Idemo na 10. raspravu Klub zastupnika Mosta poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Državni zavod za statistiku dao je rezultate, procjene svoje u odnosu 2011. – 2019. kraj do 2020. gdje je 5% Hrvatske, hrvatskih građana manje u RH u tih 10 godina ili broj 237.000 ljudi, 237.000 ljudi. Jedino povećanje je rapidno i velko je u Gradu Zagrebu. Što to govori? Da centralizacija i današnji ustroj po županijama nije prihvatljiv jer veće centralizacije od županija nema. Ja samo gledam usporedbu svoje Dalmatinske zagore od kada su županije bilo 100.000 ljudi je otišlo. Evo promatram Imotsku krajinu 29.739 je bilo 2011., sada po zavodu 25.936 nešto manje od 4.000 ili skoro 15%. Skoro 15% je manje Imoćana u zadnjih 10 godina. Gledam Cetinsku krajinu, gledam Knin koji je još rapidniji, gledam Drniš, gledam cijelu Zagoru, ne postoji. Gledam Slavoniju, izbrisana 237.000 stanovnika. Više skoro koliko Dubrovačko-neretvanska županija i Zadarska županija stanovnika. Toliko je manje Hrvata u zadnjih 10 godina. To su politike koje nisu decentralizacija nego centralizacija moći unutar sustava županija. I vjerujte mi da ovakva ustroj je najgore što je se moglo dogoditi. Ovo je demografski slom RH. Ovo je pitanje opstanka ljudi na ovome području. Mnogi ljudi su pali za ovu državu, bili su čvrsti kao hrast, dali su svoje živote, a u zadnjih 10 godina je više iselilo nego pod svim okupatorima koji su prošli od vremena Turaka do zadnjeg Domovinskog rata. Ja dolazim iz praznijega dijela Hrvatske, gledam Vrliku 23% stanovnika manje, gledam Hrvace 22% stanovnika manje, gledam Trilj 10% stanovnika manje, gledam Otok 6 stanovnika 6% i Sinj 2%. Iz pitome doline Cetine, iz kninskog, imotskog kraja naša pitoma polja, naše planine su prazne. Zbog čega? Jer dajete kontinuirano novac u županije koje su centralizirane, nemamo dobro organizirano zdravstvo, nemamo školstvo, nemamo mogućnosti da imamo dječje vrtiće i ta centralizacija moći u županijama je isključivo da ostane politička opcija na vlasti u Splitsko-dalmatinskoj, Šibensko-kninskoj, Dubrovačkoj i u svim županijama i SDP se tome neće protiviti jer i on dijelom upravlja određenim županijama. Ali vjerujte mi da gorega ustroja od ovoga nema. Od Krke do Neretve do 2011. je 100.000 ljudi bilo manje od '93. od kad su županije osnovane. Sad ćemo ovdje dodati još 30-tak tisuća samo u Dalmatinskoj zagori je iselila jedna županija. Evo, nešto kao Dubrovačko-neretvanska. To je centralizacija moći. Decentralizirajte sredstva prema, financijska prema rubnim područjima inače ako se ne trgnemo narod nam ovaj trenutak neće zaboraviti. Hvala lijepo.
Idemo na 6. raspravu, sada je na redu poštovana kolegica Urša Raukar-Gamulin u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora. Dakle, g. Rajko Grlić je početkom rujna ove godine pisao ministrici kulture javno pismo, apel za spas hrvatske filmske baštine. Nije dobio odgovor dok ja nisam o tome nakon 2 tjedna govorila ovdje u HS-u. Taj dan poslijepodne stigao je odgovor ministrice, no na privatnu mail adresu, a ne kao javni odgovor tako izbjegavajući javni dijalog. To saznajemo iz drugog javnog pisma koje je g. Grlić uputio ministrici očito nezadovoljan njezinim privatnim odgovorom. Prošlo je više od mjesec dana, a odgovora ni na to drugo javno pismo i opet nema. Grlić piše, uza sve impozantne brojke koje vam je pripremio Hrvatski državni arhiv, bolna je istina, a isključivo radi toga sam vam i pisao, da se u zadnje 4 godine vašeg mandata, kada ste očuvanje audiovizualne baštine stavili kao svoj prioritet restauriralo samo 8, ponavljam, 8 dugometražnih igranih filmova. To je poražavajuća činjenica i kulturna sramota koja se nikakvim brojkama ne da prikriti. Doista, strašna je činjenica da su hrvatski klasični dugometražni filmovi prepušteni nevjerojatnom i nepovratnom propadanju zbog činjeničke nebrige i ignorancije. Možete li zamislite da nestane Marulićeva Judita? Poezija Tina Ujevića? Drame Miroslava Krleže? Slike Bukovca, Stančića, Kraljevića? Da nestanu, da ih nikada, nikada više ne možemo ni čitati ni slušati ni gledati. Bilo bi to strašno i nepodnošljivo, to bi bio kulturocid, nezamisliva tragedija nestanka hrvatske kulturne povijesti. A zašto onda Ministarstvo kulture na takvo propadanje i nestajanje osuđuje 200-tinjak hrvatskih dugometražnih filmova na celuloidnoj traci? Ante Babaja, Zvonimir Berković, Relja Bašić, Ana Karić, Fabijan Šovagović, Krešo Golik, Krsto Papić, mnogi, mnogi drugi, filmski su Ujević, Marulić, Krleža, Bukovac, Stančić, Kraljević. I moramo, mi naprosto moramo učiniti sve da njihova djela sačuvamo i za buduće generacije. Kinematografska djela su čuvari slika našeg zajedničkog pamćenja. Njihov spas i restauracija je važno pitanje kulture, ali i puno šire od same kulture. Grlić ponavlja apel, zato vas još jednom molim da što prije tražite od Vlade da za to odvoji potreban novac. On, kao što znate, nije velik i date Hrvatskom državnom arhivu zadatak da u što kraćem roku, kao što to rade sve civilizirane zemlje koje brinu o svojoj kulturi, restaurira te filmove. Vjerujem i znam da se cijela filmska zajednica i kulturna javnost pridružuje tom apelu i molim da se u proračunu za sljedeću godinu neizostavno predvide sredstva za spas hrvatskog filma. Ponavljam, to nije velik novac, to je samo 10% sredstava koji su predviđeni za obnovu Banskih dvora. Dovoljno je to za spas svih hrvatskih dugometražnih klasičnih filmova snimljenih do 2000. g. Još jednom naglašavam da su restauraciju svojih filmova završile i Sjeverna Makedonija i R. Albanija, Srbija i Slovenija također, itekako brinu o svojoj kulturnoj i filmskoj baštini, o europskih zemljama, naravno, ne moram ni govoriti. Samo Hrvatska ne. Tu sramotu treba prekinuti, mora se poslušati apel Rajka Grlića i cijele kulturne javnosti i ostaviti spašavanje hrvatskih dugometražnih klasičnih filmova i cjelokupne filmske baštine kao prioritet Ministarstva kulture u sljedećoj godini, ukoliko se želimo smatrati civiliziranom europskom državom. Hvala.
Idemo dalje, osmi po redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Zdravka Bušić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] se osvrnuti na postignuće tj. ispunjenje jednog od dugoročnih vanjskopolitičkih prioriteta Vlade RH koja će doprinijeti poboljšanju poslovnih mogućnosti s jednom od svjetskih velesila SAD-om. Ulaskom Hrvatske u program izuzeća od vize tj. tzv. Visa Waiver Program hrvatskim državljanima se omogućuje ulazak u SAD bez viza čime smo približili američke i hrvatske građane. Ulaskom u krug 39 država u svijetu s bezviznim režimom sa SAD-om stvorit će se preduvjeti za jačanje suradnje tj. olakšat će se poslovanje hrvatskih tvrtki koje već sada ostvaruju ozbiljne, ozbiljne aktivnosti i posao u toj državi. Svakako treba imati na umu brojne hrvatske iseljenike koji će na ovaj način biti povezani s domovinom, koji će olakšati svoje obiteljska putovanja iz Hrvatske u SAD i obrnuto. Na ovaj način intenzivirat ćemo također skrb o našim iseljenicima u zajedničkim projektima i konkretnim aktivnostima. Zahvalni smo administraciji SAD-a kao i predstavnicima veleposlanstva SAD-a u RH koji su u suradnji Vladom RH, Ministarstvom vanjskih i europskih poslova, MUP-om i drugim državnim upravama godinama, godinama radili oko programa i za ukidanju viza sa SAD-om. Naime, da bi neka država sudjelovala u Visa Waiver Programu mora ispuniti zahtjeve vezane za borbu protiv terorizma, provođenje zakona, sigurnosti dokumenata i upravljanje svojim granicama. Podsjetimo za ulazak u bez vizni režim bilo je potrebno ispuniti osim navedenih čimbenika i važan preduvjet, a to je postići prag odbijenih zahtjeva za vizu ispod 3% što je Hrvatska postigla. Time je RH uz preostale četiri članice EU Bugarsku, Cipar i Rumunjsku jedina uspjela postići taj cilj. Ulaskom u navedeni program predstavlja korak naprijed u odnosima RH i SAD-a kako i politički tako i gospodarski, više kontakata, više putovanja, više ulaganja i dovest će do rasta trgovine između RH i SAD-a, a svakako će doprinijeti i porastu sigurnosti te jačoj suradnji gledajući globalno i približit će naše znanstvene i poslovne zajednice. Priključivanje Hrvatske Visa Waiver Programu bio je jedan od vanjskopolitičkih prioriteta jer je jačanje političke i gospodarske suradnje sa SAD-om jedan od strateških interesa RH. Za Hrvatsku to znači da se okreće globalnom tržištu još jače i više, dakle stvara preduvjete za ozbiljniji gospodarski napredak, a politički da Hrvatska više nije „ostatak svijeta“ već je prepoznata kao ozbiljan i odgovoran partner u srcu Europe. Hvala lijepa.
Druga rasprava poštovani kolega Danijel Spajić u ime Kluba zastupnik Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Tijekom korone svoje slobodno vrijeme smo kratili raznim aktivnostima, a zabilježen je veliki porast Internet prometa govori kako smo uživali gledajući streaming servise i brojne sportske događaje od kojih ću izdvojiti UFC kao jednu od rijetkih sportskih organizacija koja je organizirala uspješne evente uprkos mjerama. MMA odnosno slobodna borba u Hrvatskoj ima veliku tradiciju od pokojnog Branka Cikatića koji je dva puta oblačio manje rukavice do apsolutne legende, jednog od najpopularnijih hrvatskih sportaša uopće te našeg bivšeg saborskog kolega Mirka Filipovića CRO copa. Tu su i najuspješniji prvak UFC-a u teškoj kategoriji naš Stipe Miočić te brojni prvaci u raznim proslavljenim organizacijama od poljskog gdje imamo Soldića, Račića itd. Mogao bih ovako nabrajati u nedogled, no poanta je jasna, slobodna borba ima veliku tradiciju u Hrvata, a k tome je prilično i gledana pa je nedavni event FNC u Šibeniku pogledalo preko pola miliona ljudi u prijenosu uživo. Dakle, imamo i tradiciju i globalne uspjehe i popularnost i promociju Hrvatske. No, ono što nemamo je priznanje slobodne borbe kao sporta. …/nerazumljivo/… uvedena na 33. olimpijskim igrama antičkog doga davne 648 godine prije Krista, dok kod nas zbog izostanka kategorizacije ovi vrhunski priznati sportaši tijekom korone ne samo da se nisu mogli natjecati već nisu mogli ni trenirati. Podsjećam ovo je jedan od rijetkih sportova koji privlači strane investicije u Hrvatsku American Top Team je samo jedan od primjera. Borci treniraju, bore se u amaterskim i profesionalnim natjecanjima, doslovno ostavljaju znoj i krv u oktagonu u najbržem rastućem sportu u svijetu, a kod nas nemaju ni minimum sportskih mogućnosti. Zato ću podržati inicijativu i potpisati peticiju u kojoj će nadam se sudjelovati i brojne kolege iz sabora kao i iz svijete sporta i javnog života jer je ovo pitanje iznad puke politike. Vrijeme je da sa jednog od naših najpopularnijih sportova uklonimo stigmu i premjestimo ga iz sive zone tamo gdje u potpunosti i pripada, u vrhunski sport. Zahvaljujem se i apeliram vam kad dođe do ove peticije da ovo podržimo i da damo tim ljudima da normalno treniraju, funkcioniraju kao drugi sportaši. Hvala vam lijepo.
Prelazimo sad na 7. raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Svake godine u 10. mj. Gradsko vijeće grada Vukovara razmatra dostignuti stupanj razumijevanja solidarnosti, snošljivosti i dijaloga među građanima Vukovara te odlučuje o mogućnosti ili potrebi proširivanja prava srpske zajednice novim pravima iz kataloga zakonskih prava i tako već nekoliko godina za redom grad Vukovar zadovolji formu i praktično iz godine u godinu po principu copy-paste prepisuje zaključak kako stupanj međusobne snošljivosti hrvatskog naroda i pripadnika srpske nacionalne manjine nije napredovao i da se nisu stvorili uvjeti za proširenje prava pripadnika srpske zajednice. Ove godine to opravdanje zvuči poprilično loše, a ono glasi da trebamo pričekati rezultate popisa stanovništva koji će dati precizne podatke o tome koliko Srba u Vukovaru živi pa ćemo onda biti pametniji i ponovo odlučivati i evo, takvo objašnjenje trebalo bi da zadovolji Ustavni sud RH. Navodi o čekanju novih rezultata popisa ne bi bili sporni da se istovremeno ne govori da su rezultati iz 2011. lažirani za skoro 20%, što je svakako, složit ćete se, smiješno. Svako tko iole prati politička zbivanja u Hrvatskoj zapravo nije iznenađen ovakvim zaključkom jer je svima jasno dokle god ova aktualna vlast vodi grad neće biti ispunjeni uvjeti da se Srbima prošire prava jer se kolektivna krivica pripisuje i onima rođenim '97. i 2007. i 2017. ž Borba protiv Srba i predstavljanje Srba kao dežurnih krivaca i svega lošeg osnova je politike u Vukovaru bez obzira što su ta prava zagarantirana pozitivnim propisima RH, ali brojnim međunarodnim dokumentima koje je ratificirala RH čime su oni postali sastavni dio našeg pravnog sustava i po pravnoj snazi su iznad zakona RH. Ove činjenice ne zanimaju gradske čelnike koji nastavljaju stigmatizaciju mog naroda i od odnosa prema Srbima prave mjeru vlastitog domoljublja kako bi bili prepoznati kao jedine iskrene patriote jer su oni uvijek i isključivo protiv svega što ima predznak srpsko. Srbi su inače ugroza i prijetnja za sve što se događa u gradu Vukovaru osim kada dođu lokalni izbori pa se dobri i podobni Srbi stave na listu, izaberu aktualni saziv i onda ti isti Srbi zamislite glasaju da ne postoje preduvjeti da se prošire prava srpskoj zajednici u RH odnosno u Vukovaru. U najmanju ruku tragikomično. I ne radi se ovdje samo o ćiriličnim pločama kako to pojedinci nastoje prikazati i banalizirati. Prava koja srpska zajednica ne uspijeva ostvariti su puno šira i tiču i razmjerne zastupljenosti i prava na obrazovanje i na registraciju manjinskih škola i na stambeno zbrinjavanje, ali koga briga. Kolegice i kolege ja se na ovom mjestu vama ne žalim jer bi to bilo besmisleno naročito zato što gradska vlast ima dovoljno ruku da može proglasiti da je zemlja ravna ploča, a ne donijeti jedan ovakav zaključak. Mnogo me više brine jedna druga stvar, a to je da je više nade i daleko bolja društvena klima bila '97. godine kada je predsjednik Tuđman došao tzv. vlakom mira, a sačekali su ga zamislite predstavnici Srba i zamislite oni iz SDSS-a. Četvrt vijeka je prošlo, a mi ne da se nismo pomaknuli s mrtve tačke već smo se vratili nekoliko koraka unazad. Ističem da je srpska zajednica u Vukovaru očekivala ovakav zaključak, ali i da je protiv njega jer ne pridonosi međunacionalnim odnosima nego ti odnosi se ne popravljaju, a gradska vlast ne čini ništa kako bi se oni unaprijedili jer im je tako lakše održavati tenzije i ne činiti ništa.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegica Jeckov povrijedila je Poslovnik Članak 238., gdje na neviđen način vrijeđa ljude srpske nacionalne manjine koji ne misle kao ona da su podobni Srbi. Pa gospođa mora znati da je ona dio parlamentarne većine i da ona donosi odluke, a ljudi srpske nacionalne manjine odakle ja dolazim su iznimno pošteni, dobri, brojni su sudjelovali u Domovinskom ratu [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] i stoga nemojte više vrijeđati ljude srpske nacionalne manjine.
Kolega Bulj hvala vam lijepa, znadete i sami da to nije bila povreda Poslovnika. Povreda Poslovnika je instrument koji ukazuje na kršenje procedure saborske, a ne ulazimo u sadržaj. Dakle, ako ne slažete s time to je razumljivo, ali isto tako to nije povreda Poslovnika pa vam moram dati opomenu. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegica Dragana Jeckov povrijedila je Članak 238. Poslovnika gdje je iznijela niz neistina na aktualnu gradsku vlast i rad gradske vlasti u gradu Vukovaru. Naime, upravo ta gradska vlast je dala na desetke i desetke milijuna kuna svim obrtnicima, poduzetnicima bez obzira koje su nacionalnosti, a ima pravo se pozivati na netočne podatke popise stanovništva recimo u osnovnim školama imate samo svega 19% djece po nastavi na srpskom jeziku, a u vrtićima svega 24% … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa kolega Pavliček. Isto obrazloženje za opomenu koju dobivate. Prelazimo na četvrtu raspravu, u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, na dnevnom redu sabora je kao i svake godine izvješće o obrani za prethodnu godinu. Vlada je saboru poslala to isto izvješće 19. kolovoza sad smo negdje pri kraju listopada i nismo ga raspravili. Ali to izvješće je strukturirano kao i svaka izvješća Vlade. Sve je dobro i radi se najbolje moguće. Vojska se modernizira, brodovi, helikopteri, oklopna vozila i naravno borbeni avioni. Radi se na obrazovanju, razvoju vještina, surađuje se s drugima, prilagođavamo se NATO-u, sudjelujemo u misijama. To je sve u redu i nemam niti jednog jednog razloga sumnjati u točnost tih podataka. Ali ipak, kad gledam izvana prema našim oružanim snagama tu nešto nedostaje. Mi zapravo ne znamo kakvo je stanje zaista na terenu, kakva je stvarnost kad se razgrnu pažljivo napisana izvješća s odabranim informacijama i podacima, kakvo je stanje duha pripadnika oružanih snaga, brine li se netko zaista o njihovim uvjetima za vrijeme ovog doba stresa, psihoze i neizvjesnosti, u kakvom je stanju sva ta tehnika. Te odgovore zapravo ne znamo, a u zadnje vrijeme u javnost svako malo dolaze vijesti koje zabrinjavaju i zbog kojih se svi zajedno moramo postaviti pitanje i postavljamo točno ova o kojima govorimo. Jedna takva vijest bila su samoubojstva u vojsci. Službeni odgovori uvijek su isti, u Oružanim snagama postoje psiholozi i psihološke službe koje su uvijek dostupne, za prijem u službu je potrebno psihološko testiranje, liječnički pregledu su obvezni svake 3 godine. I to je sve u redu. Ali, što je ispod površine tih službenih i statističkih podataka? Ajdemo biti potpuno jasni. Biti vojnik izuzetno je težak posao. Traži se izvrsna fizička i psihička sprema, dostupnost 24 sata na dan, s druge strane, svi ti ljudi su ipak samo ljudi koji imaju svoje brige, probleme, obitelji i obaveze. U ovo doba pojačanog stresa u kojem živimo to ima svoje posljedice. Pitanje koje se također, postavlja, jesmo li uopće u stanju s obzirom na mali interes za vojnom karijerom popuniti redove ljudima koji su zaista na razini zahtjeva za jedan takav život i mogu li se s njime nositi. Odgovore na to pitanje nema niti u jednom izvješću, a psihička i fizička sprema je ključna stvar za obrambeni sustav zemlje. Zanimljiv odgovor i na pitanje o samoubojstvima koje je dao državni tajnik u Ministarstvu obrane Zdravko Jakop koji je rekao da su samoubojstva vezana uz tešku životnu situacija ili vezana za određene ovisnosti i s tom izjavom od ovisnosti dolazimo do druge priče iz OSRH-a koja je zaokupila pažnju javnosti. Radi se o incidentima s drogama i to ne bilo gdje, nego u najelitnijoj postrojbi HV-a, Zapovjedništvu specijalnih snaga. U 2,5 mjeseca čak 5 pripadnika te postrojbe bilo je pozitivno na drogu i to onu najskuplju, kokain. To je zabrinjavajuća brojka s obzirom da se radi o postrojbi s ukupno 280 pripadnika. Konzumacija ili čak ovisnost o kokainu je značajni sigurnosni rizik za našu vojsku. Utječe na psihičku i fizičku spremu, ali i otvara put u potrebu za nabavkom većih količina droge ili novca koji značajno premašuju normalne prihode pripadnika vojske, a to je onda put u moguće kriminalno ponašanje i slabost koja ugrožava samu sigurnost obrambenog sustava. Zadnja vijest koja se javnost bavi je istraga USKOK-a nad remontom vojnih helikoptera. Tu se sumnja u pogodovanje, prepravljanje dokumentacije, preplaćeni posao, dakle, jednom riječju, na klasičnu korupciju. USKOK ovu prijavu treba do kraja istražiti pa ćemo tada moći donijeti i konačni sud. Ali ono što ostaje je gorak okus, ulažemo veliki novac u nabavku vojnih aviona, a pitanje na koje nemamo odgovor je kako stvari funkcioniraju u bazi, na terenu, u vojarnama, a bez toga, bez motiviranih i duhom i tijelom zdravih vojnika i vojnikinja, nikakvi avioni neće nam biti od koristi. Hvala.
Idemo na 5. raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Političari, većina političara nosi odijela, muškaraca, žene se drugačije odijevaju, ali ima vrijeme kada političari svoja odijela, bar po nama Hrvatskim suverenistima, trebaju zamijeniti sa drugačijom odjećom. Sad je to vrijeme. Sad je vrijeme da kažemo da smo uz svoj narod, da nismo političari nego smo aktivisti. Ono što vjerujem, svi znate, ovih dana na ulicama svih većih hrvatskih gradova tisuće i tisuće aktivista, volontera, ljudi koji iznimno vole svoju domovinu, sakupljaju potpise kako bi se zaštitila hrvatska kuna. Kako bi se zaštitila službena novčana jedinica. Ali ono što je još bitnije od same zaštite kune je volja naroda. Za one koji nisu shvatili ili nisu slušali, ovo prikupljanje potpisa je, da bi se omogućio referendum, da bi se omogućio referendum o službenoj novčanoj jedinici. Dakle, ništa ne prejudiciramo, ako sutra narod na referendumu kaže da je za euro, biti će euro, ali ja ne vidim u čemu je problem i onima koji su za euro, da se slože sa činjenicom da narod o ključnim pitanjima mora odlučivati. Stoga, pošto je 1. štand za prikupljanje potpisa daleko od HS-a, čak na Trgu bana Jelačića, 200 m daleko, mi smo danas odlučili, mi Hrvatski suverenisti, omogućiti svojim kolegicama i kolegama zastupnicima u HS-u da svojim potpisom u ovoj knjižici daju svoj glas, svoj potpis da se dogodi referendum o promjeni službene novčane jedinice. Ja vas sve pozivam, bez obzira u kojem se dijelu političkog spektra nalazite, jeste li centar, jeste li lijevo, jeste li desno, bez obzira na svjetonazor, da shvatite da ste i vi ovdje birani od naroda i da tu volju naroda moramo njegovati te vas pozivam da danas u 11 sati kraj Bašćanske ploče u HS-u svojim potpisom omogućite referendum. Ponovit ću, poštovane kolegice i kolege, danas u 11 sati kraj Bašćanske ploče, ovdje u HS-u, ja vas pozivam da svojim potpisom omogućite referendum. Bez obzira na stranački dres koji nosite, bez obzira na dio političkog spektra u kojem se nalazite. Ovim putem ću već zahvaliti nekih kolegice i kolegama koji su potpisali, konkretno, kolegi Miletiću, kolegi Grmoju, evo, europarlamentarcu g. Sinčiću koji su već svojim potpisom podržali ovu inicijativu. Ponovit ću još jednom za one koji nisu čuli, danas u 11 sati kraj Bašćanske ploče, evo, očekujem da se pojave svi oni, svi oni, evo i kolega Bulj, neko mi kaže, pokazuje, ne znam, da, onda hvala i njemu, dakle danas u 11 sati kraj Bašćanske ploče pozivam kolegice i kolege hrvatske zastupnike da svojim potpisom omoguće demokraciju, omoguće da se dogodi volja naroda. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Sada ćemo prijeći na 9. raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS-a. U Hrvatskoj je danas 4400 novozaraženih slučajeva oboljelih covidom, čak tisuću više nego jučer, čak 2720 više nego prošli tjedan. Jučerašnji dan tzv. crni ponedjeljak odnio je 30 života. Na punktovima za cijepljenje nepregledni su redovi, na nekima od njih čeka se u redu i po dva, tri sata, svaki treći testirani je pozitivan, procijepljenost je ispod svih očekivanja i planova Vlade RH. Na popisu smo država koje su označene kao visokorizične za putovanje, a država, vlada odlučno najavljuje kako će od sada intenzivno i pojačano kontrolirati nošenje maski među pučanstvom u zatvorenim prostorima. Selo gori, a baba se češlja. Ali da ne bi sve samo ostalo na toj odlučnosti vlade na obračunu s nošenjem maski mora ova vlada prouzročiti i malo kaosa kao i do sada i ostati dosljedna u svojoj nedosljednosti, neorganiziranosti, nelogičnosti i kontradiktornosti. U kreiranu neizvjesnosti i kaosa su eksperti. Sada su na red došle škole, pa je tako vrhovni državnik i glavni epidemiolog Andrej Plenković odlučio doskočiti crnim brojkama na način da ostavi djecu kod kuće, da zatvori škole na dva dana i prebaci svu nastavu na on line model. Eto tako se odnose odluke, naredbe u roku od 48 sati bez obrazloženja zašto, bez konzultacija s lokalnim stožerima, ravnateljima i zaposlenicima škola koji jako dobro znaju da epidemiološka situacija nije ista i da je suludo zatvarati i one škole u kojima nema zaraženih ili je tek manjih broj zaraženih njih ili u kojima se jednostavno nastava može organizirati i u ovom kombiniranom modelu za one razrede gdje postoji veći broj zaraženih on line, a za one gdje ne postoji redovna nastava u živo. Tako su ravnatelji na kraju krajeva u suradnji sa epidemiolozima radili i do sada. Podsjetit ću i u rujnu su epidemiolozi upozoravali da su škole mjesta iz kojih dolazi veći udio novozaraženih. Svjestan je toga i ministar Fuchs koji nas je do jučer uvjeravao da ne postoje razlozi za zatvaranje škola, ali vrhovni epidemiolog Plenković je odlučio i svoje poručio. No nije odgovorio na pitanje do kada će ove mjere trajati, nije odgovorio na pitanje na temelju čega se donijela ovakva odluka, nije odgovorio na pitanje zašto se škole zatvaraju, kafići, restorani, trgovački centri, mise … druga javna okupljanja ostaju. Nije odgovorio ni na pitanje kako on to misli da se roditelji reorganiziraju i da zapravo ta dva dana mogu ostati sa svojom djecom kod kuće, neki od njih možda nemaju godišnji. Nije rekao hoće li ovu mjeru ako se ova mjera nastavi i nakon sljedećeg tjedna pratiti određene kompenzacijske mjere za rad od kuće. O čemu će takva odluka ovisiti? Hoće li škole ne raditi samo dva dana ili će se to produžiti i dalje? I dalje ne znamo na temelju čega se donose mjere je li to na temelju broja novozaraženih, je li to na temelju broja novohospitaliziranih, je li to na temelju broja onih koji su završili na respiratoru, je li to na temelju broja onih koji su umrli? Nijedan odgovor na ovo pitanje nemamo, osim da smo odlučili zapravo da je on line nastava jedina mjera prevencije širenja virusa. Ja bih voljela da ova Vlada RH kada već ovako ima na piku škole i kada su one prve i ključne s kojima se treba pozabaviti da poradi malo na onome na čemu ništa nije radila prethodnih godinu dana, a to je mentalno zdravlje djece, pomoć djeci u učenju. Znači puno istraživanja pokazuje kako djeca boluju od raznih bolesti, kako pate od anksioznosti, od depresije, kako imaju velike rupe u znanju, kako imaju poteškoća u učenju nijedno od tih problema nije prineseno dovoljno pozornosti premijeru Plenkoviću da se pozabavi zajedno s ministrom Fuchsom ovim krucijalnim problemima obrazovnog sustava koji će imati puno veće i puno dalekosežnije posljedice, ne samo na obrazovni sustav nego i javnozdravstvenu sliku Hrvatske u nadolazećem periodu. Ali zato kad se treba boriti protiv covida i kada treba spriječiti zarazu odnosno širenje virusa, onda tu se kao jedino rješenje nude kontrola maski i zatvaranje škola, a koji je od ove vlade previše.
Idemo sada na treću raspravu, poštovani kolega Darko Klasić u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, dobro jutro svima najprije. Hrvatski sabor je '90.-tih godina zbog otvorene agresije u Hrvatskoj i u cilju lakše obrane zemlje u nametnutom ratu između ostalog donio odluku da u RH se uvede polupredsjednički sustav zbog jednostavnijeg funkcioniranja u tim ratnim vremenima što je doprinijelo i lakšoj i učinkovitoj obrani zemlje. Nakon što je Hrvatska oslobođena taj sustav ukinut je jer za njega više nije bilo potrebe. A Vlada proizlazi iz parlamenta i politički odgovara što znači da Vlada mora imati povjerenje većine u parlamentu. Napomenimo da i ustrojstvo europskih država dominira parlamentarni sustav dok je polupredsjednički manje zastupljen. Izmjenom hrvatskog Ustava od 9. studenog 2000. godine RH je od polupredsjedničkog postala parlamentarna republika, a jedan od inicijatora ovih promjena moj stranački kolega Ivo Škrabalo se sigurno pri tom nije mogao pretpostaviti da će ovaj značajan iskorak prema demokraciji u Hrvatskoj zbog loše formuliranih zakona postati kamen spoticanja na razini funkcioniranja države. Već tijekom zadnje kampanje bilo je vidljivo da pojedini kandidati za predsjednika žele Hrvatsku vratiti u polupredsjednički sustav s obzirom na to da nisu zadovoljni ovlastima koje predsjednik ima u današnjem parlamentarnom sustavu. Proteklih dana upravo smo svjedočili na ovo sukobu na relaciji Pantovčak – Banski dvori koji nakon onog zbog predsjednika Vrhovnog suda koji se tek nekako razriješio prošlog tjedna, još bizarniji još jedan u nizu nepotrebno stvorenih kojima svjedočimo zadnjih godinu dana. S jedne strane pomalo je nerazumljiva odluka ministra obrane da ne produži mandat zapovjedniku Počasno zaštitne bojne na sporna 2,5 mjeseca, međutim još je nerazumljivija reakcija predsjednika Republike Zorana Milanovića koji zbog toga prijeti blokadom donošenja svih drugih kadrovskih odluka za koje je potrebno supotpis njega i premjera Andreja Plenkovića. Blokada vlasti, konfuzija u pogledu tko tko i kada zapovijeda Hrvatskom vojskom, stvaranjem krize u kreiranju vanjskih politika gdje je cirkus još veći te stavljanje na stožera Oružanih snaga RH u nezavidan položaj političkog opredjeljivanja smatram neprihvatljivim. Ova dramatika se mora zaustaviti. Blokada imenovanja ne smije biti, Hrvatska vojska i vanjska politika RH nisu političke igračke i država mora funkcionirati na temelju dogovora i suglasja najviših državnih tijela. A posebno u područjima u kojima postoji sunadležnost. Ukoliko to nije moguće treba hitno pojednostaviti cijeli proces i krenuti u promjenu zakonske regulative kako bi spriječili moguće se krize u funkcioniranju države i blokadu institucija. Hvala lijepo.
I idemo na zadnju raspravu, to je poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, već dugo razmišljam na koji bi način građanima mogao objasniti funkcioniranje mirovinskog osiguranja, a da pri tom ne zamaram silnim tabelama, izračunima i formulama. Gotovo ih je nemoguće zaobići, no pokušat ću uz minimalno korištenje statistike izložiti samu suštinu mirovinskog osiguranja. Govorit ću o prvom stupu solidarnosti među generacijama jer je on izvor mnogih zabluda, nerealnih želja za korištenjem u neke druge namjene kao i pokušaja postavljanja uravnilovke. U mirovinskom osiguranju generacije koje rade izdvajaju doprinose koji se odmah iz proračuna isplaćuju generacijama koje su u mirovine, a koje, a koje su ranije dok su i same radile činile to isto. Naravno da je mirovinsko osiguranje bila, bilo institucija obilja kada su 4 radnika radila za 1 umirovljenika. Uplatioci doprinosa, radnici iz bruto plaće ne štete, ne postoji njihov račun kao u drugom stupu već uplatama doprinosa svako mjesečno izgrađuju svoje mirovinsko pravo koje će materijalizirati u obliku isplata u trenutku kada ostvare pravo na mirovinu po zakonu. U ovoj godini Vlada RH je isplatila između ostalog i na moj poticaj Covid dodatak za sve umirovljenike s ukupnim mirovinskim primanjima iz jednog ili više izvora s prebivalištem u Hrvatskoj ispod 4.000 kuna. Time je poslana jasna poruka da je 4.000 kuna mirovine i više za uvjete RH pristojna mirovina. Minimalna plaća je eto 3.400 kuna. Hajdemo sada vidjeti kako doći do te mirovine pomoću elementarnih matematičkih operacija. Za taj iznos mirovine osiguranik je u svom radnom vijeku trebao uplatiti milijun kuna doprinosa, revalorizirani dinari, hrvatski dinari i kune. Potom se taj iznos podijeli sa procijenjenim vremenom života, 20 godina i 11 mjeseci ili 251 mjesec isplate prema aktuarskim tablicama i dobije se iznos 3.984 kune, dakle približno 4.000 kuna. Ta matematika osigurava funkcioniranje mirovinskog osiguranja neovisno o tome što će neka osoba ranije otići s ovoga svijeta, što će se netko razboljeti i završiti u invalidskoj mirovini ili će pak doživjeti 100-ti rođendan. Ako sve ovo transponiramo u našu svakodnevicu dolazimo do slijedećeg zaključka. Da bi neki građanin stekao prezentirano mirovinsko pravo morao bi u ovom trenutku imati bruto plaću 10.500 kuna odnosno svaki mjesec uplatiti 2.100 kuna doprinosa narednih 40 godina uvećano za inflaciju. Idemo sada vidjeti kako i kada bi korisnici minimalne plaće bi mogli ostvariti 4.000 kuna mirovine. Oni mjesečno uplaćuju 850 kuna doprinosa i trebali ovaj iznos uplaćivati ravno 98 godina da bi postigli ukupnu, ukupnu uplatu od milijun kuna. Tek bi ovaj okrugli iznos uplate u konačnici rezultirao mirovinom od 4.000 kuna. Prema ovoj simulaciji za 40 godina uplate doprinosa oni uplaćuju, oni bi uplati 408.000 kuna i to bi bilo dostatno tek za 1.625 kuna mirovine. Prema Zakonu o mirovinskom osiguranju oni će biti zaštićeni mirovinom od 2.861 kune, dakle mirovinom koja je veća gotovo 43% od iznosa na koji bi imali pravo prema uplaćenim doprinosima. Na temelju svih postavljenih premisa izvodim ključni zaključak. Za niske mirovine nije odgovorna formula usklađivanja, zapravo je ona i jedna od najboljih u Europi, niti vremenski periodi usklađivanja. Odgovor na problem niskih mirovina u Hrvatskoj nalazi se u niskim plaćama, malim doprinosima i velikoj evaziji uplate doprinosa kao i u primanjima radnika bez uplate poreza i doprinosa. Zbog toga imamo svakogodišnji rast najnižih mirovina, a u budućnosti će čak 2/3 zaposlenih završiti u najnižim mirovinama i sadašnji broj od 232.000 najnižih plus 40.000 koje isplaćujemo u inozemstvo kontinuirano će se povećavati. Dakle, za zaštitu umirovljenika institucijom najniže mirovine zbog nepokrivenosti doprinosima treba osigurati 2 milijarde kuna godišnje iz drugih prihoda proračuna. Za kraj smjelo iznosim tvrdnju da dugogodišnja uplata značajnih doprinosa daje solidnu mirovinu i tu nitko nikoga nije zakinuo. U ovom životno važnom osiguravatelju prihoda u starosti, bolesti i nemoći nešto se može [[Upadica: Hvala vam.]] promijeniti u sadašnjosti, svakako i u budućnosti [[Upadica: Hvala kolega Hrelja.]] no prošlost ne možemo mijenjati, a mnogi to traže. Ja se ispričavam na malom prekoračenju. Hvala.
Molim. Dobro. Znači 10,23 je, ajde ovako dat ćemo stanku do 10,35. Znači počinjemo u 10,35. STANKA U 10,23 SATI. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Kao i svaki puta na početku sjednice krenut ćemo sa slobodnim govorima odnosno iznošenjem stajališta, a nakon toga u 10,30 ćemo onda krenuti sa Godišnjim izvješćem Vlade RH osim ako ne bude toliko klubova pa ćemo još koju minuta poslije toga, ali plan je u 10,30. Pozivam sada prvu kolegicu Renatu Sabljar Dračevac da nam se obrati u ime Kluba socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolege i kolegice saborski zastupnici. Možemo li imati u povjerenja u Nacionalni stožer? Povjerenje je temeljni odnos među ljudima i stvara pouzdanim ujednačenim odnosom jednakim prema svima. Povjerenja više nemam prema Nacionalnom stožeru ako ne vjerujemo toj grupaciji ljudi ne možemo poštivati njihove odluke i preporuke. Kako smo izgubili povjerenje? Na početku pandemije rečeno je, maske ne pomažu, a kada ne nitko od nas nije mogao normalno kretati, ići u školu, na posao dozvoljena je Procesija „Za križom“ na Hvaru, a točno znamo tko je porijeklom s Hvara. U ovom proteklom periodu od kada je proglašena epidemija 25. veljače 2012. nažalost možemo nabrojiti mnoštvo nelogičnosti i pogodovanja pojedincima i skupinama. Kakve odluke donose ljudi u čije ruke su stavljeni naši životi? Jedna pravila vrijede za naš život unutar države pa nakon preboljenja covida imunitet za dolazak u bolnicu vrijedi 365 dana, a druga pravila vrijede na planu EU covid potvrda odnosno u slučaju ako idete na koncert ili na utakmicu potvrda će vam vrijediti samo 180 dana. U drugim zemljama EU više nema samoizolacije, ako si bolestan liječi se, ako si imao kontakt sa oboljelima tada svako drugi dan ideš na testiranje i normalno radno funkcioniraš. Dokle god pravila nisu jednaka i ujednačena za sve ljudi vam neće vjerovati, a u vrijeme kada nas je ozbiljno zapljusnuo četvrti val pandemije, nažalost danas još nisu objavljeni službeni rezultati za 24 sata, ali iz novina čitamo da se radi o 4400 novih slučajeva zaraženih SARS covid virusom broj aktivnih slučajeva u RH je jučer bio 17940, danas možemo očekivati 19000. Jučer je među njima bilo hospitalizirano 1170 pacijenata, a od toga na respiratoru 139 pacijenata. U zadnjih 48 sati preminulo je 30 plus 30 oboljelih od covida. Prije 14 dana kolega Davorko Vidović na sjednici Odbora za zdravstvo reko je, svakoga tjedna izgubimo jedan manji autobus ljudi, sad već na dvodnevnoj bazi gubimo jedan autobus ljudi. Smrtnost u RH je zabrinjavajuća, jučer i prekjučer izgubili smo 60 osoba. Ukupna smrtnost u RH od početka epidemije do 17.10. je 2176,2 na milijun stanovnika. Zabrinjavajuća je 14-dnevna kumulativna stopa mortaliteta na dan 21.10.2010. Europski prosjek je 23,64, a hrvatski 54,7 to je bilo dok nam je umiralo 20-ak osoba i manje dnevno. Znači naš prosjek je duplo gori od europskog prosjeka. Veću stopu smrtnosti od nas imaju samo četiri zemlje Latvija, Litvanija, Bugarska i Rumunjska, a kumulativno potvrđena smrt od covida na milijun stanovnika u periodu od kada traje pandemija zbog ovog velikog vala smrtnosti podiže nas i na toj ljestvici, sada smo osmi po broju umrlog do 17.10. Hitno moramo pronaći koji su razlozi tolike smrtnosti. Postoji ozbiljan raskorak između broja testiranih, broja pozitivnih, broja hospitaliziranih, broja osoba na respiratoru i broja umrlih. Strše ove zadnje dvije kategorije. Postoji li jasan protokol kojim brinemo o oboljelima koji su na kućnom liječenju? Dolaze li oboljeli pravovremeno na hospitalizaciju? Zbog ovako velike smrtnosti i krajnje neodgovornosti tražimo ostavku stožera i imenovanje ozbiljnih stručnjaka koji bi svojom stručnošću i dosljednošću ujednačenim postocima izazvali povjerenje kroz građana, a time i bolju procijepljenost. Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:37 SATI]] Zahvaljujem snimateljima fotografima molim vas sada da oslobodite prostor kako bi mi mogli započeti s radom. Na redu je: - Godišnje izvješće Vlade RH Na temelju čl. 128. poslovnika predsjednik vlade usmeno će predstaviti Godišnje izvješće vlade. Pozdravljam predsjednika vlade i ministre koji su u njegovoj pratnji i potpredsjednike uglavnom. Podsjećam da govor predsjednika vlade u izvješću može trajati najdulje 60 minuta, na govor predsjednika vlade nema replika. U raspravi mogu sudjelovati samo klubovi zastupnika, predstavnik kluba zastupnika u raspravi može govoriti najdulje 20 minuta. Nakon provedene rasprave predsjednik vlade podnosi završno izlaganje koje može trajati najdulje 20 minuta i u toj raspravi isto tako nema replika. Prije nego što dam riječ predsjedniku vlade vidim da imamo zahtjeve za stankom, prvi je na redu kolega Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Evo tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista kako bi se dodatno konzultirali o ovom vašem izvještaju, ali kako bi još jedanput spomenuli da je Hrvatska evo osam godina punopravna članica EU te nažalost svi ekonomski pokazatelji govore da smo i dalje na samom začelju. Pa tako smo po BDP-u po glavi stanovnika pretposljednji, tako nam je udio duga više od 90% gotovo u BDP-u, tako su na nekih trenutno 65% prosječne razvijenosti EU. Svi ti pokazatelji govore da Hrvatska nije spremna za ulazak u Eurozonu i da će Hrvatska imati još lošiji standard ulaskom u Eurozonu. Stoga vas evo predsjedniče hrvatske Vlade pozivam da danas izdvojite jednu minutu u 11 sati ili nakon vašeg izlaganja i potpišete ovu našu inicijativu za zaštitu hrvatske kune. Vjerujem da se ne slažete s nama o tome kada treba uvesti hrvatsku kunu ali sam uvjeren, tj. kad treba uvesti euro, ali sam uvjeren da se slažete da hrvatski narod treba o tome odlučivati. Naime, često su se mijenjale valute na ovim područjima od Austro-Ugarske, Kraljevine Jugoslavije, NDH, komunističke Jugoslavije i moderne Hrvatske države, nikad do sada se narod o tome ništa nije pitao. Živimo u demokratskoj državi, vi ste na čelu hrvatske Vlade koju su izabrali hrvatski građani, hrvatski narod i ja vjerujem da nemate ništa protiv da hrvatski narod odlučuje o tome je li za promjenu nacionalne valute ili pak ne. Hvala vam lijepo.
Stanka je odobrena. Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani. Zatražio bih stanku u ime kluba Mosta kako bih uz ovo izvješće koje slijedi još jednom upozorio na težinu situacije u Hrvatskoj. Ja sam svjestan da će kroz koji trenutak predsjednik vlade doći tu za govornicu i govoriti kako je u Hrvatskoj većina toga ili gotovo pa sve ružičasto. Možda s njegovog vidikovca to izgleda tako, ali taj vidikovac je poprilično udaljen od većine ljudi u Hrvatskoj. Većini ljudi u Hrvatskoj njihova plaća manja je od minimalnih troškova života izračunatih prije 10 godina, minimalnih prije 10 godina. Većini ljudi u Hrvatskoj danas je plaća manja od minimalne potrošačke košarice danas. Većina ljudi u Hrvatskoj danas treba biti profesor Baltazar da bi preživjela mjesec i obrazovala svoju djecu. I ovo su službeni podaci što DZS-a, što sindikata i možete ih naći javno. Većina ljudi danas u Hrvatskoj osjeća nepravednost u društvu jer su se borili za zemlju iz koje njihova djeca trebaju otić jer nemaju iste prilike kao neki drugi, a o pošasti korupcije da i ne pričam. I zato bih zamolio predsjednika vlade da danas kada dođe za govornicu govori o istini jer samo to nam može omogućiti da svi u Hrvatskoj imaju budućnost, ne samo neki. Želim vidjeti od svih nas, a i predsjednika vlade da se bori za budućnost naroda, a ne za vlastitu budućnost. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada je na redu kolega Daus. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. U ime kluba IDS-a tražim stanku od 10 minuta kako bi se još dodatno konzultirali, ali i upozorili na jednu temu koja se pojavila zadnjih dana u javnosti, a to su najavljene izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji je donijet ovdje u saboru prije tri godine s jednim od osnovnih ciljeva decentralizacije sustava zdravstva, a u ovom nacrtu što je radna skupina učinila ide se prema dodatnoj centralizaciji. Pa možda samo plastično na jednom primjeru da pokažem razliku centraliziranog i decentraliziranog sustava zdravstva na primjeru Zavoda za hitnu medicinu Istarske županije. Hitna medicina do pred desetak godina bila je na margini zapravo zdravstva tada je evo bit će 1.11. sada 10 godina da je osnovan taj zavod, tada je država dala sedam sanitetskih, ne ambulantskih, sanitetskih vozila nikad poslije ni druga vozila ni namjenske sredstva za opremu, uniforme, novac za materijalna prava radnika, božićnice, regrese, jubilarne nagrade. Zadnjih 10 godina kada je hitna u ingerenciji Istarske županije ima 28 ambulantnih vozila od čega osam najkvalitetnijih s crash testom koja daju maksimalnu sigurnost pacijentu i osoblju, sva oprema je vrhunska, njihov pacijent dobije sve što treba, ljudi imaju međunarodne edukacije. To su sve sami platili uz pomoć Istarske županije, istarskih općina i gradova bez pomoći države. Sredstva za plaće HZZO pokriva svega 75%, svi ostali troškovi opreme i vozila su isključivo na lokalnoj zajednici i čak 28,7% radnika imaju zaposlenih u tzv. nadstandardu bez kojeg ne mogu funkcionirati jer je premala mreže hitne medicine. U Zavodu za hitnu medicinu Istarske županije pacijent danas ima šansu 25% da će biti oživljen, u ostatku RH stopa oživljavanja je ispod 10%, a da imate samo primjer prije 10 godina stopa oživljavanja bila je 2,2%. Stoga poučeni dosadašnjim iskustvom bojimo se da će državno upravljanje nekima biti [[Upadica: Hvala vam.]] majka, a Istri opet maćeha. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Mlinarić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Tražim stanku i ime Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta da se konzultiramo, a i gospodin Plenković da ima vremena i nadam se da će u ovom svom izlaganju od sat vremena reći za temu koja već 30 godina pati majke koje traže svoju djecu, da će reći što je razgovarao sa gospodinom Vučićem u Sloveniji prije dva tjedna. Što je dogovorio o pronalasku nestalima, nestalih. Mislim da je to tema za majke koje traže svoju djecu broj jedan. Ja znam da će on sad tu govoriti o micilnim milijardama koje su povučene iz EU, ali vjerujte mi za majku koja traži svoga sina 30 godina to joj je sporedna tema. Volio bih da se izjasni što je sa logorašima, tužbama prema Srbiji pogotovo poslije presude srpskim obavještajcima Sinatroviću i ovog ljeta što je presuđeno, što će Hrvatska napraviti za hrvatske logoraše preko 30 ljudi, 30.000 ljudi i hrvatskih branitelja koji su se borili za ovu državu da bi danas on mogao ovdje ovo izvješće govoriti. Što je poduzeo po tome, što je za ratnu odštetu, što je za kulturno blago. Vidimo koliko još nije vraćeno samo Vukovarskom muzeju što je pokradeno, opljačkano od srpsko crnogorskog agresora od JNA da nam kaže u tom izvješću, u tih 60 minuta da nađe bar 10 minuta za temu koja je stara 30 godina, a do dana današnjeg nije riješena. Hvala vam lijepo.
Stanka je odobrena. Idemo na peti zahtjev, kolegica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bih snažno apelirala na Vladu i na sve vladajuće strukture zbog dva enormna problema u Hrvatskoj, a to je pandemija i posljepotresna obnova. Svjedočimo svi da već godinu i pol dana od potresa u Zagrebu i skoro godinu dana od potresa na Baniji zahvaljujući neučinkovitosti, neorganiziranosti i sporosti Vlade RH sa posljepotresnom obnovom se nismo pomakli s mjesta. Ono što je zastrašujuće su današnji podaci neslužbeni o zaraženima i umrlima od pandemije Covida. To je 4.571 zareženi i 26 umrlih u posljednjih 24 sata. Mi smo višekratno upozoravali sa ove govornice u saboru o neučinkovitosti, neuvjerljivosti stožera civilne zaštite i molili smo te ljude da naprosto se povuku i da dođu koji su uvjerljiviji i učinkovitiji, organiziraniji i koji bi bolje vodili ovu krizu. Svi se sjećamo da je taj stožer imamo itekakvu vidljivost, itekakvu uvjerljivost na samom početku pandemije. Međutim, kada se politika uplela u rad stožera cijeli taj ugled i uvjerljivost je pao u nikakvo, u ništavilo. Podatak je zastrašujući isto tako da u Zagrebu, da u Hrvatskoj imamo 43% cijepljenih, 43%. Znači ni ta cijela kampanja oko cijepljenja nije uspjela, a svi vrlo dobro znamo da je cijepljenje jedini moguća, jedina moguća obrana od, od te strašne pandemije. Tako da ponovno apeliramo na Vladu RH da hitno, ali hitno poduzme nešto da ljudi u Hrvatskoj ne umiru i da nema toliko zaraženi da nam se ne dogodi kolaps cijelog zdravstvenog sustava. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegica Peović, izvolite.
Evo tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte, prvo da kaže, u trajanju od 10 minuta, prvo da kažem da mi je drago da neki zastupnici poput Bože Petrova savladavaju nekakve osnove koje se čuju s ove strane, ali kolega Petrov nije to Baltazar, to je Alan Ford. Sad ćemo u idućih sat vremena slušati svakakva lijepa obećanja i ono što se ispunilo, ali to je stvarno u skladu sa onim što sam i jučer rekla vezano uz minimalnu plaću, znači obećajemo ništa i to ispunjavamo, to vam je iz Alan Forda. Ono što nam može pomoći da bismo se, da bismo se obranili od lažne statistike i manipulacije statistikom koju ćemo čuti u idućih 60 minuta važno je da navedemo neke podatke koji nam tu mogu pomoći. Čut ćemo da je došlo do porasta zaposlenosti, znači i premijer i ministar Aladrović neprestano broj broj osiguranika i dovode u vezu naš poraz zaposlenosti u odnosu na s europskim zemljama gdje smo mi među najslabijima. Znači mi imamo najslabiju, jednu od najslabijih stopa zaposlenosti u Europi. Reći će nam da su porasle plaće. Plaće hrvatskog radnika su 37% plaće zapadnoeuropskog radnika. Reći će nam da je došlo do porasta minimalne plaće i to naravno uspoređivat će se s onim razdobljem prije 2016. godine jer najvažnije im je uspoređivati se s SDP-om. I reći će da je minimalna plaća u odnosu na prosječnu rasla sa 38 na 46% prosječne plaće, a mi imamo jednu od najmanjih prosječnih plaća u Europi, a taj rast je bio jedan od najmanjih rasta u Europi. Znači mi smo među 10 zemalja koje imaju najmanju minimalnu plaću, a u zadnjih 10 godina ta minimalna plaća u odnosu na prosječnu je bila u najmanjem rastu. Premijer će nam pretpostavljam reći i da će za dvije godine da ćemo imati prosječnu plaću u iznosu od 1.000 EUR-a, ja bih ga upozorila da je to minimalna plaća u Sloveniji. Eto toliko, još ima podataka koje ćemo podastrijeti, ali pažljivo slušajte brojke koje ćete čuti idućih sat vremena.
Idemo na sedmi zahtjev, stanka će vama biti isto tako odobrena, kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Uvažene kolege zastupnici i zastupnice, tražim stanku u ime Kluba stranke Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta kako bi se u tom vremenu zastupnici mogli prisjetiti svih riječi koje je Andrej Plenković govorio priliko podnošenja izvještaja za prošlu godinu. Najavljivao je velike reforme u području pravosuđa, povećanje jednakosti, pravednosti, stabilnost plaća, sigurnost i dostupnost zdravstvenih usluga, modernizaciju željeznica, vrtića i škola. Pozivao se na vrijeme odgovornosti, požrtvovnosti i solidarnosti čitave nacije, pa ja ga pozivam da ovom prilikom pokaže da tu odgovornost prije svega ima i sam, a ne da još jedanput slušamo izvješće u trajanju od 60 minuta koje će pokazati da nam borba protiv covid pandemije služi kao maska iza koje će se sakriti činjenica da se u RH nigdje ni na kojoj razini ne provode bilo kakve reforme. Prošle godine se predsjednik vlade hvalio s time da Hrvatska ima ljude koji su sposobni provesti ovako velike i teške zadaće, pa Hrvatska ih možda ima, ali ih nema Plenkovićeva vlada. U vladi blijedih ministara bez vlastite vizije, ideje i hrabrosti teško da se mogu očekivati bilo kakvi rezultati. Slažem se samo s time da je pred nama jedno izazovno razdoblje, razdoblje koje traži vrlo konkretne promjene i mjere. Pa pozivam Andreja Plenkovića da u sljedećih 60 minuta kaže barem ponešto o tome kako će se provesti bilo što od liste lijepih želja koje je nabroja prošle godine. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Hajduković izvolite vi.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Tražim stanku u ime Kluba socijaldemokrata kako bi se konzultirali o nastavku ove rasprave. Naime, u Hrvatskoj u fenomenalnoj zemlji za život kako tvrde neki članovi vlade čije će izvješće danas braniti premijer, 23,3% osoba živi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, 43% građana živi u obiteljima koje teško i vrlo teško sklapaju kraj s krajem, više od pola milijuna ljudi u Hrvatskoj živi u kućanstvima u kojima nijedna osoba ne radi, a 51,7% osoba živi u kućanstvima koje ne mogu podmiriti neočekivani financijski izdatak, dok 48,6% osoba živi u kućanstvima koja si ne mogu priuštiti tjedan dana odmora izvan kuće. Hrvatska je prema trošku osnovnih režija 6. država u svijetu više od 40.000 hrvatske djece ovisi o različitim oblicima socijalne pomoći. Ako tome dodamo i poraznu činjenicu da iz dana u dan raste broj ljudi koji rade za minimalnu plaću, da je taj broj već veći od 52.000 ljudi onda mi je više nego jasna jedna ironična šala koja kruži internetom, stara je već nekih desetak godina, ali jako lijepo opisuje stanje u ovoj fenomenalnoj državi za život, a to je znate koji je sport Hrvatima najdraži, hrvatski triatlon, a to je dizanje kredita, preskakanje rata i plivanje u dugovima. Nažalost to je hrvatska stvarnost o kojoj trebamo razgovarati i nadam se da će se premijer referirati i na ove probleme 23% naših sugrađana koji žive u riziku od siromaštva, koji žive ispod granice dostojnoga života. To je hrvatska stvarnost koju hrvatski građani itekako osjećaju na svojoj koži, a ne puste brojke koje će iznijeti premijer.
Stanka je odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani potpredsjednici vlade, kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom istaknuli kako i na koji način je Hrvatska upravljala zahvaljujući Vladi RH u ovom krizi koja je najizazovniji period nakon Domovinskog rata, a uvjetovana pandemijom korone. Želim istaknuti da je zahvaljujući mjerama hrvatske Vlade i Stožera civilne zaštite u zdravstvenom smislu Hrvatska u ustavu prikladnim i razmjernim mjerama osigurala takve okolnosti da smo mogli doći u turističku sezonu i ostvariti najuspjeliju turističku sezonu od svih država na Mediteranu, a što nam je omogućilo onda posljedično i gospodarsku i financijsku stabilnost. Podsjetio bih da je prijašnja svjetska kriza koja je započela 2008.g. koja je zahvatila i Hrvatsku da nam je trebalo više od šest godina kako bismo se iz te krize mogli vratiti i doći na pred krizno razdoblje. Zahvaljujući ovakvim mjerama hrvatske vlade koja je snažno stala iza hrvatskog gospodarstva, iza očuvanja radnih mjesta gdje sa 18 milijardi kuna su … vrstom potpora sačuvana radna mjesta na način da danas imamo više od 50.000 osiguranika nego 2020.g. ili 6.000 više osiguranika nego 2019.g. da je Hrvatska u trećem kvartalu zabilježila gotovo najveći rast BDP-a u Hrvatskoj iznosi 16%. Takvim mjerama mi ćemo vrlo brzo raspraviti rebalans proračuna koji će konstatirati da je u Hrvatskoj rast BDP-a u 2021.g. preko 8%, dakle sve su to pokazatelji koji govore da je vlada ispunila svoju obvezu, a što će nam kasnije jasno reći i predsjednik vlade u ovim za Hrvatsku rekao sam vrlo izazovnim vremenima. Hvala.
Hvala i vama. Stanka je odobrena. I zadnji zahtjev kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Naravno tražim u ime Kluba zastupnika SDP-a stanku, a drago mi je što sam imao prilike čuti g. Bačića jer je istup g. Bačića pokazuje u kojem smjeru će ići obraćanje predsjednika Vlade RH, a to je u smjeru prikazivanjem stanja onakvim kakvim bi vi iz HDZ-a željeli da je, ali je daleko od istine, dapače u jednoj velikoj mjeri predstavlja laž. Poštovane kolegice i kolege, Hrvatska danas ima 4.500 zaraženih od covida, a mi od Vlade RH od predsjednika Vlade RH nismo čuli konkretne mjere kako ćemo se s time suočiti. Dva dana svjedočimo svađama na razini stožera, Ministarstva znanosti i premijera oko toga kako će se sljedećeg tjedna provesti nastava. Pa oko toga nismo mogli donijeti jasnu odluku nego smo četiri puta promijenili stav u dva dana. To je realnost hrvatske borbe protiv pandemije, to je realnog poštovani g. Bačiću, to je realnost poštovani predsjedniče Vlade. Zato od vas tražim, apeliram na vas da nam danas date konkretni sukus mjera koje ćemo uvesti u razdoblju koje je pred nama kako bi se ovaj 4 val zaustavio. Ali isto tako tražim od vas konkretne odgovore na to što će biti sa reformom zdravstva koju već 6 mjeseci držite u ladici, a ovog je tjedna stidljivo počela izlaziti van. Hoćemo li doista ostati bez bolovanja? Hoćemo li doista ostati bez zdravstvene zaštite? I kako ćemo se suočiti sa rastućim dugom u zdravstvu koji je opet eskalirao nakon što je Vlada uplatila milijarde, a nije napravila ništa da zaustavi rast tog duga. Poštovani predsjedniče Vlade hoće li hrvatske bolnice u pandemiji [[Upadica: Hvala vam.]] opet ostati bez lijekova? Hvala.
Hvala i vama. Dakle, iscrpili smo zahtjeve za stankom. Javlja li se još tko? Ako ne pozvat ću se na Članak 293b. i nastavit ćemo onda s radom. Pa ću sada pozvati poštovanog predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića da nam predstavi Godišnje izvješće Vlade RH. Dakle, na raspolaganju vam je 60 minuta. Izvolite.
