikako ne razumijete i zato nismo za ovaj zakon.
Hvala. Još jednu repliku Ivo Jelušić. Izvolite kolega.
Hvala. Ma ja sam htio replicirati mada je kolega Hajduković dobrim dijelom rekao ono što sam ja htio reći. Gospodine Grubišić govorili ste o tome u onom dijelu kada se treba brisati i koga se može brisati iz ovog pojma trajnog boravišta. Dvije kategorije su i tu nema spora. Oni koji su na privremenom radu ili školi u inozemstvu nema spora. I druga kategorija oni građani koji su obuhvaćeni programom obnove ili stambenog zbrinjavanja a nekretnina im još nije obnovljena ili vraćena. Samo ti. Pa ne možeš bez obzira da li je riječ o Srbima ili Hrvatima kojima je država dužna obnoviti kuću koja je porušena u ratu. Ako mu država obnavlja i još nije završila obnovu pa ne možeš čovjeka istjerati odnosno reći ne može tu biti i trajno prebivati zato što netko drugi nije obnovi. Samo se na te odnosi bez obzira jesu li Srbi ili Hrvati. Ali kada obnovimo sve kuće i kada on trajno prebivalište ima nakon toga on mora tu živjeti. Ako ne onda podliježe onome o čemu govorimo a to je da ga se može provjeriti jeli tu stvarno živi ili ne. I još jedna stvar samo pošto imam vremena oko toga oko pojma da li svi koji žive u Hrvatskoj mogu biti Hrvati. U političkom smislu da i ako imaju hrvatsku putovnicu, svatko onaj tko ima hrvatsku putovnicu i hrvatsko državljanstvo je Hrvat po državljanstvu i može nastupati ako je riječ npr. o sportu za hrvatsku reprezentaciju bez obzira jeli etnički Hrvat, Srbin, Mađar, Bošnjak itd. I kada vjerojatno kada stranici prenose utakmicu kada govore onda govore Hrvati iako etnički svi u toj reprezentaciji nisu Hrvati isto kao i Francuzi. Mi govorimo Francuzi jer su oni državljani Francuski, etnički može biti Hrvat, zašto ne i u Hrvatskoj.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Grubišić. Izvolite.
Kolega Jelušić, vi znate da je to iluzija ali nećete da priznate ovo što ste zadnje govorili. Prema tome, čudno je to što kada govorite o političkom Francuzu i političkom Hrvatu onda ipak politička Hrvatska ima 24 Ustavom zajamčena prava, 24 manjine, a Francuska nema nijedne. Jedino što Židovi imaju manjinu, da i to kažem da Židovi imaju, drugačije su u Francuskoj tretirani nego svi ostali. Ali to nije stvar nas nego stvar Francuza. Čudi me da ako ste bili ovdje niste reagirali na govor kolege Pupovca koji je tražio, a ovdje je gospodin pomoćnik ili zamjenik ministra, iz Vlade su ljudi ovdje, koji je tražio da se ubaci u ovaj pasus o tome tko je obuhvaćen programom obnove ili stambenog zbrinjavanja, rekao je da se ubaci, da će oni to predložiti i povratka. Je li tako gospodine zamjeniče ministra, i povratka. To ne piše u papiru ali je tako rečeno ovdje. Pa čudo da se vi na to niste, a dakle za ovaj ste zakon ovako kako je on napisan, a niste se izjasnili recimo o tom zgodnom amandmančiću.
Hvala. Završili smo sa raspravom po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio kolega Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Ovo je jedan od rijetkih zakona poslije kojeg osjećam zadovoljstvo i jedva sam ga čekao da dođe na klupe i zadovoljan sam s ovim rješenjem koje je zakonodavac dao uz one tehničke ispravke koje treba napraviti, koje će vjerojatno do drugoga čitanja i biti popravljene. Često se slažem sa kolegom Grubišićem, ovaj puta se gotovo u većini ne slažem s njim, naročito ne ovo politički Francuzi, politički Hrvati. Vani mnoge zemlje funkcioniraju, u SAD-u su svi Amerikanci, etnički su Hrvati, Francuzi i drugih, Rusi, Ukrajinci. Ja isto često kažem kad govorim o građanima Republike Hrvatske sa hrvatskom putovnicom da su Hrvati, a često sjede kraj mene i građani drugih nacionalnosti i nikad se nisu uvrijedili na to. Ljudi su počeli shvaćati to i razlikovati i ne mislim da ste tu u pravu. Zapravo vi sa svojom raspravom potičete te razlike i podjele i mislim da to nije dobro. Prije je gospodin Mlakar rekao jednu činjenicu i hvala vam na toj činjenici, u normalnim zemljama je 25% stanovnika više nego glasača, a sad vi prosudite kakva smo mi zemlja. I to braniti znači nenormalnost braniti nije dobro. Nije dobro da bude više glasača nego stanovnika pa kako god vi okrenuli, kako god naricali nad bilo kojim sudbinama. Nije normalno da na jednoj adresi živi 800 ljudi, na drugoj 400, na trećoj 105. Imate popis tih adresa. To braniti, tvrdim da će više za ekonomski oporavak u Hrvatskoj donijeti ovaj zakon nego Zakon o trgovačkim društvima. Treba donijet reda. Slažem se da Republika Hrvatska treba brinuti i o Hrvatima u BiH i o Hrvatima u Srbiji i o Hrvatima preko oceana, svugdje o Hrvatima, ali ne na ovakav način. To nije briga, to je mafijašenje. Oprostite to je prijevara, to je ciganija. To si jedna uređena država ne može dopustiti, a uređena država ne može biti kao što reče gospodin Mlakar, ako ima više glasača nego stanovnika i ako dopušta da se ovako laže hrvatskoj javnosti u oči da 800 ljudi živi ili netko se opravdavao da nema brojeva pa nema ulica. Što se sve neće u Saboru čuti opravdanje za nered, javašluk i za jednostavno poticanje građana na nepoštivanje zakona. Ovim zakonom se uvodi red. Nadam se da će ovo što je bilo prije izrečeno, neću ponavljat što su kolege i što je isto predsjednik kluba Hrvatskih laburista-stranke rada rekao da će zakonodavac uvažiti. I u potpunosti se slažem s kolegama koji su prije govorili da ovim zakonom ćemo uvesti pravednost, spriječit ćemo zlouporabe i sasvim sigurno da će građani Republike Hrvatske prihvatiti takvo rješenje jer normalno, tko štiti 500 tisuća više glasača od stanovnika, oni koji zloupotrebljavaju nered u Hrvatskoj državi. Bez obzira je li spriječila neka tajna služba, strana sila, bez obzira ona dolazila s istoka, zapada, da li je došla s Apeninskog poluotoka ili prekooceanska, kriv je Hrvatski sabor koji je to dopustio. Zato mi je bila čudna ona rečenica gospodina Mlakara koja kaže mi smo predlagali, kojom je još jednom potvrđeno, a to mi često kolege s moje desne strane zamjeraju što kažem da je Hrvatski sabor zapravo lutka na koncu jer uvijek se dižu ruke i kad se ljudi ne slažu s time kažu jedno, dižu ruke za drugu i kažu moram. Tako je Sabor u cjelini izgleda morao nekoga poslušati. Pa jesmo li lutke na koncu? Pa nemojmo dopustiti da budemo lutke na koncu, bez obzira o kome se radilo. Zato osobno, a vjerujem i klub ako se isprave ovi tehnički nedostaci, podupirem i podvlačim da će ovaj zakon donijeti više pridonijeti ekonomskom oporavku Republike Hrvatske nego Zakon o trgovačkim društvima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo prijavljene tri replike. Prvi se javio potpredsjednik Josip Leko. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i kolegi Vukšiću, a i predlagatelju. Prije nego, a neću raspravljat o ovome nego bude došao u drugo čitanje, predlažem da nam date nama u Saboru i hrvatskoj javnosti odgovor na pitanje je li se zakonom može promijeniti Ustav, dakle da li se zakonom može derogirati Ustav. Drugo što želim također da mi odgovorite, može li hrvatski državljanin izgubiti trajno, po vašem trajno boravište u Hrvatskoj. Kad na to odgovorite, a po ovom zakonu bi odgovorili pozitivno pitam vas gdje ćete ga izbaciti iz Hrvatske ako mu oduzmete trajno boravište u Hrvatskoj gdje ćete ga smjestiti. A vi ovdje predlažete oduzimanje, rješenje trajnog boravišta. Treće što pitam također ja da se odgovori da li sada svi koji stanuju u Republici Hrvatskoj moraju prijaviti, odnosno provjeriti je li evidencija točna u Ministarstvu policije, odnosno Ministarstvu uprave. Po kojem to propisu da građani sami provjeravaju svoju evidenciju kod vas. Treće, recite mi koja je to policija svijeta u stanju procijeniti je li netko živi na nekom mjestu? Sadržaj toga življenja može biti seksualna aktivnost, može biti spavanje, može biti pisanje, a može biti ništa. Jer pojam da netko živi na nekom mjestu nije obrađena, nije definirana. Ja iz svojeg stana u Zagrebu, a 45 godina stanujem mogu iseliti kad je mene volja. Ali nisam rekao da nije moje mjesto boravišta, odnosno prebivališta u Zagrebu. Tako je po Ustavu [[Upadica Batinić: Vrijeme kolega.]] Hvala lijepa. Htio sam još samo jedno pitanje postaviti može li strani državljanin u Hrvatskoj dobiti trajno boravište, kada i pod kojim uvjetima i kada dobiva privremeno boravište. Sve to molio bih da se odgovori prije nego što glasam o ovom zakonu.
