Poštovani predsjedniče, budući da kreće glasovanje, a na prvoj točki vam je izmjene Zakona o lokalnim izborima. Ja bi zatražio stanku u ime Kluba MOST-a i to ne da bi se mi sami iskonzultirali između sebe, ja bih zamolio skupinu vladajućih, predstavnika vladajuće većine da se iskonzultiraju između sebe. Jer ovo što mi možemo gledati zadnjih nekoliko godina onako već počinje ličiti na cirkus. Dakle, cijelo vrijeme se najavljuje kao neka reforma, dogodit će se reforma i dok ta reforma dođe i prođe kroz vladu, e-savjetovanje i sabor ne ostane ni R od reforme, tipa, ne znam, sad imamo reformu o lokalnim izborima, o lokalnoj i područnoj samoupravi. Situacija u kojoj ministar uprave najavljuje da će to biti ogromna reforma na kraju se pospe pepelom. Zašto? Zato što predstavnici vladajuće većine saborski zastupnika govore ne, pak nećemo ić toliko u reformu. Ne dogodi se ništa. Vrate se nazad zamjenici načelnica, a bilo je vrlo konkretno moguće djelovati. Na konkretnoj razini mogli ste srezati na 130 općina, na konkretnoj razini jednim potezom ste mogli srezati uhljebe, vi ste to ostavili. Na konkretnoj razini, evo jedan prijedlog, umjesto da ste omogućili da se troši 20% svih prihoda na plaće mogli ste ih stavit na 15% svih prihoda, pa biste smanjili broj uhljeba, jednim potezom, onda se ne bi dogodilo da g. Žavrnja u trenutku kad prestane biti, obnašati neku dužnost u županiji ili u svojoj općini završi odmah u državnoj tvrtki. Ne bi se dogodilo da Škaričić iz Omiša odmah završi isto tako u nekoj državnoj ustanovi. Ne bi se dogodilo da načelnik Runovića isto odmah nakon izbora, kad izgubi izbore, završi u nekoj državnoj tvrtki. Grad Malmo ima 300.000 stanovnika i 100 zaposlenik, grad Split 180.000 zaposlenika i 500 zaposlenih.
Hvala vam lijepa. Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ne. Onda ćemo odmah krenuti dalje. Sukladno čl. 293.b. Molim?
Ja inzistiram na stanci.
Pa, ja ću vam pročitat čl. 293.b. ako vam nije poznat.
Može.
Dakle, u slučaju zahtjeva za stankom u skladu s odredbom čl. 248. ovog Poslovnika predsjedatelj ju može odobriti u trajanju do 5 minuta. „Ju može odobriti, a i ne mora“. To smo se tako dogovorili kada smo usuglasili Poslovnik. Izvolite kolega Petrov.
Pa evo, ja bih molio samo da još jednom razmislite hoćete li to što u zapisniku, u samom Poslovniku stoji da „možete i ne morate“, okej. Al ja mislim da je stvarno stanka potrebna. Šansa da oni promijene ipak odluku možda postoji iako je teško moguće.
Kolega Petrov, ajde molim vas, dobro, rekli ste, rekli ste što ste imali, saslušali su vas ljudi, a vjerojatno bi zatražili stanku da žele se konzultirati jer vi pozivate sad da se drugi konzultiraju, nisam osjetio da je to izazvalo baš neko veliko oduševljenje, pa onda sam nastavio dalje. Kolega Škoro izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS. U ime Domovinskog pokreta također tražim stanku u trajanju od 10 minuta podržavajući kolegu Petrova. Naime, činjenica je da svaka kriza naravno nije samo kriza nego je i prilika. Činjenica isto tako je da smo najavljivali svi u predizborno vrijeme, pa i članovi vladajuće koalicije određene reforme, činjenica je da je nama izneseno ovdje prije nekoliko dana jedna želja, jedan popis lijepih želja iz Ministarstva uprave koji su predvidjeli da se, kako ste i sami rekli kao vladajuća koalicija, reformom pomogne u preustroju i boljoj organizaciji lokalne uprave i regionalne područne samouprave. Dakle, ono što se dogodilo u međuvremenu su amandmani kojima se uistinu sve vratilo na početak. I ono o čemu smo govorili, o tim skromnim uštedama, o nekih stotinu milijuna kuna godišnje kuna godišnje, odnosno 500 tisuća kuna u Gradu Zagrebu, je opet omalovažena. I prevareni su svi oni koji su vjerovali da je barem započeta nekakva reforma, odnosno valja poslati jasnu poruku javnosti da je nažalost koalicija složena na način da neće moći provesti ozbiljne reforme jer se iz ovoga vidi da je Vlada prisiljena činiti ustupke i da je Vlada prisiljena činiti stvari koje ne vode ka reformama nego jednom običnom status quo u održavanju i da će Hrvatska u sljedeće 3,5 godine i nadalje hibernirati i stagnirati. Tražim stanku od 10 minuta. Hvala.
Hvala.
Sada je na redu gđa. Rada Borić koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Potpredsjedniče, kolegice i kolege. Jedna od tema kojima se Vlada RH odbijala baviti u prošlom i ovom mandatu je tema mentalnog zdravlja građanki i građanka RH pa smo tako u 2020. koja će se pokazati kao jedna od najstresnijih i najtežih godina za velik dio naših sugrađana i sugrađanki, ušli bez Nacionalne strategije za poboljšanje mentalnoga zdravlja. Podsjetit ću vas da je i prije no što je pandemija Covida okovala svijet, postojala je jasna predikcija svjetske zdravstvene organizacije da će depresija do 2030. biti najžešća kronična bolest na svijetu. Dakle, to je bilo prije korone, a korona je ozbiljno zaprijetila mentalnom zdravlju širom svijeta. Da ne bi bilo zabune, već je na samom početku pandemije bilo jasno o kakvoj je prijetnji i mentalnom zdravlju riječ. Uostalom, nakon epidemije SARS-a 2003., studije su pokazale porast suicida za čak 30% u godinama nakon epidemije, bilježen je rast PTSP-a, depresije i anksioznog poremećaja. Dakle, znali smo što možemo očekivati. Već su prve studije u rano proljeće govorile o jasnim negativnim posljedicama pandemije na mentalno zdravlje populacije, rasla je anksioznost, stopa depresije, stopa OKP-a. Pogoršanje se uočavalo kod onih koji su bolovali ranije, no i kod populacije koja do tada nije imala psihičke smetnje. Daljnjim razvojem pandemije uočeno je da čak 20% oboljelih od Covida razvija slike psihičkog poremećaja. Produljeno trajanje pandemije, neizvjesnost, briga za vlastito zdravlje, kao i zdravlje najbližih, gubici i smrti u obitelji i u obližnjoj okolini faktori su koji izazivaju psihičke smetnje te ih održavaju i produbljuju svugdje u svijetu. Prema trenutnim procjenama, čak će 10-15% populacije kao trajni podsjetnik na pandemiju imati kronično i trajno narušeno psihičko zdravlje. Osobito je zabrinjavajuća provedena anketa, tj. istraživanje u Sveučilištu u Rijeci. Prema rezultatima imamo značajan porast depresivnosti i anksioznosti među mladima, no također, i dvostruku čestu pojavnost suicidalnih misli. Nedavna nesretna smrt liječnica koja od proljeća liječi Covid pacijente, najglasnije i najtragičniji u nizu alarma koji već odavno zvone na uzbunu, a mi nemamo niti strategiju, koju Vlada doduše, i ona prošla, no ipak Plenkovićeva, obećava od 2016. g. Čeka nas još jedna, za razliku od ove, kriza. Srljamo u novu epidemiju gdje će nas od korone, no i nesposobne Vlade i Stožera možda spasiti cjepivo, za ovu koja nam slijedi, za depresije i suicide, cjepiva nema. I zato pozivamo Vladu, ministra Beroša i Stožer da počnu aktivno voditi brigu o mentalnom zdravlju populacije. Potrebno je donijeti jasan plan i strategiju za naredno razdoblje, a koja će se koncentrirati na 3 jasna cilja. Prevenciju mentalnih bolesti u koju su uključeni stručnjaci za mentalno zdravlje i unutar samoga Stožera, stručnjaci za mentalno zdravlje unutar Znanstvenoga savjeta, psiholozi u školama, suportivne grupe u populaciji. Treba nam i povećana dostupnost stručne pomoći i podrške, razvoj psihijatrije u zajednici, timovi unutar škola, domova zdravlja, sveučilišta. Dostupnost psihijatara i stručnjaka za mentalno zdravlje izvan bolnica, razvoj mobilnih timova, dostupnost psihoterapije, briga za kronično oboljele pacijente koji ne smiju spadati na isključivo obiteljsko okruženje. I konačno, briga i borba sa stigmom. Razgovor o mentalnome zdravlju, prestati ignorirati činjenice da je mentalno zdravlje elementarni dio zdravlja. Trebamo politike pozitivne diskriminacije psihičkih bolesnika, prilikom npr. zapošljavanja. I na kraju, politiku deinstitucionalizacije psihijatrije po uzoru na skandinavske modele. Moramo početi brinuti o mentalnom zdravlju naših sugrađana.
Hvala. G. Krešimir Ačkar iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolege zastupnici. Tema o kojoj želim danas govoriti jest uloga odgajatelja i učitelja u odgojno obrazovnom sustavu u ovim izazovnim vremenima sadašnjega trenutka. Govorit ću iz nekoliko perspektiva koje me osobno i profesionalno određuju, perspektive političara, perspektive bivšega odgojno obrazovnoga djelatnika i perspektive roditelja. S punim poštovanjem prema ljudima koji danas nose najveći teret svoje struke, a to su zdravstveni radnici želim podsjetiti na još jednu skupinu djelatnika koji se nose sa zahtjevnim trenucima sadašnje situacije brinući o našim najmlađima, a to su učitelji i odgojitelji. I djeca i mi učimo o novoj situaciji u kojoj se svijet našao, prilagođavamo se novim okolnostima i trudimo održati stabilnost na svim razinama. Jedan od ključnih uvjeta održavanja stabilnosti sadašnjega vremena, ali i zalog budućnosti jest briga o djeci i njihovome zdravlju u najširem smislu te riječi. Brinuti o djeci, njihovom zdravlju i obrazovanju ne bi bilo moguće da nema ključnih ljudi odgojno obrazovnoga sustava, odgojno obrazovnih radnika, odgojitelja, učitelja i stručnih suradnika u našim vrtićima i školama. Oni su svakodnevno tu, u školi i vrtiću, povremeno on line, pa onda opet u izravnome radu sa našom djecom. I oni su bili prisiljeni prilagoditi svoj rad novim okolnostima. Fizičku bliskost s malim djetetom zamijeniti fizičkom distancom, pronalaziti nove načine stvaranja sigurnog potencionalnog i zdravog okruženja u odgojnoj skupini ili razrednom odjelu. Svjesni njihove važnosti Ministarstvo znanosti i obrazovanja pristupilo je izmjenama Pravilnika o napredovanju i to je jedan od konkretnih poteza s ciljem unaprjeđenja njihovog položaja u društvu. Slušajući struku ukinute su i anonimne prijave koje su se često zloupotrebljavale i tako negativno utjecale na ugled na naših učitelja i nastavnika. Mnoga su istraživanja u predškolskom odgoju pokazala koliko je važan odgojitelj za djetetov kognitivni, socijalni i emotivni razvoj. Ako je tako u nepandemijskome vremenu onda možemo samo pretpostaviti koliko je važna uloga odgojitelja i učitelja u ovim novim pandemijskim okolnostima. Već dugo znamo da dječji vrtići nisu samo ustanove u kojima se čuvaju djeca dok roditelji rade jer predškolski sustav je socijalna investicija koja s jedne strane usklađuje profesionalni i privatnu obvezu roditelja, a s druge strane kvalitetno priprema djecu za daljnji sustav obrazovanja, te sprječava socijalnu isključenost djece i obitelji. Pokazalo se da se odgojno obrazovni radnici znaju ne samo nositi sa različitim izazovima nego da se znaju i prilagoditi. Velika su pomoć roditeljima, ali i zajednici i društvu općenito. Pri tome ne smijemo zaboraviti da su i oni različiti, da su možda u nekoj rizičnoj skupini, da su zabrinuti za svoje zdravlje ili za zdravlje svoje obitelji. Unatoč tome svakodnevno su tu, u vrtiću, u školi i svakodnevno omogućavaju djeci ono što je najbitnije i neophodno za njihov razvoj, to je zajednička igra s vršnjacima, učenje, komuniciranje i razumijevanje. Što se tiče aktualne situacije na današnji dan imamo oko 1,4 covid pozitivnih djelatnika, te oko 0,47% pozitivnih covid učenika. Danas se nastava po C modelu izvodi u svim srednjim školama diljem Hrvatske, a na on line prešli su viši razredi osnovnih škola u Varaždinskoj, Istarskoj, Međimurskoj, te Primorsko-goranskoj županiji. I zato bi s ovoga mjesta u vremenu skorog završetka ove zahtjevne školske i pedagoške godine želio zahvaliti svim odgojno obrazovnim djelatnicima na njihovom radu, na njihovoj brizi za djecu, na trudu koji ulažu kako bi koliko je to moguće neutralizirali pandemijske posljedice. Vjerujem u predanost, profesionalnu odgovornost i motiviranost onih koji su odabrali zanimanje usmjereno radu s djecom i za djecu bez obzira na izazove s kojima se kao profesija susreću ili možda baš zbog izazova na koje nailaze i koje spremno rješavaju. Da je i vlada prepoznala njihov izniman trud i rad pokazala je povećanjem plaća prosvjetnim djelatnicima od 1.1.2021. od 4% usprkos padu BDP-a. Hvala.
Fala i vama. Prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i kad završimo s ovim dijelom ćemo desetak minuta provjeravati vijećnicu, tako da znate više-manje što slijedi. Prvi je g. STipo Mlinarić u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege. Često zaboravljamo koliko je potrebitih i ostavljenih u našem društvu koji ne samo da nemaju osnovne životne namirnice nego nerijetko nemaju čak niti krova nad glavom. Tko o njima brine? Malo tko, ali usudim se reći nitko o njima ne brine toliko predano, neumorno i s ljubavlju kao volonteri Udruge „Kap dobrote“. U povodu 30. obljetnice osnutka koji obilježavamo 19. prosinca ove godine u današnjem iznošenju stajališta klub Domovinskog pokreta pročitat ću pismo jednog od volontera ove vrijedne udruge čiji je osnivač pater Cvek. On je često znao govoriti „Išli smo i idemo k onima kojima više nitko ne ide.“ Puno je potresnih priča na putu „Kapi dobrote“, primjerice jedan naš štićenik koji živi sam koji je lošeg zdravlja i koji nema nikoga svoga osim sestre koja živi u dalekoj Australiji, a koju nije vidio niti čuo 20 godina zbog trošnosti i velike vlage u svome stanu trebao je poći u dom za starije i nemoćne. Saznavši to kroz suze je prozborio, ali ovo je moj dom. Tada su mi se vratile davno izgovorne riječi kardinala Kuharića, nikad se ne bez tuge ne napušta dom ni domovina. I nedavni slučaj naš štićenik je nakon ozdravljenja u jednoj duševnoj bolnici mogao poći doma, očekujući radost u njegovim očima liječnik je nemalo ostao iznenađen njegovom tugom što mora poći iz bolnice, ponizno ga je molio za ostanak u bolnici, bar još tjedan dana. Rekao je u pučkoj kuhinji imam samo jedan često bijedan obrok pa sam gladan, a u bolnici imam tri obroka. U temeljnim ljudskim pravima, prvo pravo je pravo na život, a drugo pravo je pravo na dostojanstvo. Mnogi koji umru, a koji su bez ikoga svoga završe tko zna gdje i često tek pod nekim brojem. Još jedan primjer, stara majka u centru Zagreba tjednima je gledala nemoćno leš mrtvog sina kako se raspada dok susjedi nisu javili da se iz stana osjećaju neugodni mirisi i onda su nadležni provalili u stan i našli nepomičnu majku gladnu i slomljenu od bola i patnje. „Kap dobrote“ zaslugom svojih pomagatelja uspjela je izgraditi i grob za svoje štićenike koji nikoga nemaju, tako se naši štićenici pokapaju dostojanstveno, ispratimo ih i upisuju se njihova imena na grobnoj ploči. Ta će imena uz nas pročitati kada dođe onaj koji će suditi svima nama prema našim djelima. Znamo da imate dobre plaće, znamo da imate mnoge diplome, znamo da znate govoriti puno čak i tuđih jezika, ali imate li ono što je najsvetije, najmoćnije i najljepše što čovjeka, a to je ljubav. Imate li ljubavi? Jer ljubav zle zakone ne priznaje, oni joj zakrčuju put, ljubav ih lomi. Ljubav ljubi svakog brata čovjeka, a čovještvo prezire. Ljubav se ne hrani i ne svjedoči velikim sladunjavim govorima nego se hrani i svjedoči svojim djelima. Ljubav ne brine za sebe nego brine i gine za one koje ljubi. Ljubav ne brine za svoj ego jer ona ega nema. Ljubav ne sumnja u pobjedu. Zato „Kap dobrote“ zahtjeva za nemoćne, mučene glađu, bolešću i smrzavanjem najhitnije donijeti odredbe zakona koje jamče, prvo tri obroka dnevno, drugo vodu, struju i grijanje, treće evidenciju svih ugroženih i nemoćnih te njihovo obilaženje i zaštitu, četvrto svakom beskućniku boravak u zatvorenom i toplom, petom redoviti nadzor provedbe navedenih djelovanja jer medicinski priručnih Hrvatskog liječničkog zbora upozorava jasno citiram „Loša prehrana razvija se u stadijima. U prvom stadiju dolazi do promjene u razini hranjivih tvari u krvi i tkivima, zatim slijedi promjena u razini enzima [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] pa dolazi do loše funkcije tjelesnih organa i tkiva, a zatim se i pojavljuju simptomi bolesti i smrti.
Hvala g. Mlinarić [[Upadica Mlinarić: Hvala.]] Mislim, interesantna i teška tema ali moram vas prekinuti. Hvala lijepa. Sada je na redu g. Predrag Štromar koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Proteklih smo dana svjedoci poplava epskih razmjera koje su zadesile selo Kokorići na području Grada Vrgorca i do sada su to područje znale zahvatiti poplave, no ovakvih razmjera mještani ne pamte. Stotinu ljudi od svojih domova može samo čamcem kako do njih tako i od njih. Desetak kuća trebat će potpunu obnovu, na nekim mjestima voda je dubova i preko 7 metara. Brojne kuće, garaže, plastenici su poplavljeni, jednogodišnji nasadi brojnih kultura su uništeni, za višegodišnje nasade tek se treba utvrditi prava šteta. Nažalost, razmjeri šteta ovog kraja vrijednih ljudi koji generacijama život poljoprivredne proizvodnje znat će se tek kada se voda u potpunosti povuče, trenutak je da država kao i u ranijim slučajevima velikih elementarnih nepogoda, poput klizišta u Hrvatskoj Kostajnici preuzme odgovornost i obavezu pomoći. Nitko ne smije ostati zaboravljen i bez nadoknađene štete. Nakon što se voda povuče i zbroje štete, tek tada sve nas čeka veliki posao, pomoći i ublažiti posljedice ove nepogode. Očekujemo od Vlade da što prije donese hitne mjere pomoći stanovništvu kako bi se u ovom kratkom periodu zbrinule stradale obitelji i očuvao dio njihove imovine. Također, potrebno je donijeti i dugoročni plan obnove koji treba krenuti odmah nakon što se voda povuče i omogući pristup oštećenim objektima. No, ono što će jedino dugoročno riješiti problem poplava na ovom području jest izgradnja sustava oborinske odvodnje, što je u ingerenciji Hrvatskih voda. Kažu da je naručena studija utjecaja na okoliš, a za projekt vrijedan oko 100 milijuna kuna, tražit će se novac iz EU fondova. No, moramo imati na umu da ljudi ne mogu čekati. U pomoć i obnovu potrebno je krenuti odmah i ono što je možda još važnije, iako znamo da je teško predvidjeti i kontrolirati prirodne nepogode u budućnosti moramo izbjeći ovakve situacije pa očekujem stoga, od Hrvatskih voda da naprave procjenu rizika potencijalno poplavnih područja kako bismo barem djelomično u budućnosti prevenirali ovakve situacije.
Hvala. gđa. Dalija Orešković iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Ja ću danas u slobodnom govoru prokomentirati tu neopisivu lakoću postojanja unutar redova HDZ-a i parlamentarne većine, tih 76 ljudi koji dišu i koji glasaju kao da su jedno tijelo, kao da su svi redom dio jednog borga. Bune se kada im se lijepe koruptivne etikete i kažu nema šanse da će to dopustiti, s druge strane poslušno su i transparentno odbili osnivanje Istražnog povjerenstva. Kažu da je zahtjev bio preširoko sastavljen, da se njime htjelo utvrditi što sve to ne valja u sustavu, predstavljalo bi to gotovo pa jednu novu strategiju borbe protiv korupcije kao da nam ne valja ovu koju imamo sada, ne samo da ne valja nego i ističe uskoro, a nova u pripremi nije niti iz bliza. Ono što me zapravo potaknulo da nešto kažem su dvije informacije dostupne iz medija, pa se pitam žive li to vladajući u nekoj paralelnoj stvarnosti? Prva informacija je ta da je USKOK odustao od zahtjeva da se Nadanu Vidoševiću nakon 7.g. jalovog suđenja oduzme 39 milijuna kuna vrijedna imovina za koju se prema početnom mišljenju i nalazu vještaka smatralo da je nezakonito stečena. Uspostavilo se da ne možemo vjerovati nalazima i mišljenjima vještaka ne samo kada vještače potpise Tomislava Sauche, nego niti kad vještače vrijednost 26 nekretnina i 444 umjetnine, a samo njihova vrijednost teži nešto više od 15 milijuna kuna. Uspostavilo se da vještaci ne znaju izbrojati ulazne i izlazne račune, pa je ukupan nesrazmjer iznosio svega 9 milijuna kuna. Kažem svega jer niti to neće biti oduzeto zbog prakse da kada je korist stečena kaznenim djelom veća od nesrazmjera onda se ovaj nesrazmjer u praksi ne oduzima. Doista, sa sustavom apsolutno sve štima. Drugi primjer je činjenica da je USKOK odustao od vještačenja 5 milijuna kuna za koje se smatra da ih je Dragan Kovačević sakrio u prtljažniku Gorana Puklina, riječ je o suprugu državne odvjetnice, dakle tužiteljice koja je pisala optužnicu protiv Agrokora. Logično je prihvatiti tumačenje državnog odvjetništva da bi troškovi tog vještačenja bili duplo veći, da bi se novčanice u tom vještačenju morale uništiti, pa bi šteta bila veća od koristi. Ali ono što zabrinjava, zabrinjava navod obrane da su spremni platiti taj iznos vještačenja koji je duplo veći, dakle obrana je spremna platiti 10 milijuna kuna kako bi dokazala da su zapravo svi koji su uključeni u aferu Janaf nevini. Nitko se ne pita otkud suprugu jedne državne tužiteljice 10 milijuna kuna za jedno ovakvo vještačenje. Doista, sa sustavom nam apsolutno sve štima. Može se zaključiti da sa sustavom sve štima ako si dio tog sustava jer očito u njemu vrijedi pravilo „neće borg protiv borga“. Taj isti DORH, taj isti USKOK nije niti razmatrao mogućnost pokretanja istrage protiv onih ministara koji su pisali Zakon o Agrokoru i bili članovi jedne tzv. borg skupine, interesne skupine, nezakonite skupine, a ne neformalne kako ju često voli nazivati vlada. Taj isti USKOK, DORH ili bilo koje drugo tijelo ne smatra da je bilo što sporno niti s onim ministrima koji su u vrijeme prvog lockdowna dolazili i jeli, pili u tom istom klubu Dragana Kovačevića u kojem se nisu ispostavljali računi, ali za to isto vrijeme pojedine državne inspekcije zatvarale su naše gospodarstvenike i njihove ugostiteljske objekte. To je stanje države kakva je danas. I uzalud vladajući pozivaju se na svoje mišiće i kažu nama iz oporbe da ih neosnovano napadamo, da su uzaludni svi naši pokušaji da dokažemo nešto što bi i trebalo dokazati kako spada, dakle otpor vam je uzaludan. Ne nije oni koji su gledali „Ratove zvijezda“ znaju kakva je bila sudbina borga tamo. Hvala.
Hvala i vama. I sada ćemo do 13, gotovo smo sa stajalištima za danas, do 13 i 45 minuta slijedi provjetravanje vijećnice. Hvala, vidimo se u 13,45. STANKA U 13,33 SATI Gospođa Marija Selak Raspudić iznosit će stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani. Danas ću govoriti o Hrvatskoj pošti, Hrvatskoj pošti s kojom brojni građani imaju problema u zadnje vrijeme. Riječ kaže hrvatska, riječ pretpostavlja naša, stoga ovaj primjer HP i njezinog funkcioniranja ili ne funkcioniranja možete shvatiti kao metaforu funkcioniranja državnih institucija u ovoj kriznoj situaciji. Prva stvar koju čovjek može primijetiti kada uđe u HP je da broj šaltera pa i broj zaposlenika koji vidi tamo sigurno nije jednak broju ljudi koji će biti njemu na raspolaganju u smislu toga da će mu pružiti traženu uslugu. Vi tamo vidite šaltere, vidite ljude mislite kalkulirate na brzinu u glavi jer vam se vječito žuri, mislite sada ću ja na red. Ali ne, nisu oni tu da bi bili tu vama na raspolaganju nego imaju neke svoje poslove. Drugu stvar koju će čovjek primijetiti kada uđe u HP je novi digitalni sustav, one monitore koji vam otkrivaju koji ste po redu i čovjek će naivno pomisliti da mu je time olakšan pristup tom istom službeniku istom šalteru. No onda kada vi zbrojite da su tri čovjeka ispred vas u vašem redu A, odjednom će se u vaš red A ubaciti osoba C, pa onda osoba B, pa ćete shvatiti da ništa ne znate, pa će broj ispred vas nestati, pa ćete vi hitno doći na red i poželjet ćete se onog dobro starog reda gdje smo svi stajali u repu i gdje ste točno mogli znati kada ćete vi doći na red. Digitalizacija nije u svakoj situaciji pomogla, a skupo je plaćena. No sada dozvolite nakon ovih uvodnih opaski da dođem na ključni problem zbog kojega upravo danas govorim o HP. Mogli smo pročitati različite medijske natpise i mogli smo vidjeti na različitim društvenim mrežama da su brojni naši građani itekako zabrinuti i revoltirani zbog onoga što se događa s HP-om. Njihovi paketi nisu stigli ili nisu stigli nisu na vrijeme, nisu im mogli ući u trag, stradalo je njihovo poslovanje i svi prigovori koji su upućeni su ozbiljni i na mjestu. No dozvolite mi da skrenem pažnju na jednu stvar koja još nije istaknuta, a koja je moje osobno iskustvo i koja je ozbiljni problem. Naime, ja sam bila jedan od onih hrvatskih građana koji nisu dobili svoj paket na vrijeme. Ljuta slala sam upit onome tko je taj paket trebao poslati misleći da je previdio učiniti isto da bih otkrila da je paket zaista poslan na vrijeme. Budući da smo radili na transparentnosti i uveli sustav tzv. Track&Trace da možemo provjeriti gdje je naša pošiljka, počela sa pratiti živopisno putovanje svog paketa da bi otkrila da se on nakon 10 dana nije makao s mjesta. No, nakon toga, dan dva nakon toga otkrivam da je on stigao i dobivam poruku od HP da se on nalazi u centralnoj pošti u Branimirovoj, a ne kao što je uobičajeno u mojoj matičnoj pošti. Pa dobro pomislim možda su krivo dostavili, mogu otići kao što brojni građani odlaze riskirajući svoje zdravlje u Poštu umjesto da su im ti paketi dostavljeni na kućna vrata kao što bi trebalo biti, da dođem do svoga paketa. I gdje dolazimo do ključnog problema do onoga što se događa, a što još nitko nije artikulirao? Otkrivam da moj paket tu spava već tri dana otprilike i da trebam platiti penalizaciju od tri kune. Naravno da tri kune meni, zato što sam privilegirana i na sreću nisu toliki problem, no upućena sam da ja platim penalizaciju zbog toga što meni nije dostavljen paket na vrijeme što je greška HP, a ne mene koja nisam taj isti paket pokupila kada sam trebala. Stoga ovdje postavljam pitanje, koliko naših građana je zakinuto u ovom postupku ne dostavljanja paketa u danim rokovima koji se tradicionalno znaju da će biti zgužvani u prosincu, ali se tradicionalno ne pripremamo na istu situaciju i gdje će svi ti novci završiti? Hoće li nadležne institucije koje će dobiti izvješća o financiranju Pošte podnijeti izvješće hrvatskim građanima koji su bili primorani da bi dobili svoje pakete platiti penalizaciju za ono za što sami nisu odgovorni? I zato je možda HP metafora funkcioniranja državnih institucija. Greške ćete raditi vi na vlasti, a njihove troškove i njihove posljedice snosit ćemo mi hrvatski građani. Hvala vam.
Hvala.
Idemo na sljedeću točku, to je: - Izbor, imenovanja i razrješenja; Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, uvažena zastupnicu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluke.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo, samo jedno kratko izvješće sa Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove koji je donio Prijedlog Odluke o imenovanju člana i zamjenika člana upravljačkog odbora za izradu nacionalne razvojne strategije RH do 2030. g. Upravljački odbor za izradu nacionalne razvojne strategije RH do 2030. g. imenuje se za člana Marko Pavić, a za zamjenika člana Marin Lerotić. Samo možda jedno malo pojašnjenje, ovo je na zahtjev iz Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU upućen dopis, a temelji se na odluci Vlade RH, osnivaju upravljačkog odbora i izvršne radne skupine za izradu nacionalne razvojne strategije i to od 28. rujna 2017. g. ovu odluku je trebalo ponovo donijeti radi promjena članova odluke, a vezano je za novi saziv Hrvatskog sabora od 22. srpnja 2020. g.
Hvala. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti za ovu točku. Evo, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda i zaključujem ovu 4. sjednicu HS-a. Nastavljamo sutra u 9,30 i nastavljamo s radom nove, 5. sjednice Hrvatskoga sabora. Prva točke će biti Prijedlog odluke o prihvaćanju Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU EURATO. Hvala lijepa, laku i ugodnu noć. SJEDNICA ZAVRŠENA U 19,00 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, drugo čitanje, P.Z. br. 13. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Željko Pavić, predlagatelj ga nije prihvatio pa moramo glasovati o tom amandmanu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 124 za, i 1 suzdržan pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici. Izvješće o provedbi Deklaracije HS-a o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini za 2019. g. Podnositelj je Ministarstvo vanjskih poslova, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o provedbi Deklaracije HS-a o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini za 2019. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 76 za, 33 suzdržana i 17 protiv te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo. Zaključak je predložio i Klub zastupnika SDP-a međutim, bespredmetno je glasovati o njemu se, ovaj, jer je prihvaćen ovaj prijedlog, a SDP je tražio da se ovo Izvješće prima na znanje.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Prije glasanja o ovom prijedlogu u ime Kluba zastupnika SDP-a molio bih kratku stanku, između ostalog, da još jednom naglasimo važnost i potrebu osnivanja ovog istražnog povjerenstva. Kao što sam govorio i tijekom rasprave o njemu prošli tjedan, postoji jedna zanimljiva paralela između Hrvatske i Njemačke. U Njemačkoj se ove godine dogodio jedan veliki skandal, potencijalno duboko koruptivan u kojeg u moguće, upetljani i predsjednica njemačke vlade i ministar financija. U njemačkom Bundestagu oporba je predložila osnivanje istražnog povjerenstva o tom slučaju i bez obzira na to što se tu već vodi sudski postupak, većina se tome nije protivila i Bundestag je u Njemačkoj osnovao istražno povjerenstvo koje, između ostalog, treba ispitati da li je bilo utjecaja na medije, da li je bilo curenja informacija, da li je bilo političkog pritiska na tijela koja su trebala istraživati ovaj postupak. Bundestag može, Hrvatski sabor ne može. A upravo to smo u ovom prijedlogu za osnivanje ovog istražnog povjerenstva tražili. Da se provede postupak, da se utvrdi da li postoji pritisaka na tijela koja bi trebala provoditi neovisnu istragu, da li ima curenja informacija. Ili je činjenica da je g. Kovačević, kad je dobio dojavu, bacio mobitel u Savu, samo slučaj, a ne i pravilo. Nažalost vladajući to ne žele. Nažalost vladajući ne žele niti da u Hrvatskoj kroz rad ovog istražnog povjerenstva pokušamo vidjeti da li se naš zakonodavni postupak, odnosno naši propisi koji bi se trebali odnositi na istraživanje i vođenje istraga, poboljšaju [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Zašto, ostavljam svakome [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] da osobno zaključi.
Dobro. Javlja li se još netko? Kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bi zapravo prokomentirali još jednom naglasili zašto je važno ovo istražno povjerenstvo. Konkretno, kada smo pokrenuli ovu inicijativu i počeli u Saboru govoriti o problemima unutar sudstva, o problemima unutar istraga i o problemima, zapravo nemogućnosti detektiranja i sankcioniranja korupcije unutar samog sustava, počeli su nam se javljati ljudi iz pravosuđa, ali i drugih sustava povezanih te smo počeli dobivati vrlo jasne dokaze koji upućuju na načine manipulacija predmetama i dodjelom predmeta koje je u mnogim slučajevima ne slijedi pravilo automatskog i nasumične dodjele predmeta. Iz tog razloga ponovit ću jedne riječi jednog od sudaca koji nam se javio, a to je da ste vi uspjeli osnovati istražnog povjerenstvo, mi bi mogli doći govoriti jer bi nam to bila dužnost i ne bi se morali skrivati iza anonimnosti koja nam je nametnuta iz razloga što ako prijavljujemo korupciju ili sumnju na nezakonitosti bivamo sankcionirani unutar kolektiva. Da je bilo omogućeno istražno povjerenstvo sve ovo što znamo mi bismo mogli reći javno, građani RH bi to znali i to bi pokrenulo lavinu među svim onim poštenim sucima u Hrvatskoj koji žele mijenjati stvari unutar sustava i ukazati na nepravilnosti. A ja sam mu na to odgovorila, upravo to što ste vi rekli da je razlog za istražno povjerenstvo koje bi omogućilo da takve stvari izađu van, to je razlog zašto ga HDZ nije dozvolio. Hvala.
Kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom pojasnili zbog čega mi u klubu zastupnika ne možemo prihvatiti ovo povjerenstvo. Dakle, rekli smo da je ono suprotno zakonu o istražnim povjerenstvima, da je djelokrug ovog povjerenstva i pitanja koja treba istražiti i ciljevi koje treba dosegnuti je preopćenit, da ovo povjerenstvo bi ustvari predstavljalo radnu skupinu za izmjenu zakona kojima se definira postupanje u kaznenim postupcima u RH. Do sada je HS uvijek osnivao istražna povjerenstva sa točno određenim ciljem, a ne ovako jedno općenito povjerenstvo. I mi smo takvom povjerenstvu bili skloni i otvoreni. Sada je kolega Grbin jasno rekao da bi ovo povjerenstvo pretpostavljam istražilo kako i na koji način je g. Kovačević doznao da se protiv njega provode izvidi i da bi bacio svoj mobitel u Savu, to je trebao reći, da bi ovo povjerenstvo istraživali Janaf. No međutim, zakon takav pristup onemogućava jer za pitanja za koje je otvoren sudbeni postupak ne može se osnovati istražno povjerenstvo. Ako se s time ne slažemo izmijenimo zakon, ali dok je zakon ovakav mi tome ne možemo pristupiti. I druga stvar, tražili smo i predlagali smo da predsjednici radnih tijela HS-a, a vrlo zanimljivo tim radnim tijelima predsjedavaju predstavnici oporbe osim g. Vukasa nitko nije sazvao tematsku sjednicu na kakvoj bi sjednici mogao zatražiti sve odgovore na pitanja koja bi ovo povjerenstvo postavljalo, dakle moglo se to napraviti jednostavno se nije htjelo, htjelo se problematizirati prije svega s ovim povjerenstvom. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri povrede Poslovnika. Prvi je kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer vrijeđa inteligenciju nas zastupnika u sabornici. Da je HDZ doista htio podržati osnivanje istražnog povjerenstva onda bi uputio jedan jedini amandman ili više njih kojima bi pokušao korigirati sadržaj. Ali nije to bio problem. Poštovani kolega Bačiću vi ne želite istraživati korupciju i to je jedini razloga zašto ste protiv.
Hvala lijepo. Kolega Grbin znadete i sami da vrijeđanje inteligencije ne stoji u čl. 238. pa ćemo vam dati opomenu jer ovo je bila replika. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Pozivam se na čl. 238. iz razloga što je kolega vrijeđao zastupnike oporbe koji su na čelu odbora da ne sazivaju sjednice prozivajući ih na taj način za nerad. Ja ću reći da konkretno Odbor za okoliš nema tematsku sjednicu nakon što smo četiri puta na dnevnom redu imali prijedloge građana da se raspravlja na tematskoj sjednici o modelu gospodarenja otpadom i centrima za gospodarenje otpadom zato što je vaša većina ruši svaki puta dnevni red kad … /Govornica isključena./ …
Kolegice Benčić vrijeme vam je isteklo. Ja sam vas isključio dobivate opomenu, to nije bilo vrijeđanje zastupnika nego samo konstatacija, to zaista nije povreda Poslovnika. Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo ja ću se nadovezati na kolegicu Benčić. Smatram da nije povrijedila poslovnik, ali to je na vama da procijenite. Ali kada smo već kod Poslovnika nije li rečeno da za vrijeme posebnog uvjeta rada tijekom rada pandemije korona virusa ne možemo imati tematske sjednice pojedinih odbora. Ja ne znam je li pojedina tematska sjednica održana g. Bačiću, ali čini mi se da nije. Pa dajte objasnite, postoje li to nekakva posebna pravila ovisno o prigodi ili onako kako HDZ-u paše.
Hvala vam lijepa. Kolegice Orešković, nije točno da nije bilo tematskih sjednica, održana je čak i jedna tematska sjednica jednog kluba zastupnika pod određenim naravno mjerama kakve imamo, ali su održavane, ali ovo nema nikakve veze s povredom Poslovnika tako da ću vam morati dati.
Oprostite moje pitanje glasi, što kaže točno Poslovnik.
Izvolite sjesti, ne možete se tako ponašati. Dobivate opomenu. Kolega Grmoja, izvolite.
Gospodin Bačić je povrijedio članak Poslovnika 238., ali i još nekoliko članaka. Naime, poziva se na radna tijela, a nije rekao hrvatskoj javnosti da antikorupcijsko vijeće kojem sam predsjednik još uvijek nije konstituirano jer nemamo vanjske članove, ne možemo uopće sazvati tematsku sjednicu na temu ove korupcije kojoj svjedočimo svakodnevno od strane HDZ-a i vladajućih, a isto tako niti jedno istražno povjerenstvo odnosno niti jedno saborsko tijelo nema ovlasti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo kolega Grmoja.]] Istražnog povjerenstva.
Hvala lijepa kolega Grmoja, ali to nema veze s povredom Poslovnika. On je zatražio tanku, iznio je svoje argumente to nisu povrede Poslovnika i jako to dobro znadete i dobivate i vi opomenu. Kolega Bulj, izvolite.
Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. gdje kaže da nama saborskim zastupnicima da ne triba nama povjerenstvo nas saborskih zastupnika na utjecaj na neovisna tijela političara. Pa di se arči i banči nego kroz pravosudna tijela gdje utječe pravosuđe jer je kumska veza složila u Hrvatskoj pravosuđe, recimo Šeparović kum Bačićev, … /Govornici govore u isto vrijeme./ … a mi smo ovlašteni, ovaj Sabor. raspustite nas ako se ovako ponašate.
Kolega Bulj, molim vas dobivate opomenu isto tako ste zloupotrijebili Poslovnik. Idemo sada na glasovanje prijedlog odluke o osnivanju … /Upadica se ne razumije. ne vi ste već imali stanku, samo jednu stanku, kad promijenimo Poslovnik da sutra. Idemo dakle glasovati Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje ometanja, onemogućavanja ili drugih nedopuštenih utjecaja na neovisne istrage (uključujući i fazu izvida) i procesuiranja slučajeva korupcije, organiziranog i gospodarskog kriminaliteta. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 52 je bilo za, 76 protiv dakle nije donesena odluka kako su je predložili predlagatelji.
Poštovani predsjedniče HS. Vezano za ovu temu … radi o najvažnijoj temi u 2020.g. Nažalost Hrvatska se ne snalazi s ovom najvećom krizom od Domovinskog rata. Ovdje moram naglasiti što nije bilo spomenuto u raspravi da je Hrvatska najlošija u EU i najlošija u Europi po gospodarskoj situaciji odnosno po gospodarskoj krizi koja je uzrokovana epidemijom korona virusom. Nismo predzadnji nismo za predzadnji kao što smo bili do sada nego smo najgori. Nadalje, incidencija korona virusa u Hrvatskoj je među najvišima u svijetu. Dakle, Stožer civilne zaštite i Vlada RH se očito uopće ne snalazi u ovoj situaciji niti Hrvatsku vodi u gospodarski oporavak, niti se o Hrvatskoj brine na adekvatan način kada govorimo o zdravstvenoj zaštiti. Ovo su stvari koje hrvatski građani moraju znati, dakle mi smo trenutno najlošiji, najgori u Europi i po zdravstvenoj situaciji i po gospodarskoj situaciji. A ja nisam čuo od predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, od vladajućih općenito da će se nešto u tom smislu promijeniti. Dakle, situacija se ne mijenja. I ovdje moram istaknuti još jednu stvar koja nije vezana uz ovu točku dnevnog reda, a to je točka dnevnog reda koja će nam biti u izvanrednoj sjednici, ako smo čekali nekoliko desetljeća da proglasimo IGP ja mislim da smo mogli taj gospodarski pojas lijepo raspraviti na miru, neovisno o tome što Talijani koji su očito mentori Andreja Plenkovića u Europi inzistiraju na brzom proglašenju, mogli smo o tome mirno raspravljati u redovitoj sjednici npr. u 1. mjesecu, a ne trčati pred rudo.
Dobro. Javlja li se još koji klub? Ako ne onda daje na glasovanje Prijedlog zaključka o izvješću Vlade RH o radu Stožera civilne zaštite kojeg ne podržava Vlada RH. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnika i zastupnica, 49 je bilo za, 76 protiv dakle nije donesen zaključak kako ga je predložio Klub zastupnika Mosta. Prijedlog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Na temelju čl. 11 Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH, dajem na glasovanje prijedlog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. g. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, svi su glasovali za i tako je donesen Nacionalni strateški okvir protiv raka do 2030. g.
Hvala predsjedavajući. U ime kluba Centra i GLAS-a tražim stanku kako bismo još jednom razmotrili važnost ove interpelacije. Naime, bježanje od stvarnosti neće tu stvarnost učiniti niti boljom, niti ljepšom, a ona je za hrvatske građane ovog trena katastrofalna kako po rastu broja zaraženih i oboljelih tako i po broju hospitaliziranih, nažalost i po broju preminulih. Raspravu smo vodili do sitnih noćnih sati u njoj se pokazalo da Vlada nema odgovor niti na jedno od ključnih pitanja i problema na koja je ukazala oporba i ne samo oporba nego i medicinska struka, zdravstveni djelatnici, zdravstveni radnici, naši vrsni znanstvenici i epidemiolozi. Ono što tražimo, tražimo da se preuzme odgovornost. Nažalost niti nakon rasprave u HS, niti stožer niti Vlada nisu pokazali da su spremni mijenjati smjer. I ovo više nema nikakve veze sa pitanjem političkih obračuna unutar samog Sabora, nema veze sa željom oporbe da pokaže svoje znanje i mišiće. Ima veze sa željom da se zaštiti nacionalni interes i prava hrvatskih građana na ono što ste vi navodili u svom programu, a nikako da ostvarite i da pokažete u praksi, a to je sigurnost. Ovog puta pričamo o sigurnosti života, o sigurnosti i o pravu na zdravstvenu zaštitu koja nije na adekvatan način osigurana ne samo oboljelim od covida, nego i ne covid pacijentima i onima kojima je potrebna kvalitetna zdravstvena zaštita koje nažalost u sustavu nema. A nema je zato što nismo kvalitetno iskoristili ljeto da se sustav pripremi na ono za što se još u rano proljeće znalo da nas čeka na jesen. Hvala.