Dobar dan svima. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, drago mi je predstaviti izvješće o radu Vlade u prvog godini našeg drugog mandata. Govorim o godini u kojoj smo imali 2 vala pandemije, razorni potres na Banovini nakon onog u Zagrebu te koju smo započeli sa najvećim padom BDP-a, a dovršavamo je s rekordnim porastom cijena energenata, sve izraženijim klimatskim promjenama i novim valom epidemije. Ovo je također godina u kojoj smo snažnim mjerama uspjeli očuvati radna mjesta, spriječiti val stečaja i imali najveći broj zaposlenih u zadnjih 13 godina. Ujedno ovo je i godina i snažnog gospodarskog oporavka, godina u kojoj smo spojili Pelješki most, dovršili Istarski ipsilon, odabrali nove borbene avione Rafale i osigurali ukidanje viza za SAD. Uz to u završnoj smo fazi priprema za ulazak u Schengenski prostor i europodručje. Snažimo položaj Hrvatske u Europi, u svijetu, razvijamo odnose sa našim susjedima, a pri tom u svakom trenutku štitimo hrvatske nacionalne interese. Vrednujući rad i izvrsnost te gradeći tolerantno društvo koje uvažava svoje nacionalne manjine kao što priliči suvremenim demokracijama razvijamo Hrvatsku svjesnu svojih potencijala. Tome smo u cijelosti posvećeni, ohrabreni stabilnom i obnovljenom potporom hrvatske javnosti uz podršku odgovorne i čvrste parlamentarne većine. Nekoliko riječi o kontekstu u kojem se nalazimo, a potom o rješenjima koja zahtijevaju puni angažman društva i države. Prvo to je pandemija koja traje već gotovo 2 godine i koja je u velikoj mjeri pogodila naše živote i zdravlje. Zatim to je najdublja ekonomska kriza u gotovo 100 godina koju je naravno izazvala pandemija i koja je poremetila globalne trgovinske tokove. Potom, to je klimatska kriza uslijed sve bržeg globalnog zatopljenja koja će u narednim desetljećima uz sve ekstremnije vremenske nepogode sve teže pogađati naš način života. To je također rastuća potreba za sve oskudnijim energentima, prirodnim resursima i sirovinama o kojima ovisi naš razvoj i uspješnost u globalnoj utrci u inovacijama i postizanju tehnološke suverenosti. Nadalje, tu su sve brže socijalne promjene uslijed sve bržih tehnoloških promjena, digitalizacije i robotizacije, promjena na tržištu rada i nastanka novih oblika koji traži brže prilagodbe radnika i njihovo cjeloživotno učenje za nova zanimanja. I na koncu to su nepovoljni demografski trendovi. Ubrzano starenje stanovništva, sve manji broj rođenih i depopulacija ruralnih krajeva u Europi, ali naravno i u Hrvatskoj što je strukturna prijetnja gospodarskom razvoju, poljoprivrednim potencijalima te održivosti mirovinskog i zdravstvenog sustava. Povrh tih globalnih izazova moramo sanirati i posljedice razornih potresa koji su pogodili najprije Zagreb i okolicu, a potom Banovinu i druge županije te izazvali ukupnu štetu procijenjenu na 129 milijardi kuna. To trebamo iskoristiti ne samo za jačanje naše otpornosti na potrese nego za obnovu koja će dati zamah gospodarstvu i poboljšati kvalitetu stanogradnje. Svjesni svih izazova gradimo solidarnu i pravednu zemlju vodeći računa o tome da nitko ne bude isključen i ostavljen po strani. Politikom modernog suverenizma koristimo sve snažniji položaj Hrvatske u Europi i svijetu radi ostvarivanja naših nacionalnih interesa i podizanja kvalitete života naših građana. Naše ciljeve uvrstili smo u Nacionalnu razvoju strategiju do 2030. godine koju je donio Hrvatski sabor, a koja usmjerava razvoj zemlje na temelju jasne vizije naše budućnosti. U ostvarenju brzog oporavka pomoći će nam oko 25 milijardi EUR-a europskih sredstava ponajprije iz višegodišnjeg financijskog okvira i Nacionalnog plana oporavka i otpornosti s čijom smo provedbom započeli, koji sadrži 76 reformi i 146 investicija. U tom pogledu kako bismo što bolje odgovorili na spomenute globalne izazove poseban ćemo naglasak staviti na zelenu tranziciju, digitalnu transformaciju i demografsku revitalizaciju zemlje. U takvim okolnostima velik posao koji je još pred nama i odgovornost koju su nam povjerili hrvatski građani, obvezuju nas da nastavimo još odgovorniji raditi na reformskim iskoracima. Za uspjeh u našim nastojanjima ključno je povjerenje, povjerenje u Hrvatsku, povjerenje u institucije, povjerenje u vlastitu budućnost, a da bismo gradili međusobno povjerenje, trebamo biti odgovorni i ozbiljni, a to se odnosi na politiku, na građane, na sve aktere u društvu, od gospodarstva do medija, preko akademske zajednice do civilnog društva. Danas ću predstaviti Izvješće kroz 5 stupova sukladno programu Vlade, a to su socijalna sigurnost, perspektivna budućnost, ekonomska suverenost, osnažena državnost i globalna prepoznatljivost. Napominjem da smo od početka mandata, dakle od srpnja prošle godine u HS uputili 200 prijedloga zakona, od kojih je HS usvojio već 120. Poštovane zastupnice i zastupnici, u trenutku kada se još uvijek suočavamo s najvećom zdravstvenom ugrozom u suvremenoj povijesti, kad su najranjiviji među nama najizloženiji, prvi prioritet nam je da svima kojima je potrebna socijalna sigurnost upravo nju i pružimo u svim njenim sastavnicama. U tom pogledu država osim svoje redistributivne uloge prema najpotrebitijima, ubuduće će trebati još više jačati mehanizme društvene solidarnosti jer u svijetu suočenim s poremećajima koji će izazvati klimatske promjene, najotpornija će biti najsolidarnija društva, a hrvatskoj društvo u svojoj srži jest solidarno društvo. Socijalna sigurnost se u prvom redu odnosi i na mogućnost da svatko dobije potrebnu zdravstvenu skrb, zato smo u ovom odgovoru na pandemiju nastavili jačati zdravstveni sustav, ali i osigurati dostupnost i djelotvornost zdravstvene zaštite i to unatoč tome što nas je pandemija već koštala 35 milijardi kuna, odnosno 20% proračuna. U ovih više od 600 dana borbe s virusom, posebno želim zahvaliti našim zdravstvenim djelatnicima, liječnicima i medicinskom osoblju na požrtvovnosti, kao i svim dionicima sustava zdravstva i civilne zaštite koje nastoje suzbiti širenje zaraze. Osim povećanja plaća liječnika i medicinskog osoblja za 24% u proteklih 5 godina, omogućili smo i Covid dodatak u iznosu od 10% satnice za svaki sat proveden u liječenju s oboljelima od virusa te osigurali isplatu prekovremenih sati. Osiguravamo funkcionalnost zdravstvenog sustava, a podmirili smo i dodatnih 8,5 milijardi kuna za pokriće dugova prema dobavljačima lijekova i potrošnog medicinskog materijala, od čega 6,3 milijarde samo od početka pandemije, što je omogućilo nesmetan rad 165 zdravstvenih ustanova. Nažalost više od 9000 naših sugrađana izgubilo je bitku s ili od virusa, što je mnoge obitelji pogodilo diljem Hrvatske i s kojima iskreno suosjećamo. To su bolne brojke i mnogo više od bilo kakve kampanje, to bi svima trebalo biti dovoljno upozorenje o nužnosti cijepljenja kao zasad najdjelotvornijoj zaštiti od teških oblika bolesti i najbolje što imamo. Dosad je najmanje jednom dozom u Hrvatskoj cijepljeno 56% odraslih i preko 72% starijih od 65 godina, što još uvijek nije dovoljno za obuzdavanje epidemije, a o tome govori i današnji broj zaraženih. Zahlađenjem je broj potvrđenih slučajeva u ovom 4. valu naglo narastao i to je razlog više za cijepljenje, ali i za docjepljivanje 3. dozom, naročito kod starijih. I u ovim okolnostima, nastavili smo s ulaganjem u zdravstvo, osobito s velikim projektom modernizacije zdravstva i jačanjem zdravstvene infrastrukture u iznosu od 2,4 milijarde kuna. Donijeli smo Plan revitalizacije proizvodnje Imunološkog zavoda kako bismo dugoročno postali samodostatni u proizvodnji različitih cjepiva i krvnih pripravaka. Usvojen je Nacionalni strateški okvir protiv raka, za čiju smo provedbu osigurali 720 milijuna kuna kroz Plan oporavka. Pripremamo sveobuhvatnu reformu zdravstva, da sustav učinimo efikasnijim, a troškove svedemo u održive okvire. Financijske uštede i racionalizacije moraju se raditi unutar sustava transparentnim poslovanjem, odgovornim upravljanjem te objedinjavanjem javne nabave i optimizacijom troškova nabave. Kad znamo da stopa rizika od siromaštva u Hrvatskoj iznosi oko 18,4%, drugi važan aspekt socijalne sigurnosti je borba protiv siromaštva, da bismo nastavili smanjivati nejednakosti u hrvatskom društvu, stoga posebnog računa vodimo o djelotvornosti sustava socijalne skrbi koji se brine o više od 600 tisuća korisnika. Pripremili smo stoga i reformu sustava socijalne skrbi kako bismo bolje zaštitili korisnike te unaprijedili organizaciju sustava. Poseban je prioritet da osobama s invaliditetom pružimo iste mogućnosti u obrazovanju, na tržištu rada i u društvu. Naravno, sve kroz politiku uključivosti. Socijalna sigurnost je također, prevencija i zaštita od nasilja. Radi kvalitetnije zaštite žrtava nasilja i strožeg sankcioniranja nasilnika, izmijenili smo paket zakona čime je ukinuto kazneno djelo spolnog odnošaja bez pristanka te uvedeno stanje dugotrajne patnje kao posljedica nasilja. Uz to nema više zastare za kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta, što omogućuje kažnjavanje počinitelja i godinama nakon zločina. Pojam odgovorne osobe proširen je na socijalne radnike, zaposlenike u školstvu i sve koji obavljaju poslove u javnom interesu čime im je pružena veća pravna zaštita. Radi zaštite financijski najugroženijih građana nastavili smo s modernizacijom ovršnog postupka i smanjili njegov trošak. Naravno da smo opseg onih iznosa koji su prije bili predmetom ovrha sada isključili. Važno nam je zaštiti dostojanstvo radnika, ali i održati ravnotežu između vjerovnika i dužnika te osigurati vladavinu pravu. Iz humanih razloga zabranili smo deložacije zimi od 1. studenog do 1. travnja, a povećali glavnicu za ovrhu na nekretnine sa 20 na 40.000 kuna. Socijalna sigurnost su i adekvatne mirovine te materijalna pomoć onima s najnižim mirovinama. Omogućili smo isplatu Covid dodatka za korisnike mirovine kojima su mirovinska primanja niža od 4.000 kuna. Covid dodatak dosad je primilo 710.000 umirovljenika za što je izdvojeno od oko 460 milijuna kuna. Pored toga da bismo omogućili prihod starijim osobama kojega nisu mogle osigurati na drugi način, od početka ove godine uveli smo nacionalnu naknadu za starije osobe u visini od 800 kuna. U 5 godina prosječna je mirovina narasla za 432 kune te je u kolovozu iznosila 2.866 kuna. Mi smo prije 5 godina obećali povećanje od 5% u 4 godine, a ono je povećano za 18% no naravno da ni to nije dovoljno za vrlo težak i zahtjevan život naših umirovljenika. Uz to nastavljamo s unapređenjem prvom mirovinskog stupa te planiramo do 2024. mirovine povećati za još 10%. Postupno će se najniža mirovina povećavati za ukupno 3%. 1,5% u '23., 1,5% u '25. od čega će koristi imati 300.000 umirovljenika. Ove smo godine krug umirovljenika koji mogu raditi do polovice radnog vremena proširili i na korisnike obiteljske mirovine. Također podizanjem prihodovnog cenzusa na 2.000 kuna po članu kućanstva i na 2.500 kuna za samca još 120.000 osoba uglavnom umirovljenika imat će besplatno dopunsko osiguranje. Kroz program Zaželi zaposleno je 14.000 žena koje pružaju uslugu pomoći u kući za 79.000 starijih osoba napose u ruralnim krajevima. Da bismo spriječili socijalnu frakturu ili društveni rascjep koji bi drastično povećanje broja nezaposlenih neizbježno izazvalo snažnim smo mjerama s više od 17 milijardi kuna stali iza radnika i poduzetnika u privatnom sektoru i time spasili više od 700.000 radnih mjesta, svako drugo i stabilizirali poslovanje 120.000 poslodavaca. Broj zaposlenih veći je za 51.000 nego lani. Dosegao je milijun i 600.000 zaposlenih što je dosada najveći broj zaposlenih u kolovozu, to je bilo prije par mjeseci, prije 2 mjeseca, iza rekordne 2008. i drugi najveći od neovisnosti. Stopa nezaposlenosti koja je prije 5 godina bila na 13,3% pala je na 7,3%. Rezultat je to mjera aktivne politike zapošljavanja u koju je u 5 godina uloženo oko 5,5 milijardi kuna što je obuhvatilo 165.000 osoba. Uz to unatoč okolnostima prosječna i minimalna plaća i dalje rastu. Prosječna je neto plaća u kolovozu iznosila 7.118 kuna što je na godišnjoj razini nominalni porast za 5,9% odnosno 1.445 kuna više nego prije 5 godina, a prvi je put u veljači ove godine premašila 7.000 kuna. Podsjetit ću da smo od 2017. do danas osnovicu za izračun plaća za državne i javne službenike povećali za 17% odnosno za 936 kuna, dok se od 2012. do '17. nije mijenjalo. Kako bismo financijski poduprli naše najugroženije sugrađane sutra će Vlada donijeti odluku koju smo raspravili u ponedjeljak kojom će se od siječnja minimalna neto plaća povećati za 350 kuna neto. Sa 3.400 na 3.750 kuna odnosno na 500 EUR-a neto nakon konzultacija sa našim socijalnim partnerima. Tim značajnim povećanjem od čak 10,3% za 51.000 zaposlenih minimalnu plaću prvi puta podižemo iznad 50% od prosječne plaće i iznad 60% neto medijalne plaće. Medijalna plaća je u kolovozu iznosila 6.014 kuna. Podsjećam da je prije 5 godina minimalna plaća iznosila 38% od prosječne, tako ćemo u 5 godina minimalnu plaću podići za 50% odnosno za 1.254 kune ili 4 puta više nego u prethodne 3 vlade. To su konkretne mjere u korist zaposlenih s najnižim primanjima. U okviru plana oporavka uložit ćemo 2 milijarde kuna za tržište rada i socijalnu zaštitu. Prilagodili smo Zakon o radu novim zanimanjima i među prvima u svijetu omogućili zapošljavanje digitalnim nomadima. Kako bismo se prilagodili novim trendovima i osigurali da nitko ne bude isključen u dijalogu sa socijalnim partnerima nastavit ćemo modernizirati radno zakonodavstvo koje će omogućiti nove oblike rada poput rada na daljinu i osigurati kvalitetnije uvjete rada radi veće ekonomske sigurnosti građana. Jačanje civilnog društva i zaštita prava nacionalnih manjina su među našim prioritetima. Želimo društvo u kojem se poštuju temeljna ljudska prava, u kojem se svi osjećaju jednakima i sigurnima, a posebno pripadnici nacionalnih manjina. U tom duhu, u suradnji s predstavnicima i saborskim zastupnicima nacionalnih manjina, donijeli smo operativne programe za razdoblje '20.-'24. kako bi smo nastavljali promovirati kulturu tolerancije u skladu s Ustavom i Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina. Nastavljamo podržavati organizacije civilnog društva koje su i tijekom ove krize bili partneri u pružanju podrške pojedinim skupinama u društvu. Održavamo redovite polugodišnje sastanke sa Stalnim vijećem Hrvatske biskupske konferencije te kvalitetne odnose s Katoličkom crkvom i svim vjerskim zajednicama u Hrvatskoj. Unaprijedili smo Zakon o volonterstvu da bismo olakšali i potaknuli taj oblik društveno korisnog građanskog djelovanja. Dame i gospodo, u razdoblju 4. industrijske revolucije, konkurentnost gospodarstva, demografska vitalnost stanovništva i opremljenost ljudi znanjima i vještinama ključne su za perspektivniju budućnost hrvatskoga društva. Nakon što nam je zbog pandemije i globalne recesije prošle godine BDP pao za 8%, ove godine očekujemo povratak na razinu prije krize, iako smo očekivali rast od 5,2%, nakon uspješne turističke sezona koja još traje i raste od 16,1% u drugom kvartalu, vjerujemo da bismo mogli doseći godišnji rast BDP-a od preko 8%. To je na tragu one krilatice „Under promise over deliver“. U prvih 8 mjeseci ove godine industrijska proizvodnja povećana je za 8,3%, promet trgovine na malo za 13,5, indeks obujma građevinskih radova za 11,2, izvoz roba za 25,5, turistička noćenja za 55%. Po svim očekivanjima ove godini, bit ćemo među najbrže rastućim gospodarstvima u EU, unatoč pandemiji, zadržali smo kreditni rejting na investicijskoj razini i to je također, jedan od elemenata povjerenja i reputacije koju imamo i prema agencijama te domaćim i međunarodnim financijskim tržištima. Već ove godine očekujemo smanjenje udjela javnog duga u BDP-u za više od 2 postotna boda, dok će se idućih godina smanjivati i za preko 3 boda. Da nije bilo pandemije, ekonomske krize, naš bi javni dug već za 2 godine bio ispod 60% udjela u BDP-u. Pritom će proračunski deficit već dogodine biti na razini od 2,6% BDP-a, uz ispunjavanje ostalih kriterije konvergencije, to će nam osigurati da ostvarimo cilj i pristupimo europodručju već od 1. siječnja 2023. Na temelju ostvarenih pozitivnih ekonomskih kretanja i očekivanja rasta u ovoj godini, vratit ćemo se na predkrizu razinu BDP-a. Od kolovoza prošle godine isplaćeno je 1,4 milijarde kuna za podizanje poslovne konkurentnosti i jačanje gospodarstva primjenom istraživanja i inovacija. Isplaćeno je bespovratnih 820 milijuna kuna za projekte istraživanja razvoja inovacija te 172 milijuna kuna za povećanje kapaciteta i unaprjeđenje proizvodnje. U okviru 5. kruga porezne reforme koji provodimo od početka godine, smanjili smo stopu poreza na dobit sa 12 na 10%, za 93% poduzeća koji imaju godišnji prihod do 7,5 milijuna kuna. Istodobno, smanjili smo stopu poreza na dohodak s 24, na 20, s 36 na 30, čime je građanima povećan dohodak. Ovog ljeta oko 150 tisuća mladih dobilo je povrat uplaćenog poreza na dohodak u vrijednosti od oko 700 milijuna kuna. Rezultat je to mjere oslobađanja od poreza na dohodak zaposlenih mladih. U dosadašnjih 5 krugova smanjenja poreza, građane i gospodarstvo, rasteretili smo za 10 milijardi kuna. Kako bismo potakli zapošljavanje u deficitarnim i prijeko potrebnim obrtničkim zanimanjima, povećali smo broj dotičnih učeničkih stipendija i udvostručili njihov iznos. Za proteklu godinu, dodijeljeno je preko 4,5 tisuće tih stipendija, čime smo u 4 godine osigurali 15 tisuća stipendija, što je neusporedivo više nego 2015., kad ih je bilo svega 350. Uz to, s 41 milijun kuna nastavljamo poticati naukovanje učenika u obrtima. Konkurentnost gospodarstva ovisi o znanjima i vještinama te o dinamičnosti tržišta rada. Važno nam je da sustav obrazovanja bude moderan, da učitelji i profesori budu motivirani i sigurni u svojem poslu te da učenici stječu znanja i vještine za poslove budućnosti, ali i da učvršćuju svoj nacionalni identitet i vrijednosti. Daljnje unaprjeđenje sustava odgoja i obrazovanja potičemo reformom školstva i njenom evaluacijom, poboljšavamo status odgojno-obrazovnih djelatnika. Od početka godine, povećali smo plaće prosvjetnim djelatnicima za 4% te su im od 2017. g. plaće porasle za više od 20%. Ovdje bih htio zahvaliti našim učiteljima i svim djelatnicima u školstvu, koji su od početka pandemije pokazali predanost razvoju obrazovanja i novih generacija koji kroz sustav obrazovanja izgrađuju vlastitu perspektivniju budućnost. Uz to, obrazovnim djelatnicima zajamčili smo status službene osobe i zaštitili ih od anonimnih prijava. Pokrenuli smo izradu kurikuluma školskog predmeta kritičko mišljenje u osnovnoj školi koji mu je cilj učenike naučiti kritički promišljati svijet oko sebe i učiti s razumijevanjem. Uloženi su značajni napori da bi se organizirala pedagoška, školska i akademska godina u uvjetima pandemije. Pripremom 3 modela nastave, uspjeli smo odgovoriti na specifične epidemiološke uvjete te osigurati da učenici budu što više u razredima. Dodijeljeno je više od 2,2 milijarde kuna za obnovu infrastrukture u obrazovanju i znanosti koja je oštećena potresom i potpisano je 45 ugovora za obnovu 27 visokoškolskih i znanstvenih ustanova. Što se tiče visokog obrazovanja, godišnje se dodjeljuje oko 14 tisuća stipendija, uključujući na STEM području i na socio-ekonomskoj osnovi. Potičemo studentski rad i studentsku smo satnicu ponovno podigli sa 25,39 na 26,56 kuna, a po povećanju minimalne plaće od sljedeće godine porast će na 29,9 kuna, što je dvostruko više nego prije 5 godina kad je iznosila 15 kuna. U proteklih 5.g. osigurali smo i rekordna ulaganja u znanost iz europskih fondova, čak 3 milijarde kuna kako bismo znanstvenicima osigurali uvjete za ostanak i rad u Hrvatskoj. Na području znanosti i obrazovanja pripremamo nove prijedloge zakona koji će potaknuti razvoj cjelodnevne nastave u školama, pokrenuti pilot projekt nacionalnih ispita i probne mature, te pridonijeti razvoju i konkurentnosti znanosti, te visokog obrazovanja. U okolnostima demografskog starenja cijele Europe i padu nataliteta, što povećava pritisak na održivost mirovinskog i zdravstvenog sustava, demografska opstojnost i vitalnost Hrvatske goruća su pitanja o kojima ovisi budućnost našeg naroda i novih generacija. Preokretanje demografskih trendova stoga je jedna od najvažnijih pitanja oko kojeg trebamo graditi društveni konsenzus. Prvo, mjere za mlade usmjerili smo prema njihovom obrazovanju, stipendiranju, uključivanju u zajednicu, te ekonomskom osamostaljivanju i to kroz promicanje zapošljavanja na neodređeno, podizanje plaća i jačanje kreditne sposobnosti, oslobođenje od poreza ili njegovo smanjenje, te rješavanje stambenog pitanja, ukinuli smo stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa i zamijenili ga pripravništvom, te podigli na 130.000 kuna mjeru samozapošljavanja za mlade s poslovnom idejom. Mjere za jačanje obitelji usmjerili smo na populacijsku, poreznu, socijalnu, te stambenu politiku koje povećavaju dohodak kućanstva, omogućavaju bolju ravnotežu privatnog i poslovnog života, te pružaju dugoročnu sigurnost obiteljima. Pomogli smo preko 23.000 mladih obitelji koje su riješile stambeno pitanje kroz POS-ov program ili subvencioniranje stambenim kreditima, što ćemo nastaviti do 2023. jer je dalo pozitivan demografski učinak, u tim obiteljima rođeno je ili usvojeno preko 4.100 djece. Ulaganjima bez presedana nastavili smo s poboljšavanjem materijalnih uvjeta u vrtićima, u proteklih 5.g. gradi se ili unaprjeđuje 500 vrtića, što će se financirati i kroz plan oporavka. U proteklih 5.g. udvostručili smo roditeljsku naknadu koja se odnosi na drugih 6 mjeseci nakon poroda, te podigli sa 2.660 na 5.654 kune, što je gotovo na razini medijalne plaće. Kao demografsku mjeru podići ćemo je slijedeće godine na 7.500 kuna za zaposlene i samozaposlene roditelje, a istodobno uvodimo očinski dopust od 10 dana za zaposlene i samozaposlene očeve i u visini od pune plaće. Mjere za stvaranje pozitivnog društvenog ozračja za zasnivanje ili proširivanje obitelji, djecu i starije usmjerene su na aktivan doprinos društvenih i gospodarskih aktera demografskoj revitalizaciji zemlje poput općina, gradova i županija, organizacija civilnog društva, te znanstvene i akademske zajednice. Tu mislim i na poslodavce koji mogu osigurati kvalitetnija radna mjesta i veća primanja radnika, što smo im omogućili kroz porezne olakšice i bolje radne uvjete prilagođene roditeljima. U izradi su dva važna strateška dokumenta, Strategija demografske revitalizacije Hrvatske do 2030., te Nacionalni program za mlade koji će postaviti okvir za osnaživanje mladih i demografsku obnovu Hrvatske. U tijeku je kao što znate i provedba popisa stanovništva koji se prvi put provodio i digitalno i koji će nam biti polazište za nove populacijske i druge mjere. Depopulacija ruralnih krajeva naših sela, brdsko- planinskih i potpomognutih područja, te otoka dodatan je izazov zbog kojeg moramo ravnomjerno razvijati Hrvatsku da bismo smanjili iseljavanje mladih, te da svakom našem kraju damo jednake šanse za razvoj i za ostvarivanje svojih potencijala. Stoga je ravnomjeran regionalni razvoj jedan od stupova naše politike i partnerstva sa županijama, gradovima i općinama. Radimo na provedbi ulaganja u okviru projekta Slavonija, Baranja i Srijem za koji je ugovoreno 18 milijardi kuna, pokrećemo i razvojni sporazum za 5 sjeverozapadnih županija vrijedan 15 milijardi kuna, u tijeku je donošenje programa društvene i gospodarske revitalizacije potpomognutih područja Sisačko-moslavačke županije pogođenih potresom. U razvoj potpomognutih i brdsko-planinskih područja u 5.g. uloženo je milijardu kuna, što je 8 puta više nego u razdoblju '11.-'16., a u tijeku je i donošenje programa razvoja tih područja. Unaprijeđen je Zakon o otocima kako bi se iskoristili veliki, prirodni, gospodarski i turistički potencijali otoka, te unaprijedila kvaliteta života otočnog stanovništva. U razvoj otoka u 5.g. uloženo je 11,5 milijardi kuna kroz različite programe iz državnih i europskih sredstava. Također radi ravnomjernijeg razvoja zemlje uz pomoć europskih fondova uveli smo novu podjelu NUTS-2 regija i to na 4 regije čime će slabije razvijeni dijelovi Hrvatske biti bolje pozicionirani. Namjeravamo pokrenuti i brži razvoj Dalmatinske zagore, Gorskog kotara, Like i Banovine, te nastaviti jačati suradnju. Jedan od naviše pogođenih sektora u pandemiji bila je kultura. Osigurali smo da kultura tijekom cijele pandemije bude dostupna, a institucije otvorene, te smo osmislili posebne programe potpore radi pokretanja kulturnog života, te proizvodnje i distribucije kulturnih sadržaja. U prošloj smo godini osigurali više od 400 milijuna kuna izravnih potpora i kredita kako bismo pomogli samostalnim umjetnicima, umjetničkim organizacijama i tvrtkama na području kulturnih i kreativnih industrija uključujući i medije. Novim Zakonom o elektroničkim medijima posebno smo vodili računa o Hrvatskoj kulturnoj i kreativnoj industriji povećanjem kvota za hrvatsku glazbu, ali i novim izvorima prihoda za produkciju i snimanje hrvatskih filmova i serija. Postigli smo i dobar konsenzus oko pitanja reguliranja komentara i doprinosa suzbijanja govora mržnje u medijima i društvenim mrežama. Ugovorili smo 3,5 milijardi kuna za 150 projekata obnove, putem Fonda solidarnosti izrađen je poseban program obnove kulturno povijesne cjeline Petrinje na temelju kojeg će vlada obnoviti najuži centar Petrinje. Kao odgovor na pandemiju radi promicanja čitanja, 2021. proglašena je godinom čitanja. Ujedno važan segment aktivnosti naših sugrađana je sport koji je kao što znamo, najviše pridonio afirmaciji prepoznatljivosti Hrvatske u svijetu a ništa ne čini više ponosnima i sretnima od velebnih uspjeha naših sportaša. Tako smo i ove godine svjedočili njihovim sjajnim uspjesima sa 8 olimpijskih i 7 paraolimpijskih medalja u Tokiju. Zato Hrvatsku razvijamo kao zemlju sportskog načina života i potičemo naše građane na zdraviji i aktivniji način života. 5 godina udvostručili smo izdvajanja za sport koja su dosegla 400 milijuna kuna i omogućeno je besplatno bavljenje sportom za 150 000 građana. Također, donijet ćemo Zakon o sportu, unaprijediti cjelokupni sustav i sportsku infrastrukturu te poticati amaterski, rekreativni, školski i vrhunski sport. Dame i gospodo, pandemija koja je pogodila cijeli svijet, ukazala je na ranjivost globalne ekonomije kao i svih država. Poremetila je globalne trgovinske tokove, što je pridonijelo zastoju u poljoprivrednim, transportnim i logističkim lancima diljem svijeta. To se odrazilo na porast cijena prijevoza, proizvoda i materijala u mnogim sektorima. Objelodanila je stupanj ranjivosti Europe zbog njene tehnološke ovisnosti od uvoza proizvoda poput mikročipova koji su ključni za proizvodnju automobila ,bijele tehnike i drugih proizvoda koji sadrže elektroničke komponente. Slično je i sa medicinskom zaštitnom opremom koje na početku pandemije također nije bilo dovoljno u Europi. Pored dugogodišnjeg pitanja energetske suverenosti koja je najnovijim rastom cijena plina poprimila novu dimenziju, kriza je otvorila raspravu o našoj tehnološkoj suverenosti. To je novi izazov na koji EU i Hrvatska treba odgovoriti ne samo da bi ostala konkurentna u globalnoj tržišnoj utakmici, već i zato da njene razvojne inovacijske sposobnosti ne budu u tuđim rukama. Stoga smo u programu Vlade naglasili važnost ekonomske suverenosti zemlje, što ponajprije obuhvaća postizanje samodostatnosti u proizvodnji hrane i energije, održivo korištenje prirodnih resursa te održiv turizam. U tom pogledu, prirodne ljepote naše domovine u vremenu kada su okoliš i bioraznolikost ugroženiji nego ikada, svoje domoljublje iskazujemo i odgovornim ponašanjem prema našim šumama, vodama, zraku i moru. Time čuvamo Hrvatsku za nove generacije. Svjesni toga, razvijamo kružno gospodarstvo koje teži čišćim i niskougljičnim tehnologijama i koje otpadom bolje gospodari i pretvara ga u resurs. Stoga ćemo i dalje zatvarati odlagališta otpada, uvesti naknadu za odlaganje otpada kako bi se otpad preusmjerio u industriju kao sirovine. Oslonac nam je i europski zeleni plan koji potiče proces zelene transformacije i uz pomoć kojeg bi EU do 2050. trebala postati prvi klimatski neutralni kontinent. U ostvarenju prehrambene samodostatnosti i sigurnosti hrane, ključna je uloga hrvatskog sela, naše poljoprivrede i ribarstva koji čine stratešku granu našeg gospodarstva i dio su naše tradicije. Uz osiguranje likvidnosti u svim resorima, samo je u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu putem različitih sredstava i nacionalnog proračuna na raspolaganje stavljeno preko milijardu kuna. Nakon potresa od prvog dana smo stali iza naših poljoprivrednika, omogućili nastavak proizvodnje od 120 milijuna osigurali za obnovu uništenog poljoprivrednog potencijala. U ribarskom sektoru smo prošle godine dosegli rekordnu vrijednost izvoza od 209 milijuna eura, nastavljamo raditi na otvaranju novih tržišta za poljoprivredne i riblje proizvode, kao i dostupnosti nesmetanog iskrcaja ribe ulaganjem u 13 ribarskih luka. Usvojili smo na Vladi Prijedlog Strategije poljoprivrede do 2030. kojem je cilj hrvatsku poljoprivredu povećati na 30 milijardi kuna godišnje do 2030. i tako pridonijeti prehrambenoj samodostatnosti zemlje. Planom oporavka financirat će se i reforme koje će unaprijediti korištenje prirodnih resursa i pridonijeti jačanju lanca opskrbe hranom. Uz pitanja sigurnosti hrane, važna je i proizvodnja koja se uglavnom temelji na fosilnim gorivima, sve više uviđamo svoju izloženost poremećaju na tržištu energenata. Stoga je važno strateški promišljati i razvijati kvalitetan energetski miks koji će istodobno osigurati dostupnu, sigurnu i što čišću energiju za sve nas. Vlada je kao što ste vidjeli, pravodobno reagirala, stabilizirala cijenu naftnih derivata na 30 dana, na 11 odnosno 11,10 kn a po potrebi ćemo poduzimati i druge mjere. Za razliku od brojnih drugih europskih zemalja, cijene plina u Hrvatskoj su stabilne i tako će ostati do 1. travnja kada ćemo izići iz zone grijanja. Cijena struje u Hrvatskoj jedna je od najnižih među 33 europske zemlje, njena stabilnost plod je upravo kvalitetnog energetskog miksa. U tom kontekstu vidimo stratešku važnost terminala za ukapljeni prirodni plin na Krku koji smo otvorili početkom godine i koji će dugoročno pridonijeti stabilnosti opskrbe plinom našeg plinskog sustava i našu energetsku neovisnost. U borbi protiv klimatskih promjena uz obnovljive izvore energije, važnu ulogu ima i nuklearna energija koja također ne emitira CO2 a ima znatno veći energetski potencijal i može osigurati stabilnu opskrbu koja ne ovisi o vremenskim uvjetima. Hrvatska je suvlasnik 50% nuklearne elektrane Krško iz kojeg dobiva 16% svoje električne energije. Stoga se nedavno zajedno s još 9 članica EU-a založila da se nuklearna energija prepozna na razini Unije kao niskougljična energija koja je nezaobilazna za djelotvorno smanjenje stakleničkih plinova. Pandemija je pokazala ranjivost turističkog sektora, potrebu jačanja njegove otpornosti na buduće krize i razvijanja održivijih oblika turizma. Početkom godine uspostavili smo nacionalnu oznaku Safe staying Croatia te brendirali Hrvatsku kao sigurnu destinaciju. Osigurali smo turističku sezonu čiji je uspjeh bio iznad svih očekivanja. Od početka godine ostvarili smo 13,1 milijun dolazaka, 82,3 milijuna noćenja odnosno 74% više dolazaka i 54% više noćenja nego prošle godine a na isto razdoblje 2019. koja je kao što znamo bila rekordna, ostvareno 67% dolazaka, 77% noćenja te 88% vrijednosti fiskaliziranih računa. To znači da smo pogodili sa balansiranim mjerama. Pripremu za iduću turističku sezonu već radimo a upravo ćemo na kraju ovog tjedna na Danima hrvatskoga turizma čuti kako izraditi Strategiju razvoja održivog turizma do 2030. U održivijem razvoju Hrvatske, posebnu važnost ima kvalitetno gospodarenje prostorom i energetska učinkovitost u zgradarstvu jer dobrim planiranjem i pametnim ulaganje, štedimo energiju i novac te smanjujemo emisiju stakleničkih plinova. Prošle smo godine sufinancirali obnovu 3100 obiteljskih kuća u vrijednosti od 200 milijuna kuna a za novi krug prijava osigurali smo 300 milijuna kuna. U fazi izgradnje je oko 530 POS-ovih stanova na 15 lokacija. Planira se izgradnja i na još 13 lokacija. Izrađen je Nacrt programa suzbijanja energetskog siromaštva korištenjem obnovljivim izvorima energije u stambenim zgradama na potpomognutim područjima. S obzirom na proces obnove, očekujemo veći investicijski ciklus u sektoru graditeljstva. Dva razorna potresa nanijela su zaista težak udarac stambenom fondu. U njima je oštećeno 53 796 zgrada, od čega 15 932 nakon potresa koji je pogodio Zagreb te 37 864 na Banovini. Ti su potresi bili dodatan udarac mnogim našim sugrađanima i izazov za društvo koje je usred pandemije trebalo organizirati složen financijski skup i dugotrajan proces obnove. Najbitnije je trebalo organizirati privremeni smještaj u koji je dosad uloženo 25 milijuna kuna a obuhvaćeno 164 osobe i financirat će se do daljnjeg. Financirane su hitne sanacije na 1871 zgradi. Radi uspostavljenog transparentnog procesa obnove koji ne uključuje samo građevinske radove već i pripremu projektne dokumentacije, pripremljen je Zakon o obnovi kojeg sada poboljšavamo, kojeg će vjerujem Sabor izglasat u petak kako bi se ubrzao cijeli proces u povratak onih koji su potresom stradali u svojim domovima. Država će na sebe preuzeti financiranje konstrukcijske obnove, isto tako stvaramo okvir i za samostalnu obnovu za koju će država osigurati potrebna sredstva a vlasnicima stana čija se zgrada mora ukloniti, država će na njihov zahtjev osigurati zamjenski stan. Osigurali smo 5,1 milijardu kuna iz Europskog socijalnog fonda, 5,9 milijardi kuna iz Plana oporavka i 200 milijuna dolara od Svjetske banke. Ispričavam se, od Europskog fonda solidarnosti. Krize kroz koje prolazimo u posljednje vrijeme, dakle od krize u najvećoj kompaniji Agrokoru prije 4,5 godine, pandemije, potresa, najveće ekonomske krize od II. svjetskog rata, porast cijene energenata pa do svih bržih klimatskih promjena, ukazuju na ključnu i na nenadomjestivu ulogu države. O snazi njenih institucija ovisi zaštita građana i gospodarstva u sve nestabilnijem i nepredviljivijem svijetu zbog čega nam je važan prioritet osnaživanja države u odgovoru na sve izazove i krize. To se prije ostvaruje kroz podizanje učinkovitosti javnih službi i otpornosti javnih financija što smo uspjeli u proteklih godinu dana. U vremenu kriza kao i u razdoblju tehnološkog napretka u kojem se države utrkuju inovacijama, važno je ovladati izazovima koji mogu biti prijetnja demokratskim institucijama i sustavima poput lažnih informacija, kibernetičkih ugroza, zaštite osobnih podataka i privatnosti. Ovladati tim procesima je bitno kako bi se sačuvale naše vrijednosti, vladavina prava a i ustavni poredak. S tim se suočavaju svi pa i Hrvatska, prioritet mora biti očuvanje konstruktivnog političkog dijaloga uz borbu protiv govora mržnje i lažnih vijesti kako bi građani kao ključni dionici demokratskoga procesa, svoj sud mogli stvarati na temelju provjerenih, točnih i vjerodostojnih informacija. Teroristički napada na Trgu sv. Marka prije nešto više od godinu koji je izvršila mlada i očito radikalizirana osoba, pokazao je posljedice koje može izazvati dezinformiranje i širenje govora mržnje. Za to očekujemo još uvijek odgovor i Hrvatske policije i Državnog odvjetništva. Naši ključni ciljevi su povećanje učinkovitosti pravosuđa. Smanjenje broja neriješenih predmeta, rješavanje svih predmeta starijih od 7 godina kod kojih bi zastara mogla stupiti u iduće 3 godine. Broj neriješenih predmeta želimo dodatno smanjiti i to za preko 72 000 kao i trajanje postupaka na županijskim i općinskim sudovima sa 283 na 200 dana. Nastavili smo s digitalizacijom pravosuđa, unaprjeđen je sustav E-spis, novi modul E-komunikacija koji omogućuje elektroničku komunikaciju sa sudovima. Radimo na modernizaciji, depolitizaciji i profesionalizaciji javne uprave koja treba biti učinkovit servis građanima i gospodarstvu. Želimo naravno iskorijeniti korupciju koja je jedan od glavnih prepreka u izgradnji pravednijeg i razvijenijeg društva. Politika ove Vlade je jasna, ako se nešto dokazalo, to se dokazalo da nema nedodirljivih. DORH, USKOK i policija rade svoj posao samostalno i neovisno i nitko ne uvid u tajne izvide što je ključni preduvjet da bi se uspješno vodila borba protiv korupcije i kriminala. Želimo da kazne budu takve da svi shvate da se korupcija ne isplati. Uz provedbu Akcijskog plana za borbu protiv korupcije koji je na razini 90% realizacije svih aktivnosti u mandatu naše Vlade, izrađena je nova Strategija za sprječavanje korupcije. U pripremi je i paket zakona usmjerenih prije prvenstveno na jačanje preventivnih antikorupcijskih mehanizama i tijela. Jedan od strateških ciljeva vlade je ulazak Hrvatske u euro područje i usvajanje eura kao valute, time ćemo ostvariti dublju integraciju u EU, naše gospodarstvo dodatno zaštititi od vanjskih šokova te stvoriti pretpostavke za dodatni rast kreditnoj rejtinga. Nakon što smo prije 15 mjeseci, odmah nakon parlamentarnih izbora ušli u europski tečajni mehanizam dva danas smo u završnici priprema za prelazak na euro. Da ne bude nesporazuma, o tome su hrvatski građani već odlučivali na referendumu 2012. kada smo odlučivali o ulasku u EU, to je bio dio našeg Ugovora o pristupanju kojeg su građani na referendumu podržali, a tadašnji saziv sabora čini mi se uz samo jedan suzdržan glas potvrdili. Vidim da danas postoje određene političke stranke koje imaju drugi stav, mi poštujemo taj stav, ali isto tako ukazujemo na činjenice i ukazujemo na ogromnu razliku između političkih stranaka koje su aktivno pridonosile hrvatskom članstvu u EU u proteklih pa skoro 30-ak godina i onih koji to nisu. Ta optika nije ista. Ono što želim kazati je da će nas u euro području dok ova neviđena kriza izazvana pandemijom dočekati nešto što je snažnije nego što imamo sada. Valutni rizik za stanovništva i poduzeća ne bi postojao, mjenjački troškovi zamjene kuna u eure bi nestali, imali bi smo trajnu korist od pritiska na smanjenje kamatnih stopa, poticaj međunarodnoj razmjeni i ulaganjima bio bi trajan i velik. Ulazak u euro područje važan je za naše gospodarstvenike oko dvije trećine kredita poduzećima su devizni krediti u euru ili uz deviznu klauzulu u euru. Preko polovice 52% ukupnog robnog izvoza je usmjeren na euro područje, 70% ukupnih prihoda od turizma ostvaruje se od gostiju iz euro područja, a kao što znate u ovom procesu kojeg vodimo od 2018. odabrani su motivi za buduće hrvatske euro kovanice u čemu su i građani imali priliku iznijeti svoj prijedlog, motivi koji su odabrani hrvatska šahovnica kao podloga svih kovanica, geografska karta Hrvatske, kuna, Nikola Tesla i glagoljica i u tijeku je natječaj za odabir likovnih rješenja. Nekoliko riječi o prometnom sektoru koji je krvotok zemlje gdje država ima važnu ulogu da potakne ulaganjima u prometnu infrastrukturu u razvoj gospodarstva. Želimo u idućem razdoblju investirati zaista i više nego što smo do sada osobito u HŽ. Godina koja je pred nama bit će godina kada će Pelješki most fizički povezati jug Hrvatske sa ostatkom Hrvatske. Nema suverenističkijeg poteza od toga ja mislim desetljećima, a ujedno iza nas su i tri ključna projekta. Jedan izrazito važan za Istarsku županiju, a to je dovršetak punog profila Istarskog ipsilona, početak gradnje druge cijevi Tunela Učka koji je bitan da se mreža autocesta u Istri integrira sa mrežom autocesta u drugom dijelu Hrvatske. Izgrađen je most Svilaj preko Save koji je sastavni dio paneuropskog cestovnog koridora VC koji će biti pak u Baranji dovršen iduće godine. 450 milijuna kuna uloženo je u razvoj Luke Rijeka kao i gotovo 90 milijuna kuna u nadogradnju infrastrukture i razvoj Riječne luke Slavonski Brod. Ulaganjem u luke, rive, lukobrane nastavljamo s renesansom na hrvatskoj obali gdje smo do sad uložili više od dvije milijarde kuna. U srpnju ove godine donijeli smo odluku o modernizaciji i restrukturiranju željezničkog sektora u koji će kao što sam rekao biti uloženo tri milijarde eura. Pokrenut je i plot projekt besplatnog javnog željezničkog prijevoza. Nekoliko za djecu i učenike osnovnih i srednjih škola, to je 780.000 djece. Uz prometnu infrastrukturu želimo unaprijediti i digitalnu transformaciju, izgraditi digitalnu infrastrukturu radi dostupnosti brzog interneta, daljnje unapređenje kvalitetnih elektroničkih usluga, digitaliziranje poslovanja u državnoj upravi, unapređenje digitalnih vještina među građanima. Redizajnirali smo portal e-Građani koji danas ima preko 1,5 milijuna korisnika, što je 25% više nego prije šest mjeseci, na portalu je sada 95% elektroničkih usluga. Prvi put smo popis stanovništva dijelom proveli i digitalno, čak 1,6 milijuna naših sugrađana je iskoristilo tu mogućnost. Pokrenuli smo izradu Strategije digitalne Hrvatske, želimo razvijati informacijsko-komunikacijski sektor koji ima snažan potencijal za povećanje našega BDP-a jer je jedna od najbrže rastućih industrija s prosječnom godišnjom stopom rasta od 12%. Mi smo kao što znati izloženi velikoj konkurenciji u ovako globaliziranom svijetu i zato je ključno da iskoristimo sve prilike koje imamo na raspolaganju. Naša se globalna prepoznatljiva temelji na našem identitetu i na vrijednostima. Samo jačanjem vlastite svijesti o svojim posebnostima stvorit ćemo pretpostavke da imamo snažni položaj na političkoj, energetskoj, gospodarskoj, investicijskoj, turističkoj i kulturnoj karti svijeta. I zato je naša obveza njegovati nacionalni identitet, našu povijest i tradiciju kao i dignitet Domovinskog rata i hrvatskih branitelja koji nas čine ponosnima, ali i motiviraju da budemo razvijenije i utjecajnija država u Europi i svijetu. I upravo stoga radi jačanja položaja hrvatskih branitelja koji su zaslužni za ovo što danas imamo slobodnu Hrvatsku, dodatno smo unaprijedili Zakon o hrvatskim braniteljima, donijeli Zakon o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata, uspostavili veteranske centre u vrijednosti od gotovo 340 milijuna kuna, nastavili s programom preventivnih sistematskih pregleda hrvatskih branitelja kojima je pristupilo 72.600 hrvatskih branitelja u 5.g. stambeno zbrinuli preko 5.000 stradalnika Domovinskog rata i upravo zato što držimo do kamena temeljca naše državnosti. Nakon što smo proglasili Vukovar mjestom posebnog domovinskog pijeteta ove godine smo prvi put obilježili 30-tu obljetnicu bitke za Vukovar, prekretničke bitke Domovinskog rata, a posebnu pozornost posvećujemo traganju za 1858 nestalih osoba u Domovinskom ratu i u tu svrhu smo donijeli i novi Zakon o nestalima. Hrvatska je sigurna zemlja, a to možemo zahvaliti svim dionicima sustava domovinske sigurnosti, policiji, vojsci, civilnoj zaštiti, vatrogascima, HGSS-u, crvenom križu i drugima. Zato smo nastavili jačati sve komponente tog sustava, opremati i modernizirati policiju i podizati djelotvornost sustavlja upravljanja krizama. Hrvatska je ispunila sve tehničke preduvjete za ulazak u šengenski prostor i stoga u ovom trenutku radimo na političkim i diplomatskim lobiranjima da se ta odluka uskoro i donese. Hrvatsku granicu danonoćno nadzire 6500 policijskih službenika koji obavljaju važnu dužnost zaštite državne granice i ne samo graničnih prijelaza već i zelene granice i želim spomenuti da smo evo prije nekoliko dana dobili i konačno nešto što smo 30.g. čekali, a to je ulazak Hrvatske u program izuzeća od viza za SAD. Hrvatska će ujedno biti i jedna od 11 država od kojih su samo 3 europske, Njemačka, Švicarska i Velika Britanija, čiji će građani imati olakšan ulazak u SAD kroz sustav Global Entry. Jačamo HV kako bismo podigli vlastite obrambene sposobnosti, učvrstili kredibilitet Hrvatske kao saveznice u NATO-u, te dižemo standard i uvjete rada vojnika, dočasnika i časnika, a oni su imali i veliku ulogu u procesu pomoći građanima nakon potresa. Donijeli smo povijesnu odluku o nabavi 12 višenamjenskih borbenih aviona, francuskih rafala čime ćemo osnažiti Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i praktički u geografskom radijusu od Austrije do Grčke nema tako snažnog ratnog zrakoplovstva kao što će biti hrvatsko 2024. U procesima smo pripreme strateških dokumenata strategije obrane dugoročnog plana razvoja oružanih snaga, sve u cilju jačanja sposobnosti HV-a, pri tom jačamo i Hrvatsku vojnu industriju. Također zahvaljujem i našim vatrogasnim snagama koji su ovoga velikog požarnog ljeta, ne toliko u Hrvatskoj, ali koliko drugdje na Mediteranu pomogli i Grčkoj i Turskoj i naravno gotovo dnevno BiH. U vanjskopolitičkom smislu osnažili smo naš položaj u okviru EU i NATO-a, ušli u suradnju mediteranskih 9 članica EU, pomažemo BiH, štitimo položaj Hrvata koji moraju biti istinski ravnopravan konstitutivni narod i imati svoje legitimne predstavnike u institucijama BiH i stoga želimo pravičnu, poštenu i pravodobnu izmjenu izbornoga zakona. Uložili smo snažan prosvjed Srbiji u vezi položaja hrvatskoga jezika u udžbenicima u Srbiji i očekujemo da se ta gruba netočnost ispravi. Također radimo na daljnjim koracima za članstvo u OECD-u. Za mjesec dana Hrvatsku će po prvi put bilateralno posjetiti jedan francuski predsjednik koji dolazi na moj poziv i mislimo da ćemo nastaviti dobro pozicioniranje u svim multilateralnim forumima i graditi dobre bilateralne odnose. Zaključno, želim naglasiti da unatoč brojnim problemima i izazovima s kojima se suočavamo, vjerojatno i s pogreškama koje radimo iskreno kao vlada na temelju povjerenja naših građana i povjerenja koje smo dobili u HS nastojimo kormilariti u ova burna vremena u interesu i gospodarskog oporavka i razvoja i kvalitetnijega života naših sugrađana. To ćemo raditi i dalje u interesu hrvatskih građana predano i angažirano. Imamo ono što je najbitnije, povjerenje, a imamo i znanje i energiju i volju da zajedno sa HS donosimo najbolja rješenja za razvoj Hrvatske. A posebno je pred nama ključan izazov ovog po meni razvojnog 10-ljeća Hrvatske gdje imamo više sredstava nego ikada da nadoknadimo ono što su druge države srednje i istočne Europe radile '90.-tih i u prvom 10-ljeću 2000., pa i u ovom 10-ljeću iza nas i da Hrvatska bude što razvijenija i snažnija, a da proces demografske revitalizacije bude veliki, ja bih rekao, krovni projekt cijeloga društva i cijeloga naroda. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem predsjedniku vlade, točno u sekundu. Sada prelazimo na raspravu, imamo prijavljenih 12 klubova, mogućnost je govora do 20 minuta, dakle ako svi iskoristite tih 20 minuta rasprava će trajati 240 minuta odnosno 4 sata nakon kojih još predsjednik vlade ima pravo na 20 minuta završno. Otvaram sada raspravu prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Zahvaljujem, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, ali vama zahvaljujem na nečemu drugome. Zahvaljujem vam na tome što ste nam omogućili da na sat vremena otputujemo u Švicarsku ili Norvešku jer ovo izvješće koje ste podnijeli ovo izvješće ne oslikava realnost života u Hrvatskoj. Poštovani g. predsjedniče od vas sam očekivao, pozvali smo vas na to, da date konkretne odgovore na neke goruće probleme u Hrvatskoj, a vi ste vrlo vješto izbjegli dotaknuti se sa svim onim područjima za koje vaša vlada nema odgovore ili ste davali informacije koje su u najblažu ruku netočne. Počet ću sa onim što danas u danu kada je više od 4500 slučajeva zaraze korona virusom, a u Zagrebu je svaki drugi testirani pozitivan, po mojem dubokom uvjerenju možda čak i najviše zanima naše građane, a to je sigurnost zdravstvene zaštite. Poštovani gospodine Plenkoviću nije točno, niste unaprijedili kvalitetu zdravstvene usluge dapače za vrijeme vaše Vlade dogodilo se nešto što je bilo gotovo i nezabilježeno i u ratna vremena, a to je da su bolnicama obustavljene isporuke lijekova. I pitajte one pacijente koji nisu mogli dobiti kemoterapiju na koji im je način unaprijeđena zdravstvena zaštita. Poštovani gospodine Plenkoviću i nakon intervencije dugovi u zdravstvu rastu. Reforme zdravstva nema jer ovo što je prije nekoliko dana izašlo u novinama, nije reforma. Ovo je samo razmišljanje o tome kako zdravstvo spasiti od bankrota bez ijedne jedine riječi o tome kako ćemo poboljšati kvalitetu zdravstvene zaštite. Ono o čemu nismo čuli, a mislim da je ovog dana, ovih dana jako, jako zanimljivo je pitanje što će biti s bolovanjima. Hoće li bolovanja ostati u sklopu zdravstvenog osiguranja, hoće li se prebaciti na neke druge stavke u proračunu ili ih uopće neće biti? To je nešto o čemu bi u godišnjem izvješću Vlade trebalo biti barem spomena. Jer godišnje izvješće Vlade nije samo trenutak u kome se podvlači račun pod prošlu godinu već je i prilika da se i naznači smjer za slijedeću i da se građanima ove zemlje kaže što mogu očekivati. A građani niti nakon vašeg govora ne znaju hoće li imati pravo na bolovanje. Što će biti s participacijom? Što će biti s cijenom dopunskog zdravstvenog osiguranja? Što će biti s listama čekanja? Nema niti jedne najave konkretnih programa koji bi trebali unaprijediti standard zdravstvene zaštite u Hrvatskoj. A ja ću spomenuti samo neke koji su postojali i koji su dolaskom HDZ-ove vlasti promptno ukinuti. Jedan je bio Program ranog otkrivanja raka, drugi Program plus koji je aktivno do smanjenja lista čekanja u hrvatskim bolnicama. To su konkretne mjere koje od vas očekujemo. Kada govorimo o Covidu koji je direktno povezan sa krizom u zdravstvu predsjednik Vlade i ministar Beroš prstom ukazuju na krivca za sadašnje stanje i kažu to su građani koji se ne žele cijepiti. Međutim, Plenković je 3 puta proglasio pobjedu nad koronom. A što mislite kako je to utjecalo na ljude. Ako smo 3 puta pobijedili zašto bi se onda i dalje borili. Nama u ovom trenutku fali ono što nam fali od prvog dana, a to je sustav borbe protiv korona virusa. I možete vi govoriti o nekim mjerama koje ste poduzeli kao što je recimo Covid dodatak, ali onda budite iskreni pa recite da je većina tih mjera financirana sredstvima EU, a da u Hrvatskoj kada govorimo o liječnicima neke mjere izostaju. Uz Covid dodatak zdravstvenom osoblju mislim da je trebalo uvesti i druge mjere kao što su recimo psihološka pomoć, a pogotovo i edukacija oko cijepljenja, a to je izostalo. Ne samo prema zdravstvenim radnicima, prema svima. Mi u koroni nismo naučili ništa i dan danas imamo potpunu stihiju oko donošenja odluka. A vi o tome niste govorili. I to se događalo ne samo u zadnjih godinu dana nego od prvog trenutka kada smo se suočili sa tim izazovom za kojeg vi doista niste odgovorni i ne možete biti. Nitko od nas ovdje nije utjecao na pojavu korone, ali mi definiramo na koji način ćemo se sa njome boriti. I zato koristim ovu priliku da ponovim vrlo konkretne prijedloge kako se sa korona krizom nositi i kako osigurati da mjere imaju veći učinak i da doista doprinesu tome da se broj zaraženih, a onda i teško oboljelih i nažalost smrtno stradalih smanji. Potrebno je vezivati mjere uz objektivne kriterije kao što to čine druge zemlje. Potrebno je o mjerama ljude obavještavati na vrijeme. Mi de facto ni danas ne znamo kako će se odvijati nastava za tjedan dana. Znamo što će biti slijedeći četvrtak i petak, a što iza toga. Ljudi su iskoristili svoje godišnje odmore, brojni poslodavci im ne daju više rad od kuće, a vi o tome ne govorite, niti danas, niti jučer. To su pitanja na koja morate odgovoriti i u godišnjem izvješću Vlade. Kako će ljudi osigurati da ostanu na svojim radnim mjestima, a istovremeno uče djecu na online nastavi od kuće. I možda je lako za nekog maturanta, a šta je sa onom djecom od 7, 8, 9 ili 10 godina. Ona bez roditelja ne samo da nisu sigurna u svojim kućama nego sigurno neće pokazati nastavu na adekvatan način koji bi im trebao donijeti znanje, a vi govorite o obrazovanju. Potrebna je jasna poruka i potrebna je jasna borba s pandemijom jer ovo vrludanje dovodi do nepovjerenja ljudi u sustav. I zato od vas tražim jedno. Ako u znanstvenom savjetu Vlade imate ljude koji ne žele biti dio tima, a očito je da ih imate, ako kontinuirano šalju poruku koja se kosi sa našim nastojanjima da poboljšamo odgovor na pandemiju onda je vaša odgovornost da se tim ljudima zahvalite na suradnji. I kao što ste svojedobno pozvali tajnicu da potpiše odluke o razrješenju tako je vrijeme da to učinite i sada. A slična stvar je i u jednoj drugoj borbi, borbi protiv korupcije. Odakle vam pravo da govorite o jačanju sustava kad upravo vi osobno i vaša Vlada provodi eutanaziju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koje bi trebalo biti prva brana u borbi protiv korupcije jer znamo da je sukob interesa predvorje korupcije. Pa gospodine Plenkoviću, vaša većina u HRT-u imenuje osobu koja je u direktnom sukobu interesa jer je vlasnik firme koja radi isto što radi HRT. Vi ne da se borite protiv korupcije, vi ju promovirate. Vi sada govorite o smanjenju broja predmeta, ja bih to podržao i svaki dan bih dignuo za to ruku ali upravo za vrijeme vas, vaše Vlade i vaših ministara pravosuđa nakon gotovo punog desetljeća, došlo je do porasta broja neriješenih predmeta. Pravosuđe je djelomično digitalizirano i jedina korisna posljedica te digitalizacije je da sada potpuno jasno vidimo koliko stvari ne valjaju. Ali ne radite ništa da ih promijenite i to je problem. Govorite o slobodi medija. Pa novinari sa HRT-a vam jasno kakve pritiske imaju od uredništva i kako trebaju krojiti program po vašoj mjeri. Pa vi osiguravate pitanja prije intervjua za sebe kako se ne daj bože ne bi dogodilo da vas netko pita nešto pipkavo a onda novinar koji se drzne na tiskovnoj konferenciji napraviti nešto slično, dobije jezikovu juhu i prijetnje od uredništva. A dio novinara dobije i tužbe koje direktno ugrožavaju njihovu egzistenciju. To je stvarnost slobode medija u Hrvatskoj o kojoj ne govorite a koliko to podržavate, govori i činjenica da kada smo predložili konkretan zaključak koji bi trebao spriječiti takve tužbe protiv novinara, vaša većina glasa protiv. To je realnost i korupcije i cenzure u Hrvatskoj. Realnost je još i gora kada se dotaknemo siromaštva. da, najavili ste povećanje minimalne plaće. I naravno da je to nešto što treba podržati ali isto tako je potrebno otvoriti pitanje da li je to dovoljno kada se Hrvatska suočava sa golemim porastom cijena. Da li je to dovoljno? Jer minimalna plaća nije tu da bude broj. Minimalna plaća bi trebala biti tu da osigura da ljudi koji žive od svog rada, za svoja primanja mogu osigurati život a ne preživljavanje. A u uvjetima kakvi danas postoje u Hrvatskoj, minimalna plaća kakvu predlažete, to nije. Ali isto tako nije niti politika prema radu nedjeljom gdje se baziramo isključivo i jedino na zabrana i isključivo i jedino u jednom sektoru, trgovini a ne razmišljamo o onima koji će i nakon ove promjene zakona raditi nedjeljom, osigurati da za taj rad budu adekvatno plaćeni. Od ugostiteljskih djelatnosti pa brojnih drugih, ljudi koji će i dalje nakon izmjene Zakona o radu nedjeljom raditi, neće biti plaćeni za svoj rad kako treba ali vi o tome ne govorite. Ne govorite niti o tome da 800 000 umirovljenika živi ispod službene granice siromaštva. Govorite o socijalnom programu ali ne govorite o tome da zatvarate obiteljske domove, da će 7000 ljudi ostati bez smještaja i da mi nemamo plan kako ih zbrinuti, kako im pomoći, kako im osigurati da normalno žive. O tome gospodine Plenkoviću, ne govorite. Mjere koje ste spomenuli u vašem izvješću se uglavnom baziraju na novcu EU-a. Ali Hrvatska ima i svoj proračun. Hrvatska ima obveze i novac koji dolazi od poreza hrvatskih građana koristiti na podizanju kvalitete života. Međutim vratimo se samo na trenutak na novac koji dolazi iz EU-a. Da bi se taj novac mogao u Hrvatskoj doista i početi koristiti, mi moramo imati nešto što se zovu operativni programi a Hrvatska u ovom trenutku debelo kasni sa donošenjem takvih programa. Tim kašnjenjem dovodimo u pitanje koliko ćemo sredstava doista i povući. Izgubili smo 2021. godinu a vi u svojem izvješću o tome ne govorite. Ne govorite niti kako ćemo poboljšati kapacitet da kad smo već 2021. izgubili, ne izgubimo i 2022. I može nama biti na raspolaganju i 40 milijardi eura iz fondova EU-a, i 60 i 100 ako nismo u stanju odraditi svoj dio posla, taj novac dobiti nećemo i on će završiti negdje drugdje. Zato apeliram na vas, poduzmite potrebne mjere kako bi se ovi operativni programi donijeli i kako bi Hrvatska doista mogla koristiti sredstva koja su joj na raspolaganju. I kada govorimo o preporukama koje dolaze iz EU-a, onda su posebno bitne one koje se odnose na inflaciju. I na inflaciju cijene energenata. Predsjednica komisije je prije nekolik dana rekla o paketu mjera koje predlaže EU a on se odnosi na porezno rasterećenje, na državne subvencije i na olakšice građanima i gospodarstvu. Niti jednu od tih mjera niste iskoristili. Kada govorimo direktno o cijeni goriva, da, blokirali ste na mjesec dana rast cijena, ali to je kratkoročna mjera. Cijena naftne na svjetskim tržištima je nastavila rasti. Sada je vrijeme jer za 15 dana ova mjera istječe, sada je vrijeme d donesemo odluku kako ćemo se sa porastom cijene energenata suočiti kada ova mjera prestane. Te odluke moraju biti spremne i one se moraju početi primjenjivati prvog dana nakon isteka ovog moratorija koji je uveden jer u protivnom čeka nas porast cijena goriva koji će se onda preliti i na brojne druge stavke života građana. I kada spominjete energiju iz nuklearnih izvora, ajde dajte budite potpuno pošteni pa spomenite i problem zbrinjavanja otpada. Jer nuklearne energije, poštovane kolegice i kolege, iz nuklearnog otpada nema i ako govorimo o tome da se vraćamo nuklearnoj energiji, onda dajte barem recite šta ćemo sa nuklearnim otpadom koji u ovom trenutku se zbrinjava u elektrani Krško na nekoliko desetaka kilometara od centra grada Zagreba, to je realnost, ajmo govoriti što ćemo s time. Predložena rješenja o kojima se govorilo doista nisu dobra, ali nije niti sadašnje stanje i vrijeme je da ako se vraćamo nuklearnoj energiji onda kažemo i što ćemo sa nuklearnim otpadom. Poštovane kolegice i kolege, predsjednik Vlade je govorio o uspješnoj turističkoj sezoni i naravno da smo svi sretni zbog toga. Ali kad zagrebemo ispod površine i tu se vraćamo na ustaljene obrasce ponašanja gdje je naše gospodarstvo, naša ekonomska sigurnost okrenuta isključivo i jedino ka turizmu. Za razliku od drugih zemalja mi zadnjih godinu i po nismo iskoristili da napravimo sustavnu analizu naše ekonomije i osiguramo kako da se okrenemo od rentijerstva prema sigurnijim, ozbiljnijim oblicima ekonomije. I dalje smo potpuno okrenuti na turizam. I to je loše. I to dugoročno nije održivo jer slijedeća kriza ne mora biti pandemijska ali odrazit će se na turizam, a onda i na cjelokupno gospodarstvo Hrvatske i standard života. Otvorit ću sad nekoliko tema koje predsjednik Vlade nije niti dodirnuo, a mislim da su aktualne i u ovom trenutku bitne. Poštovane kolegice i kolege što ćemo s INOM? Prije 5 godina je najavljen njen otkup, prekjučer je donijeta pravomoćna presuda koja kaže da je ugovor koji je u temelju preuzimanja upravljačkih prava u INI od strane MOL-a plod kaznenog dijela i sada je trenutak da od Vlade RH čujemo odgovor. Što će biti sa otkupom INE? I hoće li ova presuda, pravomoćna presuda Vrhovnog suda RH biti iskorištena za poboljšanje hrvatskog položaja u odnosu na MOL i na koji način? Tih odgovora nema. Nije ga bilo niti danas, nema ga niti prethodnih dana. Slijedeće što ćemo sa leasing društvima? Čuli smo i postoje određene odluke nadzornih agencija koje potvrđuju da je hrvatskim građanima ukradeno 700 milijuna kuna. Što će država, što će Andrej Plenković poduzeti da taj novac građanima bude vraćen? Ako slušamo današnje izvješće Vlade, ama baš ništa. I Hrvatska će opet pognuti leđa pred bankama i opet će postati država krupnog kapitala na uštrb građana i njihovih ekonomskih i svih drugih interesa. A to je naravno povezano i sa onom borbom protiv korupcije i za poboljšanje pravosuđa koje je u stvari samo mrtvo slovo na papiru. Poštovane kolegice i kolege, Hrvatskoj je potreban ozbiljan zaokret. Hrvatska na ovakvim temeljima na kojima sada funkcionira ne može naprijed. Samo jedan primjer kojim se Vlada hvali. Poticajni stambeni krediti. Da, na prvi pogled nekim je ljudima omogućeno da dođu do stana, ali u stvari je sa tim poticajnim stambenim kreditima podignuta cijena nekretnina koja je kod onih koji su dobili kredite pojela poticaje, a svim ostalima koji nemaju pravo na poticajne kredite podigla cijenu stanovanja i nekima onemogućila da kupe stan. Zbog toga je Hrvatskoj potrebna ozbiljna politika stanovanja koja se neće svesti na ovakve ad hoc mjere kao što su poticajni krediti. Pogledajmo druge zemlje koje to uspješno rade, ne moramo kopirati njihove modele, ali možemo naći načina kako da ih u Hrvatskoj implementiramo. Između ostalog i aktivnim uključenjem države koja će pomoći tome da ne budemo među zadnjim zemljama u EU po tome kada ljudi odlaze iz svojeg roditeljskog doma. Naše sugrađanke i sugrađani čekaju 30-te godine da odu od kuće svojih roditelja jer prije toga ne mogu. A ne mogu zato što nedostaje aktivna politika države koja bi im u tome trebala pomoći. I za sam kraj, predsjednik Vlade je govorio o zelenoj tranziciji, govorio je o zelenoj energiji, a istovremeno neke HDZ-ove županije donose prostorne planove koji će onemogućiti izgradnju solarnih elektrana. S jedne strane blokiraju se investicije u zelenu energiju, a s druge strane ljudima koji bi to htjeli, koji bi to mogli onemogućuje se pristup sredstvima iz fondova iz EU. I ovo s čime završavam samo pokazuje jednu stvar. Ono što smo od Andreja Plenkovića slušali zadnjih sat vremena sa Hrvatskom i sa životom u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala.]] nema baš nikakve veze. Hvala vam.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, nije neobično da svi počinjemo sa pandemijom, niti da nakon toga da nastavljamo sa potresima kao niti sa drugim temama kao što je povećanje cijena i rizici od povećanja cijena energenata i nestašica energenata. To jesu neposredne okolnosti koje utječu na sve što bismo mi kao država mogli poduzimati u pogledu reforme zdravstva, u pogledu ekonomskih reformi, u pogledu socijalnih reformi i to jeste nažalost, to jesu ograničavajući momenti. Neovisno o tome iz koje perspektive to gledali. Iz pozicije vlasti ili iz pozicije opozicije. Nekoliko riječi o pandemiji. Dakle, kad je počela prije nepune 2 godine zavladao je strah jer nismo bili spremni gotovo ni u čemu, ni s maskama koje neki ljudi i danas odbijaju, ni sa respiratorima na koje nažalost ljudi i ovoga trenutka dospijevaju i neki od naših kolega su prošli taj pakao, a neki su nažalost loše završili, a pogotovo cjepivo. Danas kad to sve imamo imamo porast praznovjerja i tome doprinose različiti, od onih koji bi trebali širiti vjeru u znanje, uz vjeru u Boga i te dvije stvari samo u nesretnim okolnostima idu jedna protiv druge. Oni koji borbu protiv globalizma nepravednoga pretvaraju u praznovjerje i loše političke poruke čine veliku štetu i pri tome se još pozivaju na narod, čine veliku štetu tom narodu, javnome zdravlju. I zato ću reći slijedeće, kao što nitko nema pravo ilegalnim ili legalnim oružjem nelegalno postupati ili kao što nitko nema pravo nekim vrstama bolesti bilo spolnih ili nekih drugih ugrožavati zdravlje drugih ljudi tako nema pravo niti sa ovime i moraju se poduzimati adekvatne mjere. I siguran sam da će te adekvatne mjere trebati biti poduzete u vrlo kratkom vremenu jer virus ne samo da se širi u broju zato što nismo dovoljno cijepljeni nego širi se i na sve mlađe i mlađe populacije i ugrožava i njihovo zdravlje, a ne samo najstarijih i najranjivijih. I to je pokazatelj kako se i u kojem smjeru to može razvijati i zato je neophodno da se poduzimaju adekvatne mjere i da se ne prave nezdravi kompromisi iz ekonomskih razloga ili nekih drugih razloga jer to će na kraju ponovno doći na naplatu kolapsom zdravstva i kolapsom ukupnog funkcioniranja društva. Što se tiče potresa prošli smo najgore, naučili smo što trebamo popraviti, donijeli smo zakon koji će ubrzati mogućnost obnove obiteljskih kuća i drugih i u Zagrebu i na Baniji, ali mislim da trebamo i to treba zahvaliti ljudima koji su na tome radili, članovima stožera vođenim potpredsjednikom Medvedom i potpredsjednikom Miloševićem. Ali isto tako treba reći da postoje još barem dvije stvari koje treba napraviti da bi ovo što je napravljeno sa stvaranjem novog zakonskog okvira i osiguravanjem financijskog okvira od 700 milijuna eura za područje Grada Zagreba plus koji smo već u velikoj mjeri dobili odnosno ne u velikoj mjeri nego dobili smo samo je pitanje do kad ćemo i kako ćemo to uspjeti realizirati i vjerojatnih 300 milijuna eura uz naša sredstva koja su planirana za 2022.g. koja sežu gotovo 300 milijuna kuna plus još za godinu nakon toga da sad ne govorim o onome što će biti predmet naše rasprave. To su značajna sredstva, ali nisam siguran da je fond osposobljen za ovaj posao i da je vođen tako da radi ovaj posao kako valja, nisam siguran da je ministarstvo ekipirano na adekvatan način i da je unutrašnja organizacija podešena tako da može taj posao obaviti kako valja. Mislim da nam je u interesu da to promijenimo i napravimo što je potrebno da ljudi ne bi čekali u neizvjesnosti i da bi prve kuće bile obnovljene uz ono što se već obnavlja prije zime. Što se tiče treće teme o kojoj želim govoriti jeste pitanje regionalnog razvoja i uravnotežene regionalne razvijenosti. Mi smo zemlja sa izrazito neuravnoteženim regionalnim razvojem. Neki naše kolege među koje želim istaći i ovaj klub u čije ime govorim s pravom ističu, s pravom ističu da neravnopravnost unutar EU, između uskog kruga članica i novih članica među koje spadamo i mi je nešto što predstavlja problem za samu uniju i trebamo to mijenjati. I pregovori koji su prošle godine i ove godine završili za Hrvatsku u pogledu višegodišnjeg financijskog okvira i Nove generacije, Europe nove generacije su dobro završili za Hrvatsku zahvaljujući pregovaračkom umijeću predstavnika vlade i predsjednika vlade, a nije moralo tako biti. Prema tome, ali treba raditi na tome da se to promijeni da naš, naša ravnopravnost unutar unije se povećava i u pogledu tehnološke razvijenosti i u pogledu industrijske, pogotovo novih industrija. No to je tema za neku drugu priliku. Ono što želim reći da je ta neravnopravnost prisutna u Hrvatskoj. Od prosjeka razvijenosti Zagreb je 5 puta razvijeniji od svih drugih županija, a samo još dvije ili tri županije ga prate Primorsko-goranska, Dubrovačko-neretvanska i Zagrebački prsten, a ostali nažalost stagniraju Ne samo da stagniraju one, nego ono što vidimo u Hrvatskoj između Zagreba i većine drugih županija, vidimo i u županijama između županijskih središta i ostatka županija. Požega još nekako, Pakrac u posljednje vrijeme, ali mnoge druge male općine gotovo kao da su zaboravljene, a mi bismo ih htjeli ukinuti. Hrvatske ceste i županijske uprave Hrvatskih cesta su im samo dodatno dodijelile nešto viška cesta koje one ne znaju kako bi financirali. Pa su tako neke male općine na području Karlovačke županije ovih dana dobile 25, 30 kilometara cesta, šta će s njima raditi? To je taman kao da ste im vezali kamen oko nogu i rekli, odite, plivajte. Takve stvari moramo mijenjati. Dakle treba unutrašnju regionalnu razvijenost drugačije gledati i ne krivim ministre i ministarstvo, trebaju razumjeti da su ministri za cijelu Hrvatsku, ne samo za pojedine županije. Meni je jednako samoodgovoran i za Osječko-baranjsku, ali bogme i za Sisačko-moslavačku i za Virovitičko-podravsku. Spominjem ove dvije zato što su i demografski, a istovremeno i razvojno posebno pogođene. Mogao bih spomenuti još neke, ali stanimo samo na tome. Dakle, to moramo osvijestiti kao permanentnu zadaću svih nas i na tome se mjeri istinski patriotizam, a ne kao što je dobar dio kolega u tradiciji početka 90-ih, kraja 80-ih, početka 90-ih govore o volji naroda. To se sve mjeri i kvantificira na adekvatan način, nečim što je podobno za raspravu, a ovo jesu stvari podobne za raspravu i dosezive su. Dobro je da je socijalni, socijalna sigurnost tema koju je i predsjednik Vlade, Vlada, ali i opozicija posvećuje adekvatnu pažnju. Nema nikakve sumnje, da je Hrvatska, dok je, dok je njezina demografska struktura takva da ima značajan broj starije populacije, da mora odvajati neophodna sredstva, koliko god to teško bilo, za ljude starije dobi, posebno u područjima u kojima nema pretpostavki da šira zajednica osigura bilo kakvu podršku tim ljudima. Zato, ne samo domovi za starije i nemoćne, nego i programi, kao što je program Zaželi, ne smiju biti prekidani jer to je direktan atak na minimalnu sigurnost življenja ljudi starije dobi, koji nerijetko žive ili u vrlo osnovnoj obitelji od dvoje članova ili po jedno. I tome žive, naravno ili na rubu siromaštva ili unutar siromaštva. A u županijama koje sam spomenuo, kao što je Požeško-slavonska ili kao što je Ličko-senjska, u dobrom dijelu javni prijevoz je nepostojeći. Ljudi se prevoze školskim autobusima kad ima škole. A kad je nema, onda toga prijevoza za te ljude nema, ako se ne organiziraju adekvatne organizacije koje će to pružiti i koji će ustanoviti tu vrstu pomoći ljudima. To bez adekvatnih socijalnih programa koji su do sada funkcionirali, u ministarstvima nije moguće uraditi. Predsjednik Vlade je s pravom istakao neophodnost povjerenja unutar društva i unutar nas. To je ozbiljan problem problema u institucije, povjerenja u ljude koji obnašaju instituciju i slažem se da je neophodno da na to apelira. Ja ću iz svoje perspektive i svojeg iskustva u ime Kluba SDSS-a reći nekoliko načina kako je to moguće. Prvo, jačanjem obrazovanja i boljim statusom školskih ustanova, školskih nastavnika i ljudi koji rade u školskom sistemu. I boljim programima osvještavanja naših građana u izgradnji povjerenja, povjerenja temeljenog na zakonitosti, povjerenja temeljenog na etičnosti, povjerenja temeljenog na društvenoj solidarnosti. I u tom smislu mislim da je jednako važno da ulažemo i u znanost. Predsjednik Vlade je s pravom istakao kulturu. Znanost također, posebno u kontekstu jačanja povjerenja. Iskustvo pandemije nas je naučilo, iskustvo globalnog informacijskog toka s jedne strane, s druge strane, otpora, negativnim aspektima globalizacije koja donosi po ljude je jačanje znanja i znanosti od presudne važnosti. Od presudne važnosti. Površna religioznost ne može zamijeniti dubinsku za ljude koji vjeruju, a širi su. Praznovjerje ne može završiti i ne može nastupiti, ili još bolje, niti obrazovanje i znanje ne mogu završiti, ne mogu zamijeniti površne informacije kakve ljudi dobivaju na društvenim mrežama, kakve ljudi dobivaju u javnom prostoru. Mi svi, ne samo Hrvatska, cijeli svijet, je u situaciji da smo stvorili moćno tehnološku sistem komuniciranja, ali ne i upravljanja tim sistemom od strane svakog pojedinca na temelju njegovog i njezinoga znanja i to treba osvijestiti, bez ikakve namjere da se bilo čija sloboda ograničava, ali govorimo o neophodnosti da taj subjektivitet slobode bude utemeljen na obrazovanosti, na znanju, na etičnosti. Kad se govori o povjerenju nema boljega političkog temelja za povjerenje nego je ustavnost i zakonitost, svako tome može od nas doprinijeti jačanju ustavnog i zakonskog patriotizma u RH i u borbi protiv korupcije, ali i u borbi protiv populizma. Što se mene tiče, što se Kluba zastupnika SDSS-a tiče i populizam je korupcija, korupcija osjećaja, korupcija uma kao što je naravno financijski novčani ili utjecajni oblik koruptivnosti jednako opasan o kojem se često ovdje govori, ali se nedovoljno govori i o tome kako i na koji način jeftini oblici populizma također korumpiraju. Mi smo nacija mala izašli smo iz rata imamo različita iskustva i oslobađamo se loših nasljeđa u tom pogledu. Primanje novih nije dobro. I u kontekstu rasprave treba istaći da zapravo naš zajednički čin jeste jačanje ustavnog patriotizma i jačanje zakonitosti kao temelja za uzajamno političko povjerenje. Na kraju u našem okruženju su dinamični ponekad kritični politički procesi, bilo da je riječ o BiH, Crnoj Gori, Kosovu, Srbiji i za nas kao SDSS to su veoma važni i izazovni procesi ili … To što se događalo proteklih mjeseci mi smo se u odnosu prema tim procesima odnosili najodgovornije što smo znali i što smo umjeli, ne dopuštajući da se išta od toga što može bilo emocionalno ili na neki drugi način izazvati prelije na naše ponašanje, na naše političko djelovanje i na odnose međuetničke u Hrvatskoj. Nisam siguran da kada je posrijedi medijska scena i kada su posrijedi pojedine druge političke grupacije u Hrvatskoj da je to tako bilo ni u slučaju Crne Gore, a ni u nekim drugim slučajevima, posebno u odnosu prema srpskoj pravoslavnoj crkvi uključujući i rasprave kakvih u ovom saboru nije dugo bilo, a ima ih u zadnje vrijeme mnogo više nego što bi se to smjelo biti. Što se tiče predsjednik vlade je s pravom spomenuo pitanja jednog udžbenika u Republici Srbiji i načina na koji se kategorizira južnoslavenske jezike u tom udžbeniku. I sam sam u prilici kada sam bio istakao potrebu da se takva praksa zaustavi i da se to promijeni i vjerujem da će tako biti. Ali bih ovdje podsjetio sve vas kolegice i kolege, da to što se 10 godina čini prema ćirilici u Vukovaru, pa onda i u ostacima Hrvatske je potpuno ne civilizacijski, ne samo da je nezakonito, ne samo da je neustavno nego je potpuno ne civilizacijski i truje i zagađuje odnose u Vukovaru i u cijeloj Hrvatskoj i u odnosima između regija. Poistovjećivati pismo sa tenkom ili sa metkom ili sa zločinačkim umom je naopak posao. Gdje bi došao netko, a bilo je takvih ljudi [[Upadica Reiner: Hvala.]]