Hvala. Kolega Vukšić ima odgovor na repliku, izvolite.
Ja bih samo rekao gospodinu potpredsjedniku da ja to neću odgovarati. To će ministarstvo. On je meni replicirao da se ne bi krivo shvatilo da ja imam neku moć.
Hvala. I sljedeća replika kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Ja sam se javio za repliku gospodinu Vukšiću, ali podržavam u ovim pitanjima koje je postavio gospodin Leko kao repliku posvema i zaista bi bili zanimljivi odgovori. I zato i je cilj da se, da ovaj zakon proradimo više puta i da dođemo do najboljeg rješenja. A to što gospodin Vukšić sukladno svom prijašnjem zanimanju medijskom jednom da kažem i obrazovanju, pa ima smisla da karikira i ono što ja nisam rekao i mijenja teze o, pa na primjer o tome da je 8 stotina prijavljenih na jednoj jedinoj adresi to je zaista karikiranje. Nadalje, to što govorite za, HDSSB nikad nije išao na izbore u inozemstvo, dakle u dijasporu. Vi ste, odnosno pardon i jedni i drugi vladajući su išli na izbore, ali HDSSB nije. HDSSB je regionalna stranka i nije zainteresiran za povećan broj birača kako vi to želite prikazati. Nama to niti ide, jasno da želimo urediti biračke spiskove i jasno je da ne može biti više, dakle više birača negoli stanovnika po popisu stanovnika i to još treba odbiti od onih Mlakarovih 25% koliki je broj maloljetnih osoba u Republici Hrvatskoj. To je cirka, ono 25%. Prema tome, i vi i ja koliko sam shvatio se zalažemo upravo za to uređivanje popisa birača i to je sasvim što bi rekao Milanović o.k. Ali nejednakost u pristupu to je ono što, a vi to nećete nikako da iskažete nego govorite nekakvu repliku meni bez, koja nema osnova. Dakle, volio bih čuti i vaše mišljenje o toj nejednakosti u pristupu upisa i ostvarivanja prava boravišta jednih i drugih. O tome sam pričao ponajviše. I nikakvo izazivanje mržnje ili ne znam ni ja šta. To je sasvim izvan pameti.
Hvala. Imamo odgovor na repliku kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Kolega Grubišiću, nisam rekao da izazivate mržnju, nego podjele. Druga stvar, ne slažem se sa amandmančićem kako ste vi nazvali gospodina Pupovca. U potpunosti se ne slažem i bit ću protiv toga. To je njegov prijedlog. Mislim da nije trebalo se ni na to obazirati jer je čak i po meni neumjesan. A to da 800 ljudi živi na adresi to su vam podaci od policije. I 400, imate i 105, imate nekoliko kuća gdje vam nekoliko tisuća ljudi je prijavljeno, ne živi, ali je prijavljeno. Prema tome, … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] i usput zabavlja ga, dječji vrtić. Prema tome, nisam izmislio te cifre jedino ako policija laže. Onda ja ne znam, bilo vam je objavljeno prije izbora, 8 stotina prijavljenih na jednoj adresi. Imate u mjestu. Pa da, nevjerojatno! Pa meni je isto nevjerojatno, ali onda se trebate boriti da se to raščisti. I sasvim normalno da trebaju biti, ne trebamo se boriti svi u Saboru, svi, ne vi. Ne dam ja vama veća prava nego sebi. Da. E prema tome, samo o tome sam govorio nisam ništa zaratio.
Hvala. I zadnja replika, Ivan Šantek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Evo ponukala me je izjava kolege da će više za oporavak donijeti ovaj zakon nego Zakon o trgovačkim društvima pa očekujem da će kolega Vukšić replicirati i pojasniti na koji način će se to postići tim više što ja dolazim iz županije u kojoj smo svi zaista zainteresirani da se birački popisi usklade i sa popisom stanovništva jer evo Sisačko-moslavačka županija je jedna od onih županija gdje je popis stanovništva odgovara i broju stanovništva. Dakle, popis birača odgovara i broju stanovnika. Prema tome, to je nekakvih 25% o kojemu je gospodin Mlakar govorio. Ja sam dok sam bio zamjenik župana si uzeo malo truda pa sam izračunao da imamo oko 28000 stanovnika punoljetnih više nego što imamo po popisu stanovništva. Ali mene je u stvari ponukala jedna druga stvar u ovom zakonu, a to je članak 12. stavak 3. i 4. koji govore koji postupak se mora provesti da bi se nekome odjavilo sa mjesta prebivališta ili trajnog boravišta kao se ovdje kaže. Ovdje u članku 12. stavak 3. piše da nadležno tijelo mora temeljito utvrditi sve činjenice i okolnosti na temelju kojega može nedvojbeno zaključiti da li ta osoba živi ili ne živi pa tada mora provesti sljedeće: utvrditi da li je osoba prodala ili na drugi način otužila stambeni objekt, uzeti od stanodavca izjavu, utvrditi stanuju li drugi članovi uže obitelji na istoj adresi, utvrditi da li je osoba ili netko od članova uže obitelji zaposlen, utvrditi pohađaju li djeca predškolske ili školske ustanove, utvrditi da li osobe ili netko od članova kućanstva učlanjene ili aktivno sudjeluju u sportskim i kulturnim i drugim aktivnostima, utvrditi ima li osoba prijavljeno trajno boravište u drugoj državi. Utvrditi i druge činjenice koje ukazuju na trajnu povezanost osobe sa mjestom na koje je prijavljeno. Ako se procjenjuje da ima između 300 i 500000 osoba koji imaju prijavljeno prebivalište, mene zaista zanima s obzirom da je MUP predlagatelj ovoga zakona da li će policajci išta drugo raditi osim udovoljavati ovom članku 12. stavak 3. i 4. prilikom otkaza državljanstva? Ako mogu samo jednu rečenicu? Bojim se da je ovaj zakon pisan sa dobrom namjerom, ali da će jednostavno biti nepravedan.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Kolega me pitao kako, čime argumentiram tvrdnju da će ovaj zakon više donijeti ekonomskom oporavku RH nego Zakon o trgovačkim društvima. Mislio sam na onaj dio koji se odnosi na jednostavno trgovačko društvo po 10 kuna. Sasvim sigurno da kad uvedemo reda u biračke spiskove, ako uvedemo reda u ovaj segment o kojem danas govorimo da će puno manje biti ljudi koji će zloupotrebljavati porodiljski dodatak, dječji dodatak, socijalnu pomoć. Dobro znate da su to tisuće i tisuće ljudi. Kad se zatvara oči to je kupovanje glasova. Time se kupuju glasovi. Protiv sam toga da se autobusima u Hrvatsku dovoze glasači. Jedan je ugledni Hrvat iz dijaspore glasač HDZ-a rekao, pardon sklon HDZ-u rekao sljedeće: "Bilo bi nepristojno da ja čovjek koji živim u Americi zloupotrebljavam i glasam u Hrvatskoj gdje ne plaćam porez." Još jedan od toga, o tome nismo danas raspravljali. Prema tome puno toga treba urediti, ovo je tek jedan od zakona koji može doprinijeti da izbori u Hrvatskoj budu pošteni i pravedni.