I kolega Hrelja izvolite vi ste zatražili stanku.
Poštovani g. predsjedniče. U ime kluba HSS-a, HSU-a tražim stanku od 10 minuta u kojoj bi svi trebali još jednom razmisliti što će u enciklopediji Hrvatskog leksikografskog zavoda pisati u vezi sa događajima ove godine, da li će biti u toj enciklopediji koja bilježi sve povijesne činjenice hrvatskog naroda biti zapisano da imamo raspad zdravstvenog sustava, da se stožer teško ili nikako nosi sa ovom covid krizom, da imamo strahovito velike dugove u sustavu zdravstva pa se razmišlja i o ukidanju preventivne stomatološke ovaj zaštite gdje bi se uštedjelo milijardu i 200 milijuna i svakakvih novih inicijativa koje idu na štetu građana. Dakle, preispitajmo se, sebe i svoju savjest da li kao društvo funkcioniramo dobro, da li je opravdano unositi paniku među građane, da li je opravdano, da li je opravdano, da li je opravdano i da li će slučajno u Enciklopediji pisati da smo u 5. mjesecu, da je u 5. mjesecu Vlada RH proglasila pobjedu nad koronom. Molim vas zamislimo se.
Dobro. Javlja li se još tko? Ako ne, sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Odbija se interpelacija o radu Vlade RH u vezi s pripremom zdravstvenog sustava RH na posebne okolnosti uzrokovane korona virusom. Tko je za taj zaključak? Tko je suzdržan? Dakle odbija se, to je zaključak. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ukupno 125 zastupnica i zastupnika, 76 je za, 49 protiv, te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Ovime smo iscrpili glasovanje za danas. Sad ćemo napraviti jednu stanku u trajanju od 15 minuta, dakle do 11,25 pa ćemo početi raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita. U jedan sat odnosno u 13 su slobodni govori, a kao što sam najavio sutra nastavljamo s radom. Molim samo nadležne odbore da održe svoje sjednice. Hvala lijepa. STANKA U 11,12 SATI Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, drugo čitanje, P.Z. br. 64. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Davor Nađi. Predlagatelj ga nije prihvatio, pa o njemu moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ukupno 127 zastupnica i zastupnika, 112 za, 3 suzdržana i 12 protiv, pa je tako donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,32 SATI]] Nastavljamo s radom. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 86. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Radi se o hitnom postupku i, znači da se amandmani mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dat dodatno obrazloženje? S nama je ministar prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine, g. Darko Horvat koji će nam dat u uvodu taj konačni prijedlog zakona, izvolite. Radi se o prijedlogu zakona br. 86.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Jedan od ključnih izazova mladih ljudi i obitelji danas je rješavanje stambenog pitanja. Nije novost da mlade obitelji, naročito u počecima svojih poslovnih djelovanja imaju najbolje kapacitete za osnivanje obitelji i za počinjenje kvalitetnog života u obiteljskoj ili partnerskoj zajednici, a istovremeno im nedostaje financijskih sredstava, nedostatak financijskih sredstava priječi odabir stambenih rješenja s kojima bi bili zadovoljni. Prije nego ukratko objasnim ove izmjene podsjećam da je ovo samo jedan od programa podrške rješavanju stambenog pitanja mladih u provedbi u APN-u javnih ustanova, Agenciji za društveno poticanu stanogradnju grada Dubrovnika, Agenciji za društveno poticanu stanogradnju grada Koprivnice, Agenciji za društveno poticanu stanogradnju grada Rijeke i javnoj ustanovi Gradski stanovi grada Varaždina. Svatko u lepezi pomoći za rješavanje stambenih pitanja može pronaći neku od mogućnosti. Društveno poticana stanogradnja provodi se izgradnjom stanova odnosno stambenih zgrada organiziranom na način kojom se ostvaruje svrhovito korištenje javnih i drugih sredstava za pokriće troškova osiguranja povrata tih sredstava, omogućuje prodaja stanova uz obročnu otplatu po pristupačnijim uvjetima od tržnih u pogledu kamata i rokova otplate, te omogućuje davanje u najam izgrađenih stanova uz mogućnost otkupa istih. Jedan od zakonodavnih alata kako bi se pripomoglo mladima je uveden još 2011.g. donošenjem Zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita objavljenom u Narodnim novinama br. 31. iz 2011.g. Time se započelo sa implementacijom mjera ostvarenja pomoći građanima kojima se poklope mogućnosti ovog zakonodavnog okvira, ali i njihovih želja. Provedeno je subvencioniranje stambenih kredita koje su građani uzimali kod poslovnih banaka za kupnju stanova u svrhu rješavanja stambenog pitanja. Bilo je predviđeno davanje jamstva RH poslovnim bankama za otplatu kamata za stambene kredite ukoliko zbog nenadanih gubitaka prihoda građani ne bi mogli otplaćivati te stambene kredite. Zakon je imao rok važenja do 31. prosinca 2012. i nažalost nije produživan. Subvencionirala se polovica ukupnog iznosa obroka ili anuiteta kredita u prve 4.g. otplate. Subvencioniranje kredita građani su mogli zatražiti sukladno objavljenim oglasima u travnju 2011. i ožujku 2012.g. Tom prilikom u 2011.g. je odobreno 1462 zahtjeva, a u 2012. 791. Nakon prestanka važenja ovog zakona građani su i dalje iskazivali značajan interes za podršku u rješavanju stambenog pitanja kroz subvencioniranje stambenih kredita. Stoga je Vlada RH razmotrila mogućnost i potrebe, te je donijela Zakon o subvencioniranju stambenih kredita, te isti donijela i objavila uz podršku HS 2017.g., a koji je u nešto izmijenjenom obliku nastavio program subvencioniranja. On je stupio na snagu 15. srpnja 2017., te doživio određene izmjene u 2018. i '19.g. Zakon je donesen u svrhu poticanja demografske obnove društva, urbane regeneracije naselja, te smanjenja iseljavanja mladih obitelji. Zakonom se propisuje davanje pomoći građanima prilikom rješavanja stambenih pitanja kupnjom stana ili kuće odnosno gradnje kuće putem subvencioniranja stambenog kredita. Tijekom 2017.g. iz sredstava osiguranih u državnom proračunu subvencionirana je polovica ukupnog iznosa obroka ili anuiteta kredita u prve 4.g. otplate za stambene kredite kojima je subvencioniranje odobreno. U 2018.g. subvencioniranje se provodilo na način da se prvih 5.g. plaća dio mjesečnog obroka ili anuiteta ovisno o indeksu razvijenosti u koje se nalazi grad ili općina prebivališta prijavitelja na dan objave javnog poziva. Konkretnije, od 2018.g. subvencija za stambeni kredit traje 5.g. i kreće se od 30 do 51% anuiteta ovisno o indeksu razvijenosti pojedine općine ili grada. Zahtjev za subvencioniranje stambenih kredita podnose građani s prebivalištem na području RH koji ispunjavaju uvjete za dobivanje stambenog kredita kod kreditne institucije, odnosno banke koji nisu stariji od 45 godina te koji, odnosno čiji bračni ili izvanbračni drug, životni partner ili neformalni životni partner u vlasništvu nema stan, odnosno kuću ili koji u vlasništvu ima samo jedan stan ili kuću, koju prodaje radi kupnje većeg stana ili veće kuće. U slučaju da je podnositelju zahtjeva ili članu njegove obitelji, domaćinstva utvrđen invaliditet veći od 50% tjelesnog oštećenja, rok subvencioniranja kredita se produžuje za 2 godine. U cilju poticanja demografske obnove, dodatno se produžuje vrijeme subvencioniranja kredita za 2 godine za svako živorođeno, odnosno usvojeno dijete, ako se to dijete rodi ili usvoji u razdoblju subvencioniranja kredita. Zakon se kroz vrijeme prilagođavao, tako se danas trajanje subvencioniranja produljuje za 1 godinu za svakog maloljetnog člana kućanstva u trenutku zaključenja ugovora o subvencioniranju stambenog kredita. Dakle, dodatno se produljuje subvencioniranje po djetetu, članu kućanstva podnositelja zahtjeva, a koje u trenutku zaključenja ugovora o subvencioniranju stambenog kredita nema navršenih 18 godina. Subvencioniranje kredita se odobrava za kupnju stana ili kuće, odnosno gradnju kuće sa važećim aktom za građenje, odnosno sa važećim aktom za uporabu stana ili kuće. Cijena nekretnine koja se pritom uzima kao maksimalno dozvoljena za izračun je 1500 eura u kunskoj protuvrijednosti prema srednjom deviznom tečaju HNB-a po kvadratnom metru neto korisne površine stana ili kuće. Najviši iznos kredita koji se može razmatrati za subvencioniranje je 100 tisuća eura u kunskoj protuvrijednosti prema srednjem deviznom tečaju HNB-a na dan isplate kredita i čiji rok otplate nije kraći od 15 godina. Sredstva za provedbu zakona osiguravaju se u državnom proračunu RH na razdjelu Agencije za pravni promet i posredovanje nekretnina, a operativna provedba zakona u nadležnosti je APN-a. Odluku o odobravanju subvencioniranja kredita donosi APN, nakon što uvidom u odluku i dokumentaciju koji mu je dostavila odabrana kreditna institucija, utvrdi da su za to ispunjeni zakonom propisani uvjeti. Ranijom provedbom zakona u 2017. g. zaprimljeno je 2399 zahtjeva, od tih zaprimljenih, odobreno je 2299, što znači da smo 100-tinjak zahtjeva odbili. Provedenom analizom po stupnjevima razvijenosti, u najrazvijenoj 8. skupini jedinica lokalne samouprave realizirano je 66,28% odobrenih zahtjeva, u 7. skupni 11,83, u 6. skupini 10,49, u 5. skupini 3,78, u 4. skupni 4,39%, u 3. skupni 1,98, u 2. skupini 0,95 odnosno u 1. skupini razvijenosti tek 0,3% odobrenih zahtjeva. U 2018. g. zaprimljeno je 3033 zahtjeva, odobreno 2944 ugovora, dok je 89 odbijenih ili ih je odustalih ili su ti ugovori raskinuti. Prema indeksu razvijenosti 2018. g. u 8. skupini realizirano je 56% odobrenih zahtjeva, u 7. 12,65, u 6. 13,22, u 5. 5,42, u 4. 6,86, u 3. 2,62, u 2. 1,62 i u 1. 0,98% svih odobrenih zahtjeva. U jedinicama lokalne samouprave sa nižim indeksom razvijenosti došlo je do povećanja broja zahtjeva. U 1. skupini sa 7 na 29 odobrenih zahtjeva, što je povećanje od 266%, u 2. skupini sa 20 na 48 odobrenih zahtjeva, što je povećanje od 71%, u 3. skupini sa 47 na 78 odobrenih zahtjeva što je povećanje za 32%. U 4. skupini sa 102 na 204 odobrenih zahtjeva, što je povećanje od 56%, dok se u 8. skupini broj realiziranih zahtjeva smanjio za 15%. U 2019. g. zaprimljeno je 4260 zahtjeva, odobreno 4150 istih, dok je 110 odbijeno, odustalih ili je u međuvremenu došlo do raskida ugovora. Statistika iz 2019. g. pokazala je da je prosjek starosti onih koji dobivaju subvencije 33 godine, a prosječna mjesečna rata ili anuitet 385 eura, što je kunskoj protuvrijednosti 2890 kuna, a od toga mjesečna subvencija iznosi 130 eura ili 975 kuna. Nadalje, prosječni iznos subvencioniranog kredita je 69 500 eura ili 521 250 kuna, koji će korisnici otplaćivati prosječno 21 godinu. U 2019. g. prosječna nominalna godišnja kamatna stopa je 2,4%, što je za pola postotnog boda niže u odnosu na 2018. g. te gotovo 1 postotni bod niže u odnosu na 2017. U 2020.g. u prvom krugu u proljeće u 3. mjesecu zaprimljeno je 3681 zahtjev, a odobreno njih 3618, 63 ih je odbijeno. U drugom krugu u jesen u 9. mjesecu zaprimljeno je 4561 zahtjev, odobren je 4235, odobreno je 4235 kredita ili zahtjeva dok su ostali zahtjevi ili u nadopunu ili će, u nadopuni ili će biti odbijeni. Dakle, u razdoblju od rujna 2017. do kraja 2020. odnosno do današnjeg dana ovom mjerom stambenog zbrinjavanja zbrinuto je ili je u postupku zbrinjavanja više od 17.000 obitelji koje su osigurale svoj dom, te je u tim obiteljima koje koriste subvencioniranu kamatu odnosno ratu rođeno više od 2400 djece, čime je ostvareno pravo na dodatno subvencioniranje u trajanju od dodatne 2.g. Lijepo je vidjeti da je od rujna 2019. otkad se primjenjuje ova mjera ili ovaj koncept do lipnja 2020.g. u obiteljima koje koriste subvenciju prijavljeno više od 5700 djece koja nisu starija od 18.g., čime se dodatno osigurava subvencioniranju, u subvencioniranju u trajanju od dodatne jedne godine. Od rujna 2017. do 2020.g. u sklopu programa subvencioniranja uplaćene su subvencije u ukupnom iznosu od 250 milijuna 471 tisuća 362 kune umanjeno za povrate uplaćenih subvencija sukladno čl. 24. zakona, a prema godinama u slijedećim iznosima, u 2017. 2 milijuna 414 tisuća kuna, u 2018. 41 milijun 689 tisuća kuna, u 2019.g. 73 milijuna 794 tisuće kuna, a do sada u 2020. ukupno 132 milijuna 573 tisuće kuna. Izmjene koje danas imate na stolu su nastale kao odgovor na postojeći interes građana za rješavanje stambenog pitanja putem subvencioniranog stambenog kredita, a odnosi se na slijedeće. Propisivanje produljenja važenja zakona do 31. prosinca 2023.g. u kojem Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama objavljuje javne pozive za svaku kalendarsku godinu. Ne odobrava se subvencioniranje kredita podnositeljima koji su to pravo ostvarili ranije, kako bi se osiguralo učinkovito korištenje sredstava državnog proračuna. Definira se status malodobne djece za koje se odobrava dodatno subvencioniranje kao postojeće članove kućanstva. Uređuje se rok u kojem su korisnik kredita i članovi kućanstva obvezni imati prijavljeno prebivalište. I uređuju se i u slučajevima u kojima nije potrebno vratiti uplaćena sredstva subvencija, te se proširuju ista na prodaju stana ili kuće u slučaju izgradnje veće kuće ili kupnje većeg stana. Za ovu svrhu u Državnom proračunu RH na razdjelu Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama osigurano je u 2021.g. 263 milijuna i 500 tisuća kuna, od čega 213 milijuna i 500 tisuća kuna za plaćanje subvencija iz obveza nastalih do 2021. i 50 milijuna kuna za nove subvencije koje će se odobriti u 2021.g. Za 2022. i 2023.g. osigurano je po godini dodatnih 50 milijuna kuna. Ne sumnjam da će odaziv biti odličan, te da će mnoge obitelji sebe naći u provedbi ovog zakona, a evo i s današnjim danom najavljujemo prvi slijedeći natječaj u proljeće 2021.g. Hvala lijepo.
Fala i vama. Ne, ne, nemojte otići, imate uuuu jako puno replika. Prvu repliku je tražila gđa. Katarina Peović.
Dobar dan. Imam pitanje da li ste upoznati s činjenicom da APN-ovi krediti zapravo dižu cijene stanova na što upozoravaju stručnjaci, objavljene su i studije HNB-a na ovu temu, a i sam guverner nam je to potvrdio prije par tjedana. Dakle, mlade obitelji kada imaju tako kratak rok da kupuju stan moraju pristati na višu cijenu stana, tako se zapravo, iako to jest moramo priznati za neke mlade obitelji jedini način da dođu do stana, mjera koja pokušava riješiti problem potencira problem. Ako već gurate ovakve izmjene i dopune zakona zašto se barem nije uvažilo komentare iz javne rasprave u kojima se traži puno ranije objava roka natječaja ili da se subvencionirani krediti mogu zatražiti tokom cijele godine, dakle na taj način bi se barem umanjio ovaj učinak tog mjehura, dakle od trenutka kada se mora kupiti stan po svu silu, što zapravo pogoduje građevinskom kapitalu, bankama i trgovcima nekretnina, a tek u manjoj mjeri samim obiteljima koje tako rješavaju svoje stambeno pitanje.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice hvala na intervenciji. Da i mi čitamo analitiku HNB-a, da li je to i službeni stav HNB-a to u ovom trenutku ja ne znam. Dakle, akademska zajednica je prepuna razno raznih članaka koje apostrofiraju ili potpisuju ljudi koji jesu ili nisu struka. Ali ono što je činjenica, čim se nešto subvencionira cijene su možda malo ipak drugačije nego bi tržišno bile bez subvencija, ali da li je to razlog stati na kraj ovoj mjeri, mi smo sigurni da ne i sigurni smo da će ova mjera promijenit demografsku sliku RH ako u kontinuitetu se bude provodila i mislim da je svaka ova kuna koju investira državni proračun kroz takvu mjeru višestruko vraćena u državni proračun, a svako ovo rođeno ili novorođeno djece, blagodat svake obitelji koja ili kojoj se to dogodi.
Hvala vam lijepa. g. Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre prije svega čestitke na ovoj mjeri, na ovome zakonu. Mislim da je bilo dosta strepnje zadnjih pola godine oće li se nastaviti ova mjera, tako da samim rebalansom gdje se izdvojilo 50 milijuna kuna i sada ovim hitnim postupkom jednostavno šaljemo jednu kvalitetnu poruku mladima. Samo dvije brojke 17.661 mlada obitelj koja je riješila stambeno pitanje na ovaj način i 2400 djece, kako ste vi napomenuli, rođeno prilikom ove mjere, kada ubrojimo još POS, mislim da su to odlični pokazatelji zašto je ova mjera kvalitetna. Sada ste zaokružili jedan zakonodavni okvir, mislim da se sada trebamo ugledat i spustit na lokalne razine i prihvatit primjere kao što je u Splitsko-dalmatinskoj županiji projekt „Tvoj dom“ ili u gradu Drnišu ili u općini Klis gdje se zemljište priprema za mlade obitelji, mislim da sada trebate poticati upravo lokalnu samoupravu da kreću u takvo rješavanje.
Fala lijepa. g. Ministre izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, hvala na vašoj intervenciji. Dakle, samo jedna, samo dvije riječi su možda malo kod mene izazvale nesuglasicu, dakle ni u jednom trenutku ni premijer, ni vlada nisu dvoumili da li se s ovom mjere ide dalje ili ne, pričekali smo rebalans, nakon toga izglasavanje državnog proračuna i evo nas u procesu donošenja ovog zakona gdje vrlo jasnu poruku šaljemo hrvatskoj javnosti. Bez bilo kakve prijetnje nitko neće nigdje zakasnit, ova mjera ide u '21., '22. i '23.g. Svi vi koji u ovom trenutku razmišljate, svi vi koji u ovom trenutku nemate kompletiranu dokumentaciju nećete zakasniti jer ćemo i kroz '21. i kroz '22. i kroz '23. ovu mjeru imati do iskorištenja sredstava.
Fala. g. Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, kao što su kolege već neke napomenule analize pokazuju da je ova subvencija tj. državna subvencija, državno uplitanje u tržište, uvelike pridonijelo većim cijenama nekretnina zbog čega je mladima danas puno teže zapravo doći do nekretnine povezujući to sa Ovršnim zakonom koji je nastupio 2017. sa 2/3 plaće. Moje pitanje za vas i za vladu je kada očekujete da će ova vlada prestati se miješati u slobodno tržište i ostavit hrvatske građane da žive u miru? Hvala.
Fala. Odgovor izvolite g. ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Hvala vam poštovani saborski zastupniče na ovoj intervenciji. U jednoj ovako paušalnoj retoriki, retorici, dakle ni ekonomisti, pogotovo ne mi inženjeri ne volimo ovu priču uvelike kad nam podastrete egzaktno koliko ova mjera eksplicite utječe na cijenu ili rast nekretnina. Mi ćemo biti spremni s vama napraviti jedan radni sastanak i rekao bih sukobit dva mišljenja i razmišljanja. Do tada, dok te egzaktne brojke nemate i čitate novinarske članke dozvolite da mi temeljem naših analiza raspisujemo javne pozive i ugovaramo ono za što smo osigurali novac u državnom proračunu.
g. Zvane Brumnić.
Poštovani ministre, danas smo imali jednu konstruktivnu raspravu na odboru gdje je bilo ukazano na neke nelogičnosti u ovom modelu poticajne stanogradnje odnosno rješavanje stambenog pitanja mladih obitelji. Ali ključno pitanje na koje nisam bio dobio tamo odgovor, a ovdje ga niste spomenuli je u stvari šta je sa stambenoj politici u RH? Ta stambena politika, kada bi donijeli stambenu politiku u RH tada bi ona odgovorila na mnoga od ovih pitanja i koje kolege postavljaju o povećanju cijena nekretnina, ali bi se i jasnije znalo na koji način JLS-ovi, država, a i građani imaju koristi i rješavaju stambeno odnosno na koji način će građani rješavat, a JLS-ovi i država su potpomagat rješavanja tog stambenog pitanja. Evo.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo, ja mislim da sam i u tijeku rasprave na odboru bio i više nego egzaktan, doduše slažem se s vama, nisam vam dao konkretnu informaciju. Dakle, mi smo na prošloj sjednici vlade donijeli jedan dugoročni strateški dokumenat obnove stambenog fonda do 2050.g., definirali prolazna vremena i izvore financiranja i Energetski institut Hrvoje Požar u tome nam je uveliko pomogao, a u ovom trenutku postoji povjerenstvo koje smo konstruirali, koje će nam i u segmentu demografske politike dati smjernice odnosno izraditi do kraja polovice slijedeće godine strateški dokumenat koji će u obliku strategije siguran sam proći sjednicu vlade, a onda doći i na raspravu plenarne sjednice ovdje vama u sabor.
Fala. gđa. Dalija Orešković.
Hvala uvaženi ministre. Stara latinska izreka kaže „nomen est omen“ ime je znak. Ime ovog zakona najbolje pokazuje o čemu se radi, o subvencioniranju kamata, a ne o stambenoj politici RH jel stambenu politiku, kao što smo čuli, Hrvatska još uvijek nema. Ovo je primjer zakona koji dokazuje da Hrvatska sve radi naopako. Prvo smo trebali imati strategiju koja ima jasan plan i jasne kriterije kako ćemo revitalizirati pojedina područja, kako ćemo raditi demokratsku obnovu. Ovaj zakon zapravo u čitavom nizu godina provodi određene mjere, ali mjere koje su dostupne samo nekima. Do sada smo imali sveukupno 17.000 korisnika, a među njima su se našli i ljudi koji se tu nikako ne bi smjeli naći, poput načelnice Lovreća gđe. Nuić ili bivšeg zamjenika ravnatelja g. Žunića. Ovaj zakon nažalost ne donosi niti nikakav napredak u otklanjanju onih nepravilnosti u načinu provedbe od brzog prsta, pa nadalje, sve u svemu jedna loša i nepromišljena politika. Hvala.
Fala. Odgovor izvolite g. ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice hvala vam na ovoj vašoj intervenciji. I ja razumijem politički momenat i ambicije jer izbori pogotovo lokalni su nam vrlo blizu, ali ovakve stvari rade se i kroz javnu raspravu. Ja bi bio sretan i zadovoljan da ste kao neki ovdje danas prisutni se uključili u javnu raspravu i dali neke konstruktivne prijedloge s obzirom da ih s vaše strane nije bilo. Ja sam čuo vašu kritiku, zahvaljujem se na njoj i kao što sam odgovorio maloprije kolegi, dakle do trenutka dok se neke stvari, vašim rječnikom, ne stvore i idealiziraju biti će na način kako smo mi to zamislili upravo zbog toga jer ovaj zakon od 2011. daje rezultate i ima svoj smisao i svrhu.
Hvala. Gospodin Damir Habijan.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Evo ja na početku pozdravljam ove izmjene i dopune zakona prije svega obzirom da je sada definiran i ovaj novi rok do 31. prosinca 2023.g. što zasigurno jamči svima koji imaju namjeru kupiti pogotovo mladim obiteljima ili graditi novu kuću, da će se s navedenim programom nastavit. Samo bi se referirao ukratko, to ste već i sami rekli što zapravo ljudi misle o ovom zakonu odnosno o ovoj mjeri dovoljno govori porast broja zahtjeva. Dakle, ako gledamo 2.299 2017., a samo ove godine gotovo odnosno više od 8.000 samih zahtjeva. Također mislim da je ova mjera potiče i novi gospodarski ciklus pogotovo kada govorimo o građevinskom sektoru. Obzirom na ovaj broj povećanih zahtjeva već se spomenuli to i sami, vezano za sredstva koja su predviđena u proračunu za 2021. da li će ona obzirom na povećanje ovih broja zahtjeva biti dovoljna, pogotovo kada govorimo o 2022., 2023. odnosno njezinim projekcijama u proračunu koji su predviđeni? Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Zahvaljujem i vama na intervenciji. Mi cijenimo da će ovaj volumen sredstava biti dovoljan. Pojavi li se potreba, znate i sami imat ćemo sigurno kroz godinu i zbog nekih drugih prijetnji protiv kojih se borimo od 2020.g. i rebalans i mogućnost da se bude li potrebe ova sredstva i nadograde i nadopune. Ali ono što će se dogoditi za godinu i pol odnosno dvije godine, dakle dobit ćemo krivulju unutar koje će jedan broj zahtjeva izlaziti iz procesa subvencioniranja, dok će drugi ulaziti, dakle cijenimo da će i onaj broj koji ćemo od 2022. kroz realizaciju prava subvencije napuštat taj volumen subvencionirane mase da ćemo i u tom segmentu imati dodatnih sredstava na raspolaganje. Dakle, ovih 50 milijuna nije ad acta i zaključena priča, ona je dinamička i ona će se sigurno tokom godine i mijenjati.
Hvala. Gospođa Anamarija Blažević.
Hvala lijepo. Evo poštovani ministre i s moje strane i iz mog kraja odakle dolazim iz Slavonije imamo samo pohvale za ovaj zakon i ovaj paket mjera. Mene sada zanima i na tragu ovoga što je kolega Bačić pitao, čujem da kod njih u Splitsko-dalmatinskoj isto tako i kod nas u Požeško-slavonskoj županiji mnogi gradovi i općine su prihvatili jednu dodatnu mjeru koja se naslanja na ovaj program odnosno na zakon, zanima me da li imate nekakve s terena saznanja, da li su i ostali gradovi i općine, županije prihvatili i naslanjaju li se na ovaj program odnosno zakon o kojem danas raspravljamo?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Zahvaljujem na intervenciji. Odziv s terena je odličan i ono što nas posebno veseli u protekle dvije godine postotak, a to sam i u svojoj raspravi pokušao dočarati čitajući brojke ide u prilog transformacije ovih kreditnih aranžmana prema ruralnim krajevima RH jer u zadnje dvije godine preko 200% više odobrenih zahtjeva ide u općine i gradove koji su druge, treće ili tog četvrtog stupnja razvijenosti, dakle anulira se ona pretežita stvarnost da se gro ovih zahtjeva događa u Splitu, u Rijeci, Osijeku ili Zagrebu. Mi ćemo ne samo kroz ovaj zakon već i kroz druge post mehanizme pokušati taj postotni udio iz godine u godinu povećavati pa vrlo brzo izaći ćemo sa dodatnim prijedlozima izmjena i dopuna POS-ovih aranžmana gdje će ova ruralna sredina biti potencirana i dobiti siguran sam svoje pravo mjesto.
Hvala. Gospodin Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre. Imajući u vidu da dolazite iz županije koju jako dobro poznajete pripadnike romske zajednice, ne znam koliko poznajete mlade i problem mladih kada je u pitanju stambeno zbrinjavanje. U tzv. … skupini imamo mlade koji se ne žele školovati, koji ne žele raditi i koji ne žele se usavršavati, među kojima je skoro 2/3 i pripadnika romske zajednice. Znam da danas se ne odnosi upravo na taj zakon, ali razgovaramo o mladima i o njihovim obiteljima. Da li vi u daljnjoj budućnosti imate ili možete osmisliti neki program koji bi mogli upravo o tima zbrinuti i o njihovoj obitelji kada je u pitanju stambeno zbrinjavanje? Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Da, ima onih koji u ovom trenutku u relaciji APN-a i financijskih institucija ne mogu dobiti kredit da bi kupili stan, izgradili ili kupili kuću, ali kroz različite druge modele, a prvenstveno kroz najam osmišljeni su već danas projekti kroz koje se na različite načine može do trenutka dok se mlada obitelj financijski ne osposobi da uđe u kreditni aranžman u stambenim jedinicama prvenstveno kroz POS biti u najmu i to dugi niz godina, a od kojih je naša ideja danas da se plaćanje tog mjesečnog najma uključi u eventualnu buduću kupnju te nekretnine. Dakle, metodologija danas postoji, ona je podložna izmjenama i dopunama i s obzirom da apelirate na Međimursku županiju i u samoj regiji kao što je Međimurska županija u kojoj slažem se je velika koncentracija romske populacije i njima se i u segmentu osnovne naobrazbe i inih drugih aspekata izlazi u susret maksimalno koliko je to u ovom trenutku moguće.
Gospodin Predrag Štromar.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre. Ovdje se puno govori o tome povećanju cijena nekretnina. Ja gdje god sam čitao, a pratim to samo čujem da rastu cijene nekretnina u urbanim centrima, nigdje drugdje, a evo u ovoj zadnjoj mjeri samo kako djeluje u Varaždinskoj županiji ili Osječko-baranjskoj županiji ovaj model na rast cijena. U Varaždinskoj županiji nema rasta cijena nekretnina, a 139 korisnika, 95 kuća se ili gradi ili kupuje, samo 44 stana. Osječko-baranjska 374 korisnika od toga 134 stanova, 240 kuća. Ja nigdje nisam čuo da na tržištu nekretnina rastu cijena kuća, a ovim modelom preko 33% ili se grade kuće ili se prodaju kuće.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Hvala, poštovani saborski zastupniče. Bavili ste se i pratili jedno vrijeme ovu tematiku kao i mnogi drugi saborski zastupnici ovdje danas prisutni. Pa ja sam rekao već danas jednom ne bi se volio ponavljat, dakle na paušalne izjave mi je teško odgovarati, a kada stignu od takvih paušalista konkretne analize onda sam spreman sjesti za stol i utemeljeno na osnovu brojaka razgovarati i eventualno modificirati program ili dodatno mijenjati zakon.
Gospođa Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Prije nekoliko mjeseci donijeli smo Zakon o obnovi Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke pa me zanima da li imate podatak koliko je objekata stambenih oštećeno u potresu, a da su pod APN kreditom i imate li informacija što se događa s tim kreditima? Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Da, bilo je riječi o toj temi i na današnjoj sjednici odbora, dakle mi ćemo vrlo brzo kroz jednu analitiku i izvješće o radu APN-a imati i taj podatak, ja sam se obvezao danas i predsjedniku odbora i svim članovima odbora u sljedećih desetak dana dostaviti pisano, kompletirano izvješće APN-a za 2020.g. pa će to biti i jedan od podataka kao sastavni dio tog izvješća. Bude li bilo kakve potrebe, evo kolega Štromar je tu, dakle imat će na raspolaganju predmetni dokumenat pa pretpostavljam da i svi saborski zastupnici odnosno svim saborskim zastupnicima će predmeti dokumenta onda biti i raspoloživi.
Gospođa Marija SElak Raspudić.
Uvaženi ministre. Doista mi nije namjera prepucavati se o ovako važnoj temi koja je od životnog interesa svih naših građana, stoga bi u konstruktivnom duhu htjela upozoriti s obzirom na intenciju ovih izmjena zakona koje se upravo odnosi na proglašenje epidemije i reguliranje tih posebnih okolnosti, da su neke stvari preskočene koje su trenutno u fokusu naših građana i koje ih sprečavaju da provedu te prijave na APN. Primjerice, potreban je moratorij na mijenjanje kreditne sposobnosti jednom kada se uđe u proceduru i napravi predugovor. Mnogi naši građani su ušli u proceduru onda je banka rekla opa pandemija, pa im je to prekinuo oni su već dali kapare i zbog toga su stradali, država se za njih nije pobrinula. I drugo, ova diskriminacija djece, jedno dijete jednu godinu koje se rodilo dva mjeseca kasnije može i dvije godine da to nekako reguliramo da potičemo stvaranje djece generalno, a ne ovisno o tome kad je stigao odobrenje za APN. Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Skoro pa bih podvukao i potpisao ovu vašu repliku i slažem se u puno toga, dakle ove izmjene i dopune upravo idu u prilog tome da bismo jasnije definirali i pomogli ljudima koji valoriziraju zahtjev jednoznačno odlučivanje da li su ljudi koji su podnijeli zahtjev podnijeli ga sukladno propisu ili pravilu ili imamo situaciju gdje nam se upravo djeca pojavljuju kao situacija dvostrukog korištenja subvencije jer anomalije koje smo prepoznali, pogotovo u ovoj godini, dakle i u 3. i u 9. mjesecu idu u prilog tome da su neki roditelji vrlo nadahnuti u metodama izbjegavanja zakonske osnove. I ja se slažem u potpunosti s vama dakle jedan od prioriteta kroz demografsku politiku, a i ovog zakona je osigurati mogućnost mladim obiteljima da se u njihovim obiteljima rađaju djeca. Na koji način će biti valoriziran dio subvencije na temelju novorođenog djeteta, dakle treći put se već stvar mijenja i probamo je unificirat da bismo evo slažem se u potpunosti s vama kroz raspravu anulirali taj element i usuglasili se i rekli jednim visokom dozom [[Upadica Radin: Hvala g. ministre.]] konsenzusa da smo pogodili upravo onako kako smo gotovo pa svi željeli.
Hvala. Pazimo malo na vrijeme. Hvala. Gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Evo citirat ću prvog hrvatskog predsjednika kada je on rekao imat ćemo državu onakvu kakvu smo je stvorili, kakvu želimo. Tako i ovdje, mi ćemo imali onoliko mladih koliko im dajemo šansu i dajemo priliku. Znamo da su mladi zapravo bogatstvo svake države i mi moramo učiniti sve da mladi ostanu tu, da imaju pravo na rad, da imaju pravo na obrazovanje, da imaju pravo na stanovanje jer svaka država koja nema mladih, koja nema mladih obitelji ona je u ozbiljnoj krizi. I mislim da je ovo odlična stvar da se mladima pomogne, mislim tu prije svega na muškarca i ženu jer rekli ste da iz tog odnosa da imamo 2.400 djece, a da nije bilo toga pitanje je gdje bi ti ljudi danas bili. Ono što sam vas htio pitati je, koji su problemi kada se potpiše ugovor pa kad ide sama otplata i da li postoji mogućnost da se nakon što se sklopi ugovor da jednokratno tim mladim obiteljima [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] 100.000 kuna. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Da, ja sam i u samom uvodnom dijelu vrlo egzaktno rekao ovo je jedna od mjera demografske politike. Prva sljedeća je kvalitetno radno mjesto kojim se stiču uvjeti da bi se došlo do kredita i da bi se jednog dana taj kredit mogao vratit. Dakle, komplementarnost različitih mjera u ovoj demografskoj politici idu od resora do resora i ja sam siguran kada bismo napravili tu analizu nema resora u ovoj Vladi, a koji nema doprinos demografskoj politici RH. Mjera, da li je moguće predujmom išta ili je moguće intervenirati u građevinski sektor u trenutku kada se ide graditi ili kada se ide kupovat, prvenstveno zavisi od aranžmana koji sklapamo sa bankarskim sustavom odnosno sa financijskim institucijama, a puno manje o želji i namjeri nas koji stvaramo pravila ponašanja u trenutku kada financijska institucija prihvati odnosno odobri zahtjev.
Hvala lijepa. Gospođa Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre. Vi ste spomenuli, a želim još jedanput istaknuti mogućnost osoba s invaliditetom i ne samo njih nego i obitelji koji u zajedničkom kućanstvu imaju osobe s invaliditetom na dodatno subvencioniranje kredita upravo zbog invaliditeta. Ovim načinom gospodine ministre pokazujete i vi kao resor, a i Vlada u cjelini da osobama s invaliditetom pružate ruku partnerstva što je izuzetno važno i da omogućavate osobama s invaliditetom da pod jednakim uvjetima s drugima ostvaruju svoja prava. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Da, dobro ste to akceptirali i jedino što meni preostaje da pročitam ili da ponovim, ako u kućanstvu dakle da li onaj tko podnosi zahtjev ili u tom zajedničkom kućanstvu postoji osoba koja ima tjelesno oštećenje veće od 50% period subvencije se produljuje za dvije godine i mislim da je mjera dobra. Ako ima bilo kakvih potreba za njenom eventualnom korekcijom i na taj smo razgovor spremni, a da bi to sve skupa išlo u prilog pomoći onima kojima je pomoć u biti najpotrebnija.
Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Ovu sam repliku i prije godinu dana dao vašem prethodniku kolegi Štromaru, dakle nije mi jasno zašto se u obrazloženju zakona ne navodi da je on praktično nadograđeni model iz 2011.g. koji je tada trajao dvije godine i kada je prodano 2.325 stanova. SDP-ova vlada 2013.g. nije ovaj zakon nastavila i gđa. Mrak Taritaš koja je tada bila ministrica nije s ovim zakonom nastavila. Koliko je taj zakon dobar on je u šest godine provedbe dakle 2011., 2012., 2017., 2018., 2019. i sada 2020. u šest godina u tom je modelu prodano 20.000 stanova. Ako se to usporedi sa Zakonom o poticajnoj stanogradnji onda je u tom modelu u 18 godina prodano 2,5 puta manje stanova. Zato sve ove opaske koje govore je li model dobar, nije li dobar, da li on dovodi do povećanja cijene nekretnina su izlišne jer očito da su mladi ljudi za ovaj model zainteresirani. I nije točno to ću kasnije u raspravi dokazat da nije on omogućio povećanje kamata odnosno cijene stanova. Ispričavam se.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Ja se slažem sa vašom intervencijom, sve što ste izrekli je činjenica. Ja sam u svom uvodnom izlaganju napomenuo da je inicijativa krenula još 2011.g., da je prvi zakon koji je uveo takvu metodologiju objavljen u NN br. 31 u 2011.g., da je predmetni zakon vrijedio odnosno imao dva javna poziva kroz '11. i '12.g., da je zakon prestao važiti 31. prosinca 2012. i sada nevezano uz to tko je tada bio ministar ili premijer, ja mogu samo žaliti zbog čega se sa ovom mjerom nije išlo u '13., '14., 15.g. efekti bi siguran sam bio veći, ali već i same ove brojne dakle 2.253 sklopljena zahtjeva u te dvije godine su jasan signal da je mjera i tad bila dobra i da je pala na plodno tlo.
Hvala lijepa. Gospodin Ivan Radić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Ovaj prijedlog je pokazatelj da Vlada RH odgovorno promišlja o natalitetnim mjerama koje mogu pomoći mladim obiteljima da riješe svoje stambeno pitanje odnosno da pod povoljnim uvjetima riješe svoju prvu odnosno adekvatnu obiteljsku nekretninu. Smatram da bi bilo dobro izaći i sa programima stambene politike koji će ponuditi rješenje za one obitelji koje nisu kreditno sposobne, a jednako tako trebaju rješavati svoje stambeno pitanje, pa me zanima da li se što razmišljalo o tome? Hvala vam.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Bilo je već ovdje napomenuto u jednom drugačijem aranžmanu i drugačijom retorikom da se nešto radi krivo, ali upravo vašim rječnikom mogu potvrditi da radimo paralelno. Dakle, ne treba čekati strateški dokumenat, strateški dokumenat će napraviti povjerenstvo do polovice sljedeće godine sukladno ciljevima predmetnog strateškog dokumenta ovaj model ili ini drugi modeli koji će do tada biti na snazi mogu se promijenit, ali čekati neka bolja vremena ustvari nije potrebno. Sredstva su u proračunu osigurana, metodologija postoji ona se iz godine u godinu nadorađuje i kristalizira i ono u što sam siguran i ovaj predmetni poziv koji pripremamo za prvu polovicu sljedeće godine imati će veliki broj zahtjeva i interes će biti veliki. I siguran sam da će veliki broj mladih obitelji i u prvoj polovici 2021. i bez izrađenog strateškog dokumenta osigurati svoju prvu nekretninu odnosno riješiti stambeno pitanje.
Hvala lijepa. Gospodin Tomašević.
Hvala. Gospodine ministre, ne slažem se s vama da automatski subvencije dižu cijene jer poanta subvencije je da spuste cijene, ne da ih dignu. I ono što je potpuno jasno da periodičnost ove mjere diže cijene nekretnina, znači to što je jednom ili dva puta godišnje natječaj smanjuje pregovaračku moć kupaca jer da bi ostvarili mjere moraju tada kupiti nekretninu. I kada kažete da to ste vidjeli u novinama ili da to piše u nekim … člancima i da je pitanje da li je to stav HNB-a, odgovaram vam da ste u krivu. Ovdje guverner HNB-a kada je branio izvješće za prošlu godinu je stajao gdje vi stojite i potvrdio je da po mišljenju HNB-a ova vaša mjera diže cijenu nekretnina. To znači da mladim građanima koji su kreditno sposobni, kao što je kolega rekao, radite medvjeđu uslugu jer pomažete da jeftinije kupe nekretninu, ali tu istu nekretninu po većoj cijeni. Time javni novac u nekom segmentu odlazi u profit banaka i prodavatelju nekretnina, tako da barem kada bi bilo cijelu godinu, ali bez natječaja kontinuirano to bi barem donekle mjere smanjile ovaj porast.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Ja cijenim i poštujem vaše neslaganje s onim što sam ja izrekao i dat ćete i meni pravo da se ja s vama ne složim. Dakle, ono što čitamo prvenstveno u štampi je polemika jednog tipa, a ono što je stav HNB-a kao institucije službeni stav o tome sam spreman polemizirat i radit po tom dokumentu što je najbolje moguće. To što neki zaposlenici HNB-a u svojim tzv. znanstvenim radovima prejudiciraju neke stvari, ja se s vama djelomično mogu složiti. Ali paušalna prva vaša rečenica da je ovo jedina mjera koja diže cijenu nekretnina, ne obazirući se na procese koji se događaju u zemljama EU ne možete Hrvatsku izolirati iz EU 27 pa neke stvari koje su normalni procesi tržišta koji se događaju u 27 zemalja EU prelijevaju se i djelomično događaju i na prostoru RH.
Hvala lijepa. Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Vi ste se u svom uvodnom izlaganju dotakli cijelog zakona, značaja zakona, ono što nam zakon donosi. Relativno malo ste govorili o ovih šest članaka usudim se reći ili ih je osam sa prijelaznim i završnim na što se odnose ove izmjene i dopune zakona. Već je bilo prilike u Saboru da o ovome razgovaramo, bit će još prilike i nekoliko puta jer će se evidentno morati mijenjati, ali ono što mene zanima u ovom pitanju vama je sljedeće. Jedan od razloga zašto radite izmjene i dopune ovog zakona je rok u kojem se mora imati prijavljeno prebivalište. Imali smo priliku vidjeti da je taj rok u kojem se mora imati prijavljeno prebivalište izazvao određene i turbulencije vezano za ovaj zakon, pa me zanima da li ste napravili analizu i utvrdili koliko je slučajeva je zaista tu bilo problema i kako ćete ovom izmjenom zakona omogućiti da u budućnosti do toga ne dođe? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Hvala poštovana saborska zastupnice. Meni je žao što ste imali svoj osvrt samo na jednu izmjenu od šest koje dodatno uređuju i pojašnjavaju onima koji rade analitiku na koji način verificiraju podnijeti zahtjev. Ja sam siguran da će svih šest izmjena i dopuna dati priliku kolegama u APN-u da i brže i jednoznačnije donose odluke, a one polemične situacije koje smo do sada uvidjeli i na temelju kojih i jesu donesene ove izmjene i dopune su prvenstveno predmet jedne pravne ekspertize i ja sam spreman u trenutku kada pravne službe triju institucija ustanove pravolijek kojim ćemo eventualno jednog dana intervenirati na ovakve slučajeve istu polemiku odnosno isti zaključak podijeliti s vama.