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovane kolegice i kolege. Na početku evo ne mogu da se malo ne osvrnem na kolegu Pupovca koji uvijek neko kritizira populizam, govori o populizmu, a možda je baš populist onaj koji stalno ističe neki populizam. Možda je to populizam zapravo podilaženje nekom svom glasačkom tijelu. Također šokantno mi je čuti da zastupnik u HS-u makar to bio i g. Milorad Pupovac ima nešto protiv volje naroda. To je zanimljivo čuti. Pa zapravo i nije s obzirom da se on bira na jedna poseban način i da bez obzira na ono što možda i njegova nacionalna manjina želi, on će biti ovako i onako izabran pa ga i ne mora ni biti briga za volju naroda. Ali jel to loše čuti s ove govornice? Govorimo o izvješću vlade, poštovani predsjednik Vlade nam je ovdje u sat vremena iznio situaciju u Hrvatskoj. Ja moram na početku reći poštovani predsjedniče vlade, mnoge stvari koje ste vi radili i u ovoj pandemiji i općenito kako vodite Hrvatsku, ja ću podržati odnosno podržavam i mislim da se čak možda s obzirom na okolnosti Hrvatska nije ni loše snašla u datoj situaciji. Međutim, postoje neke stvari s kojima se ja naravno ne mogu složiti. Na početku ću vam evo suočit ću vas s jednom interesantnom činjenicom jednom knjigom koju je uredio, koju je napisao pardon uredio piše Boris Vujčić aktualni guverner, sad više ne znam godinu 2003.g. dobro, ne tako davno, a knjiga glasi EUR-o Europska monetarna unija i Hrvatska, na strani 94. i 95. stoje slijedeće teze koje guverner narodne banke Hrvatske koji danas zajedno s vama želi Hrvatsku uvesti u eurozonu tada je napisao. Glavni razlog zamjene nacionalnih valuta zemalja članica EMU-a tada EUR-om je najviše politički čin. To je ponajprije politički čin i više ovisi o ideji europskog jedinstva nego koristima i troškovima odricanja od nacionalnih valuta. Nadalje kaže, budući da je EUR-o ishod političkog procesa o njegovoj sudbini odlučuju građani odnosno birači. Dakle, ovo su dvije interesantne misli i rečenice koje je aktualni guverner stavio u knjigu i zapravo ja ću se u potpunosti složiti s ovim da je uvođenje EUR-a nije čin nekakve monetarne stabilnosti ili jedan alat kojim ćemo mi sutra pomoći hrvatskom gospodarstvu, hrvatskim građanima nego isključivo politički čin jedne dodatne kohezije, unitarizma u EU. Ovdje odmah moram vama replicirati odnosno reći vam vi ste evo tu rekli u više navrata danas ste ponoviti kako se neki nisu uopće trudili oko ulaska Hrvatske u EU. I nisam se npr. ja osobno trudio, šta više ja sam bio jedan od one trećine koji je glasao protiv ulaska Hrvatske u EU. Znači glasao sam protiv. Ne samo ja nego trećina građana tada je na referendumu glasovala protiv ulaska Hrvatske u EU. Tako da ima i nas tih. Što se tiče ostanka u EU nisam za izlazak Hrvatske iz EU međutim sam odnosno smo za stalno propitivanje statusa Hrvatske u EU. Da stalno pravimo nekakvu studiju isplativosti nekakvu Feasibility studiju i da vidimo što nam ta EU donosi odnosno što odnosi. Ako u nekom trenutku vidimo da nam nešto odnosi, više odnosi nego donosi pa nismo ludi stajati tu. Za sada evo prema onim egzaktnim podacima koje ste vi donijeli odnosno iznijeli izgleda da nam je tu dobro, ok, a nek se to i nastavi. Rekli ste da je najsuverenističkiji čin izgradnja Pelješkog mosta, super i to je, ja to pozdravlja i izrada, izgradnja luka i lukobrana i to pozdravljam. Isto kao što će biti i čin suverenizma kada evo vi kao Vlada RH date svoj obol i pomognete razvoju Projekta Batižele koji razvijamo upravo u Šibeniku. Nadam se da će resorni ministar i vi osobno se maksimalno angažirati da se taj projekt stavi na noge. I je to, to je suverenizam. Međutim, kad kažete da je hrvatski narod već referendumom gdje se glasalo o ulasku u EU odlučio o ulasku u eurozonu, e to ne drži vodu. To ne drži vodu jer ono što će vam svatko, ama baš svatko tko nije politički ovisan reći da se u niti jednom trenutku, niti jednom riječju, niti jednom rečenicom u vrijeme kampanje za ulazak u EU nije komuniciralo da ćemo ući u eurozonu. Nije se komuniciralo, to nitko nije znao. Ja sam suočio i tadašnjeg potpredsjednika Vlade jedan dio je on bio mandata Radomira Čačića s tom činjenicom da je on odnosno njegova kolegica Vesna Pusić u to vrijeme je strašila umirovljenike da neće dobiti mirovinu. To je bio jedan dio kampanje, a drugi dio kampanje je bio da će mladi moći putovati. I to je bila sva kampanja vezana uz ulazak uz EU. EUR-o odnosno eurozonu nitko nije spominjao. Piše li to u ugovoru? Piše. Imamo li mi problem sada kada želimo to promijeniti? Imamo. Međutim, pravni stručnjaci koje smo konzultirali rekli su da je iako je međunarodni ugovor iznimno važan dokument iza njega ima nešto, a ima hrvatski Ustav odnosno ustav svake države ponaosob. I mijenjajući Ustav mi možemo promijeniti odnosno omogućiti Hrvatskoj da, ali to je sada jako bitno da predsjedniče Vlade vi shvatite. Dakle, ako bi na referendumu o promjeni službene novčane jedinice hrvatski narod rekao da je on za EUR-o ja osobno i mi Hrvatski suverenisti nemamo problem s tim, ako je to volja naroda. Isto kao što nemam problem s tim da smo u EU odnosno nemamo taj problem. Ali smatramo kod odricanja jednog važnog dijela suvereniteta, a to je monetarni suverenitet da treba pitati narod direktno odnosno pitati ljude na referendumu. I to je ono što je, evo ja bi volio kad bi se to dogodilo i čak bi volio kad biste to vi, evo da ne napravimo to mi na ovaj način skupljajući potpise evo kad bi vi sad presjekli i rekli, ok, napravit ću taj jedan formalni korak čisto da ono što vi tvrdite da je većina građana za EUR-o, pa nek bude EUR-o. Nek građani na referendumu kažu da je EUR-o. Neka narod odluči. Ali ok, bit će ili ovako ili onako. Ili će narod to uspjeti to zatražiti referendumom ili ćete to vi politički opet evo ga možda se predomisliti pa napraviti. Ali ne prejudiciram rezultat referenduma, sve je moguće, stvarno sve je moguće, jako, jako dobar odaziv ljudi na prikupljanje potpisa, evo hvala svima koji su do sada dali potpis. I još jedna stvar s obzirom da se vi znate često pohvaliti što je u redu i legitimno kako ste radili na ulasku u EU kao jedan od pregovarača ako se ne varam, ja se mogu pohvaliti kako sam u svom radnom vijeku, a ne samo i dan danas zapravo surađujem, radim, pomažem, konzultiram prijateljima i nekim pravnim osobama na projektima EU. I tu sam napravio golemi, golemi posao, golemi posao. Ne znam jel itko od kolega zapravo toliko tu novaca povukao odnosno zaslužan za povlačenje tolikog, tolikih sredstava. Dakle, to je ono kad se nađeš u nekoj situaciji onda tu situaciju koristiš maksimalno. A evo ja sam dokaz za to. Dakle, ja ću zaključiti, neću iskoristiti svih 20 minuta, ali evo samo ću kratko ponoviti. Da je guverner narodne banke Hrvatske koji nažalost nije koristio sve one instrumente, alate, mjere i djelovanja koje je imao na raspolaganju da upravlja monetarnim tokovima u Hrvatskoj već 2003. rekao da je politički čin uvođenje eura i da s obzirom da je to politički proces, o njemu odlučuju građani odnosno birači, strana 94, strana 95, knjiga se zove Euro – Europska monetarna unija i Hrvatska, Boris Vujčić, urednik. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, u svemu što je dobro što radit, mi ćemo vas podržati a u svemu onom što osjećamo, mislimo da se gubi suverenitet, suverenost naše države, naravno da nećemo. Ovdje ćemo svim silama mi Hrvatski suverenisti napraviti apsolutno sve, apsolutno sve da se euro ne uvede. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Klub Mosta a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Božo Petrov i poštovani zastupnik Miletić. Najprije poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice zastupnici, poštovani predsjedniče Vlade. Kao što sam i najavio, mi smo dobili verziju ili sliku Hrvatske kako je vidi Vlada a da to sumiramo, to izgleda ovako. U Hrvatskoj sve raste, u Hrvatskoj sve cvijeta i usput Hrvatska izumire. To je zaključak današnjeg izvješća koje je trajalo sat vremena. E sad, ide ažurirana verzija s upotpunjenim podacima. Uz ove mjere koje je Vlada predstavila, mi imamo trenutno u Hrvatskoj ove godine službenu inflaciju 3,3% s tim iskreno da onaj tko ide u trgovine, zna da su cijene osnovnih prehrambenih namirnica skočile za 10%, cijene energenata i do 20% pa i više, također, u zadnjih godinu dana imamo rast minimalne plaće od 150 kuna, rast medijalne plaće od 250 kuna, rast troškova života od 500 kuna. Također već 5. godinu za redom, mi smo i dalje na istom, gotovo istome mjestu, na poretku svjetskih ekonomija, predzadnja, zadnja mjesta, to govori o kontinuitetu. Također, iz Hrvatske i iz Litve iselilo se najviše ljudi što se tiče članica EU-a. Gdje se točno u ovome vidi perspektivnost ili sreća Hrvatske? Ne znam jel se ona možda vidi u poljoprivredi gdje je zakon donesen prije 3 godine da bi se kao lakše dodjeljivalo zemljište a nakon toga i dalje stoji 500 000 hektara neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta. Možda u tome. Jel se možda vidi u zdravstvenom sektoru gdje se i dalje generiraju milijarde duga, gdje je obećana reforma, danas smo još uvijek na obećanjima, imamo nekakve PR uratke što bi se moglo napravit. Možda se vidi u mirovinskom sustavu, ne znam. To što se ukida II. mirovinski stup, pojačava I. mirovinski stup da bi se smanjila trenutno rupa u proračunu pojačavajući dugoročno rupu u tom istom proračunu, ne znam. Možda u borbi protiv korupcije. Evo zadnji primjer je ovaj čovjek koji je prije nego je stupio na dužnost, priznao da je u sukobu interesa i potpisao to. Iskreno, nije meni cilj kritizirati, meni je cilj stvarno da se stvari promijene. Je li se određene stvari mijenjaju ili su određene stvari napravljene? Ja mislim da jesu. Je li dovoljno? Nije. Možemo puno više. Možete puno više. Što se tiče rasta troškova života, statistika govori o 3,3%. Brojke u trgovinama vam govore puno više i mene zanima čemu friziranje brojki? Koji je cilj? Je li cilj možda zadovoljiti uvjete za euro? Ja ne znam, trebali biste nam objasniti. Ili vi idete po onoj uzrečici „ne vjeruj svojim očima, vjeruj meni“, otiđite u trgovinu, zamolite prodavačice, prodavače da vam kažu cijene ulja, brašna, mlijeka, šećera prije godinu dana i danas u trgovinama. Prije nego upozorim na porazne po meni katastrofalne brojke što se tiče plaća, ja vas stvarno molim, nemojte spominjati prosječnu, termin „prosječna plaća u Hrvatskoj“ jer time obmanjujete ljude. Ja mislim predsjedniče da vi jako dobro znate kako se računa prosječna plaća u Hrvatskoj. Prosječna plaća izgleda kada netko prima 22 000 a drugi dvoje ljudi prima po 4000 kuna, da oni skupa primaju 30 000 kuna odnosno svatko od njih po prosječno 10 000. Jel to prosječna plaća? Je li stvarno ona dvojica od 4000 kuna primaju 10 000 kuna mjesečno? Nisu. Ta dvojica primaju minimalac koji nije dovoljan za život. Zato vas molim, koristite termin medijalna plaća odnosno koju to točno plaću prima većina ljudi u Hrvatskoj, milijun od milijun i 590 000 trenutno zaposlenih? Medijalna plaća u zadnjih godinu dana narasla je 250 kuna. Danas je 6000. Minimalna plaća narasla je 150 kuna. Govorimo o mizernom povećanju za 0,4%. Dok vam cijene osnovnih prehrambenih namirnica rastu za gotovo 10%. Minimalna potrošačka košarica ove godine iznosi 7800 kuna. Ne samo da je minimalna potrošačka košarica rasla više nego što su rasle plaće, medijalne i minimalne, ovaj podatak govori da je medijalna, ona najčešća plaća u Hrvatskoj, 34% manja od minimalne potrošačke košarice. Minimalne. Čak ne govorimo o troškovima života, ne govorimo ni o obrazovanju ni o mogućnosti za obrazovanje, ni o stanu, kreditu za stan, kreditu za auto, za ono što trebate otić u trgovinu, nema dovoljno. Glede minimalnih troškova života, zadnji puta su vam izračunati prije 10 godina. I u tom izračunu prije 10 godina, minimalni troškovi života iznosili su 6 700 kuna i u to nije uračunata ni rata za auto ni rata za stan ni obrazovanje, ni ništa. 6 700 kuna prije 10 godina. Danas govorimo da milijun ljudi prima manju plaću od minimalnih troškova života izračunatih prije 10 godina. Jeste vi svjesni kataklizme? Jeste vi svjesni rizika odnosno praga siromaštva odnosno siromaštva u Hrvatskoj? To je pravi pogled. A kada govorimo o pragu rizika za siromaštvo, onda trebati znati da je Državni zavod za statistiku 2018. izračunao rizik za siromaštvo. On iznosi 5300 kuna prije 3 godine. 5 300 kuna, danas je danas predsjednik Vlade rekao da 51 000 tisuća ljudi prima minimalac od 3400 kuna. Prag siromaštva 5 300 kuna. Dodajte inflaciju, rast cijena i ostalo što se događalo za godinu dana, to znači da vam danas milijun ljudi u Hrvatskoj s najčešćom plaćom je na pragu siromaštva, većina zaposlenih na pragu siromaštva, a onih 50 000 odavno utopljenih u siromaštvu. To je ono što se treba mijenjati. Kada govorimo o godišnjaku svjetske konkurentnosti, kada govorimo o našim predzadnjim mjestima i to je činjenica, pa izašao je ove godine. Nalazimo se rame uz rame s Mongolijom i Bocvanom, rasli smo za jedno mjesto jer su Bocvanu ove godine ubacili u taj ispit konkurentnosti pa smo umjesto 60., 59., Mongolija i Bocvana skupa s nama. Zadnji od svih članica EU. I kada kažem da izgleda da sve raste, samo država izumire, onda se pokazuje da je u ovom razdoblju zadnjih 8 godina izašlo, iselilo iz Hrvatske više ljudi nego za vrijeme 45 godina komunističke diktature. Tada, u tih 45 godina otišlo je 350 tisuća, u ovih 8 godina 370 tisuća, a pojedina istraživanja govore da oni ne odlaze samo zbog plaća, oni odlaze zbog osjećaja nepravednosti u društvu, a još porazniji su rezultati novijih istraživanja koja vam govore da što se više ljudi iseli iz Hrvatske, to razina korupcije u Hrvatskoj raste, e to je najporaznije, a to se vidi po broju afera kako eksponencijalno rastu. Mogao bih puno toga govoriti o tome što se obećalo sve od prošle godine, od velike društvene pravednosti, 0 kuna, od jačanja zdravstvenog sustava, 0. Od jednakih prilika za sve, nažalost ništa, od poljoprivrede, ništa. Da, neke stvari se jesu napravile. Očuvala su se radna mjesta, iako nam je javni dug eksplodirao, napravio se Imunološki zavod, odnosno pokrenulo se i to je dobro, ali ovo što sam naveo je prava slika Hrvatske i to se nije promijenilo. A ono što ja očekujem od predsjednika Vlade i od Vlade je da bude s ljudima kada je teško da država ponese dio tereta i financijskog, a ne ubire samo od građana. Da nam kaže istinu pa i onda kada je bolna jer samo nam istina u konačnici može omogućiti da svi imaju kakvu takvu šansu u nekoj novijoj Hrvatskoj. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovani premijeru i poštovani ministri. Premijeru, prvo, ja bih volio postaviti jednu svoju polazišnu točku ovog govora, možda ćete me lakše uspjeti slušati, nešto i čuti. Vi niste moj neprijatelj, ja nemam neprijatelje ovdje među svojim kolegama. Znam da volite haklati, čujem da dolazite u Opatiju i sam sam aktivni sportaš, igram košarku. Mi sportaši želimo pobijediti, želimo dati sve od sebe, radimo, gorimo, ali ne gledamo u protivničkoj ekipi neprijatelje. Mi ne gledamo u ljudima neprijatelje i sad kad smo to riješili, onda sad mogu dalje. Ja tako gledam na sve svoje kolege. Dakle, od ljevice do, ne znam, do desnice. Slušao sam vas pozorno što ste pričali i oprostite mi, morao sam nakon nekih 35 minuta otići do kluba popiti punu čašu zelenog čaja, možda sam mogao i dodatni espreso zato jer sam bio uljuljkan, uljuljkali ste me, premijeru. Priča, vaš stav, mimika, gestikulacija, ton glasa, baš me uljuljkalo. Možda to nekada nije loše, ali u situaciji gdje taj naš hrvatski brod ipak pušta na mnoge rupe, čini mi se da nije baš mudro puštati klasiku, jesti jagode, ako se ima novca za neki šampanjac i onda uvjeriti, uvjeriti cijelu posadu i putnike da je baš sve u redu. A nije baš sve u redu. Na vlasti ste 5 godina, što je sasvim dovoljno vremena i nekoj najsporijoj vladi da se pokažu rezultati njihovog upravljanja državom. Ja vas naravno, kao oporba neću hvaliti, tu su kolege iz HDZ-a, oni će vas pohvaliti sve što treba i na koncu, građanima Hrvatske uvijek nekako polažemo račune. Ali, koji su rezultati upravljanja državom? Premijeru, demografija? Iz naše države ljudi odlaze masovno. Mi kao narod nestajemo i da netko sluša ovdje vladajuće kad govore ili vas danas, rekao bi, Bože, ovo je fantastična zemlja za živjeti, ali kada se spustite među narod, kada hodate ulicama rame uz rame s narodom, onda vidite da ne cvijeta baš cvijeće u to preduzeće. Vidimo da samo od 2011. do danas prema DZS-u gotovo 250 tisuća naših građana je otišlo iz zemlje. Pa ne odlazi se od nekuda gdje ti je dobro. Otišli su oni koji su među najpametnijima, otišli su oni koji su među najkreativnijima, otišli su mnogi pošteni radnici koji nisu mogli ovdje osigurati kruh svoj svagdašnji, to trebamo mijenjati. Neću vas sada sa statistikom, ima je jako puno, ali ono što mi je baš važno da, da ovdje ponovimo svima nama i hrvatskoj javnosti. Ako mi nastavimo ovako s natalitetom i mortalitetom i bude ovakav trend odlaska iz Hrvatske podaci su slijedeći, u samo 80.g. Hrvatska će prirodnim padom izgubiti sve svoje radno aktivno stanovništvo, trenutno ga imamo ako sam dobro pročitao 1,6 milijuna i moramo napraviti tu posao. Covid, evo premijeru nešto ću vas i pohvaliti. Dakle, hvala što niste podlegli zastrašiteljima i odveli Hrvatsku u neki novi lockdown koji donosi nemjerljive štete i posljedice po cijelo društvo i po psihofizičko zdravlje građana, ali i po uništenje cijelog gospodarstva, a tek ćemo vidjeti dakle kakve će biti relacije i našeg malog lockdowna koji smo imali. O tome govori epidemiolog profesor doktor Junaidi sa Stanforda. Napravili ste kao država što ste mogli i trebali, osigurali ste cjepivo za sve građane koji se žele cijepiti, stalno govorite o potrebnoj zaštiti starih, nemoćnih, pretilih, svih ugroženih skupina. Sve mjere koje država nametne mogu spriječiti brzinu širenja virusa, kažu maksimalno do 20%, ali mi virus ne možemo zaustaviti, on će morat proć kroz populaciju, ne možemo mu pobjeći, ne možemo se negdje sakriti, dakle moramo čuvati naše starije, bolesne, nemoćne, ugrožene skupine, al ne možemo pobjeći, moramo nastaviti živjeti. Ono što bih volio premijeru da se naš narod ne dijeli dakle na cijepljene i necijepljene, da nemamo dvostrukih kriterija kada znamo, evo to je opet evidentno da i cijepljeni prenose virus, a mi testiramo samo necijepljene. Volio bih da se ljude ne ucjenjuje. Vi ste demokrat, učinite ono potrebno što treba da ljudi, da se ljude ne ucjenjuje cjepivom da mogu napredovati i ići na posao, obavljati neke svoje svakodnevne zadaće. Isto tako volio bih jasnije čuti koliko je nas preboljelih i volio bih jasnija istraživanja staničnog imuniteta ako znamo da je prema podacima HZJZ iz veljače 26% populacije Zagreba preboljelo covid tako kažu dakle mjerodavni. A imali smo treći val, pa četvrti val, koliki je broj uopće populacije kod nas prebolio covid, smijemo li znati ovu istinu? Dajete nam podatke i onda ušutkate sva šaputanja i neke ne znam sulude govore. Možemo li saznati koliko je novozaraženih, pazite, a da su preboljeli covid, koliko je novozaraženih da su preboljeli covid ili da su cijepljeni jednom ili dva puta, to je legitimno pitanje i da su takvi završili na respiratoru ili nažalost ne dao Bog preminuo. To su legitimna pitanja. Korupcija. Ma neću o tome, svi znamo dakle nismo se pomaknuli s dna EU niti po ovom pokazatelju. Ustvari, predvodnici smo jedino po ovom pokazatelju. Iako je velika vjerojatnost da će BDP relativno brzo dostići predpandemijske razine, pa nema niti jedne države koja ne bilježi iste trendove tako da to nikako ne možemo smatrati postignućem samo vlade, al ono što je činjenica da je pred nama suočavanje s inflacijom i posljedično dizanjem kamatnih stopa, što je direktna posljedica tiskanja novca za vrijeme pandemije. Slušao sam vas premijeru kada ste, premijeru kada ste rekli krilaticu kako ste, zapisao sam tu … [[Govornik se ne razumije]] kojom javnosti šaljete poruku i pri tom stvarate dojam, a dobri ste u tome, dobri ste u tome, dakle kako je sve sjajno i kako uspješno upravljate državom. Ali premijeru minimalna plaća nije dobra i poticajna mjera za poduzetnike koji jedva opstaju na tržištu, vi ih tada gurate dakle prema propasti poslovanja. Smjer koji treba zauzeti je rasterećivanje doprinosa i davanja da bi sve onda moglo rasti. Dakle, nije zapravo pitanje postavljenih ciljeva već je pitanje generalno kvalitete postavljenih tih ciljeva. Reformi, koje imamo reforme, koje su stvarno provedene od polazišta pa do kraja nisam siguran mislim da ih nemamo. Javna uprava reforma je najavljena još 2019. netaknuta je. Sustav plaća moramo redizajnirati i u fokus staviti rezultate rada. Oni koji rade, koji dobro i kvalitetno rade njih onda nagraditi i dizati, dakle želimo efikasnu javnu upravu. Dakle, dugovi u zdravstvu, generiranje dugova, ne obnavljanje Zagreba, Banovina, puno tu ima teškoća o čemu bi se moglo govoriti, mogao bih cijeli govor ovako. Ali premijeru ja bi, ja sam neizlječivi optimist i ja bih htio ovaj govor završiti pozitivno. Dakle, rekao sam niste bili ovdje jednom, ovdje kolegama ja sam oproba Mostovac i sve ću učinit da pobijedimo i da mi dođemo, da preuzmemo odgovornost za hrvatski narod, ali vi ste i moj premijer, ja nemam drugog premijera. Dakle, vi ste oni koji, koji imaju legitimitet da vode ovu državu i ne možete uzmaći sudbini ovog našeg naroda. Rast naroda je i vaš rast, pad naroda je i vaš pad. Ako je narod gladan nećete bit sretni u svome domu, ako narod kopa po bajama nećete bit sretni, ako narod odlazi iz naše države nećete bit sretni da preuzmete sva upravljačka carstva ovoga svijeta, ako narod je nesretan i vi ćete bit nesretni, mi ćemo bit ovdje nesretni i zato premijeru ne moramo slijepo slijediti Brisel. Strategija koju donosimo može bit naša strategija, euro možemo uvesti onda kada nama to odgovara, dinamika prijelaza na zelenu ekonomiju je potrebna, potrebna, ali ajmo je uvesti kada nama to odgovara. Moramo se znati čvršće i hrabrije postaviti, ne gledati samo svoj vlastiti interes ili ambiciju već interes naroda koji mi služimo i radi kojeg jesmo ovdje gdje jesmo. Evo na primjeru ne provođenja preporuka one Venecijanske komisije o načinu provedbe referenduma pokazali ste da znate lupnuti šakom o stol i zanemariti preporuke koje dolaze izvana. Pozivam vas da to češće činite i kad su u pitanju pozitivni primjeri da ne slijedimo slijepo sve što EU nalaže. Mi jesmo mali narod, ali mi ne moramo pred nikim sagibati svoju glavu. Mi jesmo mali narod, tu sjede momci koji su branili ovu državu '91., pa nismo tada rekli veliki su s druge strane, 40-tonske zvjeri tenkovske, pa ćemo se povući nego je Marko Babić u tenisicama i trapericama stao na Trpinjskoj cesti i rekao neš proć, neš proć. Mali smo narod, al uvjeren sam da možemo svi skupa bit hrabriji, uvjeren sam da možemo više štititi naše nacionalne interese i uvjeren sam premijeru da možemo više napraviti, zaštititi našu državu i naš narod da nam ne bježi van, da ljudi ostanu svoji ovdje na svome radi svih naših pređa. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i RF-a, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Katarina Peović i zastupnik Krešo Beljak. Najprije čini mi se poštovani zastupnik … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] kolegica Martinčević je odustala, pa sad vjerojatno ćete onda vi, poštovani zastupnik Beljak najprije.
Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani potpredsjedniče sabora, dopustite mi da iznesem stajalište Kluba saborskih zastupnika HSS-a i RF-a. Na početku ću reći da je ovo izvješće se sastojalo od puno više planova, puno manje realizacije, a ipak je naziv dokumenta odnosno točke dnevnog reda izvješće o radu, a ne plan rada. No krenimo redom, što se tiče financija referirat ću se na ono što ste vi izrekli i što sam si ja radio kao neke natuknice, rekli ste da je ekonomska kriza najgora u zadnjih 100.g., tu ste vjerujem i sami znate malo ipak pretjerali, bilo je puno gorih kriza u zadnjih 100.g., bio je Prvi svjetski rat, Drugi svjetski rat, itd., itd., tako da je velika kriza, ali da je baš najveća u zadnjih 100.g., to i nije. Javni dug jest smanjen i to je pozitivno, ali to ako gledate i sa neke druge strane i ne mora biti toliko pozitivno jer smanjen je, al u isto vrijeme nema, nema velikih državnih investicija odnosno nema dovoljno velikih državnih investicija, pa je i to jedan razlog smanjenja ukupnog duga. Broj zaposlenih je samo statistika, mislim da će kolegica Peović koja ja evo naknadno stigla, ali vjerujem da ćete dopustit da ona zadnjih 5 minuta govori, govorit više o tome, tako da. Socijalna sigurnost odnosno solidarnost, ono o čemu ste pričali jest nešto na čemu bi trebala raditi politika po mom mišljenju, ali čemu onda uopće pričamo o nekakvoj privatizaciji i o nekakvim stvarima koje se guraju ispod, ispod stola, o outsorsinzima i sličnim stvarima i onda to nema veze sa jačanjem socijalne sigurnosti odnosno jačanjem solidarnosti. Govorili ste i o Imunološkom zavodu, jako sam skeptičan prema tome, mislim da je to prošlo svršeno vrijeme, nadam se da se varam. Uspješna turistička sezona, o tome ne bi trebalo biti spora, ali mislim ja osobno, a činjenica jest da tome baš i nije za to zaslužna hrvatska vlada niti mjere nego jednostavno naš geografski položaj odnosno čak i ta pandemijska kriza koja je dobar dio turista koji bi inače otišli negdje drugdje ipak izabrala Hrvatsku kao zemlju koja je unutar EU gdje je puno jednostavnije čak i automobilom doći, tako da nam je ta nesreća u principu velikim dijelom spasila turističku sezonu, ali okej što je tu je, hvala Bogu da je bilo tako. Što se tiče velikih projekata ja mislim da nema ne samo u ovom saboru nego nikoga u Hrvatskoj tko ne bi pozdravio projekt realizacije Pelješkog mosta, Istarskog ipsilona isto tako, probijanje drugog tunela cijevi kroz Učku, most Svilaj, pa i sve ostale stvari i mislim da svatko dobronamjeran bilo koji projekt koji se napravi smatra i mora ga smatrati pozitivnim i to u svakom slučaju pozitivno i jeste. Što se tiče prosvjete, moram zahvaliti vama, ali isto tako i svojim kolegama prosvjetnim djelatnicima što su uspješno u ovim uvjetima pandemije proveli školsku godinu i dalje to nažalost traje, ali sve to skupa je nekako se uhodalo tako da tu prevelikih problema nema i to svakako si možete pripisati na neki način kao zaslugu da je moglo bolje uvijek se može bolje. Stipendije o kojima ste govorili da ste povećali, bojim se da nisu koordinirane s tržištem rada, bojim se da tu premalo postoji koordinacije između samog tržišta rada i potreba za određenim radnim mjestima odnosno određenih zanimanja i tu nam se otvara jedan veliki jaz nedostatka zanimanja odnosno potrebe za uvozom radne snage, a s druge strane imamo još uvijek ljudi koji sa završenim školama nemaju gdje raditi u Hrvatskoj, pa onda odlaze van. Tu nam se kvari kvaliteta stanovništva odnosno kvalitetna struktura stanovništva obzirom na obrazovanje itd., itd., kad bi se to malo bolje korigiralo odnosno koordiniralo mislim da bi rezultati bili puno puno bolji. Status samih prosvjetnih djelatnika je nešto poboljšan i to se isto tako ne može osporiti, ali nedovoljno. Ono što prosvjetnim djelatnicima fali ne samo u proteklom razdoblju nego u proteklih 30.g., a govorim iz iskustva, to jest autoritet. Dakle, nastavnik, učitelj i profesor bez autoriteta ne može obaviti svoj posao na način kako bi to trebao napraviti pogotovo kad si neki, ne neki nego sve više i više roditelja dopušta korigirati odnosno prijetiti itd., itd., postavljati se iznad nastavnika, to država ne bi smjela dopustiti. Govorili ste o poljoprivredi i o prehrambenoj samodostatnosti. Čujte jedno je teorija, drugo je praksa, živimo u EU, živimo u vremenu globalizacije, bojim se da ćemo vrlo vrlo teško uz sve napore koje bismo eventualno radili ili radite postići upravo to o čemu ste pričali, mislim da je to bajka. Isto što se tiče proizvodnje hrane, dakle ne znam što bih tu rekao, to bi trebala bit naša tema, ali mislim da smo tu daleko daleko ispod kapaciteta koji bismo mogli napraviti. Ali tu dolazimo opet i do porasta cijena energenata koje su posebno pogodile poljoprivredne proizvođače, a to on upravo onemogućuje planove o samodostatnosti prehrambene proizvodnje odnosno poljoprivrede. Rekli ste da je Hrvatska sigurna zemlja. Jest, činjenica je kada se uspoređujemo sa ostalim zemljama mislim da smo i ne samo sigurna nego jako sigurna zemlja obzirom na ostatak i Europe i svijeta tako da, ali to i nije nešto novo osim za vrijeme rata nije bilo tu baš niti većih nesigurnosti. Ono što ste zaboravili reći, a što jest problem to je ponašanje policije na našim vanjskim granicama prema BiH posebno odnosno odnos prema migrantima. To je jedna tema koju biste po meni trebali razgovarati na višim razinama jer ta granica jest granica EU ne samo Hrvatske. I činjenica je da se tu kritike koje dolaze iz EU ne bi smjele odnositi na kritike isključivo na naše policijske snage nego na europski sustav zaštite granica jer to jest europska granica, ne samo Hrvatska. Gospodarstvo i održivi razvoj, energenti i samoodrživost u krizi, neću se vraćati ali činjenica je da smo propustili vlak kojim smo si mogli to osigurati prodavši INU, tu je Petrokemija, tu su naftne bušotine, bušotine plina itd., itd., i sad ovisimo nažalost o drugima. Kakvi god terminali radili ili bilo kakve planove mogli smo biti barem na 70, 80% samoodrživi što se tiče energetike. Demografija i demografska politika, pričekajmo rezultate popisa. Govorili ste puno o demografskim mjerama, gledajući to mi je inače i struka, gledajući što se događa u ostalim zemljama mislim da je naša demografska slika takva ma kakve god demografske mjere donosili da se demografska slika neće popraviti nego ćemo svi zajedno prije ili kasnije morati shvatiti, a shvatio je to i profesor Šterc moj profesor koji je o tome govorio prije 2-3 tjedna meni se čini, da je jedina mogućnost da nam se popravi demografska dobna struktura stanovništva useljavanje. Nadam se kontrolirano i na tome bi se trebalo razmišljati da to useljavanje bude kontrolirano kako bi stanovništvo koje će se doseliti u Hrvatsku bilo što prije integrirano odnosno da ne kažem ružno asimilirano u hrvatsko etničko tkivo ili u hrvatski narod. Što se tiče otpada. To je ogroman problem. S tim se susrećem i susretao sam se kao nositelj dužnosti gradonačelnika. Gledam što se događa u Zagrebu. Gledam što se događa po Dalmaciji. Svugdje gdje putujem i jednostavno mi nije jasno zbog čega se ne ode u Austriju ili u Bavarsku koja taj problem ima riješen na najvišoj svjetskoj razini i jednostavno se prepišu ti zakoni. Sve ostalo je izmišljanje tople vode po meni apsolutno, apsolutno nepotrebno. Državna imovina, još uvijek nažalost ne slabo nego gotovo nikako valorizirana i to 30 godina nakon preuzima u državno vlasništvo i zbog sporosti naravno administracije i zbog kontradiktornih zakona koji se trebaju popraviti kako bi se cijeli proces ubrzao jer te nekretnine su mrtvi kapital koji nažalost gomila nove gubitke umjesto da bude obrnuto. Tu ću se nadovezati na Zakon o obnovi nakon potresa koji je isto tako je taoc na neki način sporosti birokracije odnosno kontradiktornih zakona. Uz najbolju volju sve stoji već 2 godine, nadam se da će se to ubrzati da ćete na tome raditi još više. U zdravstvu obzirom na to da su najveći dio ove pandemijske krize iznijeli na svojim leđima zdravstveni djelatnici, njima jesu povećane plaće, jesu povećani određeni uvjeti ali obzirom na okolnosti u kojima rade, obzirom na potražnju u drugim državama koje su isto tako pogođene mislim da je to jako, jako puno premalo. Što se tiče ponašanja Vlade u Covid krizi ne bih imao prevelikih primjedbi ukoliko bi ih uopće imao. Jesu tu neke kontradiktorne stvari, ali svi vi, svi mi odnosno cijeli svijet ući u principu. Imamo razno raznih primjera i mislim da tu ne bi trebali dodatno, dodatno trviti mi iz opozicije nego podržati u principu i vidjeti što će se dalje događati. Pravosuđe. Da li je Hrvatska pravedna zemlja? Nije pravedna zemlja i danas imate ljudi koji će u zatvoru završiti zbog minornih stvari, zbog prosjačenja, a imate ekstra kriminalce koji su pokrali milijarde, a njima se ne događa ništa ili odgađa. Dakle, ne možemo govoriti o tome da smo pravedna zemlja. Tu su potrebne korijenite reforme kojih nažalost na vidiku nema. A pričali ste premijeru o osnaživanju države, tu je po meni upitna ideološka definicija, ali ne bismo sad o tome jer država je unatoč tome ipak slaba, a po meni nikad slabija što se tiče kompletne situacije. Pozdravljam plan borbe protiv korupcije, ali tu ću isto tako napomenuti da je korupcija u međuvremenu pronašla, digla se na jednu višu razinu usprkos borbi politike protiv korupcije koja je neosporna. Digla se na razinu umreženosti nižih struktura koji korupcijom odnosno udruženim da se ne izrazim, udruženim planom zaobilaze političare. Dakle, vi imate umrežene projektante, nadzor, izvođač koji zaobiđu politiku na račun da bi dobili posao i to je jedan problem, jedna nova dimenzija koja ide u prilog nekim političarima koji su govorili da mnogo država, da sve države imaju svoju mafiju ali da jedino u Hrvatskoj mafija ima svoju državu. Tu treba biti vrlo, vrlo oprezan, dakle korupcija se izvukla iz ralja politike, izvlači se i ulazi u novu razinu koja više sa politikom nema toliko veze ili ima sve manje i manje veze. Dalje, strategija o kojoj ste govorili jest donesena u saboru ali donesena je na 30 godina i donesena je većinom glasova, nije donesena konsenzusom svih stranaka. I to je ono što ste pričali premijeru da vučem paralelu na ono što ste pričali o euroskepticima o ljudima koji bi sada radili referendume za EUR-o. Dakle, trebala je biti strategija donesena ipak najmanje 2/3 većinom onda bi se za 30 godina nitko ne bi sjetio da se to mijenja itd., ali ok, barem je donesena pa ćemo vidjeti što će se događati oko toga. Što se tiče regionalnog razvoja oko Projekta Slavonija, ja dosta obilazim ljude koji su čak i vama skloni, niti jednu riječ osim onih koji su se direktno okoristili oko tog projekta nisam čuo tako da ne bih ga mogao pohvaliti. O medijima ne bi trošio previše riječi, situacija je katastrofalna, HRT situacija nikad gora. Vanjski i europski poslovi, moram dakle podržati sve napore oko uvođenja EUR-a i tu ste u potpunosti u pravu što ste rekli, to je odluka oko koje ne bi smjelo biti nikakvog kompromisa, to je civilizacijski doseg sa brojnim pozitivnim stvarima o kojima ste govorili koje podržavam i što se tiče naravno ulaska u schengenski prostor i naravno zadnje stvari koja se dogodila, a to je ukidanje viza što nas svrstava u red najrazvijenijih ili najsigurnijih kako god hoćete, najpoželjnijih partnera vodećoj sili svijeta tj. SAD. I na kraju zaključak, poštovani premijeru moram reći da ste za razliku od prošlog puta ipak jednom, ali ste spomenuli da je bilo i pogrešaka to je za mene osobno veliki pomak pa onda niti ja kao oporbeni političar ne mogu biti baš protiv svega, a iz ovog mog izlaganja ste vidjeli da nisam, pa moramo biti korektni da su se ipak priznale greške jer naravno tko radi taj griješi. Moram reći isto tako da je broj afera u posljednjih godinu dana bio značajno manji nego u proteklom razdoblju i to je pozitivna stvar, to vam je naravno pokvarila pravomoćna presuda stranci, ali to je tako od toga ne možete pobjeći isto kao što ja ne mogu kroz život pobjeći od nekih stvari za koje je upitnu tko je odgovoran ili nije, ali to je tako. Ponašanje u ovoj krizi koja traje sad već gotovo dvije godine govori o tome da nitko normalan u ovoj državi, nitko dobronamjeran ne može osporiti da ste to napravili na zajedno svi skupa vi kao premijer na nezadovoljavajući način i to moramo jednostavno priznati i ja priznam. Zaključno, mi kao opozicijski klub naravno iz pragmatičkih i političkih razloga ne možemo glasati za vaše izvješće. Da li ćemo biti protiv, da li ćemo biti suzdržani ili ćemo se izuzeti od glasovanja, to ćemo dogovoriti naknadno. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavit će poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo hvala svima. Ja bih samo napomenula da nešto malo drugačiji stav imamo prema euru, ali ovdje to neće biti predmet mojega izlaganja. Netko je ovdje rekao od prethodnih govornika da je ovo uljepšano izvješće, ja ne bih rekla, čak bih rekla da nije. Ako pažljivo slušate premijera i njegove ministre onda vam postane jasno da oni ništa ne obećavaju i to ispunjavaju, to je problem s ovim izvješćem. Ali ono što me naročito nije iznenadilo u ovom izvješću je da smo jučer evo najavili ono što je premijer ovdje i napravio, a to je da će se u ovih par dana donijeti i iznos minimalne plaće za iduću godinu uredbom i to je premijer ovdje mislim da je mnogima to promaknulo najavio jel. Tu informaciju koliko ja znam nismo imali prije, tu je ovako premijera jel, dakle 350 kuna povišice, pa bih to naglasila u svojem izlaganju ukratko. Dakle, 350 kuna povišice je opet možete se igrati statistikom pa 100% više nego prošle godine i više od toga, ali to je nedovoljno. Što znači 350 kuna nekom ko ima 4.300 kuna plaću? Riječ je o radnicima koji rade i žive u siromaštvu. Ono što je naročito problematično i da to nije nikakvo uljepšavanje nego je to stvarno ostvarivanje obećanog. Znači vlada je u NPOO-u to i najavila da će minimalna plaća biti 50% ove prosječne odnosno 60% medijalne plaće i to se koliko se meni čini sad i ostvarilo, to je taj iznos. Kad postaviš ljestvicu tako nisko stvarno ju je lako doseći, ali ono što treba reći da minimalna plaća u ovom obimu u kome je sad postojala zadovoljava tek 25% potreba, znači životnih potreba mjesečnih radnika. Kad to uzmemo u obzir onda nam postane jasno da bi povećanje do 5.000 kuna minimalne plaće bilo nedovoljno, a kamoli povećanje od 350 kuna. Radnici koji rade na minimalcu su zapravo socijalni slučajevi, oni su znači ispod praga siromaštva i ustvari ono što se ovdje ustvrđuje je da se kad se postavi tako ljestvica jednostavno ne treba puno napraviti. Ono što smo mi jučer na press konferenciji zamolili i što ću ja sutra i prenijeti što se tiče samih sindikata molit ćemo ministra Aladrovića koji voli koristiti taj termin da prestane koristit termin dostojanstveno u kontekstu minimalne plaće jer minimalna plaća je sve samo ne dostojanstvena. Ona nije dovoljna niti za osnove potrebe. I zato smo uputili i zahtjev prema vladi koji je odbijen da se počne računati da DZS počne računati koji su to minimalni troškovi kako bismo shvatili u kojem smo raskoraku između minimalne plaće i iznosa minimalne plaće i onoga što bi bilo minimalna plaća dostojanstvena plaća odnosno ona plaća koja bi pokrila životne troškove. Navest ću još samo par stvari koje smo ovdje dobili u obliku statistike zašto je to problematično takvo fraziranje statistike, zato što kolikogod mi mislim sad ovdje kritizirali i bili snažni kritičari vlade mi moramo priznati da rejting HDZ-a jako dobro stoji, ali djelomično i zato što se interpretiraju podaci na jedan način koji odgovara HDZ-u. Tako je ovdje premijer rekao da je stopa nezaposlenosti pala s 13 na 7% ako sam dobro uhvatila, no opet uopće se ne spominje kod smanjenja nezaposlenosti činjenicu iseljavanja, inače smanjenje stope nezaposlenosti bilo je rekordno u 2019.g. kada je bio i rekordno zapravo iseljavanje. Mi imamo 14% radno sposobnog stanovništva iseljenog, stopu zaposlenosti indikativno nikad ne spominje niti premijer, niti ministar Aladrović. Nešto su o stopi zaposlenosti piše u NPOO-u i to prilično mogu reć iz perspektive koja je korektna i stoji tamo stvarno, da mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u EU naglasit ću da su ispod nas samo Španjolska, Italija, Grčka. Opet, kad se navodi porast broja zaposlenih, takva pozitivna perspektiva proizlazi iz toga da se broje svi osiguranici, znači tu se broje sezonski radnici, strani radnici koji su zbog .../nerazumljivo/... potpune liberalizacije znači uvoza radne snage povećao im se broj.
Hvala vam. Idemo dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Pažljivo sam slušala uvodno izlaganje našeg premijera i u jednom trenutku sam se osjećala kao u onom vicu kad muž pita ženu, ženo, da li više vjeruješ mojim riječima ili svojim očima, točno tako sam se osjećala, a onda sam malo pogledala i kolege koji sjede s desne strane, sad, ove sabornice i oni koji su bili najveći štovatelji i koji jesu najveći štovatelji i sljedbenici lika i djela g. Plenkovića su tokom rasprave odustali od slušanja i bili na svojim pametnim telefonima, ali tu smo gdje smo. Slušajući premijera Plenkovića, pa čovjek bi mogao pomisliti da živimo u Švicarskoj, da je sve dobro, uspješno je odrađeno, sa svim izazovima suočili smo se najbolje moguće. Ja u toj zemlji ne živim, živim u Hrvatskoj i onako kao što je g. Plenković odnosno naš premijer rekao, probat ću odgovorno i ozbiljno osvrnuti se na nekoliko tema u kojima stvari baš nisu tako briljantne i gdje Vlada nije odradila dobar posao. Nažalost ne radi se o nekim sporednim temama pa da ih možemo previdjeti nego u ključnim temama za naše živote. Inače, kad malo gledate Izvješće, Izvješće o radu Vlade, otprilike je trećima Izvješća bili želje i pozdravi odnosno što bi htjeli i kako bi htjeli, ali što je tu je. Prva tema na koju ću se osvrnuti je korona, Covid-19. Možemo mi sebi do besvijesti lagati i tvrditi da je Vlada odradila sve što je mogla i da smo s obzirom na okolnosti bili uspješni. Istina nije takva. Situacija nigdje u svijetu nije dobra i nitko ne očekuje da nemamo oboljelih ili umrlih. Nitko ne očekuje nit da postoji čarobni štapić koji će sve to riješiti, ali dragi premijeru Plenkoviću, mi smo i u ovom, kao i svem drugom među najlošijima u EU, a te nemilosrdne statistike i brojke koji nas uspoređuju s drugima, pokazuju pravu situaciju i govore o uspješnosti rada Vlade. Mi smo treći od kraja u Uniji po broju cijepljenih ljudi. Iza nas su samo Rumunjska i Bugarska, nažalost naše uobičajeno društvo. Ja ponovo pitam, zašto je to i ovaj put tako? Najavljujete neobične, kaotične i sumnjive reforme zdravstva, a niste bili u stanju odraditi najvažniji posao od kad ste premijer. Ponavljam, najvažniji posao od kad ste premijer, cijepiti ljude. Možemo mi govoriti da ljudi imaju svakakve izlike, to je istina i mnogi su nerazumne, mogu se složiti s tim. Ali, gdje vam je tu bio sustav? Gdje vam je bila prevencija, a gdje je bila edukacija? Gdje su na kraju i neke ozbiljne mjere koje bi potakle ljude da se cijepe. Situacija je jasna kao dan. Preveliki broj ljudi se ne želi cijepiti. Što ste, premijeru, odradili da se to promjeni? Ako sudimo po rezultatima, ništa. Svakako ne dovoljno. Možete vi pričati što hoćete, o balansu između mjera i slobodnog života, o sezoni koja nas je spasila, o pravovremenom i adekvatnom odgovoru, a rezultat je na kraju dana pokazuju pravu istinu, a istina je da smo katastrofalno loši u tom najvažnijem dijelu posla oko korone. Ono u čemu smo nažalost u vrhu ljestvice EU i broj umrlih na milijun stanovnika. Tu smo 8 od 27 zemalja i ja moram reći, kako god teško zvučalo, tu se loše odrađen posao nažalost mjeri u životima, u najvažnijem poslu koji ste imali u ovom mandatu, rezultat je čista katastrofa. Dakle gledam neke druge zemlje, ja se volim u niz stvari uspoređivati i gledam uvijek u zemlje tamo, Skandinavije i pogotovo vezano uz ono što je meni nekakav bio core biznis i što volim, dakle, planiranje, održivi razvoj i niz stvari. Ovdje sam gledala malo što čine zemlje Mediterana i ja sam nekako sigurna da smo mi po svojoj vokaciji, po načinu slični nekim drugim dakle, slični puno Mediteranu, da sad ne ulazim u to, katoličkog svijeta i sve ostalo i onda kad vidim što, gdje su zemlje Mediterana po procijepljenosti, a gdje smo mi, uhvati me zaista onako mala snaga i ono što je ključno pitanje, zašto? Dakle kad govorimo na ključno pitanje zašto, onda se tu možemo nekako i napraviti korak naprijed, a sad je situacija loša i bojim se, ne želim biti ružni prognostičar, ali bit će samo još gora. Druga tema o kojoj želim progovoriti je cijena goriva. Istina je, Vlada je ograničila cijenu. Odlično. Ali, opet se pitam, zašto mi imamo rekordne cijene goriva iako je barel na manje od 90 dolara? Zašto imamo višu cijenu benzina i dizela nego kad je barel koštao 140 dolara i onda najvažnije pitanje, zašto je cijena u Hrvatskoj veća nego u bilo kojoj zemlji oko nas. Pitam se ima li to veze s nekim slučajevima za koje baš ovih dana dolaze presude? ima li to veze s predajom INA-e MOL-u, a koju su odradili vaš bivši predsjednik i vaši ljudi s kojima nitko od vas nema sad, danas, više nikakve veze. Nema veze čak ni sa samim sobom iz onog vremena. Hrvatski tržište vedri i oblači kompanija iz susjedne države koja je pod sumnjivim okolnostima došla do apsolutnog upravljanja INA-om koja pod sumnjivim okolnostima njome upravlja i koju u tijesnoj sprezi s režimom Viktora Orbana. Je li njima u Hrvatskoj dozvoljeno raditi što god hoće? Raditi što ne mogu nigdje drugdje i imati marže koje nigdje drugdje nemaju. Ja ne znam odgovore na ta pitanja, ali vi, premijeru Plenkoviću, možda znate. Ono što ja znam da hrvatski građani svoje gorivo plaćaju skuplje od građana bilo koje države u susjedstvu. Kad? Za vrijeme vaše Vlade. Obnovu nakon potresa vrlo teško spominjemo, odnosno bolje bi bilo da ne spominjem. To je potpuni fijasko u svakom pogledu. Prvo su vam trebali mjeseci da donesete zakon, a onda vam je trebalo godinu dana da ustanovite da je zakon toliko loš da je neprovediv i sad ćete smanjiti proračun ministarstva za 200 milijuna kuna jer ste pod navodnicima, uštedili na obnovi. To je apsurd, to je zafrkavanje s ljudima. To nije politika i vođenje države. Vi ste se, premijeru na mene na jako naljutili kad sam rekla da stvarate kontejnerland na Baniji/Banovini, da kako tako nešto uopće mogu reći i jako bih voljela da ste vi bili u pravu, a ja u krivu. Da su to bile stvarno preteške riječi, ali nažalost nisu. Ljudi ulaze u drugu zimu u kontejnerima, a ne događa se ništa. Zaboravili ste Zagreb, zaboravili ste Baniju/Banovinu i od obnove, kako je postavljena nažalost neće biti ništa. Zakon koji ste donijeli, a sad ga mijenjate, kao da vam je netko podvalio. Netko je negdje napisao zakon i dao da provodi ministarstvo. Umjesto da se je donio zakon koji olakšava posao, koji ubrzava procedure, donešen je zakon kojim sami sebi i obnovi podmećete noge. Europski novac za obnovu javnih zgrada od početka godine je na računu i treba ga potrošiti u roku od 18 mjeseci. Bit će prava sramota ako budemo i jednu kunu ili jedan euro morali vraćati. Baš niti jednu jedinu reformu niste uspjeli načeti, samo ih najavljujete, kao što se i rekli, a niste odradili ništa. Jedno od tih je reforma pravosuđa. Mi smo zemlja s najmanjim povjerenjem u pravosuđe u EU, među građanima, među tvrtkama, a ono što je, što treba naglasiti, i među sucima samima. Suci sami u istraživanjima govore, više od polovine njih, da se napreduje po kriterijima koji nemaju veze sa stručnošću i znanjem. Imamo ogromni broj zaostalih predmeta, postupci traju dugo, imamo drugi najveći broj sudaca po stanovniku u Uniji i ulažemo puno više od većine drugih u odnosu na BDP. Taj problem niste niti načeli. Niste ništa sve ove godine učinili po njemu, jedino što se dogodilo je dodatno narušavanje slike pravosuđa kroz nepotrebnu trakavicu oko izbora predsjednika Vrhovnog suda. Umjesto da ste poslali poruku, makar i simboličnu, ali važnu, da postoji spremnost za promjene, umjesto poruke, da smo shvatili da ovako dalje ne može, opet se nepotrebnim politiziranjem, stranačenjem i odugovlačenjem bacilo novo blato na to naše oštećeno i oslabljeno pravosuđe. Bacili ste šapu i HRT. Nakon što je bivši ravnatelj završio u Remetincu, za novog ste predložili čovjeka s očitim i snažnim sukobom interesa. Zašto? Nije li to moglo biti drugačije? Baš inzistirate uvijek na kandidatima s putrom na glavi, valjda da ih možete kontrolirati. Izlazili su naše kolegice i kolege sa izlikama da je za to kriv gotovo 10 godina stari zakon koji je donijela prošla vlada, neka prošla vlada. Pa premijeru, tko vam je branio da izmijenite taj zakon? Naravno, nitko. Sami niste obavili posao, ali čak i ako niste promijenili taj loš zakon, na koji se sada izvlačite, ono što stvarno nitko nije nametao, pa čak i po tom zakonu, da od 13 kandidata izaberete, kojeg? Baš onog najproblematičnijeg. To vas nitko nije silio, to ste se sami odlučili. Jeste li nešto poduzeli oko nedostatka radne snage? Je li Hrvatska konačno počela stvarati neku razumnu i plansku politiku oko tog pitanja? Nije. S jedne strane treba ozbiljno aktivirati sve one ljude koje imamo iz bilo kojeg razloga koji nisu uključeni u svijet rada, a mogli bi biti. Prekvalifikacije, cjeloživotno obrazovanje, aktivni angažman oko tog pitanja, ništa. Nemamo ni ideju o nekoj promišljenoj i planskoj imigracijskoj politici. Naravno da ne možemo bez kriterija i mimo zakona puštati bilo kog u zemlju, o tom nema spora, ali nama trebaju ljudi za građevinu, za turizam i za razna druga područja i taj problem će samo rasti, on neće postati manji, on će postati sve ozbiljniji i sve veći. Vlastiti ljudi nam odlaze u zemlje boljeg života, a ni iz susjednih zemalja ne možemo više očekivati priljev radnika kao nekad. Što ste napravili po tom pitanju? Ništa. Dug veledrogerijama opet je u eksploziji. Nikako da nađete neko trajno i suvislo rješenje tog problema. Ministar zdravstva predlaže neku tobožju reformu, a reforma se sastoji od toga kako će povećati novac koji daju građani, a smanjiti usluge koji za taj novac dobivaju. Nije riječ o milijardama koje u našem zdravstvu cure svaki dan, kao npr. voda iz cijevi u Zagrebu. Što se događa s provedbom Strategije niskougljičnog razvoja koja bi trebala biti osnov za planove o korištenju obnovljivih izvora energije. Čak i za Plan oporavka i otpornosti EU komisija je preporučila članicama da težište stave na ulaganje u obnovljive izvore energije i digitalne tehnologije. Ova Vlada ne zna ili ima možda neka preča posla od smišljanja planova za ulaganje u zelene tehnologije i s europskih novcem u ovoj krizi bolje, bojim se da ni ne računamo. Tim više uzimajući u obzir da smo i po korištenju novaca iz EU fondova isto tako, baš na zadnjem mjestu u EU, koliko god to naš premijer pokušao zamagliti. Hoćemo li uopće biti u stanju uhvatiti priključak na Europski zeleni plan? Hoće li mu, hoćemo li tu jedinstvenu i i možda baš posljednju šansu da ulovimo priključak s razvijenim državama opet propustiti. Mi, Rumunjska i Bugarska ekipa iz magareće klupe EU. U svim najvažnijim poslovima koje smo trebali ili ste trebali obaviti izrazito smo neuspješni. To su činjenice i to je cijela istina. Kao što je premijer u jednom dijelu svog izlaganja ukazao na potrebu kritičnog mišljenja vezano uz obrazovanje, apsolutno to u njegovom izlaganju nismo vidjeli, ali imamo jednu veliku novost. Jedna velika novosti za naš proračun koji je bogatiji za 14 miliona kuna zbog presude za korupciju premije nema, ali tu su njegovi ovaj zamjenici odnosno potpredsjednici, za, stranci, vašoj stranci i možete recimo sad razmisliti o snižavanju poreza na higijenske uloške i tampone. Jedan razumni prijedlog koji bi realno pomogao svim ženama u Hrvatskoj, a koji već godinama bahato odbijate. I baš je žalosno što se odbija jedan mali, razumni zahtjev koji se rješava dodavanjem jednog stavka u Zakon o PDV-u, a pomogao bi svim ženama u Hrvatskoj kojih čini 51% i toliko čini i 51% biračkog tijela. Dakle, barem mrvicu umanjio problem menstrualnog siromaštva s kojim se suočava stotine tisuća djevojaka i žena u našoj zemlji. Ali ne, ni to ne želite napraviti, još šaljete vaše kolegice da nekim smiješnim i sirotim argumentima brane neobranjivo. Državnog tajnika kojem je tako neugodno da sam prizna da se nada da ga žena i kćeri ne gledaju. Barem trenutak neke ljudske iskrenosti u ovom saboru. Nemam ja, drage moje kolegice i kolege nikakvu potrebu da uz dopunu tog zakona bilo gdje se referira na moje ime i prezime. Nemam ni potrebu da prihvatite opozicijski prijedlog jer bilo bi dobro da jedanput prihvatite opozicijski prijedlog jer se naš premijer Plenković ponaša ako bi to prihvatio da bi mu pala kruna s glave. Stoga i ovim putem kažem, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade predložite vi, vrlo rado ćemo to prihvatiti, ali dajte predložite nešto što će biti od koristi. Dajte konačno nešto odradite kako spada, od početka do kraja jer s koronom, cijepljenjem, zdravstvom, obnovom, reformom, tržištem rada, zelenom tranzicijom i zapravo svime čega ste se primili to vam nije uspjelo pa bez obzira koliko dugo i jako bi lagali sami sebe, ali nažalost i sve nas zajedno. Hvala lijepo.
Sada ćemo ići na sedmu raspravu u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjednici Vlade, kolegice i kolege ja bih vam želio govoriti o jednom fenomenalnom mjestu za život o Hrvatskoj kako ga nazivaju neki ministri u vladi o čijem izvješću sada raspravljamo. I prije nego što riskiramo da nas ponovo vladajući optuže da smo nekonstruktivna oporba nažalost moram konstatirati da o puno negativnog možemo govoriti i moramo govoriti jer to nam je dužnost da budemo korektiv, da potičemo na bolje, ali čini mi se da ponekad da se borimo protiv vjetrenjača kao jedan vitez u klasiku svjetske književnosti. Kao i premijer svoje ću izlaganje podijeliti na nekoliko segmenata o stanju u hrvatskom društvu o kojem želim govoriti. Prvo je korupcija. Korupcija je bolest koja nagriza svako društvo, demokratsko društvo, a hrvatsko nažalost posebno. Prema indeksu percepcije korupcije Transparency Internationala za, za 2020. godinu mi smo u tome ostvarili 47 od 100 bodova te zauzimamo 18 mjesto u EU te 63 mjesto u svijetu. Je li to zadovoljava fenomenalno mjesto za život? Mislim da ne. Također ove godine svjedočili smo i konačno pravomoćnoj presudi stranci koja je za kormilom ove države. Ako govorimo o povjerenju u institucije prije svega vladu, a onda i sve ostalo kako možemo pomiriti činjenicu da nam je stranka, stožerna stranka sadašnje vlade optužena pravomoćno, ne optužena nego presuđena za korupciju i ima platiti kaznu na to ime. Pa to sigurno nije nešto što će potaknuti građane da više vjeruju političarima, vladi, vladinim institucijama odnosno državnim institucijama itd. Posebno imajući u vidu ovo što sam sada rekao donijeli smo, odnosno raspravljali smo o Strategiji sprječavanja korupcije koju je predložio zamislite nitko drugi doli stranka koja je osuđena za korupciju. Pomalo podsjeća na onu narodnu, kadija te tuži, kadija ti sudi, a ja bi se možda da sam zločest usudio reći da tko o korupciji najbolje zna nego HDZ pa nam onda može predlagati strategiju kako bi je spriječili. Što se tiče vladavine prava u RH, a to je opet jedna posebna bolna točka, poseban izvještaj Europske komisije o navedenom, navedenoj temi koji je objavljen u srpnju u segmentu koji se odnosi na funkcioniranje pravosudnih sustava borbu protiv korupcije te slobodu i pluralizam medija navode kako se razina percepirane neovisnosti pravosuđa u javnosti pogoršala te u Hrvatskoj ostaje i dalje najniža u EU. Kada to stavite u perspektivu ove presude mislim da je sve jasno. Informacijske i komunikacijske tehnologije za upravljanje predmetima i elektroničku komunikaciju su i dalje među manje razvijenim u EU, a administrativni kapaciteti državnog odvjetništva su ograničeni zbog manjka ljudskih resursa. U spomenutom izvješću se također navodi kako su u odnosu na prošlo izvješće duljina postupaka se smanjila na drugostupanjskim sudovima, ali se uglavnom povećala na prvostupanjskim te je i dalje među najduljima u EU. Ako ću sumirati stanje u pravosuđu i povjerenje u institucije rekao bih da smo i dalje jako loši. Drugi segment na koji se želim osvrnuti je pandemija i zdravstvo odnosno zdravstveni sustav. Svjedočili smo prošlih dana i tjedana travestiju od prepucavanja određenih članova Vladinog savjeta pa onda i same vlade koji se valjda ne mogu dogovoriti oko ničega. Ako će to nekome imalo uliti povjerenja u institucije koje bi trebale predvoditi borbu protiv pandemije, mislim da smo i to malo kredibiliteta odnosno da ste to malo kredibiliteta uspjeli potpuno uništiti. Procijepljenost hrvatskih građana je i dalje među nižima u EU, no ja razloge za to pronalazim u dva razloga. Jedan je ovaj koji sam upravo spomenuo, dakle institucije se još nisu dogovorile same sa sobom valda kako se protiv pandemije treba boriti, a drugo je fijasko od vladine kampanje za cijepljenje i fijasko od provedenih edukacija o cijepljenju. Dakle, ako se kampanja svela na bedževe, a to manje-više je „Misli na druge, cijepi se“ onda je to zaista porazno za jednu vladu, ozbiljnu vladu ili koja barem pretendira biti ozbiljna vlada i boriti se protiv ovako teške pandemije koju svijet već dugo ne pamti. Isto tako ako vlada nije uspjela ni državne službenike, a posebno osoblje u bolnicama uvjeriti u to da se cijepe, mislim o čemu onda trebamo dalje raspravljati. Ako ćemo govoriti o rezultatima borbe protiv covida-19 mislim da vam podatak na današnji dan sve govori. Zaraženih na današnji dan 2020.g. bilo je 1413, danas ove godine je 4571. Na bolničkom liječenju 2020. bilo je 897 pacijenata, danas je 1027, na respiratoru 2020. bilo je 57, danas je 153, a umrlih 2020. je bilo 18, a danas je 26. Ovo su egzaktni podaci rezultata borbe protiv covida-10 i to su rezultati rada vladinog savjeta, vlade i svih napora koji se navodno ulažu u obuzdavanju ove pošasti. Kada govorimo o pandemiji ne možemo se ne dotaknuti zdravstvenog sustava, o tome je već puno rečeno neću se predugo tu zadržavati, ali činjenica je da liste čekanja i dalje rastu, da dostupnost zdravstvene zaštite nije bolja samim time, da su mnogi pacijenti zapravo obeshrabreni da odlaze u zdravstvene institucije zbog opasnosti od zaraze. Vidjeli smo i neke natpise u novinama i medijima da dijabetičari izbjegavaju kontrole baš zbog straha od zaraze. Dakle, s te strane potpuni fijasko. Ako govorimo o dostupnosti zdravstvenog sustava on nije bolji, on je samo godi. Ako tome dodamo i dug veledrogerijama koji raste u nebo pa je upitno do kada ćemo imati lijekove, ako tome dodamo i potplaćeno zdravstveno osoblje kojima se obećavalo jedno, a onda isplatilo nešto sasvim drugo, da ne kažem zločesto kikiriki, ali nikako iznosi koji zaslužuju ljudi koji su bili na prvoj crti borbe protiv covida -19 i koji su izlagali sebe i svoje najbliže baš zbog toga što su bili uključeni u tu borbu do na kraju nedostatka zdravstvenog osoblja. Dobit ćemo jedan jako „lijepi“ mozaik, o stanju u našem zdravstvenom sustavu. Kada tome mozaiku dodamo još samo nekoliko tesera, a to su neke najave koje smo mogli vidjeti u medijima poput da će država preuzeti županijske bolnice, da ćemo imati neplaćeno bolovanje itd. onda zaista slikamo jednu vrlo, vrlo ružičastu sliku stanja našeg zdravstva koje je i ovako pred kolapsom, a sada ovom krizom, loše vođenom kriznim menadžmentom je dovedeno zaista ruba. Ne provođenje i nedosljednost u mjerama kojima se pokušava obuzdati pandemija je također jedan od velikih problema. Sjetit ćete se isto nekih članova odnosno članica vladinih stožera odnosno Stožera civilne zaštite, savjeta itd. koji su govorili o bio teroristima, a onda su ponosno govorili i slikali se na masovnim skupovima, tako to ostaje i danas. S jedne strane imamo mjere koje se ne provede dosljedno, niko ih ne kontrolira, uopće se ne pokušava kontrolirati, a s druge strane imate masovna okupljanja koja su i dalje dozvoljena s malo ili s nikakvom kontrolom. Ako nas 4000 novo zaraženih, 1000 u bolnici i 26 umrlih koje imamo danas, ako nam to nije dovoljan poticaj da zaista počnemo kontrolirati mjere kako se one provode onda ne znam što treba biti jer nažalost ove brojke imaju samo potencijal rasta. I na kraju u ovom segmentu želio bih reći nekoliko riječi o školstvu, ako pričamo o kvalitetnom školstvu, o školstvu dostupno svima koje stvara zaista najbolje kadrove onda ne možemo govoriti o on line nastavi. On line nastava je možda bila potreba, ali sada treba izbjegavati kolikogod se može. Zašto? Dolazeći iz tog sustava jasno znam koliko je on line nastava izazovna i učenicima i učiteljima odnosno nastavnicima i na kraju dana roditeljima jer djeca ostaju kod kuće. Prema tome, on line nastavu bi trebalo izbjeći gdje god se to može, naravno uz poštivanje određenih epidemioloških pravila, ali koja se kao što znamo ni u školama ne provode i zbog infrastrukturnih nedostataka i zbog činjenice da su mnoge škole na potresom pogođenih područjima još uvijek u fazi obnove itd. itd., ali godinu dana nakon potresa opet nismo postigli neki sjajan rezultat. Treći segment na koji bi se svrnuo je siromaštvo, nejednakost i životni standard. Naime, ponovit ću neke podatke koje sam rekao na početku ove točke u Hrvatskoj je 23,3% osoba živi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, 43% građana žive u obiteljima koji teško i vrlo teško spajaju kraj s krajem. Više od pola milijuna ljudi u Hrvatskoj u kućanstvima u kojima nijedna osoba ne radi, 51,7% osoba živi u kućanstvima koje ne mogu podmiriti neočekivani financijski izdatak, a 48,6% osoba živi u kućanstvima koja si ne mogu priuštiti tjedan dana odmora izvan kuće. Hrvatska je prema trošku osnovnih režija 6. država u svijetu, a više od 40.000 hrvatske djece ovisi o različitim oblicima socijalne pomoći. Zasigurno kada ovo čujete to je slika fenomenalnog mjesta za život. Prema Eurostatu stopa siromaštva porasla je za nevjerojatnih 33,8%, a čak 66% umirovljenika prima mirovinu manju od 2.927 kuna. To je iznos koji je nedovoljan ne za dostojanstveni život nego za bilo kakav život. I dok pričamo o nekim prosječnim plaćama koje su zapravo točan zbroj netočnih podataka da se tako izrazim ako znate što hoću reći, neki ljudi sanjaju o skijanjima i odmorima, a neki se bore za pun tanjur i toplu sobu i to je doslovno hrvatska stvarnost. 800.000 umirovljenika u Hrvatskoj živi ispod službene granice siromaštva, generalno gledajući umirovljenici bez dodatnih prihoda koji ostvaruju na različite načine i/ili stalne financijske pomoći svoje djece su osuđeni na mogućnost doslovnog gladovanja. Minimalan rast plaća i mirovina ne mogu pokriti inflaciju, ako ćemo pričati o inflaciji i o tome ću nešto reći kasnije, tada ćete siguran sam uvidjeti da i povećanja plaća odnosno povećanja mirovina koje premijer najavljuju su nedostatna da bi pratila poskupljenja, posebice energenata i posebice ljudi koji i onako već imaju jako male prihode. Kada bih sveo ad absurdum raspravu o toga kako radnici u Hrvatskoj žive tada bih vam to ilustrirao razlikom između ć i č jer prije su radnici primali plaću, a sada plaču i to je nažalost hrvatska stvarnost, stvarnost hrvatskog radnog čovjeka, a reći ću vam i zašto. Kada govorimo o životnom standardu Hrvatska je pri samom dnu europske ljestvice jer kako se navodimo na stranicama opet Europske komisije nećete vjerovati, usporedbom BDP-a po stanovniku izraženog u standardu kupovne moći dobiva se prijedlog životnog standarda u svakoj državi članici. U tom pregledu Hrvatska zauzima pretposljednje mjesto. Zaista nešto što karakterizira fenomenalno mjesto za život. Od nas je gora samo Bugarska. Također, Hrvatska se udjelom potrošnje od 13,3% BDP-a na prehrambene proizvode na toj ljestvici nalazi odmah iz Rumunjske koja za hranu izdvaja 16% BDP-a. Što je država siromašnija to je udio BDP-a za osnovne potrepštine, a siguran sam da ćemo se složiti da su prehrambene potrepštine jedan od tih veće i to je također porazna informacija o našem društvu. Kada govorimo o društvenim nejednakostima vjerovatno bi to najbolje ilustrirao podatak HNB-a, a to je da 1,7% štediša drži 43% ukupne štednje u zemlji dok 2,6 milijuna štediša ima u prosjeku 10.000 kuna, opet točan podatak, ali netočni presjek kako bih rekao. Drugim riječima, 1,7% ljudi kontrolira većinu kapitala u Hrvatskoj dok oni ostatak imaju jedva nešto malo eto da pokrpaju možda neki izvanrednu financijsku obavezu. I na kraju kad se smo suočeni sa svim ovim podacima govorimo o demografiji. O kakvoj demografiji i perspektivi možemo govoriti sa ovakvim podacima? Ne mogu se ne osvrnuti se također i na obnovu, prošlo je godinu i sedam mjeseci od potresa u Zagrebu odnosno 10 mjeseci od potresa na Baniji. Oko 2.700 ljudi na Baniji još uvijek nema adekvatan smještaj, zimu će dočekati u kontejnerima, a tek početkom mjeseca donesena je prva odluka o gradnji kuće razrušene u potresu koja bi trebala biti gotova u lipnju iduće godine. I dalje imamo 5.000 ljudi u kontejnerima odnosno 1.000 građana u sobama minimalne kvadrature koje služe kao privremeni smještaj. U Zagrebu je i dalje 7.000 crvenih i žutih oštećenih objekata koji čekaju obnovu. U godinu dana od potresa jedino što je vlada uspjela odraditi je shvatiti da treba novi Zakon o obnovi premda sama izmjena zakona nije garancija da će se obnova uistinu i dogoditi. Dakle, skoro dvije godine nakon potresa u Zagrebu i godinu dana nakon potresa na Baniji još uvijek nikakvog jasnog napretka u ovim segmentima nema i još uvijek puno naših građana dočekuje ovu zimu neriješenog stambenog pitanja. Dakle, rekao sam da ću nešto reći o inflaciji i to ću reći sada, potrošačke cijene u Hrvatskoj u kolovozu su porasle za 3,1% na godišnjoj razini što je najviša stopa inflacije još od travnja 2013.g. kada je iznosila 3,3% to je ubrzanje … u odnosu na mjesec ranije pokazuju podaci DZS-a. E sada prevedeno na hrvatski jezik to znači da je hrana skuplja, da su osnovne potrepštine skuplje i da naši građani koji i onako imaju minimalne prihode, a jako puno građana radi za minimalnu plaću si može priuštiti još manje. Premalo je vremena da se osvrne na ono sve što bih želio, ali reći ću još samo nekoliko segmenata i onda zaključiti raspravu. U poljoprivredi i dalje nemamo strategiju koja je doduše u javnoj raspravi, ali ministarstvo i dalje nije odgovorilo na neka nasušne potrebe poljoprivrednika. Navodno forsiramo stočarstvo, a u isto vrijeme ova godina je katastrofalna po urodu kukuruza kojim se uglavnom prehranjuje stoka, stočna hrana je i dalje preskupa da bi naši poljoprivrednici bili konkurentni, a vlada i ministarstvo su učinili malo do ništa da se njima pomogne. Kada govorimo o zelenoj tranziciji to će vjerojatno biti najuspješnija politika hrvatske Vlade. A znate li zašto? Zato što smo ono malo industrije što smo imali uspješnu uništili. Sjetite se samo šećerana itd. ali da ne spominjem dalje. Možemo tu govoriti do sutra. Prema tome u tome možemo biti vodeći u Europi, ali opet zbog krivih razloga. Kada govorimo o očuvanju radnih mjesta mjere Vlade ja vjerujem da su donesene u dobroj namjeri, ali na žalost brojni gospodarski subjekti kojima su te mjere zapravo i trebale biti namijenjene a to su oni mali obrti i mala poduzeća koja krpaju kraj s krajem od 1. do 1. sa ni jednim ili do 5-tero zaposlenih u pravilu nije uživalo te mjere. Nisu se stigli prijaviti, nisu imali dokumentaciju, nisu znali itd., itd. A tko su bili korisnici ako pogledate presjek, pa velike kompanije koje su si i same mogle priuštiti prebroditi ovu financijsku krizu. Ne želim imenovati nikog da ne bi ispalo da nekoga protažiram a nekog namjerno napadam, ali na žalost kao i većina naših mjera bojim se da nismo ciljali dobro mjere i da one nisu polučile onakav rezultat kakav su trebale. I što zaključno reći nakon svih ovih podataka, nakon svih ovih statistika kojima su izvor Europska unija odnosno Eurostat, Državni zavod za statistiku itd. da ne sumnjate u podatke koje sam iznio, nego reći da me stvarno ne čudi zašto je hrvatski nacionalni sport trijatlon a to je dizanje kredita, preskakanje rata i plivanje u dugovima. S naglaskom na ovo zadnje i bojim se da bez jasnih namjera reformskih, bez jasne pomoći, jasno artikuliranih i postavljenih mjera će mnogi naši građani potonuti u ovom zadnjem segmentu trijatlona da neće uspješno plivati u svojim dugovima i da na kraju će biti nezadovoljni, loše živjeti što će se naravno onda reflektirati i na samu Republiku Hrvatsku kako iseljavanjem tako i padom demografije. Jer tko u ovakvim uvjetima može imati djecu ili planirati obitelj, a onda na kraju i samim zadovoljstvom i kvalitetom života građana? Hvala lijepa.