Hvala. Sljedeći za pojedinačnu raspravu Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nego što započnem svoju raspravu moram nešto reći, vjerujem da će se većina vas složiti sa mnom, žao mi je što kolega iz HDSSB-a više nema, ali zaista nivo diskursa koji oni koriste je neprihvatljiv za Hrvatski sabor ne samo za Hrvatski sabor nego za jednu ljudsku razinu. Kada vam čovjek kojem ste replicirali i s kojim radite na istom radnom mjestu evo 9 mjeseci kaže da vam ne zna ime i da ga nije ni briga, da mu je svejedno mislim da je to ispod svake ljudske razine. Jedna stvar je zabuniti se kao kolega Matušić, ali druga stvar je reći ovako nešto. Ali dobro, to je diskurs na koji smo navikli od HDSSB-a i vjerujte mi znaju oni biti još i gori. No vratimo se na zakon. Prije svega ja bih pozdravio donošenje ovog zakona kao što se vjerojatno moglo iščitati iz mojih replika dosada. Prije svega zbog manjkavosti zlouporaba prošlog zakona, a i zbog same činjenice da Ustav, dakle kao što je već i spomenuto ne prepoznaje kategoriju prebivališta već samo boravišta i to onog trajnog, odnosno stalnog i privremenog. Jedan problem na koji bih ja želio upozoriti iz prakse recimo to tako, odnosno iz osobnog iskustva, je činjenica da prebivalište nije mogla odjaviti treća osoba ukoliko prijavljena osoba na toj adresi zaista ne stanuje. Evo ja ću vam reći primjer iz mog života. Moji roditelji kupili su kuću 1988. godine. To je kuća koju sam ja sada naslijedio i čiji sam vlasnik no nama je i dalje stalno dolazila pošta i pozivi za glasanje dok su se oni još raznosili na adrese od bivših vlasnika. Sve dok moja majka kao tadašnji vlasnik kuće nije otišla u Policiju i zatražila da te osobe odjave jer oni više na toj adresi ne stanuju. Nije to mogla učiniti i u Policiji su joj rekli da jedino što može učiniti je dati pisanu izjavu da ta osoba tamo više ne stanuje, platiti takse koje su tada iznosile 35 kuna i na temelju toga MUP može unijeti zabilježbu kod te registracije, odnosno kod tog prebivališta, ali nikad ne može izbrisati tu osobu sa navedene adrese. Dakle, u ovom slučaju vlasnik nekretnine u kojoj već dugi niz godina ljudi koji su tamo prijavljeni ne žive svojim pisanim iskazom nije mogao uvjeriti MUP čak je imao i troškova da bi uvjerio MUP, odnosno da bi MUP stavio zabilježbu da tamo zaista fizički više nitko ne stanuje. Dakle, to je učinjeno 2004. godine nakon što smo kažem vam dobivali i poštu i pozive za glasanje i slično. Evo, moj susjed je baš nedavno imao isti slučaj da je nedavno saznao, isto također preko dobivene pošte, da je na adresi njegove kuće prijavljena neka treća osoba. Treća osoba za koju on ne zna tko je. Znači to nije osoba od koje je kupio kuću koja je nekad živjela u toj kući, barem koliko on zna. To je išlo čak toliko daleko da se on po susjedstvu morao raspitivati tko je to prijavljen na njegovoj adresi. Zamislite! A čovjek u toj kući živi pa sigurno nekih 20-ak godina ako ne i više. Dakle, to su nelogičnosti na koje nas je ovaj zakon primoravao, odnosno jednostavno niste mogli izbrisati nekog sa određene adrese ukoliko se on sam ne odjavi nikom ništa. Da ne govorim o zlouporabama koje su izuzetno česte i koje se ja nadam da će ovaj zakon riješiti. A to su, mislim da su to kolegice i kolege spominjali prije mene, ljudi koji žive u inozemstvu prijavljeni su ovdje sa prebivalištem i ostvaruju znači socijalna prava, prava na zdravstveno osiguranje, neki čak i primaju mirovinu u Hrvatskoj iako žive u inozemstvu. Po meni je takva praksa nedopustiva. Neki su prijavljeni na određenim adresama na kojima ne stanuju zato da bi dobivali troškove prijevoza do radnog mjesta. I vjerujte mi ta je pojava vrlo, vrlo rasprostranjena. Naravno onaj koji tu stradava najčešće je poslodavac. Pa imate primjer osobe koja živi i radi u Vukovaru, a prijavljena je u Osijeku. I svaki mjesec na konto te prijave, odnosno na konto evidencije Ministarstva unutarnjih poslova poslodavac, u ovom slučaju to je država, mu isplaćuje prijevoz. Dakle, troškove prijevoza koji dođu nešto više od 1000 kuna. Dakle, prije svega time je oštećena država, ali i bilo koji drugi poslodavac koji te troškove zaista i plaća. Vjerujem da će to također biti korisni podaci za Poreznu upravu. Kao što smo i prije spomenuli u nastojanjima Vlade dakle izuzetno podržavam projekat e-uprave i objedinjavanja podataka, odnosno da će Porezna uprava ili ostale zainteresirane institucije imati pravo uvida u određene podatke o određenoj osobi kako bi se doskočilo neplaćanju poreza, odnosno iznajmljivanju stanova što se kaže popularno na crno, odnosno iznajmljivanju stanova bez prijave, bez ugovora i slično. Na taj način su zapravo sve stranke ovdje oštećene, dakle kada govorimo o iznajmljivanju stanova, dakle i stanodavac koji nije osiguran u slučaju da mu stanoprimac napravi štetu u stanu, stanoprimac koji ne može određena prava realizirati iz odnosa da zaista stanuje na toj adresi i na kraju država koja na to ne ubire porez. Također vjerujem da će to biti korisni podaci za poslodavca, upravo iz ovog razloga što sam naveo ali također i za državu u smislu popisa birača. Ja vjerujem evo i kolege prije mene su se složile u tome da je zaista neshvatljivo da Hrvatska ima ili bilo koji grad, općina, mjesto imaju određeni broj stanovnika a da imaju veći broj birača od broja stanovnika, to je zaista apsurdno. Ovaj zakon treba provoditi policija. Ja u policiju imam potpuno povjerenje tu i mislim da ukoliko policiji ne možemo vjerovati onda zaista kome možemo. Naravno uvijek taj ljudski faktor ima određenih nedostataka ali vjerujem da se oni mogu otkloniti, posebno ako imate svjedoke i izjave da određeni ljudi na nekim adresama ne stanuju jer do sada prema važećem zakonu čak ni s tim policija nije mogla izvršiti brisanje. Evo dakle zbog svih ovih razloga koje sam naveo imate svesrdnu podršku ovom zakonu. Čudim se da nije u hitnom postupku s obzirom na to da je Ustavni sud već prije desetak godina i više donio svoju presudu ali bez obzira i prigovora kolega pogotovo iz HDSSB-a, žao mi je što nisu tu, su umanjeni time što će biti drugo čitanje dakle njihovi su se argumenti čuli a voljeli bi vidjeti njihove konkretne amandmane. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle kolega Hajdukoviću osjetio sam potrebu da vam repliciram jer očigledno nemate spoznaju da ovo što vi govorite preko eu uprave da se sve može napraviti preko OIB-a. dakle u trenutku kada je OIB uveden sve državne institucije su informatički povezane. To što netko ne želi koristiti te aplikacije to je drugi problem. evo tu je gospođa iz MUP-a i može vam reći u trenutku kada je OIB implementiran kada je uveden da smo otkrili da 218 tisuća ljudi je prijavljeno na nekim adresama koje uopće ne postoje. To je podatak za koji se zna dvije i više godina i star je u tome da MUP i da Ministarstvo uprave moraju taj problem riješiti. Nemojmo stalno izmišljati vodu i govoriti da nešto ne postoji kada postoje aplikacije koje naprosto treba privesti svrsi. I oni koji rade u resornim ministarstvima to moraju provesti. Ne možete reći sada da je netko tajio to. To je podatak za koji sve državne institucije znaju već tri godine od Vrhovnog suda, Državnog odvjetništva, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva uprave, MUP-a su svi bili prisutni sastancima. Kada su u Ministarstvu financija izvještavalo u koju fazu se došlo sa aplikacijom OIB-a i sada se svi pravimo ludi kao da ne znamo što je bilo. Pa to kolega naprosto kažem ne prigovaram vama ali vam dajem informaciju … što postoji u službenim dokumentima i u MUP-u i u Ministarstvu financija a isto tako i u ostalim ministarstvima. Ministarstvo upravo nije htjelo potpisati jedan dokument po kojem bi neka ministarstva mogla dođi do određenih podataka i možete se kolege smijati koliko god hoćete ali to su činjenice i to su stvari koje su napravljene samo ih trebate iskoristiti a ne pričati stalno da nešto ne postoji i da se nešto ne radi. Jel ova priča sada uspješno Ministarstvo financija itd. to su sve aplikacije koje su napravljene u protekle 4, 5 godina. Sva ova ta famozna crvena lampica pa nije to napravila ova Vlada i ovo sadašnje rukovodstvo ministarstva, to je napravljeno prije jer za takav postupak treba 4, 5 godina. I prema tome nemojmo se sada praviti pametni i pričati da nešto treba ovo treba e-Hrvatska, ne treba nikakva e-Hrvatska. U ovom trenutku putem OIB-a sve su institucije povezane i ono jedino što klapa klapa kod Ministarstva pravosuđa a to je gruntovnica i ona će klapati vjerojatno još dugo [[Upadica: Hvala.]] Ako mogu još samo jednu rečenicu molim vas. A ovo drugo svaka državna institucija može od druge povrući informaciju bez ikakvih problema jer su informatički povezani i zato su potrošeni veliki novci. I prema tome ne treba nam ništa novo. OIB je bio instrument da se riješe svi ti problemi.
Hvala. Imamo odgovor na repliku Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega ako kažete da već tri godine znači svi su upoznati sa tim problemom pa zašto se onda nije prije to počelo rješavati, zašto sam ja onda morao recimo kadrovsku službu Sabora donijeti svoju ne znam potvrdu o prebivalištu zašto ako su svi umreženi, zašto nisu pogledali gdje sam prijavljen. Ali hoću vam reći ono što je zatečeno stanje je to da mnoge institucije međusobno umrežene da ne komuniciraju, da komunikacija nedostaje. Evo sada sam vam dao primjer konkretno. Dakle ako mene pitate umreženost i povezanost državnih institucija to je nešto na čemu još puno treba raditi i OIB kao takav je dobra stvar ali tek kada infrastrukturno i dovoljno informatički povežemo upravu tada ćemo to moći napraviti. Svjetska banka je dala jako veliki novac za informatizaciju javne uprave. Neću ulaziti u to kako se potrošio ali ako vidite krajnji rezultat onda je to zaista porazno. Evo primjer vam je Ministarstvo socijalne skrbi dakle gdje je Svjetska banka konkretno dala novac za informatizaciju socijalne skrbi. Gdje je ta informatizacija? Ja ju ne vidim. To se tek sada počinje uvoditi i provoditi. Dakle ako je vremena imalo ako je novaca imalo ne znam zašto se to nije napravilo. Ali hvala lijepo što mi upadate u riječ, ja sam vas pustio da razgovarate. Znači imate diskurs poput HDSSB-a to vam stvarno na čast služi.
Hvala. Ja bih molio, ne možete kolega Šuker, ja predlažem da se u jednom neformalnom da razmijenite informacije. Nije bilo povrede Poslovnika odmah odgovaram da nema povrede Poslovnika. Ako je netko povrijedio Poslovnik onda ste vi jer ste komentirali a niste dobili riječ. Prelazimo na pojedinačnu raspravu dalje, zastupnik Ilija Filipović. Izvolite kolega Šuker. Kolega Filipoviću samo trenutak, kolega Šuker je najavio povredu Poslovnika. Izvolite kolega Šuker.