Hvala lijepa. I posljednja replika g. Davor Nađi.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre. Ja se u jednu ruku s vama mogu složiti da kompletan rast cijena nekretnine ide samo zbog subvencija. Evo primjerice, 2017. kada se ukinulo oslobođenje poreza na kupnju prve nekretnine i to je vjerojatno doprinijelo rastu cijena nekretnina, tako da kada gledamo u tom kontekstu više mjera zajedno, možemo reći da sigurno je da jedan dio subvencije odlazi na porast cijena upravo zbog tih subvencija, ali jedan dio subvencija odlazi zapravo na porast cijena zbog većih poreza nego što su to nekad prije bili jer ako je prije toga bilo oslobođenje za kupnju prve nekretnine onda je zapravo to prelijevanje iz šupljeg u prazno. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Nisam shvatio pitanje ako ga uopće postoji, ako je ovo samo vaš osvrt na predmetno stanje na tržište nekretnina ja ga mogu prihvati, ne mogu se s vama složit. I pravnih odnosno ekonomskih ekspertiza na ovu temu ima kroz raznorazne institucije. Nije samo HNB ta koja je uzela sebi za pravo da analizira tržište nekretnina, imate tu i Ekonomski institut i Ekonomski fakultet i raznorazne druge asocijacije kroz HGK koja se bavi ovakvim stvarima, pa ja predlažem i preporučam da pročitate sve te dokumente, a nakon toga sam spreman na jednu kavicu s vama i konstruktivnu debatu zaključaka sve ove opsežne analize koja je u proteklih nekoliko godina napravljena, a predmet interesa je bila tržište nekretnina na prostoru RH.
Hvala. Nemate više replika, hvala vam lijepa. I želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prva je gospođa Marija Selak Rasupudć koja će govoriti ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani, vremena je malo, konkretnih primjedbi i prijedloga je puno, stoga ću skratiti uvod, no htjela bih ovdje naznačiti na početku dvije stvari. Prvo je da je pravo na dom temeljno ljudsko pravo, da naši građani odlaze iz Hrvatske upravo zato što si taj dom ne mogu omogućiti ili da bi za taj isti dom zaradili. Jednako tako građani ovdje ostaju i onda omogućuju uopće funkcioniranje ovoga sustava i mirovinsko i zdravstveno koje nam ponajviše ovisi o radnoj snazi, pa ne moramo onda raditi nove Zakone o strancima koji će omogućiti uvoz strane radne snage zato što istu ne posjedujemo su oni koji taj dom imaju. Mislim da je potrebno za početak neke stvari demistificirati. Istina je da je mnogo građana kupilo stan preko ove mjere, građani će uzeti bilo što što im se nudi. No jednako tako jer su u nezavidnoj situaciji. Moramo biti svjesni da to mnogo bolje zvuči nego što je doista situacija u praksi. Naime, nakon slučaja „švicarac“ mogli smo vidjeti koliko naših građana ne čita sitna slova. Možda to i nije njihov zadatak, ali sigurno naš zadatak kao njihovih izabranih predstavnika da ih upozorimo na neke proturječnosti ili na neka sitna slova ili barem na stvarnu situaciju sa nekakvim potporama koje stižu od strane vlade koje bi im trebale olakšati život. Recimo ovdje kada čujete to zaista zvuči optimistično da ćete dobiti 50 ili 30% prvih 5.g. subvencije na vaš kredit za vaš stan. Nitko ni ne razmišlja dulje od 5.g. živimo u takvom vremenu. No kada to stavite na papir i uzmete osnovno proturječje koje je trenutno prisutno i koje hitno treba ukinuti, a bilo je i dio predizbornog obećanja, to je porez na prvu nekretninu, onda ćete shvatiti otprilike da na nekih 100.000 EUR-a kredita i onoga koliko vaš stan ćete platiti, koje maksimum subvencije koje ćete dobiti će vam država na kraju dati kada odbijete taj porez koji ćete vi njoj prvo dati, recimo nekih okvirno 3.000 EUR-a, ovo je gruba računica, dakle 3%. Sada da vi kažete našim građanima 90%, 97% stana vi morate platiti, a dobit ćete od države 3% nitko vam taj stan ne bi kupio, ali kada kažete prvih 5.g. država vam subvencionira 50 ili 30% vašeg kredita svi su pohrlili jer misle da će nešto veliko dobiti. Mali broj naših građana stavlja stvarno računicu na papir, ali ponavljam naš je zadatak da im tu stvarnu računicu razotkrijemo prije nego što se upuste u kreditiranje za koje možda nisu sigurni da će ga moći isplatiti, jednako kao da time potaknemo neke mjere još snažnije mjere koje će im olakšati pristup njihovoj prvoj nekretnini. A sada ću prijeći na ovaj konkretan prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona. Naime, njegova je intencija da se pozabavi upravo ovim uvjetima kojima svi svjedočimo, uvjetima proglašene epidemije, te da se općenito pozabavi posebnim uvjetima koji se moraju doista regulirati da bi olakšali život našim građanima. U tom smislu potrebno je ili dodati neke nove članke ili otvoriti neke iz postojećeg zakona koji ovdje nisu navedeni, a koji zaista trenutno baš u ovom konkretnom trenutku korona krize onemogućavaju našim građanima prijavu na APN odnosno potenciraju područje nesigurnosti u kojem se nalaze naši građani. Naime, u tom smislu konstruktivno ćemo istaknuti slijedeći prijedlog nužnih i hitnih mjera za omogućavanje stambenog kreditiranja upravo u ovo vrijeme korona krize. Prvo je dakle taj moratorij na mijenjanje kreditne sposobnosti jednom kad se uđe u proceduru i napravi predugovor. Što se događalo? Zbog određene nesigurnosti i nedovoljne regulacije poslovanja banaka u vrijeme korona krize rezultirali brojnim slučajevima u kojima su građani prethodno bili proglašeni kreditno sposobnima da bi zatim dali kaparu i potpisali predugovor, pa bi banke naknadno mijenjale uvjete ugovora odnosno proglašavale iste te građane kreditno nesposobnima. Primjerice ako su supružnici koji rade u istoj firmi, dakle banke su se prepale hoće li ti građani moći vraćati kredit, a već su im dale tu kreditnu sposobnost zbog čega su naši građani keširali za te stanove i povukli su im kreditnu sposobnost. Tko će se za njih pobrinuti? Tko će, kome, kome oni mogu postaviti pitanje na koga odgovarati. To su mjere koje su potrebne u izmjenama zakona ako će se taj zakon odnositi na aktualni trenutak korona krize. Zato ono što je više ovdje oporbenih klubova istaknulo, otvorenost i trajnost poziva tokom cijele godine. Upravo uz izmjene čl. 1. kojim se utvrđuje novi rok. Naime, trenutno znamo koliko je otežano prikupljanje dokumentacije, pitanje je kakva nas situacija očekuje i pitanje je koliko će građani uopće moći pristupiti institucijama u kojima trebaju dobiti navedenu dokumentaciju. Stoga je sada više nego ikad potrebno da se doista taj poziv učini barem u ovo vrijeme krize ako ne i trajno, otvorenim i trajnim tokom cijele godine. Ovako građani se žure cjenkati za stanove zbog nesigurnosti oko toga kada taj poziv stiže i u nezavidnoj su poziciji u odnosu na one koji te stanove prodaju, a država treba štititi njihova prava. Zbog neizvjesnosti oko procesa prijave i iščekivanja njezinog odobrenja potpuniju pravu digitalizaciju koja omogućuje praćenje vlastite prijave na tragu sustava e-građani ili barem praćenja poštanskih paketa, znate što se ljudima događa? Pa neki ljudi su se, evo može konkretno čitati njihove probleme, prodali su, predali su dokumente još u 10. mjesecu nisu dobili odgovore. Mislite da će ih prodavatelji čekati? Pa prodavatelji mogu kad im padne na pamet uzeti tu kaparu jer su oni te ugovore premašili. Kada ljudi predaju svoje dokumente moraju znati kada će njihove prijave biti odobrene. To je jedina stvar koja im omogućava pravilno pozicioniranje na tom nemilosrdnom i nesigurnom tržištu nekretnina. Zatim, ono osnovno predizborno obećanje na koje podsjećam, ukidanje poreza na promet prve nekretnine. Jer što se sad događa? Mi zapravo imamo građane koji kreditiraju državu. Ovo je paradoksalno. Imate APN poticajnu mjeru, a onda vi morate platit državi i vi prvo dajete, građani nekih otprilike 3.000 EUR-a da bi vama građanima država vraćala postepeno mjesečno po recimo 150 EUR-a što je dio rate kredita koje ona vama pokriva, pa će ona vama tim tempom tek za nekoliko godina dati 3.000 EUR-a koje ste vi njoj u startu dali. Dakle, ako radite poticajne mjere onda ne možete prvo uzimati novce građanima nego morate barem u slučaju poticajnih mjera taj porez ukinuti, a naravno da bi bilo poželjno da ga ni načelno nema. Jednako tako, potrebno je misliti na jednakopravnost djece i mi ćemo u tom smislu podnijeti amandman da se ta mjera od 2 godine odnosi na svako dijete, neovisno o tome, ispod 18 godina, neovisno o tome kada je rođeno. Naime, zbog već ranijeg izraženih prioriteta u vidu nužne demografske revitalizacije, potrebno je svu djecu tretirati jednako, dok sadašnja praksa predstavlja očitu diskriminaciju djece koja su se rodila prije prijave i, jer se, a i ne zna se kad će ta prijava biti. Dijete nije stvar da se mjeri njegova starost i je li došlo 5 minuta prije ili poslije donošenja odluke ili zaključenja nego ravnopravan član kućanstva koji ima jednaka prava kao njegova braća i sestre, sadašnja i buduća. Također, želimo istaknuti da predložene izmjene preskaču mnoge, ako ne i ključne probleme koji se nalaze u sadašnjem prijedlogu zakona koje nismo otvorili. jedna je potreba analiza stvarnog učinka dosadašnjih mjera. Čuli smo nekoliko puta o HNB-ovom istraživanju, čuli smo o tome da su ove mjere možda i dovede do rasta cijena nekretnina, trebaju nam analize da vidimo što trebamo mijenjati. Ovo ne mora biti jedina analiza HNB-ova, ali se i nju može uzeti u obzir, bez obzira je li riječ o pojedincu ili cijelom sustavu i ponuditi ostale analize. Kažem, ako vam u konačnici država da otprilike samo 3%, a ako cijene nekretnina slušamo da rastu za 10, 20, i zaista dramatično, barem prije ove krize, onda zaista treba staviti računicu, koliko je ova mjera pomogla, a koliko odnemogla. Dakle, treba nam analiza učinka dosadašnjih mjera i to je ono o čemu u ovom Saboru treba raspravljati da bismo vidjeli što učiniti dalje. Treba podsjetiti da je subvencioniranje kredita do najviše 1500 eura, ne uzima u obzir kretanje ili potaknutu potencijalnu stvarnu ekspanziju tržišnih cijena koje su bile prisutne. Upitna je i mjera promoviranja dužničkog ropstva gdje se inzistira na minimumu od 15 godina, gdje se treba zadužiti banci da bi se uopće dobilo ikakvu subvenciju, upitna je i pravednost postotka financiranja ovisnog o indeksu razvijenosti jer u razvijenijim krajevima i veći je kredit .../nerazumljivo/... i veća je cijena stanova, indeks razvijenosti to ne uzima u obzir. I zaključno, nužne su dodatne mjere i promišljene strategije koje će građanima omogućiti da se skuće. Prvenstveno, poticajna stanogradnja, mi smo u vlasništvu jako malog broja stanova, država time ne može regulirati cijene nekretnina, za razliku od brojnih pozitivnih primjera, poput Austrije, Beča, itd. Jednako tako, potrebno je regulirati i najam stanova, dugoročni najam stanova, da se omogući našim građanima da dođu do nekretnine ili sigurno žive. Samo građanin koji ima mogućnost ispunjenja primarnih životnih potreba, a krov nad glavom svakako je jedna od njih. Slobodan je građanin koji može aktivno politički participirati u demokratskom društvu. Krov nad glavom stoga je preduvjet za izgradnju demokratskog društva te olakšanje njegovog osiguranja treba biti prioritetni politički zadatak svih izabranih predstavnika građana. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Marko Milanović Litre koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovani kolegice i kolege. Većina problema koje ću vam navesti u ovom zakonu sam ja osobno osjetio na svojoj koži. 2016. g. supruga i ja smo se vjenčali nakon dugogodišnje veze, bili smo podstanari u to vrijeme. U tom periodu našeg života imali smo ozbiljne razgovore o odlasku u inozemstvo. Puno je razloga bilo koji su nas naveli na takvo razmišljanje, no najveći razlog je bila financijska nesigurnost koju smo imali iz mjeseca u mjesec. Nismo osobe koje se boje rada, žena je radila tijekom studija i uspješno magistrirala. Ja sam odmah nakon završenog studija krenuo s poslom. Imali smo ispodprosječne plaće za grad Zagreb u to vrijeme i nije nam bilo jasno kako životni standard dvoje ljudi s fakultetom ne može biti bolji od onoga što smo imali. Ipak, odlučili smo ostati u Hrvatskoj i boriti se ovdje za svoju budućnost. Kasnije te godine odlučili smo riješiti stambeno pitanje i krenuli u potragu za stanom. Nije nam imalo smisla plaćati podstanarstvo kad nam je rata kredita bila tek nešto veća tj. skuplja nego podstanarstvo. Početkom sljedeće godine pronašli smo stan čiju kupnju bi i mogli financijski izdržati i koji je zadovoljavao gotovo sve naše potrebe. Dogovorili smo se za cijenu i vlasniku dali uistinu simboličnu kaparu te krenuli rješavati sve što je potrebno za stambeni kredit. U međuvremenu smo saznali da nismo kreditno sposobni za kupnju stana zbog novog Ovršnog zakona koji je nastupio na snagu 1. siječnja 2017. g. Ubrzo nakon toga kreće totalna ludnica na tržištu nekretnina. Država daje subvencije za stambene kredite, cijene nekretnina divljaju, mi nismo kreditno sposobni jer smo, jer sam ja nedavno promijenio posao i nisam imao 6 isplatnih lista kod novog poslodavca. Vlasnik stana kojeg smo tražili i našli gotovo godinu dana je dobivao bolje ponude nego što smo mi dogovorili, ali uz sve te loše vijesti dolazi jedna dobra, saznajemo da će naša obitelj biti veća za još jednog člana. No, problemi su još uvijek bili prisutni. Sjeli smo sa svojim obiteljima, predstavili im svoje probleme, ubrzo nakon toga preselili smo se u stan jednog člana obitelji i tražili rješenje problema kreditne sposobnosti. Nismo ga našli, ali zahvaljujući isključivo dobroj volji vlasnika stana koji je odbio druge ponude i koji je čekao da postanemo kreditno sposobni, bili smo u mogućnosti kupiti stan po dogovorenoj cijeni. Imali smo sreće za razliku od nekoliko naših prijatelja koji nisu bili te sreće. U tom periodu jedna od glavnih vijesti bila je subvencioniranje stambenih kredita koje je Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja na čelu s tadašnjim ministrom Štromarom, provodilo. Na upit supruge hoćemo li se prijaviti na subvencioniranje, odlučno sam odgovorio da nećemo. Nećemo jer država nikad ništa ne daje besplatno, nikada, baš nikada. Što se s ovim odmakom vremena, pokazalo istinitim. Ove i ovakve subvencije s kojima se država miješa u tržište, ne rješava ničije probleme, one ih stvaraju. Kao što smo mogli čuti od ministra Horvata danas, prijedlog izmjena i zakona i dopuna Zakona o subvencioniranju stambenih kredita je zakon, tj. piše u objašnjenju, Zakon o subvencioniranju stambenih kredita donesen je u svrhu poticanja demografske obnove društva, urbane regeneracije naselja te smanjenje iseljavanja mladih obitelji. Ova rečenica je sumirala sve ono što ovaj zakon od 2017. do danas nije uspio napraviti. Ali krenimo redom, 27. travnja 2017. predsjednik Vlade iz svoje Vlade je raspustio 3 ministra. Dva mjeseca kasnije Središnji odbor HNS-a izglasava buduću koaliciju sa svojim novim partnerima HDZ-om i za uzvrat dobiva dvije ministarske fotelje. 9. lipnja 2017.g. nova većina izglasava Blaženku Divjak kao novu ministricu obrazovanja i znanosti te Predraga Štromara kao potpredsjednika Vlade i ministra graditeljstva i prostornog uređenja. Rad ministrice na sreću nas i naših budućih pokoljenja možemo i trebamo zaboraviti, ali na našu žalost i žalost svih mladih u RH ostavštinu i posljedice bivšeg ministra Štromara i svih njegovih odluka još uvijek osjećamo. Nakon što je HNS preuzeo palicu ministarstva krenuo je njihov master plan subvencioniranja stambenih kredita, nakon odmaka vremena i analiziranja utjecaja ovih subvencija jasno je vidljivo da mladi nisu profitirali odnosno uštedili ovakvim tzv. poticajem, štoviše u puno goroj su situaciji nego što su bili prije subvencije. Subvencija je bila zamišljena kao poticaj koji će pokriti dio anuiteta kako bi omogućila mladima rješavanje stambene situacije. Hrvatski suverenisti se slažu da je stambena situacija mladih jedan od ključnih problema koje trebamo riješiti kako bi ih zadržali u Hrvatskoj no ovakvi poticaji su im više odmogli nego pomogli. Subvencioniranje stambenih kredita dovelo je do inflacije cijena nekretnina, što ja značilo da su svi oni koji su kupili stanove prije subvencije kao što smo to mi napravili bili zapravo u jednakoj, ako ne u boljoj financijskoj situaciji kao i oni koji su kupili stan sa subvencijom koja je svojom pojavom na tržištu poremetila cijene nekretnina. Analize HNB-a su potvrdile da je ovaj poticaj povećao cijenu nekretnina na tržištu, a povezanost ovog poticaja s predloženom regulativom HNB-a bankama kojom se traži da stambeni krediti ne prelaze dvije trećine prosječne plaće zbog odredbi koje su usvojene promjenama i izmjenama Ovršnog zakona iz 2017.g. dovele su mlade ljude u Hrvatskoj pred nemoguću misiju uopće dobivanja kredita. Sve ovo doprinijelo je da su danas nekretnine u Hrvatskoj nepovoljnije nego što su bile prije miješanja države u tržište sa subvencioniranim stambenim kreditima. A uopće ne želim pomisliti o situaciji u kojoj se nalaze oni koji nisu zadovoljili te uvjete. Daljnji neuspjeh i otežavanje života mladih možemo pronaći u ukidanju porezne olakšice za prvu nekretninu koja je nastupila 2017.g. Takvom odlukom kupnja prosječnog stana od 50m2 poskupila je između 20 i 30.000 kuna. Kada je bio upitan o ukidanju ove olakšice za mlade ministar financija Zdravko Marić opravdao je taj potez obavezom usklađivanja s europskim direktivama po kojima svi kupci nekretnina trebaju biti u ravnopravnom položaju, a po sadašnjim propisima izuzeće se odnosi samo na ljude koji kupuju stare stanove, ne i nove koji su opterećeni PDV-om. Kasnije te godine ministar je opravdavao ukidanje ove olakšice sa upravo ovim subvencijama koje su drastično pogoršale šansu mladima da si osiguraju stambeno pitanje što nije doprinijelo ni demografskoj obnovi ni sprečavanju iseljavanja mladih. U 2017.g. kada je krenulo subvencioniranje stambenih kredita prema podacima DZS-a iz Hrvatske je odselilo 47.352 osobe, gotovo 30% više njih nego prethodne godine. Trend odlaska se nastavio i 2018. i 2019. U te tri godine Hrvatsku je napustilo gotovo 130.000 sposobnih obrazovanih mladih ljudi. Brojke je teško vizualizirati ali zamislite si da u tri godine Grad Rijeka napusti RH. Danas još uvijek svjedočimo egzodusu mladih obrazovanih Hrvatica i Hrvata koji traže bolji život za sebe i svoje buduće obitelji. S ove govornice vas molim da ne pomažete mladima, okrenite se gospodarstvu koje će imati porezni kontinuitet, glavu, rep i plan razvitka gospodarstva. Odustanite od nepotrebnih nameta državnog protekcionizma, nelojalne konkurencije kojekakvih subvencija te omogućite mladima da mogu živjeti i raditi i stvarati u RH za životni standard koji zaslužuju. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Daniel Spjić govorit će ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući, predstavnici Vlade. Zakon o subvencioniranju stambenih kredita donesen je u cilju poticanja, bitne su tri stvari demografska obnova društva, urbana regeneracija naselja, smanjenje iseljavanja mladih obitelji i pomoć građanima. Ovom izmjenom zakona produžava se rok primjene do kraja 2023.g., dodatno se reguliraju neke odredbe u cilju smanjenja mogućnosti zlouporaba te se osiguravaju sredstva potrebna za realizaciju ovih subvencija tokom narednih godina. Ovakav zakon zasigurno je potreban državi u kojoj su demografski trendovi ključni problem koji ugrožava i same temelje opstojnosti. Naime, u desetljeću koje završava izgubili smo čak 10% stanovništva oko pola Grada Zagreba. Broj učenika i mladih općenito i drastično pada pa u prosjeku uz Talijane postajemo najstarija nacija u EU. Mnogi stručnjaci upozoravaju da će nas taj negativni val tek zapljusnuti i dodatno uzdrmati i onako loše strukturirano gospodarstvo. Međutim ti glasovi do odgovornih ne dolaze već oni posežu za ad hoc alibi rješenjima poput Zakona o zapošljavanju stranaca. Sam zakon je jedan od boljih koje smo vidjeli zadnjih godina, a njegova operativna provedba prilično je učinkovita. Obitelj s jednim djetetom kojem je odobren kredit dobija subvenciju tokom šest godina, a ukoliko tokom tog perioda dobiju još dvoje djece, period subvencije anuiteta u iznosu od 30 do 51% povećava se na čak 10 godina, što je iznimno velika pomoć kod rješavanja stambenog pitanja. Mađarski model smatra se jednim od boljih u EU gdje za treće dijete obitelj dobije potpuni otpis kredita, ali samo u iznosu do 220.000 kuna cca 30-ak tisuća eura, dok je naš limit 750.000 kuna te je u konačnici kod nas i pomoć veća. Na ovaj način do sada je ukupno 17.661 obitelj dobila potporu za rješavanje stambenog pitanja. Sredstva su osigurana za produljenu primjenu zakona 263,5 milijuna kuna u 2021. g., onda po dodatnih 50 milijuna kuna u nadolazećim godinama. Slične ciljeve, demografsku obnovu i ravnomjeran regionalni razvoj ima i program ruralnog razvoja u kojem su planirane čak 2,4 milijarde eura, od čeka preko 2 milijarde iz EU fondova, a ostatak oko 400 milijuna eura od poreznih obveznika. Već do kraja 2018. bilo je odobreno čak 59% te već isplaćeno 29% sredstava. Pustim milijardama ovdje nije kraj, što je jesan znak kako mi živimo u iznimno bogatoj zemlji, samo nam se loše upravljanje javnim dobrima dovelo na začelje EU, i nažalost tamo učvršćuje naše poziciju. Naime, iz Vladinom izvješća o državnim potporama za 2019. razvidno je kako RH godišnje na razne državne potpore ulaže čak 15 milijardi kuna. U odnosu na ovaj iznos potpore za stambeno zbrinjavanje izgledaju smiješno, tek 60. udio ovog iznosa. Još uvijek se naprotiv, na poticanje brodogradnje troši čak 2 milijarde kuna, 8 puta više nego na poticanje stambenih kredita. Ministri Ćorić i Marić, ali i cijela Vlada često se pohvali s nekoliko milijardi kojima su saniraju korupciju i loše upravljanje u Uljaniku, a jedini vidljivi rezultat je neviđene devastacije novca poreznih obveznika su tri ruke u pričuvi ako zaškripi većina u trgovačkoj koaliciji bratstva i jedinstva. Izjava tog kluba tokom interpelacije Krš-Pađene, citiram, gospodarstvo nam je u kolapsu, a neki bi da da se bavimo ministrom gospodarstva. Pa čim da se bavimo, vanzemaljcima? Uči će u anale prljave političke trgovine preko leđa poreznih obveznika i dobrobiti budućih generacija. Od ovih 15 milijardi kuna, skoro 7 milijardi kuna godišnje ide na potpore u poljoprivredi. Od početka desetljeća, ova potpora narasla je sa 3,6 milijardi kuna godišnje na taj iznos, a kumulativno gledano, ukupno je uloženo preko 40 milijardi kuna u potpore, dok se ukupna poljoprivredna proizvodnja smanjila za 4 milijarde, sa 21 na 17 milijardi kuna. To što 80% poticaja dolazi iz sredstava EU ne znači da su se novci mogli ulagati bez odgovornosti, za ciljeve koji se moraju realizirati. Hrvatsko gospodarstvo treba ovakve poticaje kako bi se moglo nositi sa drugim članicama EU. Ali, brojke govore kako mnogo od toga ne štima u sustavu državnih potpora. Populističko bacanje sredstava iz helikoptera bez jasne strategije, reindustrijalizacije zemlje, dovodi do povremenih manjih pomaka, ali ne do ukupnog gospodarskog oporavka. O svim tim pustim milijardama koje su tu i stoje na raspolaganju za gospodarski i demografski razvitak RH, možemo još satima pričati, međutim, učinci tih ulaganja su porazni. Porazni su jer se milijardama ne mogu kompenzirati negativni učinci ključnih uzroka iseljavanja i gospodarskog nazadovanja. Učinci korupcije, nepotizma, negativne selekcije, katastrofalnog upravljanja javnim dobrima, neučinkovitog pravosuđa te gušenja poduzetništva i stranih investicija, dok god vladajući trebaju pomoć brojača novca za brojanje sredstava do kojih su došli kroz korupcijske radnje, nikakve nam mjere neće pomoći da zaustavimo negativne trendove u gospodarstvu i demografiji. Da zaključimo, ulaskom u Eurozonu kamatne stope na kredite će ionako drastično pasti, što je jedan od ključnih razloga kojim Vlada i HNB zagovaraju žurni ulazak. Ako se riješe temeljni uzroci problema koji se pokušavaju riješiti ovim zakonom, demografska obnova i zaustavljanje iseljavanja, a to su korupcija i suštinski negativan stav prema poduzetništvu i investicijama, naše mlade obitelji imat će priliku osigurati svoju egzistenciju te otplaćivati svoje stambene kredite i bez potpora. Ne zaboravimo da naši mladi odlaze u države kojim ne nude subvencionirane kredite već pravnu državu i fer plaćena radna mjesta. Bez rješavanja suštinskih problema, određeni pomaci koji će potaknuti, osta će samo Pirova pobjeda u borbi Hrvatske protiv demografskog odumiranja. Bez jakog realnog sektora, poštovani ministre, nama nijedna subvencija ne pomaže. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Završili ste malo ranije pa ste dali priliku g. Ante Bačiću da govori u ime Kluba zastupnika HDZ-a, a nakon toga ćemo početi sa iznošenjem stajališta klubova. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicima. Više aspekata kako možemo gledati i na koji način možemo gledati upravo na ovaj hitan postupak konačnog prijedloga zakona vezano za subvencioniranje stambenih kredita, možemo započeti i gledati sociološku, u kakvom se društvu nalazimo kada vidimo i samu statistiku odlazaka naših mladih iz obiteljskih domova, koja je poražavajuća kada se usporedimo sa europskih prosjekom. Kada usporedimo statistiku koliko naših sugrađana ima u vlasništvu nekretninu ili želi imati u vlasništvu nekretninu, znamo da smo u društvu koje je itekako orijentirano na posjedovanje kuće ili stana, više nego samoga najma i onda gledamo o ovim zadnjim nekoliko godina i sami broj interesa građana koji su pristupili iskorištavanju ove mjere ministarstva i Vlade RH, ali i sveukupno možemo pričati o mjerama koje su se dogodile za mlade u periodu ove zadnje dvije vlade, tj. ove aktualne i, normalno, koja je nastavak Vlade iz prijašnjeg saziva HS-a. Kada ubrojimo skoro 7 milijardi iz samih takvih mjera za zapošljavanje mladih, kada ubrojimo oslobađanje poreza na dohodak mladih do 25 godina i oslobađanje 50% mladih do 30 godina i sve ostale mjere, od poljoprivrede i svih ostalih resora Vlade, ono što i sami, što je sami ministar rekao, ovo je samo jedan, jedan moment Ministarstva graditeljstva koji se sklapa sa drugim poticajima drugih ministarstava koji čine jednu cjelinu poticaja mladih danas, posebice u periodu ove krize koja je pred nama i svih poteškoća koje mladi ljudi trenutno osjećaju. Jasno nam je normalno i svrha ovoga zakona, evo čuli smo i u replikama samu povijest donošenja ovoga zakona da je on slijednik još od 2011.g. kada je 2.g. bila mjera aktualna i koliko je obitelji upravo u tom periodu zajedno sada od 2017. iskoristilo ovu mjeru i riješilo svoje samo stambeno pitanje. Znamo da i od 2017.g. je bila mjera malo drugačija, pa sam se malo raspitivao što bi bilo ako bi se vratile na onih 50% da se ne gleda po stupnju razvijenosti nego da vrijedi i za ostale, ipak na ovaj način stupnjevanjem između 30 i 50% radimo jednu malu razliku između velikih gradova i ruralnih sredina gdje potičemo mlade obitelji da ipak obnove i srede ili sagrade svoj dom u ruralnim područjima gdje nam je plan u slijedećim desetljećima mlade vratiti. Tako da sada imamo ovaj oblik zakona i normalno u ovih zadnjih nekoliko godina i od zadnjih izmjena ovoga zakona vidjeli smo neke nelogičnosti i oko prijave samoga prebivališta i vezano za malodobnu djecu i iskorištavanje te dodatne mjere i normalno ovim zakonom se sve to ispravilo i ovim zakonom smo ispravili sve poteškoće koje su bile prilikom iskorištavanja na samom terenu. Znamo koji građani mogu iskoristiti ovu priliku, to su znači osobe do 45.g. koje su kreditno sposobni, čiji bračni ili izvan bračni drug ili životni partner nema u vlasništvu stan, kuću i još + onaj dodatak vezano za kuću ili stan u stanju higijensko tehničkih uvjeta uporabljivosti. Odlične stavke koje definitivno treba napomenuti u ovom konačnom prijedlogu je ono što se naslijedilo iz prijašnjih izmjena i dopuna je, to je vezano normalno i za utvrđeni invaliditet ili osobe koja podiže ovakav subvencionirani kredit, ali i osobe invalida koji je u kućanstvu u kojoj će se ova mjera iskoristiti gdje je invaliditet veći od 50% tjelesnog oštećenja, rok upravo subvencioniranja ovakvog kredita se produžuje na 2.g. i nešto što ćemo se svi normalno ovdje složiti, a to je dodatno subvencioniranje kredita za 1.g. vezano za djecu, posebice djecu koja se nalaze u tom kućanstvu, a nisu starija od 18.g. I ono dobro šta smo evo i u samom početku napomenuli, a to je produženje vremena subvencioniranja kredita za 2.g. za svako novorođeno, živorođeno odnosno usvojeno dijete. Znamo da se i ova mjera odnosi na vezano za građevine do 1.500 EUR-a vezano za kunsku protuvrijednost po m2 i za kredite iznosa do 100.000 EUR-a čijima, čijima rok otplate ne može biti kraći od 15.g. Sami ministar nam je napomenuo i broj zahtjeva provedenih od 2017.g. do danas, ali i broj prijava i dobra je ova statistika koju nismo vidjeli na samom početku, a da je to prosjek starosti osoba koje dižu ove kredite 33.g., prosječna subvencija je negdje do 1.000 kuna na samu ratu i prosječno se diže negdje 60-tak tisuća EUR-a na negdi prosjek od 20-tak godina, što je dobar pokazatelj na kojim područjima i za koga je ova mjera upravo složena i vidimo da ako vidimo količinu iznosa od 60 i nešto tisuća EUR-a na 20.g. možemo odmah pretpostaviti da ovo nisu isključivo stanovi u velikim područjima, u velikim gradovima kao što su Split, Zagreb, Osijek, Rijeka ili evo, možda skuplji, skuplji gradovi kao što je Dubrovnik. Neki pokazatelji tj. neke brojke koje su itekako bitne i radi kojih mislim da ćemo jednoglasno podržati svi ovaj prijedlog, ovaj konačan prijedlog zakona je da u protekle 4.g. 17.661 mlada obitelj je na ovaj način riješila svoje stambeno pitanje i da je 2.400 djece rođeno ili usvojeno u periodu trajanja ove mjere. Ja ću se malo ispravit u početku, u samoj replici, dobro me je ministar ispravio, ja sam rekao da su naše mlade obitelji bile dosta, dosta u iščekivanju ove mjere hoće li bit, nije bilo upitno hoće li ona bit bez obzira na sve poteškoće u kojima se nalazimo kao društvo, ali evo kao Vlada RH, ali evo u izglasavanju i rebalansa, ali i samoga proračuna za 2021.g. drago mi je da Vlada RH i ministarstvo nije u niti jednom trenutku dvojilo da će nastavit s ovom mjerom i da smo već u samom rebalansu osigurali 50 milijuna kuna i dobro je ona, ona garancija na samom početku u uvodu što je ministar rekao da u svakoj slijedećoj godini do kad, do kad bude trajao ovaj zakon, a to je 2023.g. da će se osiguravati sredstva i da to uopće šta se toga tiče nije na nikoji način upitno. Kada ubrojimo sami gospodarski aspekt i koliko je građevina bilo u problemima od stupanja ove covid krize, kada samo uzmemo aspekt oštećenja zgrada u potresu na području Zagreba i Zagrebačke županije i okolice gdje je negdi 40-tak tisuća zgrada i stanova oštećeno, razumljivo je zašto donosimo ovaj konačni prijedlog u hitnoj proceduri. Koliko će on donijeti dobra i ovo što nam je sam ministar rekao na proljeće kada krene sami natječaj preko APN-a za subvenciju ove vrste samih kredita cilj je da godišnje s otprilike 4.000 kredita subvencionira, 4.000 kredita koji će se odnositi ili na obnovu ili na izgradnju kuća i ono što smo otvorili jednu dodatnu temu, a mislim da će to biti prilike evo i u pojedinačnim raspravama a vjerujem dolazimo svi iz različitih krajeva imamo i različite primjere, evo ovdje smo nešto i spominjali da je ovo utjecalo na tržište nekretnina, ja se oko toga ne bi složio. Ja dolazim iz Grada Splita gdje je ovo zadnja stvar koja je utjecala na rapidno povećanje cijena nekretnina, ali mislim da imamo odličnih primjera iz naše lokalne samouprave vezano i za naše županije i gradove koji su pokrenuli jedne projekte u okviru samog zakonodavnog okvira koje im je omogućilo ministarstvo gdje mlade obitelji itekako mogu iskoristiti dobar dio poticaja i uzimanja na neki način i u najam i u koncesiju određenog tipa zemljišta i na taj način rješavanja svog stambenog pitanja. Ali vjerujem da ćemo u pojedinačnoj raspravi razmijeniti primjere iz različitih krajeva RH. Samo za kraj, kada pogledamo ponavljam, broj interesa građana za ovu mjeru koliko se povećavaju iz godine u godinu, ali i broj upita koje vjerujem da ste svi dobijali od naših sugrađana vjerujem da ćemo jednoglasno podržati ovaj zakon kada dođe na glasovanje. Hvala.
Hvala i vama. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,48 SATI]] Nastavljamo s radom, sada je na redu Klub zastupnika Centra i GLAS-a i govorit će gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, ne vidim nikog od predlagatelja, ali pretpostavljam da su tu negdje i onoliko kolegice i kolege koji evo nakon pauze se nalaze u ovoj sabornici. Pred nama su izmjene i dopune Zakona o subvencijama stambenih kredita gdje je predlagatelj odlučio se za hitni postupak. Nije hitni postupak, nije ništa neuobičajeno i hitni postupak je u nekim stvarima zaista i prihvatljiv, ali ove izmjene i dopune raditi i objasniti ih hitnim postupkom onda još taj hitni postupak dodatno objašnjavati i činjenicom da je to zbog potresa u Zagrebu i zbog krize koju je izazvao covid-19 čini mi se da je zapravo samo objašnjenje gdje je predlagatelj odlučio ići u jednom čitanju negdje kroz dva čitanja. Jednako tako i ministar sam u svom uvodnom govoru je vrlo malo se dotakao razloga zašto se rade ove izmjene i dopune zakona, puno više se je dotakao svih drugih stvari i objašnjavao zašto je dobar ovaj zakon, koji su njegovi rezultati i sve ostalo. Pa bih voljela samo uvodno reći da se ove izmjene i dopune rade zbog toga da bi produžio rok do 31. prosinca 2023.g., da bi dodatno pojasnio razlog pojedini, u pojedinim slučajevima ne odobrava kredit, da bi pojasnio status malodobne djece, zatim rok u kojem moraju imati podnositelji prijavljena prebivališta, znate da je oko toga bio strašno puno razloga i sve ostalo i da se pojasne slučajevi kad nije potrebno vraćati kredit odnosno koji su to slučajevi u kojima se ne vraća kredit. Dakle, ove izmjene i dopune zakona na određeni način samo su kozmetika onog što se zaključilo kroz provedbu zakona da je potrebno promijeniti odnosno šta je potrebno dopuniti. Ali sada bih nekoliko riječi o suštini odnosno o tome što ovaj zakon donosi odnosno koji su glavni elementi ovog zakona. Predlagatelj svaki put, a zakon je donesen 2017., pa je onda jedna izmjena bila 2018., a 2019.g. navodi tri razloga, jedan razlog je demografska obnova, drugi razlog je urbana regeneracija, treći razlog je smanjenje i iseljavanja. Niti jednog jedinog podatka nema da je ovaj zakon u ta 3 elementa tu zaista napravio jedan iskorak, ali nije ni mogao napraviti iskorak. Kad pitate naše sugrađane o tome kako oni uopće, da li bi se odlučivali prije za kupovinu nekretnine ili bi eventualno kad bi država imala stanove za najam, uzela stanove za najam, pa onda kroz jedno vrijeme se odlučilo da li to pretvoriti u kupovinu ili ne, oni glavninom odgovaraju da bi puno više uzimali stanove za najam, a da bi se puno rjeđe odlučivali za kupnju nekretnine tim više što je situacija u Hrvatskoj zaista da mi svi zajedno, dakle svi građani Hrvatske imaju dosta nekretnina i mladi ljudi se prije su kroz te ankete koje su tamo rađene 2014.-2015. oni su se puno puno češće odlučivali da bi puno radije svoja sredstva koristili za putovanja, za školovanje, za nekakve druge stvari. Dakle, naravno da je bila anketa u jednim drugim vremenima nego da idu kupovati svoju nekretninu. Ovaj zakon daje tu mogućnost subvencije, to znači prisiljava naše mlade sugrađane da ponovo moraju ući u kredit i tako rješavati svoje stambeno pitanje. Postoje 3 stvari koje su izuzetno važne uopće za jednu obitelj. Prva stvar je obrazovanje, školovanje, druga stvar je posao, dakle gospodarski uvjeti u kojima možete imati stabilan posao i na kojem možete dalje napredovati odnosno uvjete pod kojim jednostavno možete mijenjati i treća i treća stvar je zaista da možete brzo i jednostavno riješiti svoje stambeno pitanje. Kad je riječ o brzom i jednostavnom rješavanju stambenog pitanja tada jedno od važnih stvari je da postoji jedna stabilna politika stanovanja. U Hrvatskoj ona ne postoji. Mi nemamo politiku stanovanja, nemamo ni politiku u kojem pojedini gradovi bi imali svoje politike kao što su, to se u nekim drugim zemljama odlučilo da ne spominjem bečko ime, jednu dugogodišnju politiku stanovanja u kojem se točno zna kad i pod kojim uvjetima možete uzimat stanove u najam, vrlo ih jednostavno možete mijenjati, to nema nijedan grad u Hrvatskoj, ali ni RH na jednoj državnoj razini nema stambenu politiku i čini mi se da bi to trebao biti jedan od stvari o kojem bi trebalo voditi računa. Budući da nema nijedne, nema ni stambene politike, pa onda nije bilo ni čudno da jedna mjera koja se pokazala godinama izuzetno dobra, a to je da ste oslobođeni plaćanja poreza na dodanu vrijednost za kupnju prve nekretnine koja je bila dobra mjera, koja je polučila rezultate, u jednom trenutku se odluči ukinuti. Sad je u svom izbornom programu pobjednička stranka odnosno HDZ naveo da će je ponovo vratiti nazad. Mene živo zanima, ja sam i ministra kad je bio tu sa svojom 5. reformom pitala kad će to biti, da li će to biti skoro, a on je rekao da će biti, ali je jako vodio računa da ne kaže kad će to biti. To je bila jedna odlična mjera, bila je jedna kontinuirana mjera, jedna mjera koja nikako nije izazivala poremećaje na tržištu nekretnina već čak štoviše. I sad imamo ovu mjeru sa subvencijom stambenog kredita koja je, dakle imate niz onih stvari gdje je pokazano loše svjetlo i pokazalo se da se ne kontroliraju svi rubni uvjeti nego da naknadno kad se nešto utvrdi onda se naknadno to radi, ali to vam nije kriv niti zakon, to treba voditi računa i treba tu mjeru kontinuirano voditi računa o njoj i ono je izazvalo poremećaj na tržištu nekretnina. U startu kad je bila izmjena zakona 2018.g. tad sam ja bila jedna od onih koja je rekla pa možda i tome … [[Govornik se ne razumije zbog loše veze]] mjere na snazi ne možemo previše o tome znati i o tome ne može govoriti. No sada već postoji jedno iskustvo jer bez obzira koliko je ministar cijelo vrijeme pokušao reći da nema dovoljno pokazatelja, dovoljno pokazatelja je moglo biti, mogla je napraviti i agencija. Dakle, treba voditi računa o čemu je, treba razgovarati sa onima koji se bave nekretninama i vidjeti kakvo je stanje. Jednako tako od samog početka zakona ukazuje se na jednu činjenicu, a to je da to da se odluči da ide onaj pretpostavljam najbrži prst odnosno da kažete morate podnijet zahtjev do tad i tad. Dakle, izluđeni su svi, izluđeni, izluđeno je tržište nekretnina, diže se cijena nekretnine, izluđeni su oni koji su se odlučili za subvenciju i koristiti subvenciju. Dakle, ako postoji nešto tako onda bi to trebalo biti da zahtjeve možete podnositi cijelu godinu, a da recimo kvartalno se obrađuju i da se onda kvartalno kaže što se obradilo i ić dalje. Dakle, to je moguće napravit, sad već postoje nekakva iskustva. Ja sam od onih koja se zalaže i uvijek će se zalagati da imamo lepezu u kojem će neko odlučit se kupit nekretninu, neko će odlučiti u najam, neko će odlučiti otići u POS, neko će odlučiti i ne znam radit svoju kuću, pa onda koristiti pojedine kreditne linije, dakle treba omogućiti sve. Ali uz opravdanje da se ide u subvenciju, a ubit onu mjeru koja je pokazala godinama veliki uspjeh, a to je da na kupnju prve nekretnine ne plaćate poreze, jednostavno nije bila dobra odluka i nije bilo dobro rješenje. I sad naravno kad imamo određeno iskustvo sad to idemo vraćati na staro. Ono što jasno još jedanput treba reći, one mjere koje, dakle ovaj zakon se odlučio za subvenciju, odlučio se pomoć dijelu građana, odluka je bila politička, a manje je bila na, zasnovana na nekakvim stručnoj analizi, ali sad već postoji određeno iskustvo o čemu je riječ. Ali one 3 mjere o kojima se cijelo vrijeme govori da će se postić ovim zakonom to jednostavno se nije postiglo niti se može postići. … [[Govornik se ne razumije zbog loše veze]] mladi se iseljavaju, bez obzira oni se iseljavaju zato što traže … [[Govornik se ne razumije zbog loše veze]] Ovo ne može biti demografska mjera, to je otprilike kao da se … [[Govornik se ne razumije zbog loše veze]] urbana regeneracija se radi drugim mjerima, radi se kontinuirano i … [[Govornik se ne razumije zbog loše veze]]
Fala lijepa, hvala lijepa gđo. Mrak-Taritaš. Zadnjih 30-tak sekundi se je slabije čulo, ali mislim bili ste jasni bez obzira, smisao je bio jasan, ali slabije se čulo, takve su tehničke veze. Hvala lijepa. Me čujete? Jel me čujete?