Sada će govoriti kolega Emil Daus u ime Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade s potpredsjednicima. Predviđeno vrijeme nije dovoljno za reći sve što bi trebalo, pa ću govoriti o samo dvije teme koje sam izdvojio za danas. Znamo da jedan od najvećih problema u Hrvatskoj je preopterećen zdravstveni sustav u što smo se mogli uvjeriti tijekom ove nesretne pandemije. Neke bolnice pucaju po šavovima, neki liječnici odlaze, a pritisak na zdravstveni sustav je ogroman. Stanje u hrvatskom zdravstvu je gotovo neodrživo. Potrebna je hitna i cjelovita reforma zdravstvenog sustava. No zadnjih dana umjesto rješenja iz Ministarstva zdravstva stiže prijedlog za potpuno uništenje zdravstvenog sustava i to kroz izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti, barem u onome što se da pročitati u prijedlogu Radne skupine Ministarstva. Predlaže se da sve opće i specijalne bolnice na županijskoj razini njih 57 dobiju novog vlasnika državu. Također se predviđa ukidanje 21 županijskog zavoda za javno zdravstvo, a ostao bi samo jedan Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Dodatna centralizacija sustava koja je ionako centraliziran kao i gotovo sve drugo u ovoj zemlji dodatno će otežati i usporiti pružanje zdravstvene usluge. Ako se realizira ovaj prijedlog kvaliteta zdravstvene usluge će drastično pasti, a najveću štetu trpjet će pacijenti. To će se posebno osjetiti u sredinama u kojima je zdravstvo na višoj razini od prosjeka kao što je u Istarskoj županiji. Ulaganja lokalne zajednice više neće biti moguća, a više nećemo imati mogućnosti niti razviti, niti zadržati nadstandard kakav ima recimo Zavod za hitnu medicinu Istarske županije. Kod njih sredstva za plaće HZZO pokriva svega 75%, a svi ostali troškovi opreme, vozila su isključivo na lokalnoj zajednici. Čak 28,7% radnika imaju zaposlenih u nadstandardu bez kojeg ne mogu funkcionirati, jer je premala mreža hitne medicine. U Zavodu za hitnu medicinu Istarske županije su sve aktivnosti usmjerene na kvalitetu rada odnosno na pacijente i on danas ima šansu 25% da će biti oživljen. U ostatku zemlje stopa oživljavanja je ispod 10%, a 11. bila je samo 2,2%. Do 2011. hitna medicinska služba bila je gotovo na margini, nije bila profesionalna služba i ustrojem Zavoda krenulo se u kvalitetno opremanje, uvježbavanje specijaliziranih postupaka putem različitih međunarodnih tečajeva. Trebalo je par godina da se sve uhoda i opremi. Da dodatno pojasnim kakva su dosadašnja iskustva sa državnim upravljanjem odnosno Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu. Do prije 10 godina 1.11.2011. do tada nije postojao. Tada se osnovao Zavod za hitnu medicinu, tada je Zavod dobio 7 sanitetskih vozila za 9 standardnih timova hitne medicinske službe po mreži hitne medicine. Propisani standard je da vozilo može biti staro 5 godina ili 300 tisuća km. Nikada od države nisu dobili druga vozila, niti namjenski novac za bilo koju drugu vrstu opreme, niti za uniforme, niti novac za materijalna prava radnika, božićnice, regrese i jubilarne nagrade. Vozila dodijeljena 2011. godine su se kvarila, diljem Hrvatske zapalila negdje neka od njih na cesti poslije svega 20-tak tisuća km. Sada sustav hitne pomoći u Istri ima 28 ambulantnih vozila od čega 8 najkvalitetnijih s kreš-testom koja daju maksimalnu sigurnost pacijentu i osoblju. Sva oprema im je vrhunska i njihov pacijent dobije sve što treba dobiti, a ljudi imaju međunarodne edukacije. To su sve sami platili uz pomoć Istarske županije, općina i gradova bez pomoći države. Hrvatski zavod za hitnu medicinu je nekim županijama povećavao mrežu hitne medicine. Četiri puta se mreža hitne medicine proširivala. Kupovali su opremu, opremali edukacijske centre, davali helikopter, sada kupuju brodice svim pomorskim županijama osim Istri. Svaki put je Istra bila zaboravljena. Dokazivalo se različitim parametrima da je naša mreža nedostatna, lošija nego u drugima, ali bez rezultata. Stoga poučeni dosadašnjim iskustvom bojimo se ono što sam rekao i prije u stanci da će državno upravljanje nekima biti majka, a nekima maćeha. Očekivati da će netko iz centra iz Zagreba prepoznati lokalne potrebe i odmah reagirati odnosno dodijeliti dostatan broj timova hitne medicinske službe, kupovati kvalitetnu opremu za rad, vozila, uniforme, je iluzija. U svakom slučaju, to je puno skuplja, a lošija opcija od ove postojeće. Promptna reakcija kod nekog kvara i slično je osnova da pogon ne stane, a dok se dobije dozvola iz centrale, treba vremena, to svi znamo kad je precentraliziran sustav. Vjerovati da će se s jednog mjesta kvalitetno voditi sustav, pričamo o hitnoj medicinskoj službi s preko 5000 ljudi, s različitim posebnostima, isto kao i vjerovati da je Zemlja ravna ploča. I nemojmo zaboraviti od ukupnih sredstava za zdravstvo i na hitnu, ide samo 3%, pa je i to jedan podatak nad kojim bi se morali mali zamisliti jer ipak, hitna u onom prvom času spašava ljudske živote. Planira se ukinuti županijske zavode za javno zdravstvo, to su oni koji osiguravaju sveobuhvatnost, kontinuiranost, kvalitetu provođenja zdravstvene zaštite na lokalnoj razini, a gotovo u cijelosti se radi o ustanovama koje ostvaruju pozitivne financijske rezultate. Uloga populacijske medicine kojim se bave županijski zavodi za javno zdravstvo, provođenje zdravstvene zaštite na lokalnoj razini, što je u nadležnosti lokalne razine upravljanja. Od početka osnivanja Zavoda za javno zdravstvo, prije više od 100 godina, kako su mi rekli, oni funkcioniraju tako da štite zdravlje stanovništva na lokalnoj razini, što se pokazalo kao odličan model. Lokalno djelovanje županijskih zavoda za javno zdravstvo pokazalo se osobito učinkovito i korisno u pandemiji bolesti Covida-19, kao i drugim izvanrednim okolnostima, poput potresa, poplava i sličnih, kad su svi zavodi za javno zdravstvo promptno i adekvatno reagirali na svojim područjima. Neosporna je značajna stručna uloga i prepoznatljivost i Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Istarske županije u navedenim situacijama. I kod njih, naravno, postoje nadstandardi koji se dodatno financiraju iz proračuna Istarske županije. Istra ima jednu opću bolnicu u Puli i jednu specijalnu bolnicu u Rovinju. O pulskoj je dosta toga izrečeno posljednjih godina, bila je kvalitetna suradnja i Vlade i regionalne uprave i lokalne i to je za pohvaliti, ali svima je jasno što bi se moglo dogoditi da dođe isključivo pod državnu upravu. Kao što je svima jasno kolika je pomoć bila i podrška od strane lokala i regije. S druge strane, imamo i rovinjsku bolnicu koje je pokazala kako se može s kvalitetnom i sposobnom upravom i podrškom županije kao osnivača, ali i grada Rovinja jer se nalazi u Rovinju, stvarati odlične rezultate. To je bolnica koja posluje s plusom i koja zahvaljujući kumuliranoj dobiti kroz 6 poslovnih godina, prevladala teškoće u prošloj pandemijskoj godini. To je bolnica koja vodi nove programe, organizira međunarodne stručne skupove na koje dolaze najpriznatiji svjetski profesori. To je bolnica koja je mnogo podigla standard u područjima pedijatrije, ortopedije, neurologije te fizikalne medicine i rehabilitacije. Tamo se rade odlične stvari. I sad sve to što posluje kako treba, gdje s jednom odgovornom politikom daje stalna podrška struci i godinama gradi sustav, sad sve to treba srušiti. Ukratko, hrvatski zdravstveni sustav je pred slomom, ako se hitno nešto ne poduzme, pandemija ga je naravno, gurnula u crveno, na to nije mogao nitko utjecati i sad umjesto da se napravi racionalni plan spašavanja tog sustava, donosi se odluka da se bez države i državne birokracije ne može ništa. Pa podsjetimo se samo da je u obrazloženju Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji je u Saboru donijet 2018. g. navedeno da je reorganizacijom sustava zdravstvene zaštite RH trebao ostvariti specifične ciljeve gdje se na prvom mjestu navodi baš decentralizacija sustava, a nakon tri godine najavljen potpuno suprotni smjer. Cijena centralizacije koju ćemo ovaj put platiti mjerit će se doslovno u ljudskim životima, zar se do te mjere izgubilo humanost i odgovornost? Apeliram na razum, mudrost, odgovornost, da do toga ne dođe. I još jedna tema koja pokazuje promašen sustav centraliziranog upravljanja državom. Već se u nekoliko navrata istarski župan i gradonačelnici istarskih gradova u kojima je ovdje problem posebno izražen, zatražili od Vlade RH da se ovlasti građevinske inspekcije spuste na gradove i općine kako bi se zaustavila devastacija prostora. Valjda smo nakon 30 godina postali svjesni da veliki i tromi državni sustav ne može biti učinkovit poput lokalnog gdje se svaki dan vidi što se događa, može se promptno reagirati, kao i da nadležna inspekcija raspolaže s premalim brojem službenika. Prošli tjedan je i župan istarski Miletić izjavio da se potencijalne bespravne graditelje mora zaustaviti, od toga da uopće krenu razmišljati ili djelovati u tom smjeru i zato država treba uvesti drakonske novčane kazne, ali i propisati kaznenu odgovornost za bespravne graditelje. Gradonačelnik Rovinja Paliaga, nedavno je izjavio da je država poslala možda i najgoru moguću poruku kad bespravno sagrađeni objekti i dalje ostaju u prostoru, čak i oni za koje je izdano rješenje za rušenje, bez obzira što je od 2017. g. do danas grad Rovinj podnio više od 200 prijava. Kolegice i kolege, morate znati da bespravna gradnja sa sobom donosi i čitav niz trajnih i bespovratnih posljedica, vjerujem da to mnogi i od vas znaju, ovdje i kolega načelnika, gradonačelnika, ljudi su ovdje iz struke, različitih struka i znaju da osim što sami objekti devastiraju prostor, oni se grade bez planirane infrastrukture, stvaraju potpuni kaos u prostoru. Nema propisanih zbrinjavanja otpadnih voda, završava sve u podzemlje, u more, nema kvalitetnih zbrinjavanja ni oborinskih voda, pa nastaju plavljena poljoprivrednih površina. Počinje se mijenjati cijeli ekološki sustav na tim lokacijama. Osim toga, dolazi do nekontroliranog odlaganja otpada u prirodu, neprijavljivanja gostiju, neplaćanja doprinosa, poreza, itd., itd. i ukoliko se to odmah ne zaustavi, stvarno, Istra vrlo brzo ne bude atraktivna destinacija kakva smo sada, s pitomim krajolicima, čistim morem, malom naseljenošću, očuvanom prirodom, a pričamo ipak o regiji lideru turizma u RH, koja mnogo znači za hrvatsko gospodarstvo. Sličnih primjera ima u gotovo svim istarskim priobalnim općinama i gradovima. Jedna od gorih situacija je sigurno na području grada Vodnjana, tamo je više od 5000 ilegalnih objekata, od kojih su neki u međuvremenu i legalizirani. Po onome što se moglo pročitati u medijima, posljednjih mjesec dana, na području Vodnjana, ukupno građevinsko područje prostire se na 468 hektara, a ukupno područje izvan građevinskog, koje je izgrađeno protivno prostornom planu, dakle protivno zakonima, iznosi 507 hektara. Pa kad u cijeloj ovoj priči shvatite da su dobar dio vlasnika bespravnih objekata i stranci, onda si postavljamo pitanje, da li ova bespravna uzurpacija, na neki način i hrvatskog teritorija i ugrožavanja samog suvereniteta RH. Baš me zanima koliko nas bi uspjelo bespravno graditi u Sloveniji, Austriji i Njemačkoj. Možemo misliti da bi. Naravno da pri tome ne mislim na one strane državljane koji kupuju ili izgrade svoje objekte sukladno važećim propisima, naravno da su pozvani i dobrodošli. Pričam isključivo o protuzakonitim radnjama. Kolegice i kolege, čuli ste uzroke problema. Dio njih sigurno ležu u tromom, prevelikom od ljudi i terena, previše udaljenom sustavu koji je previše centraliziran. Nisu sami ljudi krivi, jednostavno je sustav pretrom i oni stručni i sposobni se izgube između silnih birokratskih zamki. Na taj način problemi se ne mogu ili se teško rješavaju. Ponekad se i povećavaju. Čuli ste i da posljedice centralizirane države mogu biti i gubitak života hrvatskih građana. Bespravna devastacija prostora, uništavanje prirode. U 21. st. nadam se da si to nećemo dozvoliti. Ali, ima rješenja. Treba poslušati, razuma vjerujem da ima dovoljno, hrabrosti isto i da se donesu odluke. Postaviti decentralizirani sustav zdravstva koji se pokazao daleko učinkovitiji od centraliziranog, uveo nadstandarde u županijama koje su shvatile što je prioritet, koje su definirale da je ipak prioritet zaštita ljudskih života i kvaliteta zdravstvenog sustava, decentralizirati sustav upravljanja prostorom, ovlasti građevinske inspekcije ili spustiti na županije, gradove ili naći neki zajednički model kako bi se zaustavila devastacija prostora. Pa koliko je učinkovitiji sustav na lokalnoj i regionalnoj razini, pokazalo se kada se izdavanje građevinskih dozvola od državnih službi preuzele kad su gradske i županijske službe. Pa neka preuzmu i kontrolu procesa u prostoru. I naravno, osigurati provođenje zakona RH. Nije dovoljno da ih samo ovdje donesemo jer država se voli i poštuje poštivanjem zakona i propisa, plaćanjem poreza i doprinosa, preuzimanje odgovornosti svakog od nas za svoje postupke. Država se voli i poštuje kroz organizirani zdravstveni sustav gdje je zaštita ljudskih života i briga o njihovom zdravlju ispred birokracije. Takvoj uređenoj i humanoj državi moramo težiti. I g. predsjedniče Vlade, ako budete išli u tom smjeru, imat ćete našu podršku i pomoć na tom putu, ali s dodatnom centralizacijom zdravstvenog sustava na štetu naših građana i nerješavanjem totalnog kaosa u prostoru i okolišu, nećete. Hvala lijepa.
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti dvojica zastupnika, kolega Prkačin i kolega Bartulica. Prvi je na redu kolega Prkačin, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, g. predsjedniče Vlade, gospodo ministri, srdačan pozdrav svima i vama kolege, s tim, mala ispravka, ako dozvolite, kolega Bartulica mi je ustupio i svojih 10 minuta, smatraju i on i predsjednik stranke da bi bilo korisnije da ja završim sve ono što sam naumio jer dosad je rasprava bila uglavnom o unutarnjepolitičkim problemima i oni su željeli na tu temu govoriti, a ja bih ipak u neka vrlo ozbiljna zbivanja u našoj blizini. Ali prvo, ako mi dozvolite osvrnuti se na ono što uvaženi kolega Pupovac reče. Dakle, govorio o nečemu iznimno važnom i značajnom što se događa u BiH i Crnoj Gori i usput poluozbiljno i polutiho spomenuo Srpsku pravoslavnu crkvu i uputio jedan pogled prijekora prema meni, vodeći računa da me ne bi jako naljutio, ali da me ipak upozori na nešto. Dakle, pa čovjek poput mene i nije teško, odnosno nije lako loše govoriti, čak i o nevaljalcu. I zbog toga sam nazvao ozbiljnog hrvatskog povjesničara neusporedivo vrjednijeg i ozbiljnije nego su ... [[Govornik se ne razumije.]] Jakovina, Goldstein i Klasić, Stjepana Lozu, da mi, na brzinu, zaboravim, pošto ja papire ne nosim, da mi na brzinu izdiktira neke činjenice iz Valerijanova memoranduma, a taj Valerijanov memorandum, to je memorandum koji je u 6. mj. '41. g. dok je Stevan Moljević radio memorandum homogene Srbije kako će poklati Hrvate i muslimane u Bosni i dio Hrvata u Hrvatskoj i na taj način napraviti homogenu Srbiju, Srpska pravoslavna crkve davala svoj doprinos srpskoj stvari na način da su 10 dana u laboratoriju laži složili takve laži koje su prvo poslale njemačkom generalu, zapovjedniku Srbije Dankelmanu, pa su taj memorandum nazvali Dankelmanovim memoranduom, a Stjepan Lozo je to dobro ispravio i rekao da je to Valerijanov, po srpskom episkopu koji ga je napisao. I pazite što u tom Memorandumu stoji. Ja sam ga dobio kopiranog iz beogradskog arhiva, samo ću navesti 3, 4 detalja. Da su hrvatski vojnici u Glini '41. g. pobili sve Srbe, a popis '48. g. dostupno na internetu, kaže da je Glini oko 22 137 Srba, mislim da tako piše, ali neću sad po te papire ići, isto tako su hrvatske ustaše i ostala hrvatska vojska pobila sve Srbe u Lapcu a popis '48. g. kaže da je u Lapcu nešto preko 10 000 Srba. Isto tako su hrvatske ustaše pobile sve Srbe u Gospiću, a popis od '48. g. kaže da ih je bilo preko 10 tisuća. Zanimljivo u tom Lapcu je popis od '31. g. bilo 1500 Hrvata, a '48. samo 134 Hrvata. U Bosanskom Petrovcu je bilo 1500, gotovo 1600 Hrvata, 130 ih je ostalo nakon rata. Genocid je izvršen nad Hrvatima, ponovljeno je to sve '91. Pošto je glavni nositelj tog projekta Srpska pravoslavna crkva kojoj ću ja posvetiti kasnije u izlaganju još malo vremena i pažnje, pošto je dakle glavni nositelj tog projekta, onda se meni zaista ili omakne ili namjerno kažem, zločinačka ili sotonska institucija. A dakle, što se tiče vašeg Izvješća, g. predsjedniče Vlade, da je 5 minuta više vremena, ja bi vas i pohvalio, ali ovo vrijeme moram iskoristiti za drugarsku kritiku. Dakle, ... [[Upadica se ne čuje.]] da, dakle, ma opustimo atmosferu, najznačajniji dio hrvatske politike i da se prebacim sa unutarnje politike na vanjsku, to je srpski problem jer on je dio i hrvatske unutarnje i hrvatske vanjske politike i mi Hrvati odnosno hrvatska državna politika ima odnos sa hrvatskim Srbima, sa srbijanskim Srbima i sa bosanskim Srbima i tu slijedi jedna ozbiljna zamjerka. Hrvatska politika bi morala precizno definirati razliku između te tri srpske vrste i napraviti tri hrvatsko-srpske politike. Po meni, spomenuli ste to pomalo i u Izvješću, previše se pažnje posvećuje hrvatskim Srbima koji ruku na srce nemaju nikakve političke težine. Ljudske imaju i sva manjinska prava trebaju dobiti, ali mislim oni su na takvom procentu da oni u Hrvatskoj više nikakav nered napraviti ne mogu što su često radili. Doduše bilo je vremena kada su radili red i kad su surađivali korektno sa Hrvatima, ali to su što naš narod kaže „bili rijetki petci“. Također mislim da nismo dovoljno energični niti prema srbijanskim Srbima odnosno prema državi Srbiji. Niti se jasno, glasno i energično traži ratna odšteta, niti smo uporni u otkrivanju nestalih Hrvata, pa čak i Srba koji su nestali tokom Domovinskog rata. Tu bi trebali biti puno energičniji. Također griješimo zato što nismo međunarodnoj zajednici točno i jasno, zorno pokazali destruktivno djelovanje srpske politike u Crnoj Gori predvođeno ovom ja ću opet reći zločinačkom Srpskom pravoslavnom crkvom. To je dakle međunarodna zajednica morala znati. Pa sam onda nezadovoljan što nismo pa ako ne poništili onaj ugovor koji je Račan potpisao prije 18 godina sa Srpskom pravoslavnom crkvom što nismo barem krenuli u reviziju. Ja se nadam i vjerujem da ste gospodine predsjedniče Vlade dobili i nekakav moj dopis. Pogledajte ga malo, pa da to krene s mrtve točke. Ja namjerno ovu Srpsku pravoslavnu crkvu ne stavljam u kontekst hrvatskih Srba, nego srbijanskih Srba i Beograda. Jer oni hrvatske Srbe tretiraju onako uz put malo nekakve vjerske obrede, ali to su nevjernici, i vjernici i popovi, njih trojica, četvorica u Boga vjeruju a ovo ostalo sačuvaj Bože. Dakle, smiješno je, ali vjerujte mi da je istina. Dakle ja njih stavljam u kontekst Beograda i srpstva jer oni su politička ili vojnopolitička ekspozitura Beograda. I sada dolaze na red za nas politički najvažniji Srbi, to su vam bosanski Srbi. Oni su apsolutno najvažniji.
Kolega Prkačin, dakle tema je Izvješće Vlade Republike Hrvatske. Ja vas molim da pronađete neku poveznicu sa ovim o čemu govorite sa Izvješćem. Ovo je potpuno izvan teme sada. Puštam vas, ali zaista odlazite izvan teme.
Gospodine predsjedniče Sabora ovo je potpuno na temi. Pa vanjska politika, doduše ovo je više stvar replike. Vanjska politika je vrlo, vrlo ozbiljan dio hrvatske državne politike. Među nama sjedi čovjek koji vodi tu politiku.
Slažem se, ali molim vas.
I koji to ne radi loše, ali može raditi još bolje.
Slažem se, ali molim vas da nađete poveznicu da vam ne mogu prigovoriti. Jer ovako ste izvan teme, to vam moram reći.
Vjerujte mi, nas dvojica inače imamo dobar odnos ali ovo me malo zbunjuje. Ja i dalje, ja i dalje tvrdim da sam ja potpuno i apsolutno na temi jer je vanjska politika dio hrvatske državne politike. I ja mislim da mogu govoriti i o onome što nije rečeno, što je, konzultirajte se s predsjednikom Vlade da vidimo što on misli. Ja mislim da mogu govoriti i o onome što je dio vanjske politike, jer pazite u susjednoj Bosni i Hercegovini počeli su vrlo ozbiljni politički događaji, vrlo ozbiljna politička događanja. Neki ozbiljni ljudi tvrde da je ovo završna faza raspada Jugoslavije. Smijem li o tome govoriti?
Samo nađite poveznicu.
Ja mislim da ja inače znam povezati činjenice, ali [[Upadica iz klupe.]] Pa vidite da je pažnja puno veća nego malo prije. Dakle u Bosni i Hercegovini je završna faza obračuna i rušenja raspada bivše Jugoslavije. Neki kažu da se slično događa i u Crnoj Gori, čak isto. Isto nije, ali slično je jer je srpsko-crnogorski problem povijesno puno dublji. On ide nekoliko stoljeća pa i tisućljeće unazad. Prva tuča Srba i Crnogoraca je bila 1042. godine. Pa ovo treba znati gospodine predsjedniče da se može pravilno postaviti u razgovoru u Europi u odnosu sa Srbima itd. Dakle, počinje završna faza raspleta. Hrvati u Bosni i Hercegovini su u iznimno teškoj situaciji. Prekinuli ste me u trenutku kada bi ja rekao nešto šokantno, jer mi gotovo da smo nekorektni prema bosanskim Srbima jer se u povijesti nije dogodilo da na jednom mjestu Hrvati i Srbi budu na tako čistoj platformi kao što su sada Srbi i Hrvati u Bosni i Hercegovini. Jer za sukob u Bosni i Hercegovini, problem bosansko-hercegovački prvi krivac međunarodna zajednica. Drugi krivac bošnjački unitarizam. O tome treba progovoriti. To je iznimno značajna stvar. Čovjek sa ugledom i utjecajem kakav naš premijer ima u Bruxellesu kada to iznese i kada to kaže to ima posebnu težinu time više što zadnji visoki predstavnik koga Milorad Dodig ne priznaje je izgleda napokon političar iz Europe koji nešto zna o događanjima u Bosni i Hercegovini. Jer vjerojatno iz tog razloga ne izriče nikakve kazne, nikakve prijekore, nego čeka razvoj događaja. Dakle, stanje u Bosni i Hercegovini je takvo da ako se hrvatska politika uključi kako treba u taj problem mi ćemo sigurno bitno olakšati poziciju Hrvata. I pazite apsurda, možda čak spasiti Bosnu i Hercegovinu jer jedini narod u Bosni i Hercegovini kome Daytonska Bosna i Hercegovina odgovara to je hrvatski narod. Ima neki koji se boje što će biti s nama Hrvatima ako se Srbi i Muslimane dogovore. Nikada se ne mogu dogovoriti. Da bi se oni dogovorili treba jedna i pol Bosna. Treba pola Bosne Srbima i čitava Bosna Muslimanima, a nema jedna i pol Bosna nego ima jedna Bosna. Znači, jedna pristojno uređena Bosna i Hercegovina Hrvatima u svakom slučaju odgovara i iz tog razloga Europa mora znati što se u Bosni događa jer neki američki diplomati, pa i neki iz NATO-a znaju ponešto o tim zbivanjima. Dakle, je li ovo slično temi? Idem [[Upadica: Spomenuli ste premijera, ostvarili ste poveznicu. Ali još malo.]] Pa jesam vam rekao da ću ja govoriti o vanjskoj politici, je li ja trebam sad nabrajati i ponavljati da pričam o B2 Kapitalu, i ako treba i o njemu pričati, njemu ću posvetiti jedan slobodan govor. G. premijeru, morate zaštiti hrvatski narod od tih pljačkaša sa strane. Dakle, hoću li govoriti o poskupljenjima, evo, moj prijedlog je sljedeći. Što se tiče pomoći hrvatskom čovjeku i potrošaču. Tu ako ne krenete, nema ministra financija, ako ne uđete u trošarine i u PDV bojim se da će biti vrlo teško zaštititi čovjek, hrvatskog čovjeka u ovom trenutku. Ali ja bih ipak još malo ostao na problemu o kome sam počeo. Dakle, skoro me zbunio, mislim na predsjednika Sabora. Dakle moramo znati što se u Crnoj Gori događa. Još uvijek ima ljudi koji misle da je to nekakav, da je to nekakav vjerski sukob, da je to napad države na vjeru, ma nema govora. Nema govora. Imamo hrvatskog povjesničara Hrvoja Klasića koji ni kriv ni dužan ode tamo, izlupeta se i napriča silne gluposti, izvadi iz konteksta jednu sitnicu, činjenicu da je tomoc Crnogorske pravoslavne crkve upitan i stoji, međutim, taj tomos je zapravo usputno spomenut, bitan je odnos Crnogorske i Srpske crkve. Točno je da su Srbi uveli pravoslavlje, da je Nemanjić 1189. g. pokorio Duklju i uveo pravoslavlje, ali je točno, isto tako da su 1360. Nemanjići otišli i da je… Je li ovaj na temi? Točno je dakle, da nakon Dušana Silnog ili tzv. Silnog Nemanjići odlaze sa scene, pravoslavlje ostaje u Crnog Gori. U Crnoj Gori su sve svetinje podigli Crnogorci. To je sve njihova imovina, a zapravo tu nije bitan tomos nego je bitna imovina, kao što je ona i u Hrvatskoj bitna. Uglavnom, Srpska pravoslavna crkva nema nikakvo pravo ni na hrvatsku imovinu niti na crnogorsku imovinu. Za razliku od nas u Hrvatskoj, Crnogorcima je to jasno. Oni tvrde da Srpska pravoslavna crkva 50, 40 ili 50 milijuna eura godišnje izvuče samo iz manastira Ostroga. Isto tako se priča, postoje li službe da to provjere, da novac g. Marića nema, da novac koji Srpska pravoslavna crkva namakne u Hrvatskoj i u Crnoj Gori bez kontrole hrvatske države i bez kontrole crnogorske države, ide u Beograd i što je još zanimljivije, on ne dolazi pod kontrolu srpske države nego pod kontrolu nekih ilegalnih struktura i navodno da se taj novac vraća da bi se po Hrvatskoj kupovala imovina, misli se na istočnu Slavoniju, dakle, da bi se kupovao medijski prostor, da bi se radilo sve ono što nije u interesu hrvatskoj državi i hrvatskom narodu. Dakle, stanje u vanjskoj politici je takovo da ako ja ne dobijem priliku ili bilo tko, da krene kroz Crnu Goru i Srbiju od 1042. od Tuđemilske bitke do danas, ako ne krene od 1905. do danas, što se tiče odnosa Srba i Hrvata, vrlo teško će te probleme riješiti, a naročito ako se ne uđe ozbiljno u II. svj. rat jer ima mudraca koji kaže nemojte pričati o tome, Domovinski rat je nastavak II. svj. rata, mi ga još uvijek nismo riješili, nismo, mi ga rješavamo diplomatskim sredstvima i načinima, evo, ja ću ovim završiti. Još jednu rečenicu, imam prijedlog. G. predsjedniče, treba revidirati ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom, treba pod hitno istražiti Jadovno, Jasenovac, itd., da se pokajemo, ispričamo za zlodjela koja smo učinili, mislim na nas Hrvate, ali da vidim kolika su ona i kakva su. Hvala lijepo.
Idemo sada dalje. 10. po redu, Kluba zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjednici Vlade. Prije nego što kažem nekoliko riječi o Godišnjem izvješću kojeg nam je jutros predstavio predsjednik Vlade, i ja ću reći nekoliko riječi o dojmu kojega, na kojeg se pozivaju oporbeni političari u svojim raspravama u ime kluba. Naime, prema njima, predsjednik Vlade ne iznosi točne podatke, iznosi pogrešne podatke koji nisu realni, koji su u određenom segmentu i preuveličani i ne odgovaraju stvarnim podacima koji, s kojima oni raspolažu. Pokušavaju reći kako je to ustvari uljepšavanje stvarnosti, kako se, kako je podneseno izvješće se odnosi na neku drugu državu, ne na Hrvatsku i pri tome se trudeći i upirući se reći kako su duboko uronjeni u probleme hrvatskih građana, hrvatskog naroda, pozivajući se na taj isti narod. Pa ja bi im samo dodao da to što misli hrvatski narod možemo, recimo, nekoliko puta mjesečno vidjeti kroz važna značajna istraživanja tog istog javnog mnijenja koji njima davaju političku potporu na razini ispod statističke pogreške, a u isto vrijeme HDZ-u kojoj osporavaju pravo da govori u ime većinskog dijela hrvatskih birača, daju preko 30%. Ali, na stranu stavimo ankete za koje govore da ionako su pod šapom HDZ-a, onda govorimo o onome što hrvatski građani, hrvatski birači govore na izborima. A u međuvremenu od kada je ovo Izvješće u periodu kojega ovo Izvješće obuhvaća godinu dana … pravi i jedini test u Hrvatskoj. To su izbori za lokalnu samoupravu. Na tim izborima je Hrvatska demokratska zajednica usvojila više od 50% svih čelnih mjesta u jedinicama lokalne samouprave i 75% čelnih mjesta u jedinicama područne samouprave odnosno županijama. Pa evo taj podatak govori o tome tko ustvari može, tko je ovlašten govoriti u ime hrvatskog naroda i u ime hrvatskih birača. A da ne govorim da smo prije godinu i pol dana na općim parlamentarnim izborima osvojili 44% svih mandata ovdje u Hrvatskom saboru. I kada onda čujem da nama se docira oko toga u čije ime mi govorimo, na koji način nastupamo onda ti podaci kada ih na ovakav način promatramo vidimo u posve drugom svjetlu od onoga što smo se jutros naslušali od oporbenih političara dok su u ime kluba svojih klubova govorili o Godišnjem izvješću Vlade Republike Hrvatske. Ali da se ja gospodine predsjedniče vratim ustvari u temu ove naše točke dnevnoga reda Godišnjeg izvješća predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Kada sam razmišljao što bi u ime Kluba najviše govorio, čemu treba posvetiti najveću pozornost onda kod mene nije postojala dilema. Top tema u proteklih 20 mjeseci u Hrvatskoj, pa tako i u ovom izvještajnom razdoblju je pandemija korona virusa odnosno bolesti Covida 19. I kada onda možemo mjeriti uspješnost ili neuspješnost Vlade u tom periodu s obzirom na činjenicu da je top tema, najvažnija tema kojemu je i ovaj Sabor, da ne kažem Vlada i stožer posvetio najviše vremena onda se u odnosu na rezultate te borbe može ocjenjivati rad uspješnost Vlade i vladajuće većine u Hrvatskoj. Podsjetio bih svih nas da nam se na početku ove epidemije koja je kažem 20 mjeseci u Hrvatskoj spočitavalo da smo izabrali krivi protuustavni i protuzakoniti model kako i na koji način se boriti protiv epidemije u Hrvatskoj. Mi smo izabrali ustavni put kojim smo rekli da ćemo temeljem zakona ovlastiti Vladu i stožer da provodi konkretne mjere, da ćemo te mjere provoditi na način da ćemo ovdje u Hrvatskom saboru definirati okvir, a unutar tog okvira će Vlada, stožer, resorna ministarstva provoditi takve mjere koje će oni donositi. S druge strane test ustavnosti je u kojemu je odbijen zahtjev prije svega oporbenih političara da smo takve mjere trebali u Hrvatskom saboru donositi dvotrećinskom većinom. Ustavni sud je jasno rekao da je zakonodavac imao pravo odrediti hoće li jedan ili drugi put. I mi smo se odredili na ovaj put kojim već 20 mjeseci se borimo protiv korone u Hrvatskoj i pokazao se uspješnim. Pokazao se uspješnim iz više razloga. Naime, u proteklih godinu dana najvažniji trenutak kada je Hrvatska morala imati koronu pod kontrolom to je bila turistička sezona. To je bio presudan trenutak za mene kada je gledajući sa gospodarskih, financijskih interesa ove države trebalo imati koronu pod kontrolom kako bismo iskoristili ta tri, četiri ili pet mjeseci, još uvijek doduše i traje turistička sezona da bismo omogućili i uprihodili što veći dio sredstava kako bismo lakše prebrodili u ovim kriznim vremenima i to se tako dogodilo. Hrvatska je tijekom ljeta ove godine bila predvodnik i pobjednik turizma na Mediteranu, da ne govorim da smo prema podacima koje sam gledao jučer kada govorimo o broju zaraženih na milijun stanovnika u proteklih 20 mjeseci Hrvatska je 13. među 27 članica Europske unije, a to su vrlo dobro znamo najrazvijenije i u pravilu najrazvijenije države svijeta. Kada govorimo o broju umrlih, u kumulativnom broju umrlih u proteklih 20 mjeseci u Hrvatskoj ih je umrlo 9 tisuća i 100 s današnjim danom otprilike. Tu smo 8. po uspješnosti ili po neuspješnosti država u Europi. Međutim, ono što je važno i što Vlada stalno ističe i što mi u vladajućoj većini stalno ističemo i u Hrvatskoj demokratskoj zajednici stalno ističemo s obzirom da je Vlada osigurala dovoljne doze cjepiva pozivamo građane da se cijepe. E, tu smo zakazali. Tu smo od 27 država članica 25. E sada, ako oni koje možemo staviti u grupaciju antivaksera ili drugih hrvatskih građana koji osporavaju dostignuća znanosti, koja nikada nije brže u povijesti reagirala na način kako je to reagirala u borbi protiv korone onda ne možemo reći i oteti se dojmu da taj broj zaraženih, a pogotovo broj umrlih pa ako hoćete i u ovom 4. valu je vrlo, vrlo usko povezan sa činjenicom da smo po neuspješnosti 25. država u Europi. I to svima nama i kada to govorim svima nama onda prvenstveno mislim i gledam ovu lijevu stranu sabornice je obveza da lišeni naši partikularnih stranačkih interesa jasno bez zadrške kažemo da je potrebno prići cijepljenju, procijepiti se na razini Malte ili Portugala, Španjolske, neke druge države koja je iznad, oko 85 do 90% i mi tu stopu procijepljenosti u Hrvatskoj pognuti kako bismo brojali što je manji broj mogućih hospitaliziranih i umrlih u Hrvatskoj. No, čitam, gledam, pratim, slušam u Hrvatskoj je često puta oporbenim strankama važniji taj populistički pristup kako bi pokazivali da je ustvari ta loša procijepljenost nepovjerenje u Vladu, a upravo u drugim državama gdje se vlade mijenjaju jednom godišnje, gdje je više vlada bilo u zadnjih 30 godina nego je godina bila je ta procijepljenost veća. Pa o kojemu mi onda govorimo povjerenju u Vladu ili nepovjerenju u Vladu? Prema tome, mislim da smo tu učinili sve i da nam je najveći izazov tijekom ovog 4. vala epidemije uvjeriti hrvatske građane, naše susjede da je potrebno prići cijepljenju. Dakle, to je jedan aspekt u kojemu smo se po meni pokazali uspješnim u 20 mjeseci. Drugi dio mislim da tu danas nisam čuo primjedbe argumentirane primjedbe na rad Vlade kada govorimo o hrvatskom gospodarstvu. U 3. kvartalu ove godine da ne nabrajam brojne podatke koje je premijer izložio pa da ih ne ponavljam od rasta medijalne plaće, prosječne plaće, od rasta minimalnih plaća. Za sutra je najavljena odluka o podizanju plaće na, minimalne plaće na 3 tisuće 750 kuna ili 500 eura što mi se čini da je čak i više nego što su pojedini sindikalni čelnici očekivali da će se donijeti u toj istoj Uredbi o utvrđivanju minimalne plaće. Dakle, da ne nabrajam brojne financijske pokazatelje. Taj podatak da smo u 3. kvartalu rasli 16,1% među prvi, tri, četiri države u Europskoj uniji. A opet ponavljam kada govorimo o Europskoj uniji trebamo znati koje su to države, da ćemo na kraju ove godine prema podacima koje ćemo raspraviti iduću srijedu kada budemo govorili o rebalansu državnog proračuna rast BDP-a u godini koja je u velikom dijelu obilježena gotovo čitavom dijelu obilježena borbom protiv korone dostignuti, postignuti rast koji će biti otprilike jednak onom padu koji je bio prošle godine kada smo jedno vrijeme bili i zatvoreni, imali lock down i u realnom i u javnom sektoru. Ako to nije podatak dakle da smo se kroz godinu dana ministar financija kaže kroz dvije, ja moram reći da mi je logičnija kroz jednu nego kroz dvije, dakle jer smo u jednoj pali, u drugoj se vratili na predkrizno razdoblje s mjerama i to mjerama u koje su kao što je premijer rekao, to sam već puno puta rekao, pokazali koliko je nezaobilazna, koliko je važna, kolika je presudna uloga države. Sva ona pričanja o tome kako država nije se, kako nema povjerenja u institucije, kako su ustanove u ovoj državi nepripremljene pada u vodu kada u toj godini država snažno staje iza realnog sektora. Svakom drugom zaposlenom u javnom sektoru omogućava Covid potporu kada omogućava brojne druge mjere kako bi sačuvali radna mjesta, kako bi sačuvali likvidnost, kako bi sačuvali poslovne aktivnosti naših poduzetnika što onda jasno posljedično dovodi do činjenice da danas imamo pogledajte podatak Hrvatskog zavoda za zapošljavanje nezaposlenih gotovo u isti broj je danas broj nezaposlenih u Hrvatskoj kao i na isti dan 2019. godine. Razlika je … [[ne razumije se]] zavisi da li je to dan prije ili iza. 133 tisuće danas je nezaposlenih u Hrvatskoj. A po meni više od toga govori podatak da je broj osiguranika, broj zaposlenih za 50 tisuća veći nego na isti dan prošle godine ili 6 tisuća više nego broj zaposlenih na isti dan 2019. godine. To su za mene poštovane kolegice i kolege podaci koji govore o tome je li netko uspješan ili nije. Ne dojam. Dakle podaci koje daju ili europske agencije, a kada govorimo o agencijama pa mi odmah padne na pamet i kreditne agencije koje govore da smo u tom vremenu i kada smo padali 8,4 kada nam je rastao dug, kada nam je rastao deficit ostali na razini kreditnog investicijskog rejtinga, to su podaci koji govore o tome je li ovo Godišnje izvješće može imati prolaz u Saboru ili ne, a ne o tome što bi ja mislio ili što ja mislim ili kakav je moj dojam o tome na koji način je Vlada postupala u proteklih godinu dana. Čak koliko god pokušali biti kritični i svoje rasprave temeljiti na vlastitom dojmu nisam čuo da su mogli osporiti činjenicu da smo kroz to vrijeme znali kako i na koji način osigurati sredstva i za obnovu nakon ratom razrušenog velikog dijela Hrvatske, prije svega Zagreba, Zagrebačke županije, Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke županije, da smo osigurali sredstva danas na razini negdje oko 12 milijardi kuna koja su nam iz više … [[ne razumije se]] odmah dostupna i što ćemo sa ovom izmjenom zakona kojega ćemo u petak izglasovati ubrzati tu izmjenu onako kako mislimo da je primjereno, kojega smo možda mogli i prije napraviti. Ali dobro da to napravimo sada jer je bitno da imamo sredstva za ulazak u tako brzu, i jaču, snažniju obnovu i da smo pri tome osigurali za idućih 5 ili 7 godina nebitno je 25 milijardi eura kako bismo kroz višegodišnji financijski okvir ili kroz nacionalni plan oporavka otpornosti ono što smo danas utemeljili o čemu danas razmišljamo a to govorimo o zelenoj tranziciji, govorimo o novom digitalnom društvu itd. mogli realizirati, provesti reforme prije svega u javnom sektoru kako bismo dosegli one brojke, one makroekonomske pokazatelje koje želimo. I pri tome čuli smo i malo jutros od premijera, a čuli smo to jučer od ministra financija da smo nastavili bez krize mi bi danas već tim javnim dugom bili negdje ispod 60%. Prema tome, stvorili smo financijske pretpostavke koristeći prije svega sredstva iz Europske unije da u desetljeću koje je pred nama doista bude razvojno desetljeće da dostignemo i dođemo barem na razinu onih država koje su ta ista sredstva europskih fondova i europskog proračuna koristili 15-tak ili 10 godina više od Hrvatske. Ja mislim da je to podatak, to je temelj na kojemu možemo govoriti o uspjehu Vlade. I svim onim kritičarima koji govore i danas dvoje oko toga koliko je ispravno ili nije bilo ispravno 2011. godine završiti pregovore za ulazak u Europsku uniju govori i podatak da smo u ovih proteklih 8 godina iz europskih fondova izvukli 44 milijarde kuna više nego što je Hrvatska participirala u europskom proračunu kao članica Europske unije. Pa iz tih sredstva, iz tih sredstava, prije svega iz tih sredstava je rast investicija u Hrvatskoj. Prije 15-tak godina je bilo itekako intenzivna izgradnja prije svega prometne infrastrukture. Ali ta čitava izgradnja intenzivna izgradnja prometne infrastrukture temeljila se na zaduženju i rastao nam je javni dug koji je posljedično imao izgradnju mreže autocesta u Hrvatskoj. Mi danas ulazimo u veći investicijski ciklus sa tuđim sredstvima, tuđim sad sredstvima država članica EU. I tim sredstvima uz Hrvatsku participaciju oko 15% primjerice gradimo Pelješki most. Primjerice gradimo koridor 5C, most na Svilaju, drugu cijev tunela Učka. Bilo je tu riječi i o renesansi na hrvatskoj obali. Gradi se 13 velikih luka koje su na razini investicije oko stotinjak ili 150 milijuna kuna za kvalitetnije povezivanje hrvatskih otoka. Dakle, to što nam činjenica da imamo vrlo intenzivnu izgradnju prometne ili energetske infrastrukture kad govorimo i o tom dijelu onda ne možemo zaboraviti izgradnju i puštanje u rad LNG-a mi postižemo taj rast kroz te investicije koje su jedan od pokretača, značajnih pokretača rasta bruto društvenog proizvoda u Republici hrvatskoj. Što se tiče obnove još ćemo o tome, mislim da je to druga, po meni druga tema koja je obilježila rad Vlade, pa i jedinica područne samouprave u Hrvatskoj bez obzira što je zahvaćen tek jedan dio Hrvatske, ali svejedno radi se o stambenom fondu oko 50000 objekata koji su dijelom ili u potpunosti srušeni u Hrvatskoj. Ja mislim da smo izmjenom zakona kojega ćemo kao što sam malo prije rekao usvojiti u petak postigli odnosno osmislili, pripremili odgovarajuću zakonsku regulativu koja će značajno ubrzati obnovu prije svega u Zagrebu, ali svakako i na Banovini. U početku kao osoba i čovjek koji dolazim iz tog miljea i meni je bilo moram reći neshvatljivo da država ulazi u konstrukcijsku obnovu objekata za koje ne zna tko je vlasnik ili bolje rečeno čiji vlasnik ujedno nije i zemljišno-knjižni vlasnik. I trebalo je to i meni moram reći određeno vrijeme da u sebi shvatim da u stvari se ne obnavlja zgrada vlasnika, nego se obnavlja zgrada prvenstveno, obnavlja se u konstruktivnom smislu se obnavlja zgrada i to na način ovom izmjenom zakona da 80% plaća država, 20% jedinica područne samouprave. I to je trebalo vremena da mi koji cijeli život planiramo, razmišljamo da je nemoguće ishoditi građevinsku dozvolu bez rješavanja imovinsko-pravnog stanja u zemljišnoj knjizi. Danas reteriramo i prihvaćamo kao jedinu moguću činjenicu da je potrebno prije svega zgradu obnoviti, a neriješeni imovinsko-pravni odnosi ili neriješeni imovinsko-pravni odnosi u knjizi neka ostanu za vrijeme nakon toga. Ali na nama je kao ozbiljnoj državi tu čestitam Vladi na činjenici da smo prišli jednom drugom modelu, a to je da ćemo obnoviti Hrvatsku neovisno o tome tko je u kojoj zgradi vlasnik. A i onako ćemo ga osloboditi plaćanja participacije u financiranju te konstrukcijske obnove. I dobro je da je država tu cijelu konstrukcijsku obnovu preuzela glavnu na sebe, odnosno sa jedinicom područne samouprave. Prema tome, držim da je to jako dobro i da su se povećali pragovi u kojem ćemo brže realizirati provedbu javne nabave jer smo svjesni što znači i kako može daleko nas odvući još prihvaćanje pragova javne nabave u ovakvim projektima za koje je vrlo važno da ih napravimo brzo i što prije realiziramo. Evo nemam više vremena gospodine predsjedniče. Mi ćemo u ime Kluba zastupnika ovakvo izvješće sigurno podržati. Hvala.
Idemo sada na zadnju raspravu. Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovane kolegice Kekin i Benčić. Prva će govoriti kolegica Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima i poštovane zastupnice i zastupnici. Prije svega istaknula bih kako je iz premijerovog nastupa bilo evidentno, a i dirljivo kako je upravo premijer uzor kojem streme svi njegovi ministri i ministrice. Naime, njegov nastup me podsjetio, a nisam bila jedina na nedavnu izjavu ministra Aladrovića kojem ovim putem želim brzi i potpun oporavak, koji je isto tako nedavno zanesen samoljubljivim hvalospjevima ustvrdio kako je Hrvatska fenomenalno mjesto za život. Jedini je problem u tome što se s njih dvojicom i ostatkom svite ne bi složio veći dio hrvatskih građana i građanki. Naime, izvješće premijera današnje je u potpunosti odvojeno od realiteta u kojem živimo. Evo za početak. Tvrdnja o sjajnom i adekvatnom nošenju sa pandemijskom krizom može opovrgnuti i najslabiji član osnovno školskog debatnog kluba. Sa današnjim danom imamo 43, točno 43% potpuno cijepljenih građanki i građana RH. Na samom smo dnu EU. Sa 9000 i stotinjak mrtvih u svjetskom smo vrhu po broju umrlih na milijun stanovnika. Istodobno bolnice su nam podkapacitirane i prostorno i što se tiče ljudstva, pa na prenamijenjenim odjelima gdje smo prije liječili pacijente oboljele od mentalnih bolesti, od oftamoloških bolesti, od neuroloških bolesti sada liječimo pacijente oboljele od covida i to ih liječe prenamijenjeni liječnici dakle psihijatri, oftamolozi, neurolozi. S druge strane iako postoji vrlo jasan nedvosmislen svjetski znanstveni konsenzus o važnosti cijepljenja naša Vlada i dalje u svom znanstvenom savjetu drži čovjeka koji taj isti svjetski znanstveni konsenzus gotovo svakodnevno dovodi u pitanje i to na način da se sam premijer, cijela Vlada, nadležni ministar i sav ostatak Znanstvenog savjeta višestruko ograđivao od izjava navedenog gospodina. Isto tako unatoč tom svjetskom znanstvenom konsenzusu o važnosti cijepljenja Vlada ne misli da je njena odgovornost niska procijepljenost populacije, niti misli da je njena odgovornost da motivira stanovništvo da se cijepi. Dapače, kad voda dođe do grla odnosno kad voda dođe do bolnica onda Vlada zaključi da je zdravstvenu krizu najbolje riješiti na način da malo potrpe djeca. Pa će tako naša djeca i mladi od kojih su neki cijepljeni opet idući tjedan okusiti sve čari on-line škole za koju su nam istraživanja, znanstvena istraživanja vrlo jasno pokazala da ostavlja dugoročne posljedice po njihovo mentalno zdravlje. Ali dobro, očito su posljedice po mentalno zdravlje djece i mladih kao i eto ove posljedice u dramatično poražavajućim brojevima mrtvih podnošljivije za Vladu Andreja Plenkovića, nego posljedice eventualne po rejting koje bi proizvelo donošenje nekih potencijalno nepopularnih, ali svakako politički i javno-zdravstveno odgovornih poteza. No naravno nije nam to prvi put da gledamo da se ova Vlada vodi oportunizmom i da sve što radi čuva svoj rejting, a također nije zdravstvo jedini resor u kojem to gledamo. Zapravo, upravo radi toga što su Vladini potezi motivirani upravo oportunizmom i očuvanjem rejtinga Vlada nije provela niti jednu reformu. Dakle, kad bi se oni doista odlučili na neku reformu nepotrebno bi oštetili svoj rejting. Zamislimo recimo da Vlada Andreja Plenkovića stvarno odluči provesti reformu teritorijalnog ustroja Republike Hrvatske. Kad bi to učinili to bi neminovno značilo gubitak funkcija, položaja, radnih mjesta čijim se glasovima upravo i čuva rejting ili primjerice da provede reformu pravosuđa pa da imamo funkcionalno, pravedno i pravodobno pravosuđe. Pa to bi značilo da bi mnogi HDZ-ovci i HDZ-ovke koji se ovih dana kupaju u aferama završili u zatvoru i to bi nam opet oštetilo rejting Vladi. Osim toga recimo zamislimo da ova Vlada provede reformu obrazovanja, pa da konačno dođemo do toga da nam djeca u školama uče kako da misle, a ne da što da misle. To bi nam već kroz nekoliko izbornih ciklusa proizvelo glasačko tijelo koje je obrazovano, koje je motivirano, koje ima zahtjevne glasače i koje se ne može kupiti nekim mjestom u općini i ne može ih se uvjeriti da su svi u ovoj sabornici isti i da su oni u potpunosti bespomoćni. E da, reforme su dakle ozbiljna opasnost i Vlada Andreja Plenkovića to jako dobro zna radi čega je jedina reforma na kojoj ustrajno rade reforma zdrave pameti hrvatskih građana koje se kontinuirano uvjerava da trebaju vjerovati njima, a ne vlastitim očima i ušima. Pa krenimo na kratko, no na žalost ne i slatko putovanje suočavanja sa realitetom. Hrvatska je primjerice na samom začelju EU po kriteriju kupovne moći građana. Slabiju kupovnu moć od nas imaju samo Bugarke i Bugari. S Bugarskom dijelimo i neslavno posljednje mjesto u kategoriji država čiji stanovnici najviše izdvajaju za hranu, vrlo visokih 20% primanja. Posljednje mjesto u Europi držimo i kada dođe do razine percipirane neovisnosti pravosuđa. Inače u Hrvatskoj se možda ako ste premijer ili ministar Aladrović živi fenomenalno, no i dalje čak tri godine kraće nego prosječan stanovnik EU. To možemo zahvaliti dakako slaboj učinkovitosti intervencije javnog zdravstva zbog čega je smrtnost koja se može spriječiti daleko iznad prosjeka EU. Dakako, navedeno ima veze i s time da je potrošnja za zdravstvo po stanovniku u Hrvatskoj i dalje na samom dnu u odnosu na većinu drugih zemalja EU, te s time da kadrovi zdravstvenog osoblja sve češće bježe od ovog fenomenalnog života preko granice. U području obrazovanja naši učenici i učenice prema rezultatima PISA istraživanja u usporedbi sa drugim zemljama EU pokazuju dakako ispod prosječne rezultate. Na samom smo začelju kada dođe do digitalne pismenosti, a obrazovna struktura odraslog stanovništva također je daleko od prosjeka EU. Ima toga još. Prema EUROSTAT-u na ljestvici općeg životnog zadovoljstva, manje zadovoljni od nas su pogađate Bugari i Bugarke, a manje od polovice Hrvata mladih radi u svojoj struci, dok polovica nema siguran i trajan posao. Osim toga, rade dulje od zakonom propisane norme, a zarađuju manje od prosječne plaće. Sukladno navedenom mladi su nezadovoljni, bezvoljni i apatični. No, ne cvjetaju ni starima Vladine ruže. Naime, u izvješću pučke pravobraniteljice navodi se kako je prosječna mirovina u 2020. bila čak 147 kuna ispod praga siromaštva zbog čega su mnogi umirovljenici teško podmirivali troškove hrane i režija, a zbog strogih cenzusa nisu mogli ostvariti prava ni u sustavu socijalne skrbi. Dakle, čak dvije trećine svih mirovina u Hrvatskoj su ispod praga siromaštva, dvije trećine. Na samom smo dnu i kada dođe do iznosa minimalne plaće, na dnu smo ljestvice i po medijanu osobnog dohotka i po volumenu osobne potrošnje i možemo tako u nedogled. No ima jedna stvar po kojoj smo u samom svjetskom vrhu, to je percepcija korupcije i to osobito političke korupcije. No, evo Vlada se dosjetila rješenju, pa su u buduću Strategiju borbe protiv korupcije osobiti naglasak odlučili staviti upravo na smanjenje percepcije korupcije, percepcije dakako ne korupcije jer bi stvarna borba protiv korupcije naštetila rejtingu.