Pa kolega Hajduković je počeo nešto uspoređivati [[Upadica: Morate najaviti članak Poslovnika koji je povrijeđen.]] Članak 209 [[Upadica: Nema toga.]] Kada dobijem pročišćeni tekst. E sada ste me povukli za jezik. Samo malo kolega, smijte se koliko god hoćete ali niste napravili ono što vam je dužnost a to je da svaki zastupnik dobije tekst. I druga stvar vi ste sazvali odbor da dobijete pročišćeni tekst ali to najbolje govori o vama i razini rasprave prema tome nema potrebe.
Kolega Šuker evo ja ću vam za informaciju svima nama slažem se, ali imali smo radne materijale koji također mogu biti u funkciji što se tiče korištenja Poslovnika, a članak 209.vi ste ovaj sada jer ste govorili niste dobili riječ predsjedatelja. Nadam se da vrijeme nije pokrenuto. Kolega Filipoviću izvolite sa raspravom.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle ja sam mislio da ću ući puno relaksiraniji u ovu raspravu o ovom ozbiljnom zakonskom prijedlogu nakon onih svih šala koje smo čuli od gospodina Vinkovića i Grubišića ali evo opet smo malo zavatrili ušli smo duboko u raspravu i počeli smo iznositi i nekakve svoje osobne doživljaje jer sa nekih odbora zaprepaštenja nekakva a u biti su ona rezultat nečitanja portala, nečitanja javnog tiska, javnih medija jer sve što sam tamo rekao dakle ja ću to ponoviti gdje god to treba, je potpuno točno. Nikad nisam rekao nijednu neistinu, a legalno je lobirati. Ne samo da je jedna diplomatska kuća jedne države mogla biti korištena legalno, dakle dopušteno. Imamo lobističke kuće legalizirane koje rade svoj posao u Hrvatskoj. Dakle, mogao je čitav diplomatski zbor biti uključen u nekakvu potrebu neke političke opcije ili pojedinca, no doći ćemo dotle. Dakle s obzirom na moguće vrlo štetne posljedice sadržaja ovoga Zakona o boravištu po Hrvate izvan RH, u prvom redu mislim na Hrvate iz BiH, ali i nezadovoljstvo izraženo u dijaspori zbog određenih rješenja ja sam i na odboru progovorio i sad ponavljam, sklon sam i priklanjam se prijedlogu predstavnika kluba HDZ-a koji je govorio ovdje o potrebi da smo možda imali prethodnu raspravu o ovom prijedlogu zakona, da ako ne ide to tako da onda ide i u drugo čitanje ali da Vlada uvaži svu argumentaciju iznesenu dakle pro et kontra i da se pripreme amandmani, neka ih Vlada pripremi ako ih ne pripreme svi drugi. Ako ne to, ni jedno ni drugo ne prihvaća niti Vlada niti predlagač, dakle znamo što znači, procedura je vrlo jasno propisana Poslovnikom, treće čitanje. To bi značilo novi amandmani, veći broj amandmana koje bi eventualno opet prihvatila Vlada, a Sabor to donio takav zaključak da se ide u treće čitanje. Ako se to ne bi prihvatilo ni jedno ni drugo ni treće onda sam ja sklon prijedlogu dakle Vladi, ministar je ovdje, relevantne osobe, potpredsjednici Sabora iz vladajuće stranke su tu, vladajuće koalicije, dakle povucite ovaj zakon, dotjerajte ga i stavite ga u proceduru dakle kao novo štivo jer ima dosta stvari koje evo ja ću vam ih i spomenuti. Uzeo mi je jednu od teza gospodin Šuker, OIB. Molim vas lijepo, da bi dobio državljanin Republike Hrvatske OIB prije svega morao je bit državljanin, morao je imat domovnicu, morao je imati jedinstven matični broj Republike Hrvatske. Dakle morao je imati osobnu iskaznicu jer ima prebivalište u Republici Hrvatskoj i ima osobnu iskaznicu ako ima OIB. Ima li nekakav feler OIB o čemu je govorio kao aplikaciji gospodin Šuker, pa njega zakonodavac nije uzeo kao činjenicu o kojoj bi mogli mi u Zakonu govoriti u nekom članku svi oni koji imaju, da ne pravimo iznimke koje se odnose samo na neke, a oni su manje zaslužili to nego svi ovi u ime kojih ja govorim. Ja govorim u ime Hrvata dijaspora i Hrvata iz BiH. Dakle molio bih predlagatelja koji to, poštovani zamjenik ministra uredno bilježi, da to uzme kao činjenicu. Ja ne bih govorio o pojedinostima od članka do članka, ali mi dopustite da iznesem nekoliko negativnih efekata nakon što bi ovaj zakon ovakav stupio na snagu. I referirat ću se samo na dva izvješća, dva odbora koja su preda mnom. Jedan je već spomenuti Odbor za pravosuđe gdje je s čuđenjem primljena jedna legalna i legitimna aktivnost koju je provodila grupacija za koju ja znam, a legalno je dopušteno, dakle to je zakonito, a ja nisam rekao ništa što je neistinito. Prema tome, legalno i legitimno je i dopušteno istinu govoriti. Dakle to sad govorim zbog toga da to čuje i moj klub jer ja nisam rekao nikakvu neistinu i nikoga nisam doveo u situaciju da se brani od nečega. Ne postoji ovdje niti jedna osoba koji je bio ministar, koji je bio potpredsjednik Sabora, koji je bio predsjednik Sabora, a da mu nije došao na vrata bilo tko iz diplomatskog zbora ove zemlje. Pa molim vas pa nisu došli samo na kavu, došli su lobirat nešto kod nekoga. Ako prođe, prođe. Legalno, dopušteno. Tako se radi i u Europskom parlamentu. Grupe lobiraju, čitave grupacije lobiraju. I vaša grupacija i EPP moja grupacija u kojoj sam ja. Molim vas lijepo pa to je legalno. Kakvo onda čuđenje kao čuđenje pjesnika Šimića. To me se posebno dojmilo i zato sam to morao spomenuti. Odbor za pravosuđe kad je raspravljao o ovom zakonu je većinom glasova rekao da je ovo dobar zakon. Naravno da se ja s tim nisam složio jer da kod donošenja ovog zakona treba uzeti u razmatranje i mišljenje dijaspore koja nije zadovoljna ovim, dakle govorim o Hrvatima izvan RH, koja nije zadovoljna ovim rješenjem. Ovaj zakon je lošiji od zakona koji je bio u proceduri pa nije donesen. Dakle ovaj zakon je puno lošiji, a u biti je mogao biti puno bolji. Drugi odbor na koji bi se ja referirao to je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, dakle izvješće imam pred sobom. Ovdje je također to većinom glasova kako je to u svim odborima, vladajuća koalicija ima svoje ruke i odlučuje i svejedno vam je što ćemo mi s ove strane reći. Nemojte to podcjenjivati jer to je nekad vrlo, vrlo nezgodno jer dogodilo se već da Ustavni sud kaže svoj pravorijek, ocijeni da je nešto protuustavno, a upozori oporba na takvo nešto. Ovdje imamo postavljeno pitanje o broju osoba koje se neće brisati iz evidencije. Nije se moglo odgovoriti na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost koji je to broj osoba. Žao mi je što nema ovdje kolege Pupovca. Nepoznat je broj osoba koje neće biti brisane iz zbirke podataka o boravištu i spomenuta je jedna riječ, mislim da ona potpuno ima mjesta, diskriminacijski je jer nije vremenski određeno trajanje iznimke koja je u članku 12. pod točkom b) samo za neke, a ne odnosi se i na Hrvate izvan Republike Hrvatske nego za jednu drugu nacionalnu grupaciju u Republici Hrvatskoj. Dalje, spomenuto je da i odredbe o privremenom boravištu uskraćuju pravo dijelu državljana Republike Hrvatske, glasovanje u Republici Hrvatskoj i ostvarenju temeljnog ustavnog prava birati i biti biran. Molim vas, postavlja se pitanje onda i ustavnosti ovakve jedne odredbe, ovakve jedne zabrane nekome tko je i de facto de jure. Dakle, državljanin Republike Hrvatske, a uskraćeno mu je pravo birati i biti biran. Morao sam se referirati na ovo jer rekao sam neću o pojedinostima, a vi zaključite gdje bi trebalo intervenirati ako se to spominje kao problem. Dalje, što bi moglo biti negativan efekt ovoga Zakona ako stupi na snagu. Mislim da će on potaknuti iseljavanja brojnih Hrvata iz Bosne i Hercegovine koji sada imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj i to bi bila posljedica osobnog izbora pojedinaca. Nitko ih na to neće nagovoriti. To nije u interesu Hrvata koji su temeljni, dakle konstitutivni narod u Republici, u Bosni i Hercegovini. To nije njihov interes, ali ako budu prisiljeni oni će to učiniti. Ja nisam baba Vanga i ne mogu predvidjeti koji bi to broj mogao biti. Drugo, u potpunosti bi mogao biti zaustavljen proces povratka prognanih i raseljenih Hrvata iz Bosne i Hercegovine [[Upadica Batinić: Vrijeme kolega.]] poglavito onih iz Republike Srpske. Molim? [[Upadica Batinić: Vrijeme. Vrijeme vam je isteklo.]] Koliko sam ja imao vremena onda za ovu? [[Upadica Batinić: 10 minuta.]] I već je prošlo? [[Upadica Batinić: Tako je.]] Dakle, ako mi dopustite još koju rečenicu evo bar [[Upadica Batinić: Ja vas molim da zaključite završno sa rečenicom.]] Evo zaključit ću. Dakle, potpuno je razvidno da je ovaj zakon tempiran da se donese pred lokalne izbore i buduće opće, predsjedničke, parlamentarne itd. i da se očiste birački popisi. Ja podržavam jednu takvu ideju, ali bih molio da se ona uradi i na ovim temeljima koje sam rekao recimo možda jednog OIB-a da se ona uradi pravedno, da nema diskriminacije, da nema protuustavnih odredbi i da to bude zakon koji će zadovoljiti i Hrvate izvan Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Prekršili ste vrijeme. Imamo tri replike. Prvi se javio Peđa Grbin, izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, uvaženi kolega se poslužio riječima velikog pjesnika Antuna Branka Šimića koji je dosta zanimljiv i sa aspekta ovog zakona jer se radilo o čovjeku koji je rođen u Drinovcima u Bosni i Hercegovini, a nastavio svoj život u Zagrebu. I kao i mnogi drugi tako niti Antun Branko Šimić nije mogao istovremeno živjeti u dvije države. On nije mogao istovremeno biti u Bosni i Hercegovini i u Hrvatskoj, ali da se odlučio, a na žalost nije mogao zbog svoje prerane smrti živjeti u Bosni i Hercegovini on u današnjim prilikama u Hrvatskoj ne bi izgubio niti državljanstvo, niti osobni identifikacijski broj, niti putovnicu. On bi u Republici Hrvatskoj mogao boraviti, mogao bi se odlučiti za privremeni boravak. Ali da stalno živi u Bosni i Hercegovini ne bi mogao živjeti stalno u Republici Hrvatskoj, jer ne možete biti istovremeno na dva mjesta. Nije moguće. Ne možete istovremeno imati svoje težište života i trajno biti na dva mjesta. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Filipović. Izvolite.