Ja želim napomenuti da kolegica nije premašila vrijeme nego je kasnije … [[Govornik se ne razumije]]
Ne, ne, ne, ne to, pitam … [[Govornik se ne razumije]] je, je prebacila je i vrijeme na kraju, da. A da, dobro ste shvatili sad ste vi na redu, g. Tomašević izvolite ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem predsjedavajući. Što se tiče Kluba zeleno-lijevog bloka po nama Hrvatska nema stambenu politiku i to ne da nema dokument, što smo utvrdili da nema dokument stambenu politiku, stambenu strategiju i da se na tome radi nego nema uopće jasan smjer i ni viziju kamo ide i kako riješiti stambeno pitanje za veliki broj građana RH. Ove izmjene Zakona o subvencioniranju stambenih kredita zapravo ovim izmjenama se produžava program mjera subvencija stambenih kredita i osigurava dodatan proračunski novac za taj program, za te mjere. Međutim, ajmo za početak utvrditi jednu stvar. Kako piše i na web stranicama poslovično konzervativne Europske komisije pravo znači na na priuštivo stanovanje je prema mnogima ljudsko pravo, znači pravo na priuštivo stanovanje je ljusko pravo. To znači da je država dužna brinuti se da ljudi ostvare to pravo. Gotovo cijela stambena politika ako se to uopće može nazvat politikom se svela na ovu mjeru, znači subvencioniranja stambenih kredita i time je čak znači društveno poticajna stanogradnja kao jedan od vrlo hvaljenih programa pala potpuno u drugi plan. Primjerice, prema izvješću APN-a u 2019.g. država je za osiguranje programa društveno poticajne stanogradnje, znači popularnog POS-a osigurala ukupno 90 milijuna kuna. Znate koliko je potrošeno od toga te godine? 9,9 milijuna kuna, znači 11% od skromnog iznosa za POS je APN je uspio realizirati u 2019.g. To je inače ista ona godina kad je direktor tj. v.d. direktora APN-a bio onaj čuveni direktor koji je izjavio „sram me što tolko nemam, sram me je premijeru uopće reći koliko nemam“ kada se otkrilo uz pomoć novinara da je kupio za sebe i za svog sina stan prema POS-u dok je više od 60 obitelji čekalo na listi za socijalno stanovanje za te stanove. Znači to je stambena politika Hrvatske. Znači od 90 milijuna kuna 11% je potrošeno, ali zato do 2020.g. na ovu mjeru subvencije stambenih kredita prema istim podacima APN-a potrošeno je 244 milijuna kuna. Znači mi smo napravili svjesno ili nesvjesno zaokret u tome kako smo rješavali stambeno pitanje. Znači ono što je problem ove mjere, tri su problema, prvo ona je samo za one znači tu država pomaže u rješavanju stambenog pitanja kupnjom nekretnine samo onima koji dižu kredit u banci, znači to je samo za one koji dižu kredit u banci. Ako kupuju na bilo koji drugi način država im ne pomaže. Drugo, periodička je mjera jer se natječaj raspisuje samo jednom ili dva puta godišnje i to dovodi do porasta cijena nekretnina ili utječe barem ako ima i drugih faktora na porast cijena nekretnina jer i ministar je govorio da su to nekakvi trendovi širi unutar EU. Ja ću vas podsjetiti da je prošle godine porast cijena nekretnina u Hrvatskoj bio oko 10, jedan od najvećih u cijeloj EU tako da ne razumijem kakve to veze ima sa makroekonomskim i drugim trendovima u EU. Znači kod nas je jedan od najvećih porasta cijena nekretnina u cijeloj EU te godine. A kada neko kaže da je to riječ o nekakvoj znanstvenoj raspravi i ministar je rekao zaposlenici HNB-a imaju raspravu o tome da li to utječe na rast cijena nekretnina, ne nemaju zaposlenici nego je guverner HNB-a ovdje bio i ja sam ga pitao kada je predstavljao izvješće da li prema njegovom mišljenju ove mjere utječu na rast cijena nekretnina, koje ponavljam, je jedan od najvećih u EU. On je rekao da da, ne zaposlenici HNB-a, ne znanstvenici nego guverner HNB-a, možemo pogledati snimku ako ne vjerujete. Treća stvar, znači samo kreditno sposobni mlađi građani, mlađi od 45 godina mogu koristiti ovu mjeru, znači svi oni mladi ljudi, a Hrvatska je po prekarnom broju zaposlenih mladih ljudi u samom vrhu EU. Svi ti mladi ljudi koji nisu kreditno sposobni za njih se država očito ne misli pomoći ili brinuti za riješiti stambeno pitanje, znači ti ljudi ne mogu pristupiti ovoj mjeri, tako da se kada se govori o velikom broju prijava to je točno, ali ono što bi trebali vidjeti koliki broj od tih obitelji kojih se prijavilo od tih 17.000 obitelji koji su se prijavili na ove mjere bi svejedno riješilo stambeno pitanje svoje i da nije bilo ovih mjera. A ono što se trebamo zapitati koliko mladih ljudi koji ostaju u roditeljskom domu jer ne mogu riješiti stambeno pitanje, koliko se taj apsolutni broj mladih ljudi koji ne može riješiti to do sada smanjio zbog ove mjere, to je ono kako bi trebali evaluirati ovu mjeru. Jer ja ću vas podsjetiti prema EUROSTAT-u Hrvatska je najgora zemlja u EU, najgora zemlja prema tome kad mladi napuštaju svoj roditeljskih dom, a jedan od glavnih razloga za to je nemogućnost priuštivog stanovanja. Znači u Hrvatskoj prema EUROSTAT-u mladi u prosjeku odlaze iz roditeljskog doma sa 31 skoro 32 godine starosti. Usporedimo to primjerice sa Švedskom gdje odlaze sa 18,5 godina starosti, znači najkasnije u cijeloj EU mladi u Hrvatskoj odlaze iz roditeljskog doma, ne zato što ne žele otići iz doma nego zato što si to ne mogu priuštiti. Znači na to bi trebali gledati kako se taj broj smanjuje, kako se ta dob smanjuje ako hoćemo evaluirati mjere naše stambene tzv. politike. Znači po tim podacima ove mjere za sada nemaju efekt. Ako gledamo demografske efekte, ja bi isto volio da vidim koji je to efekt na demografsku politiku. Kolega je isto rekao na Odboru za prostorno uređenje, znači mi na 17.000 obitelji imamo zabilježeno 5.000 djece, znači niti svaka treća obitelj nema jedno dijete, mi kažemo da je ovo demografska mjera, ne novorođene djece za vrijeme ove mjere nego ukupno djece 5.000 djece u 17.000 obitelji kojima je odobren zahtjev. Ja ne razumijem jesu to ti demografski efekti, a vidimo ogroman problem s time da rastu cijene nekretnina i onda ljudima koji pomažemo da jeftinije kupe nekretninu zapravo im pomažemo tako da im poskupi ta nekretnina i onda javni novac odlazi u profit banaka i odlazi u profit onih koji grade stanove, najviše prodavatelje, a to su uglavnom oni koji grade nove stanove. I onda se još u obrazloženju zakona po meni, ja stvarno ne razumijem kakve to veze ima sa potresom, kakve veze ima s potresom to što se donosi ovakve mjere budući da su se u potresu srušile postojeće nekretnine i treba ih obnoviti, taj isti građevinski sektor kojeg neće biti ni dovoljno da apsorbira sve što treba obnoviti u Gradu Zagrebu u okolici u nekom kratkom vremenu uz javni novac. A ovdje se kaže da bi zapravo taj građevinski sektor trebao graditi nove stanove koje ćemo subvencionirati kroz stambene kredite. Tako da barem da se ova periodičnost mjere da barem to razmotrite, da bude barem cijelu godinu. Primjerice kad su bile znatne porezne olakšice na kupnju prve nekretnine bile su cijelu godinu i vi ako ste kupovali stan niste morali to raditi samo jednom ili dva puta godišnje kada traje natječaj APN-a, mogli ste to radili bilo kad tijekom godine i svejedno bi ostvarili nekakvu pomoć od države, tako da kao kupac ste imali pregovaračku moć, a sada nemate jer možete kupiti nekretninu ako hoćete pomoć od države jedino dok traje natječaj APN-a. Porezni sustav u Hrvatskoj je takav da stimulira kratkoročni najam za turiste umjesto dugoročni najam za stanovnike gradova. Deset puta plaćaju manje oni koji svoje stanove iznajmljuju turistima u odnosu na one koji znači deset puta više plaćaju oni koji iznajmljuju svoje stanove stanovnicima, znači domicilno stanovništvo stanovnicima tih gradova. Loše reguliran odnos između najmodavca i najmoprimca, malo ugovora, slabi kapaciteti inspekcije koja to provjerava. Ono to je rješenje, drugačiji porezni okvir i graditi više javnih stanova za najam. Naime, tek oko 2% ukupnih stambenih jedinica u Hrvatskoj su u vlasništvu i da njima upravljaju lokalne samouprave, a daju se za najam dok je europski prosjek 15%, znači sedam puta više ima javnih stanova za najam u drugim članicama EU nego u Hrvatskoj u nekim gradovima i oko 60% u Zagrebu 2,5%, tako da već financijski fokus nam treba na bolje reguliranje uopće tržišta najma na drugačiji porezni okvir i više financija i stambene politike koje idu na gradnju javnih stanova za najam kako bi oni bili onim najugroženijim skupinama mladih ljudi koji prekarno rade, koji nisu kreditno sposobni, kako bi imali kakvu-takvu mogućnost da si priušte ljudsko pravo, da ostvare svoje ljudsko pravo na priuštivo stanovanje. A ne da ovakvim mjerama većina tog javnog novca završi u profitu banaka i prodavatelja nekretnina. Hvala.
Hvala lijepo. Prije nego što krenemo dalje, vidim da moj prethodnik nije najavio, da nakon što ćemo danas odrediti, odraditi ove planirane točke, bismo raspravili još jednu točku, a to je Izvješće Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove pa samo vas o tome obavještavam. A sad ćemo nastaviti pa će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Marina Grmat Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Meni je izuzetno žao što ministar trenutačno nije ovdje, pozdravit ću njegovog suradnika. Kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita sa konačnim prijedlogom zakona i samo u potrazi za nekretninom proučavala sam tzv. APN kredite, odnosno ovaj zakon, stavljala sam za i protiv stvari vezano za ovaj kredit. Moram priznati da osim velikog broja ljudi koje ja poznajem, koji su bili i za i protiv, ovdje ovim izmjenama i dopunama zakona priznajem da se donosi preko noći, da nema potrebne analitičke podloge koja bi kazala korist produženja roka ovog zakona. Moram naglasiti i na veliki broj nepravilnosti koje su se dogodile dok traje ova subvencija, pa moram tako istaknuti one koje su i medijski poznati, kao g. Žunić, pa načelnica jedne općine, pa Ivan Pajić, itd., to jednostavno ruši legitimitet ovog zakona. Muljanje, muljanje i samo muljanje. Moram naglasiti da nema jasnog odgovora na pitanje da li je zbog ovog zakona došlo do povećanja cijene nekretnina, iako i sama pratim cijene nekretnina unazad nekoliko godina, moram reći da iz mog kuta gledanja, da, porasle su cijene nekretnina i to dosta, dosta su porasle cijene nekretnina. Posljedica kamatne stope je ta da kamatna stopa, istina, pala, ali cijena kvadrata je jako narasla. Ako uzmemo u obzir da u Hrvatskoj, odnosno u gradu Zagrebu živi jedna četvrtina stanovništva, danas novu nekretninu, novu gradnju stana u Zagrebu ne možete naći ispod 1800 eura kvadrat, što je ogromno za nekog tko ima prosječnu plaću RH. Kažete da je to natalitetna mjera. Ja bi se možda i složila s tim, ali možda da delimitirate i rodiljne naknade, možda bi tu nešto i napravili. Da se možda povećaju plaće, da se poveća zaposlenost, da se da mladim ljudima ugovor za stalno. To je veliki problem mladih. Onda bi možda i tu ljudi isti imali kreditnu sposobnost da bi mogli podignuti stambeni kredit. Ovako, još uvijek se ostavlja dojam da je ova mjera samo za odabrane. Dogodio nam se i potres. Dogodio nam se i Covid. Zanima me što će biti, to sam u replici i pitala ministra, sa onima koji, čije su nekretnine pogođene potresom? Da li oni i dalje plaćaju kredit jer banka ne pita da li je bio potres. Covid, mnogi će ostati bez posla, vjerojatno su možda i pod tom mjerom. Možda, a možda nisu ni imali mogućnosti podignuti APN-ov kredit. Htjela sam pitati ovdje i ministra da li je možda upoznat sa slučajem obitelji Pipek, pa ću pitati njegovog suradnika. Naime, i to je jedna obitelj čija je kuća stradala u potresu. Obitelj 9-člana, od toga, roditelji i kćer u prizemlju, i sin sa 4 malodobne djece i žena na katu. Njihova kuća je stradala u potresu i dobili su crvenu oznaku. To sam pričala u slobodnom govoru. Sustav je kod njih zakazao i to jako. Dobili su greškom sustava umjesto crvene, žutu oznaku. Nakon toga su se sa institucijama zivkali, dolazili, nagađali su se, da bi napokon dobili crvenu oznaku kako bi mogli dobiti plaćenu najamninu koju je Vlada RH donijela odluku, onda su im rekli da to nije bilo dovoljno jer su zakasnili. Oni su pisali i ministarstvu, g. Horvatu mail, 17.9., odgovor nikad nisu dobili. Ja sam postavila zastupničko pitanje 22.10., nisam dobila odgovor. Tada sam 27.11. imala slobodni govor baš isto na ovu temu i tada je g. Jandroković poslao požurnicu ministru. I danas gospodo iz ministarstva, kad ste došli, ja sam očekivala da ćete, između ostalog, donijeti odgovor. No, međutim, nisam dobila ni dan-danas, do sad, evo, pogledala sam i mail, nisam dobila odgovor. Pa se ja pitam, donosimo novi set zakona, donosimo novi zakon, odnosno produžujemo rok, a nismo u stanju čak ni ono što smo donijeli, ispoštovati. Nismo u stanju omogućiti ljudima ono što im pripada. A isto tako se događa i sa APN kreditima. Znači opet pogodujemo očito samo odabranima jer nisu afere iz APN-a proizašle s ove strane sabornice. Nažalost proizašle su iz ove strane. Hoćemo biti pošteni? Pa hajdemo rješavati onda i ono za što vas ljudi pitaju, za što se žale, kada nemaju pravo na nešto što im pripada? Ja moram naglasiti da ću ja ovdje sad ostaviti i ministru Horvatu opet pitanje, osobno, s obzirom da niste odgovor, vi iz ministarstva, gospodo, donijeli i meni je žao, ministar ne može sve znati, ne mora čitati mail, ne mora, i došli su ti ljudi čak i na naslovnicu jednih medijskih novina, dnevnih, bili su na jednoj televiziji. Upala je kamera, znači, te jedne televizijske kuće u vaše ministarstvo, tad su rekli da znaju o čemu se radi. Mi smo baratali sa brojkom da je 20 takvih obitelji, oni su spremno dočekali i rekli ima ih samo 8. Pa ako ih ima samo 8 zašto to već niste riješili? Onda su obećali da će napraviti, to je bilo u prošli četvrtak, danas je utorak, ni mu ni bu, nema odgovora, nema poziva, nema novog zahtjeva, nema ništa. Mene zanima ko radi u tom ministarstvu, ko radi u tom Gradu Zagrebu da jednostavno ljudi nisu u stanju radit svoj posao? I na kraju, ovaj zakon bi možda i bio dobar da neki nisu bacili ljagu na njega. Što se tiče obitelji Pipek, molim vas da riješite taj problem. A što se tiče ovog zakona možda kada bi neke stvari bile drugačije možda bi moj klub bio 100% za ovaj prijedlog zakona. Sada ću vam ostaviti suradniče ministra pitanje, a nadam se da će on do kraja dana i do kraja ove rasprave doći i molim vas u ime ove obitelji i ostalih 8 kako vi kažete da se riješi ovaj problem. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HNS-a i Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Predrag Štromar, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kroz cijeli mandat u prošloj vladi fokus je bio na stambenom zbrinjavanju mladih ljudi, kako u Ministarstvu graditeljstva, tako i meni osobno. Mladi nam moraju biti prioritet i iznimno je bitno da se ova mjera omogući i dalje i slijedećih godina. Država subvencionira 5.g. ratu kredita u iznosu od 30 do 51% ovisno o indeksu razvijenosti gdje se kupuje nekretnina ili gdje se gradi kuća. Rok subvencije produžuje se za 2. dodane godine za svako novorođeno dijete za vrijeme trajanja subvencije. Prošle godine su donijete i izmjene Zakona o subvencioniranju stambenih kredita kojima se subvencija produljila za dodatnu godinu dana za svako dijete koje je osoba imala u vrijeme prijave kredita. U praksi to znači da će za obitelj koja već ima dvoje djece pri prijavi subvencija umjesto 5 trajati 7 godina, a ukoliko dobiju još jedno dijete subvencija će trajati ukupno 9.g. To je što se tiče subvencioniranih kredita. No imamo još jednu dobru mjeru, a koja vidim da ju svi traže, a to je POS. Kad zbrojimo one koji sad imaju krov nad glavom zahvaljujući POS-u i subvencioniranim kreditima dolazimo do brojke od preko 25.000 mladih obitelji. Međutim, većina POS stanova trenutno se gradi za prodaju, a premalo za najam. Moj prijedlog je da se nastavi s mjerom POS-a, al da se gradi više stanova za najam. Navike mladih ljudi su se promijenile. Iz raznih razloga sada nije svima prioritet kupnja nekretnine, prvenstveno zato jer često mijenjaju mjesto prebivališta zbog posla. Stanova za najam trenutno je premalo, te apeliram da se ide u smjeru da se osiguraju sredstva za gradnju takvih stanova koji će ujedno biti i povoljniji od onih na tržištu. Svi smo svjesni da je pandemija korona virusa iza sebe ostavila neizvjesnost u financijskom smislu i negativne posljedice na gospodarstvo. Međutim, mladima treba omogućiti krov nad glavom. Da se vratimo na ovaj zakon. Ovo je sigurno demografska mjera. Ovo je demografska mjera koja je dala najviše rezultata. Više od 17.000 obitelji rješava svoje stambeno pitanje na ovaj način, ovim zakonom i još će deseci tisuća mladih obitelji riješiti svoje stambeno pitanje, imat će dom nad glavom zahvaljujući izmjeni ovog zakona. Rođeno je vele malo 2.500 djece, ali prvi ulasci u stambeni prostor su bili u 2018. Znamo koliko treba da se rodi dijete, znamo da mladi ljudi planiraju, a od ovih 4.500 u zadnjoj rudni prijava doći će do svojih nekretnina tek u siječnju, veljači i ožujku. Više od 2.500 djece to je dobar rezultat što se tiče demografskih mjera. Koja je to pomoć mladim obiteljima? Kamata je samo 2,15 ukupno uračunato sa svim troškovima kredita, do kod nekih banaka maksimum do 3%. Dal je to pomoć ako imate ratu od 3.000 kuna i država vam 5, 7, 9 ili 15.g. plaća 50% te rate, a ta cijena te rate je sa tako niskim kamatama? Sigurno da to je pomoć, da je to velika pomoć i velika zainteresiranost mladih obitelji za ovaj zakon. Niste ni svjesni koliko mladih obitelji čeka kraj ove rasprave i čeka glasanje u petak da li će se izglasati izmjena ovog zakona. Ja preporučam svima da izglasamo ovaj zakon jednoglasno jer to je kvalitetan zakon, dobar, dobar način rješavanja stambenog pitanja mladih ljudi. Poticaji su veći u ruralnom kraju, manji u urbanim centrima. I zato ova mjera nema takav pritisak na cijene nekretnina kao što se priča. U zadnjoj prijavi oko 1.000 stanova od 4 i pol zahtjeva odnosi se na urbane centre. 42% je zahtjeva za kuće i izgradnju kuća, to sigurno ne utječe na rast nekretnina jer imamo analize da cijene kuća ne rastu. Tako da treba radit prave analize kad se govori o tome što utječe na rast cijena nekretnina. Danas se govorilo da se ovom mjerom miješamo u tržište. Ne, nikako. Prije se miješamo u tržište kad država sama gradi stanove i daje po povoljnim ponudama nego kad subvencionira na ovaj način. Svi su na tržištu konkurentni i sam čovjek, sama mlada obitelj bira gdje će i koji će stan kupiti ili kuću kupiti ili gdje će ići graditi kuću. To je optimalna mjera što se tiče miješanja u tržište i ta mjera je najliberalnija i tom mjerom onemogućujemo skoro do kraja korupciju. Pojedini slučajevi, vrlo rijetki slučajevi, zašto? Pa zato jer ne odlučuje APN ili ministar ili državni tajnik tko će dobiti, tko neće dobiti, dobije svatko tko ima predugovor, ugovor i uvjete u banci i treba gledati na ovaj zakon na ovaj način i treba ga i dalje i ubuduće podržavati. A što se tiče jedne vrlo, vrlo bitne stvari koja je danas ovdje rečena a to je stambena politika, prošle godine u Ministarstvu graditeljstva pokrenuli smo izradu stambenih politika. U suradnji sa brojnim stručnjacima sigurno da traži i studiozan rad i puno vremena pošto to tek radimo prvi puta, nemamo temelje, napravili smo ih, ja očekujem od ministra, ministarstva i svih zaduženih da će tijekom ove godine predati prvi plan stambene politike za RH kako bi na temelju pravih analiza uvidjeli što trebamo i na koji način. Dio te stambene politike siguran sam, bit će subvencionirani stanovi, na ovaj način kao što se sada radi, ja ne vjerujem da će više ikada se moći nešto veliko mijenjati u ovom zakonu, samo na temelju nekih analiza, male pojedine izmjene. Još jedanput apel svima, izglasajte ovu izmjenu zakona.
Hvala lijepa, sada idemo na pojedinačne rasprave i prvo će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega htjela bi se osvrnuti na nešto što je ministar Horvat odgovorio u mojem pitanju, dakle u mojoj replici. Dakle, ono što je sigurno ajmo reć na početku, da ova mjera će sigurno bit mnogima jedini način da dođu do svoje nekretnine no ministar Horvat s sa omalovažavanjem odnosio prema istraživanju koje ovdje mnogi spominjemo, dakle udruženo istraživanje HNB Ekonomskog instituta u Zagrebu, Kunovac-Žilić iz 2020. g. prema kojem se dakle dolazi do dizanja cijena nekretnina no to istraživanje je dakle pokazalo da su upravo znači kratki rokovi i nepoznati broj javnih poziva u kalendarskoj godini, mehanizmi povećavanja cijena. Rekli bismo zapravo nešto što se vrlo lako može i riješiti pa ću ja ispred Radničke fronte i amandmanom to predložiti ali nema volje da se tako nešto riješi, znači da se napravi ono što je i u javnoj raspravi postavljeno kao okvir što su ljudi napomenuli, znači da budu rokovi cijele godine ili da rokovi budu poznati, da se ne dešava da u kratkom roku oni koji kupuju stan moraju kupiti stan i biti prisiljeni pristati na visoku cijenu stana. Kupci su dakle na taj način, na neki način ucijenjeni. Da APN diže cijenu nekretnina, potvrdio je i guverner Narodne banke ovdje prije par tjedana kada je kolega Tomašević ga to pitao, odgovorio mu je upravo pozitivno, znači opet iznenađuje Horvatov odgovor koji glasi „ne znam je li to službeni stav HNB-a“, dakle potvrđeno je, guverner je potvrdio to mišljenje. Ovako loša mjera, dakle potencira problem koji navodno ide rješavati. Imamo visoke cijene stanova, onda se subvencijama obiteljima pomaže a u principu se opet dižu cijene nekretnina, subvencija dakle u obliku javnog novca završe kao profit građevinskom kapitalu i prodavačima nekretnina. No dakle „to nije nužno“ kako je odgovorio na moju repliku ministar Horvat, nije nužno da subvencije povećaju cijenu nekretnina ako znamo da do porasta cijene dolazi zbog kratkog roka za prijavu i nepoznatog broja javnih poziva, relativno rješive stvari, jel, no nema se snage niti volje suočiti sa rješavanje stambenog pitanja, da se to dakle promijeni, niti se želi riješiti neposredni uzrok dizanja cijena te se u ovim prijedlozima izmjene i dopune zakona neće uvažiti komentare očito iz javne rasprave. Nevoljko da se jednostavnom izmjenom riješi problem, nije bojim se slučaj, ono što kupci dobiju kao subvenciju dakle i što porastom cijena nekretnina u praksi odlazi direktno iz državnog proračuna prodavaču je možda i namjera onog koji je predlagao ovaj zakon. Na taj način je dakle provođenje ove mjere pogodovalo onima kojima i pogoduje HDZ vrlo često a to je građevinskom kapitalu, bankama i trgovcima nekretnina a tek u maloj mjeri mladim obiteljima, puna su im usta mladih obitelji koji i dalje i najvećim djelom snose teret povećanih cijena nekretnina, ciničan je isto tako odgovor da se ovdje rodilo, dakle preko 2000 djece, sa tom pomoći i s tim subvencijama, to su ona ista djeca koja će po statistici, europskoj statistici službenoj, EUROSTAT-u biti negdje do 30.-te godine da svojim roditeljima jer smo po toj statistici prvi u Europi. Dakle mladi od 18 do 30 g. žive sa svojim roditeljima, jel' Tako da je to nedopustivo i to nije demografska mjera, četveročlane obitelji se ovdje guraju u stanove u 55 m1, tu smo isto na samom vrhu te loše statistike u Europi, da jako malu kvadraturu dakle imaju te obitelji na raspolaganju, još je ciničnije obrazloženje u samim izmjenama i dopunama zakona koje ne samo da spominju COVID koji bi još bio razumljiv da se mlade obitelji žele iseliti nego i potres, mislim ako je potres u pitanju, pa onda trebamo obnoviti te kuće i te stanove a ne iseljavati ljude gdje zapravo ovaj zakon i potvrđuje da ide na gentrifikaciju i turistifikaciju centra gradova što je naša boljka, jel, oduvijek.
Hvala, imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Gđo. Peović, kažete da ovaj zakon pogoduje graditeljima, kome, poduzetnicima? A što, to je nešto loše? Ako potiče drvnu industriju, ako potiče keramičare, staklare, parketare, bojadisere, jel to nešto loše za vas? Ali on prije svega, poštovana gđo., potiče i pogoduje mladim ljudima jer im za 100 000 eura ukoliko dignu kredit, država subvencionira sa 15 000 eura u prosjeku, u prosjeku za 15 000 eura. Ako je to za vas loša mjera, to kažete, dakle vi ste protiv da država 15 000 eura mladoj obitelji pomogne kako bi mogla zasnovati obitelj, odnosno riješiti stambeno pitanje jedno od najprioritetnijih zahtjeva koji imaju mladi ljudi.
Poštovana zastupnica Peović.
Dakle, nisam rekla da sam protiv parketara i drvne industrije, to ne znam gdje ste čuli iz mojeg izlaganja, ali svakako sam rekla da je loše da se subvencijama novci koji dolaze iz državnog proračuna usmjeravaju na nekretninski biznis odnosno na mešetarenje nekretninama, čak i to izmjenama i dopunama to i potvrđujete, dakle kad govorite o potrebi da se potresi, posljedice potresa riješe na taj način a inače prava mjera bi vam bila, znači ako vam je baš do mladih obitelji, znači državno-subvencionirana gradnja i dugoročni čak i doživotni najam, kako imamo i u Berlinu, Beču, dr. gradovima Europe, uopće nije potrebno da da budete vlasnik stana, važno je da imate krov nad glavom a inače riječ je o temeljenom ljudskom pravu, dakle o temeljnom ljudskoj potrebi a ovdje uopće neadresirate ljude koji su kreditno nesposobni, što je već bilo spomenuto, prvi smo po prekarnim ugovorima o radu, dakle ovdje se uopće ne mogu javljati ljudi koji nisu kreditno sposobni a takvih je najviše.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Štromara.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, niste našli nijednu pozitivnu stvar, nijednu lijepu riječ o ovom programu, o ovom projektu. Pitajte 17 000 mladih obitelji da li im je koristan taj program ili nije, ja sam siguran da je. Dalje, koliko zaposlenih dobiva plaću zahvaljujući građevinskoj industriji za koju vi govorite da su to neki lihvari i da će uzet ekstra profit sebi a ne zaposlit građane, naše građane? Građevinska industrija zadnje 3 g. raste kontinuirano ne samo zahvaljujući ovom projektu nego je građevinska industrija uvijek izvlačila svaku državu iz krize pa tako i treba sad pomoći građevinskoj industriji kako bi mogli ubuduće kad prođe korona, raditi na kvalitetan i dobar način, punit proračun i sve što treba. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa isto kao i prethodni odgovor, čujete stvari koje nisam rekla. Nije ovdje nitko nazvao lihvarima građevnu industriju, ne znam gdje ste to čuli, ono što je problem i na samom početku svog izlaganja rekla sam da će mnogim mladim ljudima ovo biti jedini način da dođu do kredita ali ovo je ono utopljenički zagrljaj, vi ljudima stvarate problem kojega idete rješavati. Znači subvencije dižu cijene nekretnina koje onda rješavate subvencijama. Pa društveno-poticajna stanogradnja je puno bolji i jednostavniji način da se riješi stambeno pitanje za mnoge, inače usput rečeno, radnička fronta je dala amandman gdje se upravo ovih 50 milijuna kuna preraspodjeljuje na društveno-poticajnu stanogradnju, ne samo da je amandman odbijen, znači niti nije ušao u proceduru već je odbijen jer kao krši čl. 38. Zakona o proračunu već preraspodijeljena sredstva, mi ovdje sad razgovaramo od tih 50 milijuna kuna, znači evidentno nisu bila preraspodijeljena sredstva i očito je da vladajući uopće ne žele razgovarati o tome šta je problem sa ovim sredstvima.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Bačića, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. U izlaganjima u ime klubova mislim da osjeća se određeni konsenzus i da ipak uz možda negodovanja pojedinih klubova da bi ovu mjeru trebalo možda proširiti ili promijeniti, na neki način ipak smatram da do samog glasovanja, do petka, da ćemo usuglasiti, ipak da ćemo prihvatiti da je ovo jedna jedinstvena mjera koja se uklapa u određeni mozaik koji trenutno Vlada RH radi i vezano za poreznu reformu i ovo što smo raspravljali nedavno i o samoj lokalnoj samoupravi pa sada i o sektoru samoga graditeljstva, svatko od nas tko je izlagao u ime klubova ali vjerujem i sada, da ćemo otvoriti malo lokalniju možda raspravu kroz ove pojedinačne rasprave, svaki raspravljaju iz svog nekoga kuta, iz svog nekog gledišta, iz svog nekoga primjera i većinom ovo što sam čuo od vas kolege, fokusirali ste se isključivo na velike gradove, ja dolazim iz drugoga najvećeg grada u Hrvatskoj, to je grad Split koji ima najveći problem stambeni u RH uz možda jedan grad Dubrovnik jer smo dosta relativno veliki tj. relativno mali a ipak preskupi. Tako da i ovakva mjera koliko god je dobra za jedan grad Split, pitanje je koliko može pomoći jednoj obitelji. Sva sreća da statistički kada gledamo velik broj naših obitelji ima određenu nekretninu ili zemljište u svom privatnom vlasništvu i to spašava cijelu stvar. Kada pogledamo samo određenu obitelj makar to bilo dvoje doktora iz nebitno Valpova, Požege, Osijeka i odluči se živit, dosta pričamo o mobilnosti, ne moramo pričat samo o međunarodnoj mobilnosti, možemo pričati o mobilnosti da neko iz Slavonije želi živjeti u Dalmaciji jer mu se sviđa Dalmacija, želi tamo radi možda posla napredovati, teško će mlada obitelj koja nema ništa doć živit u jedan grad Dubrovnik ili jedan grad Split, kada pogledamo samo cijenu i života i stanovanja ako nemate neke određene preduvjete ili ako nemate već neki pripremljeni stan. Ovo je mjera Ministarstva graditeljstva koje je napravilo određeni okvir i pomoć i kada vidimo iznose, u prosjeku iznose kredita, godine otplate i ljudi koji su digli, vidimo da ipak ruralna područja su najviše podigla ovakve kredite i da je to jedna mjera gdje je naš desetljetni cilj vratiti mlade obitelji u ruralna područja, malo decentralizirati Hrvatsku, ne treba se sve odvijati u Splitu, Zagrebu, Rijeci ili Osijeku. Bitno je za naglasit da ovo nisu jedine mjere, bitno je naglasit da možda ova mjera neće polučit veliki uspjeh konkretno u gradu Splitu, al uz ovu mjeru npr. mjera POS-a je adekvatnija možda za grad Split i mi ćemo je možda bolje, bolje ili na neki način iskoristit. Što se tiče same Splitsko-dalmatinske županije, evo u ovi 4.g. skoro 1.000 mladih obitelji je na ovaj način riješilo svoje stambeno pitanje, ali tu nismo stali. Znamo da je to glavni problem Splita i Splitsko-dalmatinske županije. Zato je i sama Splitsko-dalmatinska županija, a i ono što treba Ministarstvo graditeljstva poticati upravo naše lokalne sredine da osmišljavaju uz ovo i svoje programe. Zato imamo u Splitsko-dalmatinskoj županiji prvi način sufinanciranja i izgradnje i adaptacije kuća koji se zove projekt „Tu je tvoj dom“. Imamo među prvim općinama kao što je općina Klis, a tu sam dao i primjer iz Šibensko-kninske grad Drniš koji među prvima otkupljuju zemljišta ili pripremaju vlastita zemljišta ili prenamijenjuju državna zemljišta, pripremaju teren, komunalnu infrastrukturu i davaju ih na dugotrajan najam sa mogućnosti otkupa mladim obiteljima. I uz ovakav zakoni, uz te lokalne mjere mislim da u dogledno vrijeme možemo itekako ostvariti cilj. Zašto je ova mjera dobra i zašto su sve ove mjere koje sam spomenuo kao što je „Tu je tvoj dom“ i ovo što se događa npr. u općini Klis dobre jer vidimo iz godine u godinu rapidni, rapidno povećanje interesa i rapidno povećanje zahtjeva od strane lokalnog stanovništva i, i mladih obitelji. Zato definitivno ovo još jedanput apeliram evo samo u svoje ime, apelirao sam i u ime kluba da ipak u petak pošaljemo onu jasnu poruku našim mladim obiteljima, podržimo ovaj zakon, podržimo ovu mjeru i budemo u tome jednoglasni.
Hvala. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačiću, ja mislim da je ovo dobar zakon odnosno dobra, dobra mjera glede subvencioniranja stambenih kredita, da nije dobra za 4.g. ne bi preko 17.000 mladih obitelji riješilo svoj stambeni problem. Istovremeno država je u protekle 4.g. kao i u naredne 3.g. sveukupno osigurala preko 400 milijuna kuna za subvencije što govori da direktno pomaže rješavanju stambenih problema. Al evo spomenuli ste JLS-ove, pa vas ja pitam da li bi i JLS-ovi i županije također trebale izraditi vlastite programe poticaja stambenog zbrinjavanja mladih obitelji na svom terenu, na svom području, bilo kroz dodjelu ili subvencioniranje kupnje zemljišta građevinskoga ili izgradnju kuće, stana, kupnju stana ili nadogradnje same kuće? Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega Begonja na ovome komentaru i replici. Namjerno sam spomenuo lokalnu samoupravu. Evo i vi ste gradonačelnik grada koji sam spomenuo, pošto sam eto rodom iz Miljevaca tako da znam malo stanje iz Šibensko-kninske ovaj županije. Apsolutno uz cijeli ovaj okvir koji država radi, uz sve mjere koje država radi, lokalna samouprava mora bit tu definitivno aktivnija i vidimo pojedine gradove i općine da su itekako aktivni po tom planu. Toliko je zemljišta u vlasništvu i općina i gradova da ne spominjem stanova određenih nekretnina, da ne spominjem državnog zemljišta koje nije u funkciji. Evo preko Ministarstva državne imovine sada koje je pripojeno graditeljstvu mislim da to definitivno trebamo stavit na raspolaganje JLS-ovima, olakšat im maksimalno, a oni to moraju jednostavno pripremiti i parcelizirati i dati mladim obiteljima ne bi li ih na taj način zadržali u svojim krajevima. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste u svojoj raspravi istakli da ruralna područja upravo najviše trpe zbog demografskog pada, najlošija slika je u manjim mjestima, u manjim općinama. A upravo ovaj zakon predviđa mjere na koji način bi mlade obitelji mogle sagraditi svoj dom, dal je to kuća ili stan upravo u takvim krajevima. Stoga s jedne strane imamo prijedlog mjera da se situacija u manjim sredinama ruralnim popravi, a s druge strane čujemo kritiku da upravo zbog takvih mjera rastu cijene kvadrata, cijene kamata i slično, pa možete sad malo još obrazložiti taj svoj stav. Hvala.
Poštovani zastupnik.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega Stričak. Što se tiče ove mjere i onu cijelu povijest koju smo gledali od 2011. do danas bilo bi super da je ona trajala, do 2011. da nije bila prekinuta i da je trajala do danas. Mislim da bi imali sada 40-50.000 mladih obitelji koji su na taj način u zadnjem desetljeću ostvarili pravo na svoj dom. Nažalost ona je bila prekinuta i ono sve u što se kunemo zadnjih godina, a to je vratimo naše mlade u ruralna područja, zaustavimo iseljavanje, u nekim raspravama ovdje u ime klubova isključivo smo se opet bazirali na velike gradove, a mislim koliko god i je mjera za velike, za velike gradove a mislim koliko god i je mjera za velike gradove, ipak velik je naglasak na ruralna područja gdje sa nekim kreditom koji je ovdje u prosjeku od 60 000 eura, možete itekako ostvariti pravo na svoj dom gdje možda u kraju odakle j dolazimo, možda ne možete kupiti vjerojatno ni garažno mjesto. Hvala.
Slijedeća replika zastupnice Peović.
Pa evo jedan, mislim afirmativno pitanje, malo proturječi vašem izlaganju znači ako kažete puno je obitelji izašlo iz zemlje, znači u ruralnim krajevima nemaju mogućnost osnivanja obitelji, nemaju mogućnost kupovine stana, izgradnje kuće itd., no ono što ovdje postoji kao problem je više ono zastupnika istaknulo, da se dižu cijene stanova, nekretnina ovom mjerom. Zar nije nama cilj da dakle nekretnine budu što jeftinije? I je li to jedini model koji mi možemo osigurati mladim ljudima stanove i kuće ako uzmemo u obzir da postoji društveno-poticajna stanogradnja? Spomenuli ste da kod nas jako puno mladih ljudi srećom može živjeti kod roditelja jer oni imaju stanove, pa te stanove imaju zbog socijalizma u kojem je 1/3 stanova bila dakle dana u ruke ljudi odnosno društveno su dobili stanove, društvene stanove. Znači mi i Rumunji smo najviši znači na toj ljestvici privatnog vlasništva nad nekim nekretninama. Znači, postoje i drugi modeli društveno-poticajne stanogradnje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Pa ovak kolegice Peović, ja vjerujem da vi smatrate socijalistički model najboljim i da bi mi sad ovdje trebali dijeliti stanove i ja neću ulazit u to, ja samo vas želim upozoriti da toga više režima nema, da nema velikih kombinata, da nema velikih SOR-a, OR-a, koji mogu našim građanima i našim mladim obiteljima podijeliti stanove, ali zato smo tu mi. Nisam rekao što ste vi napomenuli vezano za nekakvo iseljavanje, ja sam spomenuo samo jedan primjer da mlada obitelj npr. iz Slavonije oće živjet u Splitu ili u Dubrovniku i koje to može izazvati poteškoće. Vjerujem i slažem se s vama da ovo nije jedini model, zato sam spomenuo lokalnu samoupravu. Imamo ovdje i načelnike evo iz imotskog kraja, iz cetinskoga, iz Šibensko-kninske, iz svih dijelova Hrvatske, vjerujem da će oni i Uredom za demografiju i mlade ali i ministarstvo, ono što sam apelirao, dobiti jasne upute i olakšice ne bi li svoje zemlje stavili mladim obiteljima na raspolaganje. Hvala.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Peović, u čemu je povrijeđen?
Povreda Poslovnika, 238., po čl. 238., znači omalovažavanje zastupnice a drugo dakle, ne držanje teme koja je bila postavljena kao pitanje. Ja bih molila znači da se zastupnik i suzdrži od svojih ocjena a i drugo da odgovara na pitanje koje mu je postavljeno. Ovdje se govorilo o nečem sasvim drugom, nitko ovdje nije slavio real postojeće socijalizme, da se razumijemo, nego sam govorila o modelu i o tome da vi niste niti sposobni povezati dva podatka a to je zašto ti ljudi imaju te nekretnine i od kud te nekretnine dolaze. To se zove historijska linija, a ne neko zastupanje real postojećeg socijalizma.