Nastavit će poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se poštovani premijeru. Dakle, ova Vlada koja je zapravo Vlada kontinuiteta bila je sigurno suočena sa velikim izazovima. Dakle, ne govorim samo o posljednjih godinu i nešto govorim o zadnjih nekoliko godina. I kada gledamo od svega što ste danas pobrojali što će biti političko naslijeđe Plenkovićevih Vlada, dakle Vlada kojima ste vi premijer tada možemo reći da će to biti sigurno vaš odgovor na tri ključne krize. To su kao prva kriza u vezi Agrokora. Kao drugo vaš odgovor na covid pandemiju i kao treće vaš odgovor na dva razorna potresa u Zagrebu i na Baniji. Krenimo redom. Koji je bio odgovor vas i vaše Vlade na situaciju sa Agrokorom? Odgovor je bio organizacija notorne grupe Borg, a posljedice su ove: gubitak od 800 milijuna kuna za mirovinske fondove, odnosno našim radnicima i radnicama koje u njih uplaćuju, te ogromni gubici našim dobavljačima. Dapače, tzv. savjetnicima Agrokora je do sada isplaćeno više nego što je Agrokor trebao a nikada nije platio dobavljačima u pogledu njihovog graničnog duga. Lex Agrokorom omogućili ste model rool up kredita za koji još i dan danas mnogi stručnjaci tvrde da je bio nepotrebno napuhan i koji je omogućio da se samo u prvoj godini savjetnicima isplati više od 600 milijuna kuna naknade za njihove savjete. Svojedobno ste se pohvalili da kad podvučemo crtu ste napravili sjajan posao. Sjajan posao u svom rezultatu nekoliko godina kasnije se svodi na ovo: strateški važno poduzeće kako ste ga zvali i zbog kojeg ste donosili kontraverzan zakon sada je u većinskom vlasništvu Ruske države koja je vlasnica i Spar banka i WTB-a i koje rasprodaju najvrednije tvrtke koje su bile dio Agrokora. To je prvi dio vašeg političkog naslijeđa. Drugi dio vašeg političkog naslijeđa je vaš odgovor na covid krizu. Ono čime se možete pohvaliti je da zbog nedostatka hrabrosti i spremnosti povlačenja ozbiljnih i odgovornih poteza kada govorim o hrabrosti i spremnosti povlačenja ozbiljnih poteza govorim i o potrebi revidiranja dosadašnjih taktika koje evidentno nisu urodile rezultatima. Zbog tog nedostatka mi smo na dnu procijepljenosti EU. Kolegica je govorila, dakle na 43% a u vrhu po smrtnosti na milijun stanovnika. Međutim, naš premijer ne odustaje niti od Stožera kojem nitko više ne vjeruje u ovoj zemlji, niti od člana Znanstvenog savjeta koji radi upravo suprotno cilju i svrsi kampanje koju ova Vlada provodi. Jer vam je čini se od dobrobiti građana i društva važnije držanje pozicije pa makar to bilo i po cijenu ljudskih života. Jer premijer niti tad ne reterira od uhodanih taktika. Treći dio vašeg naslijeđa to je ono što ćemo dugo pamtiti, jer ćemo dugo gledati, jer ćemo se dugo sjećati je vaš odgovor na potres u Zagrebu i potres na Baniji. I ja mogu sa apsolutnom sigurnošću reći da govorim u mjeri velike većine građana kada kažem da je to sigurno najveći grijeh ove Vlade. Teško možemo zamisliti bilo kakvu usporedivu situaciju u bilo kojoj drugoj zemlji u kojoj bi u glavnom gradu godinu i pola nakon potresa se počele donositi prve odluke o pazite sad „uklanjanju“, uklanjanju kuća uništenih u potresu nakon godinu i pola. Zgrade, simboli tog potresa u ovom gradu dakle one koje ste najčešće gledali na televiziji jer su potpuno uništene još uvijek stoje, jer se nije organizirao sustav njihovog uklanjanja, a mada je građevinska inspekcija imala tu mogućnost to raditi i Državni inspektorat na zahtjev jedinice lokalne samouprave niti kada im date elaborate, niti kada im napravite svu papirologiju ne žele doći i reći da se zgrade moraju ukinuti. To je dio političkog naslijeđa ove Vlade, da se moraju maknuti. To je dio tog naslijeđa. Teško možemo zamisliti premijera neke zemlje koji bi nakon drugog razornog potresa na Baniji, dakle odlučio sada u rebalansu proračuna smanjiti sredstva Ministarstvu graditeljstva zaduženog za obnovu, a povećat ćemo Ministarstvu obrane jer moraju platiti avans za nabavu aviona. Ne možemo si to zamisliti osim ako ti ta neka usporediva zemlja možda bila u ratnom sukobu, pa bi nam možda to onda bilo jasno. Da li nam to 2021. može biti jasno u Hrvatskoj danas, da se uzima s pozicije Ministarstva graditeljstva zaduženog za obnovu, a povećavamo MORH-u. Da, sigurnost ljudi koji žive u zgradama koje su zaista doista prijete njihovim životima, sigurnost ljudi koji će se smrzavati u kontejnerima. Da sigurnost tih ljudi, da li na njih mislite kada to kažete? Dakle, da li možemo zamisliti da bi premijer bilo koje druge zemlje dozvolio da njegovi građani drugu zimu za redom provode u kontejnerima, a da je pritom dobio pet milijardi kuna samo za Zagreb i Zagrebačku županiju, 5 milijardi kuna koje neće potrošiti vjerojatno ni polovicu, jer nije organizirao sustav koji je potreban da bi se obnova događala i da bi se ta sredstva na vrijem trošila. Dobit će još 2 milijarde za Banovinu kako bi sanirao najhitnije posljedice potresa, međutim ni tamo se ništa nije u ovih godinu dana dogodilo. Teško je zamisliti da bi premijer neke zemlje u kojoj bi se sve to dogodilo došao ovdje za govornicu i hvalio se svojim uspjesima. Jer ako je tako kako govorite premijeru, ako nam tako dobro ide, ako smo dobili toliko novaca, ako nam raste BDP, ako se proračun puni zadovoljavajuće, pa zašto onda premijeru vaša Vlada ne daje novce za obnovu? Zašto ste onda smanjili sredstva namijenjena Fondu za obnovu? Zašto? Zašto ne plaćate svoje dospjele obveze prema jedinicama lokalne samouprave koje su predfinancirale obaveze države u odnosu na sanaciju štete od potresa. Zašto onda premijeru ljudi u kontejnerima čekaju drugu zimu bez adekvatnog smještaja i zašto ste onda kada vam tak dobro ide i imamo iza avans z a avione, zašto ste onda ljudima ukinuli mogućnost dobivanja toplog obroka na Baniji. Jesu li to prioriteti? Dakle, dio ljudi je izgubio, pa jel' živite vi ovdje? Dakle, ljudi će drugu zimu u Zagrebu i na Baniji provesti u kontejnerima. Ljudi će još uvijek neki živjeti u neadekvatnim smještajima poput hostela Arena i da jedinice lokalne samouprave nisu reagirale vlastitim sredstvima ti ljudi bi još uvijek bili tamo. Da nije se dogodila prva pomoć od različitih građana iz Hrvatske, iz Italije, iz Austrije itd. koji su slali one prve kontejnere pitanje je, pitanje je kada bi organizirana država na to odgovorila. Jer o čemu se zapravo ovdje radi? Kada se vi hvalite podrškom gospodarstvu za vrijeme covid krize vi se hvalite zapravo time da ste uspješno transferirali novac što iz proračuna, što onaj novac koji ste dobili od EU na račune firmi i to vam je uspjelo. Bravo! Međutim, kada uz novac treba postojati organizirani sustav i organizirana država kao što je u slučaju Agrokora, kao što je u slučaju covida, kao što je u slučaju obnove, tada se sve raspada a rezultati su porazni. Tada od velikog vođe vi prelazite u igru skrivača i prebacivanje dogovornosti, jer takvi ozbiljni zahvati kao što su obnova, kao što je covid, kao što je bio Agrokor traže hrabrost i traže izostanak kalkulacije. I to je ono što ovoj Vladi i vama premijeru nedostaje izostanak kalkulacije. I to je ono što će biti vaše naslijeđe. Vaše naslijeđe će biti da ste se u najtežim trenucima ove zemlje igrali skrivača, skrivača iza Martine Dalić, skrivača iza gospodina Vanđelića i skrivača iza ministra Beroša. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava klubova. I sada će u ime izvjestitelja završno će nam se obratiti poštovani predsjednik Vlade Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem na komentarima tijekom ove rasprave o Izvješću o radu Vlade u proteklih godinu dana koje sam evo još jedan put imao prigodu predstaviti ovdje pred vama i naravno pred hrvatskom javnošću. Nekoliko napomena o tome kako smo doživjeli rad i bavljenje sa brojnim izazovima u proteklih godinu dana sa aspekta onoga koji ima odgovornost, koji je na vlasti i tko se svaki dan suočava sa svim konkretnim problemima hrvatskih građana, hrvatske države, hrvatskog društva i aspektima onih koji imaju privilegiju biti u oporbi. Naravno da su to dvije različite optike, pa onda ove djetinjaste komentare o tome da smo u Švicarskoj ili da smo u nekakvoj drugoj zemlji može govoriti samo netko tko je zlonamjeran i tko ne prati, ne vidi a što je najvažnije u biti ne želi vidjeti sve ono što se napravilo i sve ono što se radi. Zato i služe ovakve godišnje rasprave, izvješća da se detaljno kaže što sve Vlada radi. Mi smo u ovih sat vremena koliko je Poslovnikom određeno rekli po meni negdje otprilike trećinu onoga što smo napravili u proteklih godinu dana. Toga je zaista puno, puno više nego što vidite, nego što pratite i što želite u konačnici primijetiti. I tu je ta ogromna i velika razlika između naše i vaše slike hrvatske realnosti. Kazat ću nekoliko komentara po pojedinim temama po ovom što se tiče covida i što se tiče cijepljenja. Pandemija traje više od 600 dana. Nema dana, trenutka obraćanja a da mi angažirano nismo pozivali ljude da se cijepe. Alat protiv covida je cjepivo. Cjepivo hrvatskim građanima naravno nije osigurala oporba, nego je osigurala Vlada. Cjepiva ima toliko da je više nego dovoljno [[Upadica predsjednik: Molim vas da ne dobacujete iz klupe.]] i više nego na raspolaganju u svakom trenutku da se zaštite. Međutim, da li su baš svi akteri a ne mislim tu na Vladu kao ključnu instituciju bili jednako angažirani u promociji cijepljenja u našem društvu. Ja mislim da nisu. Ozbiljni su bili za cijepljenje i danas su za cijepljenje. Ja ću danas pozvati sve one koji su se cijepili sa dvije doze da se što prije cijepe trećom dozom pogotovo oni kojima je prošlo nekoliko mjeseci od primanja druge doze i koji možda nisu u posljednje vrijeme provjeravali kakvo im je stanje sa antitijelima. To je više nego jasno. Ne morate biti liječnik niti epidemiolog, niti infektolog da shvatite situaciju u kojoj se nalazimo. Dakle, to je prvo. Alat je tu. Svi oni koji se nisu uopće cijepili cijepite se prvom dozom, oni koji su se cijepili sa prvom i drugom, cijepite i trećom dozom. To je ključ, to je bitno ne samo osobe koje su imuno kompromitirane, nego sve. Što se tiče mjera koje smo poduzimali u kontekstu covida 19. Cijela bitka protiv korupcije je balans, balans kojeg smo po mom dubokom uvjerenju uspjeli postići da bismo održali i zdravstvenu zaštitu i društvene aktivnosti, gospodarstvo, financijsku situaciju. Mjere koje smo mi poduzeli a propos odgovornosti i naslijeđa kada je riječ o covid krizi u kontekstu situacije u kojoj je bio privatni sektor ostat će ogromno naslijeđe gdje smo spasili 700 000 radnih mjesta i 120 000 poslodavaca. To je legasy. Ti ljudi su zahvalni, nisu tako glasni kao oporba iz Švicarske, ali su zahvalni. Pitajte male i srednje poduzetnike, pitajte velike, pitajte u konačnici obrtnike kako su uspjeli prebroditi krizu i premostiti krizu. Cilj sprječavanja socijalne frakture je bio ne želimo val otpuštanja i ne želimo val stečajeva, nisu se dogodili. Cilj mjera je u pravom trenutku otvoriti se za turističku sezonu. Vidjeli ste brojeve, čut ćete detalje za dva dana kada se cijeli turistički sektor okupi u Župi Dubrovačkoj, da još jednom rezimiramo što smo mi to u odnosu na druge na Mediteranu uspjeli. Probajte mjeriti te aršine. To je sigurno sve bez ikakve uloge Vlade , turističke zajednice, turističkih djelatnika, koncepta sigurnog boravka. To se sve dogodilo nevidljivom rukom u Švicarskoj. To nije bilo kod nas ova sezona. Ta sezona se dogodila u Švicarskoj. To je što se tiče cijepljenja. Što se tiče eura vidim da nema kolega Suverenista. Dakle, ja ću još jednom ponoviti. Ugovor o pristupanju je jasan kao dan, ne može bit jasniji. Članstvo u EU podrazumijeva i uvođenje eura u momentu kad je zemlja koja pristupa spremna. Mi smo pregovarajući dobili derogaciju da ne moramo euro uvesti odmah, nego kad budemo spremni. Od članstva je prošlo osam godina i tri, četiri mjeseca. Ideja da uđemo u euro deset godina nakon članstva je razumna, racionalna nakon provedbe strategije koju smo usvojili na Vladi u svibnju 2018. Dakle, ne preko noći, ne kriomice, javno, pravno utemeljeno, potvrđeno na referendumu u siječnju 2012. Ratificirano u tadašnjem sazivu Hrvatskog sabora čini mi se sa 150 glasova za. Ali to nije bio isti saziv Sabora. Nisu bile iste stranke. Sad imamo hrpu aktera koji postoje na sceni koji prije nisu postojali. Imaju manjak identifikacije sa tim procesom. Element identifikacije je jako važan u životu. Ako nemate identifikaciju nije vas briga i stoga ta lakoća igranja sa nečim što je međunarodno preuzeta obveza ratificirana u Hrvatskom saboru, potvrđena od hrvatskog naroda na referendumu. I samo netko tko nije pratio ni tu debatu ili čitao barem jednu publikaciju Ministarstva vanjskih i europskih poslova i to ne one Vlade koja je nastupila u prosincu 2011. nego Vlade koja je to radila dvije godine 2010., 2011. sustavno išla po Hrvatskoj i tumačila što je Europska unija. Ne samo sloboda kretanja i objašnjavala što je euro, kad euro, kako euro i koje su koristi od eura. Što se tiče svih ovih statistika mi smo u ovom izvješću stavili sve podatke koji su točni. Ako netko nađe neki podatak koji je netočan ja ću se ispričati i ispravit ćemo ga. Ali jako rijetko griješimo u podacima. Kako ih interpretiramo e to je već stvar „švicaraca“ i ovih drugih. Što se tiče demografije mjera koju ćemo donijeti, a ona će naravno biti dio proračuna za iduću godinu, gdje ćemo povećati roditeljske naknade to je onih drugih šest mjeseci gdje smo već od dvije i pol otprilike do pet i šesto tisuća kuna došli. Dakle, više od 3000 kuna. Sad ćemo je dignuti na 7 i pol tisuća kuna. To je zasigurno poticajna demografska mjera sa paketom niza ostalih mjera i mislim da je dobro da se i o tome vodi računa. Što se tiče teme zaposlenosti ili nezaposlenosti mi danas imamo nezaposlenost na 7,3. Imamo milijun i 600 000 osiguranika. Nismo ih imali toliko 13 godina, u najvećoj krizi. Ako je i to ostavština, neka je pa makar i u Švicarskoj. Što se tiče cijena goriva intervenirati na ovaj način u vremenu kada cijeli svijet je suočen sa rastom cijena prije svega plina, ali i drugih energenata na način da stabiliziramo očekivanja hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva munjevito, agilno, brzo, na vrijeme bez da netko tko je ili proizvođač ili distributer, od toga ima previše štete jer je nema, ima određenu manju zaradu ali će preživjeti. To su moćne, snažne kompanije širokih pleća a na korist hrvatskih građana. To znači djelovati za građane brzo i učinkovito. Baviti se drugim temama poput Agrokora danas i pokušati kao što je malo prije uradila zastupnica platforme Možemo koja je demonstrirala svoju vrho naravnu upravljačku sposobnost vezano za kadroviranje u Zagrebačkom holdingu i govoriti o tome kakav je legacy ove Vlade u vezi Agrokora. Pa draga gospođo, legacy ove Vlade u vezi Agrokora je da je kompanija koja je došla u problem nevezano od naše prve Vlade. Sanjali nismo da ćemo se baviti njome na taj način. Legacy je da je ostalo 30 000 radnih mjesta u Hrvatskoj, u toj kompaniji. Legacy je da je ostalo 30 000 radnih mjesta u susjedstvu. Legacy je da su svi dobavljači ostali na nogama, inače bi bili popadali kao kula od karata. A da su obiteljska poljoprivredna gospodarstva dobila novac kojim je kompanija bila dužna. To je legacy. Zašto je danas vlasnik netko tko je prije svega banka ili neki drugi dioničari, a ne ne znam valjda Hrvatska država. Pa tu zahtjeva malo znanja. A tko će bit vlasnik nego onaj koji je nekoj kompaniji dao toliko novaca, da je iz kreditora postao vjerovnik. Pa šta tu treba neka velika filozofija i matematika, pa da se to shvati ne pitavši Vladu, ni našu, ni neku drugu. E to treba reći. To je legacy. A ta vrsta suočavanja sa krizama praktički u trećem mjesecu rada naše prve Vlade i takva situacija gdje smo uspjeli to prebroditi tako dobro i učinkovito je plus. To je veliki plus kao ostavština i ako je u Švicarskoj dobro je. Što se tiče obnove od potresa, točno je, ja sam to rekao više puta, nismo zadovoljni s dinamikom obnove, zato idemo sa promjenama zakona koji će sabor uvjeren sam podržati u petak. Mi ćemo imati sutra sjednicu vlade i reagirati na neke amandmane koji su predloženi i svi koji su u to uključeni imaju ogromnu zadaću da ubrzaju proces. Priča o privremenom smještaju, ja ću još jednom podsjetiti. Svi, ali baš svi kojima su kuće ili stanovi bili oštećeni imali su mogućnost dobiti alternativni smještaj od prvoga dana, od kraja prosinca prošle godine. Svatko tko je odabrao ostati kraj svoje kuće od Majskih poljana pa na dalje je to napravio zahvaljujući svom vlastitom odabiru i odlučio ostati kraj oštećene kuće u kontejneru, a ne otići u neki hotel ili u neki drugi smještaj. I stoga privremeni smještaj može biti ovakav kakav je, a komentirati da država, tu naglašavam onu tezu koju sam jednom rekao u javnosti, previše je aktera u eteru koji rade na demontiranju ne samo povjerenja u državu i njene institucije nego uopće institucija države. To je jedan trend koji je zahvatio Hrvatsku koja ima samo 30 godina iskustva neovisnosti i samostalnosti u demokraciji. Taj trend nije dobar. Ja sam protiv tog trenda. Mislim da je razoran za hrvatsko društvo. Razoran za povjerenje u institucije ili sve aktere koji imaju neki šešir da ga tako nazovem, neki naslov i on se prelijeva i u povjerenje onih građana koji slušaju neprovjerene izvore u internetskom komunikacijskom svijetu i ne cijepe se. To je povezano. To nije nepovezano. Ako stalno živimo u ozračju nepovjerenja prema državi, državnim institucijama, vladi, politici pa onda nećemo ništa vjerovati. Pa to i je bila poanta uvodnog dijela govora o tome da je povjerenje najbitniji element dogovora između građana i institucija. Bez njega nema ništa. Bez njega ne možemo ništa. Ako ćemo baš svi pogotovo ovi Švicarci, ovo karikiram da me ne bi netko iz Švicarske krivo shvatio stalno raditi na nepovjerenju onda nećemo se puno maknuti. Živjet ćemo u konfliktnom ozračju, živjet ćemo u konfliktnom kontekstu gdje će se umjesto nečega što recimo vidimo mi samo iz nekakvoga wonderland-a vidjeti, a ovi iz Švicarske će vidjeti sve drukčije. Jer to je sukus ove rasprave, ovih komentara. Pročitajte ponovo izvješće, ja mislim da je već objavljeno. Ako nađete unutra krive podatke, ja ću se ispričati. Ako ih ne nađete onda je naša optika bitno, bitno različita. Što se tiče aktivnosti koje su pred nama, a koje mislim da su izrazito bitne i važne, a to je da i u borbi protiv Covida i u procesu obnove i u procesu gospodarskoga oporavka ali uopće i kreiranju atmosfere u društvu moramo učiniti zajednički napor gdje ćemo maknut malodušje, eliminirat ga. Gdje ćemo pokazati barem minimalni stupanj jedinstva ako se to može. Gdje ćemo pokazat snagu hrvatskog naroda, društva, države, institucija da prebrodimo krize i teškoće. Ja sam rekao u najvećoj krizi usvojili sve strateške dokumente i osigurali najviše sredstava i još imamo političku stabilnost 3 godine, bez izbora. Jedinstvena prilika i za iskorake i za provedbu projekata. I zato mi se čini da uz Nacionalni plan oporavka, otpornosti, program vlade, projekte, investicije, ulaganja možemo učiniti napore koje će hrvatsko društvo [[Upadica: Molim vas ne dobacujte iz klupe.]] učiniti bolje, kvalitetnije. Puno boljim nego što je sada. A ono što bih posebno podcrtao i što mislim da je najvažnije da kreiramo malo optimizma ako se može. To nije loše. Malo motivirajuće djelovati na građane, pozitivno. Zašto ne bismo krizu iskoristili za prilike, ove okolnosti za razvoj, za jačanje povjerenja, za iskorak i za napredak, za modernizaciju, za hvatanje koraka. Stalno brojanje gdje je Hrvatska u odnosu na druge članice EU, ok, da smo bili zemlja utemeljiteljica vjerojatno bi bili među top 3 po svakom kriteriju, ali nismo. Ušli smo zadnji kroz ušicu igle. I HDZ-ova vlada je završila pregovore, ne ova iz Švicarske. To je isto bitno za reći. I zato inzistiram na tome u borbi protiv korupcije. Rekao sam, možete vi što god hoćete govoriti nama, ali ako je nešto jasno nema nedodirljivih, ne postoje. Ne postoje da su ne znam odakle i da su ne znam čiji. I ne dolazi se po mig, signal, direktivu ili odobrenje čelnika izvršne vlasti da bi DORH, USKOK ili policija nešto radili. Toga nema. Toga je možda bilo. Priznalo se da je bilo, ali sada nema. Utjecaj na sudove, pa gdje je? Da mi utječemo tako na sudove pa sumnjam da bi neke velike presude bile ovakve kao što jesu bile prije 2 tjedna. Gdje je taj utjecaj na sudu? Kako? Gdje? Gdje je to? Nema. Može ga se iz švicarske optike izmišljat, priželjkivat, kreirat u nekom buncanju, u nekom snu, ali ga nema. Ne postoji i neće postojati. I to je taj transformativni proces koji traje, ide i koji se vidi. Branko je govorio o podršci kakvu ko ima, ja razumijem da vama nije drago da mi imamo podršku, ali nije ona tu zato što mi nešto kalkuliramo ili možda oportunistički izbjegavamo krize velikog ekonomskog ili pak prirodnih nepogoda ili globalnog karaktera. Naprotiv, one su pride svemu onome što radimo i tu smo na nogama i ostat ćemo i dalje pridobivat povjerenje hrvatskih građana kolikogod se to iz Švicarske nekome ne svidjelo. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku vlade. Tri su povrede poslovnika, ja zamijetio povrede poslovnika nisam, ali izvolite imate poslovničko pravo ukazati što vi vidite kao povredu poslovnika. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio članak poslovnika 238. omalovažavajući saborske zastupnike i vas izjavom mi smo kupili, ja sam kupio premijer kupio cjepivo. Građani su platili cjepivo kao što plaćaju njega i nas sve, a saborski zastupnici su iznad premijera u ovome slučaju pa zaštitite dignitet ovoga sabora uvaženi predsjedniče sabora.
Kolega Bulj dobili ste sada opomenu ovo nije bila nikakva povreda poslovnika. A drugo što bih želio reći prije ove svije kolegice koje će sada govoriti, dakle prošla je rasprava bez ijedne intervencije i nitko nije tražio povredu poslovnika što smatram vrlo korektnim. 12 klubova je govorilo i bilo je jako kritičkih interpretacija na račun i predsjednika vlade i njegovih suradnika i nitko nije tražio povredu poslovnika niti iz kluba vladajuće većine, dakle držali smo se pravila, bili smo fer i korektni, ovo što sada činite je ponovno nekorektno ponašanje, ali imate pravo na to poslovnikom, a ja ću dati opomene. Izvolite kolegice Kekin.
Dakle, povreda poslovnika čl. 238. vrijeđanje i omalovažavanje zastupnice iznošenjem neistina. Dakle, premijer iznosi neistine odnosno ponavlja neistine g. Hermana i g. Filipovića pri čemu je zadnji koji bi uopće trebao govoriti o kadroviranju obzirom da mu je iz prošle vlade odletio dvoznamenkasti broj ministara …
…/Upadica predsjednik: Kolegice Kekin, ja vas molim da stanete./…
radi korupcije te također obzirom da mu sada na vrhu sabora sjede ljudi koji su bili bliski …
…/Upadica predsjednik: Dobivate prvu opomenu sada./…
Ivi Sanaderu. Dakle, zadnji koji bi trebao govoriti o …
…/Upadica predsjednik: Dobivate i drugu opomenu./…
kadroviranju.
I još jednu i dobili biste onda oduzimanje riječi. Ali vi ste govorili prije premijera i izrekli čitav niz stvari koje ja smatram neistinama i niste dobivali nikakve opomene niti ste dobivali bilo kakve sankcije, zato što imate pravo govoriti u tom svom izlaganju kao što ima pravo i predsjednik vlade, a to nije nikakva povreda poslovnika. Dakle, dobili ste dvije opomene. Pa vi uopće ništa ne razumijete ako vam nije jasno što vam govorim. Izvolite kolegice Orešković, povreda poslovnika, da čujemo što je povrijeđeno.
Hvala predsjedavatelju. Nema potrebe za ovakvim uzrujavanjem. Povrijeđen je čl. 238. doista je došlo do grubog omalovažavanja zastupnika, dakle mi smo zastupnici, oporbeni zastupnici RH, a ne Švicarske. Meni je jako žao što osim podizanja palice povrede poslovnika ne postoji niti jedan drugi poslovnički mehanizam zahvaljujući HDZ-u koji je takav poslovnik skrojio
…/Upadica predsjednik: Kolegice Orešković hajde molim vas./…
putem kojeg bismo mogli ukazati da …
…/Upadica predsjednik: Dobivate opomenu za ovo što izgovarate jer to nema nikakve veze s povredom poslovnika./…
stvari koje su izrečene nisu primjerene dignitetu HS-a.
Izvolite sjesti, dobivate i drugu opomenu. Dobivate dvije opomene. I vrlo nekorektno i žao mi je da na kraju ove rasprave mogli smo ju završiti i privesti u skladu s pravilima, ali očito je ta želja da vas se vidi i čuje iznad onoga što smo definirali našim poslovnikom. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče. Vi ste povrijedili čl. 238. svojim ponašanjem, vrijeđate saborske zastupnike, poglavito zastupnice. Vi nemate pravo na taj način reagirati, vi imate pravo dati opomenu, a ne možete držati zastupnicima predavanje što je zastupnik htio reći i što je mislio. Nikoga ja nisam uvrijedio samo sam rekao da zaštitite nas od premijera tj. sabor i vas, a ovdje ste kolegicu osobno doslovno izvrijeđali bez ikakvoga razloga …
…/Upadica predsjednik: Izvolite kolega Bulj, kolega Bulj./…
gospođa je dala zastupnica svoj stav i to je to.
Kolega Bulj vi jako dobro znadete dugo ste što je povreda poslovnika, a što nije i kada …
…/Upadica Bulj: Pa dajte opomenu nemojte držat predavanje./…
… ne, ne pa nećemo samo tako da netko uzme povredu poslovnika, održi predavanje, dadne repliku izvrijeđa određeni broj zastupnika ili predstavnika vlade, a da ću ja samo dati opomenu i odšutiti. Neću, jer nije s moje strane ne fer nego je sa strane onoga ko to čini i moja je dužnost na to upozoriti i prokomentirati. Izvolite kolegice Raukar Gamulin.
Čl. 238. vrijeđanje saborskih zastupnika i to gospodine predsjedniče sabora od vas direktno. Vi nemate pravo prekidati, evo upravo to što sada želite raditi, ja imam svojih 30 sekundi na koje mi ovaj poslovnik daje pravo. Nemate pravo prekidati kolegicu Kekin dok traži povredu poslovnika i zaista vas molim da držite nivo razgovora u ovom saboru i da ne vrijeđate tako ispod koljena. Hvala najljepša.
Kolegice RAukar Gamulin sada ću birati riječi, ali vi ne znate čl. 238. jer u čl. 238. kaže „Razlozi za izricanje stegovnih mjera, zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije započeti govor o drugoj temi za koju nije dobio riječ ako se javio za povredu poslovnika.“ Dakle, potpuno je jasno nakon treće rečenice da se radi o tome da se replicira, a ne da se povrijedi poslovnik i moja je dužnost prekinuti onoga ko to radi i tko to čini. I molim vas prije nego što krenete sa povredama poslovnika pročitajte si poslovnik i posebno čl. 238. i vidjet ćete da predsjedavajući nisu nimalo rigorozni i strogi jer ovdje postoji puno širi okvir za davanje opomena nego što se to događa. Dobili ste opomenu. Javljate se još jedanput, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče sabora. Ja sam tražila povredu poslovnika pod 238. za vrijeđanje zastupnika i zastupnica HS-a s vaše strane, vi ste to učinili i zato sam tražila povredu poslovnika. Hvala najljepša.
Dakle, vi ste rekli da sam ja povrijedio Poslovnik jer sam prekinuo zastupnicu u trenutku kada sam procijenio da je ona povrijedila Poslovnik i to je čl. 238.. To je razlog zašto sam joj dao opomenu i zašto ću vama sada dati i drugu opomenu. Sada zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem se predsjedniku vlade i potpredsjednicima vlade koji su bili ovdje.
Prelazimo sada na: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, prvo čitanje, P.Z. br. 178. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. ustava i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Molio bih sada za dodatno obrazloženje državnog tajnika u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Ivu Milatića, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS…
Ja vas prvo lijepo molim da se svi sjednete na svoja mjesta, da ne razgovarate, da omogućite govorniku da govori, kao što vi želite da drugi omoguće vama da govore, tako i vi molim vas omogućite sada predstavniku vlade da govori. Izvolite poštovani državni tajniče.
Hvala g. poštovani potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. RH je indirektno preko HEP-a vlasnica pola Nuklearne elektrane Krško. Rad elektrane počeo je još '80.-tih godina prošlog stoljeća, a namjera je vlasnika da se uspješni rad elektrane nastavi i u idućih 20.g. Također sukladno međudržavnom ugovoru između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa u vezi ulaganja, korištenje i razgradnja Nuklearne elektrane Krško RH dužna je zbrinuti svoju polovicu nisko i srednje radioaktivnog otpada nastalog za vrijeme rada elektrane. U skladu s tim RH je preuzela na sebe odgovornost vezanu uz razgradnju elektrane nakon završetka rada, te zbrinjavanje nuklearnog otpada nastalog za vrijeme rada elektrane, ali i tijekom njezine buduće razgradnje. Zbog toga je potrebno osnovati i centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji će preuzeti ispunjavanje navedene obveze. Kako bi se osigurala sredstava za navedene aktivnosti 2003.g. je izrađen program razgradnje Nuklearne elektrane Krško i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog goriva koji je usvojen 2004.g.. Tim je programom jasno određeno na koji način će se napraviti razgradnja elektrane, te količine radioaktivnog otpada koje treba zbrinuti. Također programom je definirana i cijena razgradnje i zbrinjavanja koje je u obvezi vlasnika tj. tvrtke GEN iz Republike Slovenije i HEP-a iz RH. U skladu s tim Uredbom Vlade RH iz 2006.g. određeno je kako HEP svake godine treba uplatiti sredstva za ove namjene. Od tada HEP svake godine uredno uplaćuje sredstva na račun fonda namijenjena provedbi programa. Zbog toga je 2007.g. osnovan Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, a njegov ustroj je reguliran ovim zakonom donesenim također 2007.g.. Obzirom na navedeno, a kako je od donošenja Zakona o fondu prošlo značajno vremensko razdoblje, odredbe Zakona o fondu nisu usklađene sa zakonskim i podzakonskim provedbenim propisima iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti koji su doneseni ili izmijenjeni u međuvremenu. Navedeno izravno utječe na djelatnosti, ovlasti i obveze fonda. Stoga se ovim prijedlogom zakona namjerava urediti nekoliko pitanja. Prvo od njih je koje državno tijelo ostvaruje osnivačka prava u odnosu na fond. Također jasnije se određuje kojem tijelu fond odgovora za svoj rad, ali i opsegu odgovornosti fonda, poslovi fonda, opseg i jamstva RH za rad fonda. Ovaj prijedlog zakona se predlaže paralelno s prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Konkretno, ovim izmjenama i dopunama zakona predlaže se usklađenje s odrednicama iz Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti koje se odnose na ustrojavanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Također u važećem čl. 52. Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti propisano je donošenje uredbi kojima se uređuju naknade zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i naknade lokalnoj zajednici. Sadržaj navedenog čl. 52. preuzet će se ovim prijedlogom zakona, konkretno čl. 8. kojim se mijenja čl. 10. Zakona o fondu. Također zakon se usklađuje s odlukom o donošenju Nacionalnog programa provedbe strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. Dakle ovim prijedlogom će se urediti sva pitanja vezana uz ustrojstvo i funkcioniranje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji je vrlo vrijedan investicijski projekt, a kojim se ispunjavaju obveze preuzete međudržavnim ugovorom, pa je za provedbu takvog projekta važno definirati sve sudionike, njihove obveze i prava, kao i odgovornosti i djelokrug poslova. Zaključno, zbrinjavanje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva od strateškog je interesa za RH, te se zakonom jasno preuzimaju europska legislativa vezano uz navedeno što je i potvrđeno donošenjem strategije i Nacionalnog programa provedbe strategije. Hvala vam na pažnji.
Hvala, molim vas ostanite jer ima začudo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Državni tajniče, nuklearna elektrana je u vlasništvu i suvlasništvu RH. Govorimo o vrlo opasnom otpadu, da li su poduzete sve mjere i da li znamo lokacije gdje će se odlagati otpad, tko će time i na koji način upravljati? Mi smo se odredili ovdje za zelene politike. Mi imamo određene obaveze. Međutim, u dosadašnjem iskustvu sa gospodarenjem otpadom, a pogotovo kad govorimo o opasnom otpadu sumnjam da imamo mi te sposobnosti. Mogu govoriti o Dugome Ratu, pokušaju odlaganja u rudokope kod, uz sam sliv rijeke Cetine tako da ti industrijski otpadi, pa sve do ovoga nuklearnih otpada sa nuklearke Krško je pod upitnikom. Znate li lokacije i na koji način tko će s tim gospodariti? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na vašem pitanju uvaženi zastupniče Bulj. Što se tiče otpada koji je nisko i srednje radioaktivan on od samog osnutka elektrane odnosno puštanja u rad do današnjih dana se nalazi unutar elektrane. Mi smo i međudržavnim ugovorom preuzeli obvezu da u nekom vremenu pola se toga otpada moramo i mi preuzesti. Iz svega ovoga što ste javno mogli do sada vidjeti i pročitati iz odluka vlade i svih strategija, mi smo za sada u programu predvidjeli lokaciju na Trgovskoj gori kao potencijalnu lokaciju. Da li će ta lokacija stvarno to i biti jasno ovisi o svim onim postupcima koje sukladno Zakonu o zaštiti okoliša, sukladno zakonu, sukladno pravilima Međunarodne agencije za atomsku energiju i svim pozitivnim propisima obzirom da se radi o pograničnom području u smislu i odnosa između dviju zemalja jasno da [[Upadica: Hvala.]] naša intencija da se to dogodi i ta to jasno bude u skladu sa zakonom i sa svim mogućim saborskim ovim sigurnosnim programima.
Poštovana zastupnica Marić. Hvala vam lijepo, molimo vas držimo se reda.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, evo ja sam se u pripremi za ovaj prijedlog zakona dosta toga informirala pa dakle ta lokacija budućeg centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada predviđa se kako ste rekli da to bude bivša vojarna Čerkezovac. E sad mene ovak zanima, znači malo sam pokušavala zbrajati koliko je novaca do sada potrošeno, evo imate analizu nultog radiološkog stanja predviđeno 3,87 milijuna kuna, odnosi s javnošću 3 milijuna kuna, pa onda imate projektna dokumentacija, pa izrada studije potresne opasnosti 1,8 milijuna kuna. Znači predviđa se da će centra krenuti od 2023., koliko je do sada za ovo sve što sam nabrojila potrošeno novaca? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Sada da ne bi nešto vam krivo rekao, sve je to javno objavljeno na web stranicama Fonda za, za razgradnju Nuklearne elektrane Krško tako da evo dozvolite da sad napamet ne bi htio govoriti, a pa potrošeno je više milijuna jasno za te studije i u tijeku su i dodatne studije koje se rade. Jasno to nije ništa jeftino jer se radi o ozbiljnim istraživanjima koje, koje će i stajati značajna sredstva. Radili smo osim ovih ekoloških odnosno okolišnih tipa potresa i svih ostalih, radili smo i društvene studije i utjecaj na razvoj poljoprivredne, utjecaj na stanovništvo sa Institutom Ivo Pilar. Tako da već su neki rezultati tih studija objavljeni na web stranici fonda, a uskoro se i sprema info punkt u Dvoru gdje će i građani moći na licu mjesta dobiti sve te informacije o tih studija i slično.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Kirina.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani članovi ministarstva, u početku nuklearna energija je bilo potencijalno rješenje za čistu i dugu energetsku neovisnost o fosilnim gorivima, ali incident iz '79. godine, pa '86. Černobil, 2011. Fukushima poljuljali velika očekivanja od nuklearne energije. Problem za zbrinjavanje nuklearnog otpada budući da nuklearni otpad završava, zadržava svoja svojstva štetnog, opasnog otpada čak do 100 godina, 100.000 godina. Poluživot plutonija dugoročnog nusprodukta konvencionalnih reaktora iznosi 23.100 godina. Skladištenje se mora raditi po posebno strogim standardima u posebno geološkim karakteristikama terena. Nepropusno tlo i nulta radiološka mjerenja za utvrđivanje postojeće razine radioaktivnosti okoliša. Molim vas da Trgovinska gora i ovaj Čerkezovac zadovoljavaju kriterije?
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam na vašem pitanju. Vi ste sada pitali svu vrst goriva. Mi ovdje govorimo samo o niskoj i srednje aktivnom gorivo, gorivu ovaj otpadu ne gorivu koje bi se zbrinjavalo na potencijalnoj lokaciji o kojoj ovdje pričamo, a to, a ovo o čemu vi govorite o spremanju u geološkim strukturama to bi se radilo o istrošenom gorivu. To sigurno nije Čerkezovac i nije ni jedna lokacija u Hrvatskoj. To će vrlo izvjesno biti, ako bude jednog dana, ako se u međuvremenu ne pojavi tehnologija da se taj isti otpad pretvori u nešto korisno. To će vjerojatno biti neka druga zemlja jer znate da postoje zemlje i to velike europske zemlje u kojima je 60% energije iz nuklearne, nuklearnih izvora koji već imaju kapacitete i ovaj i područja za to.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, u ocjeni utjecaja zakona navedeno je da centar za upravljanjem nuklearnim otpadom još nije osnovan, navedeno je da skladište još nije izgrađeno, a znamo da je Hrvatska potpisala zahtjev da se nuklearna izjednači sa zelenom energijom, to je potpisala prije nekih 15-tak dana. Znači izgledno je da ćemo vjerojatno i mi u Hrvatskoj tražiti neki alternativni izvor energije dok se ne uskladi sve ono što treba se uskladi da bismo imali stvarno zelenu energiju. Pretpostavka je da ćemo onda i mi imati nekakva dodatna ulaganja u nuklearne kapacitete odnosno da ćemo …/nerazumljivo/… još dodatne kapacitete za električnu energiju iz nuklearnih elektrana. Da li se prilikom izgradnje ovog skladišta namjerava izgraditi veći kapacitet da bi se mogli zbrinjavati i eventualni kasniji otpadi koji bi nastali ukoliko se stvarno krene u tom smjeru?
Poštovani državni tajnik.
Što se tiče toga da smo komunicirali sa ostalim zemljama jasno da smo to komunicirali zato što i danas imamo tri teravata energije iz nuklearnog dijela koji nam dolazi iz susjedne Slovenije gdje smo suvlasnici kao država odnosno putem Elektroprivrede i jasno da nam je želja da eventualno da ako dođe do proširenja tako to bude i dalje. Znači ne govori se ovdje o potencijalnoj lokaciji u RH u smislu nuklearne elektrane nego eventualno u Sloveniji. A što se tiče kapaciteta, jasno da bi kapacitete ovog skladišta neće biti samo za ono što dolazi iz Nuklearne elektrane Krško bilo u ovim kapacitetima ili možda nekim budućima nego i ono što je institucionalni otpad. Znači jasno da taj kapacitet treba biti predviđen tako da riješi nekakva desetljeća, ali da ne bi hrvatska javnost mislila da se radi o nekim strašno velikim kapacitetima to uopće nisu veliki kvadrati i veliki gubici.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče Miletić. S obzirom da u Hrvatskoj vlada nered u svemu pa tako i u spremanju otpada, tako nisam siguran ni da sav radioaktivni otpad završi tamo gdje bi on trebao, spomenuo bi vam jedan primjer deponije fosfogipsa u Kutini koja je nastala kao nusprodukt proizvodnje fosforne kiseline u Petrokemiji. Nakon što je Petrokemija privatizirana prodana je i deponija fosfogipsa i trenutno tu deponiju fosfogipsa skladišti saturacijski mulj iz Vukovara i ne znam odakle sve dolazi, ne znam da li uopće imaju dozvolu za takvo nešto da tamo rade s obzirom da bi trebalo zbrinuti tu deponiju tj. trebalo je zbrinuti fosfogips, a ne dovesti još nešto što se nigdje ne može trenutno skladištiti u Hrvatskoj. Isto tako sumnjam da se tu onda mogu dovesti i radioaktivne tvari jer očito nitko ne kontrolira što se tamo radi. Ja sam to uputio i kao zastupničko pitanje prema vašem ministarstvu, ovim putem vas upozoravam. Uspio sam s televizijom otići dolje bojim se da se to sve ne zataška i molim vas da mi date objašnjenje što se dešava u Kutini na deponiji fosfogipsa.
Poštovani državni tajnik. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala na pitanju. Što se dešava u deponiji točno ja sada vam ne mogu odgovoriti osim toga što ste evo vi rekli da imate saznanja. Mogu samo prenijeti da ću kolegama u zaštiti okoliša odnosno u onom dijelu koji se bavi otpadom prenijeti ovo što ste rekli pa pretpostavljam da državni inspektorat nadležan za to pa nije nikakav problem da i obavijestimo državni inspektorat da idu i vide o čemu se tu stvarno radi. Po meni temo ne može niko raditi nešto što nije zakonom dozvoljeno, to je ono što vam mogu reći i pretpostavljam da netko o tome vodi računa. A što se tiče ovog dijela kojeg smo mi ovim zakonom organizirali jasno da organiziramo to na način da bi po najvećim ekološkim i svakim sigurnosnim standardima to zbrinjavanje otpada bilo u skladu sa propisima, bilo da je otpad iz elektrane ili iz institucije u RH.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Dakle, iz Nuklearke Krško 16% je energije, električne energije koje dobiva RH. Sukladno sporazumima koje imamo mi svaka tri mjeseca vršimo određene uplate vezano odnosno ne mi nego putem HEP-a, mene zanima na razini godinu dana o kojim uplatama je riječ odnosno način na koji se to izračunava i u kojem dijelu RH plaća tu energiju koja je. Inače naravno nuklearna energija će posebno izazvati pažnju i nakon ovog potpisivanja gdje je 10 ministara, kod nas je potpredsjednik vlade ministar Marić i vaš ministar odnosno ministar Ćorić potpisali sporazum vezano uz nuklearnu energiju i to će zasigurno tražiti posebno, meni se čini, posebno i nekakav stav i ideju što je nuklearna energija u kontekstu klimatskih promjena. Ali vas sad molim da mi odgovorite na ovo pitanje koje je vezano uz financije. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče uplate od strane HEP-a znači sukladno prvoj reviziji HEP je bio dužan i on to uredno izvršava 14,2 milijuna eura godišnje uplatiti u Fond za financiranje, razgradnju i zbrinjavanje radioaktivnog otpada Fond NEK naš poznati i on to uredno rad. Treću reviziju koji je ovaj cijenjeni dom dao odobrenje i mi smo ga na međudržavnom povjerenstvu usvojili govori o tome da će HEP sada uplaćivati nešto manje, mislim negdje oko 2 milijuna eura manje. Svakako HEP to uredno radi i HEP uredno plaća struju Nuklearnoj elektrani Krško. Znači HEP plaća struju Nuklearnoj elektrani Krško i plaća uredno Fondu NEK, do sada je HEP uplatio milijardu i 800 milijuna kuna u Fond NEK-a, vrijednost Fonda NEK-a na današnji na 30.6. 700 milijuna veća od te milijarde i 800.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče, ajmo mi plastično objasnit hrvatskoj javnosti, dakle prvo mi moramo po zakonu sada konačno je vrijeme skladištiti negdje otpad i onda mi razgovaramo na koji način i tražimo negdje mjesto. Dakle, naravno da nitko neće bit radi toga presretan, ali ako sam dobro shvatio mi to moramo napraviti, to pod broj jedan. Pod broj dva, što bi se dogodilo kad bi npr. Hrvatska država rekla sutra evo od idućeg mjeseca mi više nećemo koristiti niti jedan jedini vat struje iz Nuklearne elektrane Krško, što bi se dogodilo u Hrvatskoj državi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Točna je informacija da mi moramo uskladištiti otpad zato što smo se to obvezali međudržavnim ugovorom i zato što jednostavno to funkcioniranje elektrane u kojoj smo suvlasnici i odgovorna smo vlasnici. Točna je i stvar da nismo riješili ni institucionalni otpad u RH, što je još možda i veći problem nego sama Nuklearna elektrana Krško i jasno je da kada mi sad bi recimo donijeli tu jednu odluku koja ne bi bila po meni normalna nego u najmanju ruku suluda, znači pofalilo bi negdje tri teravata struje koja bi sigurno ne bi bila oko 40 eura plaćana. Pogledajte danas burze pa biste vidjeli koliko bi to samo utjecalo na BDP RH generalno na cijenu struje hrvatski građani danas plaćaju u stvari u univerzalnoj usluzi 53 eura megavat struje. S tim sam vam sve rekao, pogledajte kako naši ovaj Europljani plaćaju struju.
Hvala. Poštovana zastupnica Šimunić.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, slažete li se sa stručnjacima koji smatraju da RH ne treba graditi vlastito odlagalište nuklearnog otpada, koliko bi koštala izgradnja, a koliko plaćanje drugoj državi za smještaj istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško? To znači da li ste izračunali razliku koštanja centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada kada bismo platili i kada bismo platili nekoj drugoj zemlji da nam uskladišti taj otpad. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. Jasno da smo razmatrali i takve situacije da bi eventualno to radio i netko drugi. Taj netko drugi ne postoji nitko osim Slovenije. Ovaj i kada bi teoretski Slovenija pristala na ono što nije pristala odlukom vlade, Slovenija odlukom vlade nije pristala da, da primi hrvatski institucionalni otpad, nego eventualno da razgovora i pregovara oko samo otpada iz Nuklearne elektrane Krško, al onda mi to kao Hrvatska to nismo riješili. I ta cijela priča bi stajala jedno 140 milijuna eura skuplje nego da se radi u Hrvatskoj po svim našim izračunima. Znači osim što je skuplje nismo riješili sve, tako da mi smo jednostavno evo kao što je i uvaženi zastupnik Miletić rekao, mi smo u stvari primoreni da ozbiljno razmišljamo o ovom rješenju i ova administracija se toga nakon dugo godina govora i ozbiljno toga i prihvatila i evo košto ste primijetili već smo i otprilike u lokaciji i pokušavamo sve te dokumente riješiti da bi to riješili.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče. Državni tajniče ne mogu se složit da smo mi nešto primorani jer europska direktiva jasno govori kad je riječ o zbrinjavanju radioaktivnog otpada da se države mogu dogovoriti da to bude zbrinuto na jednom području, dakle ne moramo mi graditi svoje odlagalište. Sad ste spomenuli da su ipak bili neki razgovori sa Slovenijom jer moje mišljenje je da doista sa Slovenijom treba otvoriti dijalog obzirom da znamo da su oni već izgradili kazetu koju su planirali pohraniti i hrvatski nisko i srednje radioaktivni otpad odnosno hrvatski udio u Nuklearci Krško. Znamo da će do kraja radnog vijeka Nuklearke Krško u Hrvatskoj nastati 50 m3 nisko i srednje radioaktivnog otpada, to je ono što nastaje u medicini raznim istraživanjima, to su gromobrani itd. jel, dakle mislim da zbog 50 m3 ne treba gradit odlagalište u Hrvatskoj, posebno ne nakon potresa koji se dogodio na području Banovine tik uz granicu sa BiH.
Poštovani državni tajnik.
Pa hvala na pitanju. Kao što ste i rekli, da države se mogu dogovarati, al to ne znači da smo se dogovorili. Evo ja sam u stvari već odgovorio u prethodnom mom odgovoru. Mi jesmo razgovarali i pokušavali razgovarat sa Republikom Slovenijom, ali njihovo kategoričko odbijanje institucionalnog otpada nas sili kao državu da jednostavno moramo tražit neko drugo rješenje. Drugih država u susjedstvu nismo locirali niti ih ima takvih koji bi bili zainteresirani da na tu temu razgovaramo, ali opcije stoje kao što ste rekli i u međunarodnim i u svakim drugim pravilima da se može razgovarati i ne znamo šta će nam donijet budućnost, ali mi za sada imamo ovo kao jedinu opciju koja sada, koja sada mislimo da je realna i s njom idemo dalje za sada.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče. S obzirom da se u strategiji zbrinjavanja radioaktivnog otpada kao preferentna lokacija spominje Čerkezovac i u vašem izlaganju smo čuli da je to preferentna lokacija, dakle ima još nade da to nije krajnja lokacija, a to govorite u kontekstu toga da se tek pripremaju dokumenti koji će pokazati je li to optimalna lokacija ili ne. Ono što bih vas ja htjela pitati, a koje su to usporedne lokacije bile u odnosu na lokaciju Čerkezovac i da li je lokacija Čerkezovac kao takva planirana i u njihovim lokalnim prostornim planovima? Odmah ću vam i odgovoriti jer pretpostavljam vaš odgovor. Bilo bi jako dobro da nakon 2018. kada je donešena odluka o izradi prostornog plana RH da se konačno Vlada RH i potrudi da se taj plan i donese kako biste upravo vi odnosno nacionalni nivo podnesao odgovornost odabira ovakvih lokacija, a ne da se svaljuje na lokalno stanovništvo koje se btw vezano uz ovo odlagalište itekako kategorički protivi.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Jasno, sve više-manje ste sve rekli i u svojem pitanju i odgovorili. Mi moramo sve zakonske procedure tu ispoštovati od ovih okolišnih, sigurnosnih i takvih prostorno planskih i jasno da ćemo u tom pravcu djelovati. Ovaj, tu je bilo nekih problema da je ta lokacija bila u prostornom planu županije, pa da je naprasno isključena, da upravni postupak na tu temu još nije proveden koji bi to vrlo izvjesno vratio, ali se apsolutno s vama slažem da je nacionalni plan taj koji će ne riješiti samo ovu problematiku nego i mnoge druge problematike. I koliko imam informaciju na tome se ozbiljno radi u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine i mi jasno to podržavamo jer nije pitanje samo ovoga. U našem dijelu je bitno to i za, i za dalekovode i za druge infrastrukturne objekte.
Poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kad smo već na temi same Nuklearne elektrane Krško čuli smo najave gradnje, znači drugoga bloka same elektrane, mi kao država smo za to zainteresirani, ali postoje pregovori sa Mađarima vezano za izgradnju Nuklearke Paks 2, pa me zanima što je sa ta dva projekta jer kad gledamo na razini EU i jačanje same zelene opcije u dosta država na razini EU dolazi do velikoga otpora izgradnja, ali usavršavanju postojećih nuklearnih elektrana, a i znamo da sama Europska komisija trenutno je u fazi projekta Zelena Europa, pa me zanima na razini same komisije EU kako nuklearki i njihovog proširenja, ali i izgradnja novih kapaciteta je u skladu sa samim projektom nove komisije, a to je sama Zelena Europa. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Pa počet ću od ovog zadnjeg što ste rekli, znači to je i razlog zašto smo se mi pridružili ostalim zemljama u podršci da nuklearna energija u taksonomiji EU bude ona energija koja će se tretirati da je to energija koja ne emitira CO2, to je ustvari cijela priča koja je najbitnija u svemu ovome. A jasno da razgovor sa susjedima je uvijek taj koji je poželjan, ali objektivno Slovenija i mogućnost eventualnog dogovora o budućem bloku u Nuklearnoj elektrani Krško iz više razloga puno veća i bolja opcija zato što već postoji jedna uvriježena suradnja koja funkcionira, zato što je to tehnologija koja se definitivno pokazala kao jedna od najsigurnijih na svijetu, usudio bih se reći i najsigurnija na svijetu.
Poštovana zastupnica Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, … radioaktivni otpad iz Nuklearne elektrane Krško prilično robusan zauzima veliki volumen, kakvi su planovi zbrinjavanja tog radioaktivnog otpada i kako se namjerava transportirati do Hrvatske odnosno na Odboru na zdravstvo su nam rekli da postoje nekakve preše po Europi gdje bi se taj volumen smanjio, ali koliko bi nas onda to voženje i dovoženje otpada koštalo? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. Svakako taj otpad se sigurno ne bi, on je sada u određenom stanju u nuklearnoj elektrani i on do trajnog spremanja se mora preraditi i smanjiti i na posebnim tehnologijama obraditi, smjestiti u određene kontejnere odnosno bačve iste te u betonske kocke zbetonirati i kao takve vratiti onda na potencijalno odlagalište. Znači to je sada jednostavna stvar koju sve elektrane i sve vrste takvog otpada na svijetu se na takav način rade, to jasno nije jeftino, to će biti koliko će biti. Mi smo u našim izračunima predvidjeli da ta sredstva imamo i jasno da će se to vrlo izvjesno obrađivat u drugim zemljama i vraćat u Hrvatskoj i za to će vrlo izvjesno i pred ovaj cijenjeni dom možda i doći neki međudržavni ugovor koji će to sve sankcionirati.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče. Prilično mi se učinilo šturim vaše uvodno izlaganje, naime u dijelu kada ste govorili da se ovim zakonom mijenja na neki način institucionalni okvir, način izvršavanja osnivačkih prava, način kontrole nad radom čelnih ljudi unutar fonda, očekivala sam da ćete napraviti komparaciju situacije koju smo imali do sada sa onim što proizlazi iz obaveze usklađivanja našeg zakonodavstva sa direktivama. Ova pojašnjenja osobito su važna ukoliko se u obzir uzmu i ostala pitanja koja su vam upućivali zastupnici o tome ima li naznaka kakav bi mogao biti dogovor između RH i Republike Slovenije i kakav je uopće plan zbrinjavanja radioaktivnog otpada kako u budućnosti, ali tako i sada. Nešto više o tome mislim da biste doista bili dužni reći. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Pa u dvije crte, novi zakon predviđa sve više uključivanje vlade u izvješćivanje i u direktno izvještavanje oko svega ostalog, znači onaj dio gdje smo prije imali da se nešto podnosi ministarstvu sada smo i taj dio odredili da ide na vladu, svjesni činjenice prevažnosti ovoga generalno problematike da jednostavno sve to ide na vladu. A što se tiče potencijalnih budućih situacija što će biti kad bi bilo, jasno je da jednog dana kad se napravi na jednom mjestu odlagalište i kad ono dobije sve dozvole ono će imati određeni kapacitet, ono će biti predviđeno u prostornim planovima i za slučaj da se dogode neki novi blokovi i da se za idućih 20, 30 godina pojavi ista problematika puno će biti lakše na tom istom mjestu dograđivati i raditi još dodatne kapacitete nego ovo što danas radimo da moramo iznova nešto napraviti.
Poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Kroz vrijeme nekako uvijek kad se spominjalo korištenje nuklearne energije onda to pomalo izaziva određeni strah i taj strah je doveo do toga da se u jednom trenutku skoro prestalo graditi uopće nove nuklearne elektrane. Ono što je meni drago da smo sad shvatili da je ustvari veća opasnost za građane, za našu zemlju, za Europu, za cijeli svijet, za cijelo pučanstvo na Zemlji CO2 od nuklearne energije. Vi ste ovdje konstatirali da je nuklearna energija vrlo sigurna, međutim još uvijek se moram jako puno potrudit da građanima objasnimo da to stvarno tako. Tu sad nam pomaže malo i ova činjenica da kako idemo prema čistim energijama nam treba i nuklearna energija, ali još jedan isto dio, Nuklearna elektrana u Krškom radi već 38 godina i tamo je privremeno zbrinut taj otpad i trebamo objasniti građanima da ustvari trajno skladište je puno sigurnije od tog privremenog koje je sad tamo u Krškom već 38 godina, a i sad mjerimo i nema opasnosti za zdravlje ljudi oko elektrane.
Poštovani državni tajnik.
Da, apsolutno se s vama slažem da je nuklearna energija odnosno nuklearne elektrane stvarno sigurno. Evo nažalost dogodila su se ta dva ekscesa u proteklih decenije koje su tu malo poljuljale, ali što se tiče naše nuklearke, ne naše nego naše zajedničke sa prijateljima iz Slovenije, ona je stvarno sigurna i ona je stvarno jedna od elektrana gdje kad dođu ljudi iz Japana se doslovno dive i čude koliko je ta kvaliteta sigurnosti i standardi su u njoj dobri. Ovo bi se s vama složio i sigurno je sad to u takvom stanju u elektrani, a kamoli sutra kada se to pripremi i napravi u jedno pravo odlagalište, ali činjenica je slijedeća da sve više zemalja razmišlja o nuklearnoj elektrani kao čistoj, čistoj energiji. Neke su se zemlje prevarile, pa su zabranile, a onda su počele otvarat na ugljen šta je apsolutno krivo što se danas… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, govorite o najsigurnijoj energiji na svijetu i govorite o dva ekscesa, eksces Černobil je za vas eksces. Črnobil je strašna tragedija, Fukušima je manja tragedija i još postoje ekscesići, da postoje, jedan dio ono manji, to bi moglo doć tek u razinu ekscesa. Da slažem se da se sada propituje i nuklearna energija, ali sigurno ne u smislu da bi to bila zelena energija jer radioaktivnost to će sigurno potrajati 100-tinama godina, pa i duže i time će se trebat bavit. Međutim, istina je da je ova kriza koju vi ne želite u saboru proglasiti, a to je baš klimatska kriza da je ona razlog da se uopće razmišlja o nuklearnog energiji na ovaj način.
Poštovani državni tajnik.
Pa složio bi se možda da sam riječ eksces ovaj možda malo ovaj nepromišljeno rekao, složio bih se sa vama da su to bile ozbiljne katastrofe, ali kada se sve gleda u globalu jasno je da je tu dosta situacija sigurna i ovaj i logično je i ovo da se unutar EU ozbiljno počelo razmišljati o nuklearnoj energiji jer ono što je sebi EU zadala prije jedno 6.g. gdje je rekla da ne želi biti ovisna o uvozu energenata, evo ove situacije koje su se sada dogodile oko Sjevernog toka i svega ostalog i pokazali su koliko je EU ranjiva i jasno da sada europske zemlje između kojih smo evo i mi promišljamo da trebamo se organizirati na način da što više energije proizvodimo unutar Europe same i da ona bude bez CO2 otiska.
Hvala lijepa. Sada otvaram raspravu o ovoj točci. Prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda govorit u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Marin Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Mi dakle u Klubu Mosta držimo sebe zelenom strankom, to je Most otpočetka, mnogi od naših članova, od Mire Bulja ne trebam govorit šta je on radio za zelene politike, Josipa Katalinića u Rijeci, našeg županijskog koordinatora, najangažiranijeg na području oko problematike Marišćine, pa i ja osobno evo kroz … [[Govornik se ne razumije]] 20-tak godina u nekim ekološkim akcijama. No nama zeleno nije pomodna značkica koju ćemo mi staviti ovako na sako i nositi, pa onda stvarati od toga neku ideologiju. Kaže Čerspeton da oni koji ne pronađu Boga kojem bi se klanjali onda nađu 10-tak i drugih Bogova kojima se klanjaju je li, ali nećemo ulaziti sad u filozofiju, sve sam opušteniji u saboru, pa doći će i to na temu. Filozofija i teologija, nemojte mi dobacivati dragi i poštovani kolega Matula iz klupe. Dakle, uistinu da ne bi netko krivo shvatio ovo moje izlaganje, ja ne bih ovdje išao ni pro ni kontra nego bi htio objektivno sagledati što je u stvari nuklearna energija i htio bi da o tome razgovaramo bez emocija i bez kao što sam rekao ideologije, a činjenice su slijedeće. Francuski predsjednik Macron je prije nekoliko dana najavio gradnju 6 novih nuklearki, dakle došao je Macron, oni su imali, dakle rekli su da će Francuska sa 70%, znate da oni preko 65% državni tajniče svoju energiju koriste iz nuklearki, pa su rekli spustit će na 50, al hop kriza nafte, kriza plina, e neće nitko dirat Francuze, izgradit ćemo još 6 nuklearki, to je Francuska, to nije, a oprostite to nije neko, ne želim nikoga uvrijediti je li, neki Zimbabve ili neko razumijete, to je Francuska jel tako. Drastični rast cijena energenata naveo je ljude, žele pazit na svoju državu i na svoj narod koji tamo živi. Dakle, Velika Britanija je najavila to, ne znam dal znate, dakle u SAD-u 20% kompletne energije dolazi od nuklearki, Finska završava napokon sa svojom gradnjom i eto Mađara i mi ćemo gradit nuklearku. Gospodarska komisija UN-a za Europu u kolovozu je objavila dokument u kojem je rekla da bi nuklearna energija mogla pomoći, citiram ih, u ostvarivanju klimatskih ciljeva koji su zacrtani Pariškim sporazumom i Agendom za održivi razvoj 2.0. i 3.0., dakle to nisam ja pročitao iz Alan Forda ili baba Vanga rekla ili ne znam ne, to su, pa to su ti, to su zelene politike, oni, oni to zagovaraju je li. U kratkom izvještaju nove tehnologije agencija je upozorila da istječe vrijeme za brzu transformaciju globalnog energetskog sustava jer fosilna goriva i dalje čine više od polovice proizvodnje električne energije u mnogim državama, kontinentima itd., itd.. Dakle, ono što mi znamo da je nuklearna energija čista na više načina, njezine emisije CO2 su praktički jednake nuli, čak su niže od emisija koje su povezani sa solarkama. Ona po jedinici proizvedene energije zauzima vrlo malu površinu, daleko manju od većine drugih izvora energije. Primjerice solarne ploče ili vjetroturbine moraju se rasporediti na golemoj površini da bi stvorile sličnu energiju kao što može jedna nuklearka, one ovise dakle o suncu, o vjetru, o nekim stabilnim izvorima energije. Ovdje ako se napajate iz neke nuklearke, dakle ne ovisite o nekim vanjskim podražajima. Čitao sam Bill Gatesa, kaže onaj o fleksibilnim reaktorima, kaže da nemaju nikakvih problema to je njegov … [[govornik govori engleski, ne razumije se]] neki projekt, radi na reaktoru koji je hlađen natrijem. Tako da on umjesto da koristi toplinu izravno za pokretanje turbine i proizvodnje električne energije, pohranjuje toplinu u spremnik rastopljene soli gdje se može koristit za proizvodnju električne energije po potrebi. Dakle, čuli smo uistinu o užasnim havarijama koje su se dogodile. To su baš havarije. Dakle, katastrofe, velike katastrofe. E sad šta kažu podaci? Evo Ujedinjeni narodi, jel oni govore istinu ili ne govore? Znate, mi uvijek selektivno, šta nam paše, ono vadiš iz Biblije rečenicu, a ono prije i poslije nije bitno. I nema … [[govornik se ne razumije]] kažu Ujedinjeni narodi da je u najvećoj nuklearnoj havariji ikada u Černobilu zabilježeno 50 izravnih smrti od zračenja te prema Konzorciju Ujedinjenih naroda 4 tisuće smrti koje je izazvalo zračenje. To su Ujedinjeni narodi rekli, ako lažu oni, lažem ja sad. S druge strane, fosilni izvori, samo u godinu dana u svijetu su uzrokovali više od 7 milijuna prijevremenih smrti zbog zagađenja zraka. Da me ne bi netko krivo shvatio, MOST je definitivno za obnovljive izvore energije, mi ćemo se za to zalagati, vrlo jasno i treba imati čistu i pouzdanu energiju, treba kvalitetno riješiti skladištenje, procedure oko toga. Ali ne pretjerati i cijediti komarca, da se slikovito izrazim, dok se paralelno drugim tehnologijama, ovako, kroz prste gleda. A ovdje ćemo cijedit komarca, a tamo je li, ovako, sve se može, pa ne može se sve. Dakle, ne bih pogriješio kada bih rekao da je industrija fosilnih govora malo, oprostite mi na rječniku, kurila atmosferu oko nuklearke, oko nuklearne energije jer su bili konkurencija, znate kako to konkurencija, jer onda ovi uvijek ne valjaju, dobro. Dakle, ljudi se uvijek plaše nečeg nepoznatog. Moji neki prijatelji nikad, rekli su da dok su živi neće putovati avionom iako je putovanje avionom najsigurnije putovanje na svijetu, ali strah kad se pojavi kod pojedinca, onda svašta to uzrokuje. Meni je bilo zanimljivo pročitati da Amerikanci, otkad su započeli dakle sa svojim nuklearkama, ima ho ho godina, kompletno njihov cijeli otpad, tu je jedna kolegica imala intervenciju, pa evo možda, odmah sam se sjetio, to je ovako zanimljivo, stane na jedno igralište njihovog američkog nogometa. Dakle sve što su nuklearke u Sjedinjenim američkim državama ikada proizvele do danas, stane na jedno igralište. Dakle, čisto da naša javnost zna, dakle to nije sad ako to dopeljamo u Zagreb ili va moje fjume, pa ćemo ko Učka će bit neko brdo i onda svi ćemo poumirat. Znači to je ipak malo drugačije, cijela ta priča. Isto tako, na primjer, kad sam spominjao Francusku gdje imamo 70%, dakle čuli smo, gotovo 70% energije iz nuklearki, dakle 0,2% ukupnog radioaktivnog otpada po volumenu klasificira se kao visokoradioaktivni otpad, a mi ovdje državni tajniče, ako sam dobro shvatio ne pričamo ni o toj vrsti radioaktivnog otpada, jer mi ni tih 0,2% ne bi primili, negdje pohranili, nego dakle koji 0,1, 0,02, skoro me sad navuklo da na nešto drugo krenem sa statistikom, ali neću, suzdržat ću se, omudrio sam, ne. Tako da Klub MOST-a je jasan, da Hrvatska mora ići ka zelenim politikama i ka zelenoj transformaciji, nama je to jasno, ali mi ćemo se boriti, koliko god možemo, dakle ovdje kao saborski zastupnici, prvo da tu nema nikakve ideologije, da se ne radi nekih bedževa, je li, pa se opet okreče neka lova, preko grbače ljudi, preko naših građana i poduzetnika. Dakle, svaki rast i napredak mora pratit čovjeka, jer ako on ne prati čovjeka onda je čovjek u problemima, a mi smo ovdje da se brinemo da naš čovjek ne bude u problemima. Bit ću slikovit, ja sam prvi za zaštitu prirode i okoliša, čak sam spreman ovako aktivistički isto se negdje zavezat ko moj Miro, jeli, dobro, možda se baš ne bi vezao, ali vrlo sam raspoložen aktivistički djelovati, dakle vrlo, ali ako je pitanje između čovjeka i drveta, pa ja bih izdao sebe, svoj habitus, kad bi izabrao drvo, dakle moram izabrati čovjeka, jer je moje da se brinem o čovjeku, moje poslanje, na koncu kao saborskog zastupnika, netko me izabrao da ovdje govorim, moji Riječani, moji Istrijani, moji stanovnici, žitelji otoka Krka, Cresa, Lošinja, tamo su došli i zaokružili Marin Miletić. I Bogu hvala i sad sam ovdje, dakle moje je da govorim da tim ljudima se treba pomoći da kvalitetno žive, jer šta mi vrijedi da budemo eko zona od svega, pa ostanem sam ja ovdje sa 4 HDZ-ovca i 2 SDP-ovca, oprostite, uz dužno poštovanje i prema HDZ-u i SDP-u, čak ste mi neki i simpatični jeli, ali šta da ja radim, gdje da ja idem, šta ću ja onda sam, sa svojim kćerima, šta, gdje. Dakle, naš zadatak je osigurati da kvaliteta života u Republici Hrvatskoj bude na zadovoljavajućoj razini, da ljudi imaju posao, da ljudi rade, da ne bježe iz naše države jer im je negdje drugdje bolje, a onda nakon toga naravno pazit na okoliš, to je povezano u sinergiji opet, da ne rade tu pa ne umru, jer se otruju od nečega, ali zato ćemo mi kao oporba budno paziti i nad ovim projektom, da se naprave kvalitetne studije zaštite okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, pazit ćemo koliko god možemo da ovaj projekt izađe na dobro. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj zastupnika Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Mi imamo sad u ovim popodnevnim satima u raspravi dva zakona u prvom čitanju. Ovaj prvi zakon o kojem raspravljamo je riječ o Fondu za financiranju, razgradnji i zbrinjavanju radioaktivnog otpada, istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško, a drugi zakon koji ćemo imati iza toga je Zakon o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Ja moram priznati da mi je malo žao što nemamo objedinjenu raspravu jer se to u stručnom dijelu međusobno isprepliće, jer o čemu zapravo, ajmo reći formalno, pa ćemo onda sadržaj. Formalno, mi kroz ovaj Zakon usklađujemo ovaj Zakon koji je iz 2007. godine iza toga nije mijenjan ni dopunjavan, Zakon o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti koji je bio bazični iz 2013. pa su bile dopune 2015., 2017., 2018. i imamo Strategiju zbrinjavanja radioaktivnog otpada koja je iz 2014. i imamo Program za razdoblje od 2025. s pogledom do 2060. Dakle, sve to zapravo se međusobno usklađuje u smislu dakle nuklearne sigurnosti i u smislu Fonda koji se definiraju, koje su zadaće i uloge Fonda, s tim što u ovoj Strategiji koju sam spomenula, koja je iz 2014. već je tad bilo definirano da se Fond za razgradnju i zbrinjavanje radioaktivnog otpada treba uskladiti sa tom Strategijom. Dakle, formalno mi imamo tu nekoliko stvari koje međusobno usklađujemo. Sad dolazimo do onog sadržajnog i suštinskog dijela. Dakle, ono što smo mislili da ne vrijedi u jednom trenutku se ipak prikaže da su stvari drugačije. O čemu govorim? Govorim o nuklearnoj energiji. U jednom trenutku je čovjek u odnosu na nuklearnu energiju, o tome je bilo zabrana govorenja, uopće se o tome nije htjelo referirati, ali ja pri tom mislim da moramo gledati očima razuma i očima odgovornosti. Dakle Europa je u odnosu na druge kontinente ili neke druge zemlje svijeta relativno mali prostor. Na tom tako relativno malom prostoru mi u ovom trenutku imamo 126 nuklearnih reaktora u 14 zemalja. Dakle, 14 zemalja koje su članice Europske unije one imaju 126 nuklearnih reaktora. To je u ovom času stvarnost, to je ono što imamo. Stvarnost koju imamo je sljedeća. Nisam sigurna da bi se mi od 151 saborskog zastupnika našlo neki među nama koji bi bili spremni živjeti da nemamo, da imamo recimo, ja se dobro sjećam onih redukcija električne energije, da u ljeti nam ne rade klima uređaji, da u zimi nemamo kvalitetno grijanje, da ne možemo nigdje napuniti svoje ove pametne mobitele bez kojih više ne možemo živjeti, jer na njima radimo sve osim što ne kuhamo, mi koji kuhamo i moramo biti toga svjesni. Jednako tako vrlo rado bih prošli kad je riječ o klimatskim promjenama i na prijevoz koji je elektro automobil, koji se nose, ti elektro automobili, imam oni neki koji idu na solarne ćelije, imamo i toga, ali oni u principu vi ga morate doći i negdje napuniti. Tu električnu energiju od nečega trebate dobiti. Dakle, ja sam apsolutno pobornik sljedećeg. Svaki put kad se bilo koja zemlja odlučiti ekskluzivno za nešto se nalazi u opasnosti. Ja uvijek mislim da treba biti lepeza. Mislim da trebaju biti i obnovljivi izbori energije i svi drugi, jer jednostavno kad vam se desi poremećaj na koji vi uopće ne možete utjecati, zemlja ko zemlja se nalazi u problemu. Prema tome, mislim da je došlo vrijeme da kroz određene strategije jasno se definiramo i kako se odnosimo prema nuklearnoj energiji za koju danas stručnjaci, koje treba slušati i vidjeti, govore u smislu klimatskih promjena, da je to energija koja je čista u odnosu na klimatske promjene. Ali tu nastaje sljedeći problem, otpad. Šta s tim otpadom, koji se dugo godina razgrađuje, za koji još uvijek ne znamo kako se razgrađuje. Ja sam se za ovu raspravu, to je tema koja mene moram priznati poprilično zanima, išla vidjeti koliko je do sad, jer ono što čovjek uvijek pameti su te strašne nesreće, nesreće koje se na nuklearnim rektorima i koje onda imaju posljedicu, nas ima puno koji pamtimo tu nesreću iz Černobila, koja je bila tamo negdje par dana prije 1. svibnja i kad je bilo rečeno da taj radioaktivni oblak ide iz Černobila i naravno išao na područje cijele Europe, osim na područje Hrvatske i Jadrana, jer naravno nam je turizam i tad bio važan isto kao što nam je važan i danas. Dakle, prva nesreća koja je zabilježena je zabilježena 57. godine u Velikoj Britaniji, a zadnja nesreća velikih, nekih većih razmjera, jer i svaka ima velike razmjere, i svaka ima posljedice, je bila 11. ožujka 2011. godine Focushima. Dakle, to su tih 99 nesreća koje su na nuklearnim reaktorima zabilježeni i svaki od njih ima posljedicu. I o tome trebamo voditi računa, ali pri tom ajdemo biti realni. Danas nam je svima jasno da je to bila jedna, kad je bila nesreća u Černobilu, da je bilo zapravo riječ o jednoj propagandi, ali bilo kakav, kakva ozbiljna havarija koja bi bila na Krškom, koja bi bila u nekom, to bi sad trebali oni koji se bave meteorologijom, strujanjem zraka, vjetrove i svega ostalog, koja bi od ovih, da još jedanput ponovim, 126 nuklearnih reaktora imamo na području Europske unije, ima posljedicu kod nas. Sigurna sam da svaka od njih ima posljedicu kod nas. Dakle, mi o toj nuklearnoj energiji moramo početi govoriti zdravorazumski i vidjeti što su benefiti a što nisu benefiti. I vratit ću se na kraju, naravno uvijek vas povuče onaj zov sirene kad je ovakva zanimljiva tema, odete u stvari koje su malo šire od ovog Zakona, ali jednako tako, dakle ovim Zakonom i kroz obrazloženje je resorno Ministarstvo priznalo nekoliko stvari. Priznalo je da mi, dakle moramo surađivati sa susjednom zemljom koja se zove Slovenija, priznalo je da nema suradnje s njom u odnosu na način na koji se treba zbrinjavati radioaktivni otpad i istrošeno nuklearno gorivo nuklearne elektrane Krško, da to traži određene dogovore, kojih dogovora nema dakle, oni su u jednom trenutku ovisni o niz drugih čimbenika utjecaja, sunca, mjeseca i ne znam što sve ne i da mi tu kroz ovu izmjenu zakona zapravo definiramo onaj formalni dio, a to je kojem tijelu Fond odgovara, koji je opseg odgovornosti, koji je opseg jamstava Republike Hrvatske, što su poslovi i ono što je tu izazvalo i niz replika kroz uvodno izlaganje državnog tajnika, a to je ustrojavanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Ajdemo i tu biti razumni i vidjeti. Hrvatska zaista, uvijek smo, to smo učili i danas vrlo rado ponavljamo i govorimo o njenim niz komparativnih i prirodnih prednosti, nešto što vam je u smislu ljepote, prirodnih vrijednosti i sve ostalo prednost, drugdje vam može biti mana. Dakle, kad uzmete i kad preklopite sve karte koje imate u Hrvatskoj, gdje preklopite kartu, ono što je u posljednje vrijeme smo svi vrlo osjetljivi, potresnih zona, kad preklopite kartu koja je zaštita sa razine sa prirodne i kulturne baštine, kad preklopite kartu vrlo vrijednih šumskih površina, poljoprivrednih površina, kad preklopite kartu građevinskih područja i onda još nekakvih recimo zona oko tih građevinskih područja, kad to sve zajedno malo preklopite, kad imate tu, neću reći kiflu, nego neku pticu, kad vidite gdje su vam udaljenosti od susjednih zemalja, gore Mađarske, dakle ta duga granica sa Bosnom i Hercegovinom i onda možete dobiti prostor na kojem je uopće moguće planirati Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Dakle, to bi trebalo, mi svi govorimo o pojedinim lokacijama koje su dugo godina da se tu ne varamo, one su dugo godina još u prostornom planu bivše Socijalističke Republike Hrvatske bile, da se ne bi šalili, onda su bili u Strategiji prostornog razvoja Republike Hrvatske, u Programu prostornog razvoja Republike Hrvatske, mi danas državni plan imamo, ali ću pojedinačnu raspravu zapravo koristiti za taj sustav planiranja, ali kad vi sve te slojeve poklopite, preklopite međusobno, onda možete dobiti prostor na koji je uopće moguće planirati, a kasnije i graditi taj Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Pitanje je koliko prostora uopće, kad uzmete sve ove kriterije možemo imati, ali to je jedan ozbiljan posao i to ozbiljnom poslu treba ozbiljno i pristupiti. Hvala.
