Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 32. seja Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednja poslanca: mag. Janez Drobnič in Drago Koren, do 15. ure. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SODELOVANJU V KAZENSKIH ZADEVAH Z DRŽAVAMI ČLANICAMI EVROPSKE UNIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, prosim, gospod državni sekretar Robert Marolt.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pred vami je Predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije. Namen navedenega predloga zakona je določitev postopkov sodelovanja pristojnih slovenskih organov v predkazenskem in kazenskem postopku s pristojnimi organi drugih držav članic tako, kot to opredeljujejo okvirni sklepi Evropske unije z obravnavanega področja. Mednarodno sodelovanje v kazenskih zadevah je namreč v veljavni ureditvi določeno v Zakonu o kazenskem postopku. Večina postopkov po tem zakonu poteka na podlagi priznanja tuje sodne odločbe in v skladu z notranjim pravnim redom Republike Slovenije. Navedena ureditev se bo po sprejemu in uveljavitvi tega predloga zakona uporabljala le še za sodelovanje s pristojnimi organi držav, ki niso članice Evropske unije. Na nivoju Evropske unije pa je Amsterdamska pogodba med cilje Evropske unije izrecno vključila oblikovanje enotnega prostora svobode, varnosti in pravice. Zato je Evropski svet v Tempereju predvidel, da mora vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb med državami članicami Evropske unije postati temelj pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Navedeno praktično pomeni, da mora nacionalni pravosodni organ ene države članice Evropske unije priznavati konkretna zaprosila za predajo ali izročitev oziroma zaprosila za mednarodno pravno pomoč v kazenskih zadevah druge države članice z minimalnimi formalnostmi. Večina okvirnih sklepov, ki se v slovenski pravni red implementirajo s tem predlogom zakona, nadomešča tradicionalne postopke izročitev ter mednarodne pravne pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije in temelji na konceptu vzajemnega priznavanja sodnih odločitev v teku kazenskih postopkov ter pravnomočnih sodb. Gre za implementacijo okvirnih sklepov, ki urejajo evropski nalog za prijetje in postopke predaje med državami članicami, skupne preiskovalne skupine, Eurojust - evropsko pravosodno mrežo, uporabo načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni, izvrševanje sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji, potem odvzem premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji ter uporabo načela vzajemnega priznavanja odredb o odvzemu, in izmenjavo podatkov iz kazenskih evidenc. Poleg postopkov sodelovanja pristojnih slovenskih organov s pristojnimi organi drugih držav članicah Evropske unije predlog zakona v prvem delu opredeljuje tudi uporabo tega zakona in drugih predpisov pravnega reda Republike Slovenije in Evropske unije. Nadalje so v predlogu opredeljena tudi načela, na katerih temelji mednarodno pravno sodelovanje v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije. Gre torej za že omenjeno načelo vzajemnega priznavanja, načelo specialnosti, načelo učinkovite pomoči in načelo hitrosti postopka. Kot sem že navedel, je cilj tega predloga zakona prenos prej opredeljenih dokumentov pravnega reda Evropske unije na področju mednarodnega pravnega sodelovanja v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije v notranji pravni red Republike Slovenije. Zato vam spoštovane poslanke in poslanci predlagam, da predstavljeni predlog zakona sprejmete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika Srečka Hvauca, da predstavi poročilo odbora. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 37. redni seji dne 3.10.2007 obravnaval Predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki ga je v redni zakonodajni postopek predložila Vlada Republike Slovenije. Na seji je predstavnik predlagatelja podal dopolnilno obrazložitev k členom predloga zakona. Povedal je, da je mednarodno sodelovanje v kazenskih zadevah v veljavni ureditvi določeno v Zakonu o kazenskem postopku, in sicer gre za postopke v zvezi z mednarodno pravno pomočjo ter izročitvami obdolžencev in obsojencev, ki pa se uporablja subsidiarno. Slovenija ima sklenjenih več dvostranskih pogodb o mednarodni pravni pomoči v kazenskih zadevah in izročitvah in je pogodbenica večine najpomembnejših večstranskih konvencij Sveta Evrope in konvencij Organizacije združenih narodov z obravnavanega področja. Večino navedenih postopkov tako poteka na podlagi postopka priznanja tuje sodne odločbe in v skladu z notranjim pravnim redom. Prav tako pa je tudi Amsterdamska pogodba med cilje EU izrecno vključila tudi oblikovanje enotnega prostora svobode, varnosti in pravice, zaradi česar je Evropski svet predvidel, da mora vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb med državami članicami EU postati temelj pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Navedeno pomeni, da mora nacionalni pravosodni organ ene države članice EU priznati konkretno zaprosilo za predajo ali izročitev oziroma zaprosilo za mednarodno pravno pomoč v kazenskih zadevah druge države članice z minimalnimi formalnostmi. Glede postopkov prijetja in predaje, ki sedaj potekajo na podlagi zakona o evropskem nalogu za prijetje in predajo, pa je povedal, da je bila sprejeta ocena, da je ustrezneje ureditev tega področja prenesti v ta predlog zakona, ki bo celovito urejal mednarodno pravno sodelovanje v kazenskih zadevah z državami članicami EU in bo glede na razvoj pravnega reda EU lahko v prihodnosti tudi ustrezno dopolnjen z novimi področji. Prav tako je v ta predlog zakona vključeno tudi ustanavljanje preiskovalnih skupin, ki je sedaj urejeno v veljavnem ZKP-ju. Cilj predloga zakona je torej prenos zgoraj navedenih dokumentov pravnega reda EU na področju mednarodnega pravnega sodelovanja v kazenskih zadevah med državami članicami v notranji pravni red Republike Slovenije, kar je skladno s 3.a členom Ustave Republike Slovenije in povezano s 34. členom Pogodbe o Evropski Uniji. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je povedal, da so bile pripombe te službe v pretežni meri ustrezno upoštevane z vloženimi amandmaji. Iz mnenja Sodnega sveta Republike Slovenije izhaja, da je Sodni svet predlog zakona obravnaval na svoji seji 27.9.2007 in na njegovo besedilo nima bistvenih pripomb. Mnenje komisije Državnega sveta Republike Slovenije za politični sistem je predstavil državni svetnik, ki je povedal, da komisija predlog zakona podpira. Člani odbora o predlogu zakona niso razpravljali. K predlogu zakona so bili vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Amandmaji k 23., 39., 40., 42., 61., 75. in 123. členu so bili sprejeti. V nadaljevanju je odbor sprejel tudi vse člene predloga zakona. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Anton Kokalj v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovane poslanke in poslanci! Hitro napredovanje postopkov odprave meja znotraj EU je povečalo svobodno gibanje oseb znotraj Unije, hkrati pa je tudi olajšalo delo kriminalcem, ki delujejo v več državah članicah. Neupoštevanje različnih mednarodnih pogodb in nesklenjeni sporazume med posameznimi državami so olajševali izmikanje kazenskemu pregonu in ogrožali varnost prebivalstva. Amsterdamska pogodba je strnila strukturo tretjega stebra, ki predvideva oblikovanje policijskega in pravosodnega sodelovanja na področju kazenskih zadev. Tako kot se je oblikoval skupen gospodarski prostor, tako se počasi oblikuje tudi navedeno področje tretjega stebra - vemo, da sedaj z novo reformno pogodbo se tudi spreminja način odločanja v tem stebru. Predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami EU implementira v slovenski pravni sistem pravne akte, ki so del pravnega reda EU. Predlog zakona določa obseg sodelovanja v kazenskih zadevah med pristojnimi organi Republike Slovenije in drugih držav članic EU, določen pa je tudi postopek za prijetje in predajo med državami članicami. Nadalje določa pravno pomoč, sodelovanje pristojnih organov Republike Slovenije s pristojnimi organi držav članic, ki se izvaja z vročanjem pisanj in izvedbo preiskovalnih dejanj, ter drugih ukrepov za uspešno izvedbo predkazenskega ali kazenskega postopka. Predlog zakona določa še priznanje in izvrševanje pravosodnih odločb, izvrševanje kazni zapora, pogoje za odreditev pripora, izvršitev kazenske sankcije, izvršitev sankcije v drugi državi članici. Predvidena je tudi izmenjava podatkov iz kazenskih evidenc. Centralni organ za posredovanje podatkov bo oddelek za kazensko evidenco in evidenco vzgojnih ukrepov. Podatki iz evidence se bodo posredovali brez zaprosila ali na podlagi zaprosila druge države članice. Če določenega vprašanja zakon ne ureja posebej, se subsidiarno uporabljajo določbe zakona s področja kazenske zakonodaje. K predlogu zakona sta k prehodnim določbam uvrščena tudi dva amandmaja, ki pa zgolj preprečujeta, da ne bi nastala pravna praznina med prenehanjem veljavnosti zakona o evropskem nalogu za prijetje in predajo, pravilnika o obrazcu evropskega naloga za prijetje in predajo ter nalogov, ki so bili prejeti pred uveljavitvijo zakona, ki ga danes obravnavamo. Pred začetkom veljavnosti in uveljavitvijo tega zakona namreč ne bi bilo pravne podlage za izvajanje postopkov na podlagi evropskega naloga za prijetje in predajo, s čimer bi nastopila pravna praznina. Drugi amandma prav tako podaljšuje veljavnost določb ZKP glede pravne ureditve postopkov za izvedbo zaprosil in jo veže na začetek uveljavitve Zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlagani zakon podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kristjan Janc v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo. Dobro jutro predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke se s Predlogom zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije strinjamo. Cilj predloga je namreč prenos nekaterih dokumentov pravnega reda Evropske unije, ki urejajo področje mednarodnega sodelovanja v kazenskih zadevah med državami članicami, v pravni red naše države. Predlog zakona ne predvideva ureditve vseh vprašanj in tako se določbe predloga ne uporabljajo za vprašanja, ki so že urejena v pravnih aktih Evropske unije ali mednarodnih pogodbah. Če nekega vprašanja predlog zakona ne ureja, enostavno predvideva, da se v tem primeru smiselno uporabljajo določbe nekaterih pravnih aktov Republike Slovenije, kot so na primer Kazenski zakonik, Zakonik o kazenskem postopku, Zakon o prekrških in drugi. Poslanci Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da bi smiselna zakonska ureditev pomenila lažje sodelovanje med državami članicami v kazenskih postopkih, v zvezi s tem pa bi se bistveno poenostavili postopki predaje zaradi pregona, izvršitve kazni med članicami Evropske unije, kar bi pripomoglo k boljšemu sodelovanju med državami članicami in hitrejšim rezultatom. Posledično bi se zvišal tudi nivo učinkovitosti pri kazenskem pregonu, tako bi države članice tudi vzajemno priznavale sodne določitve in odločitve ter pravnomočne odločbe sodbe glede kazenskih postopkov. V naš pravni red bi se tako prenesli nekateri pravni akti Evropske unije: sklep o evropskem nalogu za prijetje, sklep o skupnih preiskovalnih komisijah, sklep o vzpostavitvi pravosodne mreže, sklep o zaplembi premoženjske koristi in še nekateri drugi sklepi, ki bi bistveno bolje prispevali k ureditvi tega področja. Dejstvo je, da imajo mnoga dobro organizirana kazniva dejanja tako velike razsežnosti, da se dogaja v več državah hkrati, ne le na ozemlju ene. Za takšne in podobne primere podpiramo sklep, da lahko pristojni organi dveh ali več držav članic Evropske unije ustanovijo skupno preiskovalno skupino za določen namen. Tako bi preiskava potekala v več državah hkrati in večja pokritost bi lahko prispevala h krajšim postopkom in k večji učinkovitosti. Sicer pa je ta možnost dopuščena že v kazenskem postopku, a se strinjamo s predlagateljem, da bi bilo to bolje v določbo prenesti predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije, ker bi lahko zakon pokrival vse pomembnejše določbe in rešitve na enem mestu. Z vidika učinkovitejšega boja proti hudim kaznivim dejanjem je velikega pomena sklep Sveta o ustanovitvi Eurojusta z namenom okrepitev boja proti hudim kaznivim dejanjem, ki bi bil s tem zakonom prav tako prenesen v slovenski pravni red. Na ta način bi se izboljšal dialog med pristojnimi organi držav članicami Evropske unije pri preiskovanjih in pregonu kaznivega dejanja na ozemlju več članic in na ozemlju držav članice in tretje države. Pri tem predlogu zakona bi se uporabila tudi načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni, izvrševanja sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji in o zaplembi premoženjske koristi. Še pomembnejši pa se nam zdi sklep o izmenjavi podatkov in kazenskih evidencah. Določi se možnost posredovanja podatkov o obsodbah državljanov in drugih držav članic in s tem vzpostavitve bolj natančnih kazenskih evidenc, ki rezultirajo v učinkovitosti in hitrejšem kazenskemu pregonu. Kot je poudaril že predstavnik predlagatelja, vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb med državami članicami Evropske unije mora postati temelj pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, le tako je na nivoju celotne Evropske unije mogoče pričakovati enotne, bolj učinkovite in še zlasti hitrejše postopke. Poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke se torej strinjamo, da je prenos nekaterih dokumentov pravnega reda Evropske unije na področju mednarodnega pravnega sodelovanja v kazenskih zadevah med državami članicami v pravni red Republike Slovenije smisel in bomo tudi glasovali v prid temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS. Izvolite prosim.
Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospod podpredsednik, predstavniki Vlade! Predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije je pozitivna vsebina; bistvo, ki ga moramo razumeti v tem zakonu, je subsidiarnost in veliko predavati in govoriti o tem, kar smo že slišali, nima smisla. Sodelovanje v kazenskih zadevah z Evropsko unijo je nujno potrebno in je tudi koristno. Če ga bomo znali uporabiti v našo korist oziroma če bomo znali Evropsko unijo uporabiti pri reševanju kazenskih zadev, ki se zgodijo v naši državi. Razumeti moramo, da je na naših mejah s sosednjimi državami, ki so članice Evropske unije, zaradi "schengena" manjši nadzor. Manjši nadzor daje možnost, govorim daje možnost, storilcem kaznivih dejanj, da prehajajo iz države v državo in ne nazadnje tudi potem iz držav članic Evropske unije v države nečlanice. Zato je po mnenju Slovenske nacionalne stranke ena boljših rešitev, da je v ta predlog zakona vključena možnost ustanavljanja skupnih preiskovalnih skupin. To je za nas najboljša rešitev, ki jo vidimo v tem zakonu, ki je sedaj urejena v veljavnem zakonu o kazenskem postopku. Takšne skupine so koristne še posebej pri raziskovanju organiziranega kriminala, razkrinkanju zločinskih skupin, seveda, najbolj občutljivi smo predvsem, vsaj v Slovenski nacionalni stranki, na primer glede pedofilskih združb in podobno. Skratka, Predlog zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije je vsaj po mnenju Slovenske nacionalne stranke samoumeven, predvsem po načelu subsidiarnosti, ter koristen predvsem za preprečevanje organiziranega kriminala, ki je našel tržno nišo v okviru 27 držav članic. Zato bomo predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem! Ko govorimo o tem zakonu, govorimo o področju kazenskih zadev in o tem, kako jih znotraj držav Evropske unije lahko enotno spremljamo, preprečujemo in sankcioniramo. Gre za vzpostavitev trdnejšega sodelovanja in enotnega prostora. Enotnega v smislu, da bo bolj zanesljiv v postopkih, v ukrepanju, enotnega tudi v tem smislu, da pokrijemo ves prostor, ne zgolj tistega, ki je sedaj določen v mnogih mednarodnih bodisi dvo- ali večstranskih pogodbah. Menimo, da je ta prenos evropskega pravnega reda v naš notranji pravni red potreben in da bodo učinki oziroma posledice tega prenosa ter implementiranja te zakonodaje pozitivni. Nadejamo se, da bo ta novi zakon, v katerega se prenaša 9 okvirnih sklepov Sveta - mislim, da jih je 9 -, zagotovil večjo učinkovitost v postopkih, da bo zagotovil večjo hitrost pri urejanju teh razmer in da k temu vzajemno priznavanje odločb pravosodnih organov še kako pomaga. Gre za to, da se bo vzajemno priznavalo možnost prijetja, izročanja, predaje oseb, bodisi obsojenih ali osumljenih bodisi da bo šlo za odvzem premoženjske koristi ali odvzem in zaseg predmetov. To poenotenje pač sledi pričakovanjem, da bomo pri vsem tem učinkovitejši in da bomo torej lažje preprečevali, torej v preventivnem smislu delovali, da bomo lažje zatirali kriminalna dejanja, kazenske prestopke in da bo sankcioniranje bolj urejeno. Ta medsebojna pravna pomoč, ki je bila danes tudi že omenjena, je eden izmed predpogojev, da bi se to lahko tudi uresničilo. Pomeni skupne preiskovalne komisije, pomeni vzajemno posredovanje podatkov in na ta način skrajšanje poti, pomeni tudi sodelovanje pri različnih preiskovalnih postopkih. Ocenjujemo, da se bo na ta način minimiziralo tisto, kar običajno imenujemo birokratske ovire, ocenjujemo, da bodo postopki poenostavljeni in da bo k temu veliko pripomoglo avtomatično priznavanje zaprosil. Pogoji za vse to, da bomo poenotili ta evropski prostor, enotni prostor pravice, svobode, o čemer govorijo tudi Amsterdamska pogodba in temperejski sklepi, da bo torej to omogočeno šele potem oziroma vemo, da je to omogočeno šele potem, ko je bilo potrebno spremeniti tudi ustavo, s čimer smo zagotovili pač del prenosa naše lastne suverenosti in si na ta način zagotavljali v večjem evropskem prostoru ustrezno varnost, pravičnost in svobodo. Ker je to na nek način nujno, kar danes v tem zakonu sprejemamo, kar prenašamo v naš pravni red, ker se je s tem strinjal tudi Sodni svet, ker se je tudi komisija pri Državnem svetu strinjala in tudi matični odbor je to podprl, v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da je predlog zakona ustrezno pripravljen in da je lahko deležen naše podpore.
Hvala lepa. In še gospod Dimitrij Kovačič, stališče v imenu Poslanske skupine SDS. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, predstavniki Vlade. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagani zakon podpiramo, kajti gre za implementacijo pravnega reda Evropske unije na kazanskopravnem področju. Namen tega zakona je, tako kot je tudi sicer namen Evropske unije, da države članice enotno izvršujejo predpise Evropske unije, ki jih za to tudi morajo ustrezno vgraditi v svoj pravni sistem. S tem se postopki, ki se nanašajo na sodelovanje vseh držav članic Evropske unije, poenostavljajo in s tem postanejo tudi učinkovitejši. Osnova tovrstnega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije je obvezno vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb. Iz tega temeljnega načela je mogoče doseči, da bo pravosodni organ ene države članice Evropske unije priznaval konkretna zaprosila za predajo ali izročitev ali zaprosila za mednarodno pravno pomoč v kazenskih zadevah druge članice Evropske unije z minimalnimi formalnosti. Obravnavani zakon, ki ga, kot rečeno, poslanci Slovenske demokratske stranke podpiramo, bo omogočil hitrejšo in lažjo pot za prejetje in predajo osumljencev kaznivih dejanj, ki se nahajajo v katerikoli državi članici Evropske unije. Pravna pomoč oziroma sodelovanje pristojnih organov držav članic Evropske unije, kot je predvideno v okvirnih sklepih Evropske unije, ki se s tem zakonom implementirajo v slovenski pravni red, bo prav tako omogočila boljše in učinkovitejše vodenje kazenskopravnih postopkov. Verjamemo, da bo sprejeti zakon korak naprej k boljšemu in učinkovitejšemu delu vseh pravosodnih inštitucij v Sloveniji na kazenskopravnem področju, zato zadržkov za sprejem zakona ni.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22.10.2007. V razpravo dajem 124. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Ugotavljam, da ne želi nihče razpravljati, zato zaključujem razpravo o amandmaju o tem členu. In v razpravo dajem 125. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.45. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNEM PROMETU, SKRAJŠANI POSTPOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Robert Marolt, državni sekretar.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu dopolnjuje 29. člen Zakona o plačilnem prometu, ki se nanaša na dostop do podatkov iz registra transakcijskih računov. Temeljni cilj predlaganih dopolnitev je odprava administrativnih ovir, pospešitev izvršilnih postopkov ter zmanjšanje stroškov sodišč, in sicer tako, da se sodiščem olajša neposredni dostop do podatkov iz registra transakcijskih računov. S predlaganimi dopolnitvami se predvideva za sodišča možnost dostopa v register transakcijskih računov zgolj z navedbo imena, priimka in naslova prebivališča imetnika transakcijskega računa, brez navedbe davčne številke, kot jo zahteva tudi za sodišča sedaj veljavna ureditev. Sedaj veljavna ureditev povzroča sodiščem: prvič, podaljševanje sodnih postopkov in posledično večanje sodnih zaostankov na področju izvršbe, kjer so zaostanki relativno gledano že sedaj največji in bremenijo celotni pravosodni sistem. Sodišča bi bila v primeru sprejetja predlaganih dopolnitev tako razbremenjena dodatnega predhodnega vpogleda v drug register, kar v tem trenutku predstavlja, žal, precej zamuden postopek. S tem bi se znatno pospešili predvsem izvršilni postopki, v katerih mora sodišče postopati še posebej hitro. In drugič. Sedaj veljavna ureditev povzroča nastanek nesorazmerno visokih stroškov pristojnim sodiščem. Po sprejetju odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije UI 298/04 dne 27.10.2005, s katero sta bila razveljavljena prvi in drugi odstavek 29. člena Zakona o plačilnem prometu, zaradi česar sodišča nimajo neposrednega elektronskega dostopa do podatkov iz registra transakcijskih računov, je bilo samo na največjih okrajnih sodiščih, to je v Ljubljani in Mariboru, porabljeno več kot 150.000 evrov stroškov iz naslova potrebnih poizvedovanj pri komercialnih bankah, poleg tega pa se je seveda tudi podaljšal čas odločanja. S sprejetjem predlagane dopolnitve bodo sodišča upravičena do neposrednega dostopa podatkov iz registra transakcijskih računov. Neposredno elektronsko dostopanje do podatkov iz registra transakcijskih računov zgolj z navedbo imena, priimka in naslova prebivališča imetnika je za sodišče ključnega pomena, da bo to, prvič, pospešilo izvršilne postopke, in drugič, posledično zmanjšalo preobremenjenost sodišč, zaradi česar vsa okrajna sodišča in tudi vključno z Vrhovnim sodiščem Republike Slovenije to spremembo zakona močno podpirajo. Gradivo je bilo v mnenje posredovano tudi Evropski centralni banki, ki je v svojem odgovoru zapisala, da predlog zakona pozdravlja in pričakuje, da bo zakon z olajšanjem dostopa do podatkov fizičnih oseb iz registra transakcijskih računov okrepil in pospešil sodne izvršile postopke. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika gospoda Srečka Hvauca, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat lepo pozdravljeni! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 37. seji 3.10.2007 obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji seji dne 13.7.2007 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Na seji je predstavnik predlagatelja, državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, podal dopolnilno obrazložitev k členom predloga zakona. Povedal je predvsem, da se s predlogom zakona za sodišče predvideva možnost dostopa v register transakcijskih računov zgolj z navedbo imena, priimka in naslova prebivališča imetnika računa, ne pa tudi z navedbo davčne številke imetnika transakcijskega računa, ki je sodiščem praviloma neznana, kot je to urejeno v veljavni zakonodaji. Taka ureditev povzroča podaljševanje sodnih postopkov in s tem večanje sodnih zaostankov predvsem na področju izvršbe, kjer so že sedaj zaostanki zelo veliki. Poleg tega pa veljavna ureditev povzroča tudi nastanek nesorazmernih stroškov pristojnih sodišč. Predlog zakona je pripravljen na podlagi pobude s strani Centra za informatiko pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije in je bil poslan v usklajevanje tudi okrajnim sodiščem v Sloveniji, ki so predlog zakona podprla. Na seji je predstavnik Zakonodajno-pravne službe pojasnil, da navedena služba k predlogu zakona nima pripomb. Iz mnenja Sodnega sveta Republike Slovenije izhaja, da je Sodni svet predlog zakona obravnaval na svoji seji, 12.7.2007 in nanj nima pripomb. Mnenje Komisije Državnega sveta Republike Slovenije za politični sistem je prav tako brez pripomb oziroma komisija predlog zakona podpira. K predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev in je v nadaljevanju odbor sprejel vse člene predloga zakona. K predlogu zakona v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu sprejme v predloženem besedilu. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Kristijan Janc v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa še enkrat za besedo. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo problematike preobremenjenosti slovenskih sodišč. Dopolnitev zakona o plačilnem prometu bo pospešil izvršilni postopek. Menimo, da je danes situacija takšna, da je pospešitev postopka dobrodošla, seveda ob pogoju, da te spremembe ne bodo prizadele samega varstva osebnih podatkov imetnikov transakcijskih računov. Dostopanje sodišč v register transakcijskih računov brez navedbe davčne številke imetnika trasakcijskega računa se nam zdi smiselno, saj tako sodišče ne bi rabila opravljati dodatnih poizvedb v drugem registru in prav iz tega izhaja razbremenitev sodišč oziroma pospešitev postopkov. Menimo tudi, da sodišče pri možnosti neposrednega elektronskega dostopa do podatkov iz registra transakcijskih računov ne bi smela biti odvisna od volje ene od strank pogodbe o neposrednem dostopu do podatkov iz registra transakcijskih računov. Pravica sodišč do neposrednega elektronskega dostopa do podatkov iz registra transakcijskega računa mora izhajati že iz samega zakona, ker gre za odpravo administrativne ovire, te pa so vedno zelo dobrodošle, bi to naj prinesel zmanjševanje sodnih zaostankov, stroškovno pocenitev in pospešitev izvršilnih sodnih postopkov. Zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke to dopolnitev zakona o plačilnem prometu podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav kolegicam in kolegom ter predstavnikom Vlade! V Slovenski nacionalni stranki bomo seveda podprli Predlog zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu, ki je pravzaprav narejen zato - tu pa moram biti kritičen -, da že spet in ponovno olajša sodni veji oblasti, da bo čim manj zaostankov. Pa vendar je ob tem treba biti kritičen in reči, ob Lukendi in vseh teh programih še en ukrep za to, da sodnih zaostankov ne bo. Zdaj pa mislim, da lahko v imenu državljank in državljanov Republike Slovenije in v svojem imenu kot njihovi poslanci v tem Državnem zboru le pričakujemo zmanjševanje sodnih zaostankov. Glede samega zakona naj rečemo, da dostop v register transakcijskih računov z navedbo imena, priimka in naslova prebivališča imetnika je seveda čisto normalen. Ne vem, zakaj bi morali iskati davčne številke in ne vem kaj, sploh pa, ker se čudimo podatku, da je kar 150 tisoč evrov iz naslova iskanja teh podatkov, mislim, da v Ljubljani in Mariboru bilo uporabljenih, kar je seveda nerazumno po mnenju Slovenske nacionalne stranke. No, jaz se pa čudim stališčem in mnenju Evropske centralne banke, ki predlagane spremembe podpira, zraven pa govori, da te spremembe naj ne bi prizadele standardov varstva osebnih podatkov. To ni ne tič ne miš, jaz tega stališča ne razumem. Nekdo si lahko izmisli, da je vstop do nekih podatkov brez davčnih številk ali brez, ne vem, matične številke, zdaj govorim na pamet, da je to škodljivo, drugi pa lahko pravi, da je to pač nepomembno in da je prav, da lahko prideš do nekih podatkov brez davčne in brez kakršnekoli druge številke. Tako je to stališče malo čudno, ampak dobro. Ne nazadnje podatki sodni veji oblasti v primerih, ne vem, ali gre za prekrškovne ali kazenske, je pač nujno zlo. Ne, da zdaj nekoga ščitimo, če je - pod narekovaji - "lump", da ga ščitimo zato, ker nekako ne pridemo do nekih podatkov, ne vem, neke davčne številke ali kakorkoli že. Skratka, mi bomo ta zakon podprli in pričakujemo zmanjšanje sodnih zaostankov ter hitrejše reševanje zares perečih problemov in vseh tistih, ki so do sedaj vse te možnosti, ki so bile dane, izkoriščali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Ponovno zahvala za besedo. Poslanci Poslanske skupine DeSUS bomo prispevali svoje glasove za pripravljeni predlog sprememb zakona o plačilnem prometu. Pripravljavec je to pripravil na ta način, da je predlagal spremembo pravzaprav enega samega člena z dvema vsebinama. Gre za to, da se nadomešča davčna številka z naslovom, in gre za to, da se omogoča neposreden dostop do informacij, ki so dosegljive preko registra transakcijskega računa - za sodišča, seveda. Zelo pičle spremembe po številu besed in črk, pa zelo velika pričakovanja so v tem členu, ki se spreminja, zaobsežena. Pričakovanja gredo v to, da bodo sodišča stroškovno bistveno razbremenjena, da bo prišlo do pomembnih administrativnih izboljšanj, da bo šlo tudi za delovno bistveno manjše obremenitve zaposlenih na sodiščih, za večjo hitrost gre in za večjo učinkovitost pri opravljanju tega dela, ki bi ga lahko strnili z besedo izterjave. Pomen dobre priprave zakonov je pri tem toliko bolj očiten. Gre včasih samo za to, da pri kakšni besedi ali alineji zgrešimo, pa to povzroča težave, za katere je predlagatelj celo ocenil, da gre za nepopravljivo škodo, ki se pojavlja na sodiščih, in kani seveda to nepopravljivo škodo s to spremembo odpraviti. Predlagatelj zakona ocenjuje, da so rešitve v sedanjem zakonu slabe in da zaradi tega povzroča nepotrebno delo, delo po ovinkih, večje stroške, slabšo učinkovitost, večjo obremenitev sodišč in zaostanke, ki jih imamo tako rekoč pri vsakem zakonu na ustih. Vendar problemi plačilnega prometa in plačilne discipline niso zgolj v tem, kar se tukaj spreminja. V Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da so problemi pravzaprav v zelo slabi poslovni kulturi, ki se je pri nas uveljavila; da so problemi tudi v slabi splošni kulturi, ki je prevladujoča zlasti na področju plačilnega prometa; da gre za neodgovornost in za izigravanje, kadar je pač možno, dobrih poslovnih običajev in navad in da gre morebiti za prelahak dostop do finančnih virov, ki potem pri marsikom povzročajo nelikvidnost ali celo nesolventnost in posledično vse te težave, o katerih govorimo. Zanimivo je ali pa potrebno je poudariti, da ta plačilna nedisciplina ni, tako kot se običajno domneva, zgolj plačilna nedisciplina tistih, ki se ukvarjajo s posli, torej podjetij in zasebnikov, ampak da je pravzaprav največji bazen tistih, ki kršijo plačilno disciplino, med fizičnimi osebami in s temi imajo tudi sodišča najbrž največ dela. Verjetno gre za takšne stvari, kot jim rečemo, neplačevanje različnih računov, bodisi da gre za najemnine, obratovalne stroške, bodisi da gre za slabo vračanje potrošniških kreditov in drugih podobnih stvari, s katerimi se fizične osebe vsak dan srečujejo. Najpogostejši uporabniki oziroma prosilci za te podatke, o katerih govorimo in katerih dostopnost želimo sedaj približati, so sodišča zaradi teh izvršb. Ker sedanja zakonodaja ni dopuščala ustreznega dostopa ali ni ta dostop najboljši, skušamo to spreminjati. Ambicija pri tem je, da se sodiščem ne samo olajša dostop do teh podatkov, ampak da se razbremeni njihovo delo in da se do teh podatkov dostopa direktno. Ali bodo učinki taki, kot se pričakuje, ali ne, ne vemo. Poslanska skupina DeSUS bo podprla ta predlog zakona, nekaj vprašanj se pa vendar postavlja. Ali je res to, o čemer zdaj govorimo, tako dramatično, da gre za nepopravljive posledice za delo sodišč, ali pa morebiti preveč dramatiziramo to nedirektno dostopnost davčne številke? Sprašujemo se, ali res ni bilo mogoče pripraviti nekakšnih mednarodnih primerjav, ali drugi nimajo tovrstnih težav in ali res ni nobenih posledic za javnofinančna sredstva, ker gre kar za pomembne prihranke in javna finančna sredstva ne pomenijo samo odhodkov, pomembna so morebiti tudi takrat, kadar gre za varčevanje.
Hvala lepa, gospod Rezman. Besedo ima gospod Rudi Veršnik v imenu Poslanske skupine SDS. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu vsebuje vsega dva člena, prvi je vsebinski, drugi pa opredeljuje začetek veljavnosti. Kljub temu sicer na videz nepomemben zakon za operativno uporabo prinaša časovno in tudi finančno korist. Vsem nam je znano, kakšni so zaostanki na sodiščih, zato v Slovenski demokratski stranki pozdravljamo vsak predlog, ki bi v bodoče posegal v register transakcijskih računov z imenom in priimkom ter naslovom prebivališča imetnika transakcijskega računa, ne da bi bilo treba navajati tudi davčne številke, ki je sodišča običajno nimajo, zato so jo do sedaj morali iskati v drugih evidencah. Zaradi tega se bodo lahko pospešili zlasti izvršilni postopki, teh je namreč največ. Predlog zakona o plačilnem prometu omogoča sodiščem neposreden dostop do podatkov o transakcijskih računih, s katerimi sicer razpolaga Banka Slovenije. Do podatkov bi sodišča lahko prišla tudi s posebnim dogovorom s centralno banko, vendar bi v tem primeru banka zahtevala finančno nadomestilo, kar pa predstavlja za sodišča ne ravno mali strošek, ve se pa, kdo mora vse to plačati. To je utemeljitev v uvodu - ugotovljena finančna korist. Predlagana novela stopi v veljavo naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Predlog zakona je bil na matičnem odboru sprejet brez pripomb, zato v Slovenski demokratski stranki napovedujemo Predlogu zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu popolno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo podal stališče Poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavcem, spoštovane kolegice in kolegi! Na seji Državnega zbora v preteklem mesecu smo obravnavali novelo Zakona o izvršbi in zavarovanju in izpostavili, da področje izvršbe še naprej ostaja neobvladano v smeri zaostankov in kopičenja zadev. Novela Zakona o plačilnem prometu res vsebuje samo dva člena, vendar pa prinaša pomembno spremembo za delo sodišč ravno na področju izvršbe. Sodišča so po sedaj veljavnem zakonu kot prosilci podatkov iz registra transakcijskih računov morala za identifikacijo imetnika transakcijskega računa navesti poleg imena, priimka in naslova še davčno številko. Težava se je pojavila, ker sodišče z davčno številko ne razpolaga in so za to morali izvesti vpogled še v register davčnih številk. Dodatna poizvedba je pomenila še eno stopnico več v postopku, kar pa obremenjuje referente in podaljša postopek. Takšna rešitev vsekakor ni bila v korist upnikom, ki si želijo čimprejšnjega poplačila svoje terjatve. Po predlagani noveli bodo sodišča samo s posredovanjem imena, priimka ter naslova fizične osebe dostopala do registra transakcijskih računov, ki ga upravlja Banka Slovenije. Informatiki bi rekli, da bo pristop preko sekundarnega ključa. Tu se nam je sicer zastavilo ključno vprašanje, kako bodo sodišča v primeru ujemanja podatkov, na primer na istem naslovu živita osebi z identičnem imenom in priimkom, razlikovala in izbrala pravo osebo, ki je nosilka pravic in dolžnosti. Vlada pojasnjuje, da bo v tem primeru potrebno zagotoviti ustrezno informacijsko podporo, ki bo uporabnika opozorila, da je potrebno razširiti iskanje na podlagi dodatnega kriterija, to je davčne številke. Dostop preko davčne številke pa je enoličen. Takšnih primerov najbrž ne bo veliko, vendar pa bo potrebno zagotoviti ustrezno skrbnost in visoko stopnjo varovanja osebnih podatkov. Spremembe zakona predvidevajo tudi možnost neposrednega elektronskega dostopa sodišč do registra transakcijskih računov, kar bo v prvi vrsti olajšalo dostop in zmanjšalo nesorazmerno visoke stroške, ki so jih morala sodišča plačevati za poizvedbe. Samo na Okrajnem sodišču v Ljubljani in Okrajnem sodišču v Mariboru je bilo v zadnjih dveh letih porabljenih skupno 150.000 evrov iz naslova poizvedovanj pri komercialnih bankah. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlagane spremembe podprli, hkrati pa smo zadovoljni, da predlagane spremembe pozdravlja tudi Evropska centralna banka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potek seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU LOTERIJE SLOVENIJE, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, gospod minister dr. Zver. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora Republike Slovenije, spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da z nekaj uvodnimi besedami začnem razpravo o noveli zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Kakor veste, je zakon v parlamentarni proceduri že nekaj časa, Vlada pa je začela o noveli razpravljati že sredi leta 2005, ko je oblikovala prvo delovno skupino, ki je pripravila ekspertne podlage za pripravo novele. Kasneje je oblikovala še drugo delovno skupino, ki je pripravila osnove za zakon. Želeli smo oziroma želimo s to novelo zagotoviti, da bi bila sestava svetov obeh fundacij še bolj uravnotežena, da bi civilna družba z obeh področij bila še bolj zastopana v svetih. In s tem nadaljujemo neko željo po tem, da bi neposredni vpliv dnevne politike v tovrstnih organih bil prevladujoč ali pa prevelik. Prav tako želimo z novelo zakona zagotoviti trdno in učinkovito delo pri razdeljevanju sredstev in predpogoj za to je zagotovo profesionalizacija delovnega mesta direktorja fundacij. Zakaj? Prepričani smo, da to prinaša večjo strokovnost, operativnost, pa tudi odgovornost poslovodnega organa fundacije glede na to, da obe razpolagata s precej več kot 20 milijoni evrov sredstev letno. Torej z vsemi temi, vključno s tretjo novostjo, ki prinaša 2/3 večino članov pri odločanju pri delitvi sredstev in sploh sprejemanju najbolj pomembnih aktov, želimo doseči še večjo transparentnost, zagotoviti ustrezne postopke pri delu obeh fundacij, učinkovitost in pa tudi zmanjšanje tveganj. Z veseljem ugotavljam, da je tekom razprave bilo v širokem socialnem dialogu praktično besedilo zakona usklajeno z vsemi socialnimi partnerji, tako z Olimpijskim komitejem, Svetom invalidskih organizacij Slovenije, Rdečim križem, Karitasom, Gorsko reševalno službo Slovenije, tako svet FIHO in FŠO. Z zakonom se strinjajo tudi predstavniki oziroma člani Strokovnega sveta Vlade Republike Slovenije za šport, za invalide in tudi številne druge organizacije, ki se jih zakon tako ali drugače dotika. Imamo celo pisna zagotovila, da je zakon z vsemi temi omenjenimi asociacijami usklajen, tako da smo na nek način zadovoljni z dosedanjim delom. Glede na to, da je veliko navzkrižnih interesov, včasih tudi interesov, ki pridejo v kolizijo, pa smo vendarle uspeli doseči soglasje tistih, ki se jih ta zakon najbolj dotika, in to so seveda športne in invalidsko-humanitarne organizacije. Prosim vas, spoštovane poslanke in poslanci, za podporo temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kulturo, šolstvo in šport kot matično delovno telo. Prosim predsednika mag. Branka Grimsa, da predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo in šport je 11. oktobra obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. Seje so se udeležili tudi številni predstavniki s strani civilne družbe, različnih združenj in po zelo obširni razpravi, v kateri so ti predstavniki sodelovali, je odbor sprejel več amandmajev, in sicer k 1., 2., 4., 5. in 7. ter 9. členu, nekaj amandmajev pa je tudi zavrnil. Vsekakor je na koncu potrdil besedilo v drugi obravnavi in predlagamo Državnemu zboru, da besedilo v tej obliki obravnava in ga sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi, seveda tudi predstavniki ministrstva, posebej gospod minister! Jaz verjamem, da je tale zgodnja ura prezgodnja, da bi lahko podrobneje vsebinsko razmišljali o predlogu zakona, o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki je pomemben zakon. Pomemben zakon zato, ker nedvomno govori o zelo visoki kvoti finančnih sredstev, ki se na letni ravni podeljuje trem tipom organizacij: invalidskim, humanitarnim in seveda tudi športnim. Dovolite, da se za začetek osredotočim na tisto kar je Vlada zapisala v svoji uvodni obrazložitvi. Vzrok za spremembe je vse večji konflikt oziroma so vse večji konflikti med nekaterimi predstavniki civilne družbe in člani sveta fundacij po proporcionalni zastopanosti posameznih organiziranih skupin in upravičencev v svetu fundacij. Amatersko delo direktorjev fundacij, problematizirana je kolizija interesov med vlogami prosilca, razdeljevalca in nadzornika, problematična je trajnost mandatov, vse več pa je tudi pritožb prijaviteljev na javni razpis za pridobitev sredstev. S tem se nedvomno lahko strinjamo tudi v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, saj smo dobili cel kup pritožb nad dosedanjo zakonodajo oziroma predvsem uresničevanjem zakonodaje v praksi. V Slovenski nacionalni stranki ob tem menimo, da je v prvi vrsti potrebno zagotoviti trajen in stabilen vir financiranja invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij, avtonomnost delovanja sveta obeh fundacij, potrebno pa je zagotoviti tudi in predvsem transparentna in ustrezna merila, s katerimi se prepreči kolizija v delovanju članov svetov, nadzornih teles in prejemnikov sredstev. Dejstvo je, in čisto na začetku sem omenila, da gre za visoko kvoto finančnih sredstev, 5 milijard tolarjev, oprostite, ker govorim o tolarjih. 5 milijard tolarjev sredstev je bilo podeljenih na letni ravni, se pravi leta 2006, ki so na podlagi že sprejetih pravilnikov razdeljena med tri tipe organizacij: invalidske, humanitarne in športne. Največji delež odpade na invalidske organizacije, kar 65%. Naj se spomnim tudi iz nekaterih preteklih sej, tudi na Odboru za delo, družino in socialno politiko ter invalide, ker smo nič kolikokrat poslušali pritožbe ene in druge strani, da se pri razdeljevanju sredstev dogajajo nepravilnosti, ki izhajajo iz obstoječe kolizije interesov pri posameznikih. Tudi zato smo v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke že na matično delovno telo vložili amandma, pa smo ga pripravili še enkrat za sejo Državnega zbora. Poudarjam, da smo naklonjeni spremembi v sestavi sveta fundacije, ki prispeva k večji uravnoteženosti glede zastopstva med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami in preprečuje, želim poudariti, preprečuje diskriminacijo na področju invalidskih organizacij, saj daje predlog amandmaja, ki smo ga pripravili v Slovenski nacionalni stranki, skladno z Zakonom o invalidskih organizacijah možnost enakopravnega sodelovanja tudi registriranim invalidskim organizacijam, ki pa niso reprezentativne. In skladno s tem pa bom potem pri samem amandmaju, ker bom imela več časa, morda več povedala, podrobneje obrazložila vsebino amandmaja, rada pa bi v tem delu opozorila zgolj na to, da smo bili tudi zaradi vloženega amandmaja, pa bom rekla, da smo dobili ogromno pošte, predvsem humanitarnih organizacij, ki pozdravljajo vložen amandma, da sem bila s strani predstavnika ene od invalidskih organizacij okarana, češ, da želimo s tem amandmajem krčiti pravice invalidskih organizacij. Na tem mestu, moram reči, da je to zgolj nadaljevanje dela, ki smo mu bili priča tudi, kot sem prej dejala, na Odboru za delo, družino, socialno politiko in invalide, pa verjamem, da so bila tudi druga delovna telesa Državnega zbora soočena v preteklosti s podobnimi pritiski, ki jih v tem trenutku ostro zavračam. Kot že rečeno, v Slovenski nacionalni stranki smo pripravili [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[..]]od sprejetja tega amandmaja je tudi odvisna naša podpora temu predlogu zakona.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi, gospod minister! Namen dejavnosti invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij je zagotavljati in ustvarjati boljše pogoje za delo in življenje posameznih skupin prebivalstva. Dejavnosti se financirajo iz proračunskih sredstev, sponzorstva in donatorstva ter iz koncesijskih dajatev od prirejanja iger na srečo. Sredstva, pridobljena iz koncesijskih dajatev, med uporabnike razdeljujeta invalidsko-humanitarna fundacija in športna fundacija. Vseskozi obstaja nezadovoljstvo glede sestave članov sveta obeh fundacij, kar se posebej kaže ob vsakoletni delitvi sredstev med neposredne uporabnike, zaradi česar prihaja do nasprotujočih si interesov in sporov med posameznimi organizacijami znotraj fundacij. Problematika obstaja tudi v zvezi s samim postopkom razdeljevanja sredstev, glede pogojev, meril in razmerij, med razporejanjem sredstev, glede poročanja o uporabi sredstev ter v zvezi s profesionalizacijo direktorjev obeh fundacij. Sama sredstva in število članov v obeh fundacijah se je v preteklosti že spreminjalo, s predlaganimi spremembami sestave svetov obeh fundacij se poizkuša zagotoviti bolj demokratična in enakomernejša zastopanost različnih civilnih skupin, vendar tako predlagani sestavi, predvsem sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, ki ga je v sprejem ponudila Vlada, v Poslanski skupini DeSUS nismo naklonjeni. Zato smo ponovno vložili amandma na za nas nesprejemljiv 1. člen. Glede na to, da predlog novele povečuje število članov Sveta FIHO, se povečuje tudi razkorak med članstvom predstavnikov iz vrst reprezentativnih invalidskih organizacij in humanitarnih organizacij, kar je v nasprotju s ciljem enakomerne in uravnotežene zastopanosti različnih družbenih skupin. To pa vsekakor lahko vpliva na temeljno poslanstvo humanitarnih fundacij za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, ki se zaradi neenakomerne reprezentativnosti prevesi v večjem obsegu na eno stran. Podobne pomisleke imamo tudi glede sestave Sveta za financiranje športnih organizacij, kjer je prevladujoča vloga v procesu sestave Sveta na strani Vlade. In če povzamemo primerjave iz sedanje in predlagane sestave, lahko vidimo, da bo Vlada Republike Slovenije imenovala oziroma predlagala kar 6 od 17 članov FIHO, torej Vlada od 30 imenuje le 2. Glede na to, da obe fundaciji črpata sredstva iz istih virov in da so sredstva namenjena civilni družbi, je treba zagotoviti za obe fundaciji, za njuno delovanje, sestavo in nadzor primerljivo ureditev, ki mora biti tudi zadosti avtonomna, če naj se zagotovi izpolnjevanje njunega poslanstva. Poslanci DeSUS se vsekakor strinjamo z omejitvijo v zvezi s ponavljanjem mandatov članom Sveta in direktorjem ter profesionalizacijo direktorja fundacije, saj se bo s tem zagotovila tudi večja odgovornost za poslovanje fundacij ter bolj demokratično odločanje pri razdeljevanju sredstev fundacij. Glede na navedeno bomo zakon sicer podprli, hkrati pa pričakujemo, da se bo s potrditvijo amandmajev besedilo predlaganih sprememb in dopolnitev izboljšalo, kar je po naši oceni tudi nujno za učinkovitejše izpolnjevanje poslanstva fundacij.