Dobro, to nije povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Bačić bi se također mogao osjetiti sad povrijeđenim što ste vi rekli njemu da on nije u stanju povezati itd., prema tome, budući da nije povreda Poslovnika, dobivate opomenu pa će slijedeća replika biti poštovane zastupnice Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, vi ste izrazili eto nadu ili optimizam da će se u petak ovaj zakon jednoglasno izglasati, naravno da neće jer uvijek koji god dobar prijedlog dolazi od strane vladajućih, iz oporbe nađu razloga, jasno ne u samom zakonu nego čisto radi toga da oni oponiraju. Ako kažemo da ovaj zakon ima potrebu da se već 5. g. donosi, znači da postoji veliki interes tih mladih ljudi, znači da je zakon dobro postavljen i da je subvencioniranje kredita postiglo svoju svrhu. Ako zajedno sa POS-om i drugim mjerama preko 20 000 mladih će riješiti stambeno pitanje i ako će 5, 7 do 9 g. a i više imati 50% subvencioniranu ratu kredita, mislim da je uloga države ovdje izuzetno značajna i pozitivna. I samo za kraj, 2500 djece, vrlo cinično je gđa. Peović to iz okarakterizirala kazavši da će oni 30 g. živjeti sa roditeljima u ovim stanovima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Murganić na ovoj replici, slažem se s vama, normalno, oporba postoji da bi kritizirala, oporba postoji ne bi li možda dala neke svoje prijedloge, na ovaj zakon nismo vidjeli neke posebne prijedloge, ok, bilo je tj. bit će par amandmana koje će vjerovatno ministarstvo pregledati i odgovoriti na njih ali evo, glavna kritika i drago mi je što ste spomenuli broj djece vezano za ovu mjeru rođene ili posvojene, glavna kritika ovog zakona da je radi njega povećana cijena kvadrata nekretninskog tržišta u RH, apsolutno se ne slažem s tim, to nije ni blizu točno, samo kada pogledamo statistiku zadnjih 15, 20 g., ponavljam, gledam ovo s područja grada Splita i odakle dolazim, ovaj zakon mislim da nije ni u promilima kriv zašto je poduplala se ili još više cijena stanova npr. u gradu Splitu. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. O samom zakonu i njegovom modelu je bilo riječi prije mene pa nemam potrebe u ovih kratkih 5 min isticati kakav je to model. Ono što bih ja rekao, ovaj model je definiran zakonom 2011. g. u vrijeme kada je bila velika kriza i kada je na tržištu hrvatskome bio ogroman broj neprodanih stanova kao rezultat tada gospodarske i financijske krize u svijetu pa i u Hrvatskoj i tada smo sa ovim zakonom izišli i odmah je prodano 2325 stanova tada bilo i on se trebao nastaviti kao što sad radi ova Vlada, međutim kada je došla Vlada SDP-a, odrezala ga je, zaboravila, stavila u ladicu i nije bilo ovog modela. I dobro je da je došla onda naša vlada koja je ponovno s ovime nastavila. Čujemo često puta usporedbu ovog modela sa modelom POS-a. Ja uvažavam i kao ministar sam nastojao i poticati i izgradnju stanova u POS-u, ali u čemu je temeljna razlika između ovog Zakona o subvencioniranju stambenih kredita i POS-ovih stanova? Prva, onako kad se letimično pogleda u 6.g., dakle 2011. i 2012.g. kada je prestao važiti, pa nije nastavljeno, pa '17., '18., '19., '20., u 6.g. po ovom modelu je prodano ovih 17.700 što piše tu i onih 2.325 što nisu spomenuti, ukupno 20.000 stanova, 20.000 stanova u 6.g. je 3.300 stanova godišnje u prosjeku. Po POS-u koji je počeo 2002.g. prema tom, prema POS-u je prodano 8.500 stanova, nek je 900, možda neki novi podatak, sad nemam, 900 podijeljeno sa 18 je negdje oko 500, 500 stanova godišnje. E pa sada kad bi se onda mjerilo što je prihvatljivije, što je atraktivnije, ja mislim da taj podatak dovoljno govori, ali pri tome ne želim reć da treba prestati s POS-om. Ono što je druga dobra stvar ovog zakona, ovaj je zakon klasični primjer One-Stop-Shop-a, One-Stop-Shop znači da mladi čovjek, obitelj, osoba dođe u banke i sve je riješeno. Koliko ova država u POS-u mora angažirat ljudi, u državnoj upravi, u APN-u, u lokalnoj samoupravi, u osobi koja se s time želi identificirati i kroz taj stan kupiti, riješiti svoje stambeno pitanje. Ovdje dođeš u banku i sustav, država za tebe radi, nema obilaska, nema gubljenja radnog vremena, nema ničega. Tebe na kraju banka izvijesti, ispunili ste uvjete i po toj cijeni uz toliku subvenciju vi ste dobili, dobili, dobili, dobili i riješili ste stambeno pitanje. Što se tiče, što se tiče utjecaja ovog zakona na povećanje cijena, cijena nekretnina u Hrvatskoj, ono dijelom doista potiče povećanje cijena. Ali ajmo budimo malo u podacima bolje informirani, pa ćemo vidjet na koji i u kojoj mjeri. Dakle 2019.g. u Hrvatskoj je prodano 41.000 stanova ili kuća, to su službeni podaci Državnog zavoda za statistiku. U ovom modelu je prodano prošle godine 4.100 stanova, u ovom modelu, 10% svih stanova u Hrvatskoj je prošlo kroz ovaj model. E pa sada, ako 10% prodanih stanova može definirati cijenu svih 100% stanova onda ja nisam baš s matematikom ne stojim najbolje. Ja govorim da svoj mali doprinos sigurno daje jer na tržištu plasira stanove po sjajnim uvjetima, po sjajnim uvjetima i to investitori prepoznaju, ali da to dramatično diže cijenu, e to se ne slažem s nikim, pa bio on guverner narodne banke, pa bio on guverner narodne banke iako nije to on na takav do kraja, do kraja rekao. Prema tome, ovim modelom mladim ljudima omogućavamo da na kredit, zapamtite, od 100.000 EUR-a država mu na svoj trošak uredi stan, uredi stan kompletno, namještaj, kuhinju, cijeli stan opremi s ovim modelom jer je izračunato da u jednoj prosječnoj JLS gdje je to preko 40, oko 40% rate, a ne 50% što je u najrazvijenijim, nego ajmo uzet prosjek 40, dakle da nije ni 30, ni 50, oko 15.000 EUR-a mu država, a da ne govorim ukoliko u međuvremenu dobije jedno, dvoje ili troje djece onda se to povećava još 2, pa 4, pa 6.g [[Upadica: Hvala]] Prema tome, ovaj zakon uopće ne treba.
Hvala lijepa. Imamo više replika, pa će bit prilike. Prva je poštovanog zastupnika Tomaševića.
Evo zahvaljujem i drago mi je da ste se i vi složili sada sa guvernerom da ova mjera povećava tj. doprinosi povećanju cijena nekretnina. Znači sad se samo sporimo koliko, ali evo drago mi je da ste priznali to jer ja upozoravam na ovo već godinama, prije nego što sam bio saborski zastupnik i boli me briga ko je donio prvu takvu mjeru i takav model. Ono što vam mogu reći da je došlo do velikog zaokreta u stambenoj politici pod navodnicima jer je u 20.g. POS-a potrošeno jedna milijarda kuna za tih 8.500 stanova, a u 4.g. s ovom mjerom je obećano potrošit se isto oko milijardu kuna. Znači slijedeće godine kad zaprimimo nove zahtjeve bit će, isplatit ćemo, ako ništa poslije toga ne zaprimimo novih zahtjeva, oko milijardu kuna. Tako da ste odustali od POS-a, ali ne od POS-a za prodaju, ono što mi govorimo da cijela EU, pa nisu oni idiota, imaju 7 puta veći fond javnih stanova za najam [[Upadica: Hvala]] Zato što s time financiramo izgradnju, s tom najamninom, novih stanova za najam.
Imamo odgovor poštovanog zastupnika Bačića. Hvala lijepo, hvala.
Kolega Tomašević, najprije biste trebali znati svaka intervencija države na tržište donosi poremećaj na tržištu. Nema tog država u kojemu država ne intervenira, a ovdje država intervenira, to je prva stvar. Druga stvar, nitko ne priječi JLS-u, to biste trebali znati, ona je organizator POS-a, a ne država. JLS utvrđuje POS, utvrđuje listu, definira, rješava imovinsko pravne odnose zajedno sa APN-om onda ide u realizaciju, to je druga stvar. I treća stvar, odakle vama podatak da nema, da nema stanova za najam? Pa pogledajte stranice, uđite na stranice APN-a. Uđite na stranice … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Čega? Najma? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa uđite na stranice APN-a pa ćete vidjeti koliko je, koliko je, koliko je ovaj, koliko je, koliko je otvorenih mogućih davanja stanova u najam, al je činjenica da mladi ljudi, dok mi ovdje pričamo, čekaju ovu mjeru. Ako ste vi protiv toga da mladim ljudima pomognemo da, da riješe svoje stambeno pitanje to je okej, to je vaše legitimno pravo, ali mi nismo na toj, na toj poziciji. Mi smo na poziciji da se mladim ljudima pomogne ovim zakonom i to je najbolja mjera.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče i uvaženi saborski zastupniče. Oporba može govorit što hoće, ali ovaj model ima interesa jer to je pokazatelj 17.000 stanova gdje je smješteno 17.000 mladih obitelji odnosno 2.500 djece rođeno. Mi moramo napraviti sve da ovaj zakon donesemo što prije pa da mladi ljudi mogu krenuti u opet u natječaj da bi mogli sebi stvoriti krov nad glavom. Ono što sam ja možda ovdje htio problematizirati je kako pored stambenog zbrinjavanja iznaći mogućnosti stvaranja novih radnih mjesta, da mladi ljudi koji imaju krov nad glavom, da imaju pravo na rad i da imaju dostojan život u Lijepoj našoj. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Šimičeviću. Na ovu temu koju smo već otvorili, a odnosi se na dilemu da li je bolji POS ili je bolji ovaj model, ovaj model bolji ne znači da POS treba odbaciti. Dapače, potičem POS, i kao ministar smo donosili nove mjere da bi se olakšalo rješavalo u tom POS-u. Ali znate što je nastajalo? Vi s POS-om, htjeli to ili ne htjeli, vi getoizirate. I vi čovjeka u POS-u, odredite mu lokaciju. Ovdje čovjek bira lokaciju. I to je jedna prednost ovog zakona. On ovdje odredi gdje će, primjerice, u Splitu kupiti taj stan i onda s tim investitorom, poduzetnikom ili već koje, kažem ... [[Govornik se ne razumije.]] dogovara uvjete i onda tek ulazi u realizaciju ovoga stana. Prema tome, slažem se sa vama, dakle ovdje su brojne pogodnosti koje idu prema mladim ljudima, a dokaz tome, kao što ste vi rekli, uvodno je za veliki broj zainteresiranih mladih ljudi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani kolega Bačić, nekoliko puta sam od tuda rekao da samo treba slušati što ljudi govore i oni kažu sve što misle. Tako ste vi upravo na početku svog izlaganja potpuno jasno rekli zašto ste 2011. donijeli ovu mjeru. Donijeli ste je zato jer stanovi nisu bili prodani, jer je građevinarstvo bilo u krizi, jer su banke imale probleme. Zato ste donijeli ovu mjeru i ta mjera je u tom trenutku pomogla, zovimo nekretninskom sektoru i bankama da se jedna kriza raspetlja. Sve ovo drugo je bilo onako pride, doslovce pride, da se sada, danas govori o tome da je 17 tisuća ljudi u ovih svih ovih godina riješilo svoj problem. Tih 17 tisuća ljudi, u odnosu na koliko? U ovom rasponu od 18 do 45, postoji milijun i 200 tisuća ljudi u RH. Mi bi trebali, kada razmišljamo [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] brinuti o svima njima.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Brumnić. Da, to je bilo drugo vrijeme, ali je bio taj zakon i onda je još imao jednu dodatnu mjeru, a s obzirom na krizu koju smo tada prolazili, bilo je vrlo neizvjesno radno mjesto onoga tko je, mlade osobe, prije svega, koja je podizala kredit za kupnju stana, onda je država njega pratila sa jamstvom da će u slučaju gubitka radnog mjesta prodavati ili bit siguran da će mu država još 4 godine pratiti tog podnositelja zahtjeva da može, da može otplaćivati ratu kredita i to je bila jedna od socijalnih mjera. Međutim, ovaj zakon je nadograđen. Nadograđen je brojnim dobrim, dobro, taj zakon je nadograđen, brojnim dobrim poticajima koji su, imaju tu jednu socijalnu komponentu i taj zakon koji je izvorno imao i socijalnu i doista pomoć, prije svega i pomoć poduzetnicima, je nadograđen sa brojnim elementima i normama i odredbama koje su pomogle da taj zakon bude socijalan.
Sljedeća replika je poštovanog ... [[Upadica se ne razumije.]] zastupnika Bačića. Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, uspoređivali ste POS i ovu mjeru. I apsolutno se slažem brojke su definitivno na ovoj mjeri i posebice kada uzmemo inicijativu mladih ljudi, gdje u POS-u im se nameće i određena lokacija određeni uvjeti, ovdje ipak mlada obitelj, mlada osoba može u svoje ruke uzeti dosta toga, kada gleda zadovoljenje svojih obiteljskih potreba, bilo to stan, bilo to kuća. Ali, namjerno sam i u svojoj raspravi, evo, molio bi vas, kad ste vi bili ministar, mislim da ipak još donekle fali inicijative sa strane lokalne samouprave. I vezano za POS, ali vezano i za druge mjere kojima mogu zadržati mlade ljude u svojim općinama i gradovima i pružiti im određenu inicijativu da riješe svoje stambeno pitanje. Tako da definitivno u nekim sredinama možda POS treba i jače pogurati, možda je idealniji nego ova mjera, ali definitivno treba vratiti inicijativu lokalne samouprave vezano za ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem kolega Bačić. U pravu ste. Znam tada kada je krenuo POS 2002., 2003. g. da su jedinice lokalne samouprave, neke jedinice lokalne samouprave, znam primjerice, grad Zadar je svoj dio naknade koju budući vlasnik stana treba platiti da se on odrekao, i kad je u pitanju infrastruktura i kad je u pitanju vlasništvo nad zemljištem, što je onda dovodi do pada vrijednosti tog stana, dakle prema tome, ja se slažem da je inicijativa koju u POS-u nosi sa sobom i može nositi lokalna samouprava, jedinice lokalne samouprave, vrlo važna. Pa onda i na način da gradeći te stanove, ide u najam, kako bi pomogla mladim ljudima koji na početku i zasnivanju radnog odnosa nije u mogućnosti ili nema sigurno radno mjesto, ali tu bi ja još dodao i mjeru gdje smo tim mladim ljudima oslobodili plaćanja poreza na dohodak do 25 godine, a od 25 do 30 još 50% poreza na dohodak.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani zastupniče, u malim sredinama mladi su uglavnom orijentirani, dakle u ruralnim sredinama orijentirani su na gradnju kuća, a manje na kupovanje stanova i nesporan je ovaj zakon koji ima svoje benefite i pomogao u proteklom razdoblju, vjerujem i ubuduće. Međutim, ovdje gledamo s jedne strane rješavanje stambenog pitanja mladih, ali imamo i druge benefite, a to je pomoć gospodarstvu, prije svega proizvođačima građevinskog materijala, trgovcima i u konačnici građevinarima koji će to raditi, na taj način se i osiguravaju radna mjesta u ovim Covid vremenima, što je iznimno važno, pa bih volio vaš komentar upravo na temu pomoći i gospodarstvu kroz ovaj vid.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Begonja, tako je. To sam i u svom uvodu rekao, da je kad je donesen ovdje u Saboru taj izvorni zakon, da je on bio usmjeren i pomoći poduzetnicima. Ja sam uvjeren, dakle kroz ovakav model pa i POS, da je to ustvari doprinos izgradnji, pomoć građevinskom sektoru a kroz građevinski sektor se uključuje vrlo veliki broj drugih djelatnosti, i kamenoklesara i drvena i parketara i drvnoj industriji itd., itd., tako da je to u svakom slučaju mjera koja potiče gospodarstvo, prije svega građevinarstvo. Meni se dopalo ono što je maloprije prijašnji ministar g. Štromar rekao, i očekujem dakle da ovdje izađemo sa stambenom jednom politikom Vlade RH. Mi u Hrvatskoj zaboravljamo da pored ove dvije mjere, postoji još mjera stambene štednje, stambene štednje koja je jedno vrijeme smanjene su naknade svim stambenim štedišama u Hrvatskoj ali kroz ovu politiku koju je maloprije rekao g. Štromar, treba voditi računa da je moguće i tu mjeru vratiti i kroz nju pomagati gradnju stanova i rješavanje stambenih pitanja.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Pa evo znači da je vama stvarno intencija da pomognete mladim ljudima, pomoći je vrlo jednostavno. Znači dovoljno je da samo napravite intervenciju u ovim izmjenama i dopunama zakona koje će omogućit da se unaprijed godinu dana zna kada se raspisuje natječaj. Znači utvrđeno je da porast cijena nekretnina dolazi upravo zato zbog kratkog roka u kojem moraju mladi ljudi kupit nekretninu jer su prisiljeni na visoke cijene stanova. Da, svaka intervencija države ima neku reakciju na tržištu, samo je sasvim očito da vama nije intencija prodaja stanova i kupovina jeftinih stanova mladim ljudima nego pogodovanje bankama i nekretninskom sektoru. A kad kažete ima jako puno stanova za najam, ali su po kojoj cijeni? Vi ste donijeli neki dan zakon o digitalnim nomadima, Amerikancima bogatima koje će ovdje dolaziti iznajmljivati stanove ali naši ljudi ne mogu iznajmit više stan zato što nemaju novaca, oni si to ne mogu priuštiti. Niti imaju stalni posao, niti imaju plaće koje im to dozvoljavaju.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem poštovana kolegice Peović. Dakle ovaj dio koji se odnosi na termine, rokove u kojima će se zakon provoditi, mislim da je sad sa zakonom, kada smo projicirali da zakon ide do 2023. jel', jasnu poslali poruku i ministarstvu i APN-u da treba učiniti vrlo razvidnim vrijeme kada će se on provoditi. No kad vas slušam, kad vi govorite da 15 000 eura se daje nekoj mladoj osobi a da to nije za njega nego za banku, onda je za vas povećavanje osobnog dohotka, poticanje možda maloprodaje a ne osobe odnosno obitelji koje imaju djecu ili ne znam što vi mislite, ko je onda za vas krajnji korisnik kada nekome smanjimo poreze, jel to opet nije upućenom mladom čovjeku nego je to upućeno nekome koga će taj mladi čovjek, taj višak novac potrošiti? Ja ne znam koji to vaš pristup, ovdje se direktno ide građanima, i to mladoj obitelji ili mladom hrvatskom građaninu koji je korisnik ovog kredita a to što vi u tome vidite neke zakulisne stvari, to je vaša stvar.
Hvala. Poštovani zastupnik Šarić ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Evo čestitam dakle, 20 000 riješenih stambenih pitanja mladih obitelji u ovom razdoblju od kad ste vi to inicirali kao ministar je potvrda dobre mjere.
Kolega Tomašević, koliko vam puta moram reći da se ne dobacuje iz klupe? Ja vas lijepo molim, slijedeći put ću vas opomenuti raditi toga, ne možete stalno iz klupe govoriti. Svako bi mogao tako. Možemo napraviti iz toga ono, totalni tulum. Izvolite, oprostite kolega Šarić.
Dakle, ova mjera govori da je u ovom vremenskom periodu otkad je na snazi, 3 puta više riješeno stambenih pitanja mladih obitelji nego što je to kroz mjeru POS-a koju naravno, svakako treba i podržati i zadržati. Ova mjera je i gospodarska, razvija poduzetništvo odnosno građevinsku operativu i sve ono što je vezano na nju ali posebno ima jednu važnost a to je da zadržava mlade ljude tamo gdje žive. Po meni je ona snažna demografska mjera i treba je nastaviti i nevjerojatan je pošto sam izgubio 5 sekundi, nevjerojatna mi je laka konstatacija kolegice Peović, kako je to pogodovanje. Jeste kolegice Peović, ovo je pogodovalo 20 00 mladih obitelji koje su ostale živjet tamo gdje su riješili svoje stambeno pitanje.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem. Kolega Šarić, ono što je dobro i što možda manjem ističemo u ovom zakonu, spominjući stanove koji su u najvećem djelu rezultat ovakvog zakona odnosno prodaje takvih stanova, ono što bi ja posebno istaknuo, to je gradnja obiteljskih kuća i to upravo na ruralnim prostorima gdje se mladim ljudima omogućava da kroz ovaj vid rješavanja mogućnosti ishođenja kredita, grade kuće tamo da ne iseljavaju, da ostaju na prostoru gdje su rođeni. To je dobro, mene bi interesiralo, to izvješće nemam ali da me primjerice izvješće za 2020. gdje prodano 8000 stanova u ovoj godini, interesira me, odnosno i obiteljskih kuća, baš me interesira koji je to, kakav je to pregled, na kojim je to lokacijama a čuli smo da je prosječna dob kupca stana u ovom modelu 33 g., to dovoljno samo po sebi govori.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, da, meni je nevjerojatna mašta koju imaju naši određeni saborski zastupnici kad želimo kazati da sve što se dobro, svi napori, sve mjere i svi zakoni idu u pravcu pomoći našim mladima, našim mladim obiteljima u cilju i socijalnih i demografskih mjera, omalovaže. Vi ste spomenuli da je zakon donesen prvi takav, 2011. g. a ja bi se nadovezala podsjetila sve kritičare da prvu roditeljsku naknadu povećali smo mi, 1.7.2017., nakon 9 g. sa 2600 a da u 4. mj. 2019. iznosi roditeljska naknada 5660. I ovo uz brojne demografske mjere sigurno subvencioniranje ovih stambenih kredita jedna je od najboljih pomoći mladim ljudima.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Murganić. No ni meni ta logika nije jasna, kada pomažete mladim ljudima sa 15 tisuća eura prilikom povrata kredita od 100 tisuća eura, onda to po njima, pomažete banci. Kada povećavate plaće, onda očito ne pomažete radniku nego trgovačkom centru u kojemu će on to, te novce potrošiti. Kada pomažete poljoprivrednicima, onda njima ne pomažete nego pomažete proizvođačima poljoprivredne opreme. Ili kad pomažete ribarima, ne pomažete ribarima nego pomažete onima koji proizvode njihova plovila i opremu. Evo, to je ta filozofija koju sam danas shvatio i koja meni do kraja eto, nije do kraja jasna. Ja mislim da je ovakvim načinom pomaganja, pomažemo, prije svega mladim ljudima da u vrijeme kada moraju, riješiti jedan od najvažnijih životnih problema, a to je problem stanovanja, odnosno pitanje stana, da je to mjera koja je dobrodošla i mi nju moramo podržati. A da je treba nadograđivati, treba je svake godine i ove je godine nadograđujemo i dogodine ćemo možda još nadograditi, ali je ona izvorno dobra.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Evo, većina nas ovdje, ja mislim da se slaže da je ovo dobar prijedlog zakona. I doista je teško zaista slušati zapravo pokušaj nekih ovdje saborskih zastupnika da na sve moguće načine omalovažavaju značaj ovog zakona, odnosno mjera koje on donosi. Pogotovo ove izjave koje u zadnje vrijeme sad izlaze, da se pogoduje građevinskom sektoru. Dakle, 20 tisuća mladih obitelji u ovih, kao što ste sami rekli 6 godina, doista je pokazalo da ovaj zakon jest dobar. Kolega Begonja je već spomenuo, dakle ovaj zakon za sobom vuče i određeni gospodarski zamašnjak. Dakle ne razumijem zašto bi građevinski sektor i zašto stvara kod vas te negativne konotacije, i sami ste rekli, on za sobom vuče dakle i parketare i ličioce i zidare, tesare, srednje obrtnike, dakle oni koji proizvode namještaj, itd., prema tome, ovaj zakon ne daje samo dakle određeni demografski zamašnjak već posredno zapravo i gospodarski ... [[Govornik se ne razumije.]] čini dobro za cijelu ekonomiju, pogotovo u ovim vremenima. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bačić.
U pravu ste kolega Habijan. Dakle, sigurno da je ovaj, su sredstva prioritetno namijenjena mladim ljudima, ali to što kao posljedicu mi potičemo graditeljstvo, građevinarstvo, zar je to nešto, u tome ima loše? Kad se potiče i poduzetnika građevinara, on ima tamo veliki broj zaposlenih ljudi. 2008. g. u hrvatskim građevinskim poduzetnicima je bilo zaposleno preko 145 tisuća ljudi, 2008. i 2009. kada je kriza izašla na vrhunac pao je broj zaposlenih na 90 tisuća. Zahvaljujući, između ostalog i ovom zakonu i brojnim investicijama drugima, danas se taj broj zaposlenika i radnika u tom sektoru ponovno penje negdje na 120, 130 tisuća zaposlenih i ovim mjerama kada pomažemo poduzetniku, pomažemo i njima i tim ljudima koji su tamo zaposleni i od toga ne treba bježati da će većim brojem prodanih stanova više posla biti za poduzetnike, ali će više biti posla i za zaposlenike. I onda ja mislim da to treba podržati, ja ne vidim što je u tome loše što će i poduzetnici kroz ovaj vid subvencioniranja [[Upadica: Hvala.]] imati više posla.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] potpredsjedniče, poštovani predsjedniče ministarstva. Ovdje prvo pitanje koje se treba postaviti je zašto donosimo ovaj zakon. Ovaj zakon o ovome što kolege s desne strane kažu, donosimo zato da bismo pomogli mladim obiteljima, ja sam u replici kolegi Bačiću rekao da, pomogli smo 17 tisuća njih od milijun i 200 koji spadaju u kategoriju od 18 do 45 koji bi ju mogli koristiti. I onda je pitanje da li tih 2, 3% koje smo pomogli je dovelo do toga što je trebala biti intencija ovog zakona. Tamo 2011. zakon je postigao svoj cilj, pokrenuo je tržište nekretnina i ja moram priznati, tada mi je sa obrazloženjem koje ste imali, da treba pokrenuti tržište nekretnina, bio logičan. Danas kad donosimo ovakav zakon, ja sam i danas na odboru rekao, ono što nam fali, fali nam strategija upravljanja imovinom u RH, odnosno stambena politika navezana na strategiju upravljanja imovinom jer RH još uvijek ima relativno veliku imovinu. I onda kada razmišljate na taj način, onda si pomislite kada je netko prvi puta spomenuo takvu stambenu politiku, i onda shvatite da je to bilo tamo davne 1944., u jednoj od najliberalnijih zemalja svijeta, gdje vlada onaj surovi kapitalizam koji smatra da tržište rješava sve. Da, u toj zemlji je njihov predsjednik 1944. rekao da nije dovoljno imati politička i ljudska prava, nego da treba imati neka druga, koja se kolokvijalno zovu ekonomska prava i donio je jednu deklaraciju koja se zvala Second Bill of Rights. I onda ju je među njima nabrojao, pravo na rad i pristojnu plaću, sloboda od monopola, pravo na stanovanje, medicinsku zaštitu, socijalnu sigurnost i obrazovanje. Znači jedno od 6 stvari je bilo pravo na stanovanje svakog čovjeka koji živi u toj zemlji. I onda si mi trebamo postaviti pitanje da li ovakvim zakonom mi rješavamo to pitanje. Da li u ovom, u ovoj državi svaki stanovnik ove države, bio mlad ili star, ali prvenstveno je to problem mladih, ima pravo na dostojanstveno stanovanje. Arhitekti su davno izračunali koliko čovjeku treba za neko normalno stanovanje, pa su rekli 30 kvadrata za .../nerazumljivo/... 30, odnosno 45, kako u kojem pravilniku, pa plus po 10 do 15 po svakom sljedećem članu familije. Ovaj zakon to ne rješava. Ovaj zakon pokušava riješiti za jedan određeni dio, ja ću čak reći, poluprivilegiranih mladih ljudi jer su to oni mladi ljudi koji si uopće mogu priuštiti činjenicu da su kreditno sposobni. U protekle 4 g. riješili ste 17 000 njih, u isto vrijeme u RH ako kažemo da ćemo oni koju napunjavaju 18 g. ima 45 000, dolazimo do zaključka da 180 000 ljudi je u tom periodu ajmo reći trebalo se nekako otisnuti iz roditeljskog doma i riješit stambeno pitanje. Mi smo riješili problem za samo 17 000 njih i tu je problem. Mi bez stambene politike u ovoj zemlji koja će jasno definirati koji su nam ciljevi i na koji način te ciljeve dostići, nećemo napraviti ništa. Kažem, ovo je polupalijativna mjera koja ide na korist samo nekih, ne rješava ono što je suštinski problem ovog društva. I mladi ljudi koji se sada zadužuju za 500, 600 eura mjesečno, što ne bi bilo bolje da im je ova država omogućila da u stanu lokalne jedinice ili države, stanuju za 100 eura a da ovih 400 eura mogu štediti i sami razmišljati kako dalje? Evo vidim da se ... [[Govornik se ne razumije.]] replika, pa.
Repliku ima poštovani zastupnik Štromar.
Poštovani g. saborski zastupniče, sigurno da treba imati plan stanovanja i to je greška svih prijašnjih Vlada da se tu uopće nije išlo ali ona prošla Vlada gdje je i moja stranka bila koalicijski partner SDP-u je zaustavila sve što je bilo moguće kvalitetno za rješavanje stambenog pitanja mladih ljudi, posebno di se moglo 20-ak tisuća mladih ljudi riješiti njihovo stambeno pitanje. I sad kad imamo ovaj model i to nije dobro. Mislim da moramo pomagati mladim ljudima, rješavati problem mladih ljudi, napravit stambenu politiku i onda koji sve modeli postoje uopće da bi mogli pomoći mladim ljudima. Sigurno je najam POS-a da će bit u planu broj 1 ali moramo im omogućit da imaju svoju vlastitu nekretninu. Hvala.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega Štromar, ja ne znam što bi vama odgovorio, vaša stranka je vodila ministarstvo koje je bilo za to zaduženo. To što ste svi sad sami sebi rekli koliko ste bili tada nesposobni a vjerojatno ste i sada, ja ne mogu reći. A što se tiče cjelovitog rješenja u ovoj zemlji, do onog trenutka dok se ne donese jasna stambena politika, dok ta stambena politika ne dođe u ovaj Sabor, dok ne bude znali što želimo postići, ovo je palijativna mjera koju može koristiti samo onaj tko može dić kredit. Jeste toga svjesni?
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Predraga Štromara.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Stambena politika je ta koja mora voditi ubuduće politiku, smjer na koji način rješavati stambeno pitanje ne samo mladih ljudi nego svih ljudi, svih građana RH. Kad je bila ideja ali se samo za stambenu politiku, kad smo htjeli prije 6 g. napraviti i rješavanje energetske obnove svih javnih objekata i svih domaćinstava, to je bilo kočeno u onoj Vladi, nije nam bilo dozvoljeno ko mlađem partneru da bilo što u tom smjeru radimo i zato ja sam siguran da snosimo i mi konzekvencu zbog toga što nismo jače se borili za to ali prije 3,5 g. svjesni toga krenuli smo i u izradi stambenih politika koje će biti napravljene ali moramo biti svjesni da nije lako raditi analizu u ovim trenutnim uvjetima, ali riješili smo stambeno pitanje za 17,500 mladih obitelji i to treba imati na umu i treba nastaviti sa time. Ne možemo sad zbog toga što nemamo stambene politike, što će biti tek donesen za godinu, godinu i pol, zaustaviti ovaj projekta, ovaj kvalitetan, dobar projekat kojega čekaju mladi ljudi kako bi mogli riješiti svoje stambeno pitanje. Termin kad će biti i to je zna se, mladi ljudi znaju, pripremaju se, dogovaraju sa potencijalnim građevincima koji grade stanove, sa ljudima u nekretninskom sektoru, razgovaraju o tome ali i pripremaju građevinske dozvole. Ovo je nevjerovatno ali 42% radi se o kućama koje se kupuju ili se grade potpuno nove. Mi tu imamo jednu tezu da se samo kupuju stanovi u to u centrima gradova. 20 i koji posto su stanovi u Zagrebu, u centru Zagreba, drugdje nema takvih pritisaka i ja mislim da bi trebalo u toj stambenoj politici omogućiti da u ruralnim krajevima postojeće kuće koje trenutno su devastirane jer u njima već nekoliko godina nitko ne živi, omogućiti tim kreditom da se kupi ta kuća ali da se ta kuća i u potpunosti uredi, uredi za jedan normalan, kvalitetan život naših ljudi. Taj dio treba više i jače poticati a i svjesni smo danas da mnogo ljudi radije ide živjet u ruralni dio, van samog centra, van onog urbaniziranog centra jer je ugodniji i ljepši život kad nisi ti u centru. Centar donosi neke prednosti, ali puno veće prednosti u smislu i zdravlja i ugodnijeg života donosi onaj ruralni dio. Ajmo radi te politike, ajmo razmišljat zajednički, ajmo stavit sve karte na stol, sva razmišljanja i napraviti pravi dokumenat kojim ćemo onda moći kvalitetno pomoći našim ljudima. Evo hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Tomaševića.
Zanima me kolega Štromar, ja uopće ne apsorbiram odgovornost svih vlada do sada, pa i SDP-ove. Ali zanima me šta, mislim vi ste bili ministar u zadnjoj vladi, šta je vas spriječilo da donesete stambenu politiku? Ja sam se time bavio, javno zagovarao to, imao sam i prije 5.g. kad sam rješavao svoje stambeno pitanje ja nisam bio kreditno sposoban, ja nisam bio kreditno sposoban. Gledam sve moje prijatelje koji se muče, prekarno rade i nisu kreditno sposobni, a tržište, cijena najma divlja, divlja i nema i zašto nije bilo onda više novaca jer mi ovdje govorimo o prioritetima, 17.000 obitelji s jedne strane je riješilo stambeno pitanje, a šta je s onih 100.000 mladih koji nemaju pristup tim mjerama? Pa i oni bi se prijavili svi da ima drugih programa, ali vidite kolko novaca je otišlo iz POS-a, znači zašto APN od 90 milijuna kuna je samo 10% realizirao u 2019.g.? To je bilo za vrijeme vašeg mandata. Zašto se to dogodilo? Ko je kriv? Lokalna samouprava? Ko je kriv?
Hvala. Poštovani zastupnik Štromar. Hvala lijepa.
Poštovani saborski zastupniče, napravit stambene politike u roku par mjeseci ili 6. mjeseci nikako nije pametno, minimum 2 do 3.g. znači godinu i pol dana se radi na tome.
Kolega Tomašević, sad vam dajem opomenu za … [[Govornik se ne razumije]] dosta je toga. To je nepristojno.
Struka je uključena, radimo analizu i sada u slijedeću godinu dana bi trebalo donijet stambene politike. Nitko prije nego što sam ja došao u ministarstvo nije pokrenuo uopće to pitanje, tek smo mi počeli raditi na tome. I ja očekujem da ćemo i to napraviti svi skupa vrlo kvalitetno. Sigurno će biti javnih rasprava i bit će šira zajednica uključena u izradu tih politika. Ajmo konstruktivno radit na tome. A što se tiče POS-a, evo sad da vam velim. Ja sam siguran da će jako malo POS-a bit građeno iz razloga jer su ograničene cijene po kvadratu i poduzetnici naši ne mogu raditi za te cijene po kvadratu.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Poštovani zastupniče Štromar, pa meni je zapravo nezamislivo da niste u stanju donijeti stambenu politiku, a u stanju ste provoditi mjere i uvjeravati javnost kako je to nešto fenomenalno i dobro. Meni je zapravo nezamislivo da vi tako nonšalantno možete izgovoriti, zna se kada idu mjere, zna se kako se pojedini korisnici dogovaraju i raspravljaju sa građevinskim sektorom, pa će kad se subvencije odobre doći do svojih stanova i do svojih nekretnina. Mene zanima kad se sve to tako zna i fenomenalno je, znali ste barem koliki je sveukupni broj bilo mladih, bilo sveukupnog stanovništva koji bi trebali ovakve mjere, a nisu im dostupne jer se svodi na metodu najbržeg prsta. Jeste li barem to utvrdili evo od 2011. koliko se subvencioniranje kamata provodi, pa do sada?
Poštovani zastupnik.
Pa evo poštovana saborska zastupnice, utvrdit će se i upravo zato se rade stambene politike. Upravo zato i kad se donesu stambene politike one se donose na temelju analiza. I ja sam protiv toga da prekinemo sa ovom mjerom koja sada postoji jer građani to od nas očekuju da nastavimo sa tom mjerom. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani zastupniče Štromar, vjerujem da ste svjesni i vi kao bivši ministar, a i većina nas ovdje da je demografska slika trenutno najlošija upravo u malim ruralnim sredinama, u malim mjestima gdje velik broj mladih ljudi odlazi ne samo iz razloga stambenog, nemogućnosti stambenog zbrinjavanja nego i zbog nemogućnosti zapošljavanja itd. i da nam upravo te sredine trebaju biti prioritet na neki način rješavanja tih stambenih problema kako bismo te mlade ljude tamo zadržali. Ovaj zakon odnosno ovaj projekat je doista na dobrom tragu da se to i napravi, ali mislim da jedino u sinergiji sa mjerama koje provode jedinice lokalne samouprave i regionalne uprave na svojim područjima koje su znatno različite, različite od uprave do uprave odnosno sami procjenjuju gradovi i općine koje su to mjere najbolje za svoje područje i to i provode. One su od kupovine zemljišta građevinskoga koje je često puta vrlo jeftino u tim malim ruralnim sredinama do izravne financijske pomoći za mlade obitelji koje prvu nekretninu kupuju. Jedino takvom sinergijom mislim da možemo postići … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Štromar.
Sigurno da načelnici i gradonačelnici, posebno načelnici u manjim općinama sa nižim indeksima razvijenosti mogu jako utjecati na to kako će se živjeti i kako će se rješavati stambeno pitanje u njihovoj općini. Mnogi načelnici, kvalitetni načelnici koristili su mjere POS-a, iskoristili te mjere i mladi ljudi su našli svoj smještaj, svoj dom upravo ako su aktivni bili načelnici. Tu im je intenzivno pomagao i APN. A izmjenama od prije 2.g. Zakona o subvencioniranju kredita upravo smo omogućili da u tim općinama subvencija bude najveća, čak 51% sa indeksom razvijenosti, 1 sa najnižim indeksom razvijenosti i imamo vidljive rezultate u zadnje 2.g. koliko više nekretnina se prodaje ili gradi upravo na takvim područjima.
Poštovani zastupnik Brumnić ima slijedeću repliku.
Poštovani kolega Štromar, drago mi je da ste barem shvatili da je stambena politika ključ svega što treba napravit prije nego što se donose ovakve mjere. A bili smo na istom odboru, vi ste predsjedali njime kada sam tamo rekao da ovakve mjere su mi potpuno logične za ruralne sredine i da smatram da bi poticaji trebali biti tamo i veći od ovoga jer je u stvari trošak stanovanja tih ljudi tamo, neovisno koliko jeftino se kuća može, ta kuća kad je sagradite, pogotovo kad je gradite, vi je ne možete prodat za tolko kolko je koštala gradnja, a još ste udaljeni od središta nekakvog gdje radite, tako da kažem, unutar ove mjere poticanje tog života izvan velikih urbanih centara je nešto što je logično, ali bez stambene politike sve ovo drugo je čisto pogodovanje pojedincima koji si to mogu priuštiti.
Poštovani zastupnik Štromar.
Hvala. Poštovani zastupniče Brumnić, dobro ste primijetili na odboru trebalo bi više subvencionirati one koji kupuju ili grade svoju nekretninu u ruralnom prostoru sa nižim indeksom razvijenosti. To smo mi vidli na prvom natječaju, pa smo upravo zato išli u promjenu zakona i već pred 2.g. upravo to i ugradili u zakon.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, dakle brojke, brojke ove mjere i ovog zakona su jasne, dakle negdje oko 20.000 mladih obitelji, 2.500 novorođene ili posvojene djece, prosječna dob tih mladih ljudi 33.g., dakle naj, ja bih rekla izraženija reproduktivna dob i ono što je jako važno i drago mi je da ste to spomenuli, u svojim raspravama smo malo zanemarili, dakle usredotočili smo se na, na subvencioniranje kredita za stanove, nismo dovoljno spominjali izgradnju, subvencije kredita za obiteljske kuće, bilo rekonstrukciju, bilo izgradnju novih i naravno da je to izuzetno jaka mjera osobito u ruralnim prostorima i mjera koja je usmjerena na osnaživanje lokalnih zajednica, osobito onih s nižim indeksom razvijenosti i to je jedna u nizu pronatalitetnih mjera ove vlade koja će tek kroz naredno vrijeme pokazati svoje učinke. A ono o čemu nismo govorili, a valjalo bi nadodati, učinke porezne reforme upravo za mlade ljude kao dodatak ovoj mjeri.
Hvala. Poštovani zastupnik Štromar.
Hvala lijepa. Poštovana saborska zastupnice, potpuno ste u pravu i na tom tragu treba biti i dalje i treba razmišljati o tome na koji način pomoć mladim ljudima i u ruralnim dijelovima sa nižim indeksima razvijenosti upravo i zbog većih troškova i ipak nešto težeg života, ali puno ljepšeg nego u urbanim dijelovima. I ja se nadam da ćemo evo donijet tu izmjenu zakona, prvenstveno zbog toga da bi se uopće moglo dalje subvencionirati i provoditi taj model jer znamo u postojećem zakonu krajnji rok je 31.12. i upravo zato ministarstvo, već smo počeli s tim prijedlogom u 3. mjesecu ove godine da se izmijeni kraj '20.-te i da se omogući u '21., '22. i '23. upravo taj model rješavanja stambenog pitanja.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Šarića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Štromar. Slažem se sa vašom raspravom i čestitam vam na onome što ste uradili i činili kao ministar, a rezultat toga je 2.000 riješenih u svom vremenskom razdoblju, 2.000 riješenih stambenih pitanja mladih obitelji, ali posebno važno 42% obiteljskih kuća. Naime, ono što je posebno po meni tu bitno ponavljam, tom mjerom mi zadržavamo mlade obitelji i mlade ljude tamo gdje žive. I ovdje ste spomenuli vrlo važan detalj, a ja ću ga referirati na područje Slavonije, to je pitanje stambenih odnosno napuštanih kuća. Nažalost, danas vam je Slavonija puna, prepuna napuštenih obiteljskih starih kuća i onih kuća koje su još uvjetne i dobre za stanovanje. Vjerujem i ovom mjerom, a posebno posebnom politikom, stambenom politikom i posebnim zakonom da ćemo razriješiti to po meni vrlo važno pitanje i na neki način objediniti sve one mjere koje rade općine, gradovi i županije u jednu zajedničku politiku. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Štromar.
Pa evo ima i jedna interesantna isto situacija u ovom zadnjem natječaju. Blizu 10% svih subvencija, svih subvencioniranih kredita koji su prihvaćeni je upravo u Osječko-baranjskoj županiji, blizu 10% od svih i to treba biti dalje intencija rada ovog ministarstva i ove vlade. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo malo zastati radi provjetravanja, pa ćemo se opet vidjeti u 15 i 55. STANKA U 15,39 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15.58 SATI]] Poštovane kolegice i kolege evo stanka nam je istekla pa ćemo nastaviti i prva će u pojedinačnoj raspravi biti poštovana zastupnica Anamarija Blažević. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, evo danas smo čuli niz možda razloga zašto ovaj zakon nije dobar, a ja mislim da raspravljamo o jednom zakonu koji ima dobar i stvarno konkretan učinak i pokušat ću to objasniti iz svog ugla. Ovo se sve provodi od 2017. godine i do sada je odobreno više od 17 tisuća subvencioniranih kredita. To smo sve čuli, ali moram ponoviti da i ja osobno iskreno žalim što ga nije bilo od 2013. godine i to ćete čuti razloge kada budem objašnjavala dalje. Želim istaknuti kako se ovim Zakonom nastoji pomoći građanima i to mladim našim sugrađanima, mladim obiteljima pri stjecanju stambenog prostora odnosno olakšati im kupnju prve nekretnine i to je temeljna mjera ovog programa. Interes za korištenje je jako velik, pogotovo u sredini gdje ja dolazim. Međutim ovim zakonom prepoznata je i mjera za demografsku obnovu društva i to na način da se rok subvencije produžuje za dvije dodatne godine za svako novorođeno dijete za vrijeme trajanja subvencije, a prošle godine su donesene izmjene zakona po kojima se subvencija po svakom djetetu koje osoba ima u vrijeme prijave za kredit produžuje. A to znači da će za obitelj koja npr. ima dvoje djece pri prijavi subvencija biti 7, ne 5 godina, a ukoliko dobiju još jedno dijete subvencija će trajati 9 godina. Iz statističkih pokazatelja dobili smo podatak kako je u obiteljima koje koriste ove subvencije do sada rođeno više od 2 i pol tisuće djece. Izmjenama se konstantno unapređuje ova mjera kao i učinak i to treba ustvari biti što bolji učinak ovog Zakona i ovih mjera. Tome vodi i današnja rasprava. Mene veseli i činjenica što se Zakonom i vodi skrb o osobama s invaliditetom i dokaz je to da se vodi skrb i o ranjivim skupinama iz našeg društva. Kada govorimo o dodatnim potporama naravno da treba spomenuti urbanu regeneraciju naselja odnosno preobrazbu napuštenih i neiskorištenih prostora i jedan od načina smanjivanja iseljavanja mladih obitelji što je sigurno najupečatljivije u Slavoniji. Zbog toga je važna i visina subvencije koja ovisi o indeksu razvijenosti mjesta na kojem se nekretnina kupuje ili gradi i ona se kreće od 30 za najrazvijenija, pa sve do 51% za područja 1. skupine razvijenosti. Svi smo svjesni kako upravo manje razvijene skupine trebaju dodatne potpore s bilo koje razine, a dokaz tome je i povećanje zahtjeva od preko 200% na slabije razvijenim područjima. Moram napomenuti da pojedine općine i gradovi, pogotovo iz moje županije, a i Grad Pakrac odakle dolazim pomažu mladim obiteljima rješavanje njihovog stambenog pitanja kako bi zadržali mlade na tom području. Upravo jučer u Pakracu je 50-tak mladih obitelji primilo ugovore o financijskoj pomoći za stambeno zbrinjavanje koji su teški oko pola milijuna kuna. Svi slični programi koordinira hijerarhijski od vrha tj. od državnih institucija, pa sve dolje do lokalnih razina mogu uroditi plodom i očekujem još sličnih programa koji se mogu nadopunjavati od državne do lokalne razine. Takva sinergija nam je potrebna kako bi razne mjere imale ustvari naš željeni učinak. Kada pričamo o manje razvijenim područjima naše domovine moram reći da cijene nekretnine nisu porasle na tim područjima. Možda u velikim gradovima cijene stambenih objekata rastu, ali u ruralnim sredinama to nije tako. Hrvatska je od Iloka pa sve do Prevlake i nemojmo tu generalizirati. Pričali smo i o iznosima, pa evo usporedbom visine anuiteta i otplatnog plana subvencioniranog kredita i kredita realiziranog bez korištenja subvencije očito je kako na ovaj način subvencioniranje uistinu olakšava kupnju nekretnine i kako oni koji koriste subvencije ostvaruju uštede u prosjeku od 17 tisuća godišnje, a kroz 4 godine gotovo 70 tisuća kuna, a te pokazatelje sam pronašla u jednom istraživanju iz 2017. godine. Dakle, govorili smo o rastu cijena nekretnina, ali ja tvrdim da u Slavoniji postoje stambeni objekti, postoje kuće, postoje stanovi koji su neiskorišteni i smatram da ovim mjerama i tom upravo sinergijom o kojoj sam pričala s lokalne razine možemo ponovno revitalizirati taj ruralni prostor. Osigurali smo u državnom proračunu još 263,5 milijuna kuna i u projekcijama za 2022. i 23. dodatnih 50 milijuna. To je garancija za rok iz članka 1. ovih izmjena kojima trebamo dati svoju punu podršku, jer mnoge mlade obitelji to od nas upravo očekuju.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, u svojoj raspravi naglasili ste da je ova dakle i ovaj Zakon i sve o čemu evo trenutno govorimo zapravo jedna od demografskih mjera zapravo usmjerena prema prvenstveno prema mladima, a onda prema demografskoj obnovi. S obzirom da evo između ostaloga radi se i o produljenju subvencija ovisno o broju djece i svakako visina subvencije ovisi o indeksu razvijenosti pojedinog područja i upravo je to ono što utječe na osnaživanje malih lokalnih zajednica i osnaživanje ruralnog prostora. To je jedna od mjera koja će imati pozitivan učinak prvenstveno na mlade obitelji. A ja ću samo podsjetiti da je osim toga ova Vlada u proteklom mandatu pokrenula izgradnju i rekonstrukciju više od 500 vrtića diljem cijele Hrvatske s osobitim naglaskom na male ruralne sredine upravo kako bi se svim obiteljima omogućili jednaki uvjeti i jednake prilike bez obzira žive li u ruralnim ili urbanim sredinama.