Hvala. Sljedeći će biti Klub socijaldemokrata, govorit će poštovana zastupnica Renata Sabljak-Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Ma dakle, slušajući ove do sad rasprave, ja se prvo moram složiti da sam se i ja negdje očekivala da će se raditi o objedinjenoj raspravi jer se ova i jedna i druga tema toliko naslanjaju jedna na drugu, da uopće nema razloga da odvojeno razgovaramo o svima. Dobro, sada treba govoriti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona o Fondu za financiranje, razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnih otpada, istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško. Naravno, mi taj Zakon napokon do kraja usklađujemo sa Direktivom Europske unije iz 2011. godine i ovaj Zakon znači, sada je prijedlog zakona namjerava urediti sljedeća pitanja, i sad se to taksativno navodi, koja će sva pitanja biti uređena, to je sve u skladu i sa Strategijom i sa Direktivom i naravno, tu se najviše ističe ustrojavanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, ali i prekršajne odredbe, odnosno novčane kazne i obavezanike tih novčanih kazni. Posljedice koje će donijeti Zakon, proisteći naravno na proširenje nadležnosti Fonda na poslove koordinacije, priprema i izrade i provedbe važnog programa razgradnje, odlaganja i bilo je potrebno napraviti odgovarajuće zakonsku strukturu. Naravno tu će se Zakoni međusobno usklađivati i mijenjati i dakle, vidim da se negdje pita i sam predlagatelj, odnosno navodi da osim svih ovih poslova koje će uređivati Fond, on će se dakle orijentirati i prema naknadi lokalnoj zajednici. E sad nekako mi se sve čini da je problem naknade lokalnoj zajednici veliki problem, jer mi umjesto da smo prvo, kada smo negdje, a već 20 godina se priča o istom lokalitetu dobro educirali lokalno stanovništvo, dakle, oni moraju sudjelovati u svim procesima, a da bi oni mogli kvalitetno sudjelovati u procesima, oni moraju biti educirani. Oni moraju znati što se kod njih smješta, jer čini mi se da se je kroz sve ove godine negdje pričalo i o spremištu i o odlagalištu. A spremište i odlagalište se jako razlikuje. Odlagalište je trajno i to je na tih 300 godina koje treba boraviti u tom odlagalištu taj nuklearni otpad, odnosno kod nas se samo radi o iskorištenom gorivu nuklearne elektrane krško. Dakle, svakako lokalna zajednica i građani su jako važan parametar i ja bi negdje predložila predlagatelju da razmisli o tome da se provede edukacija, a nakon toga da se provede referendum, referendum u tom kraju gdje bi trebalo biti taj naš novi Centar za zbrinjavanje otpada. Ja se slažem s vama, ogromne su razlike da li ćemo zbrinjavati otpad sami ili ćemo plaćati nekome drugome da zbrinjava naš otpad. Dakle, sigurna sam da će i naknada prema lokalnoj zajednici biti značajna za formiranje takve odluke. Što bi još trebalo reći o svemu? Dakle mene je zabrinulo što nam niste dali makar neki okvirni iznos novaca koje bi trebalo znači potrebna su sredstva iz državnog proračuna osigurat će ga Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, ali kaže se u redu taj centar mora biti gotov do 2023. Ali mi nemamo čak ni nekakvu okvirnu ideju koliko bi to moglo koštati proračun na godišnjoj razini. A ta informacija nam također treba, to nam je sve značajno. Na primjer, već se godinama prikupljaju sredstva iz HEP-a. Pretpostavljam da se ta sredstva deponiraju i da se čuvaju u onom trenutku kada će nam trebati za razgradnju nuklearne elektrane. Ali čini mi se da to sve nije dovoljno dobro iskomunicirano i evo na ovaj način negdje vas molim da nam to bolje objasnite. Nemojte zaboraviti lokalno stanovništvo. Jako je važno da zajednica nešto prihvati. Zajednica će prihvatiti ako razumiju o čemu se radi i ako ima naravno odgovarajuću nadoknadu materijalnu. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, govorit će poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa kolegama, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Elektrane Krško. Vjerujem da vam je svima poznato da je Nuklearna elektrana Krško počela sa komercijalnim pogonom 1. siječnja 1983. godine. Nuklearna elektrana Krško je zajednički proizvodni objekat koji godišnje pokriva oko 20% potreba Slovenije i 16% potreba Hrvatske za električnom energijom. Krško je organizirana kao društvo sa ograničenom odgovornošću poduzeće NEK d.o.o. U skladu s Ugovorom između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Hrvatske o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih uz ulaganje i iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško te društvenim ugovorom, koji su stupili na snagu 2003. godine. Međudržavni ugovor i društveni ugovor uređuju međusobne odnose, prava i obaveze na osnovi jednakih vlasničkih udjela obaju članova društva GEN energije d.o.o. i Hrvatske elektroprivrede d.d. Nuklearna elektrana Krško isporučuje proizvedenu električnu energiju obama članovima društva u jednakim udjelima. Model korporativnog upravljanja je dvorazinski. Temeljno je načelo donošenja odluka suglasnost dvaju članova društva u svim organima upravljanja – Upravi, Nadzornom odboru i Skupštini društva. U svakom proizvodnom procesu, pa tako u NEK-u nastaje tehnološki otpad industrijski te nisko i srednje radioaktivni otpad. NEK-ova je odgovornost sigurno pravovremeno skladištiti radioaktivne materijale u skladu sa svjetskim standardima. Privremeno skladište je armiranobetonska zgrada otporna na potrese. Trajna rješenja konačnog odlaganja odgovornost u Sloveniji i Hrvatske, a nadležne su slovenska Agencija za radioaktivni otpad ARAU i Hrvatski fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošnog nuklearnog goriva. Količina nastalog radioaktivnog otpada ovisi o stabilnosti pogona elektrane i opsega zahvata održavanja. Godišnje u Nuklearni elektrani Krško nastaje oko 30 metara kubnih nisko i srednje radioaktivnog otpada. Nisko i srednje radioaktivni otpad su otpadni materijali i dotrajala oprema u radiološko kontroliranom području, koje nakon upotrebe ne možemo dekontaminirati odnosno upotrebom su postale radioaktivne. Primjerice uporabljena zaštitna odjela, prerađeni tekući otpad, filtri smole itd. U skladu s međunarodnim standardima sav radioaktivni otpad koji je nastao od početka Nuklearne elektrane Krško od 1981. godine pohranjen je u privremenom skladištu u elektrani. Ukupni volumen radioaktivnog otpada iznosi 2 tisuće 405 metara kubnih, u naravi 20 puta 20 metara sa 6 metara visine. Volumen se smanjuje sortiranjem, koncentriranjem, taljenjem i spaljivanjem. Usluga spaljivanja i taljenja unajmljuje se u inozemstvu. Spaljivanjem se do 20 puta smanjuje volumen otpada. Gorivne elemente koji su dosegli tehničku i ekonomsku granicu korištenja nazivaju se istrošenim nuklearnim gorivom. U skladu s prihvaćenom strategijom istrošeno nuklearno gorivo skladišti se na području elektrane u posebnoj zgradi u bazenu za istrošeno gorivo. Bazen ima duljinu 16 metara, širinu 8 i dubinu 12 metara, a u njemu su rešetke predviđene za tisuću 694 istrošena gorivna elementa. Debeli sloj od 8 metara vode kojoj je dodana borna kiselina ujedno i štit od zračenja i sredstvo za odvod topline. Količina ostatne topline iz zračenja s vremenom se smanjuje, što nakon 5 godina skladištenja u bazenu omogućuje prelazak na suho skladištenje istrošenog goriva. Nuklearna elektrana Krško će i dalje privremeno pohranjivati istrošeno gorivo iz reaktorske jezgre neposredno nakon zamjene goriva najmanje 5 godina u postojećem bazenu za istrošeno gorivo. Premještanje goriva iz bazena u suho skladište odvijat će se u više kampanja. Zgrada za suho skladištenje gradi se u tehnološkom dijelu Nuklearne elektrane Krško. Propisi podrobno određuju cijeli životni ciklus elektrane od projektiranja, izgradnje, izgradnje pogona pa sve do razgradnje. Razgradnja su postupci, poslovi i radnje koji su potrebni da se nuklearna elektrana prevede do stanja kada prestaje biti nuklearnim objektom te odlaganje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada nakon završenog pogona NEK-a. Program razgradnje Nuklearne elektrane Krško prvi put je izrađen 1996. godine. Na osnovi praćenja međunarodnih projekata razgradnje i usporedbe iskustava povremeno se nadograđuje. Godine 2020. međudržavno povjerenstvo koje prati provođenje odredbi međudržavnog ugovora potvrdilo je treću reviziju programa prema načelu da troškove pokriva generacija koja ima koristi od proizvodnje u nuklearnim elektranama. Članovi društva GN Energija i HEP Elektroprivreda moraju plaćati određeni iznos od svakog megavatsata proizvedenog u nuklearnoj elektrani u fondove za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva. Fond je osnovan zbog ispunjavanja obveza Republike Hrvatske iz Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije. Zakon o Fondu je stupio na snagu 27. listopada 2007. godine. Vlada Republike Hrvatske je imenovala Upravni odbor i privremenog direktora 7. veljače 2008. godine, a Fond je započeo s radom u rujnu 2008. godine. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti Fond je u obavezi osnovati Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada kao ustrojstvenu jedinicu. U Centru se skladištiti isključivo nisko i srednje radioaktivni otpad u krutom stanju, također skladištit će se i sav onaj institucionalni radioaktivni otpad kojega Hrvatska sama proizvede. prilikom skladištenja otpad ne smije biti u tekućem niti u plinovitim fazama. Nacionalni program kao preferentnu lokaciju za uspostavu Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada navodi lokaciju vojno skladištnog kompleksa Čerkezovac smještenog u Općini Dvor na južnim obroncima masiva Trgovske gore. Fond za financiranje razgradnje nuklearne elektrane Krško 31. ožujka 2020. godine preuzeo je od Ministarstva zaštite okoliša i energetike na uporabu lokaciju bivšeg vojno skladišnog kompleksa Čerkezovac. Sukladno obvezama iz međudržavnog Ugovora i nacionalnog Programa, početak pogona skladišta planira se za 2023. godinu. Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada projektira se sukladno zahtjevima za projektiranje objekata za skladištenje radioaktivnog otpada utvrđenih i međunarodno verificiranih, a zatim i objedinjenih u smjernicama Međunarodne agencije za atomsku energiju. Za izolaciju radioaktivnog otpada u skladištu od ljudi i okoliša koristi se sustav od više barijera, pri čemu svaka od barijera ima neku posebnu ulogu. Za potrebe dugoročnog skladištenja radioaktivnog otpada iz nuklearne elektrane Krško na lokaciji Centra, predviđa se jedno skladište, tj. gradnja jedne nove građevine. Bit će to jednostavna i jednoprostorna armirano betonska građevina sa upravljačkim i pomoćnim prostorima. Građena je prema najsuvremenijim standardima. Sav radioaktivni otpad iz nuklearne elektrane Krško koji će skladišti u Centru će se najprije transportirati u neki od centara za obradu radioaktivnog otpada u Europi, gdje će biti obrađen i kondicioniran u armirane betonske spremnike, RCC dimenzija 2 metra sa 2 metra i 2 metra visine. Takav konačni paket otpada neće sadržavati niti tekući niti plinoviti otpad, te ne postoji otpad od bilo kakvog ispuštanja u okoliš. U tijeku je provedba projekta uspostave Centra, koja se sastoji od sljedećih aktivnosti. Terenski istraživački radovi na lokaciji centra, definiranje nultog stanja radioaktivnosti, sigurnosna studija i izvješća, projektna dokumentacija i kao što smo jutros čuli, javna nabavka za izvođača studija izvodljivosti te studije utjecaja zahvata na okoliš. Od 2007. godine do danas donesen je niz novih ili izmijenjenih zakonskih ili podzakonskih i provedbenih propisa koji izravno utječu na djelatnost, ovlasti i obaveze Fonda. Uključujući i osnivanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Samim time potrebno je uskladiti odredbe trenutno važećeg Zakona o fondu, s tim novim propisima. Donošenjem ovog Zakona, o izmjenama i dopunama Zakona o fondu uskladit će se odredbe Zakona o Fondu s odredbama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti čije izmjene su u paralelnom postupku, te će se iz navedenog Zakona preuzeti obaveze donošenja uredi kojima se utvrđuju financijske obaveze vezane uz zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva. Također, Zakon će se uskladiti sa Strategijom i nacionalnim Programom kako i ostalim primjenjivim propisom. Zaključno, zbrinjavanje radioaktivnog otpada iz korištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva od strateškog je interesa za Republiku Hrvatsku, što je i potvrđeno donošenjem Strategije i nacionalnog Programa provedbe Strategije. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice i kolege iz Ministarstva, poštovani kolege i kolegice saborski zastupnici. Kao i u raspravama o svim drugim zakonima i u ovoj raspravi ću govoriti isključivo s aspekta korisnosti ili štete po građane Republike Hrvatske, u ovom slučaju, po građane, odnosno stanovnike Općine Dvor. Naime, za početak podsjećam javnost da je planirana izgradnja Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada u Čerkezovcu, a trenutno je u tijeku provedba otvorenog postupka javne nabave za procjenu utjecaju zahvata na okoliš, odnosno izradu studije o utjecaju zahvata na okoliš, provedbu postupka procjene utjecaja zahvata na okoliš i postupka prekogranične procjene. I s pravom je tijekom javnog savjetovanja postavljeno pitanje, na koje naravno nije odgovoreno niti detaljno, nego se samo uputilo na zakonske propise Republike Hrvatske, a pitanje je glasilo, da li će jedinice lokalne uprave pravovremeno provesti javnu raspravu sa stanovništvom, o mogućnosti da se nuklearni otpad skladišti u njihovom kraju ili je to slobodna odluka novoosnovanog Fonda. I ne govorim to ni iz druge, ni iz treće ruke, niti u teoriji niti govorimo o usklađenosti ovog Zakona sa nacionalnom Strategijom zbrinjavanja ovakvog otpada, niti govorim o usklađenosti sa europskim direktivama, već usklađenosti sa voljom i željom, a posebno korisnosti za stanovnike Općine Dvor. Da li se što njih pita prilikom donošenja ovakvih, za život važnih odluka? E pa da odgovorimo i to hrvatskoj javnosti, ne pita se. A znate što je najžalosnije od svega? Najžalosnije je to da ja u svojoj replici postavim pitanje državnom tajniku, da li je ova lokacija predmet prostorno planske dokumentacije lokalne bilo regionalne odnosno županijske ili te iste općine pa mi državni tajnik odgovori vrlo nejasno da je bila pa više nije, ali radi se na tome da se i to uredi. A kako se radi, svi znamo kako se to radi. Tako da se dogovori sa županijom jer se lokalno stanovništvo protivi tome, ali na županijskoj razini imaju podršku pa će županija to ugraditi u svoj prostorni plan na silu i onda će se temeljem Zakona o strateškim interesima Republike Hrvatske, a ovo jeste tu se moramo složiti strateški interes Republike Hrvatske jer morat ćemo zbrinuti taj otpad provest će se ovakav projekt bez da se stanovnike išta pita. A znate što je još tužnije od toga? Još je tužnije da se planira potrošiti 3 milijuna kuna u tzv. PR aktivnosti kako bi se iskomuniciralo sa javnosti o tom projektu. Čijih 3 milijuna kuna znamo dobro i tih stanovnika kojima se nameće i nas svih građana Republike Hrvatske u Hrvatskoj. A dovoljno je samo biti dostojanstven, priznati dostojanstvo i tih stanovnika i te lokalne vlasti, sjesti sa ljudima i pitati ih što vi mislite o tome, jeste li vi suglasni ili niste? Podsjećam državnog tajnika i vas sve ovdje prisutne da je prilogom 4. točka 3. Uredbe o procjeni utjecaja zahvata na okoliš propisana obveza ovjerenog izvoda iz prostorno-planske dokumentacije, kao što je i člankom 80. stavak 2. točka 3. Zakona o zaštiti okoliša propisano da zahtjev nositelja zahvata mora sadržavati potvrdu o usklađenosti sa prostorno-planskom dokumentacijom. Naime, da odgovorimo na pitanje i gospodinu koji je postavio svoje pitanje na javnom savjetovanju. Javna rasprava će se kao standardni postupak tijekom izrade studije utjecaja zahvata na okoliš sigurno provesti pravovremeno. No, sudeći po iskustvu, a govorim iz prve ruke o tome odnosno o toj raspravi čitavoj javnosti zapravo će se dati informacija tijekom onog formalnog postupka. Provest će se taj postupak bez uvažavanja ove naprijed navedene Uredbe koju sam spomenula i bez naravno uvažavanja Zakona o zaštiti okoliša. Tako će se i samo povjerenstvo koje će studiju ocjenjivati imenovati iz redova države ili državnih institucija. Osigurat će se unaprijed većina i naravno da će se studija usvojiti ma kakvi rezultati oni stvarni, ne oni što pišu u studiji, nego oni stvarni rezultati o toj lokaciji bili ona će se naravno ponavljam usvojiti. Time će se ostvariti svi uvjeti da se ishodi dokumentacija za gradnju centra ma kako njegova gradnja i funkcioniranje bilo ispravno ili neispravno. Izdat će Ministarstvo gospodarstva, održivog razvoja ako govorimo naravno o rješenju o prihvatljivosti zahvata na okoliš i izdat će i Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja ako govorimo o lokacijskoj i građevinskoj dozvoli sve dokumente i svu dokumentaciju na kojoj će biti ružičasto, na kojoj će se potpisivati svi oni koji se moraju potpisati itd. Dakle, sve ono što se tiče projekta a što bude neispravno pokrit će se naprosto jednom izjavom nekog hrabrog pomoćnika, pomoćnika ministra bez integriteta u kojoj će dakle stajati da je sve baš savršeno ispravno i centar će biti naravno izgrađen. I nemojmo sada tu govoriti o tome da je to preferentna lokacija. To je lokacija koju je Vlada Republike Hrvatske naprosto izabrala i ona će kao takva biti realizirana mimo komunikacije ni sa lokalnom vlasti, mimo komunikacije sa građanima, mimo komunikacije i želje sa lokalnom zajednicom ma što god pisalo u Europskim poveljama o lokalnoj samoupravi, što god pisalo u Ustavu Republike Hrvatske, što god pisalo u kojoj god europskoj direktivi. Ono što ja želim napraviti ovdje jeste upozoriti lokalne vlasti i stanovnike općine Dvor da je izuzetno važno stupiti u kontakt sa stručnjacima iz područja energetike, prostornog uređenja, graditeljstva, prava, zaštite okoliša i objektivno, objektivno se upoznati sa svim aspektima ovog projekta. Ja se nadam i želim vjerovati da će se ovom projektu pristupiti objektivno, stručno, ozbiljno, prije svega uvažavajući mišljenje lokalne zajednice. Međutim, ja vjerujem da nikom normalnom zapravo za uvažavanje svih ovih povelja, Ustava Republike Hrvatske itd. ne treba davati sugestije. Ali eto imala sam potrebu spomenuti ju s obzirom na iskustvo da se ovako važni projekti upravo mimo te dokumentacije naprosto provode. U kontekstu činjenice da je općina Dvor već istaknula manjak komunikacije državnih vlasti s lokalnom zajednicom i činjenicu da je samo preuzimanje lokacije Čerkezovac u ruke fonda u izvanrednim okolnostima dakle tijekom pandemije i razornog potresa upravo na Baniji te da su građani općine Dvor na zborovima i na sjednicama Općinskog vijeća već jasno izrazili svoje protivljenje ovom projektu ja ću vas dakle vrlo precizno podsjetiti na članak 129.a Ustava Republike Hrvatske gdje se propisuje da jedinice lokalne samouprave obavljaju poslove iz djelokruga planiranja svog prostora odnosno urbanističkog i prostornog planiranja. Za tu komunikaciju koju sam malo prije spominjala dakle nemojte trošiti sredstva građana Republike Hrvatske. Naprosto neka ministar izdvoji malo vremena, neka i taj direktor fonda izdvoji malo vremena, pa i vi državni tajniče izdvojite malo vremena primite te građane, nemojte se bojati, sastanite se s njima, razgovarajte s njima ma kako neugodno bilo. Bilo je neugodno i predstavnicima i vašeg ministarstva razgovarati sa općinom Omišalj, eto preživjeli ste svi. Svi ste na istim mjestima. Uspjeli ste u svom naumu. Mi se borimo sa svim negativnostima. Borit će se i ljudi sa područja općine Dvor. Ali eto bar ćete im ukazati poštovanje i njihovo zapravo dostojanstvo. Ono što je jedina šansa dragim stanovnicima općine Dvor je da budno prate što se oko centra događa i da redovito sve što uoče dakle i u ovom postupku izdavanja dokumentacije prijavljuju nadležnim inspekcijama, nadležnim institucijama, svim mogućim i nemogućim pa barem da oni sa svojom savjesti, sa svojom dušom budu mirni kada njih bude netko u budućnosti pitao a gdje ste vi bili kada su vam to nametala, što ste vi rekli tada i je li ikome rekli da vi to ne želite za buduće generacije tamo? Naravno tražite pomoć medija, jer objektivni mediji su u tim slučajevima vaš najbolji prijatelj i zato s ovog mjesta od srca zahvaljujem svim objektivnim medijima koji u bilo kojem trenutku pomažu lokalnim zajednicama, građanima Republike Hrvatske da se i njihov glas čuje, jer se drugačije ne čuje i ne smije čuti. Što se samog zakona tiče ovdje se predlažu izmjene koje su kozmetičke naravi. Ono što je genijalno je da je predlagatelj člankom 5. i 6. ovog Prijedloga izmjene zakona genijalno osmislio kako doskočiti svoje aljkavosti, pa je dodao da se može i u roku od 6 mjeseci od isteka mandata zadržati postojećeg direktora odnosno predsjednika Upravnog vijeća ovog Fonda, eto pa ćemo imati još torbara pod optužnicama USKOK-a koji će obavljati svoj posao neometano. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Dakle rasprave o Fondu za financiranje zbrinjavanja i razgradnje radioaktivnog otpada kao i o Zakonu o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, stigle su u vrlo zanimljivom političkom i društvenom trenutku. Sagledajmo stvari u malo širem kontekstu. Francuska je zemlja koja već 40 godina gotovo 80% potrebne električne energije dobiva iz nuklearnih elektrana, a francuske tvrtke slove za najučinkovitije i najprofesionalnije u izgradnji nuklearnih postrojenja. Istovremeno Francuska preuzima predsjedanje EU u siječnju iduće godine. Kada spojimo ova dva podatka i osvijestimo nedavno ponovno buđenje potpore nuklearnoj energiji diljem Europi, jasno nam je da se ipak nešto ozbiljno sprema. Krenimo redom. Hrvatska je među 10 država članica Europske unije koje su potpisale zahtjev za izjednačavanje energije iz nuklearnih elektrana sa onom dobivenom iz obnovljenih izvora energije, čime se otvara mogućnost da se europskim sredstvima sufinancira i izgradnja nuklearnih elektrana. Dokument je potpisan 11. listopada dakle istog dana kada je u Zagrebu boravila velika grupa francuskih poslovnih ljudi zajedno sa predstavnicima Francuske udruge poslodavaca MEDEF, a uoči najavljenog posjeta francuskog predsjednika Emmanuela Macrona Hrvatskoj. Francuzi prednjače u Europi u tehnologiji nuklearnih elektrana, a njihov snažan interes za investiranje u energetski sektor u Hrvatskoj bila je jedna od tema sastanaka sa premijerom Andrejom Plenkovićem i skupinom njegovih ministara. Očigledno i mogu naglasiti, očigledno Hrvatska još jednom pronalazi velike ideje i dobra rješenja tek kada nam ih netko drugi ponudi na pladnju. A naši se građani mogu samo pitati kolika će biti cijena takvih investicija i na koliko desetljeća ćemo i po kojoj cijeni prodati još jedan komadić našeg nacionalnog suvereniteta. Navest ću nekoliko podataka iz diplomskog rada Tomislava Kelčec Pestera na temu: „Potencijala nuklearne energije“. Globalno zagrijavanje i povećanje temperaturnih amplituda traži globalni odgovor na klimatske promjene, a kao glavni cilj jest kontrola i smanjenje emisije stakleničkih plinova. Mnogo je predloženih rješenja koja će dovesti ili već dovode do postavljenog cilja. To su povećanje produktivnosti resursa, održivo gospodarenje resursima, resursno učinkovito gospodarstvo i društvo uopće, održivo gospodarenje otpadom, smanjenje, degradacija okoliša i potrošnja resursa, zelena industrija, prelazak iz linearnog u kružno gospodarstvo kao i neka druga rješenja. Upravo se iz konteksta drugih rješenja, a uvažavajući sve navedene dobivanje električne energije iz nuklearnih resursa nameće kao jedno od najrealnih rješenja u budućnosti. Međunarodna agencija za atomsku energiju, Međunarodna agencija za energiju, te Europska komisija izradili su nekoliko scenarija budućeg razvoja nuklearne energije do 2030. godine i do 2050. godine u kojima se razmatra umjeren, pojačan i ubrzan razvoj. Prema Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju i njenom umjerenom scenariju do 2020. godine rast nuklearnih kapaciteta bio bi 1,1% godišnje s dostignutom produkcijom od 3 tisuće i 100 teravat sata, a pojačan rast od 2,6% godišnje do 2030. godine rezultirao bi praktičnim udvostručenjem sadašnje proizvodnje dakle 5 tisuća 40 teravat sata. Najambiciozniji je ubrzani scenarij kojeg predviđa Europska komisija veto koja uključuje nuklearnu tehnologiju i gorivi ciklus najnovije 4. generacije koja je u stanju razvoja, a s predviđenih čak 21 tisuću 400 teravat sata godišnje, gdje su projekcije da bi do 2050. godine nuklearna energija postala dominantan proizvođač električne energije i vodika. Veto ubrzani scenarij i zahtjeva bitno povećanje eksploatacija izvora urana, koja već danas zaostaje za potrebama reaktora u radu te se razmatra eksploatacija urana iz siromašnijih ali velikih izvora fosfata i konačno oceana. Procjena je da oceani sadrže 4,5 milijardi tona urana, a dugoročno jedino rješenje nuklearne opcije a time ujedno i održivog razvoja primjena je oplodnih reaktora koji su već danas u ozbiljnom razmatranju u Kini i Indiji. Naime, Kina i Indija imaju velike potrebe za energijom i velike plane gradnje nuklearnih instalacija s velikom udjelom oplodnih reaktora. Kina planira da do 2050. godine 20% njenih nuklearnih kapaciteta budu oplodni reaktori. Budući da je glavni cilj kontrola i smanjenje emisije stakleničkih plinova, sve svjetske i domaće studije u prvi plan ističu emisije CO2 kao ključno pitanje u smislu energetske tranzicije. Tu možemo malo stati i opravdano se zapitati jesu li veliki i ambiciozni planovi o potpunom prelasku na obnovljive izvore energije samo blještava ideja kojom nam pod nosom mašu zeleni lobiji? A pitam se i što o tome imaju za reći domaći stručnjaci koji su dokazali da se čak i u izgradnje vjetroparkova mogu vrlo lagodno pokrasti milijuni hrvatskih kuna. Zahvaljujem.
Još imamo Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, a u ime tog Kluba govorit će poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo prije nego krenem, ovdje danas se čulo jako puno dezinformacija. Vidim da, žao mi je što državni tajnik vam nije plastično objasnio o čemu se ovdje točno radi i što će se sutra skladištiti u Čerkezovcu. Ja ću vam nastojati u ovoj raspravi možda malo i to pojasniti. Hajmo budimo objektivni i nemojmo raditi od muhe slona i biti veći papa od Pape. Gledajmo interes malog čovjeka na svjetskoj karti onečišćenja ili na globalnoj razini, Hrvatska je zapravo u nemjerljivom dijelu skale. Ovim Zakonom usklađuje se hrvatsko zakonodavstvo s pravnom stečevinom Europske unije kojim se uspostavlja okvir Unije za osiguranje odgovornog i sigurnog gospodarenja radioaktivnim otpadom, istrošenim gorivima kako bi se izbjeglo nametanje nepotrebnog tereta budućim generacijama. Nacionalnim programom predviđena je uspostava središnjeg skladišta institucionalnog radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora na lokaciji bivšeg vojnog skladišnog kompleksa Čerkezovac kao lokaciji za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Pritom se radi prvenstveno o radioaktivnom otpadu, a ne o nuklearnom to je bitno napomenuti. Kako se u zadnje vrijeme diže puno buke i sada sam čuo, zato sam se i odlučio u ovu raspravu uključiti iako nisam se prijavio, sada sam na kraju oko izgradnje ovog kompleksa na Čerkezovcu pri čemu često u medijskom prostoru dominiraju dezinformacije. Radi bolje informiranosti i nas zastupnika i građana mislim da je potrebno pojasniti da u Hrvatskoj nije planirano skladištenje opće visoko radioaktivnog otpada ni sada, ni u budućnosti. U Hrvatskoj ne nastaje visoko radioaktivni otpad, te je planirano isključivo skladištenje nisko i srednje aktivnog otpada. Da pojasnim konkretno. Radi se o vrećama kontaminiranih odijela i rukavica zaštitne opreme, koja je korištena u radu sa radioaktivnim izvorima, iskorištenim izvorima koji nastaju primjenom radioaktivnim materijala odnosno izvora jonizirajućih zračenja u medicini, industriji, znanosti i vojsci. Trenutno se takav otpad zadnjih 30 godina pohranjuje u saniranim zatvorenim internim skladištima u okviru Instituta za medicinsko istraživanje i Instituta Ruđer Bošković i to u centru Zagreba ne bi vjerovali kilometar zračne udaljenosti ovdje od nas. Sav nisko radioaktivni i srednje aktivni otpad vam se nalazi kilometar ovdje od ovog visokog doma. Iskreno zbog toga mi se čine neozbiljni protesti pojedinih udruga ili zajednica lokalne uprave, koji je očito posljedica neinformiranosti ili jeftinih populističkih političkih akcija koje se koriste strahom i neinformiranosti građana koji žive u blizini navedenog novog skladišta institucionalnog radioaktivnog otpada. Što bi rekli građani Grada Zagreba, evo ga pretrpjeli smo isto i nekoliko otpada, otpad se cijelo vrijeme nalazio gore i na IMI-u i na Ruđeru za cijelo vrijeme ove krize sa potresom? Pa ne bi trebao valjda otpad ovakav koji je niskog intenziteta, vrijeme raspada je uglavnom vezano na 30 godina. Evo konkretno mi dolje na Radiologiji gdje radim preko 30 godina imamo uskladištene rengenske cijevi koje isto spadaju u nisko radioaktivni otpad. Jer visoko radioaktivnog otpada ću vas podsjetiti u Hrvatskoj nema. Količina institucionalnog radioaktivnog otpada koji nastaje u Hrvatskoj relativno su male i treba napomenuti da institucionalni radioaktivni otpad iskorištene izvore jonizirajućeg zračenja i dalje će nastajati te nacionalni program predviđa da bi se u razdoblju do 2060. godine nastalo maksimalno 100 metara kubnih toga otpada. Znači zanemariva količina. Što se tiče nuklearnog otpada iz Nuklearne elektrane Krško koje najviše brine našu javnost nema razloga za zabrinutost. Mi Hrvati volimo zeleno promišljati i plaćati drugim bogatijim zemljama da zarađuju na našem otpadu, iako prema prihodima spadamo na dno europske ljestvice, pa će tako isto kako Mađari zarađuju na našem ulju iz pročiščivaća u Zagrebu zaraditi Talijani na spaljivanju našeg otpada dole isto iz Rijeke i Pule, kao i Slovenija na zbrinjavanju našeg dijela otpada iz Nuklearne elektrane Krško, jer on će ostati trajno gore pohranjen minimalno sada do 2043. Međudržavno povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske i Slovenije u uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa u vezi s ulaganjem, korištenjem i razgradnjom Nuklearne elektrane Krško potpisalo je Sporazum o gradnji objekta za suho skladištenje istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Nuklearne elektrane Krško. Pretpostavlja se da će biti aktivan najmanje 60 godina nakon završetka rada Nuklearne elektrane Krško. Troškovi izgradnje pogona, održavanje objekta u razdoblju do 2043. financirat će se sredstvima suvlasnika Nuklearne elektrane Krško tj. Hrvatske elektroprivrede i GEN energije. Istrošeno nuklearno gorivo iz Nuklearne elektrane Krško i dalje će se skladištiti na lokaciji elektrane. Stoga naš Centar za zbrinjavanje radioaktivnog i nuklearnog otpada neće zbrinjavati istrošeno nuklearno gorivo iz Nuklearne elektrane Krško. Kao Liberali uvijek ćemo zastupati racionalan pristup politikama nasuprot kolektivnim panikama bilo koje vrste, pa tako i onima koji se tiču okolišnih pitanja a osobito dezinformacijama. Zato pozdravljamo donošenje ovoga Zakona kojima se propisuje isključivo odgovornost Republike Hrvatske za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, istrošenog goriva, iskorištenih izvora nastalih na teritoriju Republike Hrvatske. Iako ujedno smatramo da i Republika Hrvatska treba početi promišljati i djelovati na zbrinjavanju svega svoga otpada koji proizvodimo. Presiromašna smo država da plaćamo bogatim državama da zarađuju na našem otpadu. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će prva govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Otprilike ću nastaviti tamo gdje sam stala u raspravi u ime Kluba, a to je ono što izaziva naravno najviše zainteresiranosti među saborskim zastupnicima inače. To je ova tema ustrojavanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Hajdemo od nekih činjenica. Činjenice su sljedeće. Republika Hrvatska ima svoj udio u Nuklearnoj elektrani Krško. Nuklearna elektrana Krško kroz svoj rad proizvodi otpad. Taj otpad vi ne možete zanemariti da ga nema. Tog otpada ima i s njim nešto morate napraviti odnosno morate ga negdje zbrinuti. Jednako tako u niz ostalih stvari koje radimo stvara se određena vrsta otpada koji otpad jednako tako govorim dakle radioaktivnog otpada vi s njim nešto morate napraviti i to je odluka koju država treba donijeti. Imate dvije opcije. Imate opcije gdje imate centar na području svoje zemlje. Imate drugu opciju da uz određeni način financiranja de facto negdje izvozite taj otpad i da ga zbrinjava i o tome vodi računa netko drugi. Dakle, to su prve dvije opcije na koje se trebamo odlučiti. Ako se odlučimo da imamo centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, a čini mi se da kada pogledate ove sve strateške dokumente na koje sam se referirala da smo se na to odlučili, onda treba pristupiti i vidjeti što imamo u važećoj prostorno-planskoj dokumentaciji. Naravno da takav jedan centar senzibilizira javnost. Naravno da ta javnost je senzibilizirana pogotovo uoči nekih izbora. Mi smo donedavno imali izbore svake godine, pa svake godine uoči izbora su određeno se senzibilizirali javnost. Ja pri tome moram reći da će se javnost senzibilizirati ako odlučite i radite nekakvu cestu ili nekakvu luku, ili nekakvu tvornicu pogotovo ako je riječ o nepoznatom, pogotovo ako je riječ da vi ne znate imate upitnik iznad glave što će to biti, a imate sliku Černobila. Dakle, kod nas u Europi su uvijek te slike Černobila i posljedica koje je i uvijek mislite na najgore. Kod nas je sustav prostornog planiranja postavljen na način neću govoriti o temi procjene utjecaja na okoliš, ali govorit ću o sustavu prostornog planiranja. Onaj je postavljen u obliku piramide. Dakle, na vrhu se nalazila do sada Strategija i Program prostornog razvoja Republike Hrvatske. Ispod toga županijski plan, pa onda općinski plan i detaljni dokumenti prostornog uređenja. Republika Hrvatska je u svoje zakonodavstvo tamo 2013. godine uvela državni prostorni plan. Iz kog razloga? Dakle državni prostorni plan vam je temeljni dokument i imaju ih i druge zemlje i na taj način se u sustavu prostornog planiranja usklađujete, imate iste dokumente kao i druge zemlje ali iz razloga što taj državni prostorni plan tu država pokazuje svoje stavove. Država pokazuje svoje ideje što i kako misli i na njega morate provesti procjenu i utjecaja na okoliš, ali s njim morate provesti i javnu raspravu. Državni prostorni plan još uvijek nije došao ni do javne rasprave. U državnom prostornom planu mi moramo definirati lokaciju centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Na taj državni prostorni plan se treba provesti javna rasprava i na području jedinice lokalne samouprave gdje se to događa. Svi zainteresirani imaju pravo sudjelovati, dati primjedbe i ostalo. Dakle, država mora jasno reći za što se opredijelila. Država svoju obavezu i svoju odgovornost ne smije prebaciti i reći neka županija planira, neka planiraju općine i gradovi iz jednostavnog razloga što ta hijerarhija mora biti poštovana zato i postoji državni prostorni plan. U državni prostorni plan vi ne morate ugraditi i ne mora biti sve. Ali u njoj mora biti osnovna infrastruktura, moraju biti gospodarske zone koje su od važnosti za Republiku Hrvatske. Pa Republika Hrvatska ima pravo na zemljištu koje je vlasništvo Republike Hrvatske reći ja planiram gospodarsku zonu, a ne ovisiti eventualno od županije, općine i gradova jer se to uvijek pretvori u prvorazredno političko pitanje. Ne stručno pitanje i jednako tako u tom državnom prostornom planu ovakve stvari moraju biti jer iz tog država jasno kaže da mi se nećemo odlučiti da zbrinjavamo taj otpad na način da izvozimo što je apsolutno moguće, nego ćemo ga zbrinjavati tu, tako i na taj način. I država za to treba preuzeti odgovornost. Država se vrlo često, a država je i županija, i općine i gradovi da se razumijemo, ali vrlo često ne želi jasno reći svoje stavove, nego to prepusti negdje drugdje. Dakle, bez državnog prostornog plana neće biti ni centra, a godina 2023. bojim se da nije realna.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice izvrsno ste poentirali spominjući državni prostorni plan. Prema vašem iskustvu i saznanju u roku od gotovo 2 i pol ili 3 godine je li bilo moguće barem utvrditi smjernice tog prostornog plana odnosno osnovne objekte makar infrastrukturne koji bi se trebali graditi u pojedinom području Republike Hrvatske? S obzirom da se plinovodi, naftovodi, LNG-ovi pa evo sada i odlagalište radioaktivnog otpada i tako veliki i značajni vrlo utjecajni infrastrukturni objekti i grade na način da se nikoga ništa ne pita. Lokalno stanovništvo nema pojma o ovome. U prostornom planu ovo ne postoji. Pa ne bi li bilo normalno da država u dvije i pol godine barem zada smjernice gdje će se takvi objekti smjestiti u prostoru u našoj državi? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolegice Ahmetović. Dakle, zakon koji je iz 2013. je tada predvidio da državni prostorni plan bude u roku od 5 godina. Sve izmjene koje su bile u Zakonu o prostornom uređenju su išle u smjeru da se prolongira rok. To prolongiranje roka iz jednostavnog razloga ja to samo cijenim na način da država ne želi jasno pokazati koja je njena ideja gospodarskog razvitka i u kojem smjeru, dakle ne želi pokazati ni ovu lokaciju. Ne želi jasno pokazati na papiru o čemu je riječ. Nije jednostavno doći na javnu raspravu, znate. Ja sam to sada, ja sam bila relativno mlada i vodila sam jednu javnu raspravu uz jedan prostorni plan koji je bio vrlo osjetljiv i prvi čovjek koji se javio je rekao a koji je kreten to predvidio, točno je tako rekao koji je kreten to predvidio u tom prostornom planu. Ja sam digla ruku i rekla sam ja, taj kreten sam ja. Moram priznati da iza toga kada tako jasno kažete vam onda ode rasprava u normalnom smjeru.
Hvala lijepo. Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Nuklearna elektrana Krško najveća je investicija Republike Hrvatske izvan naših granica. Sam podatak da godišnje proizvede 6 milijardi kilovata električne energije je zasigurno impozantan što znači da svaka 5. žarulja u Hrvatskoj se napaja iz Nuklearne elektrane Krško. Naravno da taj podatak sam za sebe govori dovoljno da je riječ o važnom izvoru električne energije. No s druge strane svima je jasno da iz cijelog tog projekta proizlaze i određene obaveze koje nisu male, da proizlazi velika odgovornost za zbrinjavanje i visoko radioaktivnog otpada i nisko i srednje radioaktivnog otpada. U tu svrhu HEP je dužan uplaćivati na račun Fonda za financiranje razgradnje Nuklearne elektrane Krško iznos od 14,25 milijuna eura godišnje naravno u kunskoj protuvrijednosti, a ta izdvajanja teku od 2004. godine. Unatoč razornom potresu koji je pogodio Banovinu u Sisačko-moslavačkoj županiji prema ovom Prijedlogu zakona koji je danas pred nama državne institucije nastavljaju sa planom izgradnje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, a koji bi prema svim dostupnim informacijama trebao biti u bivšem vojnom skladištu Čerkezovac u općini Dvor na Trgovskoj gori tik uz granicu sa Bosnom i Hercegovinom. Smatram da Hrvatska ne treba graditi odlagalište nuklearnog otpada na što sam već više puta upozorila i za to sam iznijela jasne argumente. Stava sam da u dijalogu sa Slovenijom treba tražiti rješenja za odlaganje nisko i srednje radioaktivnog otpada koje će nastati kao posljedica prestanka rada Nuklearne elektrane Krško tim više što nam direktiva Europske unije omogućava tj. ne obavezuje države članice da radioaktivni otpad za koji su odgovorne zbrinu isključivo na svom teritoriju, već se ostavlja ta mogućnost dogovaranja i postizanja adekvatnih rješenja sa drugim državama posebno kada je riječ o zajedničkoj investiciji kao što je to slučaj sa Nuklearnom elektranom Krško. Ukoliko bi se takav dogovor postigao vjerujem da bi se mogao postići i dogovor da se na tom zajedničkom odlagalištu u Sloveniji zbrine i onaj nisko i srednje radioaktivni otpad koji je nastao u Hrvatskoj tijekom raznih medicinskih istraživanja, liječenja ili nekih drugih aktivnosti a koji se sada nalazi na Institutu Ruđer Bošković. Zato sam stava da treba uložiti dodatne napore, uspostavu dijaloga sa Slovenijom oko zajedničkog zbrinjavanja radioaktivnog otpada u okviru odlagališta kojeg je Slovenija napravila na svom teritoriju, ono već postoji. I čini mi se da bi to trebao biti prvi korak, a ne osnivanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Ujedno smatram da je javnost sa pravom uznemirena zbog toga što nedostaje pravih informacija i što se cijeli postupak odabira lokacije a to pratim od 1999. znači događalo se sve ovo u vrijeme nekih bivših vlada odvijao na jedan netransparentan način bez uključivanja lokalnog stanovništva i bez terenskih istraživanja. Dakle, netko si je sjeo u uredu i popikao je mjesta na karti i onda su kroz proces što konstruktivnih argumenata i saslušavanja argumenata, što političkim utjecajem lokacije ispadale i ostala je ova lokacija koja jest. Dakle, ja ponavljam, nigdje u Hrvatskoj ne treba biti odlagalište nuklearnog otpada. Dodatnu zabrinutost izazvala je ova vijest koju su danas mnogi komentirali koja je objavljena u medijima kako se Hrvatska pridružuje zemljama članicama Europske unije koje na neki način se uključuju u inicijativu za jače okretanje Europske unije nuklearnoj energiji i navodi se razlog da je to ustvari učinkoviti način borbe protiv klimatskih promjena i dekarbonizacija gospodarstva. Ako se ja dobro sjećam Strategije energetskog razvoja Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu mi smo svoje karte stavljali na obnovljive izvore energije. Nismo stavljali na nuklearnu energiju i u tom smislu smo predvidjeli dakle veći udio proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, veću energetsku učinkovitost, smanjenje emisije stakleničkih plinova. Ne znam što se ustvari dogodilo da smo odjednom preko noći se okrenuli nuklearnoj energiji, koja sa sobom nosi i benefite ali nosi i sigurnosne rizike i zbrinjavanje nuklearnog otpada. I zbog toga ozbiljno izražavam rezervu prema takvom opredjeljenju kao i prema gradnji Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada u Hrvatskoj.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice moram priznati stvarno nemam namjeru vas uopće provocirati, ali stvarno moram priznati da me iznenadila vaša replika i zapravo ovaj vaš stav. Ne kažem da se ne slažem velikim, dobrim jednim dijelom s vama. Dakle zanimljivo je da iznosite da mi zapravo ne bi trebali uopće imati konkretni Centar za zbrinjavanje otpada, da bi se trebali okrenuti Sloveniji. U pripremi za ovu raspravu dosta sam toga pročitala, pa između ostaloga je bilo rečeno da je kakti financijski nepovoljno Republici Hrvatskoj da sve karte usmjeri prema Sloveniji. Da li vi nakon ovoga svega stvarno mislite da mi zaista trebamo nakon toliko ulupanih novaca za sam projekt Čerkezovca odustati od toga, ili koji je stvarno vaš savjet s obzirom da ste ipak dio vladajuće većine? Kažem problemi su golemi i za lokalno stanovništvo. Puno toga smo slušali o prostornim planovima i o studijama, ekološkom … itd. evo vaš nekakav konačan stav.
Poštovana zastupnica Petir izvolite.
Hvala kolegice Marić. Pa rekla sam svoj stav. Moj stav je da mi moramo u dijalogu sa Slovenijom tražiti rješenje i uopće ne mislim da imamo lošu pregovaračku poziciju ako je točno da je Slovenija izgradila te kazete za zbrinjavanje otpada, a točno je, onda je njima interes da one stoje prazne što znači da smo mi u boljoj pregovaračkoj poziciji da možemo pregovarati o cijenama. Da vam kažem nešto više o cijenama to ne mogu zato što nemam tih podataka i ja sam ih u više navrata tražila, kao što sam rekla dakle zajedno sa lokalnim stanovništvom cijene Sisačko-moslavačke županije dijelim tu sudbinu i nije ovo priča ne u mom dvorištu, nego je ovo priča o transparentnosti koja ne postoji od samog početka. Agencije za posebni otpad i ekipice 1999. je sjela u uredu i nešto popikala na karti bez da su uvažili bilo kakva istraživanja. Tamo su bile lokacije koje nikako ne mogu doći u obzir što smo mi dokazali jer smo donijeli geološke studije. Pa nema u Hrvatskoj, posebno u središnjoj Hrvatskoj granita koji je švedski granit da bi netko tamo gradio odlagališta kakav su bila planirana [[Upadica: Hvala.]] dakle kompletna je tema.
Poštovani zastupnik Pavić.
Zastupnice slažem se s vama, tema je izuzetno kompleksna. Međutim, ukoliko mi ne izradimo to odlagalište otpada, ukoliko ćemo koristiti strane kapacitete mislim da si mi zatvaramo uopće prostor za daljnje korištenje nuklearne energije za proizvodnju električne energije. Zašto? Ako sada potrošimo dodatnih 120 i nešto dodatnih miliona kako je rekao gospodin tajnik više nego što bismo uložili za naše skladište, prvo što će nam poskupiti električna energija to je prva stvar. Druga stvar, ako ćemo slučajno još s nekim ići u nekakvu kompaniju, nekakvo društvo da proširimo kapacitete ili u Krškom ili da koristimo neku drugu električnu energiju iz nuklearne energije mi ćemo ponovo morati koristiti tuđe kapacitete i opet poskupljivati svoju električnu energiju. Što ćemo time napraviti svojoj privredi? Imat ćemo sve skuplju i skuplju energiju, a kako će nam funkcionirati privreda?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolega Paviću. Pa ja ne mislim da si mi bilo čim zatvaramo vrata. Mislim da oko ovakvih stvari moramo donositi promišljene i strateške odluke koje moraju biti informirane u suradnji sa lokalnom zajednicom, lokalnim stanovništvom i potpuno transparentne. Ja sam rekla ovo se događa posljednjih više od 20 godina. Dakle, nije se to dogodilo jučer. Proces se samo dalje nastavlja. Ako sam ja dobro razumjela državnog tajnika i odgovor koji sam dobila od ministra na zastupničko pitanje jer sam ovu temu već otvorila odmah nakon što se dogodio potres, dakle ako sam dobro razumjela dogovor oko zbrinjavanja visokoradioaktivnog otpada u Sloveniji je već postignut i Slovenija je ponudila također opciju za zbrinjavanje nisko i srednje radioaktivnog otpada koji će nastati razgradnjom nuklearke Krško. Dakle o čemu mi ovdje govorimo? Mi govorimo o 50 metara kubnih otpada koji je danas pohranjen na Institutu Ruđer Bošković. Ja kažem, to je moj stav, vi imate pravo na drugo mišljenje, naravno [[Upadica: Hvala.]] da je, da se ne treba graditi odlagalište za 50 metara kubnih.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Dobar dan poštovane kolegice, pa to je odličan ovaj pogled obzirom da ste bili euro parlamentu. Pa sasvim iskreno, pa sasvim iskreno očito ćete biti protiv ovog zakona. O čemu se radi? Da li je to možda europski interes s obzirom da je …/nerazumljivo/… Ukrajina riješena, Litva, Estonija itd., od strane hrvatske vlade obzirom da nova njemačka vlada kaže idemo u industrijalizaciju najveću u 100 godina i temelji ih na digitalizaciji i na vjetroelektranama uključivo …/nerazumljivo/… vjetroelektranama i je ovo faza 3 ajmo sad kad smo riješili istok, dobri smo s Nijemcima, ajmo malo sad s Francuzima riješiti nuklearni, nuklearni otpad. Dakle, to je vrlo jednostavno pitanje. Onda ću ja vas u 90 i nešto posto podržavam u vašoj dobroj, dobroj raspravi jer definitivno i u strategiji '20.-'30. i u strategiji '20.-'50. mi smo okrenuti ka zelenoj energiji. Dakle, je li to Francuska, Njemačka je malo …/nerazumljivo/… pa ćemo Europsku komisiju, pa ćemo dalje napredovati.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Ostojiću na replici. Pa ja to ne vidim na taj način. Dakle, Njemačka je najavila mislim 2020. zatvaranje svojih nuklearki, čini mi se da su sad u nekoj fazi preispitivanja te odluke, vidjet ćemo kako će izgledati nova vlada i u kom smjeru će oni ići, ali nisam sigurna da će se vratiti na neke početne pozicije, mislim da će nastaviti u tom smjeru. Belgija je zbog nekih ozbiljnih problema odlučila zatvoriti svoje dvije nuklearke i takvi su neki trendovi. Činjenica je da se na europskoj razini preispituju modeli i da nije više tako velik otpor prema nuklearnoj energiji kao što je to primjerice bilo pa čak i prije 5 godina. Pa čak i prije 5 godina sjećam se tih rasprava. Ali ja mislim da se ova stvar događa po inerciji jer ona traje. Znači ona traje '99.-ta, ja ne mogu više nabrojit koliko sam ja puta molila da se napravi, donijeli zaključke na raznim razinama, revizija programa prostornog uređenja RH i strategije [[Upadica: Hvala.]] kako bi u stvari vidjeli u kom smjeru treba ići.
Poštovani zastupnik Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnica sigurno da evo gledam na ovo vaše izlaganje kao jako dobro. Sigurno da je jako bitno dijelu Hrvatske i Slovenije osobito kad je u pitanju Krško, da je jako bitno da dijalog sa lokalnim zajednicama što možda u prošlosti na ovakvoj temi nije baš bila najbolja. Mi smo skloni pričati o lokaciji, samo gdje, koja je to, gdje bi ta lokacija bila. To je jedna kompleksna tema, vrlo ozbiljna i mislim da je jako bitno da Krško kao jedan subjekt koji već postoji da treba otvoriti jedan kvalitetan dijalog i vidjet u kom smjeru sve to ide da ne upadnemo sami sebi u zamku još veću. Evo, hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Deur, slažem se s vama. Mislim da je dijalog nužan jer pamtimo vremena kad nismo imali dijalog sa susjedima, a imali smo zajedničku investiciju. I kad nismo primali električnu energiju iz nuklearke Krško, a imali smo pravo na to. I kad se ponovo Hrvatska vratila u te ugovorne obaveze i odrekla se nekih svojih prava, a preuzela obaveze. I tog se sjećam. I tad sam jedina glasala protiv toga ne zato što sam protiv dijaloga, pa ja cijelo vrijeme govorim o dijalogu, ali mislim da je ludo bilo ući 2003. godine u sporazum nazad, odreći se svih potraživanja prema Sloveniji i reći da, da uzet ćemo taj nuklearni otpad. Dakle, ja sam to tad kritizirala. Dakle, nisam ja jednostrana i nisam netko tko ne razumije situaciju, ali kad govorite o dijalogu mi moramo imati dijalog i sa drugim susjedima, a to je BiH jer mi govorimo o nečem što je granično područje jel.
Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Petir, kao bivša zastupnica u Europskom parlamentu možete li nam reći koliko se u ovom kratkom vremenu, vi ste bili od 2014. do 2019. zastupnica, pa je to ovoga stvarno neko blisko vrijeme, koliko se je promijenila ideja i sam način razmišljanja nekih članica EU u ovom kratkom periodu ovo vezano uz nuklearnu elektranu jer kao što smo vidjeli Hrvatska je zajedno još sa 9 zemalja EU potpisnica, potpisnica onog pisma o jačem okretanju EU ka nuklearnoj elektrani. Pa evo čisto me zanima, svjedoci smo koliko se brzo mijenja, kako živimo danas u jednom vremenu brzih tranzicija, nesigurnim izvorima, izvorima opskrbe, pa je jako bitno i diversificirati te izvore električne enertije.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam zastupniče Okroša. Pa promijenila se da, promijenila se percepcija od situacije gdje je jako velik broj država išao u jednu reviziju i vrlo entuzijastično govorio o zatvaranju nuklearnih elektrana do toga da sad vidimo da se to revidira jer ovih 9 država nije to mali broj država EU koje imaju potpuno drugačiji pogled. Ono što bih ja osobno voljela da mi slijedimo svoje strateške dokumente i da koristimo potencijal koji imamo, a koji do sad još uvijek nije rekla bih na pravi način i u punini iskorišten, tu prije svega mislim na obnovljive izvore energije. Znači trebamo otklonit prepreke koje još uvijek postoje u takvim investicijama, nemamo još uvijek kartu obnovljivih izvora energije da znamo gdje, gdje bi bilo najbolje da budu sunčane elektrane, gdje vjetroelektrane, gdje hidroelektrane, dakle mislim da bi trebali ići u takvom jednom smjeru da se postavimo strateški i da koristimo vlastite potencijale onda možda ne bi imali ovakve rasprave.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Nuklearni otpad Sisačko-moslavačku županiju nakon potresa, ne znam što bi vam rekao, znam da se teško osjećate vi i građani Sisačko-moslavačke županije i nikome ne bi to poželio da nuklearni otpad uđe u njegovo dvorište. Tako da to neću komentirati, obaveze, pregovore sa Slovenijom, naše udjele unutar 50% unutar nuklearne, ovaj Nuklearke Krško. Ja bi samo kratko kazao da inače gospodarenje otpadom industrijskim jel sad u ovom slučaju nuklearnim il bilo koji RH je na poražavajućoj razini. Spomenuo sam Dugi rat maloprije, industrijsku trosku, tako je i u Kaštelima gdje je željezara, tako je i u zadarskome dijelu, tako da imamo ogroman problem gospodarenja opasnim otpadom, ne samo nuklearnim nego i industrijskim. To je … [[Govornik se ne razumije]] problem koji će utjecati na zdravlje ljudi, a dugoročno imat ćemo ogromne štete i po financijske korekcije iz EU.
Poštovana zastupnica Petir, izvolite. Shvatili smo. Izvolite.
Hvala vam kolega Bulj na replici. Slažem se da je problem gospodarenja i zbrinjavanja opasnog otpada ogroman problem, detektirane su crne točke u Hrvatskoj i koliko znam bio je plan koji je kasnije doduše revidiran da se kroz Fond za zaštitu okoliša dio tih crnih točaka financira, znači dakle zbrinjavanje, isto tako da se kroz europske fondove jedan dio novca osigura. No kao što sam rekla nakon te revizije primjerice iz tog nacionalnog plana ispalo odlagalište fosfogipsa u Kutini koje je također vrlo problematično, nalazi se na ulazu u PP Lonjsko Polje i tu temu sam adresirala i nadam se da ćemo to uspjet riješit na dobar način, kao i sve ove druge problematične crne točke opasnog otpada u Hrvatskoj jer je to važno zbog zdravlja ljudi, zbog čistoće okoliša i zbog sveg drugog.
Poštovana zastupnica Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, dakle definitivno su najbolji obnovljivi izvori energije, boljega od toga ne možemo imati, ali bojim se da količina potrošnje električne energije u RH je kao i drugdje u zapadnom svijetu prilično velika i sada je negdje pitanje kako mi možemo dobit određenu količinu energije koja nam treba i da li bi time kada bi se bolje uredili zakoni za, dakle još uvijek postoji puno mjesta na kojima se zaustavlja pojedince odnosno građane kad žele ugraditi, ne znam, od solarnih ćelija, dobro ovaj ove manje vjetroelektranice kućne, dakle pitanje je da li, da li se mi trebamo okrenuti uvozu, da li se trebamo okrenuti nuklearnoj energiji koja je očito izrazito velika ili forsirat isključivo samo, samo ovaj … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolegice zastupnice. Pa sigurno da se ne trebamo okrenut uvozu, ali uvoz je jednako nuklearna energija. Mislim to je potpuno jasno jer mi, dakle mi tu energiju uvozimo, mi jesmo suvlasnik Nuklearke Krško, ali je sasvim sigurno da je riječ o energetskom objektu koji je van naših granica i koliko razumijem iz ovih novih sporazuma koji su se sklapali, nitko nije planirao graditi Nuklearnu elektranu Krško na području RH. Činjenica je da smo mi bez nekih energetskih objekata u koje smo ulagali u vrijeme bivše Jugoslavije ostali i da jednostavno tu mi jesmo ulagali, ali danas nemamo nažalost tu energiju. Zato bih ja uvijek bila za to da se okrenemo onom čemu se možemo okrenuti, vidjeti koliko možemo u nečemu bit samodostatni, a tek onda se orijentirat prema uvozu. Zato bih pozvala na otklanjanje određenih prepreka koje vidim jer ne mislim da mi imamo lošu strategiju i da imamo loše zakone o obnovljivim izvorima energije. Ja vidim problem u provedbi i to mogu reć na jednom primjeru, nije prihvatljivo da netko može dobit potporu za solare na poljoprivrednom zemljištu, a ne može na krovu svoje štale.
Hvala. Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, g. tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ajmo da prvo osvijestimo koliko električne energije trošimo u Hrvatskoj. Znači po podacima koje smo mogli naći u dokumentaciji otprilike oko 18 Teravat sati trošimo. Ispravite me ako griješim, mislim da ne griješim. A otprilike 3 Teravat sata dobivamo iz nuklearke Krško sa tih 50% koliko trošimo iz te elektrane. I tih 3 Teravat sati zapravo nam predstavlja nekakvih 15-16% naše potrošnje. E sad, s obzirom da smo mi potpisali zahtjev za izjednačavanje energije iz nuklearnih elektrana sa energijom koja se dobiva iz obnovljivih izvora energije o kojima govorimo kad govorimo o europskoj zelenoj tranziciji, moramo biti svjesni da se u nekom periodu vjerojatno pripremamo da ćemo koristiti još i dodatne kapacitete nuklearnih elektrana da bismo dobivali zapravo električnu energiju iz tih elektrana. I sada, ako ćemo odustati od gradnje onoga što moramo izgraditi po ugovoru ili kako kaže kolegica da uzmemo tuđe kapacitete i te kapacitete platimo dodatnih 120 miliona EUR-a nemamo svojih kapaciteta, ako ćemo trošiti dodatnu energiju iz nuklearnih elektrana imat ćemo opet dodatne troškove. Ti troškovi će nam povećavati cijenu naše električne energije. Da li si to možemo dozvoliti ili trebamo pametnom politikom i pametnim pristupom naravno i sa lokalnim samoupravama i politikom na nivou države i svim ostalim aktima koje trebamo donijeti da sa tim otpadom upravljamo na pravi način? To je veliko pitanje. Ima u Europi zemalja od Francuske koja ima 58 nuklearki preko Rusije 36, Ukrajina 15, Britanija 15, Švedska 10 i Njemačka 8 pa tako sve dalje do zemalja koje nemaju uopće nuklearku. I neki će sad imati veliki problem da se riješe CO2. Uzmite npr. Poljsku. Poljska ima sve zapravo na ugljen i kako će riješiti taj problem? Znači mi se trenutno borimo protiv emisije CO2. I moramo naći pametan način da otpad koji je nastao prilikom proizvodnje energije koju mi koristimo, da taj otpad zbrinemo na pravi način. Da li ćemo ga zbrinuti kod nas, ako je takva politika, takav je zapravo bio i ugovor potpisan ako se ne varam ili ćemo ga zbrinuti negdje drugdje to je veliki, veliko pitanje. Ako ćemo to zbrinjavati negdje vani mislim da nam to zatvara vrata za daljnje korištenje energije iz nuklearki. S druge strane, mislim da taj novac možemo pametno potrošiti da bismo si osigurali druge zelene izvore energije. Ne znam da li ste vidjeli informaciju o sjevernom linku, North Link, gdje su se povezali Njemačka i Norveška, 2015. godine su počeli povezivanje i danas Njemačka dobiva električnu energiju iz Norveške. Zašto? Zato što je u Norveškoj energija jeftina. U nekom momentu je čak i električna energija u Norveškoj, cijena energije je bila u minusu. Zašto? Desilo im se da su bile velike količine snijega, da je dolazilo ljeto, ljudi su otišli na godišnje odmore, nije bilo potrebe na tržištu da se energija troši i cijene su pale ispod, ispod zapravo nekakve normale. I zapravo Nijemci u principu kad gledate logično, logično oni zapravo Norvešku koriste kao svoj akumulator za električnu energiju. A mi imamo velike potencijale, vodene potencijale, to bi nam mogao više naš kolega iz zadnje klupe ispričati o tome koliko se ti potencijali, koliki su ti potencijali pogotovo u rijeci Cetini, tako da moramo se taj novac koji imamo u rezervi da ga potrošimo zapravo za one izvore koje imamo na raspolaganju. A to je između ostaloga i vodena energija.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Paviću, ja ću samo ponoviti što sam rekla jer mislim da me niste dobro razumjeli. Dakle, ako je do sada u dijalogu sa Slovenijom postignut dogovor da se tamo zbrine visokoradioaktivni otpad i ako je išao dogovor u tom smjeru da se tamo zbrine nisko i srednje radioaktivni otpad koji će nastati nakon razgradnje nuklearke Krško odnosno nakon njenog radnog vijeka, mi ovdje govorimo o 50 metara kubnih otpada koji je u Hrvatskoj. Ja samo pitam da li je logično da se onda za to gradi posebno odlagalište ili da se za tih 50 metara kubnih također pokuša postići dogovor sa Slovenijom? Što je racionalnije? O tome je riječ.
Poštovani zastupnik Pavić.
Pa ja se s vama slažem što se tiče logike to je ok i bilo bi najbolje da nemamo nigdje u Hrvatskoj odlagališta nuklearnih otpada, to bi bilo najbolje za nas. Međutim, ja sam pitao konkretno ovoga tajnika kolika je razlika u cijeni. Bilo mi je rečeno da je razlika u cijeni u odnosu na ovo što gradimo u Hrvatskoj i ako to odlažemo u inozemstvu da bi nam bila razlika 120 miliona EUR-a. Mi tih 120 miliona EUR-a možemo negdje pametnije utrošiti. Molim? Bez [[Upadica: Ne, ne, ne možemo tako.]] znači dobro sam, dobro sam zapamtio cifru. Znači razlika je 120 miliona EUR-a i mi to možemo pametnije utrošiti. Utrošiti na način da to upotrijebimo za proizvodnju električne energije iz drugih izvora zelene energije. Samo to hoću reći. Mi moramo na neki način sudjelovati u tome. Slažem se s vama bilo bi dobro da nemamo to odlagalište, ali ako ne možemo bez toga ili ako nam je to preskupo onda moramo napraviti to što moramo napraviti.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pavić otvorili ste temu izvora energije. Dakle, svoje izlaganje ste počeli sa činjenicom koliko električne energije trebamo i da sumnjam da se ja, isto sumnjam da bi se bilo tko odrekao današnjeg komoditeta kojeg imamo i način življenja kojeg imamo. Jednako tako moramo znati da je Hrvatska zadovoljila one određene upute koje su bile sa razine EU kad je hidropotencijal prepoznat kao obnovljivi izvor energije. Ja se osobno zalažem da imao različitu lepezu, dakle i obnovljivih i nekakvih drugih stvari jer jedna mala zemlja košto smo mi ako se veže samo na jedan način to jednostavno neće biti dobro. Dakle, nešto što je bilo nezamislivo pret 3.g., ne trebamo dalje ić, a to je nuklearna energija, sad je otvorena ko tema. Ja mislim da je dobro da je otvorena ko tema i da o tome trebamo raspravljati, ali recimo kad govorimo o hidropotencijalu [[Upadica: Hvala, poštovani zastupnik Pavić]] sigurno je s aspekta zaštite okoliša veći problem [[Upadica: Hvala vam, hvala vam lijepa]] jezera nego nešto drugo.
Ja vas lijepo molim.
Hvala, hvala vam na … [[Govornik se ne razumije]]
Ja vas, pardon kolega Pavić, ja vas sve lijepo molim dajte se držite vremena, svi pređete što 5 sekundi, što 10, što 15 sekundi, kad se to zbroji eto mi smo sad, 6 sati je mi još nismo drugu točku niti iz daleka završili, imamo treću točku, ostat ćemo do 10 sati najmanje ako tako nastavimo. Ajdmo se držat vremena molim vas svi. Oprostite što sam vas prekinuo, izvolite kolega Pavić.
Hvala vam, trudim se da pojasnim jer u potpunosti se s vama slažem. Naime, radi se o tome da ćemo mi u nekom momentu imati veliki problem. Mi se trebamo na neki način riješiti CO2 s jedne strane, s druge strane potrošnja električne energije nam raste, a nismo u stanju u kratkom periodu koji je pred nama napraviti toliko vjetroelektrana i toliko sunčanih elektrana da bismo imali dovoljno energije za, za naše stanovništvo i za našu privredu. Prema tome, moramo naći još nekakav alternativni izvor energije, dal su to nuklearke il je to nešto drugo to je drugi par cipela, ali trenutno vidimo da i u Europi su nuklearke postale prihvatljive, prije 10-tak godina su bile neprihvatljive, danas je to sasvim drugačije. Smatram da mi možemo to napravit drugačije jer imamo dovoljno, dovoljno smo bogati vodom i mislim da možemo ovoga dobiti i energiju iz drugih izvora.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovani zastupniče kao što ste rekli, od ukupno potrošene energije 16% dobivamo iz Nuklearne elektrane Krško i to dobivamo po skroz popularnoj cijeni kako bi rekli od 40 eura za megavat sat. Zbog toga što imamo tako povoljnu cijenu koja dolazi iz nuklearnog izvora mi možemo i potičemo i ulažemo velika sredstva u razvoj obnovljivih sustava energije. I zato bi, da nam to sve skupa košta da zbrinemo slabo i nisko radioaktivni otpad kojeg je ukupno od 1981. akumuliralo 2405 m3, ne 50 m3, od ovih 2405 m3 polovica je naša Hrvatska koju mi moramo zbrinut. I ako se već otišlo sa preferentnom lokacijom Čerkezovac najdalje u istraživanjima i svemu ostalom, vjerujem da će se i završiti na kraju na toj lokaciji sa najvećim mogućim zaštitnim standardima okoliša. Jel to vrijedi da i dalje imamo nisku, nisku električnu energiju, cijenu, nisku cijenu električne energije?
Hvala. Odgovor izvolite.
Da, kao što sam rekao već u startu ja se slažem sa kolegicom da bi bilo bolje da nemamo odlagalište otpada u Hrvatskoj, to bi bili svi sretni i zadovoljni, znamo koji su bili otpori kad se trebala raditi nuklearka na Viru, kad se trebao raditi ovoga otpad odnosno odlagalište otpada na drugim lokacijama u Hrvatskoj. Prema tome, svi smo za to da odlagališta nema. Međutim, moramo poštivati s jedne strane ugovore, s druge strane moramo voditi računa o tome da naši građani normalno žive, da naša privreda normalno radi, da imamo normalnu cijenu električne energije i ako je strategija dobro napisana moramo se složiti s time da jednostavno moramo poštivati ugovore ili to platiti daleko više nego što je to potrebno, a baš da smo toliko bogati mislim da i nismo, imamo dovoljno veliki dug i prema Europi i prema našim građanima i smatram da trebamo biti odgovorni u trošenju tih novaca. Prema tome, pametna strategija [[Upadica: Hvala, hvala lijepa, vrijeme]]
Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Energija je vrlo bitna, energija je skupa i tko zna što će biti, energetska neovisnost je vrlo bitna, poglavito što se tiče sunca u RH koje nije iskorišteno, znači imamo previše Bogom datih dana što se tiče sunca, vjerujem da ćemo naše poglavito obitelji učiniti energetski neovisne, poglavito siromašne obitelji, mi ulažemo veliki novac. Što se tiče otpada i gospodarenja otpadom tu moram iskazati nezadovoljstvo, to sam i spominjao. A što se tiče same energije, kad pogledamo Pađene Krško, kad pogledamo Pađene-Krš onda ćete vidjeti da i ti obnovljivi izvori vjetroelektrane su na štetu hrvatskog čovika, nego je isključivo na štetu stranih investitora. Nije znači našla se nekakav balast nego se isključivo na štetu naroda koriste izvori energije. Hvala lipa.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Da, zato sam govorio o tome da trebamo imati pametnu politiku, trebamo imati pametnu strategiju da bi to bilo u korist našeg naroda i u korist naše privrede koja bi se trebala razvijati. Gledajte, uz malo sreće ukoliko fuzija bude ekonomski isplativa za 2, 3, 5, 7.g. nećemo više uopće govoriti o nuklearnog energiji, nećemo govoriti niti o nuklearnom otpadu više. Ono što moramo napravit napravit ćemo, 2023.g. su rokovi, kad to napravimo, to zbrinemo i nakon toga smo mirni. Možda se nađe neki novi izvor energije, ali trenutna situacije je takva gdje mi jednostavno moramo pronaći neki, neki izvor energije za onaj prijelazni period da možemo funkcionirati, da nam privreda može funkcionirati, država može funkcionirati, bez toga ne ide. I ponovo ponavljam, što se mene tiče osobno bilo bi najbolje da odlagališta otpada u Hrvatskoj nema, ali ako je nužno, a trenutno mislim da je nužno, moramo ga imati. Hvala.