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije je bil sprejet leta 1996 in dopolnjen leta 1997. Z zakonom se je Loterija preoblikovala v delniško družbo, 50% družbenega kapitala v obliki delnic pa je bilo prenesenih na dve fundaciji, ki sta bili ustanovljeni z istim zakonom, na invalidsko-humanitarno fundacijo je bilo prenesenih 40% delnic, na športno fundacijo pa 10%. Poleg koncesijskih dajatev od prirejanja iger na srečo, ki so v celoti oziroma v deležu namenjene za financiranje invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij na podlagi Zakona o igrah na srečo, pa se sredstva za te namene zagotavljajo tudi iz naslova delitve dobička Loterije Slovenije. Lahko rečemo, da se je država odpovedala delu sredstev, ki bi bila sicer vključena v proračun, v korist fundacij, ki naj bi s temi sredstvi sofinancirali dejavnost na področju športa, invalidskem in humanitarnem področju. S tem je izrazila zaupanje invalidskim in humanitarnim ter športnim organizacijam, da bodo same najbolj znale upravljati s temi sredstvi in jih pravično razdeliti med svoje članice in člane. Po sprejetju zakona sta se obe fundaciji ustanovili, sprejeli potrebne dokumente, odlok o ustanovitvi, pravilnik o merilih in pogojih za uporabo sredstev, imenovali svete fundacij in direktorje ter pripravili vse potrebno, ustanovili nacionalne svete invalidskih organizacij Slovenije in podobno. V letih od uveljavitve zakona in potrebnih podzakonskih aktov pa se je izkazalo nekaj pomanjkljivosti. Nekatere skupine, ki so imele predstavnike v svetu fundacij, ne delujejo več ali so prenehale obstajati, bile ukinjene. Nekatere skupine imajo možnost predstavnike predlagati iz različnih naslovov, na primer Planinska zveza Slovenije kot samostojna skupina in kot članica Olimpijskega komiteja Slovenije. Računsko sodišče je pregledalo postopke razdeljevanja sredstev in opozorilo na kolizijo interesov med vlogami prosilca, razdeljevalca in nadzornika, postopki niso bili vodeni v skladu ZUP-om ali so jih vodile osebe, ki nimajo opravljenega ZUP-a. Niso bili izdani ustrezne sklepi oziroma odločbe, kar je onemogočalo uveljavljanje pravice do pritožbe. Zavrnitve pritožb niso bile obrazložene. V času razpisa so se celo kriteriji oziroma merila spreminjali. Posledica tega je bilo vse več pritožb prijaviteljev na javni razpis. Pri športni fundaciji se je v zadnjem letu število pritožb povečalo kar za 15-krat, iz 6 pritožb smo prišli do 86 pritožb. Upravna inšpektorja sta opravila inšpekcijski nadzor Fundacije za šport, sprejela zapisnik. Inšpektor v zapisniku govori o nepravilnostih glede vodenja postopka s strani oseb, ki nimajo opravljenega izpita iz ZUP. Ugotovil je, da prosilcem za sredstva niso bila izdane odločbe, tako da ni bilo možnosti formalnih pritožb, neformalne pritožbe pa je namesto drugostopenjskega organa, ki je ministrstvo, reševal kar direktor fundacije za šport, ki ni imel opravljenega izpita iz Zakona o upravnem postopku. Fundacija je, namesto da bi odpravila nepravilnosti, predlagala oceno ustavnosti 307. člena Zakona o splošnem upravnem postopku, po katerem, mimogrede, teče veliko postopkov na različnih segmentih v naši državi, ki je bila 23.3.2006 s sklepom Ustavnega sodišča zavrnjena. Nekoliko bolj so bili postopki urejeni v fundaciji za invalidske organizacije, kjer so bili postopki bolj določeni že z internimi akti fundacije, vendar tudi tukaj ne zadovoljivo. Tako je prehajalo do vse večjih konfliktov med nekaterimi predstavniki civilne družbe, člani sveta fundacij glede zastopanosti posameznih organiziranih skupin. Nekatere nepravilnosti sta fundaciji odpravili s svojimi internimi akti, druge bomo, upamo, izboljšali z novelo zakona. Spreminja se sestava obeh svetov fundacij, skladno z že omenjenimi spremembami, ko je število invalidskih organizacij naraščalo iz dveh na 17 reprezentativnih, humanitarnih iz 3 na 52 in ko so se tudi spreminjali odstotki sofinanciranj. Poleg tega so uporabniki storitev in predstavniki obeh fundacij opozarjali na težave zaradi amaterskega dela direktorjev fundacij in nedorečenosti v zvezi z izplačili stroškov, ki so jih imeli kot neprofesionalni direktorji, zato bo po novem funkcija direktorja poklicna in lahko traja največ dva zaporedna mandata. Pomembna sprememba je tudi to, da bo o finančnem načrtu, zaključnem računu in pravilnikih odločal svet fundacije z 2/3 večino. Medresorska skupina, ki je bila ustanovljena z namenom, da pripravi predlog novele zakona, je k sodelovanju povabila predstavnika obeh fundacij, zato je zakon po našem mnenju usklajen in ga bomo v poslanski skupini tudi podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Samo Bevk v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Loterija Slovenije se je lastninsko preoblikovala leta 1998. Od takrat dalje je v 40% lasti fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in v 10% lasti fundacije za šport, med ostalimi pa imata največji delež Kapitalski sklad Pokojninskega in invalidskega zavarovanja in Slovenski odškodninski sklad. Fundaciji sta bili ustanovljeni z namenom financiranja invalidskih in humanitarnih oziroma športnih organizacij. S financiranjem teh dejavnosti se uresničuje tudi javni interes na navedenih področjih. Uporaba sredstev, ki se zberejo na ta način, je urejena s Pravilnikom o merilih in pogojih za njihovo uporabo. Sredstva so zelo velika, zato prihaja tudi do različnih interesov in vplivov na njihovo razdeljevanje. Kljub temu je bilo to doslej dokaj dobro urejeno. Prav vpliv na razdeljevanje sredstev je eden izmed temeljnih razlogov, da se je Vlada odločila za novelo zakona, in to po skrajšanem postopku. Temu smo v opoziciji nasprotovali. Predlagali smo, da ne gre hiteti in da bi vsa vprašanja, ki se ob teh spremembah pojavljajo, preverili z organizacijo javne predstavitve mnenj, kar pa je vladna koalicija na matičnem odboru gladko in brez argumentov zavrnila. Tako bi lahko spregovorili o ključnih težavah fundacij, ki so danes povezane predvsem s finančnimi prilivi. Največja nevarnost za obstoj obeh fundacij so danes razmere na trgu prirejanja iger na srečo preko interneta in neobstoj pravnih predpisov na tem področju v Sloveniji. Že Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je ugotovila, da je kljub obširni obrazložitvi novele zakona le-ta izredno skromna in nedoločljiva in ne daje zadostne podlage za celovito razumevanje besedila. Čeprav ima predlog zakona le 10 členov, je Zakonodajno-pravna služba podala tehtne pomisleke k sedmim členom ter ugotovila, da so nekatere spremembe sporne tudi iz sistemskega vidika. Predlagatelj se je teh sprememb lotil očitno zelo po domače in predvsem po svojem okusu. Poslanska skupina Socialnih demokratov je na predlog zakona k posameznim členom vložila štiri amandmaje. V predlogu zakona gre za povečano sestavo sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki pa namesto uravnoteženega zastopstva enih in drugih povečuje razliko v številu predstavnikov. Zato predlagamo, da se število predstavnikov invalidskih in humanitarnih organizacij v svetu fundacije uravnoteži in tako omogoči dialog, ki bo omogočil sodelovanje med vsemi organizacijami, v katerih je vključeno več kot 600 tisoč uporabnikov. Prav tako z amandmajem predlagamo, da ni nobene posebne potrebe, da bi edino za Olimpijski komite Slovenije točno opredeljevali organ, ki naj določi svojega predstavnika v svet fundacije. Prav tako predlagamo, da zaradi nedejavnosti in praktičnega neobstoja javnega zavoda za šport Republike Slovenije, Inštituta za šport, nimajo možnosti za predlaganje svojega člana v svetu fundacije za šport. Predlagamo tudi, da bi do imenovanja novih direktorjev fundacij vse naloge opravljala dosedanja direktorja fundacij. Vladna rešitev tem zakonu namreč pomeni zamenjavo direktorjev po najhitrejšem možnem postopku. Spoštovani! Če naši amandmaji oziroma amandmaji Poslanske skupin Socialnih demokratov ne bodo sprejeti, bo naša poslanska skupina glasovala proti noveli zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Mitja Slavinec v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! V Poslanskem klubu LDS ocenjujemo, da gre spet za enega izmed zakonov, ki ni dobro pripravljen. Eden izmed zakonov, ki je zelo pomemben, saj opredeljuje način, kako humanitarne, invalidske in športne organizacije pridejo do pomembnega deleža svojih sredstev, ki pomembno lahko vplivajo na njihovo uspešnost, uspešno delovanje, hkrati pa vidimo, da je spet eden izmed zakonov, ki mu nasprotuje skoraj celotna strokovna in zainteresirana javnost, torej eden izmed zakonov, ki mu tisti, katerim je namenjen, nasprotuje, ga ne podpira. Imamo zelo debele kupe pisem podpore vloženim amandmajem, ki pa so bili gladko preglasovani. Hkrati ugotavljamo, da gre še za enega izmed primerov, ki dokazuje ne samo gladko preglasovanje, kot sem povedal, ampak tudi aroganten odnos do stroke, saj je predlagana javna obravnava, torej možnost, da tudi stroka in zainteresirana javnost povesta kaj si o zakonih mislita, kakšne predloge zastopata in jih podpirata, bila gladko preglasovana. Ob tem, kot sem povedal, ni bil na odboru sprejet noben omembe vreden oziroma vsebinski amandma, jih je bilo pa kar nekaj. Mnoge je podpirala tudi Zakonodajno-pravna služba. Če pogledamo, recimo, 1. člen, kjer se določa sestava svetov fundacije. Vprašljiva je tako številčna sestava fundacije, koliko članov katera organizacija v svet predlaga, kakor je vprašljiva tudi nejasna opredeljenost in vloga Državnega zbora pri imenovanju ustanovitelja, ki je že sedaj po veljavni zakonodaji pooblaščen za imenovanje članov, saj je na koncu dodano, da Državni zbor tudi člane razrešuje, pri tem pa ni eksplicitni povedano, za kakšno razreševanje gre: ali za redno ali za kakšno izredno obliko. In tudi na to je Zakonodajno-pravna služba jasno opozorila. Glede števila članov v svetu FIHO je prišlo do amandmaja, ki bi zagotavljal uravnoteženost po eni strani invalidskih organizacij in pa humanitarnih organizacij. Glede na to, da je delež sredstev, kolikor jih kateri izmed teh pripada, že vnaprej določen. Pri tem seveda ne gre za preglasovanje, za borbo za čim več denarja, ampak, kot smo večkrat lahko slišali v razpravi, gre predvsem za željo humanitarnih organizacij, da lahko tvorneje prispevajo k delovanju fundacije, da lahko izboljšajo organizacijo fundacije. In prepričani smo, da bo prav to tisto, kar bo zmanjšalo število pritožb, kar bo zmanjšalo mnoge očitke o nepravilnem in netransparentnem delovanju teh fundacij. Pri fundaciji za šport po drugi strani prihaja do precejšnjega razkoraka med veljavno zakonodajo, navedbami predlagatelja v uvodnem delu in samem besedilu. Predlagatelj navaja, da so fundacije še vedno institucije predstavnikov civilne družbe in da s predlogom zakona želi zagotoviti avtonomnost delovanja svetov obeh fundacij. S tega vidika je pa potem precej vprašljivo, zakaj večino članov imenuje ali daje soglasje Vlada oziroma občine, lokalne skupnosti. To prav gotovo ne bo prispevalo k avtonomiji in h krepitvi civilne družbe. Slišali smo že primer, da le Olimpijski komite Slovenije mora na skupščini določiti člane, kdo jih bo zastopal. Vsem ostalim organizacijam je to prepuščeno, da uredijo s svojimi internimi akti. Glede na vse našteto v Poslanskem klubu LDS predlaganega zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Marjetka Uhan, v imenu Poslanske skupine NSi. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister s sodelavci, poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Novela Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije prinaša predvsem tri spremembe zakona. Prvič, spreminja se sestava Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji in sestava Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Obe spremembi uveljavljata boljšo zastopanost vseh tistih predstavnikov, ki so dejanski uporabniki sredstev, ki jim pripadajo po Zakonu o igrah na srečo. Druga stvar, ki jo novela zakona izboljšuje, pa je, da v ključnih dokumentih, kot so finančni načrt, zaključni račun in pravilnik o pogojih, merilih in razporeditvi sredstev fundacije odloča svet pristojne fundacije z dvotretjinsko večino. V Novi Sloveniji se nam zdi ključno, da nobeden nima absolutne večine pri razdeljevanju sredstev, ki so v svojem bistvu prihodki proračuna, ki se jim je pa država odrekla v korist invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij. Tretja sprememba, ki jo prinaša novela, pa je profesionalizacija direktorja, se pravi, da direktor opravlja svojo nalogo poklicno. Ob dejstvu, da se razdeli za obe fundaciji približno 30 milijonov evrov ali 7 milijard starih slovenskih tolarjev, se nam zdi, da je opravljanje take funkcije profesionalno edino pravilno. Poleg tega pa novela uvaja zakonsko podlago za postopek glede pritožb na odločitev obeh fundacij. V Novi Sloveniji bomo novelo zakona podprli, saj izboljšuje zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, uvaja večjo preglednost oziroma transparentnost poslovanja in večjo odgovornost tistih, ki delijo proračunska sredstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kristijan Janc v imenu poslanske skupine SLS. Prosim.