Hvala. Poštovani zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Evo moram se stvarno složiti s vama i reći da je puno napravljeno za naše ruralne sredine u prošlom četverogodišnjem razdoblju. To se osjeti da će ići i dalje tako. Tu su vrtići kao i jedna mjera, to je uvelike pomoglo malim općinama. Govorili smo evo i prošli tjedan da li ukinuti, ne ukinuti općine, što sa gradovima, manjim gradovima. Oni svima nama trebaju. Trebaju nam da bi se mlade obitelji mogle doseljavati i trebaju nam ti vrtići. U mom gradu konkretno evo mi smo i u jednom europskom programu gdje smo vrtić, produljili rad vrtića do 21 sat upravo iz razloga da olakšamo roditeljima s obzirom na njihove poslovne obveze, roditeljske obveze. Niz je tih demografskih mjera koje provode se u toj sinergiji sa državne vlasti, pa sve dolje preko lokalnih. Mi, mi imamo sada dodatnog fiskalnog kapaciteta da možemo osluškivati potrebe i raditi da to i poboljšamo.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Radića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice spomenuli ste istok Hrvatske, spomenuli ste Slavoniju. S obzirom da dolazim od tamo moram se složiti s vama da ova mjera daje kontinuirano raste broj subvencija i zahtjeva za ovom mjerom, pa tako u 2017. godini primjerice u Gradu Osijeku imamo 104 realizirana zahtjeva, a u prošloj godini čak 235 subvencioniranih nekretnina. Time se Osijek svrstao na 2. mjesto u Republici Hrvatskoj odmah iza Grada Zagreba i smatram da ova mjera je dobra i kao što ste rekli da kontinuirano raste u Slavoniji.
Poštovana zastupnica Blažević.
Da, poštovani kolega Radić evo po mojim saznanjima Osijek, Osječko-baranjska županija su jedni od predvodnika u ovoj mjeri. Dakle, najviše ga koriste i to je još jedan dokaz da mladi žele ostati u Slavoniji i mlade obitelji i da im moramo pružiti jednostavno sve što je u našoj moći da ostanu, da imaju kvalitetne uvjete za život i da grade i rade u našim sredinama koje su prvenstveno ruralne bez obzira htjeli mi to ili ne, ali Slavonija je pretežito ruralna sredina. I još jednom ću napomenuti u ovoj raspravi danas Hrvatska je različita. Mi smo puni različitosti i Hrvatska je sve od Iloka pa do Cavtata odnosno dolje Prevlake i trebamo uvažavati te različitosti. I drago mi je da u Slavoniji ove mjere i slične funkcioniraju.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Vilima Matule. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Danas ovdje cijelo vrijeme slušamo o tome kako pogotovo sa ove strane sabornice kako pomažete mladima. To smo slušali i od ministra i to smo slušali i od zastupnika. Kako se pomaže mladim ljudima? Jedini i isključivi način da se pomogne mladim ljudima po pitanju, po stambenom pitanju to je javnim stanovima za najam. To je jedini i isključivi način i to kvalitetnim i priuštivim. Hajmo sada zamisliti vrlo konkretno, da uđemo vrlo konkretno danas u Zagrebu. Da, sada ću pričati o Zagrebu. Bivši ministar cijelo vrijeme pak govori da se ovo odnosi više na ruralne krajeve. Osvrnut ću se i na to. Ali zamislimo u Zagrebu i u drugim velikim gradovima. U velikim gradovima da bi uopće veliki gradovi mogli djelovati, funkcionirati vi trebate puno ljudi koji mladih ljudi da, jer ovdje se govori o mladim ljudima koji mogu stanovati priuštivo koji ne moraju ući kao ova određeni broj, ali ne veliki broj mladih ljudi koji su kreditno sposobni koji su si mogli priuštiti ovu varijantu sa subvencioniranim stambenim kreditima. Danas mladi ljudi koji su zaposleni u gradu ako je njihov posao takav da moraju raditi u gradu, pogledajte kako mlada obitelj ako ima dijete ili dvoje djece gdje u Zagrebu može iznajmiti stan recimo na tržištu onako baš ono najam stana. Isključivo po periferiji. Isključivo i ako kaže da ima dijete već je to ono upitno. Svi žele iznajmljivati kratkoročno. Ako taj mladi par ako je jedno zaposleno, a medijalna plaća u 5. mjesecu iznosi 5 tisuća 579 kuna, prosječna 6 tisuća 655, ali medijalna je naravno važna ako je samo on zaposlen mene zanima kako taj čovjek prije svega on ne može kreditno nije sposoban jer na minimalno 15 godina ili na 20 godina na koliko vi predviđate ove kredite pogledajte i izračunajte ta stvar se svodi na 500 i nešto eura mjesečno. Ili ako je na 20 godina onda je to nešto manje, na 400 i nešto što zapravo dolazi do cifre da moraju plaćati ili 4 tisuće kuna mjesečno ili 3 tisuće kuna. Građevinska operativa potpuno će biti zatrpana naša ako ju želimo stvarno zaposliti sa ovim zakonom koji smo donijeli o obnovi i to je dobro. Jedno od rješenja koje vidim koji je mogući smjer imamo tisuću i 800 zgrada u Zagrebu koje su označene onom crvenom naljepnicom. Pa učinimo sve kako bismo upravo u tim mjestima, u tim zgradama našli mogućnost da ovih 2% samo 2% koliki je naš prosjek povećano 7 puta da bi došli na europski prosjek i da umjesto 5, 6 tisuća stanova koliko ih Zagreb trenutno ima javnih stanova za najam da dođemo do 30-tak tisuća i to je moguće i za to je moguće isto dobiti novac iz EU i to je onda isto tako, ovi argumenti koje ovdje vi donosite, da će i zidari i tesari, ma cijela građevinska operativa i onako će bit potpuno zauzeta obnovom od potresa, ali ovo je način da ljudi dođu do jeftinog, mislim, do priuštivog stanovanja, da ne moraju ući u dužničko ropstvo, pogotovo u svim većim gradovima i na taj način da rješavaju svoje životno pitanje. Zahvaljujem.
Hvala, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Blažević.
Hvala. Ja sam prije govorila o ruralnim sredinama, konkretno Slavoniji, mislim da je ovdje problem što mi nismo Skupština Grada Zagreba, ovo što vi govorite, to rade lokalne sredine, konkretno u manjim mjestima, u gradovima manjim, manje sredine se brinu iznajmljivati stanove, davati stanove u najam, suradnju rade sa raznim ministarstvima da se izgrade zgrade koje će se onda dati, da li socijalno ugroženima, da li deficitarnim zanimanjima, stalno se vraćate na Zagreb, ovo je Zagreb, ovo je Hrvatski sabor, nije Skupština Grada Zagreba, a rekla sam, cijela Hrvatska je, od Iloka pa do Prevlake, do Cavtata, kako god hoćete. Različiti su pogledi i mislim da ovaj zakon je za sredine iz kojih mi svi većina dolazimo jako dobar i jako poticajan, što teren pokazuje, što pokazuje zainteresiranost naših sugrađana.
Poštovani zastupnik Matula.
Pa uvažena zastupnice Blažević. Očito me niste slušali, ja sam u nekoliko navrata rekao u svim većim gradovima. U većim gradovima, to znači nije isključivo, ne odnosi se na Zagreb. A prijedlog koji sam dao govorim o tome kako da građevinsku operativu koju ionako ćemo u ovom slučaju, jer ovdje smo donijeli Zakon o obnovi od potresa, kako da to iskoristimo u ovom trenutku upravo za građenje, odnosno da steknemo jedan dovoljno velik fond stanova za javni najam, o tome se radi i to isto tako, i u lokalnim sredinama, isto tako, neki ljudi možda ne žele plaćati, možda će i tamo biti od koristi stanovi, javni stanovi za najam.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. U replici ministru, ukazala sam da ovo nije zakon koji rješava stambeno zbrinjavanje niti se s njim rješavaju problemi demografske obnove, revitalizaciji pojedinih krajeva ili sprečavanje iseljavanja. Ovaj se zakon bavi subvencioniranjem kamata za odabranu, često privilegiranu skupinu korisnika, pa makar tu privilegiranost tretirali kao čisti faktor sreće, a ne kao faktor pogodovanja od strane institucija. Sreće utoliko što su imali najbrži prst. Ukazala sam da u problematici stambenog zbrinjavanja, kao uostalom i u pitanju rješavanja ova prethodna navedena cilja, RH ima pogrešan pristup te da je i ovaj zakon jedan od primjera države koja sve radi naopako. Sam ministar je najavio da će nekakva strategija stambenog zbrinjavanja kao i popis postojećeg stambenog fonda tek biti izrađen, umjesto da smo prvo definirali što je naš cilj, što država želi postići određenim mjerama koje predstavlja kao stambeno zbrinjavanje mladih te s kojim resursima. S kojim nekretninskim fondom koji bi mogao poslužiti u te iste svrhe, raspolaže država, a s kojim nekretninskim fondom raspolažu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Nakon toga bi se trebao napraviti plan što se na određenom državnom području treba napraviti i kako prioritetno staviti na raspolaganje onaj nekretninski fond koji već postoji i za kojeg nisu potrebni niti krediti niti subvencionirane kamate, a zatim definirati jasne i transparentne kriterije i osigurati elementarno načelo jednakosti šansi u mjerama koje bi jedna normalna, poštena i pravedna država trebala osigurati svima. No, kao što sam rekla, mi smo država koja sve radi naopako i u interesu samo nekih, a ne svih. Tako je i mjera subvencioniranih kredita dostupna tek nekima, bilo onima bržeg prsta, bilo onima koji su bliže vlasti ili onima koji su bliže samom APN-u. Ne znam kome Predrag Štromar apelira da se usvoji ovaj zakon s obzirom da ga predlaže Vlada, a izglasava ga njezina poslušna parlamentarna većina. Sam ministar je u odgovoru na moju repliku jasno rekao, bit će onako kako su vladajući i zamislili da će biti. A bit će onako kao što je to bilo i do sada, samo malo duže. Nimalo bolje, nimalo pravednije, nimalo korisnije, osim za neke. Stoga, ako bi s ove govornice trebalo uputiti bilo kakav apel, onda bi s tim apelom trebalo zatražiti da se ovakav zakon ne izglasa. Ne prije nego što se definira što se želi postići, ne prije nego što se zajamči jednakost šansi po jednakim kriterijima svima, a ne najbržima. I ne prije nego što se uspostavi učinkovita kontrola provedbe ovih mjera. Ne spori nitko da je 17 tisuća korisnika bilo zadovoljno dobivenim subvencijama, ali u normalnim državama baš bi taj podatak bio okidač da se razmotri je li 17 tisuća korisnika kojima je omogućena državna subvencija, koja nije bila dostupna svima, je li bila korisna i državi i proračunskim korisnicima na čiji se trošak financira ova mjera. A što to znači? To znači da bismo prvo trebali analizirati u kojim područjima se želi motivirati zadržavanje stanovništva, pa mjere prilagoditi tim područjima s obzirom na konkretne prilike koje tamo vladaju. Zatim analizirati kakav je bio učinak već dodijeljenih 17 tisuća kredita, ali nikakvih analiza nema. I nije zadatak oporabe da takve analize priprema niti oporba za to ima nužne resurse. To je bio zadatak Vlade. Dobivena analiza trebala je biti podloga za donošenje zakona te dio podnesenog obrazloženja. Ne samo da toga nema, nego u ovom zakonu nema niti dobrih namjera. Da ima, onda se ne bi dopuštalo da se nakon nekog vremena nekretnina prodaje radi kupnje nove ili veće jer ako na taj način iz male sredina koja se htjela revitalizirati netko preseli u veću i bolju nekretninu u nekom od urbanih gravitacijskih centara, mi smo zapravo dodjelom subvencije postigli upravo suprotno od onoga kako ove mjere u javnosti predstavljamo. Pri tome će neki, ali ne svi, odlično proći. Do uspjeha i do podizanja osobnog bogatstva doći će prečicom, a ne radom, što je uostalom i ostvareni moto dobrog dijela HDZ-a. I ne samo da oporbu ne možete uvjeriti u dobre namjere ovog zakona, ne možete niti građane jer vas stvarnost demantira. U raspravi se zastupnica Anamarija Blažević pohvalila koliko ovaj mjera znači za Slavoniju, a stvarnost svjedoči da je Slavonija prazna. Ministar je obrazlagao kako se kod definiranje kriterija za subvencioniranje kredita uzima u obzir indeks razvijenosti pojedinog kraja. Pa dajte mi molim vas, recite, kakav indeks razvijenosti ili nerazvijenosti ima npr. zagrebački kvart Špansko u kojem je načelnica općine Lovreć Anita Nemčić kupila stan.
Hvala lijepa [[Upadica: Hvala.]] Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Borić, izvolite.
Kolegice Dalija, da, govorili ste o jednakosti i šansi. Ovdje smo također, čuli i pohvalno je, 50-oro mladih parova u Pakracu, pitanje je koja je sinergija i ima li za 50 mladih ljudi posla kojim će moći osigurati, a ne prekarnoga posla, osigurati otplate tih kredita. Međutim, zanima me nešto drugo. Rekli ste nam, nedostaje analiza, nedostaje nam uvijek temeljni dokumenti, prvo radimo parcijalno kozmetiku, a onda ćemo strategije raditi. Zanima me, rekli ste, nekretninski fond, znam da npr. grad Zagreb ima 4888 stanova, ne znam koliko ima država točno i trebalo bi vidjeti može li se dobiti podatak koliko tih stanova i po kojim kriterijima se koriste, kad smo svjedočili, kad se dogodio potres, da grad Zagreb nije imao niti 20 praznih stanova nego su ljudi morali biti u studentskome domu. Ne znam koliko je država udomila ljudi stradalih npr. od potresa, a da ne kažem [[Upadica: Hvala.]] da bi država mogla iznajmiti svoje stanove tim istim [[Upadica: Hvala.]] mladim ljudima.
Poštovana zastupnica Orešković.
Da, kolegice Borić, slažem se s vama. Ponavljam ono što ponavljam uvijek. Država koja nema jasan cilj, nikuda ne može niti stići. Bilo bi normalno da smo strategiju i plan imali prije nego što se počelo sa provedbom ovih mjera, evo, danas smo čuli, mjere se provode od 2011., a nekakav plan što ćemo postići ili što se uopće želi postići s njima, napravit ćemo tek naknadno. Bilo bi normalno da imamo jednu nacionalnu razvojnu strategiju, koja će definirati što pojedino područje, što pojedini krajevi RH trebaju, kakvi su im potencijali, kakvi su im problemi, pa da se mjere prilagođavaju tim područjima, ali u skladu sa nekakvim sustavnim planom. A ne da imamo mjere koje vrlo kratko traju, ne da imamo mjere koje su po opsegu takve da ne mogu zadovoljiti potrebe građana, uvijek imamo situaciju da metodom najbržeg prsta neke privilegije dobiju odabrani, a većina je isključena iz onoga što država načelno nudi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovana saborska zastupnice, ako sam dobro vas razumio, a mislim da jesam, ali normalno, to je bilo i za očekivati, vi ste rekli da kako ništa ne valja u ovoj državi, tako normalno, niti ovaj zakon niti ovaj plan niti ovaj projekat i to je bilo očekivano. Pažljivo sam vas slušao i tu ste ovako naveli, prvo treba napraviti analizu. Nakon analize treba napraviti studiju. Nakon studije treba odrediti kriterije pa definirati plan, pa onda, na kraju, napraviti strategiju. I sve dok vi to skupa budete napravili, ti mladi ljudi će iz tih sredina otići, neće ih više biti tamo, jednostavno te vaše mjere neće sjesti na plodno tlo. Molio bi vas da, ako se zalažete već za to da smanjimo birokraciju, da budemo na neki način učinkovitiji, onda budite vjerodostojni, držite se tih načela i kod vaših stavova. Hvala.
Poštovana zastupnica Orešković.
Uvaženi zastupniče Šašlin, sve ste apsolutno krivo rekli. Dakle, prvo treba imati strategiju, a onda provedbeni plan, dakle mjere se provode od 2011., upravo u tom razdoblju u kojem se mjere provode imali smo najveći odljev našeg stanovništva i najveći odljev mladih, radno sposobnih i radno aktivnih. Dakle, što je problem ove države? Pa problem je u onima koji ju vode, bez cilja, bez plana, koji kontinuirano pogoduju samo pojedinim društvenim skupinama. U vlastitom interesu, ne u interesu razvoja pojedinih krajeva RH ili njezinih građana i to je ono što se vidi u apsolutno svakoj strategiji, svakoj mjeri, svakom području, nema teme o kojoj možemo govoriti, a da ne vidimo uvijek jedna te isti problem. Ja nisam protiv stambenog zbrinjavanja, ali govorim da nam treba jedna konzistentna sveobuhvatna politika koja će doslovno od granice do granice znati što je cilj i za što se troši državni novac i on mora biti dostupan svima pod jednakim uvjetima. Jasno i jednostavno da ne može biti jasnije i jednostavnije.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Lerotića.
Poštovana kolegice, tu se definitivno da treba reći da ovaj zakon ima određene prednosti s obzirom da su brojne mlade obitelji stekle krov nad glavom. Međutim, vi ste govorili o jednakosti. Međutim, di je jednakost u indeksu razvijenosti? Gdje je jednakost da se zakidaju mladi koji recimo, žive u Puli, u Koprivnici ili u Dubrovniku? Gdje je tu jednakost i kakvu poruku šaljemo mladim ljudima koji se žele osamostaliti? Šaljemo im poruku da ako ste izvrsni, mi ćemo pronaći načina kako da vas kaznimo.
Poštovana zastupnica Orešković.
Poštovani kolega Lerotiću, u potpunosti se slažem s vama, zato sam i istaknula nekoliko primjera. Evo, primjer indeksa razvijenosti ili nerazvijenosti kvarta Špansko u gradu Zagrebu je nešto na što ova Vlada nema i ne može nikada dati odgovor na pitanje, a pritom je zanimljivo da je i načelnica općina Lovreć koja je, eto, očito i nezakonito i netransparentno dobila subvencionirani kredit od APN-a, jasno pojasnila da joj taj stan u gradu Zagrebu, s obzirom da živi u obiteljskoj kući s bazenom, ne treba za one svrhe na koje se pozvao ministar u obrazlaganju ovog zakona, nego eto, za poslovne potrebe kad navrati u grad Zagreb, da ima gdje odsjesti. To je ta jednakost šansi o kojoj ja govorim. Da ne kažem na koji način je zamjenik direktora, eto, privilegirao svog vlastitog kreditno nesposobnog sina nauštrb tročlane obitelji kojoj mjera subvencioniranja kredita nije bila dostupna [[Upadica: Hvala.]] Imate li odgovor na takva pitanja?
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kad govorimo o ovome zakonu, onda moramo reći, evo najviše se spominje grad Zagreb i velike sredine, da Hrvatska, kad spominjemo socijalni fond 24 milijarde eura, koje spominje se, onda samo kad pogledamo da mi godišnje dobijamo od iseljenih Hrvata priko doznaka 6% BDP-a, to je negdje sličan iznos, koliko imamo socijalnu demografski slom u RH. Znači puno više godišnje će se uplatiti nego na 10 godina što se rascijepio ovaj 10-godišnji ovaj period europski socijalni fond. Tako da u ovome trenutku, ja ne znam, mi isto dolazimo iz toga područja, sve više i više je ognjišta praznih i ne motiviramo mlade ljude da ostanu na tome području. Neću govoriti o lošim ili dobrim stvarima ili sadašnjim izmjenama ovoga zakona, to ste vi kolegice i kolege, rekli. Ali ja mislim da bi trebalo detaljnije sagledati ova ruralna područja pa indeksaciju koja se često spominje, da bi ljudi jednostavno opstali na tome području, imamo u Švicarskoj primjer gdje ljudi iz gradova, mlade obitelji odlaze u planinska područja, ali tu im je omogućeno sve. Ako se bave kozarstvom, ovčarstvom, nebitno, njima je sve omogućeno, od uzgoja do otkupa, znači ulaže se, jedna obitelj, jedna obitelj. Mi imamo znači ogroman problem, imamo mi potencijal, prirodni za puno veći broj ljudi na ovom, ove 2/3 Hrvatske, kad govorim, ne govorim samo o Zagrebu, mi pričamo samo o Zagrebu. Mi moramo ulagati u dječje vrtiće i radna mjesta. Mi ako nemamo radno mjesto, Dalmatinskoj zagori, cetinjskom kraju, drniškom ili Slavoniji ili Lici ili Gorskom kotaru, niti jedna subvencija tu neće zadržati jednoga mladoga čovjeka. Niti jedna subvencija. Ja znam da sad svi teže živjeti u Zagrebu ili trećim zemljama, ali mi koji živimo primarno doli taj problem gledamo. Znači država mora, mora reći, znači zakonski, dječji vrtići na tome području će subvencionirati u komplet, pola lokalna samouprava, .../nerazumljivo/... pola država. To bi bilo, za te, ja govorim za ta područja, to vam je, jer ako nema radno mjesto dječji vrtić, ako je daleko dom zdravlja, zdravstvene usluge, taj čovjek ne može tu opstati, mlada obitelj i on će doći živjeti u Zagreb. On će doći živjeti u treće, čak je dobro ako dođe u Zagreb, znači imamo sriću jer u našoj domovini stvara vrijednost, kao što sam rekao, 6% BDP-a i od doznaka od naših ljudi iz inozemstva. I mi moramo taj problem puno šire gledati. Ja ne govorim o ovome zakonu pozitivne sad ili negativne učinke niti ću ga kritizirati. Sve je rekla liva, desna strana, ovi su za, ovi protiv, međutim, realno, ajmo sagledati iz ptičje perspektive to područje pa ćete vidjeti da moramo pod hitno raditi kontinuirano za stvaranje uvjeta za opstanak ljudi na tom području. Prvo radno mjesto, poduzetnici, poduzetnici, da bi ostali na područjima ovim ruralnim ili nerazvijenim ili ovim deprimiranim područjima gdje nema stanovnika, nema imati pogodnosti 5 godina da državi ne plaćaju ni kune poreza. Ni bilo kakvih dodataka nego ih subvencionirati da ostanu tu. Da bi mogli imati radnu snagu i da bi im se isplatilo tu doći. Neće doći doli ako su isti uvjeti kao u Zagrebu, vjerujte da neće. Znači to je radno mjesto. Drugo, imamo obavezu omogućiti tim ljudima zdravstvene usluge, nemaju iste zdravstvene usluge u Zagrebu, pa čak ni u Splitu, pa čak ciloj Dalmaciji kao što ima u Zagrebu. Nemaju iste uvjete. Nemaju. Doli se ljudi strve i bore da dođu nekako do zagrebačkih bolnica, ne vrijeđajući dolje liječnike ono, jednostavno nema dovoljno kapaciteta. I ako sagledamo ravnomjeran razvoj, jedino iz te perspektive možemo pomoći da nam se ravnomjerno razvijaju ljude, ali bez područja, bez ljudi ne mogu biti područja dio Hrvatske koji mi kažemo, evo imamo Hrvatsku. Imamo Hrvatsku, ali Hrvatska bez stanovnika to nije država. Ako budemo imali praznu državu, cilo to područje koje može nahraniti veliki broj ljudi, koji može biti puno veći broj ljudi, znači ovo je jedan široki problem, a isključivo hvaliti se sa kozmetičkim promjenama ili kritizirati te kozmetičke promjene, ja mislim da ni ministarstvo nema ništa iz toga, [[Upadica: Hvala lijepa.]] vrlo mali pomak. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Jenkača.
Evo poštovani kolega Bulj. Pa evo meni je drago da ste vi na ovaj način vašom konstatacijom na neki način i pohvalili rad ove Vlade jer ako gledamo iskorištavanje mjera ruralnog razvoja, mjere 741 upravo je unazad 4 godine, jedno 1000, ako ne i više dječjih vrtića izgrađeno upravo po tim ruralnim područjima, po gradovima i općinama, pa evo drago mi je da smo se našli na istom kolosijeku i mislim da je to jedan dobar put upravo gradnje dječjih vrtića, potiče ostajanje, kao što ste i sami rekli, mladih obitelji, a evo, drago mi je da ste i na neki način pohvalili Vladu RH koja je nakon 2016. g. intenzivirala povlačenje sredstava iz fonda ruralnog razvoja.
Poštovani zastupnik Bulj.
Meni nije problem pohvaliti. Ovdje se nemamo što pohvaliti, znaš kad ću pohvaliti? Nije bitno samo objekat, ja govorim o stvaranju uvjeta da ljudi opstanu. Demografski pad je ogroman, evo da se sad samo sagledati situaciju, evo u mom cetinskom kraju od prošle godine na osnovnoškolaca, u prvi razred je manje 2 razreda. 442 je bilo prošle godine, a ove godine je upisano 400. To je ogroman broj ljudi. Znači mi ne govorimo ovdje, sad da ja ne napadam, ja sam pohvalio jučer Vladu i meni je drago da je Branko Bačić promijenio mišljenje, da će prihvatiti ovaj prijedlog IGP-a jer je značajan, bolje bi bilo da je prije i prije ulaska u EU, ja ću to podržati objeručke. Ali prije nekoliko dana ili u prošlom mandatu, kad sam ja dao prijedlog, mene je ovde napadalo svakakvim imenima. Ali bitan je taj naš Jadran koji može dati puno bolje i gospodarski napredak, naravno RH i naše resurse, tako da meni nije problem pohvaliti, ali tek kada nam se brojke budu povećavale, ne samo u zgradama, nego kad [[Upadica: Hvala.]] omogućavanje života u ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Price.
Poštovani kolega Bulj, slažem se s vama da je najbolja prodemografska politika otvaranje radnih mjesta, no pitanje je kako ćemo otvoriti radna mjesta kada su nam porezi toliko visoki. Dakle, da bismo platili subvencije 260 milijuna kuna, moraju porezi biti tih 260 milijuna kuna. Ali u tih 260 milijuna kuna nije uračunati posrednik, znači još jedna državna agencija koja se time bavi, gdje se znači pored 260 milijuna kuna, koji su uzimaju od poreza, koji se daju za subvencije se još moraju plaćati znači plaće službenika, a naravno tu su i cijena grijanja i ostalo što ide uz uredski prostor, itd. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa imamo samo koliko imamo .../nerazumljivo/... poreza, parafiskalnih nameta i svaka vlada malo to ušminka, nema nekakvih značajnih pomaka. Ja ću vam samo reći nekoliko stvari, evo imamo problem poplave u Kokorićima, tj. Vrgoračkom polju. Godinama, znači od prošlog stoljeća postoji dokumentacija. Od prije II. svj. rata i postoji projekti. 300 m brdo i ta voda bi, hidrokanal bi bio i ta voda bi odlazila. Ja svake godine odem dolje sa čizmama, 1000 puta sam govorio i ... [[Govornik se ne razumije.]] tu po vinogradima, voćnjacima i kako će sad ljudi tu opstati kad sve poplavljiva svake godine, što će raditi? Međutim, to dobro dođe vlasti, odma trče ministri, Hrvatske vode koje su krive i one kao pomažu tom kraju. Pa probijte taj kanal da ljudi mogu tu poljoprivredu gajiti, a ne mudrovati. I njima je dobro kad to dogodi se, sad mogu kao naslikavati, kao riješit će problem. Pa riješite ga, [[Upadica: Hvala lijepo.]] ja sam odma prije 15 dana ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega, spominjali ste ulaganje upravo u ruralna područja pa evo, i ja i vi dolazimo iz Splitsko-dalmatinske županije koja je zapravo prva županija koja u Hrvatskoj programom demografske obnove Tu je tvoj dom, sufinancira izgradnju i adaptaciju kuća, tako pomaže mladim obiteljima iz ruralnih područja da izgrade vlastiti dom i da ostanu na svom domu. Tako je 130 mladih obitelji iskoristilo bespovratna sredstva Splitsko-dalmatinske županije, a isto tako zbog velikog interesa se i dalje jučerašnjim rebalansom osiguralo da nastavak još 30 obitelji dobiju ta bespovratna sredstva. Nažalost vi niste, bili ste suzdržani upravo za taj rebalans proračuna pa mi je jako žao, s obzirom da sad govorite jedno, podupirete upravo ulaganja u adaptaciju i stvaranje doma u ruralnim područjima, a niste jučer glasali za [[Upadica: Hvala. Hvala.]] da osigurate obiteljima u Splitsko-dalmatinskoj županiji [[Upadica: Poštovani zastupnik Bulj.]] ostatak 30 da, da [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] da iskoriste da svoja sredstva.
Ajmo se držati ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ne da sam bio suzdržan, ja sam protiv rebalansa i županijskog proračuna, od kad je osnovana županija 100 tisuća ljudi imamo od Krke do Neretve. 100 tisuća ljudi. U Cetinskoj krajini, nikada veći pad, u Vrgoračkoj krajini, osim dobroga PR-a za odvodnju je odgovorna županija i navodnjavanje i Hrvatske vode. Vidite što vam se događa. Pogledajte jesu navodnjena Sinjsko polje ili navodnjeno da ljudi mogu živjeti i raditi. Te nekakve mjere koje želite provući meni, koje sam ja predlagao, recimo, ja sam predlagao županiji besplatni udžbenici i oni su rekli da je to populizam. Kad sam provuklo to u Sinju se provuklo, onda je županija to prepisala. Najveća štetočina u srazmjeru država, decentralizirana sredstva, zdravstvo, školstvo, znate gdje je? Županije. Županije su najveći, oni su krvopija, štetočina ravnomjernog razvoja [[Upadica: Hvala.]] Župani su postali ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala lijepo.]] i vi mu dobro služite.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Radića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, spominjali ste i druge krajeve RH osim grada Zagreba, pa evo, ja bih tu spomenuo Slavoniju i pokušao što jednostavnije pojasniti što to znači za mladu obitelj, primjerice, u Osijeku gdje iznos subvencije temeljem indeksa razvijenosti iznosi 33%. Pa kad uzmete prosječnu cijenu mjesečnog anuiteta od 3000 kuna mjesečno, dolazite do toga da država tim mladim obiteljima daje preko 1000 kuna mjesečno za vrijeme trajanja subvencije. Ja smatram da su to konkretni poticaji za mlade obitelji koje rješavaju svoje stambeno pitanje. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Ništa država ne daje mladim obiteljima. Ona puno manje daje koliko Slavonija zaslužuje i koliko bi mogla proizvesti da je se vodila pametna politika niti tko daje Slavoncima šta. To je njih, to je njihovo. To je prvo. Drugo, imamo primjer mog cetinskog kraja u županiji. Ja ću vam ispričati. Evo, gospodarenje otpadom, tolike štete, 30 milijuna kuna za Centar za gospodarenje otpada Lećevica, još je gore akacija, kupina, morate brati pečurke, gljive, 30 milijuna kuna, nije se pomaklo. I sad umjesto u gospodarsku zonu u moj Sinj, u moj Sinj da se ulaže u poduzetnike, oni oće pretovarnu stanicu. Zašto? Da mogu iz drugih krajeva tu pretovarati otpad umjesto razvojnih gospodarskim projekata i ljudi koji će se doći tamo zapošljavati. A kako možemo? Mjerama. Možemo mjerama da skinemo poreze poduzetnicima i da na tim područjima, ili u Slavoniji ili u Dalmaciji mogu ljudi doći, otvarati radna mjesta, poduzetnici. Znači, nema pomaka.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Jenkača, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. Evo pred nama je zakon izmjene i dopune Zakona o subvencioniranju stambenih kredita. Znači na neki način govorimo o stambenom zbrinjavanju. Čuli smo da je 17 000 ugovora do sad potpisano, od toga 7000 novih ugovora, da je u tim stanovima, kućama, rođeno 5000 novorođene djece, da se odobravaju zahtjevi dva puta godišnje jer je normalno i operativno nemoguće obrađivati te zahtjeve i da te zahtjeve kao što smo čuli, netko ipak mora i obrađivati i da je u vrijeme svake Vlade postojala agencija koja je obrađivala te zahtjeve da je normalno da te zahtjeve moraju obrađivati neki ljudi, tako da ne vidim smisao u replici da za nekoga se osiguravaju plaće jer normalno da netko svaki zahtjev građanina mora obrađivati i da je to sasvim normalno za bilokoje Vlade i da je to ovako nekakva populistička replika. S druge strane dapače da ovaj zakon potiče ruralni razvoj, razvoj ruralnih sredina. Kada govorim, onda govorim to i kao gradonačelnik, dapače, ovaj zakon potiče i izmjene detaljnih urbanističkih planova po lokalnim samoupravama jer često puta ti planovi su stari, zastarjeli a upravo veća potražnja za stambenim zbrinjavanjem na neki način i potiče onda i lokalne samouprave u ruralnim sredinama da mijenjaju urbanističke planove, da predviđaju gradnju novih zgrada, da postojeće urbanističke planove tamo gdje su i predviđene zgrade koje su često puta znam iz vlastitog iskustva, prizemlje plus dva kata mijenjaju se na prizemlje plus četiri kata koje su opet posredno ili neposredno povezane sa isplativošću gradnje tako da za mene je nevjerojatna konstatacija da se ovim zakonom pogoduje građevinarima, dapače, bez te poveznice između građevinara, između izmijenjenih urbanističkih planova a i bez te potražnje za tim stanovima, normalno, nema ni stanogradnje i dapače, ovdje se radi o jednom kvalitetnom i dobrom zakonu gdje je vidljivo da je potražnja na tržištu veća od mogućnosti i da treba i mislim da bi trebala ova rasprava ići u smjeru da se treba još više povećavati sredstva od ovih 250 milijuna kuna možda na pola milijarde kuna investicije da automatski znači imamo i više stambenog zbrinjavanja i više gradnje, pogotovo kad govorimo izvan centara županija, kad govorimo o lokalnim sredinama iz kakve i ja dolazim, gdje upravo ovaj zakon kao što sam rekao, povećava potražnju a kad imate za nečim potražnju, onda normalno da i ti građevinari žele graditi stanove i da je to jedna zaokružena priča, tako da čestitam na ovom zakonu i evo, s ove govornice mogu reći da samo treba razmišljati dalje u tom pravcu i treba razmišljati u svakom slučaju o povećanju iznosa. Ono što bi u svakom slučaju želio naglasiti a to je da su Hrvati skloni vlasništvu nekretnine, znači Hrvati nisu skloni ulaziti u najmove, to su možda neki drugi građani nekih, ili stanovnici nekih drugih zemalja, ali mi volimo vlasništvo nekretnine i dapače, to je vidljivo da upravo u razmjeru onih 40% korištenja ide se na kuće, znači Hrvati vole ne samo stanove da imaju vlasništvo nego da imaju i kuće u vlasništvu, i dapače, to je dobro jer upravo stanovanje u kućama najčešće je moguće u onim nerazvijenim područjima da tako kažem, u ruralnim područjima i ovaj zakon, dapače, radi na tome da ljudi ostaju živjeti u tim ruralnim područjima i da kupuju kuće jer kuće većinom se i grade u ruralnijim područjima. Normalno da oni koji žele iznajmljivati, dapače, možda se i budućnosti treba razmišljati i o tome, ali da li to trebaju biti državni stanovi, to je već upitno jer imali smo te primjere nekad davno i nisu baš se pokazali najidealnijima.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Kolega Jenkač, govorili ste iz perspektive sjevera, iz perspektive pošto se čelnik jednoga grada na sjeveru i govorili ste o benefitima, normalno ne samo za mlade obitelji već i za naše gospodarstvenike i poduzetnike i građevinski sektor i sve ovo što će potaknuti zašto su ovi zakoni upravo i ovakve mjere upravo bitne i u ovoj krizi ne bili gospodarska aktivnost itekako tekla dalje, spominjali ste kuće, ja sam već jednom u svom izlaganju spominjao upravo inicijativu lokalne samouprave. Ovo je mehanizam, ovo je mjera, ovo je zakon, krovni koji nam daje Ministarstvo graditeljstva ali normalno, svaka lokalna sredina, svaka općina, grad pogotovo bilo to na sjeveru ili jugu će se sebi prilagođavati i može se uključiti sa paralelnim mjerama. Tako da vjerujem da u konačnici ćemo svi biti jednoglasni oko ovoga zakona bez obzira dolazi li iz velikog grada, male općine, sjevera ili juga. Hvala.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Tako je, dapače, evo zaboravio sam spomenuti ali moram naglasiti i usuglasiti se sa kolegom zastupnikom. Ovo je zakon dobrih namjera, čuli smo da je zakon loših namjera, ovo je zakon dobrih namjera i u svakom slučaju u pravu ste da on povezuje okvir koji daje ovaj zakon. Povezuje znači zakonodavno tijelo, Vladu, ministarstvo i lokalnu samoupravu i potiče na kraju krajeva i svaku lokalnu samoupravu da može ako želi, ako ima sredstava dodatno subvencionira. A s druge strane u svakom slučaju potiče i razvoj tih lokalnih sredina jer nešto se u tim sredinama gradi, nešto se u tim sredinama radi, netko na kraju krajeva dobiva plaću, a nikako na kraju krajeva bilo je spomena o razlici u cijenama, o povećanju izdvajanja za stanove itd.
Hvala. Poštovana zastupnica Jelkovac isto ima repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega dobro ste konstatirali da je kod nas zaista još uvijek prioritet na vlasništvu. Mi nismo kao neke države gdje je kultura življenja takva da se i nekoliko puta tijekom života mijenja stambeni prostor i da ne preferiraju prema vlasništvu. Međutim kod nas je zaista se ljudi češće opredjeljuju na vlasništvo stambenog prostora i zato mislim da je zainteresiranost za ovu mjeru vrlo visoka. Kada bismo napravili anketu među mladima pogotovo vidjeli bi da je za ovo u odnosu na iznajmljivanje puno veća zainteresiranost. I onda zaista je čudno da neki ovdje danas naglašavaju da bi trebalo, da ovo nije dobra mjera i da bi trebalo puno više ulagati u mjeru koja se tiče iznajmljivanja stambenog prostora. Imamo veliki potencijal i u privatnom sektoru što se tiče iznajmljivanja i mislim da jedinice lokalne što se tiče naših sugrađana koji imaju socijalni status tu vrlo dobro rješavaju to stambeno pitanje na taj način … [[ne razumije se]] lista prioriteta. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jenkača.
Evo hvala kolegice zastupnice. Pa jasno je tradicija govori o tome. Ona je uvjetovana i nekim situacijama u bivšoj državi kada ljudi nisu mogli ulagati u neke druge stvari, pa si tradicionalno ulagali u imovinu, jer novac nije vrijedio i novac je propadao iz dana u dan. Inflacija ga je uništavala. A s druge strane imamo primjer Njemačke. Tamo su opet vlasnici privatnici zgrada gdje ljude žive i iznajmljuju od tih privatnika te stanove. Imali smo primjer državnih stanova u bivšoj državi i ti ljudi koji su živjeli u tim državnim stanovima jedva su čekali da te stanove 90-tih godina mogu otkupiti i mogu postati vlasnici tih stanova. Tako da mislim da je tu vrlo jasno stav i promišljanje trenutačno našeg naroda.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega govorili ste u svojoj pojedinačnoj raspravi prije svega s pozicije lokalnog čelnika jedne lokalne zajednice odnosno gradonačelnika jednog malog grada na sjeveru Hrvatske i s te pozicije ste u ovom Zakonu govorili kao o zakonu koji je usmjeren prvenstveno na mlade odnosno mlade obitelji. Govorili ste o zakonu koji je snažna demografska mjera i to mjera koja osnažuje upravo lokalnu zajednicu i potiče mlade obitelji da ostanu u svojim lokalnim sredinama osobito malim sredinama kakav je i vaš grad, tako je i moja općina. Drago mi je da ste pritom naglasili upravo vrijednosni sustav, vrijednosni sustav malih lokalnih sredina gdje se zapravo u prvi plan stavlja ulaganje u vlastitu nekretninu umjesto najma. A kroz ovaj Zakon upravo se mladim obiteljima omogućuje stjecanje prve nekretnine bilo da se radi o stanu, obiteljskoj kući ili nekom drugom objektu.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa tako je. S obzirom da vlasništvo na neki način omogućuje i daljnji razvoj tih obitelji, a ako si vlasnik neke nekretnine onda na kraju krajeva na tu nekretninu možeš dizati neki kredit, možeš se i dalje razvijati, možeš i dalje ulagati, možeš kupovati. Znači mislim da ova mjera je dobra mjera. To je vidljivo i po rođenju 5 tisuća novorođene djece. Znači kada se naši sugrađani skuće onda normalno da i lakše odlučuju se i na novorođenčad. Definitivno velika pomoć nama na lokalnoj sredini, jer danas mladi žele živjeti u zgradama i poticanje gradnje zgrada i u malim lokalnim sredinama garancija je da ti mladi ostaju živjeti u tim lokalnim sredinama.