Ma vrlo kratko. Dakle, gospodin Grbin je zanesenjak. On zna što su mrtvi su mislili prije tko zna koliko desetina godina, dakle ne bih ulazio u takvu raspravu.
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite kolega Vukšić.
Gospodine Filipoviću vi ste spominjati lobiranje. Ja ću se samo iskreno kažem vjerojatno naslućujem pozadinu, ali samo bih htio vas upozoriti da postoji lobiranje i reketarenje. Postoji lobiranje uz ponudu koju je nemoguće odbiti. Hrvatsku su uglavnom velike sile bez obzira rekao sam na kojoj strani svijeta bile reketarile. Postoji znači, lobiranje i reketarenje. Lobiranje je legalno ako se radi časno, ako se radi bez ponuda koje je teško odbiti i ako se ne reketari. Mnoge ugovore je Hrvatska potpisala pod pritiskom koji sasvim sigurno se ne može podvrći pod pojam lobiranje pa i ovo što se prije govorilo isto tako se ne može podvrći pod pojam lobiranje. Jer kada neka velika sila pod navodnicima lobira u Hrvatskoj to onda nije lobiranje nego su to naredbe.
Hvala. Nemamo odgovora. Sljedeća replika Ivo Jelušić, izvolite. Izvolite kolega.
Hvala. Kolega Filipović, rekli ste jednu stvar da ovim zakonom se uskraćuje ustavno pravo nekim hrvatskim državljanima koji nisu tu da budu birani i da biraju. To nije točno i nijedan zakon, pa ni ovaj to ne može ukinuti. Ja sam za to da ovaj zakon zaista sagledamo sa svih aspekata i da ga donesemo u najboljoj vjeri i onako kako treba. Ali nemojmo zbog toga što smo unaprijed protiv, a da nismo dobro ni pročitali ili zato da bi podizali nedo Bog nekome ili plašili narod s nečim govorili ono što ne stoji. Ovaj zakon ne uskraćuje ni jednom hrvatskom državljaninu pravo da bira i da bude biran i to treba jasno i glasno reći hrvatskoj javnosti da ljudi ne stvore zabludu da sad više neće moći, kad se ovaj zakon donese neće moći birati. Svaki se Hrvat bez obzira gdje živi na kugli zemaljskoj može kandidirati za predsjednika države i za ovaj Sabor, naravno ako ga neka stranka stavi ili nek' napravi nezavisnu listu. Ali ne može se na lokalnim izborima svagdje pojaviti. I ja se ne mogu birati ni kandidirati u Splitu. Zašto? Zato što živim u Zagrebu. Zašto bi netko drugi tko ne živi u Splitu mogao birati u Splitu? Ne može, jer ni ja to ne mogu kao čovjek, kao građanin grada Zagreba, državljanin Hrvatske i Hrvat po nacionalnosti i po državljanstvu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Izvolite.
Samo ću reći, dakle odgovor na vaše pitanje dat će vam gospodin Leko koji je postavio pitanje i otišao, između ostalih da se, da odgovor na koji način će Hrvat iz Amerike steći trajno boravište u Hrvatskoj. Na biračko mjesto se ne može doći bez osobne iskaznice.
Hvala. Sljedeća rasprava Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, kolegice. O Prijedlogu zakona o boravištu danas je zbilja bilo razno raznih pogleda, rasprava sa svih strana i neću o njemu, više o stavu HNS-a rekla je kolegica u ime kluba kolegica Nada Turina-Đurić, a počeo bih ovu moju raspravu s jednom konstatacijom, a to je da je vođenje države jedan izuzetno složen kompliciran posao koji bi se trebao temeljiti na znanju, na nekakvim etičkim postavkama i to ne može stvarno voditi svatko. Načelno mi smo se kao građani pojedinci odlučili da želimo živjeti u uređenom i sigurnom okruženju i za to smo osnovali državu. Ta država nas treba servisirati u svim našim potrebama i željama. Za to i kao pojedinci i kao organizacije plaćamo porez. Kroz razne oblike, načine, propise, zakone, ugovore, pravilnike, obrasce uređuju se svi odnosi. Dobro je i mislim da možemo svi u kukuriku koaliciji biti zadovoljni da se ova Vlada i koalicija kao takva odlučila pročistiti i na transparentan način urediti odnose u državi. To je izuzetno važno jer se jedino u uređenoj državi građani i građanke mogu osjećati zaštićeno, jedino je u uređenoj državi moguće razvijati poduzetništvo, kreativnost i invenciju. Uređena država jest i temelj zaštite ljudskih prava i građanskih sloboda i samo u uređenoj državi građani mogu u potpunosti ostvariti svoje želje, ambicije i ciljeve. U uređenoj državi mogu jedino se u potpunosti razviti talenti svakog pojedinca, odnosno pojedinke i samo u uređenoj državi građani, odnosno građanke mogu biti sretni, a sreća jest jedno od neotuđivih prava svakog čovjeka. Zakon o boravištu je jedan od zakona kojim država regulira svoje odnose sa svojim građanima neposredno. To je zakon koji tretira i ljudska prava i građanske slobode, ali i determinira odnose građanin-država u ostvarivanju prava i obaveza koje proizlaze iz osobnih interesa građanki i građana vezanih uz veliki spektar djelatnosti imovinsko-pravnih odnosa svakog pojedinca, odnosno pojedinke te njihovih obitelji. Zato je bitno da je taj zakon kvalitetan da bude vrlo promišljen u odnosu na sve skupine građana. Na primjer treba svakako razmišljati i o svim građanima na primjer na radu u inozemstvu. Što je s pomorcima koji su na putu dulje od godinu dana? Za razmišljati je o građanima i građankama koji nisu porezni obveznici i koji nemaju nikakav imovinsko-pravni odnos. I te kategorije postoje. U zakonima koji reguliraju odnose države i građana uvijek treba razlikovati i odvojiti prava od obveza građana gdje prava u načelu trebaju biti prioritet, a obveze nužnost. Generalno uzevši zakoni koje tako neposredno uređuju odnose države kao ovaj zakon odnose države i pojedinca moraju se voditi zaštitom pojedinca, a tek onda kontrolom države. Zakon o boravištu je jedan od zakona koji između ostalog regulira ostvarivanje prava svih punoljetnih građana o čemu je bilo govora puno pravo na biranje predstavnika na lokalnim parlamentarnim i predsjedničkim izborima. Ali taj zakon je ujedno jedan od zakona koji je temelj za ostvarivanje i drugih prava koje ima građanin i građanke. Od socijalnih, radnih, pravnih, zaštitnih te brojnih drugih prava koja proistječu iz Ustava i drugih zakona i propisa. Meni se čini da zakon kvalitetno i čak na nekakvoj civilizacijskoj razini regulira boravište tzv. beskućnika. Ovdje treba uzeti da beskućnik to ne znači da je netko tko nema ništa. Beskućnici mogu biti i osobe koje imaju puno u teoriji. U praksi nije često, ali ima i takvih. Isto tako mi se čini da članak 9. prijedloga zakona traži neke podatke koji su meni se čini potpuno irelevantni i koji ulaze u sferu privatnosti. Isto tako mi se čini da kod reguliranja i utvrđivanja stvarnog trajnog boravišta, brisanje i odjava iz … [[Govornik se ne razumije.]] boravištu u članku 12. isto ima te neke stvari koje mi se čini da ulaze u sferu privatnosti, a nisu neophodni da bi se taj proces učinio. Ovo je prvo čitanje zakona što nam omogućuje da ovaj dobar prijedlog zakona učinimo još boljim. I na kraju, skratio sam maksimalno svoju raspravu jer je debelo odmaklo vrijeme, želio bih reći da mi se čini da u Hrvatskoj građani nisu dovoljno na pravi način informirani, a o nekim važnim slučajevima ni educirani kako bi u cijelosti ostvarili svoja prava. Ne tiče se samo ovog zakona nego generalno. Čini mi se da smo svi u bilo kojoj razini politike, državne vlasti, državne uprave naprosto obvezni na pravi način informirati naše građane gdje, kako, na koji način i koja su sve prava koja oni imaju pravo konzumirati, a mogu utjecati na kvalitetu njihovog života. Volio bih kad bi danas upisali anketu koliko današnjih saborskih zastupnika pogotovo novijih zna adresu pučkog pravobranitelja, izvan Sabora. Opatička 4. Ali kažem to ću ponoviti kad bude nekad prijenos pa će neki lagani to znati da znaju da je pučki pravobranitelj Opatička 4., da imaju adresu na kojoj se mogu javiti i rješavati brojne probleme, a jedan od problema je i ovaj. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava Perica Jelečević. Izvolite kolega.