Hvala lepa predsedujoči. Spoštovani minister s sodelavci, kolegice in kolegi! Prihodki invalidskih humanitarnih in športnih organizacij so deloma zagotovljeni s proračuna, del javnih sredstev pa je zagotovljen preko prihodkov od igre na srečo. Kaj zlahka se da ugotoviti, da je zlasti slednja možnost povezana z velikimi finančnimi dobički in fundacija za financiranje invalidskih humanitarnih organizacij ter fundacija za financiranje športnih organizacij imata v rokah velike vsote denarja, ko le-tega delite uporabnikom. 80% sredstev, doseženih z izplačilom koncesijskih dajatev od številčne loterije, loterije s trenutnim dobitkom in lota, se nameni za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, 20% pa za financiranje športnih. Sredstva za ta namen se zagotavljajo tudi preko delitve dobička Loterije Slovenije in fundaciji sta julija 2005 z dobički loterije dobili izplačanih za 275 milijonov evrov dividend. Nedvomno zelo podpiramo vso finančno pomoč, ki je namenjena invalidnim in v humanitarne namene, saj to nedvomno prispeva k kvalitetnejšemu življenju omenjenih organizacij. Želim pa le poudariti, da gre pri tem za velike dobičke in posledično za veliko odgovornost tistih, ki denar delijo. In to področje mora biti za to tudi dosledno urejeno. Ta odgovornost glede na razpolaganje z denarjem je tudi eden izmed razlogov, zakaj podpiramo idejo, da bi direktorja obeh fundacij svojo funkcijo opravila profesionalno in ne le v popoldanskem času, kot se je tudi izrazil sam predlagatelj tega zakona. Težave so tudi s sestavo članov svetov obeh fundacij, saj svet odloča o dejanskem razporejanju sredstev med uporabniki. V predlogu zakona pa so omenjene tudi, na primer, nepravilnosti pri športni fundaciji, ki jih je ugotovila upravna inšpekcija, in sicer glede na nepravilnosti vodenja postopka in neprimernosti kadrov. Omenjeni problemi bi bili torej odpravljeni tako, da bi se zagotovila avtonomnost svetov obeh fundacij, spremenila bi se tudi sestava svetov obeh fundacij, poenostavil bi se postopek pri zbiranju sredstev, ki je bil do sedaj predmet mnogih pritožb s strani prijaviteljev na javni razpis za pridobitev teh sredstev. Zagotovila bi se tudi profesionalna funkcija direktorja v primerjavi z dosedanjo in omejili bi se mandati posameznikom. S temi spremembami bi se ohranil prevladujoč vpliv predstavnikov invalidskih in humanitarnih organizacij v razmerju do države. S povečanjem števila predstavnikov invalidskih organizacij v svetu fundacije pa je v svojem poročilu izredno zadovoljen tudi Nacionalni svet invalidskih organizacij Slovenije, nekoliko manj pa humanitarne organizacije, saj se zavzemajo za uravnoteženo zastopstvo predstavnikov invalidskih kot tudi humanitarnih organizacij. Dolgo in verjetno tudi naporno usklajevanje je očitno uspelo večino tega uskladiti, kar je zelo pomembno za sam predlog tega današnjega sprejemanja zakona, ker večina humanitarnih in športnih organizacij, kot imamo informacijo, podpirajo predlog predlagatelja. Poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke torej menimo, da bodo predlagane spremembe izboljšale trenutno stanje in varovale omenjene organizacije s tem, da se zagotovi bolj pravična predvsem pa bolj nadzorovana delitev finančnih sredstev, zato bomo ta predlog zakona tudi podprli v dobro vseh teh uporabnikov finančnih sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22.10.2007. Preden začnemo razpravo o amandmajih, bi vas rad opozoril, da bi res razpravljali le o vsebini posameznega amandmaja, da ne bi prišlo ponovno do splošne razprave. Če bo do tega prišlo, bom prekinil. V razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine SNS, amandma Poslanske skupine DeSUS, trije amandmaje Poslanske skupine SD in amandma Poslanske skupine Zares. Želi kdo razpravljati? Prijava za razpravo teče. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem v uvodni predstavitvi Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke v bistvu že nakazala, o čem govori amandma k 1. členu. Zelo jasno in glasno, da ne bom še enkrat brala vsega, jaz verjamem, da tudi tisti poslanke in poslanci, pa tudi vladni predstavniki, ki ste si prebrali obrazložitev, veste, za kaj gre v našem amandmaju. Tisto, kar želimo, je, da hočemo boljšo uravnoteženost, kar se tiče zastopstva oziroma predstavnikov znotraj sveta, se pravi, da bi povečali število humanitarnih organizacij in s tem ne izenačili, ampak zgolj približali številu članov, ki jih imajo invalidske organizacije na predlog nacionalnega sveta invalidskih organizacij. Po drugi strani pa želimo odpraviti po naši oceni tudi neskladje, ki je v tem zakonu z Zakonom o invalidskih organizacijah, saj želimo črtati besedo "reprezentativnost", se pravi, da bi imeli pravico, da imenujejo svojega člana tudi tiste organizacije, invalidske organizacije, ki niso zgolj reprezentativne. Jaz bom prosila tudi predstavnike Ministrstva za obrazložitev konkretno o tej zadnji zadevi, ki sem jo izpostavila. Še na eno zadevo bi želela opozoriti. Jaz sem danes dobila dopis predsednika Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije gospoda Borisa Šuštaršiča. Moram reči, da sem dobila pred časom že njegov telefonski klic, v katerem prosi, naj ne vlagamo ponovnega amandmaja, saj naj bi naš amandma povzročal oziroma izzival globok konflikt med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami. Naprej piše, da poudarjajo v Nacionalnem svetu invalidskih organizacij, da rovarjenje nekaterih humanitarnih organizacij, ki se zrcali v predlaganih amandmajih k 1. členu, objektivno pomeni neetično ravnanje in tako dalje. Jaz ostro zavračam tovrstne špekulacije ali pa podtikanja. Pa sedaj sem nekoliko ostro nastopila proti predsedniku. Zakaj? Zato, ker pravim, da gre to za samo en vidik problematike, en vidik, ki po moji oceni zelo jasno nakazuje nepravilnosti v početju omenjenega sveta ali pa početju v praksi, ki se je dogajalo, ko se je zakon uresničeval. To je po moji oceni tudi en odraz neenakosti, na katero so opozorile številne invalidske organizacije, pa tudi humanitarne. In če se gospod predsednik Nacionalnega sveta invalidskih organizacij sklicuje, da podpirajo naš predlog amandmaja zgolj nekatere manjše organizacije. Jaz moram reči, da, to so dopisi, ki sem jih prejela, so med podporniki takega besedila, se pravi vsebine amandmaja, tudi Društvo Unicef, ki, ocenjujem, je velika organizacija, celo svetovnih razsežnosti, potem Društvo za pomoč ženskam in otrokom, žrtvam nasilja, Varne hiše, Združenje proti spolnemu zlorabljanju, ne nazadnje tudi slovenska Karitas. Skratka, so številne velike organizacije, ki zagovarjajo vsebino, kot jo predlagamo v Slovenski nacionalni stranki. Bom pa seveda prosila, da dajo dodatno obrazložitev tudi vladni predstavniki.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Širca.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Zares nismo vlagali amandmaja, ki bi spreminjal svet fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij zaradi tega, ker razumemo, da podpora, ki je dana amandmaju, 50:50 zastopanost humanitarnih in invalidskih organizacij, je dovolj velika, da bosta Vlada in koalicija prisluhnili vsem tistim opozorilom, ki prihajajo do nas. Morale bi biti seveda že usklajene prej, preden ste prišli z zakonom, ampak to ni nič novega. Minister Zver, vemo, da na kakšnem drugem zakonodajnem polju je bilo še več glasov s področja civilnih in drugih univerzitetnih in drugih organizacij, pa posluha ni bilo, tako upam, da tukaj bo posluh, da se humanitarne in invalidske organizacije v svetu pojavijo v enakomerni zastopanosti, čeprav je tukaj tudi vprašanje. Glede na to, da analiz, kakšna je poraba sredstev tudi iz drugih, iz proračunskih sredstev, ni. Marsikdo bi dejal, da humanitarne organizacije imajo včasih lažji dostop do drugih, tudi donatorskih sredstev, kot invalidne. Ampak kot pravim, s temi podatki se ne srečujemo in diskusija tukaj ni bila dovolj poglobljena. Nas pa je vznemiril predlog sestave sveta fundacije za financiranje športnih organizacij, kot ste jo predlagali. Naj povem, da nas vesli, da se ni zgodila radikalna sprememba na ta način, da bi lahko kdo pomislil, da se iz iger na srečo lahko preusmeri denar kam drugam. Jaz pozdravljam takšno ureditev, kot je v Sloveniji, ker konec koncev pomeni veliko pomoč. Druge države imajo drugo, druge države recimo iz športnih iger financirajo tudi film. In naši filmarji bi tudi radi to dosegli. Ampak vendarle, nas veseli, da ohranjate to, nas pa ne veseli, da se hočete tako kot drugje toliko vtikati v to. In sestava svetov kaže na to. Zato smo mi vložili amandma, ki naj bi spreminjal ravnotežje znotraj sveta fundacij za financiranje športnih organizacij, kjer ne bi imela Vlada toliko moči, kot si jo želi. Zato smo predlagali, da bi, no, ker ne želite vplivati samo skozi vladne, skozi svoje predstavnike, ki jim dajte oziroma ki jih potrjujete, ampak tudi na način, da zmanjšujete prisotnost predstavnikov olimpijskega komiteja Slovenije, saj vemo, da to ni nič začudujočega glede na to, da tukaj vam tudi ti niso všeč. Mi iz devetih članov zastopnikov na predlog olimpijskega komiteja predlagamo 9 članov, medtem ko jih vi 7. In mi predlagamo tudi, da Vlada Republike Slovenije na predlog imenuje 3 člane, medtem ko jih vi 6. Skratka, nočemo te politizacije, nočemo toliko vtikanja Vlade in toliko kontrole Vlade. Konec koncev Vlada bo dajala že soglasje k direktorjem, obema direktorjema, kar je prav, da se profesionalizira ta služba, ampak vendarle tudi tukaj boste imeli roke čez. Naš amandma gre v smeri, ne bom ga brala, da olimpijski komite ohrani 9 članov, ne pa 7, kot ste jih vi in da ima Vlada proste odprte roke pri treh članih, ne pa šestih, kot menite sami. Skratka, manj politike tukaj, manj kontrole svetov. Jaz bi apelirala, tri leta se srečujemo s tem, da poskušamo vnesti več zaupanja v tiste službe, ki lahko samostojno in avtonomno sodelujejo pri sestavi različnih nadzornih svetov, različnih takšnih in drugačnih svetov. Danes oziroma na tej seji bomo imeli že spet en tak svet. Gre za Javno agencijo za knjigo, kjer se Vlada že spet "rine" noter, kot da brez nje ne more biti nič, kot da ni nobenega zaupanja v civilnodružbene organizacije in močne predstavnike civilne družbe in strokovne predstavnike civilne družbe. Zato apeliram, da podprete ta amandma. Naj opozorim še na eno spremembo, ki je drugačna, kot ste jo rešili vi. Dali smo še enega predstavnika na predlog Inštituta za šport Univerze v Ljubljani. In ne gre za javni zavod, o katerem je bilo danes že slišano, da ni vreden zaupanja, ker ne deluje oziroma tudi na odboru. Naš predlog sestave sveta fundacije za financiranje športnih organizacij gre v smeri večjega zaupanja civilnim in strokovnim organizacijam in odvzema določene moči, ki si jo Vlada želi tudi v tej organizaciji, in zaradi tega menim, da je vreden podpore. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Samo Bevk. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. V predlogu te novele zakona gre seveda za povečano sestavo sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki pa, namesto da bi uravnotežila zastopstva enih in drugih, povečuje razlike v številu predstavnikov. V Sloveniji namreč ne obstaja nobena veljavna zakonska podlaga, ki bi opravičevala neenakopravno zastopstvo predstavnikov invalidskih in humanitarnih organizacij v Svetu FIHO. V nobenem veljavnem predpisu, ki se tiče omenjenega zakona, invalidske organizacije nimajo drugačnega zakonskega statusa kot humanitarne organizacije. Argument za uravnoteženo zastopstvo svetov je tudi ta, da je v letu 2006 sredstva za delovanje in programe črpalo 23 invalidskih organizacij ter 52 humanitarnih društev in zvez. Zato predlagamo, da se število predstavnikov invalidskih in humanitarnih organizacij v svetu fundacije uravnoteži in tako, kot sem že v uvodu dejal, omogoči dialog, ki bo omogočil sodelovanje med vsemi organizacijami, v katerih je vključenih več kot 600 tisoč posameznikov oziroma uporabnikov. Predlagamo k 1. členu tri amandmaje, in sicer, da se število 16 članov v Svetu fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij, ki jih predlaga Nacionalni svet invalidskih organizacij, zmanjša na 14 in da se poveča število članov, ki jih predlagajo humanitarne organizacije iz 9 na 11 članov. To bi nekako uravnotežilo zastopstvo enih in drugih, sicer pa bistvenega vpliva na razdelitev sredstev to ne bi imelo, saj je že vnaprej določeno, koliko sredstev gre v globalu za ene in druge. Poleg tega predlagamo tudi spremembo pri svetu fundacije za financiranje športnih organizacij. Predlagamo večje število članov, ki jih v svet fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji predlaga Olimpijski komite Slovenije iz razlogov, ker je to organizacija, ki združuje športne zveze, ki pokrivajo približno 99% vseh športnih dejavnosti v Sloveniji, torej s 7 na 8. Predlagamo pa tudi črtanje in pravico do članstva v svetu za Javni zavod za šport Republike Slovenije in Inštituta za šport. Dejansko je to nedelujoča organizacija, kolikor je meni znano, zato ni smiselno, da ji zakon daje pravico do predlaganja članov v svetu fundacije. No, naj povem, in se sklicujem tudi na ugotovitve Strokovnega sveta Republike Slovenije, tu imam sklep 9. seje Strokovnega sveta Republike Slovenije za šport z dne 22.11.2006, ki pravi: "Strokovni svet Republike Slovenije za šport poziva Ministrstvo za šolstvo in šport, da sprejme vse potrebne ukrepe za realizacijo sklepa o ustanovitvi Javnega zavoda za šport Republike Slovenije, Inštituta za šport, da bo Javni zavod za šport čim prej začel opravljati naloge, ki so določene v sklepu o njegovi ustanovitvi." Kolikor vem, se nič bistvenega ni zgodilo in ta inštitut oziroma ta javni zavod sploh ne deluje in nima smisla, da bi imel v samem zakonu oziroma v članstvu sveta svoje mesto, in sicer enega člana. Predlagamo torej, da se to članstvo črta in da se poviša število članov Olimpijskega komiteja Slovenije. Poleg tega je pa še en nesmisel, ki pa je bil razložen na matičnem odboru za kulturo, ampak je diskriminatoren do Olimpijskega komiteja Slovenije, kajti edino za Olimpijski komite Slovenije je izrecno zapisano, da predlog za članstvo oblikuje Skupščina Olimpijskega komiteja Slovenije, ne pa tako kot, recimo, pri drugih, ki predlagajo, recimo, na predlog Univerze v Ljubljani, Fakultete za šport, na predlog Zveze občin Slovenije, na predlog Strokovnega sveta Vlade Republike Slovenije za šport in tako dalje. Ni napisan organ, edino pri Olimpijskem komiteju ste zapisali, da je to skupščina, ki se sestane enkrat letno, in bi lahko kak drug organ Olimpijskega komiteja to po svoji presoji predlagal. V Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagamo te tri amandmaje. In kot sem v uvodu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov povedal, bo naša podpora tej noveli zakona vezana tudi na to, kako bo Državni zbor odločal o naših amandmajih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o 1. členu? Prijava teče. Besedo ima gospod Jožef Školč. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! O teh dopolnilih bi se dalo veliko govoriti, to diskusijo bi povezal z običajnimi temami, ki jih odpira Vlada takrat, kadar posega v upravljanje različnih ustanov, ki bi po naravi delovanja morale biti avtonomne. Ta fundacija bi tako kot vse druge morala biti daleč stran od vpliva politike in daleč stran od vpliva Vlade, razen seveda v tistem delu, ko gre za kontrolo porabe teh sredstev. Sam v teh spremembah in tudi v tej predlagani rešitvi vidim tisto željo, ki jo Vlada izpričuje vsakič, ko v Državni zbor dobimo kakršenkoli zakon, ki ureja delitve sredstev ali zagotavljanja posebnih programov ali posebnih nalog. Zato se mi zdi pametno, da tu podpremo vse tiste amandmaje, ki Vladi ne omejujejo, ampak Vladi čim bolj zmanjšujejo vpliv na delovanje teh fundacij. Zamisel te fundacije takrat, ko je nastala, je bila zelo preprosta: da se prepusti invalidskim in humanitarnim organizacijam, da same poskrbijo za določene programe. Da lahko poskrbijo za določene programe, je bilo dogovorjeno, da del tistih dajatev, ki jih sicer pobira proračun, se steka v te fundacije. S tem je v bistvu bila uveljavljena neka filozofija, da znajo ljudje in njihove civilne organizacije v doberšnjem delu same poskrbeti zase. Ta Vlada jim očitno ne zaupa. Namesto da bi šel ta proces uveljavljanja samostojnosti v nasprotno smer, se zmeraj vračamo v čase, ki smo se jim poskušali oddaljiti. Zato sta mi tu intrigantna predvsem amandmaja SNS in DeSUS, s tem, da se mi zdi, da bi moral DeSUS premisliti, ali je sploh izvedljivo tisto njihovo dopolnilo v tem delu, ko govori o reprezentativnosti invalidskih organizacij. Bojim se, da bi težko dosegli tako število reprezentativnih invalidskih organizacij in bi prišli v navzkrižje z mogoče drugimi predpisi. Sicer pa, bom rekel, praktično povzema rešitev, da s to fundacijo upravljajo zastopniki istih organizacij. V tem oziru se mi zdi tudi nekako nespodobno to, kar predlaga kolega Bevk in njegova poslanska skupina, da mi kot parlament posegamo v to dolgoletno diskusijo med humanitarci in invalidskimi organizacijami in poskušamo zaradi takšnih ali drugačnih razlogov spremeniti razmerja, ki so po svoje napeta, po drugi strani pa, ko se potegne konec leta črto, vsi rečejo, da ta fundacija v dobršni meri zadovoljuje tako interese enih kot drugih in omogoča izvajanje programov. Če bo Državni zbor posegel v ta razmerja na način, da bo na simbolni ravni izenačil število enih in drugih, si ne gre delati utvar, da bo posledično to pomenilo diskusijo tudi o tem, ali tista delitev sredstev, ki sicer ostaja nedotaknjena, ne bo prišla zelo hitro na vrsto in Državni zbor bo s tem zagotovo prispeval k bodočim sporom v tej fundaciji. Zato sem jaz do tega amandmaja rezerviran, ne glede na to, da lahko del argumentov, ki smo jih slišali, tudi sprejmemo. Vsekakor pa mislim, da je potrebno podpreti prvega ali popravljenega drugega, da se s tem daleč najbolj približamo temu, kar si v teh organizacijah predstavljajo, da je, ne bom rekel samo njihova pravica, ampak da je v tem trenutku najbolj spodobno. Izkazuje se tudi, da je bilo to precej učinkovito. Kar se tiče mednarodnih primerjav, je to za marsikoga tudi zgled, kako to deluje. Marsikdo v državah, kjer denar od iger na srečo namenjajo za druge namene, kaže s prstom na Slovenijo in reče "poglejte, tam pa te probleme rešujejo tako". S tega vidika, ko gre za vprašanje kulture, ki jo Britanci predvsem recimo na veliko napajajo iz iger na srečo, in bo moral minister Simoniti izkazati mogoče malo več pozornosti našemu davčnemu sistemu in olajšavam, ki so tam mogoče, in videti rešitve drugje. Če bi pripeljali k temu kupu denarja še tretjega igralca, bi naredili enako napako, kot sem prej rekel, da jo vidim v predlogu Socialnih demokratov. Je pa tole vredno pozornosti tudi zaradi tega, ker se bomo na tej isti seji srečali z enim še bolj radikalnim konceptom državnega vpliva na razdelitev sredstev. To bo pri Agenciji za knjigo. In če si je tam Vlada drznila, da si zagotovi večinski vpliv, je v tem predlogu nevarno to, da od tistega umikanja [[...]]
Gospod Školč, prej sem opozoril, da bi razpravljali o amandmajih.
Saj govorim, ta amandma govori [[...]]Poglejte, vi zahtevate neke primerjave v teh stvareh in govorim samo o primerjavah, da je v tem dopolnilu, ki ga predlaga Vlada, čutiti to, da si želi večji vpliv na razdelitev teh sredstev. Menim, da je treba biti do tega pozoren, in menim, da je treba take ideje zavračati. O vsem drugem bom govoril v četrtek, tako da ni spora. Ampak v četrtek se bo pokazalo, da bo treba delati primerjavo. In če govorimo o tem, kako delujejo te ustanove, kako delujejo posebni skladi, ki urejajo specifične probleme, potem se je pač treba odločati, ali bo država v celoti skrbnik in bo politika v bistvu to nadzorovala, ali bomo z večjo sprostitvijo pravzaprav dajali priložnost tudi tem organizacijam in ljudem, ki so v njih, zato da v večji meri poskrbijo sami zase. Če se je treba kje strinjati s predsednikom Vlade in ministri, ki v časih zagovarjajo kakšna liberalna načela, počnejo pa potem seveda vse kaj drugega, je to, da je treba oblikovati priložnosti za to, da lahko ljudje skrbijo sami zase. In taka fundacija je priložnost te vrste, da se da različnim organizacijam, ki se iz nje napajajo, čim bolj proste roke, da sami te stvari urejajo. V tem oziru se opravičujem, če kdo misli, da je to stranpot od tega, kar je tu zapisano. Ampak vsa ta dopolnila se pravzaprav vrtijo samo okrog tega, v kakšni meri prepustiti upravljanje tistim, ki so najbolj zainteresirani. Jaz pozivam Vlado, da to prepusti v celoti, največ liberalnega duha bo izkazala in največ priložnosti bodo dobili ljudje, ki s tem upravljajo.