Hvala lijepo. Nemate više replika. Gospodin Tomislav Okroša ima sada svoje izlaganje, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Iznimno zanimljiva i bitna tema danas na dnevnom redu je definitivno električna energija i ostali izvori energije su od značaja za cijeli svijet pa tako i za EU i za Hrvatsku. Svjedoci smo stvarno velikih problema kako u naglom skoku rasta cijena plina, nafte, električne energije i svih ostalih izvora energije i stoga jasno je da u ovom trenutku i EU počela preispitivati svoj dosadašnji stav odnosno stav većine o nuklearnoj elektrani, pa ću na tragu toga i govoriti. Pred nama je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Kao što znamo Nuklearna elektrana Krško je elektrana koja radi već gotovo odnosno nešto malo više od 40 godina i njezin rad je predviđen u narednih 20 i više godina. Radi se o snazi 630 megawata i radi se o sigurnom izvoru električne energije već evo dugi niz godina, ali jasno da smo uvijek s obzirom da smo suvlasnici Nuklearne elektrane Krško da smo i dužni sudjelovati u zbrinjavanju kako manje radioaktivnog otpada tako i onog radioaktivnog otpada sa nešto većim izvorom zračenja. Prije dva tjedna RH zajedno sa još devet država članica EU pridružila se otvorenom pismu u kojem se ističe važnost nuklearne energije u borbi protiv klimatskih promjena. Naime, dekarbonizacija zahtijeva trenutačne i duboke tranzicije u proizvodnji i potrošačkim aktivnostima. Obnovljivi izvori pri tom imaju ključnu ulogu u energetskoj tranziciji, međutim nuklearna energije je stabilan i neovisan izvor energije bez ugljika i mora biti dio rješenja u borbi protiv klimatskih promjena. Nuklearna energija prilika je za iskorak i razvoj snažne europske industrije s dodatnom vrijednošću, otvaranje novih kvalificiranih radnih mjesta i vodeću europsku ulogu u zaštiti okoliša i osiguranje strateške pozicije Europe kao i energetsku samodostatnost. Problemi s opskrbom bit će sve učestaliji i nemamo izbora nego diversificirati opskrbu. Moramo pripaziti da ne povećavamo svoju ovisnost o uvozu električne energije izvan Europe, stoga nuklearna elektrana mora biti dio rješenja. Neke od argumenata za nuklearnu energiju su dostupan, stabilan i neovisan izvor energije koji sprečava da europski potrošači budu izloženi nestabilnosti cijena na tržištu. Pred nama je mogućnost da kroz nuklearnu energiju otvorimo sigurnost opskrbe električnom energijom i da postanemo dio inovativne europske nuklearne industrije. Ta industrija bi u bliskoj budućnosti mogla osigurati i visokokvalificirana radna mjesta za više od milijun europskih radnika. Kako suradnja među državama članicama raste imat ćemo mogućnost gradnje tehnološki modernih reaktora kao što su mali modularni reaktori o čemu imamo prilike svjedočiti u Finskoj. Zbog toga nuklearnu energiju trebamo tretirati kao i sve druge izvore električne energije s niskim udjelom ugljika. Ovaj izvor energije nameće se kao alternativni resurs u uvjetima ubrzane energetske tranzicije. Prema obnovljivim izvorima energije dekarbonizacija zahtijeva trenutne i duboke tranzicije u našim proizvodnim i potrošačkim aktivnostima kako bismo ih učinili manje ugljično intenzivnima. Nuklearna elektrana je dostupna energija bez ugljika koja može isporučiti veliku količinu konkurentne električne energije bez povećanja naše ovisnosti o uvozu. U posljednjem izvješću međuvladinog panela o klimatskim promjenama vrlo jasno su iznesena predviđanja kako cilj vezan za globalno zatopljenje od najviše 1,5 do najviše 2 Celzijeva stupnja u 21. stoljeću nikada neće biti postignut osim ako u idući osam godina se ne dogodi znatno smanjenje emisije stakleničkih plinova. Da bismo pobijedili u borbi za klimu smatram da trebamo nuklearnu energiju. Hvala.
I vama. Imate niz replika, prvu repliku tražila je gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Okroša. Svjesni smo da živimo u vremenu brze digitalne tranzicije, nesigurnosti opskrbnih lanaca u ovom slučaju električne energije, ali isto tako i klimatskih promjena koje dovode do povećane potrošnje potrebe za električnom energijom. Vi ovdje govorite o opravdanosti na neki način i zadržavanja proizvodnje električne energije iz nuklearnih izvora, pa koje su po vama prednosti eto nuklearnih energana u odnosu na neke druge izvore energije? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam na vašoj replici. Pa svjedoci smo da se na globalnom tržištu kako plina tako i nafte događa sve veća potreba za naftom i plinom i zapravo postajemo sve više ovisni o trećim zemljama koji su najveći proizvođači nafte i prirodnog plina. Smatram da zagađenje koje nastaje uslijed emisije CO2, a to je upravo najviše prilikom korištenja nafte i prirodnog plina, sigurno znatno utječe na narušavanje zdravlja građana i sigurno kada bi se gledalo koliko je nuklearna elektrana učinila lošeg za zdravlje svjetske populacije sigurno je puno više lošeg za zdravlje učinilo energija sa proizvodnjom i visokim udjelom CO2 kao što su nafte i prirodni plin. Stoga smatram da nuklearna elektrana sigurno čišći oblik, stabilniji oblik električne energije i ono što ja smatram da je bitno reći da električnu energiju trebamo i trošiti u onim područjima gdje doista velika potrošnja tako da je bitno i gdje se proizvodi električna energija.
Hvala. Gospođa Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Zastupniče Okroša govorili ste o prednostima nuklearne energije i tu bih voljela čuti s vaše strane i komentar obzirom na potencijalne opasnosti kad govorimo o sigurnosti jer znamo da su se i Černobil i Fukushima dogodili i to se ne može zanijekati i uzeti u obzir. HEP je objavio na svojim stranicama da do 2030. godine planira povećati udio obnovljivih izvora energije sa 35 na više od 50% i to povećanjem snage i proizvodnje postojećih hidroelektrana, izgradnjom novih hidroelektrana, ulaganjem u vjetroelektrane, sunčane elektrane i ostale obnovljive izvore energije. Smatrate li da obzirom na stajališta koja ste iznijeli HEP treba revidirati onda ovaj svoj plan i okrenuti se nekim drugim izvorima energije?
Hvala, odgovor.
Smatram da HEP ne treba revidirati svoj plan zato što je u biti najstabilniji izvor električne energije je upravo imati diversificirani kompletan portfelj električne energije što znači naši obnovljivi izvori električne energije najviše dolaze upravo iz hidroelektrana, ali tu ovisimo o klimatološki o godini hoće li biti sušna godina ili će biti kišna godina. Ukoliko je godina kišna naši, naše potrebe za, znači naša vlastita proizvodnja električne energije je sigurno u većoj mjeri. No, međutim događa se da kod solarnih elektrana i kod vjetroelektrana ovisimo o mnogim faktorima kao što je, da li imamo, da li imamo dostatnu količinu sunčanih dana, imamo li dovoljnu ružu vjetrova tzv. na tim područjima. Stoga smatram da definitivno u našem ukupnom portfelju svi izvori električne energije trebaju biti zastupljeni, a najviše oni koje možemo sami proizvesti, a nuklearnu elektranu definitivno možemo.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, kaže da 6% ukupno svjetske energije dolazi iz nuklearnih izvora. Percepcija prema nuklearnoj energiji općenito prema nuklearkama nije sjajna i bajna kad se sjetimo one dvije katastrofe koje su nas pogodile no čini mi se da u zadnje vrijeme ipak dolazi do obrata i stručna znanost govori da su upravo nuklearke te koje mogu prije svega ne zagađuju sa CO2, a s druge strane mogu bitno doprinijeti u ovim uvjetima kad imamo strašno poskupljenje električne energije.
Hvala, odgovor.
Da, kao što sam i spomenuo svjedoci smo naglih klimatskih promjena koje prema stručnjacima dolaze zbog toga što i količina, količina CO2 u atmosferi iznad svih dozvoljenih ograničenja stoga smatram da ne trebamo bježati od potencijalnih opasnosti koje mogu doći iz nuklearnih elektrana ali trebamo pogledati i ovaj sve brže rastući momenat velikih klimatskih promjena kao što su ogromni požari, suše, poplave, silna nevremena koji će nažalost porast razine mora, zagrijavanje i topljenje leda, znači definitivno sve to što se događa je posljedica velike količine CO2 u zraku i smatram da trebamo učiniti sve prije nego što pređeno na potpuno ili djelomično na obnovljive izvore električne energije, da se trebamo poslužiti nuklearnom energijom.
Gospodin Ostojić.
Kolega Okreša, morate se odlučiti ili ste zastupnik HDZ-a ili ste lobist nuklearne energije. Ok, ili jedno ili drugo, ne može zajedno, budem vas prijavo za sukob interesa. Već kad govorite o 10 zemalja, koje su to zemlje? Finska spomenuli ste je, ima svoj interes. Francuska ima interes. Ostalih 8, Bugarska, Češka, Hrvatska, Mađarska, Poljska, Slovačka, Slovenija, Rumunjska. E je nam društvo. Gdje su mediteranske zemlje, …/nerazumljivo/… sigurnost tu je …/nerazumljivo/… ne razmišljate očito. Dakle, vi ste …/nerazumljivo/… stavite si bedž, recite lobiram, tražim, molim i to je ok. Ali nemojte pod krinkom jedne stranke, ma koja to bila stranka, propagirati nuklearnu energiju i govoriti samo benefite, a ne negativne strane. Ovo je opasno što radite, ovo je vrlo opasno posebno u državi koja živi i gdje svaka 5 kuna dolazi od turizma. Ako smo slobodni od nuklearne energije, ajde da budemo slobodni od odlagališta [[Upadica: Hvala lijepa gospodin Ostojić.]] nuklearnog otpada.
Hvala, odgovor.
Hvala zastupniče Ostojić, po vama onda znači na Fakultetu elektrotehnike i računarstva, Prirodoslovno-matematičkom fakultetu ne bi trebalo se učiti ništa o, o fuziji, o nuklearnoj znanosti jer samim time ako nešto o tome znaš automatski si lobist nuklearne, molim vas dozvolite da, … [[Upadica: Ne razumije se.]] molim vas [[Upadica: Molim vas, nemojte.]] da dozvolite da dovršim.
Gospodin Ostojić morat ću vam dati opomenu, nemojte, nemojte, evo, slijedi, evo imate opomenu, gospodin Ostojić imate opomenu.
Znači, znači ja ću samo završiti ono što, kao što i u vašoj znanosti postoje različiti načini i različita tumačenja kako riješiti neki problem, tako dozvolite da u energetici postoje različita mišljenja. Moje osobno mišljenje, stav kao čovjeka koji sam studirao na elektrotehnici i završio elektroenergetiku i smatram da je nuklearna elektrana, dobar, uz sve njezine mane, dobar izvor električne energije jer da nije dobar izvor mi ne bi koristili već 40 godina nuklearnu elektranu iz Krškog koja nam daje 16% naših godišnjih potreba za električnom energijom. Znači kad govorimo o električnoj energiji moramo znati upravo da kod obnovljivih izvora električne energije imamo periode u kojima proizvodnja nije dostatna. A nuklearna elektrana je sasvim dovoljna [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] za izravnavanje i energiju uravnoteženja [[Upadica: Vrijeme.]] takvim obnovljivim izvorima električne energije.
Gospodine Brkan, replika, povreda Poslovnika. Gospodin Brkan, izvolite.
Poštovani predsjedavajući evo žao mi je što moram dignuti povredu Poslovnika, ali i sami ste reagirali. Zastupnik gospodin Ostojić je povrijedio Poslovnik Članak 238.
Trebali biste, hoćete povući ili idete dalje. Kad sam već dao opomenu, hoćete povući?
A nisam znao, jeste dali opomenu?
Pa je.
Ispričavam se, nisam čuo ako ste dali opomenu.
Dobro, u redu, nemojte da gubimo vrijeme, mislim slušajte. Gospodin, nema replike na povredu Poslovnika. Gospodin Dreven Budinski [[Upadica: Gospođa.]] replike, gospođa Dreven Budinski, oprostite, oprostite.
Kolega Okroša, evo pitam vas kao čelnika jedne jedinice lokalne samouprave, čuli smo tu da se prostor, da su stanovnici Drniša neupućeni i da ne znaju o tome i da će im županija ispod ili iznad stola donijeti prostorni plan, pa da vas pitam da li je moguće donijeti izmjenu i dopunu prostornog plana, a da ne ide se na javni natječaj i da se ne ide u uvid. Znači ima javni natječaj koji čak traju i do godinu dana, da se upozna stanovništvo sa promjenama prostornog plana, a pogotovo ne na ovakvoj temi kad je odlaganje nuklearnog otpada u nekoj općini. Mislim da je ne samo ta općina Drniš, nego cijela županija a cijeli taj dio zainteresirani itekako za javnu raspravu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Izmjene i dopune prostornog plana svake jedinice lokalne i regionalne samouprave donose se, znači prvo ide se u donošenje takvih akata na općinskim, gradskim vijećima, županijskim skupštinama. Tada se ide i na uvid, tako da definitivno postoji vrijeme za javnu raspravu o izmjenama i dopunama prostornih planova. Svaka izmjena i dopuna prostornog plana je javno vidljiva, daje se na savjetovanje tako da definitivno ne stoji da stanovništvo u općinama ili gradu koji ste vi naveli neće biti informirano za bilo kakve izmjene i dopune njihovih prostornih planova.
Hvala. Gospodin Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega vi kažete nagle klimatske promjene. Kao energetičar i čovjek koji je ponosan na znanje matematike i elementarne fizike zanimljivo mi je da ste svi to primijetili kao naglo, vjerojatno je bilo baš ovo ljeto ta nagla promjena. Ali za vas i dalje nije krizna i nije razlog da se u ovom Parlamentu za razliku europskog proglasi klimatska kriza. To vi očito znanstveno možete objasniti. A da li znate da je slovenski sud donio odluku o tome da se mora napraviti strateška procjena utjecaja na okoliš i to na zahtjev slovenskih udruga za zaštitu okoliša i rješavanje klimatske krize i da to itekako prate i naše okolišne udruge kao i austrijske. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Da uvaženi kolega Matula, ne znam kako ste vi iz mog izlaganja shvatili da ja nisam zabrinut za klimatskim promjenama. Definitivno sam zabrinut. Nekoliko puta sam ih kroz izlaganje spomenuo, ali mi moramo biti vrlo jednostavni. Da, matematika je egzaktna znanost. Da, znači ako nama treba 300 nečega, 300 megavata, gigavata, teravata električne energije mi da bi zadovoljili dnevnu i godišnju potrošnju moramo toliko proizvesti, uvesti, stvoriti. To je egzaktna znanost. Znači da bi sustav funkcionirao mi moramo imati električne energije onoliko koliko nam treba. Problem je kod električne energije što je nju u većim količinama još uvijek nemoguće trajno spremiti, pohraniti kao što se može nafta i prirodni plin. Meni je, ja se apsolutno slažem i meni su zaštita okoliša jedna od bitnih tema, definitivno to podržavam i o tome trebamo raspravljati. Ali uvijek ja bih odgovorio protupitanjem što predlažem, koji je onda alternativni izvor električne energije a da bude dovoljno za naše potrebe?
Zahvaljujem se. Pa htjela bih vas zapravo pitati dva pitanja. Prvo je o rentabilnosti energije iz nuklearki. Kada računamo cijenu električne energije iz nuklearnih postrojenja, kada bi tome pribrojali investiciju koliki je ogromni trošak investicije i koliko je još veći trošak dekomisije, dakle jedne nuklearke. Došli bi do toga da za 5 do 10 godina s obzirom na razvoj tehnologije obnovljivim izvorima će energija iz nuklearki možda biti neisplativija od ove koju možemo imati iz obnovljivaca. Dakle zato me zanima kada gledamo na rok od pet do deset godina kako vi vidite da to može biti isplativo, jer sada da idete u gradnju novog reaktora, novog krila Krškog to neće biti gotovo unutar tih pet godina, nego između pet i deset najoptimističnija procjena kada će možda ta energija biti nerentabilna u odnosu na obnovljivce. Kako onda, koja pozicija iz koje vi zagovarate novo krilo nuklearke u Krškom?
Hvala. Odgovor.
Dobro definitivno pitanje, ali živimo u situaciji da se cijena prirodnog plina na svjetskom tržištu ušesterostručila u godinu dana. Tko je to mogao znati prije dvije godine. Možda će se udeseterostručiti cijena plina ili nafte u sljedeće dvije godine, a ono što je ja ništa ne zagovaram samo kažem činjenicu da su troškovi izgradnje nuklearne elektrane relativno fiksni i jasni. Znači trošak proizvedene količine električne energije iz nuklearne elektrane je relativno jasan kad govorimo o cijenama, a trošak uvoza plina, nafte ili uslijed ovih klimatskih promjena mi ne možemo doista znati što će biti za sljedećih 50 godina koliko će sigurno biti vijek novog krila nuklearne elektrane, što će biti i sa suncem, količinama kiše. Tako da u biti sve vam je u električnoj energiji dosta upitno i zato postoji burza električne energije kako na dnevnoj, mjesečnoj, godišnjoj razini.
Hvala. Vrijeme. I gospođa Zmaić zadnja replika.
Hvala. Poštovani kolega Okroša, desetljećima nismo riješili i nismo našli rješenje za nuklearni otpad u našoj državi, a znamo svi da nam je budućnost zelena tranzicija i obnovljivi izvori energije. Činjenica je da će kroz par godina sve funkcionirati na električnu energiju, na vodu ili na nešto drugo i da nam ti izvori trebaju. Kakvo je vaše mišljenje o nuklearnim elektranama i nuklearnoj energiji u odnosu na gospodarstvo i zaštitu zdravlja?
Hvala. Odgovor.
Električna energija na velika vrata i u prometu zamjenjuje benzin, dizel. Svjedoci smo evo po prvi puta u Njemačkoj je lani prodano više električnih automobila nego automobila na dizelski pogon. Znači definitivno se prelazi na električnu energiju kao izvor energije u prometu. Ono o čemu pričamo je onaj jedan faktor stabilnosti što se tiče zdravlja vrlo je upitno. Ja sam evo osobno još za vrijeme studiranja bio u Slovačkoj u njihovim novim nuklearnim elektranama, dakle ne da ne bi netko mislio kad se spomenu te zemlje da su to nazadne zemlje kao što je gospodin Ostojić htio implicirati. Znači to su zemlje koje su za svoje samostalnosti napravile nove nuklearne elektrane, pa evo možemo pročitati nešto o njihovoj sigurnosti ili narušenom zdravlju stanovnika tih područja. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Nemate više replika. Sada je na redu gospodin Vili Matula. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Moj dojam je da je ovogodišnja situacija klimatska, prije svega u Belgiji i u Njemačkoj koja je stvarno dovela do nevjerojatnih klimatskih pojava, razornih poplava u tim bogatim važnim, snažnim zemljama. Nevjerojatne temperature na Mediteranu u Grčkoj, a posebno na Siciliji meni se čini da je to sve bio razlog od čega je premijer Plenković doslovce pozelenio. I kao da ste i vi onda nakon toga na nekom team buildingu kao HDZ svi pozelenili. Mi smo vidjeli da naravno i veliki novac ste dobili od zelenog plana koji je velikim dijelom su upućeni, koji su već prije pozelenili usmjerio ali sada dolazimo do nevjerojatne stvari, a to je da se odjednom želi nuklearni lobij i nuklearne centrale i nuklearna energija pozeleniti. Pa to neće ići! Koliko god ona u nekim mjestima bila nužna ne može biti, ali ovdje se govori da je cijela Europa se preokrenula. Ma nije istina! Francuska se okrenula nakon što Macron nije uspio sirotinji nametnuti da oni plaćaju od svakog benzina prelazak na zelenu energiju. I nakon što je ta sirotinja poludila u žutim prslucima navalila, e onda se desilo što se desilo. Ali Merkel koja dopustit ćete nešto zna o fizici koju je studirala, a kemiju je završila na kvantnoj kemiji je doktorirala i zajedno sa svim tim ljudima nakon što im se učinilo da ipak disciplinirani Japanci ako se i njima spletom okolnosti može desiti takva katastrofa to se može desiti svima. Samo vam želim reći Danska, Austrija, Belgija, Španjolska, Švedska, Švicarska to su sve zemlje koje nikakav svič nisu napravili koliko god vi to željeli ovdje sada nama reći, niti će biti ikakvog novog krila slovenskog o kojem vi ovdje govorite jer ste se tako dogovorili. Ovdje nikoga to nije se pitalo, naravno. Radi se samo o tome da je to varka ne bi li se produžilo ovo dosadašnje stanje u Krškom za 20 godina. Ono što predlažu slovenski kolege i austrijski ja mislim da je to nešto jako dobro po pitanju Krškoga. Vjerodostojna polica osiguranja za slučaj potresa. To je nešto. Ako će ta polica biti stvarno uvjerljiva i ako će se to moći plaćati onda u redu, neka se produžuje taj rad i to isto onako kako predlažu tamo ljudi koji su tražili i dobili ovu vrlo dobru odluku suda, a to je da se u tom slučaju u ovim kriznim svim ovim argumentima koje ste spomenuli na pet godina, na pet godina da se to eventualno produžuje. A ne ovo što ste nam sada objasnili kako nam je tu kolega Brkan odjednom to uspio objasniti da se tu zapravo radi kad će se to sve spaliti u nekoj maloj grudici koju će se onda odnijeti u Čerkezovac i nikakav problem tu nije. Tu se potpuno zaboravlja da se radi o razgradnji nuklearne centrale. Pa zamislite da se ove poplave ili ono što smo u Češkoj gledali i to je isto razlog od kojeg ste vi toliko pozelenili svi. Kada ste vidjeli one pijavice nepojmljivo pohod koji su one napravile i štetu, užas, katastrofu. Zamislite vi da takve pijavice dođu sada na ovu nuklearnu centralu napravile bi tko zna kakvu štetu. A zamislite u trenutku razgradnje svega toga. To je sve vrlo osjetljivo, a šanse i za takve pijavice iz ljeta u ljeto su sve veće i veće ali vi naravno nećete izglasati klimatsku krizu. Zahvaljujem.
Prva replika gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega Matula ne bih htio da se shvati iz rasprave uvaženog zastupnika Okroša da je on nekakav lobista, da on lobira za nekoga. To je vrlo loša poruka i bila bi loša poruka. To nisu bile njegove riječi. No vratimo se na meritum. Mi u biti danas ovdje raspravljamo o zbrinjavanju nuklearnog otpada, ali smo temu proširili bitno šire i govorimo općenito o nuklearnoj energiji. Znači 16 teravata, 16 milijardi ako se prevede tako. Trebamo struju. 16% nam daje nuklearna elektrana Krško, kako nadomjestiti onaj ostatak? Koje rješenje po vama bi najbolje bilo, a da se može primijeniti u narednih ne znam pet, deset ili petnaest godina, trideseta, pedeseta a da građani budu zadovoljni sa cijenom energije koju će plaćati s obzirom na standard koji imaju u vlastitoj zemlji.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Uvaženi kolega Ivanoviću stavimo na krovove za početak solare počnimo to u većim gradovima, a pogotovo u Dalmaciji gdje sunca ima u izobilju. Prođite alpske zemlje, prođite u Austriji vidjet ćete da gotovo na svakom, u Sloveniji već ima, da imate solare gotovo na svakom svinjcu, na svakoj štali. Napravimo to. To možemo srazmjerno brzo. Zaposlit ćemo ljude, zaposlit ćemo ljude oko toga i to može biti itekako važan posao i onda ćemo vidjeti iz godine u godinu koliko se događa. Osim toga baterije se razvijaju enormnom brzinom i već sada u Americi se deponira. Da, … [[Govornik se ne razumije.]] to već radi odavno da deponira dio te sunčeve energije u te baterije, time puni te svoje Tesla aute i sve to radi. Znači moguće je, ali ne smijemo više dozvoliti da vi radite takve pothvate u kojima se gubi povjerenje kao što je recimo bilo sa vjetroelektranama.
Hvala lijepo gospodine Matula. Gospodin Brkan.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica Radin: Mikrofon.]] Nisam ja rekao mi ćemo kompromitirati. Ja sam navodio primjer kako to već sada radi nuklearna elektrana Krško. Znači radioaktivni otpad, ozračenu radnu odjeću, materijal, filtere koji se ne mogu dekontaminirati šalju u Europu, rade im uslugu smanjivanja, taljenja, izgaranja i takve komprimirane, obrađene vraćaju se nazad i skladište se u nuklearnoj elektrani Krško. Ista stvar, ako bi došlo do izgradnje centra, a doći će do izgradnje centra za radioaktivni otpad u Hrvatskoj će se ponavljati postupak i za naš dio toga radio aktivnog otpada. A ja vas pitam da li ste vi zabrinuti što od kad je prvi rendgen došao u Hrvatsku sav institucionalni radioaktivni otpad vam stoji tu na Institutu za medicinska istraživanja zapečaćen ili u Institutu Ruđer Bošković bez da je komprimiran.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem uvaženi kolega Brkan. Da, manje sam zabrinut jer sami ste rekli od prvog rendgena na ovamo imam veliko povjerenje u medicinsku struku i stvarno mislim da su to vrlo odgovorni ljudi i da to dobro rade i da je tu manja šansa kako god bilo, ali slažem se da to treba odložiti negdje, da o tome treba pitati ljude kojih se to tiče oko te vojarne Čerkezovac. Svakako treba o njima razgovarati, a ne izbjegavati tu raspravu. Ja sam pomalo reagirao, ja sam razumio da se to šalje van, da ja sam rekao da mi, bio sam i fasciniran sa kojom količinom podataka tehničkih da raspolažete. I ja sam prvo pomislio da ste vi baš ono u tom smislu stručan, ono da kada ste to toliko detaljno išli opisivati.
Hvala. Gospodin Kolarek.
Poštovani kolega Matula, rekli ste jednu vrlo interesantnu stvar a to je instrument osiguranja. Dolazimo ne samo ja tu je i kolegica Marić iz Međimurske županije gdje je najveće akumulaciono jezero i hidrocentrala Čakovec 1 Čakovec 2. Dođe li do bilo kakvog potresa, znači poplavit će se više od trećina Međimurja i Koprivnica. Da li instrument osiguranja onda vrijedi i za nas ne samo za područja gdje se zbrinjava radioaktivni otpad ako ste me shvatili?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Kolarek, ja sam uvjeren da u tom smislu se rade isto tako procjene i nadam se da je to isto tako se u stanju napraviti i da možete dobiti takvu jednu policu. Želim vjerovati da je to moguće. Ja vam govorim zato što je Krško toliko blizu. Vi ste kao Međimurje ipak bitno dalje sada. Ipak u tom smislu ste dalje od ove trusne situacije u kojoj smo se našli i u Zagrebu i u Krapinsko-zagorskoj županiji, a posebno na Baniji. Krško je vrlo, vrlo blizu tome. I to koliko god je ono građeno za 8 stupnjeva to bi trebalo u najmanju ruku sada procijeniti i ponovo provjeriti ako bi se radilo to novo krilo 8 milijardi eura teško.
Hvala. Nemate više replika. Hvala. Sada je na redu gospođa Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pokušat ću dotaknuti svaku temu koju sam htjela reći i u ovoj svojoj raspravi u ime kluba zastupnika, ali i koju sam čula tijekom vaše rasprave, odnosno tijekom replika. Naime, malo smo se udaljili od teme. Počeli smo raspravljati o tome hoćemo li nuklearnu energiju ili nećemo iako je dobra i ta rasprava, iako je dobro da se uopće raspravlja o tome što hoćemo, a što nećemo makar mi ovdje ako se građane ne pita. Međutim ja sam tu izdvojila tri stvari koje se zakon dotiče, odnosno koja su osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom. Između ostalog ustrojavanje Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. S tim u svezi je osnovni problem ne pitanja niti lokalnih vlasti, niti građana općine Dvor vezano uz ustrojavanje tog centra gdje će se otpad skladištiti. I kolegici zastupnici iz redova HDZ-a, ja se ispričavam zaboravila sam prezime koja je pitala, postavila pitanje svom kolegi zastupniku koliko dugo, odnosno na koji način se donose prostorni planovi a rekli ste i sama u svom pitanju da se prostorni plan donosi na način da se objavljuje javni natječaj, ja vas citiram: „koji traje godinu dana.“ Ne, prostorni plan se ne donosi na način da se objavljuje javni natječaj od godinu dana, nego u vrlo lošoj i sporoj proceduri i ta procedura donošenja prostornog plana može potrajati godinu i više dana. Ali prostorni plan je županijski i općinski, odnosno gradski. U ovom slučaju općinski. Dakle, općina se, lokalna vlast oštro protivi određivanju ove lokacije kao lokacije odlaganja tog otpada. S tim u svezi po osobnom iskustvu ugradit će se u županijski plan gdje HDZ ima većinu, dakle gdje će se moći ugraditi i onda će država jednostavno direktno temeljem prostornog plana županije neposrednom provedbom staviti tu lokaciju, odnosno to odlagalište baš tamo gdje stanovnici te općine ne žele. Zar je važnije nas 150 ovdje od 6000 stanovnika općine Dvor? Žao mi je da među nama nema ni jednog jedinog stanovnika općine Dvor. Zašto nitko od nas nije pitao barem jednog stanovnika općine Dvor da li on to želi u svom dvorištu? Nije jer nas nije briga, a nismo ni dužni mi koliko su dužni gospoda i gospođe iz ministarstva. A jesu li ih pitali? Po svim izjavama i lokalnih vlasti i stanovnika nisu i to je ono što je žalosno. Dakle, ja uopće ne sporim, ako se stanovnici usuglase sa tom lokacijom pa nema problema. Ali netko ih mora pitati, mora pitati. Što se tiče druge točke namjena, izvori i upravljanje sredstvima fonda. Ono što mene zanima u što se ulagalo, kome se posuđivalo? To nigdje ne piše detaljno, da državni tajnik je rekao da je fond kroz vrijeme povećao sredstva koja dobiva iz HEP-a, proračuna HEP-a ulaganjem u vrijednosne papire, dionice itd. Ali mene zanima gdje je završio taj novac, odnosno gdje se sve ulagalo. Koje su to točke gdje se novac gubio? Negdje se gubilo, negdje se dobivalo. Očito se više dobivalo nego što se gubilo. Ali mene zanima jer je to javni novac gdje se gubilo ulaganjem u što, u koga? Ono što je treća točka mog interesa obveznici plaćanja sredstava i naknada u fond su isto tako predmet ovog zakona, ali želim ovdje istaknuti HEP je obveznik plaćanja u taj fond. HEP iz svojih sredstava. Tko plaća novac HEP-u odnosno od kud novac HEP-u iz džepova građana Republike Hrvatske? Svi smo tu slušali kako je struja relativno jeftina, jer imamo i izvor nuklearke. Ma što je jeftina? Pa jel' vi znate kolike su naknade uz onaj tržišni trošak električne energije? Naknade koje sam tražila da se smanje u ovoj situaciji ili da se ukinu. Sve to građani plaćaju iz tih naknada, iz tih sredstava HEP ostvaruje dobit od milijardu i pol koji velikim dijelom čini mi se polovicu vraća u državni proračun, nije sposoban izvršiti investiciju koja bi omogućila smanjenje onog uvoza električne energije od 34% o kojoj svi mi pričamo pa ne bismo morali kao što je kolegica Petir i rekla uvoziti niti nuklearnu energiju, nego bismo iz svojih izvora. Onda se pitate , netko je ovdje od vas zastupnika postavio pitanje a što ćemo, u što ćemo onda ulagati. Pa nuklearna energija je najčistija od ovih dostupnih. A šta je sa geotermalnim izvorima koje smo samo tako dali u vrlo sumnjive koncesije koje se povlače po emisijama Provjereno, po televizijama itd. Zašto dajemo sve? Sve naše energetske izvore naftu predajemo Mađarima. Pročitajte današnji Nacional. Geotermalne izvore u koncesije dajemo, obnovljive izvore dajemo samo velikima vjetroelektrane. Građane nitko ništa ne pita, ali kad je otpad u pitanju e tu smo baš brzi da građanima uvalimo.
Hvala lijepo. Gospođo Ahmetović imate replike pa ćete moći nastaviti. Gospođa Marić prva replika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, vi ste govorili u izlaganju. Prije toga sam ja i u replici spomenula znači može se vidjeti da je u medijima još prošle godine fond navijestio da će za informiranje javnosti o skladištu u Čerkezovcu angažirati agenciju za odnose sa javnošću i za to investirati tri milijuna kuna i da će jako bitno biti transparentnost, komunikacija, sprječavanje dezinformacija. Rekli ste, dakle i poznato nam je da zapravo lokalno stanovništvo, jedinice lokalne samouprave nitko baš puno nije ništa niti pitao niti im objasnio koji će biti benefit za njih. S druge strane imate bivšeg voditelja Zelene akcije koji kaže da zapravo mi radimo političku bedastoću nametanjem ovakvog odlagališta blizu bosanske granice, a s druge strane Slovenci rade ekološku bedastoću. Znači s jedne strane nitko ne objašnjava ništa lokalnom stanovništvu, s druge strane imate opet nekakve kontradiktorne izjave struke, odnosno politike. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala kolegice Marić. Pa upravo to i jeste čudno. Čudno je to što se toliki novac ulaže već godinama u smjeru osposobljavanja lokacije koja to nije. To je kao preferentna lokacija. To je netko već odlučio, ali se ne usudi reći da je to odabrana lokacija bila ona povoljna ili nepovoljna. Pa ta lokacija uopće nije utemeljena niti u jednom dokumentu, čak ni u prostornom planu, ljudi niti u prostornom planu. A već ste potrošili novac i trošite i nastavljate trošiti, jer znate da ćete vi to napraviti pa kud puklo bila ona povoljna ili nepovoljna. Kad govorite nitko nije pričao sa stanovnicima o benefitima. Tu se spominje naknada. Ja pozdravljam naknadu, ali nema te naknade ljudi, nema te naknade koja će kompenzirati ili platiti ljudima dostojanstvo da ih nitko nije pitao da se smjesti takav otpad ili bilo što drugo u dvorište njihove djece, u njihovu budućnost. Ne postoji ta naknada. Postoje ljudi sa dostojanstvom i koji žele budućnost, ne trebaju im vaše naknade.
Hvala. Gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Ahmetović ja ću se vratiti na onu temu prostornog planiranja. Dakle, država ima svoju obvezu koju si je zakonom propisala da napravi državni prostorni plan. Da bi napravila državni prostorni plan prije toga trebaju se napraviti i strateške procjene utjecaja na okoliš. Što znači strateška procjena utjecaja na okoliš da predvidi te dvije, tri ili četiri lokacije i da vidite njihove komparativne prednosti, odnosno mane. Tog postupka nema. To ne postoji, a za sve mora biti obaviještena javnost. Pa danas se ovim pametnim telefonima u bilo kojem trenutku može vidjeti šta je na prostoru njihovog tamo gdje oni žive ili neposredno gdje je moguće. Dakle, vi samo onda usporedite karte koje danas postoje i koje su vjerodostojne bi došli do toga da vidite gdje je uopće moguće planirati, a ono što od države se očekuje, dakle od centralne države da se opredijeli da li uopće kod nas odlaganje ili ne, a onda ako da kako.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa potpuno ste u pravu. Ono što je nevjerojatno da država izrađuje nacionalne strategije, planove sa pogledom do 2020. do 2030. pa sa pogledom do 2070. u budućnost, a uopće ne razmatra prostor. Znači netko jednostavno sjedne i mora nekakav papir napisati, nekakav dokument i eto malo se sjeti možda Bakra, možda Omišlja, možda ne znam Kraljevice, možda Dvora, možda ovoga, možda onoga. Pa gdje ćemo nešto smjestiti, pa hajmo baciti tamo pa ćemo lako. Pa ako se oni budu bunili, ako to nije povoljno nema veze, mi smo se sjetili, mi smo tako odlučili. To će tamo biti i gotovo. Upiši u nacionalnu strategiju i mi sad radimo po nacionalnoj strategiji zato što se sve radi obrnuto od onog logičko razumskog i utvrđenog i zakonom utemeljenog puta potpuno obrnuto. I kad ćete vi pričati sa tim stanovnicima? Kad izradite studiju utjecaja na okoliš? Tad više ni ne morate pričati, tad je stvar gotova jer znate da će se ta studija utjecaja na okoliš usvojiti. Vi to znate.
Hvala. Gospodin Brkan.
Poštovana kolegice Ahmetović, ja shvaćam zabrinutost bilo kojeg čelnika jedinice lokalne samouprave kada netko u vašu općinu želi staviti nešto za što vas nitko nije pitao. Sasvim razumljivu zabrinutost da će tu studiju utjecaja na okoliš se usvojiti čistom većinom dizanja ruku. Ali ja mislim da ste ipak predaleko otišli. Čuli smo i danas od državnoga tajnika da kontakti sa općinom postoji, da se razgovara sa njima, da se traži prostor za ured u općini Dvor gdje će se davati informacije na ovu temu, da taj ured se u biti i plaća. I ja vjerujem po ovoj sadašnjoj analizi, ako smo tek u stanju znači provođenja javne nabavke izvođača Studije utjecaja na okoliš, da će biti urađeno i sve ovo ostalo u skladu sa zakonima i zdravim propisima i da će javnost biti upoznata o svim štetnim, a i možda i dobrim posljedicama za njih uopće. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Brkan uz dužno poštovanje znamo i vi i ja što ja govorim i vi me jako dobro razumijete i itekako me podržavate, ali to ne smijete izreći. Dakle ono što je problematično u cijelom prostoru je činjenica da se najprije odredi i utemelji, odnosno kaže da će ta lokacija biti upravo ta lokacija, a onda kad se ljudi pobune, a lokalna vlast i stanovništvo se itekako pobunilo, e onda se počne razgovarati, onda se kaže razgovara se. A koji je rezultat razgovora? Nema ga, neće ga biti jer ljude ne možete kupiti. Svašta možete kupiti, ali neke ljude ne možete kupiti. Dakle u tome je problem. I nema te naknade sa kojom ćete kupit te ljude, ne postoji. Ne postoji!
I na kraju gospodin Matula.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Ahmetović, podržavam, potpuno se slažem sa vašim interesom i borbom za građane općine Dvor. Ipak bih htio reći da je sve to i dalje račun bez krčmara i da je ta odluka slovenskog suda za nuklearnu elektranu Krško, jer je presudio da traži pozitivnu stratešku procjenu utjecaja na okoliš kao što se ovdje govori i o procjeni utjecaja na okoliš za Trbovsku goru, za vojarnu Čerkezovac u općini Dvor. Međutim, ovdje je vrlo jasno rečeno, a ključna stvar je u tome ako se prije kreće u razgradnju ovo je fond za razgradnju ne samo za gradnju ovog skladišta u općini Dvor, nego za razgradnju nuklearne elektrane i za smještaj onog otpada koji će se tek tada pojaviti.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Ja se slažem sa vama. Zapravo je to bila vaša konstatacija. Ali ne samo to. Ja bih htjela i odgovoriti na jedno pitanje koje u međuvremenu postavljeno da li nam se više isplati odložiti to u Sloveniji ili kod nas graditi centar, pa je bilo rečeno da će se ako se kod nas izgradi centar uštediti 120 milijuna eura što je 900 milijuna kuna. 900 milijuna kuna toliko će se uštediti, a HEP-ova dobit je milijardu i pol kuna koja se ne koristi za investiciju da bi se smanjio uvoz električne energije. Dakle, HEP ima taj novac da jednostavno taj otpad preda u Sloveniju. Da li me razumijete? HEP masno naplaćuje električnu energiju kad uspijeva, kad uspijeva čak i generirati dobit od milijardu i pol kuna, a ne želi ju, nije sposoban, ne želi raditi, ne želi osposobiti Hrvatsku da ne uvozi 34% električne energije jer ne želi dostatnu termoelektranu.
Vrijeme. Hvala. Hvala lijepa. Nemate više replika. I sada su na redu završne riječi. Prvi je gospodin Ljubomir Kolarek koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo na kraju jedne ja ću reći dinamične i kvalitetne rasprave na prvom čitanju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgoradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško ovaj zakon povezan je i sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radio nuklearnoj sigurnosti koja će biti poslije na redu. Ponovit ću još jednom ono što smo čuli i što je bitno i važno predlagati u njoj. Ovim prijedlogom zakona namjeravaju se u rediti sljedeća osnovna pitanja koje državno tijelo ostvaruje osnivačka prava u odnosu na fond, kojem tijelu fond odgovara za svoj rad, opseg odgovornosti fonda z svoj rad, opseg jamstva RH za rad fonda i poslovi javne ovlasti fonda. Ukratko. Izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva iz nuklearne elektrane Krško uskladit će se odredbe iz trenutno važećeg Zakona o fondu sa novim ili izmijenjenim zakonskim, podzakonskim i provedbenim propisima koji izravno utječu na djelatnosti i ovlasti i obaveze fonda. Bitno je naglasiti da će izmjenom zakona biti omogućeno osnivanje i upravljanje Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada od strane fonda. Ovdje nema previše tajni i nejasnoća jer se ovim zakonskim prijedlogom zapravo usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Naime, RH se zajedno sa Republikom Slovenijom potpisom međudržavnog ugovora, te prihvaćanjem svih međunarodnih konvencija, direktiva i sličnog obvezala razgraditi i zbrinuti istrošeno nuklearno gorivo ili radioaktivni otpad nastao radom i razgradnjom elektrane. Ovakve su teme deponija, smještaj i zbrinjavanje otpada i briga za otpad … [[Govornik se ne razumije]] osjetljive i rado se na njima skupljaju poeni ili oni pozitivni ili ovi negativni. Ne samo kada je riječ o nuklearnom otpadu gdje sama riječ može utjerati ljudima sumnju i strah već su svježi primjeri zbrinjavanja otpada i stvaranja ekoloških bombi u našim gradovima koji bi trebali biti sinonim za razvoj. Naravno da se ovdje radi o sasvim drugim vrsti otpada i sasvim drugim pravilima. … [[Govornik se ne razumije]] htio bih naglasiti da se kod ovih tema pokušava pristupiti što pažljivije, razboritije i kvalitetnije. Svjedoci smo velikih i stalnih promjena oko opskrbe različitih oblika energije. RH ovim zakonom htjeli mi to priznati ili ne učvršćuje i ustabiljuje svoju energetsku budućnost jer 15 ili 16% energije nije za odbacit, zato je potrebno biti pametan i realan, stupiti u kontakt sa jedinicom područne i lokalne samouprave u izgradnji postojećih prostornih planova jer smatram da te jedinice ili ta jedinica mora imati bonitete. Dobro je i da i oni u tome sudjeluju i odlučuju. I ono što je najvažnije od svega predloženi zakon usklađen je sa strategijom, sa nacionalnom strategijom i Nacionalnim programom RH. Iz tog razloga Klub HDZ-a će podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško u prvom čitanju, a ukoliko će biti kvalitetnih prijedloga i primjedbi naravno da će se razmatrati i podržati.
Hvala. Sada je na redu gđa. Ružica Vukovac koja će govorit ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] Ovim izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada izvršava se provedba obveze RH prema nuklearnom otpadu nastalom radom Nuklearne elektrane Krško i zbrinjavanjem ostalog radioaktivnog otpada, što je svakako hvale vrijedno. Međutim, Zakon o fondu stupio je na snagu 2007. i otada nije definirana lokacija odnosno predviđena je lokacija izgradnje spremišta na prostoru bivše vojarne Čerkezovac na Trgovskoj gori pored Dvora na uni u blizini granice sa BiH koja očito donosi prosvjed lokalnog stanovništva sa obje strane granice, što je još jasnije nakon ove provedene rasprave. Niskoradioaktivni otpad nastaje u bolnicama, laboratorijima, industriji i nuklearnom gorivu, ciklusu. Tu vrstu otpada zapravo čine uglavnom zaštitna odjeća, rukavice, alati, krpe, materijali za čišćenje odnosno sve što sadržava manju recimo to tako količinu uglavnom kratkoživućih izotopa. Nastanak nisko i srednjeradioaktivnog otpada jedna je od nus proizvoda proizvodnje električne energije u nuklearnim elektranama. Ove vrste otpada imaju kraće vrijeme raspadanja i otpuštanja. Visokoradioaktivni otpad sastoji se od visokoradioaktivnih fizičkih produkata i nešto teških elemenata sa znatno dužim vremenom poluraspada. Visokoradioaktivni otpad zauzima 3% volumena ukupnog radioaktivnog otpada, ali 95% ukupne radioaktivnosti. U Hrvatskoj dosada nisu obavljena istraživanja povoljnih lokacija za odlaganje visokoradioaktivnog otpada. Takvo istraživanje bi ponovno trebalo obuhvatiti cijelo područje RH, ali postoji očito mogućnost i da se otpad odloži na nekom od centralnih mjesta unutar EU. Dakle, kad bi i lokacija Čerkezovac postala odlagalište za nisko i srednjeaktivni otpad ne bi bila odlagalište i za onaj visokoradioaktivni. Stoga stoji i pitanje ako se u 14.g. nismo mogli dogovoriti oko lokacije spremnika hoćemo li to uspjeti do kraja životnog vijeka Nuklearne elektrane Krško? Do 2060. Hrvatska mora imati rješenje i za odlagalište niskog i srednjeradioaktivnog otpada koje će predstavljati finalnu lokaciju, pa se ovdje postavlja pitanje kamo onda sa visokoradioaktivnim otpadom? Da bismo pobijedili u borbi za klimu trebamo nuklearnu energiju. To je sve za nas ključno i smatraju pouzdano sredstvo za niskougljičnu budućnost, kaže se u tekstu inicijative zašto je Europljanima potrebna nuklearna energija koju su u ime RH potpisali potpredsjednik vlade i ministar financija Zdravko Marić, te ministar gospodarstva i održivog razvoja Tomislav Ćorić. Nesumnjivo, nuklearna energija je visokoučinkovita bez emisije CO2 i sa razumnim rizicima razgradnje i skladištenja otpada. Hoće li Hrvatska jednog dana imati vlastitu nuklearku ili će se samo mala skupina podobnih opet nagrabiti novca poreznih obveznika ostaje nam tek da vidimo ali poznavajući njihovu neutaživu glad za našim novcem odgovor je nakon svega već viđeno, bojim se jasan svima kao dan. Zahvaljujem.
I vama. Gđa. Sandra Benčić nastupat će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, također završno. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Mi razgovaramo ovdje u ovom saboru o zelenoj tranziciji već godinu dana. Klimatske promjene nadam se da vas nisu zatekle kao pitanje ili nešto što se naglo događa jer je to nešto po čemu evo moji kolege još dok su bili aktivisti rade od 1990.-'91.. Međutim, u ovih godinu dana kako intenzivno razgovaramo o zelenoj tranziciji u saboru nikada, nikada do sada se nuklearna energija kao zelena energija nije spominjala, niti jednom i onda je došlo do ovog velikog tvista, pa ajmo vidjet u kom kontekstu se taj veliki sad preokret dogodio. On se događa neposredno nakon izbora u Njemačkoj kada više muti nije muti, otišla je u penziju, došli su neki novi koji trebaju sastaviti vladu i tipično HDZ-ovski dolazi do dramatskog prevrata u stilu kralj je umro, živio kralj, novi kralj je vjerojatno Emanuel Macron, pa sada više dakle nije Njemačka ta u koju se ugledamo po pitanju energetske politike nego smo stali na stranu Francuske koja je uspjela okupiti 10 zemalja da potpišu pismo kojim se traži da nuklearna energija bude tretirana kao zelena energija u smislu financiranja od strane Europske komisije, EU je prije 7 dana odlučila da će odluku o tome da li će se održivim financiranjem smatrati financiranje nuklearne energije odgodila jer zapravo kada pogledamo listu zemalja koje su to potpisale zajedno sa Francuskom vidimo da imamo ozbiljni procjep unutar EU gdje smo mi opet stali na dobro nam poznatu stranu. Pa tako su to pismo da je nuklearna energija zelena energija potpisale Francuska, Bugarska, Hrvatska, mi dakle, Češka, Finska, Mađarska, Slovačka, Slovenija i Rumunjska. Jasna nam je linija po kojoj većina tih zemalja ide i gdje smo se opet svrstali. Tako da želim reći da ovo nije rezultat promišljene energetske politike HDZ-a već stvar izmjene političkog konteksta na razini EU gdje valjda g. Plenković sada traži novog zaštitnika jer više tog zaštitnika nema u Angeli Merkel, a činjenica je i da evidentno buduća nova njemačka vlada neće biti ona koja bi njemu zaštitu pružala. Govorila sam nešto o cijeni i postavila pitanje o cijeni energije koja dolazi iz nuklearnih elektrana, pa je i vaš kolega priznao da zapravo nema odgovor na pitanje koja će biti cijena nuklearne energije za 5 do 10.g. i da li smo sigurni da će biti jeftinija od cijene energije iz obnovljivih izvora. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga što kao prvo troškovi izgradnje nuklearke su veliki, troškovi dekomisije ogromni, troškovi skladištenja nuklearnog otpada isto tako su ogromni, zahtjevi za sigurnost koji se povećavaju zbog međunarodnog konteksta, sigurnosnog konteksta, terorizma itd., također u nuklearkama koštaju, međutim košta i materijal. I ako sada zamislimo situaciju da će se većina država povesti za ovom situacijom i preći na nuklearnu energiju barem kao oblik stabilizacije energetskog sustava onda će i cijena tog materijala odnosno urana rasti i onda je pitanje da li će, a cijena istovremeno tehnologije za obnovljivce pada, pitanje je šta će za 10.g. kada će se to uspjeti izgraditi, što će biti jeftinija verzija, al ne, mi idemo u tom smjeru jer vidimo da je to kvikfiks. Umjesto da investiramo u tehnologiju za obnovljive i umjesto da zajedno sa EU istražujemo vodik kao oblik, kao resurs za očuvanje energije, kao resurs za očuvanje energije i znamo da već postoji ta tehnologija da treba unaprjeđenje, ali to unaprjeđenje se događa u roku od 3 do 5.g., svakako unutar 10, a mi idemo u ogromni trošak za koji ne znamo kako će završit za 10.g., evo ja to ne razumijem.
Hvala. Gđa. Mirela Ahmetović govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Na kraju ove rasprave o zakonu zapravo mogu utvrditi da usklađene zakona sa europskim direktivama nije upitno, poželjno je naravno iako kasnimo, al poželjno je i to pozdravljamo. Reguliranje forme funkcioniranja fonda nije upitno, ona se mora regulirat, taj fond postoji, dakle mi moramo imati jasne zakonske odredbe usklađene sa europskim direktivama koje funkcioniraju. Ali ono što stalno žalosti, žalosti da sa aspekta građana kojih se ovaj zakon tiče, kao kad raspravljam i o bilo kojem drugom zakonu stvari ne funkcioniraju, ne funkcioniraju na terenu. Znate kako će funkcionirati? Odradit će se forma, pokrit će se papirima, kao što sam rekla pokrit će se potpisima hrabrih pomoćnika jer ministri nisu toliko hrabri i onda će se reći evo tu je dokumentacija, sve je u redu, sve je ispravno, idemo u izgradnju, a građane, koga briga za građane, niko ih ne pita. Podsjećam dakle još jednom i ovdje prisutnog državnog tajnika i njegove suradnike, ali naravno ovom prilikom i ministra Ćorića i premijera na Europsku povelju o lokalnoj samoupravi koja daje pravo građanima Općine Dvor sudjelovati u suodlučivanju o projektima čija je gradnja planirana na njihovom području, a posebno kada se radi o projektima ovakve vrste. Isto tako podsjećam i na čl129.a Ustava RH kojim je jasno propisano da jedinice lokalne samouprave obavljaju poslove iz lokalnog djelokruga gdje se neposredno ostvaruju potrebe građana, a osobito poslove koji se odnose na prostorno i urbanističko planiranje. I nemojte preskakati nadležnosti pojedinih razina, nemojte preskakati lokalnu razinu, nemojte ići u neposrednu provedbu prostornog plana županije kada to uspijete, taj plan uspijete izmijeniti, nemojte donositi poseban zakon tzv. lex o ovoj lokaciji jer je moguće da ćemo i to doživjeti, s obzirom da i kad donesete poseban zakon o ovakvom projektu, kao što ste to učinili sa LNG terminalom onda vam konzument tog zakona tvrtka LNG Hrvatska ne poštuje taj zakon kao što ne poštuje odredbu u zakonu koja kaže da terminal mora biti pod zastavom RH, a on je i danas pod zastavom Maršalskih otoka. E pa to vam je strateški energetski projekt RH kojim se toliko hvalite. Nemojte to učiniti i u Općini Dvor i stanovnicima Općine Dvor. S obzirom da je izgradnja centra strateški interes RH, bilo bi vrijeme da ta ista RH odredi strateškim interesom i svoje građane, konačno da te građene nešto i pita kada im odlučuje o životu kao što ovim projektom odlučuje o životu građana Općine Dvor. Za tu komunikaciju nisu potrebna gospodo tri milijuna kuna za kojekakve PR agencije nego malo poštovanja tih ljudi. Pa evo Vladi RH, premijeru Plenkoviću i ministru Ćoriću upućujem apel učinite jednom pravu stvar, učinite jednom pravu stvar, postupite ispravno i s dostojanstvom prema tim ljudima koji sa svojom djecom samo žele živjeti kao što vi živite tamo gdje živite, bezbrižno ili točnije, barem bez još i te brige na ramenima jer oni nemaju kamo i nemaju s čim otići nekamo. Vi bite možda i imali, oni nemaju, a uostalom niti ne žele iz svog doma. Tražim od Vlade RH da konačno i predstavi Prijedlog državnog plana prostornog razvoja za koji je odluka o izradi donesena još u travnju 2018., tražim da se provede široka i transparentna rasprava o smještaju ovakvih projekata. Jedino na takav način moguće je zaštiti građane RH od nasilnog, ne transparentnost i nezakonitog instaliranja ovakvih projekata koje nitko ne želi u svom mjestu, ali kad već netko mora primiti takav projekt onda neka se toga nekog nešto i pita. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Rajko Ostojić će govoriti ispred Kluba zastupnika socijaldemokrata. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Uvjeren sam da i vi, a i svatko od nas ovdje g. potpredsjedniče ima jednu od 200 zemalja UN-a ili Svjetske zdravstvene za koju misli da je policijska država, ono prava policijska država. Ja mislim o jednoj zemlji neću govoriti radi dobrih odnosa, ne susjedskih. Ali bogami Hrvatska ima sve preduvjete da postane policijska država. 2019. Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost implementiranje kolegice Petir vi ste bili u Europi, pod MUP, MUP o tome brine, ni Ministarstvo zdravstva, ni Ministarstvo gospodarstvo nego bogami MUP '19., famozna '19. Onda dože covid-19 prva linija, sad je 22, onda opet MUP odem ja … ode Milatić, a …mu i sada opet brine o sigurnosti države, opet ne Ministarstvu zdravstva, opet ne Ministarstvo gospodarstva radi gospodarskog potencijala Hrvatske globalni lanac sve vrijednosti i svega onoga što smo … nego Bulj, MUP … velike šanse da postanemo policijska država. Ali dajte malo šarajte, nemojte sve po sebi. Potpredsjedniče možda tu dođe neko iz MUP-a za vaše mjesto pa će dobivati svaki dan opomene. Vi ste ovako demokrata pa dijelite tu i tamo.
Nećemo to dozvoliti je li g. Ostojić?
A kako ste se pokazali, jesu to stavili pod krinku Civilne zaštite vidjeli smo u potresu kako je MUP reagirao Civilna zaštita, vidjelo smo u katastrofama, maske ni za lijek. Sad svi imamo maske, prije godinu dana niko nije imao maske, pa je Maja Grba govorila maske ne trebaju, sad govori da treba, a ta ista Civilna zaštita ista i MUP nije nabavio maske niti Ministarstvo gospodarstva robne rezerve, ali važno da MUP kontrolira sve. Ljudi božji živimo u opasnim vremenima, neću se ponavljati, ali državni tajnik Milatić dobro zna da kameno doba je prestalo ne zato što nema kamena, ima ga kod mene u Dalmaciji u Hercegovini, nego zato što je došlo brončano doba pa mentalno doba, pa željezno doba. Naftno doba je gotovo, nafte ima ali gotovo, dec it, kjuzo, zatvoreno, nafta više ne igra. Igra zeleno. Otišao sam po svoju knjigu koja inače udžbenik, a ja sam koautor, tu je Matula jedini nema Benčićke, održivog razvoja, sveučilište 2016. je autor, ne zelene politike nego održivi razvoj, održivi razvoj svega, primjerice grada Zagreba bilo bi dobro da Tomašević napokon počne raditi da napravi Zagreb održivim gradom zajedno sa Klisovićem SDP-om, bilo bi nam bolje da je naučio nešto od toga iz lekcija šta znači održivi grad, šta znači održivi razvoj. Ja ću ostaviti Gorane vama, pa dajte ovo vašem lobisti iz nuklearne medicine, ovu moju knjigu sa posvetom da shvati da je on, da je Hrvat da se mora boriti za sigurnost Hrvatske, a da nije lobist nuklearne energije. To nek ostavi dalje, to nek odgovara pod nekim drugim. Ukratko, SDP smatra da trebamo biti, pardon Socijaldemokrati, nažalost SDP više ništa ne smatra, da Socijaldemokrati smatraju da trebamo biti slobodni od nuklearne energije kao što su sve mediteranske zemlje koje sam ja nabrojao, kolegica Benčić je ponovila ono što sam ja nabrajao, da moramo biti slobodni od odlagališta, da moramo napraviti ono što je … [[Govornik se ne razumije]] mudro napravio što se zvalo TripleHelix, pa je postao QuadroproHelix, pa na kraju završio u PentaHelix, a to je da JLS, ali i ne vladine udruge kao dio pentaksa odlučuju sukladno Europskoj povelji o našem referendumu. Kolegica Sabljar je u ime Kluba Socijaldemokrata tu bila potpuno jasna. Tražimo referendum, neka ljudi iz tog kraja, a to je bivša moja VI. Izborna jedinica, više nije sad je II. odluči o tome i možemo mi boldati u zakonu da je to južno, pazite, to kolegica Petir kaže južni ogranak tog brda, pa zašto južni jer okrenuto je BiH, pa ako pukne puknut će i … [[Govornik se ne razumije]] u BiH, neće … [[Govornik se ne razumije]] u sjevernu stranu Hrvatsku. Dakle ukratko, dječje uratke radite pod ingerencijom MUP-a, što je opasno. Ja bi volio da se s tim bavi Ministarstvo zdravstva, da se tim bavi i dalje Ministarstvo gospodarstva i mi ćemo tu biti potpuno jasno, referendum, želimo ostati slobodni od odlagališta, od nuklearne energije, želimo biti kao ostale mediteranske zemlje, ne potpisnica ovoga potpisa jer HDZ oduvijek sjedi na nekoliko stolaca, al dajte sjedite na prva dva, ne možete na tri, ne možete i Njemačka i Francuska i Finska i Mediteran.
Hvala. I na kraju g. Bulj ispred Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Hvala lijepo. Kad spominjemo energetiku onda puno se tu pitanja otvara, pokretač svega. Međutim, uvijek govorimo da je ono najbitnije to je prostor, a kad govorimo o prostoru onda se postavlja pitnje koji oblik energije mi sad koristimo. Imamo mi obnovljive izvore kao npr. vjetroelektrane, iza svakog brežuljka, iza svakog brda. Međutim, uvijek se postavlja pitanje što ima od toga lokalna samouprava il narod na tom području. Ništa, osim skuplje energije. Znači naš prostor, vjetar puše, vjetar s Dinare puše kroz Pađene, pitaj dragog Boga kolike štete, neprocjenjive štete. Zato šutnja je u biti veći grijeh, veći grijeh i savjest nas ako o tome šutimo. Imamo drugi problem, u tome prostoru se događaju velike promjene. Lokalna samouprava je ona koja donosi prostorni plan, al viši red je županijski plan. To su takve procedure u biti gdje dominantno oni koji su jači tlače. Zato mi u Hrvatskoj i nemamo imovinu kakvu bi, popis imovine, mi nemamo registar imovine. Moja lokalna samouprava nema registar imovine, tako i u svim gradovima, mi ne znamo s čim raspolažemo, kojim prostorom, kojim površinama, zbog toga nam niču vjetroelektrane, a vjetroelektrane u ovome trenutku u biti ništa, doslovno minorno daju lokalnoj samoupravi il narodu jel zbog nje je skuplja energija. Jesam u pravu? Da je skuplja, da zbog njih je skuplja energija. Da je to u vlasništvu Hrvatske, pa neka metne na mojoj kući, da je u vlasništvu naroda i da je to jeftinije, međutim kad vidim na koji način se postavljaju vjetroelektrane to je katastrofa. Idemo korak dalje, Hrvatska je jedna od najsunčanijih država u Europi. Mi imamo sunce kao prirodni resurs, imamo krovova ne znam točan broj. Mi samo da krovove, mikrosolare stavimo, mi bi stvarali neovisne energetske obitelji, al očito monopol ne da neovisnu obitelj. Mi samo za socijalnu pomoć o ogrjevu godišnje plaćamo priko pola milijarde kuna našim ugroženim obiteljima. Da taj novac uložimo u solare na krovove tim obiteljima mi bi uštedili iduću godinu pola milijarde kuna, ušteda bi bila, a ta obitelj bi bila neovisna. Međutim, političarima kako lokalnim tako i višim ne odgovara neovisna obitelj jel nema kontrole, on želi da ta obitelj koju su oni osiromašili ne krivnjom te obitelji ne želi da dođe po socijalnu pomoć kod njih za ogrjev i tako ih kontrolira da se hvale tamo poglavito po ovim rubnim područjima načelnici i gradonačelnici kako su pomogli siromašnim obiteljima. U biti oni su ih unazadili, oni su ih stvorili ovisnicima u njihovim izborima i glasačkom mašinerijom, a te obitelji ni krive ni dužne nego su ovisne. Imamo mi prostora za čistu energiju il održivi razvoj, kolega je spominjao, održivi razvoj. Pa kako ćemo imat održivi razvoj, na koji način, kolko otpada odvajamo, kolko je to energije bačeno na hrpe, ne odvaja se, ne radi se posao koji treba i plaćamo penale. Evo moj grad Sinj za 2018. šta nismo odvajali otpad platit ćemo 800.000 kuna penala. Iduće godine za 2019. tko zna koliko. I sad kad ukupno zbrojimo sve skupa koliko mi novca vraćamo Europi i plaćamo penale, to je sve energija, energija je ona plastična boca, plastika, papir, sve energija međutim mi jednostavno doveli smo u ovisnost naše ljude, ciljano politički nemaju radno mjesto, time su ovisni o socijalnim pomoćima, poglavito lokalnih čelnika. Na taj način čelnici drže kao njihovu glasačku mašineriju. Ubili ste u narodu dostojanstvo, dostojanstvo ja kao lokalni čelnik to vidim. Meni dođe često da plačem što ste napravili od čovjeka. svaki zakon mora bit za čovika, [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] a ne za interesne skupine. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na zadnju točku dnevnoga reda danas: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 179 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Do sada su raspravu Odbor za zakonodavstvo, za zdravstvo i socijalnu politiku i za zaštitu okoliša i prirode. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u MUP-a g. Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici HS-a. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti koji se u bitnom predlaže radi usklađivanja sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz Nuklearne elektrane Krško koji je evo bi na dnevnom redu prije ove točke. S tim u vezi brišu se odredbe ovoga zakona vezane za djelatnost, ustrojstvo i financiranje Fonda za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz Nuklearne elektrane Krško te odredbe o visini i rokovima plaćanja naknada zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora te visini naknada i načinu financiranja jedinica lokalne i područne samouprave na čijem je teritoriju predviđena uspostava centra, obzirom da se one uređuju naprijed spomenutim zakonom koji ste maločas raspravili u prvome čitanju. Stoga se ovim zakonom usklađuju odredbe dvaju zakona u dijelu kojim se propisuje osnivanje fonda, osnivačka prava i dužnosti u odnosu na fond te odgovornost fonda za svoj rad pa se odredbe zakona koje uređuju ovu materiju ovog zakona brišu kao suvišne. Nadalje, ovim zakonom propisuje se krajnja odgovornost RH za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog goriva te istrošenih izvora koji su nastali na području RH, a koja neće biti propisana Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o fondu. Jednako tako propisuje se i odgovornost RH za zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog goriva i istrošenih izvora nastalih na području RH u slučajevima kada prouzročitelj ili vlasnik ili posjednik zbog stečaja, likvidacije ili drugog razloga ne može osigurati sredstva za njihovo zbrinjavanje odnosno kad postane nesolventan ili prestane poslovati kao i za zbrinjavanja izvora dakle financiranje zbrinjavanje izvora bez posjednika. Time su ispunjeni zahtjevi iz dviju direktiva Vijeća iz 2011. i 2013. i dakle zakon se usklađuje među ostalim i s tim dvjema direktivama. Jednako tako ovim zakonom propisuju se obveze fonda vezane za zatvaranje odlagališta vezane uz mjere za razdoblje nakon zatvaranja odlagališta koje uključuju upravljanje, dugoročni nadzor i održavanje zatvorenog odlagališta. Drugi dio izmjena i dopuna zakona izvršen je u dijelu koji se odnosi na nuklearno osiguranje. Osim toga propisuje se da plan nuklearnog osiguranja bude povjerljiv dokument i da sadrži plan kibernetičke sigurnosti. S obzirom da je zakonom propisano da se provedba nuklearnog osiguranja odnosi na sve izvore ionizirajućeg zračenja predlaže se to izmijeniti u odnosu na nuklearno osiguranje između ostalog dakle da se odnosi samo na radioaktivne izvore i nuklearni materijal. Na taj se način isključuju električni uređaji koji proizvode ionizirajuće zračenje, koji također spadaju u izvore ionizirajućeg zračenja. Uz to istakao bih iz ovih izmjena i dopuna da se njima predlaže da se sigurnosne provjere obavljaju samo za osobe koje rade na određenim mjestima u nuklearnim postrojenjima zbog zaštite povjerljivih podataka čije otkrivanje bi moglo ugroziti nuklearnu sigurnost tog postrojenja, a sve u cilju poboljšanja nuklearne sigurnosti takvih postrojenja. Radna mjesta koja iziskuju sigurnosne provjere pravilnikom će propisati ministar. Evo na kraju ću ponoviti još jednom, predloženim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti predviđa se osnivanje centra samo za one djelatnosti koje su predviđene Nacionalnim programom provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada iskorištenih izvora iskorištenog goriva i temeljem postignutog dogovora s Republikom Slovenijom odnosno samo za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i korištenih izvora, ali ne i istrošenog nuklearnog goriva koje dolazi iz Nuklearne elektrane Krško. Evo, to su izmjene koje su predviđene ovim relativno kratkim zakonom. Ovo je ukupno 4 novela Zakona o radiološkoj nuklearnoj sigurnosti koji je donijet 2013. godine. Dakle, relativno se često mijenja, a za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. Evo, ja bi s obzirom na raspravu koja se sigurno dobrim dijelom tiče i jednog i drugog zakona koja je bila dosta opširna i detaljna prilikom rasprave o prethodnoj točki dnevnog reda, mislim da bi ovo bilo dovoljno iznijeti za ove izmjene i dopune koje se nalaze u ovome zakonu. Hvala vam najljepša.
Hvala na uvodu gospodine Katiću, sad imate replike, imate replike gospodine Katić. Prva replika gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, kad gledate ovaj, ove izmjene zakona onda su nam ovdje navedene u tablici kakva je usklađenost odredbi propisa EU sa odredbama prijedloga propisa. I onda je tu pitanje da li je sadržaj odredbe propisa EU u potpunosti preuzet. I onda imate nešto što je preuzeto i nešto što nije preuzeto ili je djelomično preuzeto. A nekakvo obrazloženje je da će dosta tih točaka tek biti preuzeto. Znači jedan dio se vezuje uz postojeće naše zakone, mislim da je jedno 7 zakona i pravilnika, a ostalo će biti preuzeto. Datum kad će to biti preuzeto je 20.10. Dakle zašto toliko kasnimo? I mislim da sam čak i na odboru to pitala i dobila odgovor da smo čak 2 puta dobili upozorenje da griješimo, dakle nekakvu povredu iz EU. Dakle, zašto kasnimo, jesmo mi sad to sve skupa napravili? 20.10. je prošao, evo hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Ono EU koje smo dobili povodom ovog zakona sa ovim izmjenama i dopunama zakona i pravilnika koji će se donijeti na temelju njega će biti ispunjeno. Nažalost, zakon malo kasni u odnosu na, ovo je prvo čitanje, vjerujemo da ćemo do kraja godine poslati i da će se usvojiti zakon, dakle u drugom čitanju i da će onda odmah biti donijeti i predviđeni podzakonski akti. Hvala.
Miro Bulj.
Hvala lijepa. Sigurnost je najbitnija i ona garantira i gospodarski razvoj i ukupni razvoj i sliku stvara o jednom, jednoj državi. Mene zanima da li se kontrolira nuklearni otpad kao što je na institutu, maloprije je spomenut, na Institutu Ruđer Bošković i koliko imamo sad trenutno odlagališta otpada koja nisu adekvatna i uvjetna na koliko mjesta. Znači znamo za ovaj jedna na Institutu Ruđera Boškovića. Koliko još imamo takvih opasnih odlagališta gdje se radi o nuklearno opasnom otpadu? Ako možete … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala, odgovor.
Iskorišteni radioaktivni izvori i radioaktivni otpad koji su već prije nastali postoje u RH tzv. institucionalni otpad, trenutno su pohranjeni u privremenim skladištima na Institutu za medicinska istraživanja i medicinu rada kao i na Institutu Ruđer Bošković. Oba skladišta su u Zagrebu i oba su zatvorena. Jedno 2005., drugo 2013. Program djelomične sanacije što podrazumijeva odvajanje, karakterizaciju, obradu, kondicioniranje i pakiranje u olovne spremnike proveden je za, dakle za oba ova skladišta. Uspostavom centra koji se predlaže ovim zakonom inventar tih skladišta se planira preseliti u novo skladište na Čerkezovcu. Hvala lijepa.
Gospođa Sabljak Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, dakle Čerkezovac se nalazi, znači mjesto koje nije još definirano ali vjerojatno, se nalazi na prilično trusnom teritoriju. Kada se gradila Nuklearna elektrana Krško tada se je do razine 8 Richterovih, po Richteru ovih stupnjeva potresa može podnijeti. Mene zanima da li izgradnja centra će biti dakle uzeto u obzir da se radi o izrazito trusnom području i da li će ta zgrada imati veću sigurnost od potresa i naravno kolika su financijske posljedice odnosno koliko će nas to više koštati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice naravno da kod izgradnje ovakvog jednog skladišta je potrebno voditi računa o trusnim karakteristikama područja na kojima se gradi. A vidjeli smo i da građevine koje se grade za poslovne svrhe ili stanovanje na području koje je pogodio ovaj najveći potres na, koji, čiji je epicentar bio u blizini Petrinje da su mnoge ostale neoštećene. One su se gradile sa puno manjim, a to su, … [[Upadica: Ne razumije se.]] da, da, ali zato kažem ovo je nuklearni otpad i radit će se naravno sa još, u skladu sa propisima koji reguliraju skladištenje ovakve vrste materijala. I one će biti sigurno, izdržat će sigurno 8 stupnjeva po Richteru ili ono koliko je propisano, ja napamet ne znam koja je to razina protutrusne otpornosti tih zgrada, ali s tim se nije za igrati kao što ste rekli. Tako da s te strane mislim da možemo svi biti sigurni.