Uvaženi gospodine zamjeniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege saborski zastupnici. Hrvati koji žive u RH, Hrvati koji žive u BiH kao konstitutivni narod hrvatske manjine u susjednim zemljama i Hrvati u iseljeništvu bili su tijekom zadnja dva desetljeća nedovoljno informirani ili pogrešno informirani o važećem Zakonu o prebivalištu i boravištu građana. Teško bi bilo pobrojati novinske članke i tv i radio emisije te informacije drugih obavjesnih sredstava o problemima s primjenom tog zakona i njegovim zloupotrebama. Hrvati koji žive u BiH i iseljeništvu najčešće su bili napadani u svezi s pravom glasa i ostvarenjem nekih socijalnih prava temeljem prijave tzv. prebivališta u RH. U medijima se često postavlja pitanja njihova prava glasa jer mnogi od njih ne plaćaju porez u RH. Promicalo se mišljenje da su težak financijski teret za RH, treba ih jednostavno skinuti sa sise RH, bila je omiljena fraza koja se često ponavljala. Treba međutim znati da zakon o prebivalištu i boravištu građana nisu predlagali ni usvajali Hrvati koji žive iz BiH i drugim susjednim zemljama i iseljeništvu. Umjesto izrade novog Zakona o boravištu koji bi bio u skladu sa Ustavom i odlukom Ustavnog suda u javnost su puštene priče o pola milijuna Hrvata koji su višak, o mrtvim biračima koji glasuju, slušali smo priče o ogromnim svotama novca koji se iz Hrvatske odlijevaju u BiH za dječji doplatak, rodiljne naknade i druga socijalna prava. Vlada je pritisnuta tim pričama natjerala policajce da u odori opskrbljeni naputcima hodaju od kuće do kuće ne bili utvrdili žive li ljudi na adresama koje su naveli u prijavi prebivališta ili boravišta. Na kraju je sve skupa rezultiralo brojnim neugodnostima i za policajce i za ljude za koje se uz pomoć susjeda trebalo utvrditi žive li na prijavljenoj adresi, jesu li kamo za stalno odselili ili su samo nekamo otišli na određeno vrijeme. Kako drugi zakoni određuju neka prava vezana uz prebivalište u RH i osobna karta koja je Zakonom o osobnoj iskaznici vezana uz prebivalište ne daje određena socijalna prava ako nisu ispunjeni uvjeti koji određuju ti drugi zakoni. Tako npr. obitelj čija djeca žive u BiH ne ostvaruju pravo na dječji doplatak ako djeca ne žive u RH. Terenskim izvidom utvrđuje se gdje djeca stvarno žive to vam mogu potvrditi obitelji Hrvata pridošlica iz BiH npr. u Slavoniji. Ukratko, prijavljeno prebivalište odnosno boravište i posjedovanje osobne iskaznice ne daju prava ako nisu ispunjeni uvjeti propisani drugim zakonima. Međutim predloženi zakon nije dovoljno precizan a dijelom je i nedorečen te stoga otvara mogućnost da nadležna državna tijela državne uprave arbitrarno odlučuju o prijavljivanju odnosno odjavljivanju trajnog i privremenog boravišta, a temeljem toga i brisanje iz evidencije o trajnom i privremenom boravištu. Posljedice toga mogu biti kršenja prava pojedinaca i obitelji. Potrebno je zakonom propisati procedure te jasno definirati npr. koje dokumente osoba mora priložiti prilikom prijave trajnog i privremenog boravišta kako bi dokazala namjeru da u nekom mjestu trajno ili privremeno živi. Navedenom odlukom Ustavnog suda ukinuta je i odredba članka 13. stavak 2. koja propisivala mogućnost odbijanja prijave prebivališta ako se ne podnesu dokazi o zaposlenju ili izvoru prihoda. Uslijed toga je kako je istaknuto nastala pravna praznina koju je MUP rješavalo internim naputcima što nije dobar način reguliranja ovog važnog pitanja. Prijedlog ovog zakona iziskuje dodatnu raspravu izmjene i dopune nekih drugih zakona kao npr. Zakona o osobnoj iskaznici itd. Vjerujem da će se iz rasprave drugih sudionika moći mnogo toga bolje razumjeti i na temelju tog predlagatelju poslati prijedloge i primjedbe koji će mu pomoći u izradi konačnog prijedloga zakona. Na kraju želim podsjetiti da su neka pitanja i neke bojazni koja su do sada postavljana u svezi sa ovim zakonom u međuvremenu ili riješena ili su lako rješiva. Izmjenama i dopunama Ustava RH kojim je određeno da Hrvati hrvatski državljani u BiH i iseljeništvu mogu imati najviše tri zastupnika svaka bojazan da bi isti koji imaju pravo glasa mogli odrediti političku volju državljana koji žive u RH više ne postoji. Treba konačno napraviti Zakon o boravištu u općem interesu Hrvatske i dijelova hrvatskog naroda koji živi izvan granica a u skladu sa Ustavom RH odlukom Ustavnog suda i zakonima članica EU koje ne proglašavaju npr. Talijane u Hrvatskoj talijanskim viškom ili Mađare u hrvatskoj Vojvodini, Slovačkoj, Sloveniji i Rumunjskoj mađarskim viškom iako su Italija i Mađarska članica EU a Hrvatska nije. Hrvati u BiH i susjednim zemljama i u iseljeništvu nisu višak. Svojim doznakama oni sudjeluju sa 3,3% u hrvatskom BDP-u. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Ivica Mandić. Izvolite kolega.
Evo ja bih htio kolegi Jelenčeviću replicirati da RH nikad nije se odnosila maćehinski prema Hrvatima posebice u Republici BiH i da se ovim zakonom želi napraviti više reda. Da je bilo zloupotreba to znate i vi i mi. Mi govorimo po pitanju zloupotreba. Ovaj zakon nije uperen konkretno protiv Hrvata u BiH. S obzirom da smo kolega Ivo Jelušić i ja članovi vladinog povjerenstva po pitanju pomoći za Hrvate u BiH mogu reći ovdje pred hrvatskom javnošću da je to iznos od 17 milijuna kuna koji će ići prema pomoći Hrvatima u BiH. Ovaj zakon želi podvući crtu i jasno dijeliti po pitanju svih Hrvata koji su prognani ili na bilo koji način došli su u RH. Ja kao član HNS-a i kao liberal u svakom slučaju dozvoljavam da on odabire gdje će živjeti. Bilo bi mi drago da naše političko djelovanje kako u Saboru tako i u Vladi RH se omoguće uvjeti da ti ljudi ako žele se vratiti u svoje rodno mjesto da im se to omogući. Ali ne bih htio ovdje da se ponavlja riječ da je RH maćehinska prema bilo kojim Hrvatima, da li Hrvate kao konstitutivne u BiH da li Hrvatima koji su u bivšim republikama Jugoslavije ili u prekomorskim zemljama. Pa bih molio da ipak biramo riječi i da govorimo u Hrvatskom saboru sa težinom i sa odgovornošću izgovaramo riječi.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Jelečević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja nisam spomenuo riječ maćehinski odnos Republike Hrvatske naspram Hrvata u BiH. Naprotiv, Hrvati u BiH vole Hrvatsku i Hrvatska država je jako puno pomogla proteklih 20 godina Hrvatima u BiH. Druga je stvar kako su oni prošli u svim tim procesima. Mislim da tu i Hrvati u BiH i Hrvatska država nisu bili dominantno odlučujući faktor. Što se tiče ovih vaših kvalifikacija, ja sam rekao da se u medijima, u određenim medijima pojavljivali određeni stereotipi koji se i dan danas pojavljuju naravno koji po meni, po mom skromnom mišljenju ne stoje jednostavno da su Hrvati, pogotovo iz BiH teret Hrvatskoj državi. Naravno, ja sam osobno protiv svih zloupotreba. Ja jesam za uvođenje reda, ažurirane baze podataka i broja stanovnika i biračkih popisa jer naravno, bez takvih jednih egzaktnih baza podataka nema pravilnog, ispravnog planiranja ni ekonomskog ni socijalnog i svakog drugog razvoja Republike Hrvatske.