Hvala lijepa. Sada idemo u ime klubova završno. Prvi Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem. Hvala svim kolegama iz saborske stručne službe koji nam pomažu svaki dan da se ne zarazimo. Meni 5 minuta sigurno neće biti dovoljno u ime kluba da odgovorim na sve spinove koje sam čuo u ovoj raspravi a koji su stvarno nevjerojatni. Znači prvi spin mi … [[ne razumije se]] pomoći tim mladim ljudima. Znači ja se bavim mladima od svoje 18-te godine. Bio sam prvi predsjednik, potpredsjednik, pa predsjednik krovne organizacije mladih koja se zove „Mreža mladih Hrvatske“ i tada sam se bavio stambenom politikom još prije znači prije 15 godina. Tako to da nećemo pomoći, ne znam. S druge strane kaže bivši ministar Bačić tko ne želi da mu država financira 15 tisuća eura za kredit i da se zato 17 tisuća obitelji javilo. Pa je, javilo se samo ono što mi upozoravamo da 2019. godine i to isto vam piše u Izvješću HNB-a imali 10% rast cijena nekretnina u Hrvatskoj u odnosu na 4,5% prosječni rast nekretnina u Europskoj uniji 10%. Znači više nego dvostruko veći, veća stopa. E sada, ako mi i svi smo se ovdje složili da utječe i ova mjera na rast cijena nekretnina. … [[ne razumije se]] Bačić je to rekao samo je pitanje do koje mjere. Međutim, ako nekome dajete 15 tisuća eura, a 100 tisuća eura mu je kredit maksimalan i onda mu za 10 000 eura u godinu dana povećate cijenu nekretnine a dali ste mu 15 000 eura, onda to i nije neka računica, naravno da mu se isplati ali pitanje je da li smo optimalno to napravili. I pitanje za koju kategoriju mladih ljudi smo to napravili. Da li bi ti mladi ljudi i ovako i onako kupili stan u odnosu na one mlade ljude koji ne mogu ni unajmiti stan jer divlja tržište cijene najma, divlja. Znači ne reguliran. Inspekcije ne ... [[Govornik se ne razumije.]] , nema ugovora, ne kontrolira se to. Porezni sustav ste složili takav da ako netko ima stan, ako bira da ga iznajmi turistima, platiti će 10 manji porez nego ako ga iznajmi stanovniku tog grada. Znači destimulirali ste ga 10 puta. O tome se radi. Dalje, građevinski sektor pomaže ovom mjerom. A što ga treba pomagati? Znači, mi ćemo 40 milijardi kuna javnog novca potrošit na obnovu Zagreba i okolice. Svi želimo da građevinske domaće firme rade taj posao, svi. I pitanje kojom brzinom će ga uspjeti napraviti naša građevinska operativa. Znači samo na obnovi će trebat bit svi uključeni. Ja ne znam kako ćemo uopće potrošit novac iz fonda za solidarnost u ovom samo kratkom vremenu a da to ne rade naše građevinske firme. I sad kažete da ih treba poticati da rade nove stanove i da zato je to donosim ovaj zakon. Dalje. Lokalna samouprava je kriva zbog nerealizacije POS-a. To piše u izvješću APN-a. Kažu, konkretno Zagreb i Split, kolega Bačić. Pa jesam ja na vlasti u Splitu? Ili vi iz HDZ-a? Jesam ja na vlasti u Zagrebu ili vi iz HDZ-a zajedno sa Bandićem? Znači 10% ste realizirali od 90 milijuna kuna preko APN-a za POS-ov program, 10%. 90% novca nije potrošeno. Zašto? Dalje. Popravite ovu mjeru, znači nismo protiv, znači popravite mjeru barem da kontinuirano kroz cijelu godinu se može prijavit tako da ne dižete cijenu tada tih mjesec dana jednom godišnje ili dvaputa godišnje, svejedno kad građani moraju kupit nekretninu, barem je na taj način popravite. Drugo, umjesto to, znači više ulažite, obećali smo ljudima plaćati kredite, subvencionirat i ne možemo stat to, obvezali smo se ali možete više ulagati novca u druge programe za mlade ljude kojima je prijeko potrebno jer ne mogu ni unajmiti stan. Mislim, mene vrijeđa zdravi razum kad vi kažete da naši ljudi više favoriziraju vlasništvo nad stanom nego unajmit stan. To je ko da kažete „neka jedu kolače jer nemaju za kruh“. Pa naravno da bi htjeli, ali jako puno mladih ljudi uopće nije kreditno sposobno, ne možete se odseliti iz roditeljskog doma jer ne može unajmiti stan jer cijene najma u velikim gradovima kao što je Split, kao što je Zagreb, rastu po 10% godišnje. U tome je problem. Znači, šta je za njih predviđeno od mjera? Šta je za njih predviđeno? Dalje. Imali ste znači 4 g. vremena da na pravite, ovo je Vlada kontinuiteta, da napravite stambenu politiku i dođete ovdje i kažete to je ozbiljan posao i ne može se to u godinu dana, ne može se to u par mjeseci, treba nam godinu dana. 4 g. ništa nije napravljeno na tome, ne kažem da su prijašnje Vlade napravile ali ne možete reći da niste imali vremena. Znači, ja vam sad kažem gori problem stambene potrebe za mlade ljude u ovoj zemlji, gori. I neću stat i stalno ću vraćat ovu temu dok se ne napravi stambena politika i naprave se mjere koje će za najpotrebitije mlade ljude osigurati mjere da dođu do kakvog-takvog stambenog prostora.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a, završno će govorit poštovani zastupnik Ante Bačić.
Zahvaljujem. Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, državni tajniče. Da rezimiramo nekoliko stvari. Kolega Tomašević, moram se odmah referirati na vas, toliko strastveno ste govorili kontra ovog zakona i kontra ove mjere, ja se sjećam vas na početku, davno prije dosta godina kad su bili oni prosvjedi na Cvjetnom oko garaže, ja mislim da tad toliko niste strastvenije govorili protiv ove mjere nego kad ste tad nastupali na Cvjetnome, zato mislim, nije mi jasno da toliko žara i toliko snage ste u svom nastupu unijeli da bi bili protiv mjere subvencioniranja mladih kredita. Ja razumijem da imate neke stvari da želite dodati u njih, da će se staviti par amandmana vezano za djecu, vezano za kalendarski kada će imati, sve to razumijem i to bi trebalo normalno Ministarstvo raspravit o tome, ako ne u ovim izmjenama, tj. ne u ovom konačnom prijedlogu, sutra u drugim izmjenama za možda 2022. ili 2023. g. ali toliko žara unijeti danas, danas kada bilokoja Vlada vjerovatno u Europi i svijetu bi odustala od ovakve mjere jer bi rekla ljudi, u korona krizi smo, imamo 100 000 problema, ne možemo sad dat 50 000 milijuna kuna u subvencioniranje nekih kredita ne bili neke mlade obitelji rješavale svoje stambeno pitanje, ne, ova Vlada uz sve probleme, u svih 10 000 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta uz porezna rasterećenja, uz ukidanje poreza na dohodak za mlade ljude do 25 g. ukupno i do 30 g. 50%, kaže nema problema, ovih 50 milijuna kuna u rebalansu je bila prva stavka. Bilo je ono da pokrijemo zdravstveni dug i druga stavka je bila, ostavlja se 50 milijuna kuna za ovu mjeru. I vi dođete ovdje na govornicu i maksimalno strastveno uđete protiv ove mjere ko da je neki prosvjed na Cvjetnome ili ne znam, garaže se radi negdje dole iako evo sad ne znam, gledam, ova garaža čak i neloše izgleda nakon vašeg prosvjeda. Da rezimiramo, stvarno pratio sam i raspravu i gledao sam otprilike svake klubove i svaku pojedinačnu tko je iznosio, mislim da u globalu možemo se usuglasiti oko nekih stvari, ovo moramo gledat malo kao cjelinu, ovo moramo gledat kao demografsku mjeru, ovo moramo gledat kao dio politike Vlade za pomoć mladima i mladim obiteljima. Moramo pohvalit da se kroz zakon nije izuzelo i da se mislilo i o osobama sa invaliditetom, da se posebice pazilo na djecu koja se i nalaze u tim mladim obiteljima, da se gledalo na djecu koja će i roditi u tim novim mladim obiteljima, moramo baratat brojkama da prosječno će subvencija biti 1000 kuna na ratu kredita, da prosječno država na tih 100 tisuća eura kredita će dati 15 tisuća eura, da ovo utječe na 20 tisuća obitelji, ovdje baratamo kao na 20 tisuća individualaca. Pomnožimo to sa njihovim obiteljima, pomnožimo broj djece koji će se roditi pod ovom mjerom i uz sve ovo, uz ovaj zakon, uz ovu mjeru koja je odlična ni slučajno ne smijemo stati, zato sam većinu svoje i pojedinačne rasprave, ali i rasprave u ime kluba, govorio o lokalnim samoupravama. Uz ovu mjeru, ja sam za i ja sam prvi da ministar i ministarstvo i da Državni ured za demografiju i mlade i naša državna tajnica nova tamo itekako stiska i općine i gradove i županije da uz ovo, jer ovo nije, ovo možda u svim općinama i gradovima neće biti toliko aktualno, ali da osmišljavaju mjere i prilagođavaju ih za svoje krajeve. Zato imamo u pojedinim općinama i u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji mjeru Tu je tvoj dom, koja je možda primjerenija za ruralna područja ili za područja Zagore koji su dio Splitsko-dalmatinske županije. Cijena nekretnine ja rasla 10%. Ajmo gledati po područjima gdje je rast. Zadnjih godinu dana pričamo kako u Slavoniji možete kupiti kuću za 20 tisuća eura, sada problematiziramo da se povećala cijena kvadrata. Di se povećala cijena kvadrata? Ja se slažem da u zadnjih 15 do 20 godina dolazimo do nenormalnog povećanja, konkretno u Splitu. Nešto što je vridilo 1000 eura, 2000., bubam 2., 3. godine, danas vridi 2000, 2500 eura, što je nemoguće za kupiti, ja se tu slažem. Ali ova mjera je zadnja stvar koja je tu utjecala na podizanje metra kvadratnog npr. u gradu Splitu. Tu je i turizam i puno drugih faktora, ova mjera nije u tome sudjelovala. Interes građana je velik, ja ponavljam i apeliram, ajmo ovo jednoglasno donijeti.
Hvala. Poštovani zastupnik Tomašević je dignuo povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je čl. 238. je kolega me omalovažavao kao zastupnika, a u isto vrijeme i koristio nešto što ja nisam rekao. Znači ono što mene, ja nisam protiv ove mjere, ono što me frustrira je koliko novaca ide za ovu mjeru u odnosu na ono što mislim da je najpotrebnije, a to je POS-ov program za javni najam. Jer ako 200 milijuna kuna ide za one koji si mogu priuštiti da kupe stan, a ide 10 milijuna kuna za POS-ov program za gradnju stanova za najam, e onda tu imamo problem [[Upadica: Kolega Tomašević. Ovako.]] jer to nisu po meni prioriteti. Znači socijalne [[Upadica: Kolega Tomašević, dosta!]] ugrožene trebamo prije pomoći.
Prvo, to ste, pročitajte si Poslovnik. To je bila tipična replika na koju vi nemate pravo pa vam temeljem čl. 240. st. 1. izričem opomenu sa oduzimanjem riječi. To je sad teorijska stvar, meni je to jasno, ali nek se zna. Poštovana zastupnica Jelkovac, također, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolega Tomašević povrijedio je čl. 238. Poslovnika jer se ponaša suprotno uvrježenim pravilima ovdje u Saboru jer ovo što radi je repliciranje, a ne povreda Poslovnika i kolega Tomaševiću, problem je ako ne možete čuti suprotno mišljenje.
Ovako, ja sam to zato mu i dao opomenu, ja vas molim nemojmo više zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Ja vas ... [[Upadica se ne čuje.]] ne, u pravu je. Kolegica je potpuno u pravu, zato sam vam i dao opomenu. Vi ste zlorabili Poslovnik. Dakle, poštovani zastupnik Bačić, molim da odustanete, je li? [[Upadica: Je li mogu riskirati?]] Možete, riskirajte ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
… čl. 238, ne želim da se itko naljuti, ali svi skupštinari grada Zagreba kada ubrojimo koliko će, koliko je ova Vlada napravila i reagirala nakon potresa za obnovu Zagreba, plus ovo, trebali bi reći hvala, a ne napadati. Ovakve mjere ni Vladu RH.
Dobro, dobivate opomenu jer to je isto bila replika. ... [[Upadica se ne čuje.]] poštovana zastupnica Borić, izvolite.
Evo i ja bih kao kolegica pa kad ste njoj odobrili, ovo je povreda Poslovnika nije imalo nikakve veze s raspravom.
Ja se slažem, zato sam i dao opomenu ... [[Upadica se ne čuje.]] molim vas, nemojte s tim bedastočama nastavljati. ... [[Upadica se ne čuje.]] potpuno je besmisleno to. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista završno će govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Narode moj, čujete sve. Ovo što je ostalo, ako ima, ostalo je jer ako je omogućen prijamnik nekim socijalnim jer se promijenio prijamnik tako da ljudi neki ne mogu ni gledati televiziju, zovu me da ne mogu nać ga, ne mogu ga ni kupiti jer se boje, ugroženi su pa žao mi je kolegice i kolege što niste prihvatili moj amandman da se bar osigura tim ljudima ugroženim, poglavito u ruralnim područjima Dalmatinske zagore, Like, Slavonije da se kupi prijamnik DVB-T2 da mogu gledati Sabor pa se snalaze kako mogu pa je to više nego sramotno što to nismo izglasali i omogućili ljudima u ovoj korona krizi. Ali ja bih ovdje samo još jednom ponovio. Niti ću ovo kritizirati niti ću hvaliti. Samo ću reći ono realno što je. Spomenute su županije koje su kočnica razvoja RH, ravnomjernog razvoja, ja ovdje govorim da od Krke do Neretve je u Dalmaciji je 100 tisuća ljudi manje u Dalmatinskoj zagori, kad tu govorim u Dalmatinskoj zagori, da to govorim o drniškom kraju, gdje evo i Zagore, cetinskom kraju, govorim o imotskom kraju, vrgoračkom kraju 100 tisuća ljudi manje, zbog koga, zbog loših politika i odnosa prema tim krajevima. Mi da bi mladom čovjeku koji ima, hoće stvoriti obitelj, mora mu stvoriti uvjete življenja. Prije svega, tu je radno misto. Ali da bi imali radno misto na tom području, moramo omogućiti, kad govorimo o ruralnim područjima, brdsko-planinskim, nerazvijenim, moramo omogućiti smanjivanje poreza na minimum ili moratorij na poreze i na sva davanja tj. i na parafiskalne namete 5 godina. Može dvije, ali ja dajem pet, jer … [[ne razumije se]] da bi uložio, pa ćete vidjeti hoće li ljudi ostati. Mi moramo omogućiti ne samo zgrade, dječji vrtić. Mi moramo omogućiti da taj roditelj ima posao pa da može platiti vrtić. Pa mi imamo 40% jedinica lokalne samouprave koje nemaju mogućnosti osigurati za jedno dijete dječji vrtić, a iz Vijeća Europe 2000. u Barceloni je svojim zaključkom reklo, znači dali su strateški cilj da 2020. godine, ove godine sva djeca, 90% djece već je dostignut taj standard od 3. do 6. godine imaju pravo osiguran dječji vrtić. Ne čuvanje, nego obrazovanje jer ta djeca koja imaju osiguran dječji vrtić u tom razdoblju u puno većem postotku kasnije ostvare visoko obrazovanje. Ali toga nema na terenu. Ja govorim terenski gdje mi moramo ulagati da bi ljudi ostali. Moramo i napraviti vile, dvore, kuće. Ako nema radnog mjesta, ako nema osiguran dječji vrtić, ako nema zdravstvenu uslugu on ne može tu živjeti ljudi moji, ako nema škole, ako nema autobusa, prijevoza do škole osigurana. Što su osigurali dolje u Sinju promet Makarska da svaki dan izgori jedan autobus stariji od ne znam, od sinjske rere. Znači mi moramo sagledati tu situaciju na taj način. Pa ovdje je gradonačelnik Drniša i susjed moj u cetinskoj krajini. Trebamo sagledati te indekse, indeksacije na tim područjima i lokalna samouprava onda može nešto uraditi. Nemojte sve prebacivati na lokalnu samoupravu. Ne može se krivnja u svom izvješću državni tajniče, vaši zakoni koje ste donosili, biti kriva lokalna samouprava. Kolega Tomašević je rekao 90% sredstava koja ste vi predvidjeli niste potrošili i to je dobar zakon i cijelo jutro se ovdje hvalite. Pa možete li naći mjere? Ja ne govorim o Zagrebu. Ja znam da je Zagreb glavni grad i da se najviše priča o problemima Zagreba. Ali Zagreb ima 5 bolnica kliničkih, a Split ima 1 kliničku bolnicu. Znate li koliko ljudi? Isto milijun ljudi, kada uzmemo pola milijuna koji žive na tom području, plus turisti, plus Hercegovina, naši ljudi iz Hercegovine naši susjedi i cijela Dalmacija doslovno. Sve ostale bolnice su. Te krajeve nitko ne spominje. Mi moramo imati posebne mjere. Analizirati prazna područja. Imamo puno, mi imamo previše praznih stambenih objekata koji se urušavaju. Ne samo stambenih. Škola, domova zdravlja bivših koji su, to se sve urušava, a prekrasna su područja za življenje. Čak blizu Splita, blizu Šibenika, blizu ostalih turističkih središta. Znači mi se moramo usmjeriti na cijelu strategiju, a ne 90% sredstava predviđene mjere vi niste utrošili i sada najavljuje kolega Bačić kao da je ova u Splitu … [[ne razumije se]] rješenja. Ma neće dati niti jedno rješenje, nego će biti i dalje demografski pad, pa čak i u Splitu na žalost zbog politika koje vi provodite u Splitu i sličnih.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i Glasa. Završno će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolege zastupnici i zastupnice. Pa evo ja bih se ovom prilikom zahvalila zastupniku iz redova HDZ-a Anti Bačiću koji je zapravo nehotice potvrdio moju tezu kada je rekao da bi u svim drugim normalnim državama Vlada odustala od provedbe ovih mjera ako ništa drugo zbog COVID-a, a mi imamo i dodatnu otegotnu okolnost, a to su posljedice razornog potresa u Gradu Zagrebu. Da, normalne države bi doista odustale od ovakve mjere jer se ovih 50 milijuna kuna distribuira nekima, a ne samo svima kao što to HDZ-e u svim svojim politikama kontinuirano i radi. Da naglasim. Jednakost shvaćena kao jednakost šansi ustavna je kategorija i način na koji se provodi mjera subvencioniranja kamata krši ovo načelo. Iritantna je upornost s kojom se od strane vladajućih ovakav model brani. Podržala bih cjelovitu sveobuhvatnu stambenu politiku koja ne cilja na neki kratkoročni cilj, već je usklađena s Nacionalnom razvojnom strategijom i planovima razvoja svakog pojedinog kraja. Podržali bih ja i cjelovitu stambenu politiku koja iste mogućnosti po istim jasnim i transparentnim kriterijima daje svima. Kada se vladajući pozivaju da je interes mladih za korištenje ovih mjera velik, to je činjenica. Ali upravo ta činjenica da je svake godine interes građana znatno veći od kapaciteta APN-a, da iskazani interes građana prati, pokazao je da je cilj ovih mjera nešto drugo, a ne ono na što se vladajući pozivaju. Izmjenom zakona nisu otklonjeni oni problemi za koje je javnost saznala iz pojedinih medijski eksponiranih afera poput namještanja jedne takve subvencije zamjeniku APN-a, eto kojeg je bilo sram koliko nema odnosno njegovom sinu koji je bio kreditno nesposobni student i nikoga nije zasmetala činjenica da se ta mjera provela na uštrb tročlane obitelji koja nije imala uvjete za stambeno zbrinjavanje. U uvodnom izlaganju ministar je navodio brojke podnesenih i odobrenih zahtjeva po pojedinim godinama. I možda bi to bilo dovoljno da se ovdje radi o izvještaju o radu samoga APN-a. Ali to nije zadatak ministra. Zadatak jednog ministra bio bi to da na temelju analize podataka kaže kakav je učinak do sada utrošenih 250 milijuna kuna na demografiju, u kojim područjima, gdje je potrebno uložiti i utrošiti više i koje smo to krajeve osim Španskog revitalizirali subvencioniranim kamatama i kako će se osigurati jednakost šansi u provedbi mjera u budućnosti jer do sada to nismo imali. Kako će se osigurati kontrola korištenja mjera? Nadam se da ne ovako kao što je to bilo u ovim medijski eksponiranim primjerima jer smo vidjeli da su resorna ministarstva u provedbi nadzora utvrdila da nikakvih nepravilnosti nema. Tako manje-više završavaju istrage o svim korupcijskim aferama. Ništa od navedenog. Dakle HDZ, s jedne strane i jednakost šansi te pravedna država koja u provođenju neke od mjera ima opći i javni cilj, naprosto ne mogu skupa niti u istu rečenicu a kamoli u jedan zakon. Hvala.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Sad ćemo ići na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda Europskog javnog tužitelja („EPPO“), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 85 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika, prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani Juro Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je dokument nacrta Prijedloga zakona o provedbi Uredbe Vijeća(EU) od 12. listopada 2017. g. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda Europskog javnog tužitelja s konačnim prijedlogom zakona. 2017. g. donesena je Uredba Vijeća Europe, 1939 o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda Europskog javnog tužitelja. Dakle, uredba predviđa osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja kao neovisnog tijela EU-a zaduženog za istrage, kazneni progon i podizanje optužnica protiv počinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa EU-a na temelju Direktive 1371/2017 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kazneno-pravnim sredstvima te kaznenih djela koja su s njima neodoljivo povezana, tzv. DIF direktiva. Ured europskog javnog tužitelja ustrojava se na središnjoj i decentraliziranoj razini. Središnja razina sastoji se od Središnjeg ureda u Luksemburgu kojeg čine glavna europska tužiteljica i njezini zamjenici, po jedan europski tužitelj iz svake od 22 države članice koje sudjeluju u mehanizmu pojačanje suradnje. I decentralizirana razina sastoji se od delegiranih europskih tužitelja koji su smješteni i djeluju u svojim državama članicama te imaju iste ovlasti kao nacionalni tužitelji u pogledu istraga, kaznenog progona i podizanja optužnica za kaznena djela protiv financijskih interesa EU-a. Unatoč izravnoj primjenjivosti uredbe Vijeća Europe i njenoj nadređenosti nacionalno-pravnom poretku, analiza odnosa odredbi uredbe Vijeća i važećeg nacionalnog zakonodavstva, ukazala je na potrebu da se pojedina pitanja precizno reguliraju nacionalnim provedbenim propisom. Tako se ovim zakonom uređuju slijedeća važna pitanja. Predviđa se postojanje nove kategorije ovlaštenih tužitelja, radi se o delegiranim europskim tužiteljima koji će biti aktivni članovi sustava Državnog odvjetništva u RH integrirani u struktura Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, dakle poznatog USKOK-a kroz odjel delegiranih europskih tužitelja. Predlaže se uspostaviti stvarnu i mjesnu nadležnost samo jednog suda županijskog suda u Zagrebu koji će suditi u prvom stupnju u svim predmetima u kojima će optužbu zastupati delegirani europski tužitelji. Jedinu iznimku od navedenog predstavljaju postupci prema maloljetnici u kojima će postupati delegirani europski tužitelji a na nadležnost i sastav suda primjenjivat će se Zakon o sudovima za mladež. Predlaže se regulirati položaj i ovlasti delegiranih europskih tužitelja u okviru kaznenog postupka, to se predlaže učiniti propisivanjem da se u kaznenim postupcima za kaznena djela iz nadležnosti u Ureda europskog javnog tužitelja delegirani europski tužitelji smatra ovlaštenim tužiteljem kojem pripadaju sve ovlasti i dužnosti koje po zakonima pripadaju državnom odvjetniku. Predlaže se a uvažavajući činjenicu da Ured europskog javnog tužitelja neće snositi izdatke za obvezna osiguranja delegiranih europskih tužitelja, reguliranje njihova obveznog osiguranja na način da se delegirani europski tužitelji obvezno osigurava na vlastiti zahtjev sukladno Zakonu o mirovinskom osiguranju a ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa u naknadi iznos osiguranja u visinu osnovice koju odlukom odredi ministar nadležan za poslove pravosuđa, sukladno naredbi o iznosima osnovica za obračun doprinosa za obvezna osiguranja koja za tekuću godinu donosi ministar nadležan za financije. Pri tome, iznos osnovice ne smije prelaziti visinu osnovice koju je delegirani europski tužitelj imao kao pravosudni dužnosnik prije imenovanja na dužnost delegiranog europskog tužitelja. Donošenje zakona o provedbi uredbe Vijeća od 12. lipnja 2017. g. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda Europskog javnog tužitelja („EPPO“) predlaže se provesti po hitnom postupku temeljem čl. 206. stavak 1. Poslovnika Hrvatskog sabora obzirom da se radi o propisu kojim se provodi usklađivanje s dokumentima EU-a. A potreba hitnog postupanja razvidna je iz činjenice da je na razini EU-a poduzet čitav niz aktivnosti za što skorije operativnu uspostavu rada Ureda europskog javnog tužitelja. Donošenje zakona o provedbi uredbe Vijeća od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda Europskog javnog tužitelja, osigurat će se u uvjeti za provedbu uredbe Vijeća 1939 iz 2017. g. u pravni poredak RH te će se stvoriti pravni preduvjeti za početak rada delegiranih europskih tužitelja u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ostanite ovdje, imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Danice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ovim zakonom spominju europski tužitelji, delegirani europski tužitelji, mene zanima tko ih bira i hoće li europski delegirani tužitelji imati snažnije alate u odnosu od naših nacionalnih tužitelja prilikom procesuiranja i istraživanja. Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana zastupnice, dakle snažnije alate ne mogu imati od onih koje imamo u nacionalnim zakonodavstvima. To je jednostavno ono što mi imamo. Dakle, imat će iste alate koje imaju naši državni odvjetnici u postupanju prema počiniteljima kaznenih djela. A što se tiče imenovanja, dakle mi u Hrvatskoj, dakle Državno odvjetništvo kanalizira najkvalitetnije kadrove koji naravno ispunjavaju uvjete koje je odredio europski javni tužitelj, njegov kolegij. Ministar dostavlja te koje je Državno odvjetništvo izabralo kao najkvalitetnije. Dostavlja u Luxemburg. Glavna državna odvjetnica europska predlaže kolegiju, svom kolegiju i oni konačno biraju te ljude.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče znamo da ovu uredbu neka većina zemalja je provelo ili ju u ovom trenutku provodi kao i mi. Ali postoje neke države koje su se uglušili od ovu uredbu, njih četiri ili pet ako se ne varam. Pa sada jel' znate interno jel' to vezano za nekakvi pravosudni suverenitet koje neke države ne žele na neki način predati s ovim ili koje su uopće poteškoće za ove države da nisu uopće ušle u ovaj mehanizam … [[ne razumije se]] ? Hvala.
Poštovani državni tajnik Martinović.
Poštovani zastupniče dakle ovdje se radi o projektu kojem su pristupile 22 države od 26. Dakle, nisu pristupile ovom projektu pojačane suradnje Mađarska, Poljska, mislim Danska i Irska. Dakle, zašto ja bih rekao to bi primarno trebalo pitati njih. No, razlozi koje su navodili su donekle suverenistički, a donekle skepsa da bi to moglo biti funkcionalnije od onoga što rade nacionalna zakonodavstva. Hrvatska se opredijelila, dakle radi se o prekograničnom kriminalu i u okviru nacionalnih zakonodavstava jednostavno mi ne ulovimo pravodobno kriminalce koji naravno preko granica njihova suradnja je uvijek nekakav korak ispred država. Mi smo pristali biti jedan okvir pravni u okviru Europske unije. U kaznenopravnom smislu ovim se gotovo zaokružuje taj okvir i mislim da će to biti puno funkcionalnije nego bez toga.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Bulja.
Europski javni tužitelj, imat ćemo jednog u Hrvatskoj decentraliziranog da riješi ono što najviše narod ne vjeruje, niti Državno odvjetništvo je radilo svoj posao. Vjerujemo da neće biti previše utjecaj masona unutar imenovanja i postavljanja toga tužitelja. A ja bih osobno rekao da je uvaženi državni tajniče najveće nepovjerenje hrvatskoga naroda je upravo u pravosudna tijela od Državno odvjetništvo ne rade svoj posao, a to je vidljivo u svim dosadašnjim javnim uvidima kod Janafa. Evo Janaf je primjer funkcioniranja Hrvatske države. Tu je predstavnik pravosuđa, tri ministra svi su tu brojač novca, arči se banči se. I na kraju znate što će biti izgleda mi? Bit će pojeo vuk magare. Tako da je ova nametnuta, ovo je slično podsjeća me na onu Carlu Del Ponte kada smo imali iznad tijelo kada smo samo sluganski služili im, a nikada se više nije kralo u Republici Hrvatskoj.
Poštovani državni tajnik Martinović.
Uvaženi zastupniče, vaša replika nije baš nekako snažno doticala ovu temu, ali ja ću ipak reći. Dakle ja nemam nikakve dileme da mi moramo, dakle mi smo postali dio Europske unije. Mi gradimo dakle pravni sustav Europske unije. U ovom slučaju pojačavamo kaznenopravni okvir za progon kriminala na razini Europske unije. Primarno se to naravno odnosno isključivo odnosi na progon počinitelja kaznenih djela na štetu financijskih interesa Europske unije, a to su ustvari financijski interesi svih poreznih obveznika Europske unije, pa i naših. Mislim da nema niti jednog valjanog ali primarno kaznenopravnog razloga da se u tu suradnju ne ide kako bi se taj kriminal što snažnije, sa što snažnijim alatima pa i na toj centraliziranoj razini ali sa delegiranim našim državnim odvjetnicima koji će sjediti u Hrvatskoj i pred hrvatskim sudovima progoniti počinitelje tih kaznenih djela.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Pred ulazak u Europsku uniju naša država je nominalno krenula u borbu protiv korupcije. Pokrenut je velik broj visokoprofilnih slučajeva, ali na žalost bez ikakvog epiloga. Kada su nestali ti europski nadzorni mehanizmi rastopila se i borba protiv korupcije u Republici Hrvatskoj. Da je Hrvatska suverena država u kojoj funkcionira pravna država institucije ja bih se mogao složiti s mojim kolegom Buljem. Ne trebaju nam nikakvi nadzorni mehanizmi iz Europske unije, ali svi znamo da je istina drugačija. I ja ću osobno ovo podržati i nadam se da će ovi mehanizmi doprinijeti odlučnijoj borbi protiv korupcije u Republici Hrvatskoj. I u tom smislu nadam se da ovo neće ostati samo slovo na papiru, nego da će imati utjecaj na isušivanje ove kriminalne močvare u kojoj se Hrvatska nalazi.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Nećete odgovoriti?
Oprostite. Poštovani državni tajnik neki odgovor.
Uvaženi zastupniče Grmoja dakle se s vama slažem da je korupcija jedno društveno zlo protiv koga se moramo boriti svi mi na svim razinama. Naravno da su kaznenopravni alati najučinkovitiji. Dakle dilema da ili ne prekogranična suradnja mislim da je potpuno deplasirana. Mi smo i kao država dok nismo bili članica Europske unije dakle sa niz instrumenata imamo suradnju u kaznenopravnim stvarima i sa trećim državama. Naravno i na razini policija, na razini progona, na razini sudova sa Europskom unijom budući činimo jedan kaznenopravni, ali odnosno uopće pravni okvir nema dileme da je ta suradnja potrebna i nitko ne može biti takav pesimist da može pomisliti da će to biti lošije nego do sada. Dakle, gonit će se kriminal, prekogranični kriminal i u tom će se biti sigurno učinkovitije, što manje dakle vidimo te granice među državama. Evo.
Poštovani zastupnica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani, molim vas, ako nam možete dati podatak, a sigurno ste radili procjenu da bi procijenili kapacitete koji su vam potrebni, s obzirom na to da se ovdje radi o kaznenim djelima kojima se oštećuje EU proračun, a tu spadaju, naravno, i kaznena djela subvencijske prijave, ja bi vas molila da nam kažete, za 2019. g. i prethodne godine, dakle financijsku perspektivu 2014.-2020. koliko je sredstava do sada označeno kao sredstva za koja treba pojačani nadzor ili koja su eventualno bila predmet kaznenih djela subvencijske prijevare odnosno koliko konkretno, o koliko konkretno sredstava se radi i koliko konkretno slučajeva subvencijskih prijevara je bilo i ako imate podatak koliko njih je riješeno?
Poštovani državni tajnik Martinović.
U izradi ovog zakonskog dokumenta, uvažena zastupnice, mi se nismo bavili takvim alatima i ja vam u ovom trenutku ne mogu odgovoriti da bi zadovoljio precizno vaša očekivanja, ukoliko iskazujete kao zastupnica interes, bit će zgodno, obratite nam se i Ministarstvo pravosuđa i uprave će vam sigurno dati te podatke, naravno, u suradnji sa DORH-om i sudovima.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će, hvala lijepo, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić.