Hvala lijepa. Gospođa Petir.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, gospodine Katiću, ja bih još jednom željela izraziti svoju rezervu prema ovakvom prijedlogu zakona i ne slaganje stanovnika ne samo općine Dvor nego i cijele Sisačko-moslavačke županije sa odlukom da se tamo gradi lokacija nisko i srednje radioaktivnog otpada. Mene zanima sa aspekta sigurnosti jeste li vi radili kao MUP neke sigurnosne procijene u smislu dopreme tog otpada što bi to značilo da li mi zadovoljavamo i geološke i prometne i druge uvjete da bi se uopće takav otpad tamo dopremio i mogao skladištiti vi za vi granice koja je blizu, rijeke Une, ali i drugih rječica? A isto tako ako pogledamo cijelu geopolitičku situaciji i da je taj prostor smješten uz granicu koja je opterećena mnogim izazovima, još jednom trebam zahvalit hrvatskoj policiji koja doista savjesno radi svoj posao ali gdje [[Upadica Radin: Hvala.]] ovakve stvari mogu dodatno demografski opustošiti taj kraj i ostaviti ga potpuno praznim.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dakle, da se ovo odlagalište neće koristiti za istrošeno nuklearno gorivo nego za srednje i nisko radioaktivni otpad koji će biti dijelom naravno iz Nuklearne elektrane Krško, ali dakle znamo koji je to materijal kao iz ovih naših instituta, bolnica i drugih institucija koje rabe nuklearne materijale. Stoga ponavljam što sam već odgovorio kolegici prije vas da će se poštivati svi propisi vezani za gradnju s obzirom na trusnost. Točno je što ste rekli da je on blizu granice jel Hrvatska je tako i postavljena da teško da možemo sagraditi negdje odlagalište ili neki objekt koji će biti 100km od granice kad je granica svugdje prilično blizu, mislim da čak ne bi ni našli takvo mjesto. To područje nažalost je s malo stanovnika [[Upadica Radin: Vrijeme, oprostite.]]
Nažalost. Gospođa Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Predmetnim zakonom propisano je osnivanje centra o kojem se danas dosta govori, način rada i financiranja poslova centra, ali isto iz prijedloga zakona vidljivo je centar neće zbrinjavati istrošeno nuklearno gorivo iz Nuklearne elektrane u Sloveniji, a u tijeku je izgradnja objekta za suho skladištenje istrošenog nuklearnog goriva na toj lokaciji gdje bi se kasnije idućih 60 godina taj nuklearni istrošeni materijal trebao ukoristiti. Po tome je jasno da bi na lokaciji centra bi se zbrinjavao samo radioaktivni otpadni materijal koji bi se i stvorio u RH, a nikako onaj iz Slovenije. Jel to točno?
To je točno. Ja još jednom ponavljam da će se koristiti srednje i nisko radioaktivni otpad koji u RH primarno i najviše nastaje u medicinskoj primjeni otvorenih radioaktivnih izvora u nuklearnoj medicini i kod dijagnostike i kod terapije, no takav otpad zbog uporabe kratko živućih radio izotopa nakon odležavanja po prethodnom proračunatom vremenu koje se zna, koje se mjeri u tjednima ili mjesecima, prestaje biti radioaktivan otpad iznad onih zakonskih granica te se može zbrinuti čak i kao komunalni infektivni ili biološki otpad onaj koji neće podpadati pod ove kriterije dakle koji će još imati određeni stupanj radioaktivnosti on će biti zbrinut u odlagalištu u Čerkezovcu.
I na kraju g. Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Vi ste rekli s tim se nije za igrati, ipak vidim da neke vrlo, vrlo stručne podatke imate, maloprije ste rekli da neke nemate, ali je istina da je ova vlada 1. siječnja 2019.g. raspustila Nacionalni institut za radiološku i nuklearnu sigurnost, prije dvije godine. Mi sada raspravljamo o Zakonu o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, a upravo je taj institut mogao biti nezavisno regulatorno tijelo kako mi sada u Hrvatskoj nemamo. Sve dajemo fondu. Recite mi molim vas ipak koliki bio radijus udara u slučaju havarije u Krškom bio i koja područja u Hrvatskoj bi to obuhvatilo, pogotovo što se zna da vjetar uglavnom puše od tamo prema ovamo iz onog smjera?
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče zaista se neću utvarati da sam takav stručnjak da bi vam mogao odgovoriti na ova stručna pitanja ovdje za govornicom. Zavod nije raspušten na način koji vi govorite, evo i kolegica koja je sa mnom i radila u zavodu sad radi u MUP-u, zastupnik koji je i prije govorio o ovoj tematici, premda nije ovdje, reći ću da se u Njemačkoj ministarstvo unutarnjih poslova zove Ministarstvo unutarnjih poslova, domovine i graditeljstva dakle obuhvaća naizgled ovako malo nespojiva područja po nama, li Nijemci su procijenili da je to u redu. Znam i neke druge slučajeve gdje čak i kulturna baština spada u MUP i to ne u bilo kojoj državi nego u Italiji primjerice, tako da postoje različita rješenja. MUP je nadležan za izdavanje odobrenja za djelatnosti s radioaktivnim izvorima, izdaje i dozvole za uvoz ovih radioaktivnih izvora, dobar dio ljudi koji su radili u zavodu je sad trenutno u MUP-u i radi isti posao.
Vrijeme. Puno vam hvala, za sada nemate replika više. I prelazimo na klubove, ispred Kluba zastupnika, ispričavam se. Ima u ime izvjestitelja odbora neko uzeti riječ? Očito ima. Izvolite. Ispričavam se. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, nikoga ne mučite nego imate pravo. Izvolite.
… [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku na svojoj 31. sjednici održanoj 29. rujna na kojoj su članovi odbora osvrnuli se na mjere radiološke i nuklearne sigurnosti, omogućavanje i primjena zaštite pojedinaca, društva i okoliša o štetnim posljedica kao i učinkovito rješenje pitanja zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora te iskorištenog nuklearnog goriva. U svojem izlaganju osvrnuli se također i na potrebu praćenja Strategije zbrinjavanja radiološkog otpada iskorištenih izvora iskorištenog nuklearnog goriva kao i važnost praćenja procjena utjecaja na okoliš. Nakon provedene rasprave članovi odbora jednoglasno su 10 za odlučili predložiti HS-u na usvajanje, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Hvala.
Hvala vam lijepa. I sada stvarno gđa. Andreja Marić će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Čekajte samo trenutak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo sad raspravljamo o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Ovo je već nekoliko izmjena u nizu od izvornog 2013., pa vrijedi spomenuti da se sve te postojeće izmjene i dopune zakona zapravo naslanjaju na strategiju radiološke i nuklearne sigurnosti za razdoblje 2017. do 2025.g., evo sad je nedavno bilo 7.g. kako je ta strategija donešena, uz to i Nacionalni program provedbe strategije do 2025. sa pogledom na 2060.g. Mislim da je jako važno reći da je osnovni cilj radiološke i nuklearne sigurnosti zaštita ljudi i okoliša od štetnih posljedica ionizirajućeg zračenja. Taj cilj je namijenjen i pojedinačnoj i kolektivnoj zaštiti ljudi odnosno zaštiti okoliša, a treba se postići tako da se u što manjem opsegu ograničava rad postrojenja ili obavljanje djelatnosti koje mogu dovesti do povećanja rizika od ionizirajućeg zračenja. Rad postrojenja i obavljanje djelatnosti treba provoditi tako da su zadovoljeni najviši standardi sigurnosti koje je moguće postići. Da bi se to postiglo tako nam kaže strategija potrebno je provoditi nadzor nad izlaganjem ljudi ionizirajućem zračenju i nad ispuštanjem radioaktivnih tvari u okoliš, smanjiti šansu da se dogodi nešto što bi dovelo do gubitka nadzora nad izvorima ionizirajućeg zračenja, ublažiti takve posljedice događaja ako do njih dođe i to sve skupa štima, slažemo se da je to zaista bitno za našu zajednicu odnosno za okoliš. Postoji nekoliko načela na kojima počiva ta strategija, vrijedi ih spomenuti, nismo ih baš danas čuli, to je odgovornost za sigurnost, uloga državne uprave, rukovođenje u upravljanju u vezi sa sigurnošću, opravdanost postrojenja i djelatnosti, optimizacija zaštite, ograničenje rizika za pojedince, zaštita sadašnjih i budućih generacija, to je jako važno s obzirom na ovaj zakon koji nam nosi neke izmjene, sprječavanje izvanrednih događanja, pripravnost i odgovor u slučaju izvanrednog događaja i mjere zaštite za smanjenje postojećih rizika od izlaganju zračenju i rizika od izlaganja zračenju koji nisu pod upravnim nadzorom. E sad što nam kaže postojeći zakon, dakle postojeći Zakon o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti određuje mjere radiološke i nuklearne sigurnosti, mjere nuklearnog osiguranja, evidentiranja i nadzora nuklearnog materijala, a sve u svrhu zaštite pojedinca, društva i okoliša od štetnih posljedica ionizirajućeg zračenja i omogućavanje sigurnog obavljanja djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja, nuklearnih djelatnosti, djelatnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora i nuklearnog osiguranja izvora ionizirajućeg zračenja i nuklearnih postrojenja. E sada novi zakon propisuje osnivanje centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji će biti ustrojstvena jedinica fonda za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško o kojem smo maloprije raspravljali. Dakle, u ovom prijedlogu zakona centar nema svoje ime i prezime, svi mi nagađamo da će to biti Čerkezovac, ali evo ime i prezime nema, pa možda eto i zastupnici iz vladajućeg dijela koji imaju neke, neke ove nesigurnosti oko toga, možda ipak neće biti protiv ili će biti ne znamo. Također je propisan način financiranja poslova centra, sad usput pitamo koliko će to sve skupa koštati. Nadalje, sukladno trećoj reviziji programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i programa zbrinjavanja radioaktivnog otpada objekt za suho skladištenje istrošenog nuklearnog goriva bi trebao započet sa radom 2021. i taj će biti aktivan najmanje 60.g. nakon završetka rada Nuklearne elektrane Krško i zapravo se u ovom prijedlogu zakona kaže da će se i dalje skladištiti na lokaciji elektrane, a da ovaj centar o kojem raspravljamo neće zbrinjavati istrošeno nuklearno gorivo iz Nuklearne elektrane Krško. Također ovaj prijedlog zakona naglašava da se propisuje krajnja odgovornost RH za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog goriva koji su nastali na teritoriju RH, a koja neće biti propisana Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o fondu. Također se propisuje i odgovornost RH za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, istrošenog goriva i istrošenih izvora u slučajevima kada prouzročitelj tog otpada ne može osigurati sredstva za njegovo zbrinjavanje i sad se ta sredstva osiguravaju iz državnog proračuna, a onda se postavlja pitanje, ne znam sad napamet koji je zakon, ali dakle oni prouzročitelji koji zapravo nisu poznati da li ćemo mi njima zapravo staviti soli na rep jer ako nisu poznati ili ako su poznati, a ne plaćaju naknadu zbrinjavanja naknadno namirenje je po ovom zakonu moguće ako se radi o prouzročitelju koji je u stečaju, u likvidaciji itd., pa se može namiriti nekretninama i pokretninama, a što s onima koji nisu poznati ili koji će možda tek biti naknadno poznati, a možda i neće, dakle zato kažem dal ćemo njima stavit soli na rep. To u svakom slučaju treba minimizirati i prevenirati da li nekakvim jačim nadzorima, provođenjem inspekcije itd. Osim toga zakon propisuje da je plan nuklearnog osiguranja se donosi na temelju dokumenta prijetnja predviđena projektnom osnovom koja se donosi na temelju procijene prijetnje. Također kaže da je plan nuklearnog osiguranja povjerljivi dokument, važno je da se drži plan kibernetičke sigurnosti, o tome zapravo govori i postojeći, postojeći zakon i to se sve skupa odnosi samo na radioaktivne izvore i nuklearni materijal, dakle isključuju se električni uređaji koji proizvode ionizirajuće zračenje i također je navedeno da ono što je meni bitno obzirom na struku, ukratko recimo kod upravljanja Gamma knife-om kod Klinike za neurokirurgiju veli se da je postignuta kibernetička sigurnost i to nam je svima skupa važno. Kritika koju sam navela i u replici, dakle kad gledate usklađenost odredbi i propisa EU, da li su ti sadržaji preuzeti u potpunosti ili nisu, dakle 91 sadržaj odredbi nije preuzet 91, dakle bit će preuzeto, a 14 sadržaja odredbi je djelomično preuzeto, a datum preuzimanja 20.10. Znači debelo kasnimo, dobilo smo i upozorenje EU i sad to moramo sve skupa ispraviti pa eto valjda ćemo se naučiti pameti da ne kasnimo barem prema direktivama EU. Dobro je da su u ovim izmjenama zakona propisane prekršajne odredbe odnosno kazne samo je pitanje hoće li se uspjeti sve na vrijeme nadzirati i kontrolirati. Što se tiče zbrinjavanja radioaktivnog otpada jasno je da se tako smo zapravo i dobili na Odboru za zdravstvo tumačenja, da se zbrinjava na dva načina za sada. Znači vraćanje proizvođaču ako postoji ugovor i zbrinjavanje u RH bez obzira na količinu, a Hrvatska je sporazumima potpisa da svoj dio iz Krškog mora preuzeti od 2023. godine. I sad se onda vraćamo na onaj jadni Čerkezovac o kojem se puno govori. Projekt se spominje već niz godina, malo je potres možda poremetio planove, pa sad onda pitamo. Dakle, rađeni su dodatne seizmološke procjene, da li je sad postoji neko definitivno mišljenje struke da taj projekt i dalje stoji, da nema nikakvih problema, da li imate možda neke alternativne lokacije, da li imamo sve potrebne dozvole sad za izgradnju tog centra, da li se zadovoljava, zadovoljavaju sve smjernice i studije utjecaja na okoliš, koliki je kapacitet budućeg centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada? Već smo kritizirali u prethodnom zakonu komunikacije s javnosti i s lokalnim stanovništvom nije odrađeno kako treba. 3 miliona kuna je ulupano u tvrtku za odnose s javnošću. Koliki će biti benefiti za lokalno stanovništvo, kolika je naknada jedinici lokalne samouprave, koliko se do sada potrošilo novaca? To sam pitala i vezano uz prošli zakon, rekao je državni tajnik piše na stranicama fonda, išla sam na stranice fonda nema to ništa objedinjeno. Koliko sam uspjela nešto malo zbrajati imate za analizu nultog radiološkog stanja 3,87 milijuna kuna, odnosi s javnošću 3 miliona kuna, projektna dokumentacija, izrada stanja potresne opasnosti 1,8 milijuna kuna, pa 4,1 milijun kuna, pa 11,2 milijuna kuna, dakle vreća bez dna. Tako se nadam da država ima nekakav svoj plan, da će odraditi ono što je bilo pogrešno, a to je da nije, barem koliko smo evo čuli nije odrađena komunikacija kako spada s javnošću, sa lokalnim stanovništvom, jedinicama lokalne samouprave. Pa obzirom da je toliko novaca potrošeno za ovaj budući pretpostavljamo centar na Čerkezovcu onda se nadam da će vladajući ipak iskomunicirati kako treba [[Upadica: Hvala.]] sve ovo što smo naveli. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada su na redu Hrvatski suverenisti i gospodin Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo. Gospodin Marin Miletić predstavit će Klub zastupnik MOST-a, nema ga, gubi pravo. Gospodin Darko Klasić predstavit će Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, nema ga, gubi pravo. A gospođa Renata Sabljak Dračevac koja je predstavit Klub zastupnika Socijaldemokrata je ovdje i onda ju pozivamo da ima svoje izlaganje. Izvolite u ime Socijaldemkrata. Mislim da je …
…/Govornica je naknadno uključena./… uključit ćemo ga, državni tajnice sa suradnicom koja je bila i na našem odboru. Kolege, malobrojni kolege i kolegice u sabornici, evo vidim da su svi klubovi u principu, svi smo očekivali da će rasprava biti objedinjena i logično bi bilo da je ova rasprava objedinjena zato što je to toliko isprepleteno da vi ne možete odvojiti jedno od drugoga. A ovaj sad smo se našli u situaciji da su svi mudri klubovi rekli što su imali reći u prvom dijelu, ali evo ja sam ostavila za drugi dio s obzirom da je Odbor za zdravstvo sudjelovao u ovome. Dakle, zakon je propisao osnovne, osnivanje centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i kao i ustrojstvo jedinica fonda za financiranje, razgradnju i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, te je propisano financiranje zbrinjavanje radioaktiloškog otpada iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva odnosno propisan je način financiranja poslovanja centra. Radi se dakle o usklađivanju s odredbama Direktive Vijeća Europe iz 2011. godine o uspostavi okvira zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom. Temeljem Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti Hrvatski sabor je u listopadu '14. usvojio Strategiju zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora istrošenih nuklearnih goriva. U strategiji zbrinjavanja definirane su osnovne smjernice i ciljevi i zbrinjavanje institucionalnog radioaktivnog otpada iskorištenih izvora u RH radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz Nuklearne elektrane Krško kao i smjernice i ciljeve koji se odnose za sanaciju lokacije s prirodnih radioaktivnim materijalima. Strategija zbrinjavanja definirana je, definirana je kao kratkoročna, srednjoročna i dugoročne ciljeve koji se odnose na zbrinjavanje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora iskorištenog nuklearnog goriva i ovaj prirodnih radioaktivnih materijala. Predviđa se izgradnja skladišta kao privremeni i povratno rješenje za nisko i srednje radioaktivni otpad koji se nalazi u Nuklearnoj elektrani Krško, a za koju RH ima obavezu zbrinjavanja. Iskorišteno nuklearno gorivo će se nastaviti skladištiti na lokaciji Nuklearne elektrane Krško minimalno do 2043.g. nakon čega će se tražiti zajedničko trajno rješenje s Republikom Slovenijom, znači nemamo riješeno ni Slovenija još uvijek nema riješeno. Fond je za svoje rad odgovoran Vladi RH. HEP d.d. kao 50%-tni vlasnik Nuklearne elektrane Krško ima obavezu u fond uplaćivati financijska sredstva namijenjena za razgradnju nuklearne elektrane. Saznali smo u prethodnoj raspravi da se to uplaćuje i da se ta sredstva kumuliraju. Krško i zbrinjavanje tog otpada uz to HEP također odgovoran ja za održavanje sustava nadzora odlagališta pepela i šljake nastalih tijekom rada TE Plomin. Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost implementiranje pod MUP 19. veljače 2019. kao Sektor za radiološku i nuklearnu sigurnost MUP-a. S tim u vezi prihvaćamo glavne odrednice strategije, izradu planova i sanaciju lokacija zajednički s prirodnim radioaktivnim materijalima te transparentno i aktivno uključivanje javnosti tijekom pripreme i provedbe aktivnosti koje proizlaze iz strategije. Ponovit ću, transparentno i aktivno uključivanje javnosti, dakle to je nešto što je nažalost izostalo. Koji su problemi? Dakle, Hrvatska mora do '23. imati rješenje za skladištenje nisko i srednje radioaktivnog otpada iz Nuklearne elektrane Krško i institucionalnog otpada dok se visoki radioaktivni otpad mora naći neko drugo rješenje. Opcije za zbrinjavanje hrvatskog nuklearnog otpada je lokacija Čerkezovac na Trgovskoj gori pored granice sa BiH. Stanovništvo se protivi, a vlasi nastavljaju postupak u tišini i daleko od javnosti. Iako se kroz godine naizmjenice koriste termini, skladište i odlagalište za lokaciju otpremanja niske i srednje radioaktivnog otpada treba ih razlikovati. Skladište je privremeno 10 do 30 godina i podrazumijeva institucionalni nadzor i praćenja stanja okoliša. Odlagalište je trajne naravi i predstavlja stalni smještaj gdje se otpad nalazi do 300 godina raspada se do prirodnog raspada. Skladište se ne može jednostavno pretvoriti u odlagalište jer se radi o fizički različitim objektima. Ako Čerkezovac bude formalno izabrana lokacija za skladištenje otpada započet će se terenska istraživanja na zbrinjavanju pardon, pardon, pardon na Trgovinskoj gori kako bi se odabrala lokacija za odlaganje otpada. Dio radioaktivnog otpada već se godinama skladišti u Zagrebu na Institutu za medicinska istraživanja i medicinu rada i na Institutu Ruđer Bošković, međutim razlika između skladištenje radioaktivnog otpada i odlaganja jest u tome što skladištenje predstavlja privremeno rješenje, osim u slučaju nekih kratkoročnih otpada kada se nakon određenog kratkog perioda skladištenja mogu kontrolirati otpuštati u okoliš. Radioaktivni otpad se klasificira ovisno o vremenu u kojem otpad ostaje radioaktivan. Udjel u radioaktivnih materijala u otpadu te o tome stvara li otpad toplinu ili ne. U RH potrebno je zbrinjavanje nisko i srednje radioaktivnog otpada i istrošenih nuklearnih goriva. Istrošeno nuklearno gorivo odlaže se u duboki bazen čija voda služi kao rashladno sredstvo zaštite od radioaktivnog zračenja. Najizglednija lokacija za zbrinjavanje hrvatskog dijela otpada je Čerkezovac koji se nalazi na južnim obroncima Trgovske gore u Općini Dvor. Prije same odluke o lokaciji skladišta potrebno je provesti odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš. Prema planu nisko i srednje radioaktivni otpad je zapakiran stizao u Čerkezovac gdje bi se dugoročno skladištio 40 godina, a nakon toga bi se odlagao na Trgovskoj gori. Gradnja takvog skladišta zahtjeva izradu projekta i izgradnju odgovarajuće infrastrukture uz odgovarajuće praćenje stanja vode, zraka, tla i ostalog povezano s okolišem i ljudima. Iako se govori da razloga za strah nema u slučaju kakvog oštećenja spremnika moguće je ispuštanje radioaktivnih materijala. Važno je reći da visoki radioaktivni otpad zauzima svega 3% volumena ukupnog radioaktivnog otpada, ali 90% ukupne radioaktivnosti. Koliki su strahovi lokalnog stanovništva i da li su oni opravdani? Jedna od glavnih briga oko izrade skladišta odnosno odlagališta objekta za zbrinjavanje radioaktivnog otpada je mogući utjecaj na okoliš i stanovništvo. Već 20 godina upozorava se kako je problem zbrinjavanja niskog i srednjeg radioaktivnog otpada pokušava riješiti bez konzultacije prisutnosti lokalne zajednice na potencionalnoj lokaciji i građani prigovaraju nedostatak transparentnosti i nezavisnog nadzora. Lokalne sredine se za izgradnju odlagališta [[Upadica: Vrijeme, hvala]] na njihovom terenu opiru. Kako bismo izgradili skladišta i odlagališta nuklearnog otpada treba nam jasna [[Upadica: Hvala lijepa]] transparentniji odnos sa lokalnom samoupravom, a ako je potrebno i referendum [[Upadica: Hvala, bili ste jasni, hvala lijepa. Građani sumnjaju u motive vladajućih …]] Upadica: Hvala, još jednom pa opomena, hvala/…. Hvala vam. a
Molim. Gospodin Mladen Karlić govorit će ispred zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je sad već dva zakona koja su vrlo slična koja su isprepletena, ovo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Ovaj zakon propisuje definiciju centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, definiciju izloženog radnika, usklađenost sa Direktivom vijeća iz 2011. i 2013., krajnju odgovornost RH, a RH ima obvezu na tehnološki siguran, ekološki prihvatljiv, organizacijski učinkovit način zbrinut institucionalni radiološki otpad, a to je otpad iz zdravstva, iz industrije, iz znanosti, iz vojne industrije, te sanirati lokacije na kojima se nalaze prirodni radioaktivni materijali. Također ima obvezu fizički preuzeti i na učinkovit način zbrinuti polovicu radioaktivnog otpada iz istrošenog nuklearnog goriva koje se skladišti u Nuklearnoj elektrani Krško. Bilo je rasprave ovdje o prošloj točki koja je djelom vezana upravo za ovog centra, vezano uz centar i naravno građane Dvora na Uni kod kojih se to nalazi, ali kad bi mi napravili anketu sada svih 550 JLS ja sam uvjeren i da im kažemo evo da li želite nuklearni otpad u svom dvorištu naravno da bi svi bili protiv, da nitko ne bi prihvatio da mu bude ovo, kao što ni centar za gospodarenjem otpadom, komunalnim otpadom nitko ne želi u svom dvorištu, svi žele radije u tuđoj općini i županiji, pa naravno i u tuđoj državi kad bi to ti drugi to prihvatili, međutim to je vrlo teško. I zbog toga je važno upravo kroz ovu našu raspravu da na neki način pokažemo tim građanima kod kojih bi to trebalo biti izgrađeno da to ima i neke prednosti, ne samo mane, ne samo nešto loše i štetno nego ja sam uvjeren da bi ovo, gradnja ovakvog centra u Dvoru na Uni bila njihova prilika za razvoj, za razvoj infrastrukture, objekata, zapošljavanje, dolaska tamo gostiju, radnika, ne znam, institucija, tako da ne mora to bit sve negativno, a obzirom da je ovo strateški interes RH naravno da onda hrvatska vlada mora odlučiti koji bi to bio prostor, gdje bi to bilo, a u ovom trenutku možda je ovo mjesto gdje najmanje građana, gdje je najmanje zapravo ugrožava evo na neki način one i pod navodnicima naravno obzirom da će sve biti napravljeno na jedan tehnološki, moderan, siguran način, ekološki prihvatljiv, da nema tog straha ili da se taj strah umanji što je više moguće. Postojeće stanje u RH dovelo je do potrebe za uspostavljanje centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada kako bi na jednoj lokaciji ujedinio sva postrojenja za potrebe zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. Centar za zbrinjavanje otpada uspostavlja se kako bi na sustavan način organiziralo zbrinjavanje nisko i srednje radioaktivnog otpada. U centru se planira uspostava središnjeg skladišta radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora iz RH, te dugoročno skladištenje za nisko i srednje radioaktivni otpad iz Nuklearne elektrane Krško. Zbrinjavanje otpada podrazumijeva sve administrativne i operativne postupke kojim se radioaktivni otpad na siguran način izolira iz ljudske okoline. Način zbrinjavanja ovisit će o vrsti nastalog radioaktivnog otpada, njegovoj količini i aktivnosti. Sustav gospodarenja radioaktivnom otpadom treba obuhvaćati prikupljanje i razvrstavanje otpada, pred obradu, obradu, te odgovarajuće kondicioniranje u oblik koji je prikladan za rukovanje, transport, skladištenje i konačno odlaganje za to predviđeno trajno odlagalište. Radioaktivni otpad se klasificira ovisno o sadržaju radionukleida i vremena njegovog poluraspada, te aktivnosti. U Hrvatskoj se radioaktivni otpad, klasificiran je u 4 razreda. Prvi je izuzeti i otpušteni radioaktivni otpad, drugi je nisko radioaktivni otpad, kratkoživući otpad, treći je nisko i srednje radioaktivni otpad koji ima podrazrede, kratkoživući i dugoživući i četvrti visoko radioaktivni otpad. Nisko radioaktivni otpad i srednje radioaktivni otpad su, budući da granice nisu jasno određene, često se klasificira zajedno, te se zajedno i odlaže. Nisko i srednje radioaktivni otpad se pojavljuje u plinovitom, krutom i tekućem stanju, dok se visoko radioaktivni otpad koji nastaje preradom istrošenog nuklearnog goriva najvećim dijelom je u tekućem agregatnom stanju, tekućina kontaminirana radionukleidima. Skladištenje tekućeg radioaktivnog otpada nije dozvoljeno stoga je njegova obrada važna jer se na taj način pretvara u oblik koji je prikladan za skladištenje i odlaganje, te mu se smanjuje volumen. O tome smo govorili u prvom i prvoj točki. Upravo je to bitno znači da se taj otpad bi išao negdje drugdje, znači ne u Hrvatsku odmah, nego se prvo mora pretvorit u prikladan oblik, znači mora mu se komprimirati, mora se smanjiti njegova radioaktivnost, pretvoriti u kruti oblik i onda tek može ići u posebnim posudama odnosno kako je to već rečeno betonskim i tako ovaj na skladištenje. Nisko i srednje radioaktivni otpad ima najveći obujam i najnižu aktivnost dok visoko radioaktivni otpad je najmanji obujmom, ali zato on ima najveću aktivnost. Postupanje sa svim vrstama radioaktivni otpada strogo je uređeno nacionalnim i europskim propisima i međunarodnim konvencijama. Kako bi se na sustavan način organiziralo zbrinjavanje navedenog otpada temeljem Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog goriva i Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti u RH uspostavit će se centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala.
Hvala i vama. Sada je g. Vilim Matula, zastupat će stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Da, ja isto dijelim ovo mišljenje da nam ova rasprava sada nije bila potrebna, da su ova dva zakona bitno prožeta i ovdje nisam čuo zapravo ništa bitno novo, osim što sam od kolege iz HDZ-a čuo sada da nijedna općina, da nitko ne bi ne samo Dvor na Uni nego nitko ne bi prihvatio. I ako je to svijest o tome razlog da ste se odlučili na ovakvu strategiju koja sada traži i treba toliki novac za PR da se to sada naknadno odradi i da se sada ljudima objašnjava, a treba reći da u jednom jednoj izjavi ravnatelj fonda kad ga se pita za Čerkezovac i za tu kasarnu bivšu, da li je tu moguće napravit, on to kaže i pitaju ga za plan B, on kaže nema plana B. znači on zna nešto što ili vi svi znate, pa i državni tajnik i svi ili to ne znate, ali on zna, znači nema alternative to će tamo biti pod svaku cijenu. Osim toga, a i zašto možda njima davati taj neki novac koji u Sloveniji daju da veliki da nuklearni lobi to itekako plaća, pogotovo sa pričom o novom krilu Krškog, a evo ništa vratit ću se. Vi ste rekli o zavodu, a ja sam govorio o tome i jedan i drugi zakon se pozivaju na odnosno preuzimaju u hrvatsko zakonodavstvo Direktivu Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011., međutim samo površan pogled na tu direktivu i na njene članke 6. i 7. vrlo jasno kaže da do pune primjene direktive ne može doći jer Direktiva Vijeća 201/70/Euratom jasno precizno predviđa uspostavljanje neovisnog regulatornog tijela. I stvarno vi mene uvjeravate sada da unutar MUP-a zavod koji je u međuvremenu nastao da je to potpuno nezavisno, neovisno regulatorno tijelo? To je ono za ne povjerovat. A znanstvena institucija, institut nacionalni institut to ne može biti jer ne, jer to valjda previše košta ili je možda da, možda je previše nezavisan jer ti znanstvenici, ako su pravi znanstvenici, oni ponekad ne razumiju političke vrlo jednostavne impulse koji bi trebao svaki normalni razumjet jer je to priroda stvari. Ne to nije priroda stvari jer da se pozivalo na prirodu stvari demokracije ne bi bilo od stare Grčke na ovamo jel, to je tako ili vaš čuveni zna se. Ne zna se, ne zna se. U staroj Grčkoj su počeli govoriti ne zna se, ajmo provjerit recite zašto. I sad mi nemamo to neovisno regulatorno tijelo koje bi funkcioniralo odvojeno od svakog drugog tijela i od organizacije koje se bave zapravo reklamom i iskorištavanje nuklearne energije i radioaktivnog materijala, uključujući tu i proizvodnju električne energije i primjenu radioizotopa, gospodarenje istrošenim gorivom radioaktivnim otpadom kako bi se osigurala učinkovita neovisnost od svakog neprimjerenog utjecaja ne njegovu regulatornu funkciju. Ali sličan argument su imale isto tako udruge u Sloveniji koje su uspjele na sudu ishoditi to da sud kaže da nema produljenja rada Krškog koje je ovdje za vas gotova stvar. Vi i to znate da je to riješeno, kao što se u Hrvatskoj tobože nema nikakav utjecaj na sudove, ali valjda se to čini da ćete to nekako i u Sloveniji dobit jer tamo udruge su vrlo jasno rekle da je ipak tipično da sva dosadašnja istraživanja utjecaja na okoliš je plaćao Krško samo i na taj način je zapravo samog sebe kontroliralo i sud je konačno rekao da, imate pravo. Mislim da pa ne može čovjek samog sebe kontrolirati ako je interesom potpuno u to zainteresiran da još 20 godina radi to što radi. I oni su dobili takvu presudu, sad ćemo vidjeti što će reći stvarno ta strategijska nezavisna studija utjecaja na okoliš. Kaže, tvrdnja da su ove promjene usklađivanje sa direktivom nisu točne ni istinite jer jedna od promjena je da Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada postaje ustrojbena jedinica fonda. I sada pazite, sada fond prisvaja i kontrolu i nad budućim odlagalištem jer ne postoji neki nezavisni regulator koji bi i to sa strane parlano, naravno da on treba upravljat. I kao što nadzorni odbor bi trebao imati sve podatke, ali ne upravlja, ne upravlja, ali mora imati sve podatke. Logično bi bilo i to direktiva vrlo jasno kaže i vi to ništa od toga niste zapravo nego vi forsirate neku stvar tjerate opet, ali opet potpuno tipično na način na koji i inače radite, vi ste na to navikli, a pogotovo ovaj, novi HDZ koji nema nikakve veze s onim starim, niti slučajno. I ovo tu su vaše nove odluke i na ovo tu tko god će na ovo to pisati na Europu, na Europsku komisiju ili na njihove sudove mislim to će normalo pasti. To vam je jasno da će to pasti. Eto, ja mislim da sam sve rekao i da nema potrebe više oduzimati vrijeme, sve je više nego jasno.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicom, zastupnice i zastupnici ja želim kod rasprave o ovom zakonu još jednom izraziti veliku rezervu prema prijedlogu da se u Sisačko-moslavačkoj županiji, općini Dvor na granici sa BiH gradi centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada jer čini mi se da donošenje ove odluke u stvari jest gradnja kuće od krova, a svi smo nekako svjesni da bi kuću uvijek trebalo graditi od temelja. Zato bih ponovo apelirala da se sadašnji doista iznimno dobri odnosi koje Hrvatska ima sa Slovenijom, koji su bitno unaprijeđeni i koji nam omogućavaju da imamo jedan kontinuirani dijalog iskoriste na jedan pozitivan način da se ova tema još jednom preispita i iskomunicira kako bi u toj investiciji koja je zajednička i koja nam je izuzetno važna pokušali naći rješenje s kojim bi bili zadovoljni ne samo stanovnici Sisačko-moslavačke županije nego i cijele Hrvatske jer mislim da su tu neki kolege s prvom rekli da ovakvo odlagalište si nitko ne bi u Hrvatskoj poželio. Ja ovo ne govorim zato što dolazim, samo zato što dolazim iz Sisačko-moslavačke županije već zbog toga što cijela ova situacija ima jednu svoju dugogodišnju genezu. Podsjetit ću da sam upozoravala 2002. još, nakon što je potpisan sporazum između Hrvatske i Slovenije da nije dobro da se odreknemo svih potraživanja jer znamo da je '98. slovenska elektroprivreda de facto izvlastila HEP i nismo primali električnu energiju iz Krškog gdje smo suvlasnici 50% i da odricanje od tih svih potraživanja i preuzimanje obaveze zbrinjavanja radioaktivnog otpada nije dobar ugovor. Dakle, ta moja upozorenja nikada nisu išla protiv dijaloga ili bilo kakvog dovođenja u pitanje dobrosusjedskih odnosa nego je to bilo poticanje tadašnje vlade da bolje pregovara i bolje štiti naše interese. Danas imamo takav sporazum kakav imamo, sabor ga je tada velikom većinom glasova potvrdio, ja nisam za takav sporazum glasovala jer sam smatrala da nije dobar za Hrvatsku. Nakon svih tih aktivnosti ono što se moglo napraviti smo napravili na lokalnoj razini. Iz županijskog prostornog plana mi smo tu lokaciju brisali i općina Dvor je nakon nekog vremena, nakon što su prvo prihvatili, to se mora reći i stavili to u svoj prostorni plan ipak nakon što su građani reagirali to izbrisali iz svog prostornog plana i sada imamo situaciju da lokalno stanovništvo izražava doista veliko neslaganje sa takvim jednim prijedlogom. Kad sam bila europarlamentarka sa slovenskim europarlamentarcem gosp. Bogovićem organizirala sam javni dijalog sa tamošnjim lokalnim stanovništvom kako bi čuli njihovo mišljenje, ali kako bi dobili priliku čuti i sa slovenske strane jesu li oni spremni na neka zajednička rješenja. I tada je lokalno stanovništvo još jednom izrazilo svoj stav da i u onako otežanim uvjetima žive, da ukoliko se takvo jedno odlagalište tamo napravi da će to značiti daljnju depopulaciju tog prostora. S druge strane slovenski europarlamentarac gosp. Bogović jasno je, koji je bivši gradonačelnik Krškog i dobro upoznat sa situacijom, rekao da slovenska strana je spremna za dijalog oko traženja zajedničkih rješenja. I zato se sad ja opet vraćam na to s čim sam i prošlu raspravu nekako započela da pozivam na taj dijalog jer mislim da prostora za dijalog ima. Ja razumijem i novčane iznose o kojima se ovdje govorilo iako bih voljela da ih dobijemo na papiru kao zastupnici pa da i mi možemo to usporediti jer novčani iznosi koji su se tada na toj javnoj tribini spominjali su bili ipak nešto drugačiji. Sve je išlo u prilog tome da bi zajedničko zbrinjavanje bilo jeftinije nego da to svaka država radi sama za sebe. Ako nam europska direktiva omogućava takav pristup ja sam za to da takav pristup iskoristimo. Zato bih pozvala na kraju na strateško promišljanje kako nam se doista ne bi dogodilo da taj jedan prostor koji je pogođen raznim ratovima i nevoljama i nedavno potresom sad bude pogođen još jednom nevoljom s kojom se doista stanovnici tog kraja neće moći nositi. Hvala lijepo.
Hvala, imate dvije replike. Prva replika gospođa Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Petir, evo i tijekom prošle točke i sad u ovoj ste nas očito uvjerili da niste za to da se centar za zbrinjavanje otpada napravi u RH. Vjerojatno ćete to pokazati u petak na glasanju, ne provociram, nego pretpostavljam. S jedne strane imamo protivljenje lokalnog stanovništva, s druge strane imamo protivljenje i parlamenta BiH koliko tu nešto čitam, najavljuju čak i internacionalizaciju cijelog slučaja. S druge strane velite da postoji otvoreni prostor sa Slovencima, pa onda evo poruka i državnom tajniku ili da nam se obrati sad ili da u međuvremenu do idućeg čitanja smisle nekakvu strategiju novih razgovora sa Slovenijom da se vidi da li onda ima zaista prostora da se sav taj otpad odlaže u Sloveniji na temelju onoga što vi predlažete jer ispada da nećemo inače imati nikakvog rješenja, jel tak. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam kolegice Marić na replici. Da dobro ste primijetili da se naši susjedi iz BiH pritužuju na takvu odluku Hrvatske. Prema Espo konvenciji koja je ustvari konvencija o prekograničnoj procjeni utjecaja na okoliš oni žele biti uključeni u te procese i donošenje odluke i to je naravno njihovo pravo jer smo i jedni i drugi potpisnici te konvencije. Tako da mislim da je razumno isto slušati ono što oni imaju za reći, a svakako evo ja ću još jednom iskoristiti priliku da pozovem na dijalog sa Slovenijom jer mislim da je ozračje sada jako, jako dobro da taj dijalog može doživjeti razumijevanje jedne i druge strane i možda polučiti neki rezultat.
Hvala. Druga replika gosp. Ostojić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Petir, dajte da samo potvrdimo i definiramo. Postojeće odlagalište u Sloveniji imam dovoljan kapacitet, prvo pitanje. Drugo da li se gradi ovi aneks ili nazovimo nešto slično koji, ako je odgovor na prvo pitanje negativno. I treće ne manje važno, odlično ste poentirali kolegu Karlića koji je otišao, dakle 5 puta je bio gradonačelnik Vinkovaca i on kao jedan od 555 čelnika jedinica lokalne samouprave kaže nitko to ne želi. Šta mislite da prebacimo to u Vinkovce?
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Ostojiću na replici. Pa ja sam rekla svoj stav. Ja smatram da u Hrvatskoj ne treba graditi to odlagalište. Dala sam za to argumente i predložila sam na koji način mislim da bi bilo dobro riješiti tu situaciju. Dakle, ono što ne želim sebi ne želim ni drugima to je zlatno pravilo, ali ponavljam opet nije to moje protivljenje ili rezerva prema ovakvom načinu rješavanja samo o tome što je riječ o županiji gdje sam ja rođena, gdje živim i gdje poznajem ljude nego zato što doista smatram da postoje druga, praktičnija i bolja rješenja. Prema mojim saznanjima mislim da se lokacija zove Vrbina gdje su sagrađene te dvije kazete za zbrinjavanje otpada i gdje je prema informacijama koje je meni dao gosp. Bogović koji je i dan danas europski parlamentarac iz Slovenije i bivši gradonačelnik Krškog, Slovenija spremna u stvari [[Upadica: Hvala.]] zbrinjavati i taj dio našeg [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] otpada.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu gospođa Anita Pocrnić Radošević, također pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, predmetni Zakon o radiološkoj nuklearnoj sigurnosti je svrha mu je omogućiti primjerenu zaštitu pojedinaca, društva i okoliša od štetnih posljedica ionizirajućeg zračenja i omogućavanje sigurnog obavljanja djelatnosti s tim izvorima. Zatim obavljanje nuklearnih djelatnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora. Ali više ću govoriti o drugom dijelu izmjena i dopuna zakona koji se odnosi na nuklearno osiguranje. Naime, zakon propisuje da se plan nuklearnog osiguranja donosi na temelju dokumenta prijetnja predviđena projektnom osnovom, a koje se donosi na temelju procijene prijetnje. Također, je predviđeno da je plan nuklearnog osiguranja povjerljivi dokument i da sadrži plan kibernetičke sigurnosti. S obzirom da je zakonom propisano da se provedba nuklearnog osiguranja odnosi na sve izvore ionizirajućeg zračenja predlaže se da se predmetnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti mijenja Članak 66. zakona na način da se nuklearno osiguranje između ostalog odnosi samo na radioaktivne izvore i na nuklearni materijal. Na taj način se isključuju električni uređaji koji proizvode ionizirajuće zračenje koje nema nikakve veze s mjerama nuklearnog osiguranja. Nadalje, kako je rizik povezan s djelatnostima s radioaktivnim izvorima puno manji u odnosu na rizik od obavljanja nuklearnih djelatnosti u nuklearnim postrojenjima predlaže se da se samo u slučaju obavljanja nuklearnih djelatnosti i prijevoza nuklearnih materijala koji se koriste u nuklearnim postrojenjima zadrži obveza izrade plana nuklearnog osiguranja na temelju dokumenta prijetnja predviđena projektnom osnovom. Za razliku od nuklearnih postrojenja kibernetička sigurnost npr. uređaja sa zatvorim radioaktivnim izvorima koji se koriste za radio terapiju kao što je gama nož postignuta je informatičkim odvajanjem uređaja i njegove upravljačke konzole od ostatka informatičke mreže ustanove. Također i u slučaju uređaja za panoramsko ozračivanje namirnica isto taj uređaj nije spojen niti na internu, niti na vanjsku mrežu što znači da ne postoji mogućnost hakerskih napada. Također tu je i treća skupina zatvorenih radioaktivnih izvora. To su i oni izvori koji se koriste u industrijskoj radiografiji pri radu na bušotinama. Isto tako, kod ostalih zatvorenih radioaktivnih izvora koji su u upotrebu u RH, a koji se koriste npr. u industrijskim procesima, nuklearnoj medicini te u znanstvenim istraživanjima kibernetička sigurnost također nije primjenjiva. Vjerujem da će se predmetnim izmjenama zakona i u prvom i u drugom dijelu da će doći do veće učinkovitosti regulatornog tijela i smanjiti se administrativno opterećenje, a u svrhu povećanja nacionalne nuklearne sigurnosti. A da trebamo govoriti o nacionalnoj nuklearnoj sigurnosti govori, u prilog ide i činjenica da je na udaljenosti od 1000 km od RH u pogonu se nalazi 40 nuklearnih elektrana. Na lokacijama tih nuklearnih elektrana smješteno je 89 energetskih reaktora koji se razlikuju i po snazi, životnoj dobi i tehnologiji. Često smo slušali o nuklearnim nesrećama većina nas ih je ovdje i preživjela na neki način. Prisjetimo se Černobila 1986., Fukushime 2011. godine koje spadaju u sedmu najveću kategoriju havarija i one su upravo, to su one havarije koje predstavljaju oslobađanje radijacije s teškim posljedicama po ljude i prirodu. i najveću opasnost predstavljaju upravo nesreće na energetskim reaktorima zato što se tu ispušta velika količina radioaktivnih tvari, a te posljedice mogu biti znatne i odražavaju se na širokom području, a nesreća može nastupiti i kao rezultat kvarova ili uslijed ljudskih grešaka, može i uslijed nekih elementarnih nepogoda, meteoroloških uvjeta ili terorističkih napada. I stoga je važno imati dobru zakonsku regulativu, ali i svakako službe koje mogu pravodobno odgovoriti na ugrozu koja bi mogla nastati ugrožavanjem nuklearne sigurnosti. Hvala.
Hvala. Gđa. Petir prva replika.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolegice zastupnice, govorili ste o važnosti sagledavanja nacionalne nuklearne sigurnosti i tu se slažem s vama. I Hrvatska ima mehanizme u svojim rukama, prije svega i … [[Govornik se ne razumije]] konvencije, ali i drugi međudržavni ugovori gdje mi možemo staviti veto na izgradnju novih blokova, postojećih nuklearnih elektrana ili eventualno neke nove nuklearne elektrane i na taj način u stvari kontrolirati što se događa u našem bližem susjedstvu. No obzirom na ovaj sporazum koji je nedavno potpisan čini mi se da nekako se krećemo u drugom smjeru i tu me zanima vaše razmišljanje bi li možda trebali se okrenuti više vlastitim izvorima koje imamo i provjeriti koliko tu postoji mogućnost za proizvodnju energije u vlastitom dvorištu, staviti u funkciju sve ono što nam stoji na raspolaganju, pa tek onda pribjegavati ovim nekim novim rekla bih smjerovima.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolegice Petir. Što se tiče raznih izvora energije mislim da smo mi zemlja koja zaista ima pogodnosti i za vjetroelektrane i za hidroelektrane i te obnovljive izvore energije i svakako je to nešto na čemu trebamo ustrajati i što više ih koristiti tim više što znamo da su potrebe za električnom energijom sve veće i veće, ali evo nažalost nekad ne možemo na neke stvari utjecati. Ono što sam rekla u dosegu od 1000 km od nas nalaze se 40 nuklearnih elektrana i to je to zašto mi moramo biti spremni i raditi na našoj nacionalnoj nuklearnoj sigurnosti jer mi evo na svom teritoriju nemamo nijedne nuklearne elektrane, ali ne znači da nas havarija ne može zadesiti jer posljedice su dalekosežne, znamo evo što je bilo i sa Černobilom i sa svima da i dan danas vjerojatno osjećamo posljedice.
Hvala. Druga replika g. Ostojić.
Poštovana kolegice Pocrnić Radošević, završili ste fakultet u Opatiji, bavite se vjerojatno turizmom jel … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, ali završili ste, učili su vas nešto, znate kad idete, a živimo, svaka peta kuna je od turizma, jel, pa stavite se u poziciju onih koji su vas učili i onih koje vi učite, vrlo, ali turizam je isto važan na Banovini, na Sisačko-moslavačkoj županiji. Zašto ne bi stavili to u Liku recimo, odlagalište, odlagalište, odlagalište u Liku? Ha, ona je isto nažalost demografski opustošena, ratom opustošena itd.. Nemojte biti licemjerni … [[Govornik se ne razumije]] predložite idemo u Liku, znači morate imati obavezu prema profesiji. Tu je vojna terminologija, čuli ste kolegicu Petir, mene itd., kazete, nije vojska, ulošci, nisu menstrualni ulošci nego radioaktivni ulošci, bez mirisa lavande, bez ruže. Dakle, važno je te uloške staviti u kazete na sigurno mjesto, ali za ime Boga ne u Hrvatsku, podržite to.
Hvala. Izvolite odgovor.
Sad ste vi krenuli od turizma, pa nadalje. Ja moram priznat da evo nisam se dosad susretala s tim, nit sam pratila tu tematiku, pa sam sad prvi put čula da bi se centar trebao graditi upravo u općini Dvor i ne znam kako je uopće došlo do toga da se, da se to tamo radi. Ja vjerujem da će evo i uz pomoć gđe. Petir i svih ostalih zastupnika i lokalnih zajednica da će se možda pokušati napraviti i neke javne rasprave i malo referendum toj općini ili nešto slično što bi se moglo napraviti jer ako ljudi to zaista ne žele onda to nije način. A što se tiče smještaja u Liku, ne znam, nije nitko niti ponudio. Mi evo pokušavamo raditi hidroelektranu proširivat koja tamo postoji već 70.g., pa ćemo vidjet što će biti s tim u dogledno vrijeme.
I na kraju replika g. Klarić.
Uvažena kolegice, s pravom ste spomenuli i Černobil i Fukušimu i taj silan broj nuklearnih elektrana u okruženju i diljem svijeta. Ali čitava ova rasprava koja se provlačila i ta teza Krškog izostavlja jednu činjenicu, da mi taj otpad i tu elektranu imamo ovdje u neposrednoj blizini Zagreba, u našem susjedstvu i da je sav taj otpad o kojem se ovdje provlači teza da će se smjestiti tamo negdje na Banovini je u biti taj otpad ovdje. Ali iz ovog dokumenta, u njemu jasno piše, pretpostavljam da mnogi nisu pročitali da otpad koji proizlazi iz Nuklearne elektrane Krško će bit skladišten na samoj lokaciji elektrane. Činjenica je da je tehnologija takva kakva je, da postoje ogromne količine i medicinskog i svega ostalog radioaktivnog otpada koji na neki način treba negdje zbrinut i jednostavno stvar je takva da mi moramo donijet ovaj zakon i pobrinut se da se on zbrine [[Upadica: Hvala g. Klarić]] na najsigurniji način.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega Klarić. E upravo to što ste vi sad spomenuli oko centra i smještaja nuklearnog otpada sam ja pitala predlagatelja u replici jer sam isto se pitala pa neće se sad u taj centar u općini Dvor dovoziti otpad iz Nuklearne elektrane Krško i zaista neće. Kolko sam ja razumjela prijedlog zakona tu će se zbrinjavati radioaktivni otpad istrošenog goriva koji su nastali na teritoriju RH i tu nema nuklearnog otpada na način da dolazi iz nuklearne elektrane i ja vjerujem da bi to ljudima trebalo osvijestiti da se na teritoriju Hrvatske neće ovaj smjestiti nuklearni otpad iz Nuklearne elektrane Krško jer mislim da HEP koji sudjeluje u, koji dobiva energiju iz Nuklearne elektrane Krško je dužan i financirati zbrinjavanje tog otpada koje se radi upravo u Sloveniji i mislim da je upravo ove godine trebalo se [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] staviti u funkciju za suho skladištenje istrošenog nuklearnog goriva.
Hvala lijepa, nemate više replika. Gospodin Ostojić je sad na redu sa raspravom. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovanje državni tajniče, maloprije niste bili, ali sam kratko ću sažetak. Sve ste preuzeli državi, MUP, 2019. preuzeli ste Državni zavod za nuklearnu radiološku dijagnostiku, ugasili ga, pravni identitet ne postoji, uzeli ste nam covid, stožer vodi ministar policije, nuklearnu medicinu vodi ministar policije. Ha dajte malo drugima ili ćemo postati policijska država, dajte malo. Vi ste 20 godina, mi se znamo, vi ste bili … čini mi se i u Račanovoj vladi ili niste ili tu negdje. Znate dajte malo i drugima da se malo Hrvatska diže, a ne samo stega, policija i slične stvari. Kako upravljate rizicima od katastrofa, a to je zadatak Civilne zaštite koja je pod vama, vidjeli smo u covid krizi. Maska ni za lijek, di je Maja Grba, maske ne trebaju, a vidi sad Klarića drži masku, a sjedi red od Maje Grbe. Ne treba niko nosit maske jel, a sad me je potpredsjednik s razlogom maloprije opominje što nisam stavio masku, treba se čuvati. … [[Upadica se ne razumije.]] da. Bolje da ne upravljate rizicima na način na kako ste upravljali, bolje da zajedno nažalost sa Tomaševićem iz Možemo i Klisovićem iz SDP-a ne upravljate obnovom u gradu Zagrebu. Možemo se za to priprema već 5,6, 10 godina, a na kraju ništa od toga, ništa. Odlagalište otpada kolega Matula prošetajte Zagrebom, siđite doli, pogledajte fala bogu nema radioaktivnog, ali ima šute. Znači lokaciju Čerkezovac nitko ne želi, ali ste … HDZ-ovci otvoreni kolega Karlić svaka čast, pet puta postao gradonačelnik Vinkovaca, otvoren je kolegica naša iz Like otvorena vidjet ćemo šta će reći Karlić sada iz Bakra, baš bi u Bakru bilo dobro stavit negdje. Ali nećemo u Bakru idemo na Banovinu. Hajmo u Bakar, Bakar je brončano doba, prapovijest, znate kad je bilo brončano doba, vjerojatno znate ak se sjećate. Stavit kod sebe, pa organizirajte lokalni referendum pa se borite. Barem nemojte govorit barem toliko budite pristojni prema građanima Hrvatska svojoj izbornoj bazi, drugoj izbornoj bazi. Ponovit ću zemlje koje su potpisale, molim vas državni tajniče, Finska, Francuska jedne i druge glavni lobisti proizvođači Simens sory što spominjem tvrtku, proizvođači ključni proizvođači nuklearne energije, tu su lobisti iz HDZ-a otišao je ovaj s FER-a i onda Bugarska, Češka, Hrvatska, Mađarska, Poljska, Slovačka, Slovenija i Rumunjska niti jedna mediteranska zemlja, niti jedna zemlja Središnje Europe, niti jedna zemlja znači Danska, zemlje Beneluxa ne postoje nisu potpisnica, Austrija itd. oni su svoje napravili, ali svjesni su da sve ima svoj životni ciklus pa i ciklus saborskog mandata jel i da napokon se moraju vratiti u svoje mjesto kao i kolegica u Banovinu i reći ljudima učinila sam sve, ali oni neki tamo HDZ-ovci ili neki drugi su to napravili kad nisu htjeli kod sebe u Bakar ili u Liku. I meni je drago da smo na kraju došli na ideju Socijaldemokrata, super, mi želimo biti Hrvatska jer živimo od turizma, bez, bez nuklearne elektrane, želimo bit država bez odlagališta nuklearnog otpada, želimo biti zelena, održiva Hrvatska, želimo zeleni održivi turizma i želimo lokalni referendum to je to. Dalje, sve smo napravili, samo glasajte za to ako ne bude vuna, glasajte da bude lokalni referendum svi vi koji ste iz HDZ-a govorili u zadnjih nekoliko vrijeme. Prema tome, lokalne sredine se opiru, to je zaključak, možemo napraviti lokalni referendum, to je prijedlog Socijaldemokrata, nažalost ne drugih stranaka i na taj način ćemo riješiti krizu. Uključimo u to nevladine udruge, o tome sam govorio, uključimo u to medije. Ja nemam ništa protiv tih …, dva medija ako to ide lege artis, zašto mi je važnija edukacija kolegice Marić. Ako će medije educirat ljude, govoriti što je o tome, to je nešto što je naprosto … ako ne bude otišlo prema džamiji, mislim naravno na središnjicu HDZ-a.
Ne, ne ostanite, ostanite ako želite odgovoriti na replike morate ostati. Prva gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Mi smo medicinari pa uvijek malo to šire gledamo i šire razmišljamo. Nakon današnje rasprave mogu zapravo reći da smo tu čuli dosta pa čak oprečnih stajališta, slažem se s jedne strane naravno da smo se tu zapravo na istoj smo liniji i da treba pitati lokalno stanovništvo, pa ako lokalni referendum kaže može, može, ako kaže ne može, ne može. To je prva stvar. Druga stvar, evo kolega Klasić je prvostupnik radiološke tehnologije i on je sa svoje pozicije pokušao objasniti da je to nisko radioaktivni otpad i srednje, a ne visoko, znači tu imate drugo stajalište. Treće stajalište imate pitanje struke koji jedni vele da evo citiram da „neće biti opasnosti od bilo kakvih otpuštanja u okoliš“, s druge strane imate nevladine udruge koje se tome opiru. Dakle, što biste vi kao evo profesor savjetovali? Znači da li se okrenuti onome što kolegica [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] Petir kaže prema Sloveniji ili gdje biste vi smjestili taj radioaktivni otpad? Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Maloprije ste poslušali gradonačelnika Bakra ja vas molim da mu ne date [[Upadica Radin: Gospodine Ostojić molim odgovoriti gospođi.]] on je fin gospodin, on je jedan fini, jako fini gospodin [[Upadica Radin: odgovorite ….]] ja mu kažem da je fin, pogledajte upada u riječ, rijetko fin. Znači ovako kolegice …/Upadica Radin: E tako. Prije do 20 godina odlučivali su vlada, akademija, privatni poduzetnici, prije 10 godina su se uključili mediji, napravili su četverostruku uzvojnicu, a prije 10-7 godina je došla peti dio toga koji se zovu nevladine udruge. Onda je nastao iz tih nevladinih udruga …/nerazumljivo/… u Španjolskoj, slična situacije u Grčkoj ili Možemo u Hrvatskoj. I te peti segment, nevladinih udruga su nam ključni i važni bez obzira što su neki od njih odlučili biti političke stranke. Što inače nije fer jer se boriš za dobrobit, za dobrobit države. Prema tome tako je, nevladine udruge, aktivisti da, zelene energija da, lokalni referendum da i to je to, ali ne na način kao što vi hoćete. Hoćemo to ali ne u mom dvorištu. E naše dvorište je Hrvatska, naše dvorište je Hrvatska i za nju se moramo boriti i ja sam se bogami '91. išao u rat iako je padala [[Upadica: Hvala lijepa.]] i bio je snijeg, a oni koji su se plašili kiše i snijega bogami nisu otišli.
Gospođa Petir, molim vam, molim vas gospođa Petir ima drugu repliku.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče. Kolega Ostojiću evo ova rasprava koja sad traje već nekoliko sati doista izaziva emocije kod svih nas zastupnika tako da nadam se da se nećemo naljutiti jedni na druge nakon ove rasprave ali moraju se neke stvari ipak razjasniti. Naravno da mi koji raspravljamo o ovoj temi razumijemo razliku između visoko radioaktivnog otpada, istrošenog goriva, nisko i srednje radioaktivnog otpada i onog materijala koji nastaje u medicinskim istraživanjima, kod radioloških zračenja, primjerice gromobrani koji se skidaju itd. Dakle, ono što mene zanima jer je bilo u raspravi po prethodnoj točci rečeno da je opasno što je tih nekih 50 metara kubnih ovog nisko i srednje radioaktivnog otpada koji nastaje u medicini i u istraživanjima smješteno na Ruđeru Boškoviću, ali da to ne bi bilo opasno da se smjesti na [[Upadica: Hvala.]] Banovinu. Pa sad samo mi to recite.
Izvolite odgovor.
Paradoks, odgovorili ste, paradoks, naravno da je opasno, sve zrači. Dakle, to je jasno ako ništa barem u povijesti znate i one rašlje koje traže voda, pa to je i voda zrači, ali ne zrači na način kao što zrači nuklearna energija, ne …/nerazumljivo/… dakle ja radim na Rebru, šef sam klinike, ispod mene je nuklearna medicina, zove se nuklearna medicina, ogromna klinika. Tamo ih zaobilazimo, s razlogom zaobilazimo. Tamo kad idem na telefon prestaje mi telefon, pa vjerojatno postoji razlog zašto prestaje jer zrači, jer ometa, a ne radi to ni CIA ni FBI nego život, kolege. Prva, druga, treća industrijska revolucija pokušajte se sjetit šta je bilo voda, ugljen, struja, naš Tesla četvrta industrijska revolucija, živimo je, peta počinjemo je živiti, ali nije tu nuklearna energija, to je nešto drugo. Industrijske revolucije su prije nastale na osnovu prirodnih resursa, a sad na osnovu znanja, inovacija i pameti ljudi diljem svijeta, znanstvenika, a ne kao vaših lobista koji su pobjegli. On govori o inovaciji nuklearne energije, to je generika i to loša generika [[Upadica: Hvala lijepa.]] loša.
Hvala, nemate više replika i sada idemo na završne, na završne riječi, prvi je gospodin Hrvoje Šimić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pa evo nije toliko kasni sat ali dug je dan i došlo je vrijeme evo i na završne govore. Danas evo rasprava jedna od posljednjih rasprava o temi Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, zapravo još jedna od prilagodbi zakonodavstva RH na, sa zakonodavstvom EU. Kao što je i rečeno Zakonom o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti određene su mjere radiološke i nuklearne sigurnosti, mjere nuklearnog osiguranja, evidentiran je nadzor nad nuklearnog materijala te druge mjere ne širenja nuklearnog oružja pri obavljanju djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja, nuklearnih djelatnosti te djelatnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora, a sve u svrhu omogućavanja primjerne zaštite pojedinca, društva i okoliša u sadašnjosti i budućnosti od štetnih posljedica ionizirajućeg zračenja i omogućavanja sigurnog obavljanja djelatnosti s izvorima ionizirajućeg zračenja, nuklearnih djelatnosti, djelatnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada te iskorištenih izvora nuklearnih i nuklearnih osiguranja izvora ionizirajućeg zračenja i nuklearnih postrojenja. Osnovna pitanja koja će se riješiti i koja bi se treba riješiti i urediti ovim zakonom su usklađivanje s odredbama Zakona o fondu i predloženog Zakona o izmjenama Zakona o fondu. Također radi se o usklađivanju sa odredbama direktiva vijeća odnosno mišljenja Europske komisije. Zakonom će se urediti i primjena stupnjevitog pristupa u regulatornoj kontroli koja je razmjerna veličini i vjerojatnosti izlaganja ionizirajućem zračenju, određenoj djelatnosti i razmjerna učinku koji regulatorna kontrola može imati na smanjivanje takvog izlaganja ili poboljšavanja radiološke i nuklearne sigurnosti, a predstavljaju značajan doprinos poboljšanju učinkovitosti rada regulatornog tijela, a značajno smanjuju administrativno opterećenje svih nositelja odobrenja. Posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona će zapravo predviđa se da će se osnivanje centra samo u odnosu na one djelatnosti koje su predviđene Nacionalnim programom Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora, iskorištenog nuklearnog goriva i postignutim dogovorom sa Republikom Slovenijom odnosno samo za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora, a ne i istrošenog nuklearnog goriva u odnosu na Nuklearnu elektranu Krško. Kao što smo čuli za provedbu ovog zakona nije bilo potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Provedeno je i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću bez komentara i naravno evo u konačnici mogu reći samo da će Klub zastupnika HDZ-a prihvatiti ovakav prijedlog kakav je donio predlagatelj. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospođa Andreja Marić govorit će ispred SDP-a završno. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo već smo naučili da dosta zakona koje ovdje donosimo moramo uskladiti sa zakonodavstvom RH sa zakonodavstvom EU, vidjeli smo da u nekim stvarima kasnimo tako da će se ovo sve skupa vjerojatno i izglasati u petak. Mi smo evo sad prinuđeni da se osnuje centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, propisano je financiranje zbrinjavanja radioaktivnog otpada, nas zanima koliko će to sve skupa koštati, također je propisana krajnja odgovornost RH za zbrinjavanje radioaktivnog otpada. A ona pitanja na koja definitivno tražimo odgovor su sljedeća, s jedne strane da ne bude ovakva kontradiktornost u različitim podacima na koje dolazimo pa evo kako sam iznijela i u replici, s jedne strane imate kolegu iz struke koji kaže da je sve to nisko radioaktivni otpad, srednje radioaktivni itd. nema nikakvih problema, s druge strane imate struke nevladinih udruga da će ipak biti određenih posljedica na lokalnu sredinu i šire. Onda se dogodio potres i onda naše vlasti kažu da će se na ovoj lokaciji Čerkezovac nastaviti i dalje kako je planirano da potresi koji su se dogodili nisu te planove promijenili da se ide dalje sa Nacionalnim programom zbrinjavanja radioaktivnog otpada, a onda opet čitamo da se u parlamentu BiH i njihova struka također da se bune, da treba revidirati postojeće projekcije geoseizmičke aktivnosti i s hrvatske i s bosanskohercegovačke strane granice, pa onda kaže struka da trebaju dodatne analize u narednih godinu ili dvije nakon svih ovih recentnih zbivanja koja su se dogodila, pa onda imate donedavnog dugogodišnjeg voditelja energetskog programa zelene akacije koji kaže da je ova lokacija na Čerkezovcu ne toliko ekološki bedasta koliko „politički umobolna“ citiram jel da Slovenci svoju polovicu radioaktivnog otpada žele ukopati blizu vodonosnika Save i da zapravo to nije dobro s ekološke strane, da zapravo žele taj radioaktivni otpad zbrinuti u ukopanom silosu i uglavnom vlasti BiH najavljuju internacionalizaciju cijelog slučaja tako da cijeli niz kontradiktornosti, a sve skupa nam je tu lokalno stanovništvo koje niko ništa ne pita. Također je tu otvoreno, evo kolegica Petir je više puta rekla, pitanje suradnje sa Slovenijom odnosno ponovni razgovori s njima, ponavljam ona pitanja koja sam govorila i u prvom izlaganju u ime kluba, da li mi za ovaj Čerkezovac ako se vlada kada odluči onda si nemreš pomoć, znači da li imamo definitivno sve dozvole, da li je potpuno gotova Studija utjecaja na okoliš, da li je ova potresna aktivnosti definirana, što kaže struka, da li imate alternativne lokacije znači ako bi se išlo na referendum lokalni pa da lokano stanovništvo to odbije, što ćete onda napraviti, koliko je kapacitet tog nekakvog budućeg centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, koliki će biti benefit za lokalno stanovništvo gdje god da se odlučite da bude ta lokacija, kolika je naknada jedinici lokalne samouprave. Također kada sam se pripremala onda naiđem na podatak da glede sigurnosti postoje tri barijere koje su nekakva zapreka da se taj radioaktivni ispuštanje da se dogodi u okoliš, dakle opet nekakvo mišljenje struke i s druge strane imate drugačija mišljenja znači potpuna šuma podataka. I na kraju ono što tražim u ime kluba da napravite do idući puta, da imamo definitivno analizu koliko se do sada potrošilo novaca za sam projekt Čerkezovca odnosno za neka buduća odlagališta da imamo ipak nekakvu kost benefit studiju. Hvala lijepa.
Hvala. I posljednji gospodin Rajko Ostojić koji će zastupati završne stavove Kluba socijaldemokrata i zastupnika socijaldemokrata. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Lijepo ste to rekli završne stavove socijaldemokrata ako smijem dodati, a i šire jel vidim da su nam se troje kolega iz HDZ-a pridružili, oni će glasati za lokalni referendum je li, stat će tamo i reć nećemo mi tako idemo mi ono što smo rekli danas 27. listopada u eter ili će na to zaboraviti do preksutra. Užasno nam je važna energija, to je strateški cilj, imamo državu za koju smo se izborili, imamo lijepu zemlju, imamo sjajne ljude koji nažalost odlaze, ali se i vraćaju tu treba biti pošten, ali se i vraćaju samo se moramo izboriti za energiju, samodostatnu energiju. I to imamo, a to mi je žao što se tim bavi MUP, a ne gospodarstvo i održivi razvoj. Otiđite u zemlje Beneluxa, Njemačke pogledajte te vjertroelektrane, pogledajte pučinske elektrane, pogledajte elektrane mora, ne samo solara one ok, djeluju na bioraznolikost, djeluju možda na ružu vjetrova, ali potencijal njihov je neusporediv prema potencijalu neštoga što je opslolentno i što je isključivo i samo forsira Francuska i dijelom Finska, a mi se tome pridružujemo. Radili smo RNS 20-30 nacionalnu razvojnu strategiju 20-30, pa niste je valjda zaboravili? Održiva Hrvatska, sigurna Hrvatska, zeleni rast, zelena Hrvatska, nuklearno nije zeleno nije, ne mrete ga ni fuzijom i ni fizijom pozelenit. Taj RNS kaže vrlo jasno, želimo Hrvatsku slobodnu od nuklearnih bilo kakvih izvora ja bi dodao naravno, to ne piše, ali uključivo odlagališta i skladištenja i nešto što bi zbilja molio da glasamo ako ćemo glasat u petak, dozvolimo napokon tu blagodat 21. stoljeća koju nam je omogućio Internet, a stoji da je sve dostupno, malo još tajni, … [[Govornik se ne razumije]] malo tajni. Kolege iz MUP-a to najbolje znaju, najvažnije je kad se informacije drže u ladici, već tako stotinama godina, čim se izvade iz ladice ne vrijede ništa kad su postale javne. Hvala Bogu imamo portale, imamo internete, nažalost imamo i naravno 5 do 10% ljudi koji reagiraju barem po mišljenju, mom mišljenju neadekvatno, a to je antivakseri u covid krizi što je neadekvatno, ali to je to. To je naprosto presjek, to je Gaussova krivulja. Ali oni koji žele dobro svojoj državi, oni koji žele dobro svom kraju, a naš kraj je samo jedan, to je Hrvatska, nije to ni Bakar, ni Vinkovci, ni Sisačko-moslavačka županija, ni PGŽ, ni Grad Zagreb, Hrvatska je naš dom. Napravimo je ljepšom, napravimo je onako kako smo napisali u NRS-u 20, 30. U krajnjem slučaju HDZ je to odigrao maestralno, to sam rekao već par puta, bilo je referendum, to potpredsjednik sabora zna, znate i vi, kad se radio NRS onda je bilo pitanje koja vam je riječ najsigurnija, najljepša, naj, naj, koja ulijeva najviše povjerenja, onda je desetine, stotine tisuća Hrvata glasalo i riječ koja je iskočila je bila sigurnost, ono što piše na automobilima i onda je naravno HDZ to stavio u svoju kampanju „Sigurna Hrvatska“, dobili ste izbore, ako ste vi član HDZ-a to ne znam, ako niste, mislim na kolegu, svaka čast, al držite se te riječi. Sa ovim postaje jedan dio Hrvatske nesiguran. Možete ga vi okrenuti na južnu stranu te gore, pa da gleda na BiH, al onda je nesigurna ona i tamo žive neki ljudi. A ako postoji, a uvijek postoji alternativa, a to je napravimo dijalog sa Slovencima, nekim drugim i pokušajmo to napravit tamo gdje za to postoje uvjeti, a 100 milijuna nečega, kuna će se već naći. Ja sam liječnik i davno sam naučio to kad sam bio prvi put u Americi na njihovoj akademiji godinu dana uzrečicu jednog pametnog čovjeka, ona kaže otprilike ovako problem koji se može riješiti novcem nije problem, završen citat, pa ću ga ponoviti i završiti problem koji se može riješiti novcem nije problem. Ovaj se može riješiti, pošaljite to … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo, podsjećam, radi se o prvom čitanju, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9,30 sa također vrlo važnim zakonom, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći, taj je u drugom čitanju. vala lijepa i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 21,04 SATI