Hvala. Sljedeći za raspravu Peđa Grbin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče zahvaljujem. Neću ponavljati ono što sam već govorio, ali referirat ću se na jedno po mojem mišljenju dosta važno pitanje koje je danas u svim ovim raspravama bilo isticano, a to je pitanje ustavnosti ovog zakona, odnosno ustavnosti njegovog naziva. Člankom 32. hrvatskog Ustava propisano je: "Svatko tko se zakonito nalazi na teritoriju Republike Hrvatske ima pravo slobodno se kretati i birati boravište.". Ne prebivalište, boravište. Upravo stoga je ovaj zakon Zakon o boravištu i sukladno obvezi nas kao zakonodavca ovim propisom moramo detaljnije razraditi jedan termin, jedan pojam koji se pojavio u Ustavu. I ovdje moramo razraditi na koji način osoba ima pravo birati boravište, kada je ono privremeno, kada je ono trajno, kako ga prijavljuje kome itd. Pitanje je da li se u Ustavu pojavljuje i termin prebivalište. Pojavljuje se, ali samo tada kada se govori o biračkom pravu. Da li je to dobro, nije, ali to je jedan maleni propust koji se pojavio prilikom donošenja Ustava gdje se možda nije dovoljno vodilo računa o usklađenosti ta dva termina. Po mojem mišljenju upotreba termina boravište je ispravna i predlagatelj je više nego dobro procijenio kada je odlučio koristiti termin boravište, odnosno razlučiti taj termin na trajno i privremeno boravište i nema nikakvog sukoba s Ustavom Republike Hrvatske. S obzirom da je u drugim stvarima koje su riješene ovim zakonom bilo dosta govora nema ih smisla ponavljati, ali osvrnuo bih se na rješenje koje se tiče trajanja privremenog boravka. Zakonom je predviđeno da privremeni boravak može trajati godinu dana, a da se u iznimnim slučajevima može produžiti za još jednu godinu, dakle do dvije godine. Svjedoci smo danas da osobe često zbog svog posla ili drugih aktivnosti moraju to produžiti. Naravno, zakon je predvidio određene iznimke. Moj bi prijedlog, moja bi sugestija bila da se krug tih izmjena proširi kako bi se omogućilo građanima koji žele trajno vezati svoje životne aktivnosti, svoje trajno prebivalište uz jedan kraj, ako zbog posla ili druge aktivnosti moraju boraviti privremeno na drugom mjestu taj boravak mogu produžiti i na razdoblje dulje od dvije godine, a ne samo u onim iznimnim slučajevima predviđenim zakonom. Evo s obzirom da sam i sam govorio o drugim stvarima ne bih dalje duljio. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje. Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Grbin, u pravu ste većim dijelom, međutim previdjeli ste nešto, članak 32., dok ste govorili o prebivalištu. Ali članak 32. Ustava Republike Hrvatske kaže da svatko tko se zakonito nalazi na teritoriju Republike Hrvatske ima pravo slobodno se kretati i birati boravište. Svaki državljanin Republike Hrvatske ima pravo u bilo koje doba napustiti teritorij države i naseliti se trajno ili privremeno u inozemstvu i bilo kada se vratiti u domovinu. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Grbin, izvolite.
Evo zahvaljujem kolega što ste u cijelosti pročitali normu članka 32. Ustava Republike Hrvatske i da, u pravu ste. Upravo to što ste vi pročitali je predviđeno ovim zakonom. Predviđeno je na koji način, pod kojim uvjetima, u kojem postupku se svatko tko se zakonito nalazi na području Republike Hrvatske može odlučiti za svoje boravište i upravo je to riješeno ovim zakonom. Hvala vam lijepa.
Hvala. Nenad Stazić, potpredsjednik. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani zamjeniče ministra. Danas je dosta toga rečeno, zapravo jako puno rečeno i to je dobro. U ime kluba je govorio gospodin Mlakar i zapravo puno nemam za dodati, međutim sudeći prema onome što je bilo objavljeno u obavijesnim sredstvima, sva pitanja u svezi sa Zakon o prebivalištu i boravištu građana svode se na popise birača, višak birača, lažne prijave prebivališta, na temelju lažnih prijava prebivališta ostvarivanje nekih socijalnih prava, glasovanje mrtvih i tome slično. Predlagale su se izmjene tog zakona kako bi se izbrisao višak birača, izbrisali oni koji su prijavili prebivalište na adresama na kojima ne žive te spriječilo ostvarivanje socijalnih prava vezanih uz samo prebivalište. Svi dosadašnji pokušaji izmjene tog zakona otkrivali su da prije donošenja novog zahtjeva treba provesti javnu raspravu i da treba dobro odvagati sve željene i neželjene koji će slijediti iz odredbi toga zakona. Misli se na posljedice. Ne bi bilo zgorega zapravo tražiti mišljenja i od različitih institucija pa možda jednostavno i katedre Pravnog fakulteta ako ne može od Ustavnoga suda, pa i Crkve ako hoćete i civilnih udruga građana. Čini se da svega toga nisu bili svjesni ni neki novinari, neke udruge koje su dolazile recimo na područje Imotskoga i Vrgorca pa su oko toga pravili nemile scene i događaje upravo po prijavljenim biračima, odnosno prijavljenim građanima iz BiH, a vidjet će se i na ovim sljedećim lokalnim izborima tresla se brda, rodio se miš. U tim okolnostima da bi se pomoglo ljudima, a bilo je to u interesu Hrvatske, MUP je dopuštao da ljudi podnose zahtjeve za potrebne dokumente navodeći adresu nekog rođaka, a to je bila poznata stvar, prijatelja, poznanika pa čak i bilo koju drugu adresu u gradu kojem su dotični podnosili zahtjeve. Stoga mnogi vlasnici i kuća i stanova prije svakih izbora dobiju pozive za izbore. Toga smo bili svjedoci i sigurno je da je dobro da se takve stvari urede. Ono što bih još trebao pripomenuti a to je gospodin kolega Jelečević govorio, ja bih htio govoriti o nečem drugom jer sam jučer bio iznenađen izjavama premijera Milanovića i o tome sam govorio. Mislim kada se govori o hrvatima izvan Hrvatske, kada se govori o Hrvatima u inozemstvu, a govori se zapravo o prijavama i odjavama boravišta morate znati da u nekim zemljama recimo u Kanadi i u Australiji to su velike udaljenosti i u konzularnim predstavništvima to neće biti lako izvedivo. Po meni to i nije moguće i mislim da bi predlagatelj trebao razmišljati o tome da se i putem određenih elektronskih obrazaca ti građani zapravo mogu prijaviti i odjaviti što bi u velikome koristilo tim ljudima. Naravno da kroz sve ovo treba imati na umu da je dobro da su dva čitanja. Možda bi bilo dobro da je ovo prethodna rasprava, da budu još dva čitanja i da na kraju zapravo dođemo do onih pravih podataka za Hrvate izvan Hrvatske što bi svima nama ovdje koristilo i da zapravo u budućnosti ne budemo imali problema. Evo skratio sam koliko sam mogao. Hvala na pozornosti.
Hvala i vama. I zadnji prijavljeni za raspravu Ivo Jelušić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Ovaj zakon je vidimo evo ovdje u sabornici izazvao puno rasprave, a i u javnosti će biti oko njega vjerojatno puno rasprave. Dijelom zbog toga što on regulira zaista važno pitanje, dijelom zbog toga što neki putem ovog zakona očito žele nešto drugo istjerati ili nečim drugim manipulirati. Dakle, nije sporno da se treba urediti da se zna da zaista trajno boravište tamo gdje tko živi, da se zaista tako to i tretira, a tko ne živi neka se tretira tamo gdje stvarno i je. Vidim iz rasprave dosadašnje ovdje u sabornici, a i po odborima da su zastupnici iz oporbe uglavnom glasovali protiv ovog zakona mada ne znam zašto. Još nisam čuo ni jedan valjan razlog. Slušao sam sad malo prije raspravu kolege Babića, ja se u većini slažem sa onim što je rekao prije toga gospodin Jelečević doduše koji nije iz HDZ-a tu, nego je iz HDZ-a devedesetke, iz Bosne i Hercegovine. Isto se slažem sa većinom rasprave. Nisam se slagao sa nekim raspravama koje su stvarno govorile da u zakon nešto hoće što u zakonu i ne piše i to je ono što zaista želim reći. Polazi se od toga da Hrvatska ima više birača nego što ima stanovnika. Točno, ja bih sad rekao i je tako i bit će to tako još dugo i dugo. Zašto? Pa naprosto zato što imamo više državljana nego što imamo stanovnika, zato što imamo državljane koji ne žive u Hrvatskoj, a svi su hrvatski državljani i svi imaju biračko pravo. I to je normalno da je to tako. Ali na kojim izborima? Na državnim, parlamentarnim, predsjedničkim. Postavlja se pitanje lokalnih izbora i to je ključno ovdje. Izgleda da je upravo u tome problem, dakle da se ovdje pomoću dosadašnjeg dakle fiktivnog prebivališta želio raditi stanoviti izborni inženjering. Ako je to cilj i ako je zato do sad zakon bio takav kakav je onda on nije dobar i treba ga mijenjati. Prema tome, svaki hrvatski državljanin ima biračko pravo i da bude biran i da se kandidira bez obzira gdje živi na državnim izborima, parlamentarnim i predsjedničkim. I svaki također stanovnik koji ima trajno boravište ispred bilo kojeg grada ili općine ima pravo ako je hrvatski državljanin birati lokalnu vlast ako tu živi. Onaj koji tu ne živi to ne može. I to je ništa, to je najnormalnije. Ja sam malo prije u replici jednoj rekao ja bih vrlo rado isto tako da mogu birati gradonačelnika Splita pa da glasam protiv Keruma. Vrlo rado, na žalost ne mogu. Zašto? Zato što živim u Zagrebu. Ako meni iz Zagreba ako nije zadovoljan