Poštovani predsjedavajući, tajniče, suradnici, poštovani kolegice i kolege zastupnici, hrvatska javnosti. Dakle, pred nama je jedan tekst zakona kojima se dodatno želi osnažiti borba protiv teških oblika kriminala, prije svega, organiziranog kriminala, financijskih prevara, subvencijskih prevara i to sa same razine zaštite interesa EU jer je EU temeljno zaključila da već od 2002. g., osnovali su Eurojust, itd., prije toga Europol i sve to skupa, sve te pravne mehanizme kako bi zaštitila svoje financijske interese jer naravno, kako kriminal ne poznaje granica, tako su i oni poduzimali mjere da se nacionalne institucije za borbu protiv kriminala što bolje uvežu, razmjenjuju podatke kako bi bile sve učinkovitije. Nažalost kriminalci su uvijek korak, dva ispred samih intencija i našli su mnoge modele da se ogromna sredstva, milijarde eura, jedan dio tih sredstava ukrade, zatamni, pronevjeri i to se i u Hrvatskoj čini, kolega Benčić je to dobro primijetila, postoje o tome podaci. Jedna od najvažnijih afera prošle godine je subvencijska prevara za ekološku proizvodnju. Tu su u pitanju milijuni i milijuna ili eura i jedna od prvih, sigurno, istražnih radnji upravo europskog tužitelja delegiranog u Hrvatskoj, sasvim sigurno uz naše tužiteljstvo, bit će vjerojatno i to jer smo mi u Hrvatskoj obvezni dio naših sredstava vratiti EU jer je utvrđeno da su zlouporabom potrošeni. E sad, ono što se pokušava u Hrvatskoj napraviti kao pojačana suradnja, mi to Hrvatski suverenisti pozdravljamo jer to je na korist, na dobrobit hrvatskog pravnog sustava za učinkovitu borbu protiv svih oblika kriminala, posebno organiziranog kriminala i ovakvog prevarantskog tipa, međunarodnog i dobro je da ste postavili, to je apsolutno primjereno da ste stavili taj odjel u USKOK, odjel tih delegiranih europskih tužitelja jer je zapravo, njima će tu biti na raspolaganju maksimum informacija, alata pravnih za borbu protiv najtežih oblika kriminala. Praktično, imat će iste ovlasti koje imaju naši kolege iz USKOK-a u Hrvatskoj, imat će isti pristup bazenima informacija. Možda je trebalo po mom mišljenju ili nekako dodatno naglasiti, ali to je sasvim .../nerazumljivo/... to je već i razumljivo da imaju tijesnu suradnju i sa poreznim USKOK-om. Ali to su sad modeli. Sigurnosna provjera, jasno, sve se na njih odnosi. Ono što je trebalo ugrubo predvidjeti u ovom posebnom zakonu, da se ne mijenjaju svi ostali zakoni, nije predviđeno. Predviđa se znači 11 službenika i namještenika i u ovom slučaju 2 delegirana javna, europska javna tužitelja, vidjet ćemo kako u prvim godinama kad im gđa. Kövesi ne daje očito puno zadataka, moguće predviđeno da će raditi poslove isključivo koji se odnose na hrvatski pravosudni sustav, pa ćemo ih za to i dodatno plaćati odnosno refundirati sredstava. Ono što ostaje tu sasvim sigurno jako dobro, da imamo jedan oblik ipak tog stručnog visoko, pa, javnosti podložnog modela nadzora tijela, vanjskog nadzora tijela naših organa u Hrvatskoj, represivnih, jer gđa. Kövesi koja je na čelu tog ureda i sama europska tužiteljica, sasvim sigurno neće biti nikakvih kompromisa, neće imati prema nama i uopće ne sumnjamo da će ona inzistirati da se provedu ti svi zakoni i svi ciljevi koje europska uredba, odnosno 2017/1939 predvidjela, da se ona u potpunosti ispoštuje. I taj vid prijenosa suvereniteta nama nije sporan. To je prijenos suvereniteta koji omogućava svim hrvatskim državljanima da budu pravo sigurniji od prevaranata, lopova, znači mi samo možemo imati korist od takove od takove delegacije dijela pravosudne nadležnosti odnosno pojačavanja upliva europskih tijela pravnih u naš pravni sustav. On samo može kako sada stvari stoje oplemeniti i ojačati i doprinijeti učinkovitosti. Ja se slažem sa svim kolegama koji govore da će to biti i doprinos pojačanoj borbi protiv korupcije u Hrvatskoj. Dapače, naša tijela koja će biti u prilici komunicirati na dnevnoj razini sa kolegama iz Europske unije imat će praktično mimo postojećih mehanizama eurojusta, europske pravosudne mreže, europskog uhidbenog naloga, europskog istražnog naloga oni će imati praktično na dnevnoj bazi suradnji sa svim kolegicama i kolega i to će biti jako velik doprinos borbi protiv kriminala i nama to dapače nama to odgovara, a vidimo čak da si je gospođa Kovesi eurupska tužiteljica zadržala pravo da pokreće stegovne postupke pred državnim odvjetničkim vijećem protiv svojih kolega delegiranih državnih tužitelja što je također još jedan jasan znak da tu kompromisa neće biti i da će u potpunosti nadzirati, tražiti i po stručnoj i profesionalnoj razini, ne samo pravnoj provedba našeg zakonodavstva, naših ovlasti. Ali u svakom slučaju da će nadzirati taj odgovorni profesionalni pristup poduzimanje svih mjera dijeleći te ovlasti sa našim glavnim državnim odvjetnikom. Mislim da je sve dobro izbalansirano osim riječi „potpore“. Vidim novci su osigurani za početak oko 3 milijuna kuna u prvoj godini. Također bih samo tu trebalo pridodati, ja se nadam da će se to riješiti, Hrvatska javnost je bila obaviještena u Izvješću naše glavne državne tužiteljice koja je sada teško bolesna, pa ne može braniti to izvješće ali tamo u izvješću piše da od 2014. naš USKOK nema popunjen odjel za financijske istrage. To je katastrofalno. Taj odjel se mora ustrojiti ako nije kadrovski popunit. Jer ovaj europski odjel delegiranih javnih tužitelja ne može ni funkcionirati ako nema upravo kao alate, kao pomoć suport, ljude najstručnije zadužene za financijske revizije od tih knjiga, sve ostalo pa da se ne blamiramo kako ste predvidjeli popunu kadrovsku odjela delegiranih europskih tužitelja. Molim vas ako to nije učinjeno odmah nađite bilo kako popunu tih 14 što državnih tužitelja, što službenika u Odjelu USKOK-a za financijske istrage. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Očekivanja od borbe protiv korupcije u Hrvatskoj su bila uvijek puno veća od rezultata znači koje smo u konačnici i mi kao građani i društvo dobili. Svi se sjećamo tog procesa pridruživanja Europskoj uniji kada je ta borba protiv korupcije dobila određeni zamah i to sam rekao kroz repliku u smislu pritvora nekih visokoprofilnih, visokopozicioniranih i političara i dužnosnika. Na kraju na žalost vrlo malo je tu bilo nekakvih konačnih ishoda koji bi zadovoljili hrvatske građane. I ono što je sigurno dobro to je određeni nadzor. Sudjelovanje znači Ureda europskog javnog tužitelja i posebno u vidu ovoga što su i kolege prije mene govorile oko određenih subvencija, znači koji dolaze iz Europske unije gdje smo svjesni da ima puno problema. U tom smislu mislim da će i kadrovska rješenja isto tako imati važnu ulogu, ali neovisno i kadrovskim rješenjima i taj pritisak znači taj europski kontekst koji će sigurno utjecati na to da se i naša tijela progona ponašaju drugačije. Evo i u tom vidu očekujem da ta borba protiv korupcije u Hrvatskoj konačno dobije zamah. Vidimo danas da imamo puštanje na slobodu nekih od ključnih aktera afere Janaf. Na žalost ovdje je danas u Hrvatskom saboru odbijeno istražno povjerenstvo iako za to nije bilo nikakvog relevantnog argumentnog razloga. Uvijek su nas kolege iz vladajuće većine uvjeravali da dok traje istraga ne možemo se baviti nekom specifičnom materijom koja je pod istragom tijela. A kada smo ponudili jedno istražno povjerenstvo koje bi istražilo cjelokupni kontekst, vidjelo gdje su problemi u našem sustavu, što mi kao zakonodavno tijelo možemo učiniti to povjerenstvo je odbačeno i još uz nekakve cinične argumente da niti jedno povjerenstvo nikada nije dalo rezultata. Naravno da nije kada su ga vladajući uvijek opstruirali. I na žalost nama još uvijek znači je potreban nekakav nadzor izvana. Nama je još uvijek potreban poticaj izvana. Nama je još uvijek znači potreban podstrek za borbu protiv korupcije. Mi bismo svi bili najsretniji da Hrvatska ima takvo pravosuđe i takve institucije koje su u potpunosti neovisne, kojima ne treba poguranac. Na žalost u nas poguranac ide u smjeru opstrukcije istraga, u smjeru čuvanja u ladicama određenih predmeta. Dovoljno je vidjeti tko su ključni ljudi naše politike, tko upravlja Gradom Zagrebom, tko upravlja i tko ima ključnu ulogu u npr. i u Gradu Splitu u koaliciji sa HDZ-om, a da ne govorim o desetinama, možda i stotinama lokalnih šerifa i čelnika koji su gotovo nesmjenjivi. Posebno tamo gdje je manji broj birača tu se određeni dio tog biračkog tijela kupi, pokrije i tu su promjene gotovo nemoguće. Ovo govorim iz vlastitog iskustva. Uspjeli smo na vlastitom primjeru u jednoj maloj zajednici, lokalnoj sredini, malom gradiću maknuti jednog šerifa, ali bit ću iskren ovdje imali smo puno sreće. Imali smo puno sreće, to je jako teško kada se oni učahure, kada se utvrde tu je gotovo nemoguće nešto napraviti. I tu nam je potrebno da naše institucije, naš DORH, naše pravosuđe rade svoj posao kako treba, a dok to ne dostignemo onda nam je potreban ovakav podstrek znači, izvana. Iako ovaj Ured europskog javnog tužitelja nema ovlasti uhititi osobe za kaznena djela u njegovoj nadležnosti, već će znači ti delegirani europski tužitelji provoditi istrage i kaznene progone zajedno sa nacionalnom policijom i tijelima za provedbu zakona. Znači, ponovno su ključne naše institucije. Ali ipak kada imate nekog iznad sebe odmah je to drugačije i kada ste svjesni ipak da netko kontrolira cjelokupne te procese. Ono što se ovdje treba još reći, da ipak vjerujemo da će ovo osnivanje tog Ureda europskog javnog tužitelja i integracija znači u naš sustav i suradnja sa našim tijelima omogućiti uspješniji progon i povrat ono što je najbitnije ljudima. Ovdje su se smijale kolege iz SDP-a kada je jedan zastupnik u prošlom sazivu pitao gdje su pare, malo je izvedba bila loša, ali je pitanje pravo. Dakle pitanje je uvijek dobro i aktualno tko će vratiti otuđeni, ukradeni novac. To zanima sve hrvatske građane. I ono što želim ponovno s ovog mjesta ponoviti, nevjerojatno je da dva čovjeka koja su danas puštena na slobodu da ih porezna uprava nikada nije istraživala njihov nesrazmjer imovine. To je gradonačelnik Velike Gorice i Dragan Kovačević nikada nisu došli na udar Porezne uprave, a Porezna uprava i akcija Porezne uprave upravo mora biti poticaj za druga tijela, tijela kaznenog progona da reagiraju. Nikada nije istraživan njihov nesrazmjer imovine i to je ono što nas sve ovdje mora zabrinuti. I zato nam je bez obzira na to što bismo mi voljeli da Hrvatska država funkcionira potreban i ovaj podstrek izvana. U nadi da će hrvatske institucije profunkcionirati, da će biti neovisne i da će nam trebati što manje ovih nekakvih packi izvana i prigovora izvana evo ja zaključujem ovu raspravu.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Prica. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Europski javni tužitelj uveden je za borbu protiv počinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije. Podaci nam govore da zbog prekograničnih prijevara proračuni europskih država godišnje gube više od 50 milijardi eura prihoda od PDV-a. Stoga je osnovan Ured europskog javnog tužitelja European Public Prosecutor's Office ili EPPO. EPPO postoji s obzirom da institucije EU kao što su OLAF, EUROJUST ili EUROPOL nemaju dovoljno ovlaštenja za provođenje kaznenih istraga. Stoga su države EU odlučile da je nužno pojačati suradnju na način osnivanja visoko specijaliziranog ureda tužiteljstva. Iz toga proizlaze i promjene zakonskih propisa. Važno je napomenuti da uredba ima prednost pred nacionalnim pravom. Predviđeno je da će ured imati nadležnost nad istragama pokretanja sudskih postupaka kaznenim progonima uz kaznena djela štete proračuna Europske unije. Uredba o osnivanju Ureda javnog tužitelja donesena je 12. listopada 2017. godine. Stupila je na snagu u studenome iste godine. Za prvu tužiteljicu izabrana je Laura Kovesi dok je sjedište ureda u Luxemburgu. Uz glavnu tužiteljicu u radu Ureda sudjeluje i po jedan tužitelj iz svake države članice EU koji čine kolegij Ureda. Pored navedenog u svakoj državi članici Europske unije djelovat će po najmanje dva delegirana europska tužitelja. Decentralizirana tijela u Hrvatskoj dakle čine dva delegirana europska tužitelja. Oni su na operativnoj razini integrirani u hrvatski sustav Državnog odvjetništva. Ali su sastavni dio Ureda europskog javnog tužitelja. Kako je potrebno precizno regulirati odnos odredbi Uredbe i nacionalnog prava postoje dvije mogućnosti. Prva mogućnost je da se parcijalno izmijene i dopune nekoliko nacionalnih propisa. Ili druga, da se donese jedinstveni propis kojim bi se razriješila sva pitanja procesne naravi kao i ona organizacijske naravi te time stvorio okvir za rad Ureda europskog javnog tužitelja. To je svrha donošenja Zakona o provedbi Uredba Vijaća EU 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja EPPO. Sukladno svemu navedenom stvara se nova kategorija tužitelja. Oni su dio sustava Državnog odvjetništva te će biti integrirani u sustav USKOK-a. Stvarno i mjesno nadležan biti će Županijski sud u Zagrebu koje je prvostupanjsko tijelo u onim predmetima u kojima će optužbu zastupati delegirani europski tužitelj. U slučaju sukoba nadležnosti između Ureda europskog javnog tužitelja i nacionalnog tužiteljstva određen je glavni državni odvjetnik kao nadležno tijelo za rješavanje sukoba nadležnosti. U slučaju da je potrebno provođenje stegovnog postupka protiv delegiranog europskog tužitelja, taj postupak može pokrenuti glavni europski tužitelj. Stegovni postupak može pokrenuti država članica uz odobrenje glavnog europskog tužitelja. RH osigurava doprinose za plaće dva delegirana europska tužitelja te iznos plaća i doprinosa na plaće 11 službenika i namještenika odjela delegiranih europskih tužitelja te sredstva kada delegirani tužitelj obavlja i poslove nacionalnog tužitelja. Pored toga predviđeni su i troškovi informatičkog sustava kao i troškove za intelektualne usluge. Iako su zemlje članice EU neke od najbogatijih i najrazvijenijih država svijeta te stoga je za očekivati niži stupnja korupcije u usporedbi sa manje razvijenim državama, nažalost korupcija pogađa i EU. Suvišno je govoriti isto i za Hrvatsku gdje su korupcijske afere nažalost uobičajena pojava. Ponavljam, nažalost. 22 države članice sudjeluju u pojačanoj suradnji. To su Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Finska, Francuska, Grčka, Hrvatska, Litva, Luksemburg, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Latvija, Estonija, Austrija, Italija a zadnje su se pridružile Nizozemska i Malta. Ured europskog javnog tužitelja je nadležan za istrage, kazneni progon i podizanje optužnica sukladno Direktivi EU 2017/1939 od 12. listopada 2017. godine. Upravo u takvom slučaju, „EPPO“ obavlja funkciju tužitelja pred nadležnim sudovima država članica. Upravo to je razlika s obzirom na druga tijela, primjerice OLAF, Europski ured za borbu protiv prijevara koji samo može proslijediti rezultate svojih administrativnih istraga nadležnim nacionalnim tijelima koje onda neovisno odlučuju hoće li pokrenuti kazneni postupak na temelju OLAF-ovih nalaza. Danas samo 50% pravosudnih preporuka koje OLAF proslijedi nacionalnim pravosudnim tijelima bude okončano osuđujućom presudom. Ono što je ključno napomenuti je niska stopa povrata iznosa izgubljenih zbog prijevare. Ured europskog javnog tužitelja stalno je tijelo i koristit će prednosti europske i nacionalne razine. „EPPO“ je važan zato što su dosad samo tijela država članica mogla provoditi istrage i kazneni progon u slučaju prijevara protiv financijskih interesa EU-a ali ovlasti nacionalnih tijela prestaju na državnim granicama. Iz svega navedeno, vidimo potrebu za Uredom europskog javnog tužitelja za borbu protiv korupcije. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, postavila sam pitanje u replici zapravo koje me interesiralo a to je da li su se, kad smo krenuli u cijelu ovu proceduru, da li se radila procjena potrebnih kapaciteta a na temelju dosadašnjih podataka upravo ovih koje ste i vi spomenuli, koji postotak od OLAF-ovih preporuka završi zapravo procesom, koji od tih procesa završavaju osuđujućom presudom i od njih, koliko sredstava uspijemo povratiti. Isto tako, koliko godišnje takvih kaznenih djela imamo koji se tiču zapravo, koji su vezani uz europski proračun, da bi zapravo znali se pripremiti koji su to kapaciteti koji nam trebaju jer nisam to vidjela u obrazloženju kad nam je dolazio zakon ali sam mislila da ste to možda radili, mislim da bi to svakako bilo dobro napraviti iz razloga da se mogu planirati potrebni kapaciteti jer kapacitet nije samo tužitelj nego i sve ono što će zapravo trebati za provođenje istraga. Htjela sam također napomenuti jednu bitnu stvar a to je da delegirani europski tužitelji između ostalog da bi se prihvatili kao takvi jer predlažu ih nacionalne države, dakle predložit ćemo ih mi, izabrat će ih glavni europski tužitelj na prijedlog kolegija, međutim oni moraju biti dokazani neovisni i zaista bi apelirala ovdje da se na neki način propišu načini dokazivanja tih kriterija i općenito kriteriji podrobnije definiraju i da nemamo slučajeve kao što smo imali kod izbora glavne državne odvjetnice da se svi šalju u slobodnom stilu gdje se kao kriteriji za izbor navodne osobne činjenice iz povijesti obitelji kao relevantne za to radno mjesto, bilo bi jako dobro da tu vrstu sramotitisa izbjegnemo. Dakle, što se tiče materijalne nadležnosti ovog europskog javnog tužitelja, dakle tiče uglavnom onih kaznenih djela koja su vezana uz europski proračun kao što smo rekli. I sad tu ja očekujem da će zapravo biti dosta posla jer smo već i u ovoj prvoj financijskoj perspektivi 2014.-2020., ima li prilike vidjeti zapravo brojne slučajeve i brojne afere vezane upravo uz korištenje europskih fondova odnosno ono što odgovara opisu kaznenog djela subvencijske prijevare. Primjerice tako hrvatska Vlada se svako malo pohvali projektom Slavonija, Baranja i Srijem i napominje kako je 16,5 milijardi kuna već investirano u taj projekt. Treba imati na umu da se radi o ugovorenim projektima a ne izvedenim još uvijek i da neki traju do kraja 2022. godine. Pa tako je recimo iz tog programa a projekta Slavonija, profitirao naravno, profitirala obitelj g. Franje Lucića gdje je tvrtka Tofrado iz Pleternice u vlasništvu Tomislava, njegovog sina uspjela osigurati veliku subvenciju u iznosu od 14,8 milijuna bespovratnih kuna. Polovica tog iznosa dobivena je za restrukturiranje i modernizaciju povećanja konkurentnosti poljoprivrednog gospodarstva i to tvrtka koja se ranije nije bavila nikakvom poljoprivrednom proizvodnjom već isključivo trgovinom ali je ukupno uspjela dobiti gotovo 14 milijuna kuna. Ali to nije sve, dobio je i drugi Lucićev sin, dobila je i njegova svojta, dobio je ženin nećak, sve zajedno kako su novinari istražitelji izračunali, obitelj Lucić je iz projekta Slavonija dobila 16 milijuna kuna. Pri tome je Franjo Lucić kao bivši vlasnik dvije propale tvrtke, svu svoju imovinu prenio na djecu tako da on od imovine ne posjeduje ništa sada osim njive vrijedne 15 000 kuna pa eto Porezna uprava ni njemu ni njegovoj supruzi nije uspjela naplatiti porezni dug tada u iznosu od 700 000 kuna. Super, dobiješ od države 16 milijuna, duguješ još 700 000 i onda ti se ne može naplatiti jer si sve prenio na djecu. Da ne govorimo da je iz projekta Slavonija dobila i značajna sredstva obitelj Aladrović i to nekoliko članova obitelji našeg ministra, našlo se i za sina poznatog osuđenog nasilnika u obitelji župana Tomaševića. Ali zanimljivo je naravno kad pogledate sve to koja se i vrsta projekata financira kroz taj projekt Slavonija pa tako primjerice meni uvijek zapadne za oko projekt od 9,4 milijuna kuna koji se zove „Kuća čaja, oaza mira“ gdje gradimo u Slavoniji čak 6 građevina kušaonica čaja na tom jednom mjestu, mislim da je u Špišić Bukovici, edukacijsku dvoranu, poučnu stazu itd., i sve je to lijepo, diže neku turističku infrastrukturu ali ajmo bit realni, da li je to prioritet ulaganja u Slavoniju i nisu li ljudi trebali prioritet ulaganja u Slavoniju? I kad sam analizirala sve projekte iz ... [[Govornik se ne razumije.]] projekta Slavonija, vidjela sam da naravno velik dio njih ide u infrastrukturu ili neke projekte vezane uz infrastrukturu, dio velik u gospodarstvo a zapravo prioritetno upravo zbog velikih nejednakosti, upravo zbog velike stope siromaštva, bilo je ulaganje u ljude. Nažalost, to se nije tako dogodilo. Dakle, što se tiče subvencijskih prevara, moramo reći evo, još jedan slučaj koji začudo evo nije od HDZ-a, da ne kažete da samo vaše slučajeve nabrajam pa da sam pa da sam po tome pristrana, ovaj nije, za ovaj je kriv direktno bivši ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Dakle, to je slučaj Pipunić Marka i tvrtka kćeri Žito d.o.o.-a. Dakle on je otvorio tri firme, sa sve tri firme se prijavio za potporu, dobio 38 i pol milijuna kuna odobrenih potpora po tvrtci, međutim naravno, u nekom trenutku, EU je shvatila da je on otvorio tri različite firme samo zato da bi mogao kroz tri firme povuć sredstva i da se zapravo radi o prevari. I tu je pokrenut postupak dakle protiv njega i ono što se u međuvremenu dogodilo je da ta sredstva nisu uspjela biti vraćena nego dapače, da mu je država to trebala isplatiti jer su izgubili slučaj na sudu. A kako su izgubili slučaj na sudu, o tome sam vam nešto danas govorila. Dakle, izgubili su slučaj na sudu na način da je predmet nakon žalbe na prvostupanjsku odluku bio dodijeljen ne automatskom i nasumičnom dodjelom nego dodjelom jednom rješavatelju i to na način da si je predsjednik ili predsjednica suda dodijeli sama taj slučaj sebi. I to nije jedini slučaj takav koji si je sama sebi dodijelila. Država RH gubi taj slučaj, mora uplatiti tim firmama to što su kao po ugovoru trebale dobiti od europskih sredstava, 38 milijuna kuna i koji je epilog? Država to uplati, a lijepo g. Pipunić proda 50%-tno vlasništvo udjela u ti firmama jednoj mađarskoj firmi pa smo evo tako fino pomogli razviju tvrtke koja na kraju krajeva više nije ni naša. Dakle, hoću vam reći da način na koji smo do sada upravljali čitavim procesom nadzora, detektiranja subvencijskih prijevara i onda postupaka sudskih oko toga je zaista bio loš i zaista se veselim uspostavi ove pojačane suradnje i zaista mislim posebno imajući na umu da je glavna europska tužiteljica Laura Kovesi, poznata borkinja, antikorupcijska borkinja iz Rumunjske koja je uspjela ugled antikorupcijskog direktorata dići na 60% povjerenja građana, 60% povjerenja su građani, 60% građana Rumunjske je imalo povjerenja u nju i njen rad pa tako vjerujem da ćemo uspjeti sa tom suradnjom uspostaviti mehanizme barem na borbi protiv korupcije u pogledu europskih sredstava. Kada bi to još uspjeli napravit u pogledu sredstava koja dolaze iz državnog proračuna i u pogledu svih ostali antikorupcijskih djela, gdje bi nam bio kraj. I želim na kraju poručit da je jedna od ključnih stvari kada ulazimo sad u ovaj proces je da stvorimo kriterije za odabir koje će ne samo biti dobri zbog toga jer se radi o pojačanoj suradnji sa europskim uredom nego koje ćemo onda primjenjivati na naše državne odvjetnike. Pa ajmo vidjet, možda ovo pokrene neki val da dižemo ukupne kriterije koje imamo pri odabiru onih koji trebaju voditi kaznene postupke u antikorupcijskim slučajevima. Hvala.
Hvala lijepa. Evo došlo nam je vrijeme da malo opet provjetrimo prostoriju pa ćemo se vidjeti u 18 i 15. STANKA U 18,03 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,15 SATI]] Evo kolegice i kolege, nastavljamo dalje s radom. Sljedeća je rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženog zastupnika Dražena Bošnjakovića, videolink. Pozdravljam, izvolite.
Pozdravljam. U ime Kluba zastupnika HDZ-a iznosim naš stav vezano uz Zakon o provedbi uredbi Vijeća EU o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja. Ured europskog javnog tužitelja je zapravo jedna ideja o kojoj se dugo jedan projekt, o kojem se dugo u EU raspravlja i iskreno, njegova ideja i cilj je zapravo odgovoriti na financijske prijevare koje se dešavaju unutar EU. Unija je svjesna zapravo da su vrlo često njeni financijski interesi ugroženi radi raznih kriminalnih skupina. Zapravo još postoji jedna i direktiva EU parlamenta i vijeća iz 2017. g. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije. Temeljno kod te ideje zapravo, ona je preporučila i određeni normativni i određeni institucionalni okvir kako bi se Unija što snažnije i efikasnije borila protiv ovakvih pojava i mi smo u našem zakonodavstvu, dakle izmjenama Kaznenog zakona iz 2018. g. odgovorili na to pitanje i prepoznali smo sva ona kaznena djela koja imaju utjecaj i znači sva ona kaznena djela koja mogu štetiti financijskim interesima Unije, kao što su utaja poreza ili carina, subvencijske prijevare, prijevare u gospodarskom poslovanju. Također, i ona djela koja utječu snažno na financijske interese Unije, a to su pranje novca, pa primanje mita, davanje mita, utaja, pronevjera na radu i to su sva djela koja u principu u svom opisu slijede zapravo one okvire koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] sa tom direktivom koju smo mi ... [[Govornik se ne razumije.]] što ćemo mi to implementirali nego ... [[Govornik se ne razumije.]] ovdje je prvenstveno riječ o ... [[Govornik se ne razumije.]] nacionalna zakonodavstva, svi mi moramo sudjelovati u tom. Kao što znamo, u ovom projektu ne sudjeluju sve zemlje članice EU, tu je riječ o 22 zemlje jer bilo je dosta prijepora u tom procesu, neki su smatrali da se treba boriti na taj način, neki su smatrali da je Unija već ima jedan dobar institucionalni okvir kroz OLAF, kroz Eurojust, Europol, da su to sve organizacije koje prvenstveno trebamo angažirati u svemu tome, međutim, onda se u procesu zapravo cijele te ideje ipak pojavilo da je potrebno jedno ovakvo, da kažem, nadstranačko tijelo u okviru kojeg bi bila organizirana borba protiv financijskih prijevara. Podržavamo ovaj zakon i mislimo da je on i nomotehnički dobar, jednim zakonom zapravo u naše zakonodavstvo prenese i provede uredba vijeća, da to ne bude moguće, to bilo organizirati na način da se promjene i neki zakoni kao što ... [[Govornik se ne razumije.]] ali mislimo da je baš ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] ovoj stvari urede. U okviru te rasprave iznimno je važno reći da ta borba mora biti učinkovita i ta borba ne može biti ograničena samo na jednu državu, ne može bit ograničena samo na nacionalno zakonodavstvo nego se tu ovaj, Ured europskog javnog tužitelja smatra kao jedna poveznica, kao jedan koordinator svih aktivnosti na razini nacionalnih zakonodavstava svih zemalja članica. Tu vidimo zapravo da je organizacija tog Ureda na jednoj centralnoj i na jednoj decentraliziranoj razini. Ova centralizirana se sastoji zapravo od same glavne tužiteljice koja ima svoje zamjenike i zapravo taj ured čini jedan predstavnik iz svake zemlje, ... [[Govornik se ne razumije.]] svake zemlje, a ovi delegirani su zapravo na razini nacionalnih zakonodavstava, ali su dio cijelog tog projekta Ureda europskog javnog tužitelja. Kod nas je to određeno da je to u USKOK-u i tu zapravo što se ... [[Govornik se ne razumije.]] tiče to će biti zapravo sa svim zemljama ... [[Govornik se ne razumije.]] itekako izazova i prostora zapravo za onu nadogradnju tog sustava jer tu ćemo vidjeti da postoje veliki izazovi u samim nacionalnim zakonodavstvima koji su od zemlje do zemlje različiti i vidimo zapravo da ... [[Govornik se ne razumije.]] zemljama i sami kazneni postupak ima ... [[Govornik se ne razumije.]] onda su tužitelji ... [[Govornik se ne razumije.]] istrage određenoj korelaciji sa sudom, konkretno kod nas sud mora dozvoliti, odobriti i potvrditi i optužnicu i pokretanje istrage i mora zapravo donositi odluku o odobravanju pritvora i sve neke procesne stvari, koje recimo, u nekim drugim zemljama sud nema. I stoga će taj Ured morati zapravo voditi jako računa o tome da funkcionira u okviru različitih nacionalnih sustava i to tako dakle, ... [[Govornik se ne razumije.]] gledajući, a opet ako gledajući institucionalno i kako ovaj, postoji unutar samih ... [[Govornik se ne razumije.]] zakonodavstava, vezano za različite zemlje, postoje i različite definicije samih kaznenih djela koja se reflektiraju na financijske interese. ... [[Govornik se ne razumije. Govornik se ne razumije.]] itekako imati još prostore i bit će izazova da se njegovo djelovanje harmonizira jednom ovakvom ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje svaka zemlja ima svoja neka specifična i različita rješenja. Sve to ne smije biti zapreka da sustav ... [[Govornik se ne razumije.]] Jasno je da ovdje Hrvatska se našla u onom krugu zemalja koje tu ideju i ovaj projekt podržavaju, što mislim da je dobro i mislimo da to zapravo može se dobro realizirati i na borbu protiv korupcije i na borbu protiv kriminala i na našoj naravno nacionalnoj razini, da to može bit sutra jedan podstrijeh za kvalitetnije i bolje funkcioniranje sustava koji se odnosi, koji je ograničen samo za unutar RH. Ali u svakom slučaju, ovo je jedan institut koji već ima jedan dugi niz godina da se o tome razgovara i apsolutno ukoliko ne bi bile te poveznice sa nacionalnim zakonodavstvima, sa nacionalnim institucijama, nacionalnim tužiteljstvima, jasno da ne bi mogao zaživjet kao nekakvo nad tijelo koje nema dodira sa nacionalnim. Mi ova rješenja koja su ovdje u zakonu podržavamo, smatramo da model jednim zakonom se to regulira i da se to implementira u sudstvo, da je dobro rješenje, smatramo da u budućnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] pratiti kako se ova institucija razvija, kako ona funkcionira i suglasno sa svim drugim zemljama članicama Unije koje podržavaju osnivanje ureda će sudjelovati u raspravi i nadogradnji tog nacionalnog okvira i sigurno da ćemo ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo u okviru našeg zakonodavstva i našeg i našeg sudstva, mi smo i izbrali osobu koja će biti članica tog ureda na onoj centralnoj razini i u jednoj transparentnom postupku ... [[Govornik se ne razumije.]] kandidate, imali smo posebno povjerenstvo koje je bilo ovlašteno predložiti izbor i taj postupak je proveden. Negdje u nekim zemljama primjerice u Malti, znam gdje je bio problem da čak nisu imali kandidata koji bi uopće ispunjavao uvjete da tamo bude i unio se i komisija bavi zapravo sa tim problemima, doskočiti kako te probleme riješiti no u svakom slučaju, Unija je potpuno svjesna da proračun koji ima, da svi oni procesi kojima se taj proračun realizira po državama članicama jeste podložan i nekakvim neželjenim situacijama i nekakvim neželjenim procesima gdje se kriminalne skupine javljaju i oni iznalaze metode kakav god bio sustav, oni nalaze svoje metode i načine da djeluju izvan okvira zakona. Stoga, proračun EU-a koji opet na neki način i mi participiramo svojim uplatama u taj proračun, i mi participiramo i određenim zahtjevima da dobijemo određena sredstva iz tog proračuna, moramo ga zajedno sa svim drugim državama članicama ... [[Govornik se ne razumije.]] Ovime hoću reći zapravo da proračun i financijski interesi EU-a nisu nešto nadnaravno, nešto što mi zapravo ne doživljavamo ... [[Govornik se ne razumije.]] tu jasno je da participiramo i mi i kroz ove uplate gdje uplaćujemo prihode u taj proračun ali i kroz onaj drugi dio koji nas jako zanima, gdje vidimo ... [[Govornik se ne razumije.]] financijskoj zapravo perspektivi i participiramo značajno kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo mi podržavamo ovaj zakon i podržavamo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ovime smo zaključili raspravu u ime klubova, slijedi pojedinačna rasprava, prvi je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, poštovana pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Na ovaj način mislim da znamo da uredbe vijeća implementiramo u naš pravni sustav preko nacrta prijedloga zakona, takva je jedna uredba pred nama vezano iz 2017. g., vezano za suradnju i vezano za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja. Ona je naslonjena na onu „glavnu direktivu“ a to je kolokvijalno rečeno, PIF direktiva, isto iz 2017. g. vezano za suzbijanje prevare počinjene protiv financijskih interesa Unije u kazneno-pravnim tj. u kaznenim djelima i ove dvije uredbe su povezane, čuli smo evo i u samom uvodnom izlaganju državnog tajnika zašto implementiramo ovaj novi institut Ureda europskog javnog tužitelja a i sami znamo i vidimo, usvajanjem novog proračuna EU-a i implementacija normalno, tih sredstava i u nacionalne proračune, koliko je ovaj institut biran i koliko će biti zanimljivo pratiti razvoj upravo i osnivanja ali i rada samoga Ureda europskog tužitelja ali i delegiranih tužitelja na samim nacionalnim razinama. On se ustrojava i središnje i decentralizirano, kao što smo čuli na središnjoj razini već je glavna europska tužiteljica na mandatu od 7 g. i preko svoga i kolegija ali i preko svojih delegiranih europskih tužitelja, nadzirat će upravo kaznene stvari vezano i za kazneni progon ali i podizanje optužnica protiv počinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa EU-a na temelju ove i ove dvije direktive. Ona će i kada mi predložimo naše delegirane tužitelje europske, imati evo i zadnju riječ vjerojatno koga će i prihvatit u svoj ured. Ovim zakonom rješavamo niz pitanja od samih ovlaštenih tužitelja, stvarnu i mjesnu nadležnost koju smo ovdje stavili na Županijski sud u Zagrebu, ja se pitam, mislim mogli smo ovo malo i decentralizirat, možda malo već opterećeni Županijski sud u Zagrebu malo pustiti ove nadležnosti pa možda to spustiti na razinu Županijskog suda u Splitu i eventualno ovaj ured otvoriti u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji, mislim da ne bi imali nikakvu zamjerku oko toga. Jedina iznimka vezano za stvarnu i mjesnu nadležnost je u samim postupcima prema maloljetnicima gdje će se i primjenjivati Zakon o sudovima za mladež. U uvodu nisam uspio dobro shvatiti, tj. ni pitati samog državnog tajnika, a to je vezano za samo osnivanje ureda, oke, koji će funkcionirati u Zagrebu, zanima me što se tiče sredstava koje će koristiti upravo ovaj Ured i naši delegirani europski tužitelji, hoće li, jer oni idu iz sredstava EU ili će biti na teret RH. Jer, vidio sam negdje da će ipak, da smo, da smo se usuglasili oko modela part time, za razliku od full time, tako da ovi delegirani europski tužitelji svejedno će raditi i na nacionalnim predmetima. Ali i netko je, neki klub je prije toga pitao koliko ovakvih predmeta je bilo, mislim da je od 2016. do 2019. predmeti vezano upravo za delegaciju tj. vezano za EU bilo je nekih 22, tako da opet, tu trebamo vidjeti i opterećenje samih tih tužitelja koliko će oni moći upravo stići sve to odraditi, ako će raditi ipak i djelomično na samim nacionalnim predmetima. Znamo koliko je Hrvatska u ovom proračunu osigurala sredstava u sljedećem 7-godišnjem financijskom planu, tj. sve skupa u sljedećem desetljeću, to je 24,2 milijarde eura. Znamo i koji je tu gospodarski interes, ne samo RH nego i EU, tako da normalno da se moraju te materije zaštititi i bit će itekako zanimljivo kako će ovaj Ured funkcionirati i na koji način će se postaviti u samoj RH. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnice Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Pa činjenica je da su hrvatski građani nezadovoljni sa pravosuđem u cjelini, a osobito su nezadovoljni sa radom tijela kaznenih progona, nekako smatraju da je poražavajuće stanje i poražavajući rezultati u borbi protiv korupcije najvećim dijelom njihova krivnja. Pa onda svi već sada srdačno pozdravljaju uspostavljanje ovakvog jednog ureda, misle da je to srebrni metak koji će riješiti sve naše probleme. Da se odmah dobro razumijemo, načelno podržavam i to srdačno i ja, veselim se njihovom radu, očekujem dobre rezultate, ali ujedno želim ovom prilikom i ukazati na nekoliko problema jer ih nećemo čuti niti u ovoj sabornici, a usuđujem se tvrditi da će biti i malo sudaca i malo državnih odvjetnika koji će otvoreni, glasno i jasno progovarati o njima u javnosti. Naime, kako je ovo zamišljeno. Ovo je provedba jedne uredbe Vijeća EU, dakle imati ćemo središnji ured u Luksemburgu gdje će glavna europska tužiteljica biti Laura Kövesi i njezini zamjenici će biti po jedan europski tužitelj od svake od 22 države članice. I imat ćemo pored toga decentraliziranu razinu koja se sastoji od decentraliziranih europskih tužitelja koji su smješteni i djeluju u svojim državama članicama uz posebne ovlasti i položaj koji su im dodijeljeni i imaju iste ovlasti kao nacionalni tužitelji u pogledu istraga, kaznenog progona i podizanja optužnica. Gdje je problem? U obrazloženju ovog prijedloga i sam predlagatelj kaže da je uredba vijeća EU nadređena nacionalnom pravnom poretku i ima izravnu primjenjivost i to samo po sebi pokazuje čim mi donosimo ovakav zakon, da naše pravosuđe nema samosvijesti, nema samopouzdanja, nema hrabrosti izravno implementirati, odnosno izravno provoditi jednu uredbu Vijeća EU koja zapravo, ono po slovu zakona je već sada u Hrvatskoj na snazi. I onda mi tvrdimo u obrazloženju ovog zakona, da smo analizom odredbi te uredbe i našeg nacionalnog zakonodavstva vidjeli da postoje neke neusklađenosti, pa ćemo ih kao ovim zakonom ispraviti. Ja izražavam duboku, duboku sumnju da se ovdje radi o tome. Ja mislim da mi na mala vrata onako, skriveno negdje u fusnotama ovdje želimo djelatnike decentralizirane razine EU tužiteljstva na neki način staviti pod kapu i pod čizmu nacionalnog državnog odvjetništva i to temeljim na nekoliko razloga. Dakle, sažet ću u bitnom. Dakle, uredba Vijeća zahtjeva od država članica koje sudjeluju u ovom mehanizmu pojačane suradnje, da odrede nadležna nacionalna tijela za izvršavanje određenih propisanih zadaća i predlaže se ovim prijedlogom zakona da se propiše ovlast glavnog državnog odvjetnika RH da bude nadležno tijelo za rješavanje sukoba nadležnosti između nacionalnog tužiteljstva i Ureda europskog javnog tužitelja. I što to sad u praksi na konkretnom predmetu može značiti? Zamislite da naši nacionalni ali europski tužitelji žele se baviti jednom istragom, malverzacija u korištenju EU fondova i da bi se to trebalo provoditi na temelju uredbe Vijeća EU i na neki način pod nadzorom ovog središnjeg ureda u Luksemburgu, ali naša evo, trenutno, glavna državna odvjetnica ili bilo tko tko ju naslijedi, a ne, ne, ne, to je naša nacionalna nadležnost i to će raditi naš USKOK i naš DORH. I tu cijela priča pada u vodu. Dakle, po meni ako su u nekom trenutku u sukobu o tumačenju nadležnosti s jedne strane naše nacionalno tužiteljstvo a s druge strane središnji ured u Luksemburgu i njihovi decentralizirani tužitelji ovdje u Hrvatskoj, onda mi je potpuno nelogično i zapravo mi je pravni apsurd da mi dodjeljujemo jednoj od strana u tom sporu da presudi ovaj sukob oko delegiranja odnosno definiranja nadležnosti. Ovaj zakon je zapravo nepotreban, u ovom obliku i ovom sadržaju, a kažem, pokazuje nemoć našeg nacionalnog zakonodavstva da izravno primjenjuje uredbe Vijeća EU-a. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala, potpredsjedniče. Kolegice Orešković, kontradiktorno mi je malo, u početku ste govorili da će ovi europski delegirani tužitelji bit iznad naših, onda govorite da će naša glavna tužiteljica moć odabirat nadležnost. Mislim, oko samog sukoba nadležnosti, tko bi trebao u konačnici presuditi? I pak, ne moramo gledati ovaj novi institut kao strano tijelo. Normalno, ulaskom u EU, dio suvereniteta pa tako i pravosudnoga smo neću reć predali, nego smo ušli u jednu uniju i igramo po možda malo drugačijim pravilima, ali ne moramo gledati, ipak će ovo biti naši tužitelji, ne moramo to gledat kao strano tijelo da netko nama nešto nameće ili da će se oni baviti nekim stvarima koje nisu domaće. Ti delegirani tužitelji će bit ipak imenovani od naše strane. Hvala.
Odgovor.
Da, da, niste dobro razumjeli. Pa nije bitno jesu naši ili vaši, bitno je da budu neovisni. A sad samo da vam pojasnim na način na koji vi to možete shvatiti. Kad imamo u hrvatskom zakonodavstvu sukob između dva suda ili dva različita tijela o sukobu nadležnosti, onda u pravilu taj sukob nadležnosti rješava neposredno više zajedničko tijelo, jel tako? Mi smo u ovom zakonu odustali od tog principa, dakle u situaciji kad imamo spor između dvije strane, jednoj od te dvije strane smo dali pravo da taj spor razriješi. Mislim da bi ovo trebalo svakom prosječnom građaninu bit jasno da ovdje nešto nije u redu. Nije intencija da ovlašteni tužitelji imaju, kako bi to rekla, glavnu državnu odvjetnicu kao nekog tko im je nadređen i tko ga se na neki način boje. Time ćemo oslabiti ono što se uredbom Vijeća EU-a želi postići i sve ono o čemu se naši građani nadaju.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika. Izvolite, uvaženi zastupnik Bačić.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Čl. 238., ja se nadam da griješim u ovoj povredi Poslovnika, rekli ste da ćete mi objasniti kako bi ja mogao shvatiti. Ja se nadam da to nije bilo s visoka pošto sam kolega pravnik kao i vi, i ne trebamo to gledat kako bi netko shvatio u smislu kako će shvatiti naš prosječni građanin, ne trebamo baš sa visoka gledati ni na građane da neke dijelove neće shvatiti a kamoli na mene, ali nadam se da griješim. Hvala.
Dobro.
…/Upadica Orešković: Ja mislim da to naši građani shvaćaju, mislim da vi niste./…
Nemate odgovor, nije replika bila. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa molim vas, izađite, otiđite na svoje mjesto jer nije replika, vi ste završili a vi g. Bačiću, dobivate opomenu. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo da malo pomognemo našima, vrijednome osoblju koje je cjelodnevno ovdje uz nas. Kad govorimo o javnom tužitelju europskome, znam da će biti imenovan u Hrvatskoj decentralizirani javni tužitelj, njegov ured ovdje koji će imati u Hrvatskoj, međutim ja bih rekao ovdje državnom tajniku i pomoćnici ministra da hrvatski narod ima 5 zamjerki a to sam rekao i najveći, nepovjerenje u 5 stvari, to sam rekao i predsjedniku Vrhovnog suda, g. Đuri Sessi, kad sam rekao prvo je pravosuđe, drugo je pravosuđe, treće je pravosuđe, četvrto je pravosuđe i peto je pravosuđe i jedno što je najbitnije, to je, ja sam rekao Đuri Sessi da je najbitnija kesa, pravosuđu je jedno od nešto najbitnije kesa i to ne povjerenje je dovelo do toga, razine da gospodarstvenici, razvoj RH stagnira a vidjeli smo kako Hrvatska funkcionira i cijeli sustav na slučaju Janaf, kako korupcijska hobotnica ima neovisno, kako ima utjecaja u neovisna tijela kako se probijaju mjere i na koji način funkcionira. Ako vi mislite da mi prepisivanjem uredbi, direktiva i delegiranjem jednoga tužitelja kojeg će imenovati europski tužitelj, tj. imenovanje je na temelju, iz Hrvatske će imenovati neko, u biti dal mi mijenjamo taj sustav. Mi moramo, danas ste trebali kolega Bačiću, kolege iz HDZ-a pokazati kad je bilo povjerenstvo da se istr4aži utjecaj politike na neovisna tijela. Pa vi znate uvaženi državni tajniče, da je sve politika što se tiče pravosudnih tijela, vi pomoćnice ministra. Sve. Sve. Od imenovanja, određivanja sudova, općinskih, broja, sve je politika, sve. I sve u kesi. To sam baš rekao Đuri Sessi. Kesa, kesa, kesa. I ako mi ozbiljno kao saborski zastupnici nismo spremni i nemamo hrabrosti osnovati povjerenstvo da vidimo utjecaj politike na neovisna tijela koja su vidljiva u Janaf-u, Krš Pađene, to košta naše građane. A govoriti o subvencijama, poticajima i sufinanciranju iz europskih fondova, nikada više, evo nabrojit ću nekoliko primjera. Nikada više sredstava nije davano u poticajima u poljoprivredi utučeno nego sada. Nikad manje nismo proizvodili, nikad manje domaćih proizvoda. I nikad više uvozili. Šta vam govori? Da poticaji bilo europski, to su isto naši ali mi smo, Hrvatska je član, znači to plaća EU, hrvatski građani i tu administraciju, te fondove, znači da u biti taj novac se ne daje gdje se trebao davati. Daje se ljudima, recimo u mljekarstvu, u uzgoju govedarstva, daje se ljudima koji ne znaju koliko krava ima sisa. Ja vam to mogu potvrditi po pitanju krških pašnjaka. Dobivaju poticaje za eko održavanje krških pašnjaka ljudi u kršu doli koji ne znaju kako krava ima sisa, kako izgleda krava, što je vol, što je bik, što je krava, ne znaju, primaju poticaje i to je činjenica. A da ne govorim o javnim nabavama. Javne nabave su JANAF, vidli ste šta ima, imate klupu tu jednoga uvijek imate nekog iz pravosuđa, 3 ministra, imate brojača novca, kesa se donese, stavi u brojač, na brzinu se to izbroji, tu dođe, što se tiče energetike, ministar ugroze okoliša Ćorić ili dođe čovjek koji voli igrati na karata, Butković, on inače, doš'o igrat na karata od velike ljubavi o kartama i to se to ... [[Govornik se ne razumije.]] i tako se rješaju javne nabave, da bi na kraju vi uništili konkurenciju, konkurenciju, a da bi imali dobre sponzore. I nesrazmjer imovine, nitko nije Kovačevića Dragana pitao o nesrazmjeru imovine nit će ga tko pitati. Tako si u gospodarenju otpada, centar gospodarenje otpada, pa mi bi mogli cijelu priču, poglavito javne nabave, poticaje, subvencije iz EU fondova raspravljati. Ali ovo nije rješenje jer mi nemamo hrabrosti, mi, pokazati tim, da stanemo na stranu neovisnih tijela, nemate hrabrosti zato što triba uvijek utjecati na neovisna tijela kako bi opstali u sustavu igrači koji vuču konce u sjeni, po klubovima, mračnim, crnim, tamnim i to vrijeme kada su ljudi biže, kada imamo mjere korona, one navodno kartaju, ali sa novčanicama i punom kesom para.
Jednu repliku imamo, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
E poštovani kolega Bulj, dakle, slušajući vašeg prethodnika, kolegu Grmoju koji je rekao da će podržati ovaj Ured i tako, ali i vaše izlaganje, ja bi vas molio da odgovorite na pitanje, zapravo na jednu konstataciju gdje ste se referirali da nije Kovačeviću imovina, porezna uprava mu nije uopće došla. No ovim novim, Nadanu Vidoševiću, vidimo i sad je došla, itd. Međutim, činjenica je da od 2014. g. dakle po Izvješću naše glavne državne odvjetnice, od 2014. g. u odjelu za, u odjelu USKOK-a mi nemamo ustrojen, znači on je predviđen, odjel za financijske istrage, od 2014. on nije popunjen. Pazite, on nije popunjen, pa osim poreznog USKOK-a nema ni tko, pa vas molim, dajte to u duhu ovog sada jednog novog prijedloga.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa meni uvijek padne napamet bivši ministar za vrijeme premijera Sanadera, evo, pitajte kolegu Bačića, državnog tajnika Borića, pitajte znadu li ili primjer predsjednika HS-a g. Jadrokovića, znadu li Sanadera. Oni kad međusobno razgovaraju, kad je nešto o Sanaderu, mi ga ne znamo koji je to. Govorim o premijeru, zašto? Jer sustav, jer sustav, ako nema namjeru da se bori protiv toga i ako mi kao saborski zastupnici, danas, vi kolege, vi, vi, vi, gledajte me, ste glasali protiv istražnog povjerenstva koje će biti, mi saborski zastupnici koje narod legitimira, da vidimo utjecaj politike na neovisna tijela, onda kolega Sačić, pa mogu oni tu metit 300 ljudi, ako mi ne pokažemo političku volju u borbu protiv te nemani u korupciji i kriminalu, vjerujte mi, nema ništa iz toga. Taj sustav će i dalje biti hranidbeni lanac, poglavito u politici i kroz političke kampanje.
U ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik, Juro Martinović.
... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala vam predsjedavajući HS-a. Zastupnice i zastupnici, hvala vam na, ja bih rekao konstruktivnim diskusijama oko ovog zakonskog dokumenta koji, a većina se vas složila je neminovan, potreban, dakle i u tom smislu me veseli način na koji ste u pravilu danas diskutirali, bar vi koji ste govorili o biti koji ste govorili o tom zakonu. Dakle imamo potrebu kratko, jedna zastupnica je problematizirala kapacitete i sredstva za rad, naravno, sredstva za rad su osigurana, ona su u prvoj godini negdje oko 3, 3,5 milijuna, nešto manje zato što će u prvoj godini biti projicirano najviše troškova, u drugoj godini je to negdje na 2,5 milijuna i tako bi trebalo biti za ubuduće. Ti se troškovi odnose na sve ono što će taj odjel USKOK-ov trošiti, na primarnu radnu snagu da to dvoje ljudi za koje ćemo plaćati doprinose, dakle zdravstveni i mirovinski, ustvari će to plaćati oni sami iz svoje neto plaće, onda će im država refundirati. Dakle, sredstva su osigurana. Problematiziralo su se kriteriji koji nisu vidljivi iz ovog zakona, vjerujte mi da su kriteriji jako precizno i kvalitetno propisani i oni su propisani Pravilnikom o uvjetima i postupku predlaganja kandidata za imenovanje delegiranih europskih tužitelja i taj pravilnik je danas stupio na snagu, objavljen u Narodnim novinama. Dakle, kolegica Orešković je problematizirala da li je bio ovaj zakon potreban. Ja vam moram reći da nemam nikakve dileme, ali ajmo reći, mogu za sebe reći da nisam bitan, radna skupina je radila na ovom zakonu koja je bila sastavljena od predstavnika akademske, dakle znanstvene zajednice, Katedra Pravnog fakulteta u Zagrebu, predstavnici DORH-a, Vrhovnog suda, odvjetništva i naravno, ovaj dio u Ministarstvu pravosuđa, sada Ministarstvo pravosuđa i uprave, dio Uprave za kazneno pravo. Radio se ozbiljan i težak posao u komunikaciji sa Bruxellesom, u komunikaciji sa našom predstavnicom u Europskom javnom tužiteljstvu, dakle, sve države članice koje su pristupile ovom projektu, a njih je 22, pristupile su na isti način, dakle uredba je kao takva, naravno, izravno primjenjiva na, u našem pravnom okviru, ali ovo je provedbeni propis kojim mi uređujemo neke stvari koje uredba jednostavno nije regulirala. Samo, primjerice, reći ću vam da nije ovog propisa onda bi nadležnost mogla biti svih sudova u RH, mi smo to suzili. Što se tiče ove opservacije kolegice Orešković oko toga da mi smo u zakon unijeli, dale planiranu opstrukciju, jer vidite, zbog sukoba nadležnosti između ... [[Upadica se ne čuje.]] domaćeg DORH-a i europskog, netko mora arbitrirati, ona je u pravu kao pravnica, kada govori da bi to bio netko treći iznad jednih i drugih, u ovoj situaciji tog trećeg nema i mi smo naravno ovu temu imali nekoliko sati na radnoj skupini. Imali smo dilemu, rekao bih, suverenističku, da li to prepustili dakle Bruxellesu ili ostaviti u hrvatskoj ingerenciji. Smatramo da će toga biti malo, ali u toj dilemi smo mi jednostavno dali prednost, dakle glavnoj državnoj odvjetnici RH, odnosno odvjetniku, kad to bude, da on presudi. Naravno, što je alat onima koji ne budu vjerovali? Alat je sud EU u Luksemburgu, koji je, između ostalog, zadužen tumačiti propise EU. On može brzo zauzeti stajalište da to nije ispravno pa će se raditi drugačije. Evo, dakle, još jednom hvala na korektnim i konstruktivnim diskusijama i na potpori ovom zakonu. Mi smo kao predlagatelj, dakle Vlada, dobili smo i 3 amandmana od Odbora za zakonodavstvo, dakle nomotehničke naravi na čl. 2., na čl. 4 i čl. 5. Dakle nomotehnika čista i mi prihvaćamo i 1. i 2. i 3. amandman Odbora za zakonodavstvo HS-a. Hvala vam lijepo.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, samo kratko pitanje. Zašto smo se opredijelili za ovaj model part time u smislu ovih predmeta koji budu dolazili, hoće li to biti preveliko opterećenje za delegirane tužitelje i ne bi li bilo bolje da oni samo rade na tim predmetima? Ovako ih možda nacionalni predmeti budu previše opterećivali. Hvala.
Hvala vam na ovom pitanju, dakle imao sam čak namjeru pa evo, sam to propustio. Dakle, velika je dilema bila od početka, kada smo ušli u ovaj zakonski projekt, full ili part time. Dakle, Bruxelles je zagovarao odmah full time, mnoge države koje su pristupile ovom projektu na stanovit način opirali, pa i mi smo se lagano opirali i onda je napravljen kompromis u izravnim pregovorima sa glavnom europskom tužiteljicom, da za početak to bude part time, očekujući da nećemo imati previše posla na početku. Dakle, part time je samo u ovoj startnoj fazi dok nije za očekivati da će oni imati, da će imati za puni pogon, tada ćemo ih i mi kao država u jednom dijelu plaćati ako budu radili za nas. Dakle to za pro futuro nije problem samo u toj prvoj startnoj fazi uhodavanja. I još jednu stvar koju moram svima reći, dakle ovaj zakon ne stupa na snagu, .../nerazumljivo/... on se objavljuje u Narodnim novinama, ne stupa na snagu kao klasični zakoni. On će stupiti na snagu odlukom EU komisije kada ju glavna europska tužiteljica izvijesti da je Ured spreman za početak rada. Dakle Ured europskog tužitelja, a ne ovih delegiranih.
Hvala. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.