zašto bi nekom drugom isto iz bilo kojeg drugog grada u Hrvatskoj ili van Hrvatske bilo dozvoljeno da glasa za nekoga gdje ne živi. Jer Hrvatska će uskoro ući u Europsku uniju. Na već sljedećim izborima lokalnim, ne ovim sljedeće godine, nego onim tamo u Hrvatskoj će moći na lokalnim izborima glasati svi državljani Europske unije koji žive u Hrvatskoj, koji žive i rade u Hrvatskoj. Isto tako kao što će državljani Hrvatske moći u Njemačkoj, Austriji, bilo gdje drugdje bez obzira što nisu njemački državljanini na lokalnim izborima, ali na državnim ne. Prema tome, uredimo stvari onako kako to suvremeni svijet uređuje. Idemo i mi u tom pravcu. Prema tome, nije ovaj zakon usmjeren ni protiv koga. Ja sam prvi protiv toga da donesemo ovaj zakon ako se s njim uskraćuje bilo koje pravo koje ne treba biti uskraćeno bilo kojem Hrvatu koji ne živi, koji je izvan Hrvatske bez obzira je li on iz Bosne i Hercegovine ili negdje drugdje. Ja sam prvi protiv ovog zakona ako i jedno pravo ponavljam uskraćujem bilo kojem Hrvatu koji živi izvan Hrvatske, a kojemu ne trebamo uskratiti. Koje mu pravo ovdje eventualno uskraćujemo? Pravo da na lokalnim izborima bira čelnike lokalne samouprave, skupštine i vijeća gradova u kojima on stvarno ne živi. Činjenica je i kod nas, a tako i u Europi da većina proračuna u svakom gradu u Hrvatskoj i u svakoj općini se puni iz poreza na plaće. Dakle, ljudi koji tu rade i iz njihovih poreza se puni proračun. Pa bez obzira je li on hrvatski državljanin i bez obzira tko je i što je. I zato je pravedno i u redu da i ako Nijemac bude živio u Zagrebu i radio tu da na lokalnim izborima glasa jer on, iz njegove plaće se financira taj grad, a u gradu se odlučuje o komunalnom životu u gradu. Ali neće moći nikad na državnim izborima glasati zato što nije hrvatski državljanin. Isto tako i svaki Hrvat koji živi u Zagrebu, radi normalno da tu može na lokalnim izborima biti u bilo kojem gradu u Hrvatskoj. Ali ako ne živi da ne može. Dakle, bojim se da ovdje se želi u stvari manipulirati sa ovim zakonom i to nije dobro počevši od toga da je bila ovdje rasprava da se time uskraćuje nekom pravo da bira da bude biran itd. naravno da to ne stoji. Bojim se da po ovim raspravama i pogrešnim slanjem određenih kako da kažem informacija stvara se pogrešna percepcija da je maltene ovaj zakon usmjeren ja ću biti hajde da suzim krug na Hrvate iz Bosne i Hercegovine uglavnom se njih tiče oni koji su otišli u Australiju, Ameriku uglavnom nemaju tih problema. Manje-više, uglavnom je riječ o Hrvatima iz Bosne i Hercegovine da je usmjereno protiv njih. Ne znam zašto. Volio bih čuti ovdje ili bilo gdje raspravu koje je to pravo uskraćeno bilo kome. Ako je uskraćeno pravo da ne može glasati tamo gdje ne živi pa nema pravo nitko to. Prema tome, zašto bi imao. Socijalna prava. Socijalna prava imaju građani oni koji žive u određenoj državi u određenom gradu. I netko tko je žitelj Osijeka nema pravo na socijalna prava, ne može dobiti socijalni stan u Zagrebu. Zašto? Iako je Hrvat i hrvatski državljanin. Zato što ne živi u Zagrebu. Zašto bi to netko iz drugog grada mogao? Prema tome ja sam za to dakle da o ovome raspravimo zaista ozbiljno, bez bilo kakvih političkih kako da kažem primjesa, bez manipuliranja i da vidimo zaista zašto ovaj zakon nije dobar, oni koji govore da nije dobar. Ako on nije dobar samo zbog toga što se onemogućava da onim hrvatskim državljanima koji ne žive u Hrvatskoj da ne mogu glasati za čelnike lokalne samouprave i to jedina njegova mana onda je on savršen, ne da mu je to mana nego je odličan. A ako uskraćuje neko drugo pravo ozbiljno kojeg kao hrvatski državljanin treba imati e onda nije dobar. Ali ne znam koje. Prema tome svaki hrvatski državljanin ima pravo glasati na državnim izborima. Ali na lokalnim samo onaj tko tu i živi. Prema tome ja naravno da jesam za ovaj zakon, ja sam i na odborima govorio neke stvari možda treba poboljšati manje bitne, ali sukus zakona je u redu, dakle cilj zakona je u redu i volio bih da čujemo bilo kakvu ozbiljnu raspravu i bilo koji argument i ja plediram za to i na odboru sam govorio o tome da se napravi šira rasprava dapače oko toga i da čujemo argumente i da ima bilo koji ozbiljan argument da ga razmotrimo, ali ne ove politikantske ili ove zakon nije dobar, ali ne znamo zbog čega pa da plašimo ljude. Bojim se da ovim zakonom ustvari plašimo ljude umjesto da ih ohrabrujemo. Ako ovim zakonom budemo plašili ljude prije svega Hrvate iz BiH da će oni time izgubiti tko zna što, a ne znamo što, bojim se da ćemo time napraviti novi val iseljavanja Hrvata iz BiH, a nadam se da nam to nije cilj. A ako ih uplašimo da će ovim zakonom izgubiti tko zna što pa ljudi uplašeni naprosto će se još više iseljavati mislim da smo napravili medvjeđu uslugu i njima, a i nama. Nadam se da to nikome nije cilj i ja sam za to dakle da otvoreno zaista o ovome porazgovaramo, a ne da se kao što je to dosad često bio slučaj da se s tim ljudima manipulira i da ih se samo upotrebljava zbog glasova, a ne zbog stvarnih njihovih životnih interesa pa i nacionalnih ako hoćete. Živjeli! Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku, Ante Babić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Ma nisam mislio replicirati i slažem se ja s kolegom Jelušićem u gotovo 90% stvari i bilo bi suludo na ovome zakonu dijeliti narod, raditi neku nesigurnost prema tim ljudima, svim Hrvatima izvan Hrvatske. Meni je stalno na pameti jedna stvar, ne znam zašto se to valjda prožima kroz hrvatsko društvo, pojedini ljudi izvan Hrvatske imaju osjećaj da Hrvati u Hrvatskoj su jako protiv njih. To jednostavno nije dobro. Taj odnos nije dobar. Rekli ste, po meni deplasirano je govoriti o tome da samo oni koji plaćaju porez mogu i glasovati ovdje. Nije, ne treba se toga bojati. Što bi bilo onda sa studentima, sa pomorcima, sa ljudima koji žive u Saveznoj Republici Njemačkoj. Sve je u redu, razumijemo se i ja znam da i vi mislite tako. Međutim, i danas sam govorio o tome, Srbi recimo naši susjedi imaju Zakon o dijaspori i o Srbima u regionu jel. I oni to jako, po meni jako dobro rade, i oni se ne odriču ničega. Rekao sam vam i srpska konzulica je ovo ljeto dolazila na ova područja i molila je hrvatske građane srpske nacionalnosti da prihvate besplatno hrvatsko državljanstvo. Ja znam koliko su naši ljudi imali s tim problema recimo konkretno u Njemačkoj. Ono što ste i vi primijetili i ja, ja bih volio da bude jedan konsenzus vezano za ovaj zakon, to bi me jako veselilo, upravo zbog Hrvata izvan Hrvatske to su ovi tehnički detalji o kojima ste i vi govorili i zbog toga je možda potrebna jedna šira rasprava. To neće nikome škoditi. Zapravo ćemo zahvatiti sve populacije ne znam u društvu i dati im mogućnost zapravo da i oni to naprave. Samim time pomogli bismo i sebi i njima, zapravo svima nama. Hvala.
Hvala i vama. Nemamo odgovora na repliku. Evo završno zamjenik ministra. Gospodine Tonković izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ja bih samo kratko u par rečenica svima se vama zahvalio na zaista jednoj argumentiranoj raspravi, na nizu prijedloga i primjedbi. Ništa u životu nije savršeno. Mi smatramo da je ovaj prijedlog dobar, ali ništa u životu pa ni mi sami nismo savršeni, to nas obvezuje da sve ove prijedloge i na neki način primjedbe zaista sa dužnom pažnjom još jednom razmotrimo i da sljedeći put onda možemo još doći do jednog zakonskog rješenja koje će zadovoljiti sve jer ovo je vrlo osjetljivo područje sa nizom implikacija na sva područja društvenog života. Eto, hvala.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Ovime smo završili. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I završavamo sa radom danas. Počinjemo sutra u 9,30 sa prijedlogom Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 152. Ugodan nastavak dana ili nekom laku noć.
Prijedlog zakona o boravištu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 143. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog zakona o boravištu. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo o ovom prijedlogu zaključka. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim što točniji rezultat. 91 glas za i 38 protiv. Prihvaćen je zaključak. Kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Raspravit ćemo 6. Konačni prijedlog Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 152 Molim ministra da zauzme svoje mjesto da možemo. Ministre. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Skladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možete podnijeti do kraja rasprave. Raspravu o zakonu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za turizam te Odbor za europske integracije i Odbor za lokalnu, područnu odnosno regionalnu samoupravu. Izvješća radnih tijela primili ste na sjednici. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja dostavila je obvezujuće mišljenje. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Radimir Čačić prvi potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva. Izvolite.