Gospod Samo Bevk, replika.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Rad bi samo povedal v pojasnilo glede na navajanja poslanskega kolega Jožefa Školča. Amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov je popolnoma identičen amandmajema Slovenske nacionalne stranke, njihove poslanske skupine, in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Vse tri poslanske skupine v bistvu predlagajo to, da Državni zbor Republike Slovenije imenuje 14 članov na predlog nacionalnega sveta invalidskih organizacij in 11 članov na predlog humanitarnih organizacij. Če sem prav prebral te tri amandmaje, potem se te številke ujemajo. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Ljubo Germič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi. V veliki meri je v obrazložitvi k predlogu sprememb zakona Vlada postavila dobro diagnozo v smislu, da seveda je že od samega začetka v okviru zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije bil pravzaprav temeljni interes vseh okrog sestave svetov in skozi sestave svetov je seveda bila izražena naslednja faza, to pa je interes po delitvi sredstev. V sedmih letih dela v Odboru za delo, družino in socialne zadeve smo se velikokrat srečevali z debato o korektnosti, pravičnosti, pravilnosti, namenskosti uporabe sredstev v Fundaciji za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in sprejeli smo tudi dva zakona. Spreminjali smo tudi merila o delitvi in seveda tudi Računsko sodišče je imelo vrsto pripomb o tem, da tisti, ki so koristniki teh sredstev na eni strani, sodelujejo tudi v procesu dodeljevanja teh sredstev. Seveda pa lahko ocenim, da je Vlada naredila premalo napora za to, da bi bila uspešnejša pri terapiji. Zelo malo je napisano, glede na postavljeno diagnozo, kaj dobimo s to spremembo. Torej, obrazložitev k 1. členu je zelo zelo skromna, tako pri spremembi sestave sveta invalidsko-humanitarno kot za športno področje. Tukaj smo poslanci pred dilemo: ali bomo s spremembo tega zakona prispevali k temu, da ne bomo priča ponovnim velikim debatam o tem, da se sredstva ponovno delijo na nesprejemljiv način. Mi smo pred nedavnim obravnavali poročilo FIHO na odboru in ponovno smo trčili ob isti konflikt, ki ga poslušamo že leta in leta. In dopis, ki nam ga pošiljajo s strani invalidskih organizacij, brani eno pozicijo; brani eno pozicijo, kar je popolnoma legitimno. In dejansko je treba vedeti, da danes delamo korak A, zato da se jutri lahko zgodi korak B. Ali se s tem, ko se spreminja sestava sveta ne bo poseglo v ključ delitev teh sredstev? Tukaj bi od Vlade pričakoval bolj jasen in transparenten odgovor, kajti v tem primeru bi bila slika pred odločitvami bistveno bolj jasna in mogoče tudi odgovori na amandmaje, ki so tukaj - in v distinkciji so različni ti amandmaji, kolega Bevk, so različni v nekih detajlih pri sestavi sveta invalidskih organizacij. Kdo lahko participira v predlogih? Ali samo tisti, ki so v nacionalnem interesu, ali tudi drugi? Torej reprezentativni, se opravičujem. In tukaj pred poslanci ostaja dilema, da je Vlada ugriznila v kislo jabolko, kar definitivno je, in s tega vidika je treba reči, da poskušajo urejati področje, ki danes je področje spora. Ampak, ali to dela Vlada s predlogom na način, da bo teh dilem in teh sporov manj? In če zagotavljamo vključevanje čim večjega dela civilne družbe, ali je potem prav, da Vlada na področju enega predloga poskuša uveljaviti mogoče pa večji vpliv. In tukaj je ta dilema, za katero pričakujemo, da bo Vlada dala jasne odgovore, zakaj, recimo, ne omogoča bistveno večjo uravnoteženost enih in drugih organizacij - to je na eni strani invalidskih, na drugi strani humanitarnih - pri kreiranju, na koncu lahko rečemo tudi predloga meril, ki bodo odločala o teh sredstvih in o katerih bo odločal ta Državni zbor, in pravzaprav bistveno več njihovega angažmaja v korektnost in pravičnost pri delitvi teh sredstev. Kajti zelo slaba popotnica tega parlamenta bo, če bomo naredili spremembo, ta sprememba pa na konkretni izvedbeni ravni ne bo prinesla drugega kot, recimo, ponovni "špetir". Mi smo na Odboru za delo, družino ponovno ob obravnavanju poročila poslovanja FIHO predlagali, da poslovanje FIHO ponovno pregleda Računsko sodišče. Ravno iz te bojazni in pritiskov tistih, ki imajo občutek, da ne morejo participirati pri teh sredstvih, da je delitev nekorektna, zato da ponovno ugotovimo, ali je parlament skozi spremembe meril uspel sanirati to, o čemer nam poročajo določeni uporabniki teh sredstev. In tu se mi zdi ambicija predlagatelja vsaj v obrazložitvi, s to diagnozo, ki jo postavlja, torej, da gre za konflikt interesov in da je nezadovoljstva in nasprotujočih si interesov glede sestave sveta možno potem videti ključno skozi delitev. In seveda na eni strani opozorila sveta invalidskih organizacij, katerega podpisnik je gospod Šušteršič, ki govori, da je 65-35 edini pravi recept, je vprašanje, glede na to, da je držalo to vrsto let, ali je to danes še pravo razmerje. Tu bi Vlada morala korektno odgovoriti, kajti možno je, da je razmerje lahko še bolj pomaknjeno na svet invalidskih organizacij, glede na to, da spreminjamo tudi drugo zakonodajo, ki lahko da več ali manj podpore humanitarnim ali invalidskim organizacijam. Po moji oceni pa gre za ta pritisk na strani humanitarnih organizacij predvsem zaradi tega, ker je dostopnost diskusije znotraj invalidskih organizacij bila zelo otežkočena. In tu gre apel, da bo treba odpirati ta prostor in omogočati čim bolj kvalitetno diskusijo znotraj porabnikov teh sredstev, ki bodo sami potem izoblikovali čim bolj korektno odločitev. V nasprotnem primeru se bomo pa srečevali s pritiski civilne javnosti različnih sfer, na način, da tisti, ki imajo občutek, da so odrinjeni, poskušajo tudi mimo tega notranjega dogovora priti do drugačne rešitve. In tu se mi zdi, da je zakon v obrazložitvi prešibak za to, da bi poslanci imeli jasno zagotovilo, da bo teh primerov konfliktov interesov manj, ne pa več. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Mitja Slavinec. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Sam podpiram prvi amandma, ki ga je vložila Slovenska nacionalna stranka. V obrazložitvi želim poudariti in predstaviti določena dejstva, ki jih morda še nismo slišali. Že na odboru sem se skliceval na podporo upokojenskih organizacij, ki prav tako pomemben delež denarja za svoje delovanje, funkcioniranje dobijo iz tega naslova. In prav pri upokojencih se potem pogosto tudi vidi smiselnost, zakaj. In ta delitev med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami; kajti upokojenci, četudi so invalidi, ampak je stopnja invalidnosti nastopila v času po njihovi upokojitvi, nimajo statusa invalidov in lahko za svoje invalidne člane poskrbijo samo preko sredstev, ki jih dobijo iz naslova humanitarnih organizacij. Humanitarne organizacije že po sami naravi delovanja, zmeraj poskrbijo za druge, poskrbijo za težave drugih in zaradi tega ocenjujem, da je v redu, da imajo zato zagotovljene čimboljše pogoje, da lahko sodelujejo pri oblikovanju teh pogojev. Seveda se pa po drugi strani odpira vprašanje invalidskih organizacij in nikakor ne smemo pristati na to, da postanemo razsodnik med enimi in drugimi, saj obe vrsti organizacij delujeta v dobro, v prid skupini ljudi, za katere je objektivno treba poskrbeti in za katere ocenjujem, skrbimo na zelo zelo dober in urejen način. Preko civilne družbe lahko vsak vložek z dobrodelnostjo in s prostovoljnimi aktivnostmi bistveno bistveno bolj oplemenitimo, dosežemo bistveno večji izkoristek, kot če bi to počela neka vladna organizacija ali pa kakršnakoli druga, ne nazadnje profitabilna. In že na odboru sem zaradi tega nakazal možnost, predlagal, da FIHO, torej fundacijo, ki je že sedaj de facto razdeljena na dva dela, tudi tako formalno naredimo - formalno razdelimo na dva dela. V tem primeru že sedaj ta delež sredstev, ki je vnaprej razdeljen, koliko gre organizacijam, ki skrbijo za invalide, in humanitarnim organizacijam, da seveda potem tema dvema fundacijama najprej opredelimo, ostane še športna fundacija, in na ta način presekamo neke vrste specifiko, ki je nastala zaradi načina ustanavljanja teh dveh fundacij. In prepričan sem, potem tudi ne bo možnosti in tudi ne bo razlogov, zakaj sedaj prihaja do nasprotovanja dveh vrst organizacij, ki objektivno morata delati skupaj in za katere je dobro, če med njimi ni trenj, saj ta trenja prispevajo samo k manjši operativnosti in ne nazadnje tudi k njihovemu manjšemu ugledu. Tudi sam podpiram oceno kolegice Tavševe, da niso podporo podpisale samo majhne organizacije, majhna društva. Torej ni omenila tudi Rdečega Križa Slovenije, ki prav gotovo ni majhna organizacija, ki prav gotovo ni nepomembna organizacija, ki je v svetovnem merilu zelo pomembna organizacija in zelo prispeva k dobri organizaciji humanitarne dejavnosti. In še na koncu podpora amandmaju, ki odpravlja anomalijo, da Olimpijski komite mora svojega člana izbrati na skupščini. Tukaj gre prav gotovo za diskriminatornost - zakaj samo Olimpijski komite mora na skupščini izbirati. Nikakor ne moremo pristati na eno izmed pojasnil, na eno izmed obrazložitev, zakaj tako, da se teži k čim večji demokratičnosti. Me res zanima, zakaj samo pri Olimpijskem komiteju želimo to visoko stopnjo demokratičnosti, druge organizacije pa lahko s svojimi akti opredelijo in določijo, kako bodo izbirale svoje člane in ko smo to brali, je na začetku morda še kdo tudi sam imel občutek, da gre zgolj za lapsus in da je potem predlagani amandma dobrodošel, da odpravi to anomalijo, ki se je predlagatelju zakona mogoče samo zapisala, ampak ko je bil amandma zavrnjen, potem imamo seveda samo dve možnosti: ali ni bil pravi predlagatelj, v tem primeru vam predlagam, da poiščete tistega predlagatelja, ki bo sprejemljiv, ali pa je mogoče to pisal nekdo, ki verjetno nikoli ni bil na skupščini Olimpijskega komiteja Slovenije, da bi vedel, kako stvari tam tečejo, in bi videl, da je povsem nepotrebno in popolnoma tudi neprimerno, da se tam odloča še o tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Grims. Prosim.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav. V bistvu gre bolj za polemiko z nekaterimi navedbami, ki so bile tukaj dane. Ne bom navajal oseb, želim polemizirati s trditvami, torej z vsebino. Najprej nekaj besed o reprezentativnosti. Mislim, da je ves smisel reprezentativnosti prav v tem, da se zadosti nekim težjim, ostrejšim pogojem. In tisti, ki te pogoje uresniči, dobi s tem to možnost. Zaradi tega sem prepričan, da je bolj ustrezna sedanja rešitev, ki predvideva seveda reprezentativnost, kot pa da bi se to umaknilo. Naj povem preprosto za vse, ki nas morda zdajle spremljajo: ni isto če ima neka organizacija 3 člane ali če jih ima 3 tisoč in s tem izpolnjuje pogoje reprezentativnosti, zato je jasno, če se želi to ustrezno urediti, da mora biti tudi ta pogoj izpolnjen. Sicer pa že iz besede "reprezentativnost" v bistvu izhaja to, da nekoga lahko potem verodostojno predstavljaš. Potem, nekaj je bilo izraženih skrbi pred morebitnimi kadrovskimi menjavami. Zdaj, to je seveda legitimno, tudi razumljivo. Moram pa reči, da je nekoliko nerodno če nihče ob teh razpravah ni opomnil, da je po ugotovitvi pristojnih služb vsaj v enem primeru si nekdo izplačeval po več kot 2 tisoč evrov mesečno brez kakršnekoli pravne podlage, sedaj pa se izraža skrb, kaj bo, če bi morebiti katero od takšnih oseb kdaj kdo zamenjal. Namreč vsi vemo, da gre tukaj za tri zelo občutljiva področja: področje invalidov, področje humanitarnih organizacij in področje športa. In nekdo je s kateregakoli tega področja lahko kaj vzel brez pravne podlage, potem je to seveda vsaj za moje trdno prepričanje tisto, čemu bi morali danes tu ne glede na politično opcijo poslanke in poslanci posvetiti pozornost, ne pa morebitnim drugim razlogom. Ampak seveda, vsak pač gleda to iz svojega vrednostnega zornega kota. Potem glede športa, kjer je bil izražen pomislek glede tega, da bo odločala skupščina. Sam moram reči, da tega pa res ne morem sprejeti, kajti v skupščini so zastopane vse panoge. V skupščini je bolj, če želite, demokratično zastopstvo vseh delov slovenskega športa in zato je ja primerneje, da ona odloča, ko gre za ključne stvari; da ima torej skupščina zadnjo besedo, da ne bo potem teh stalnih očitkov, saj smo jih ja vsi prejemali, ki danes sodelujemo v razpravi v tej dvorani, da so bile v preteklosti nekatere panoge izrazito v podrejenem položaju, kljub temu da so dosegale velike mednarodne uspehe, in če želite, jih lahko tudi nekaj od teh naštejem, ampak sem trdno prepričan, da to niti ni potrebno. Kajti v skupščini, še enkrat poudarjam, so enakopravno zastopane vse ključne panoge in zato je verodostojnost tako sprejete odločitve zagotovo večja in zagotovo bo tudi pomislekov na osnovi tako sprejetih odločitev manj. Poleg tega naj opozorim še to, da sedaj predlagane rešitve omogočajo tudi mnogo jasnejše, bolj pravno korektne, transparentnejše postopke pri delitvi in tudi pri eventualni kontroli oziroma postopkih, ki bi sledili v primeru nezadovoljstva posameznega upravičenca nad sprejetimi odločitvami. Skratka, tu je možnost kontrole in vseh postopkov, tudi pravnih, ustrezno postavljena in na tej osnovi, sem trdno prepričan, ne bi smelo biti več težav. Naj pa opozorim, da je to področje, na katerega dosedanjo neustreznost je v enem primeru opozorilo tudi Ustavno sodišče. In upoštevanje njegovega stališča je kaj hitro imelo za posledico sorazmerno veliko število postopkov na sodiščih. No, potem pa še nekaj besed v zvezi s civilno družbo. Sam osebno moram reči, da se absolutno strinjam s tem, da mora imeti civilna družba veliko vlogo in ima zelo pomembno vlogo v vsaki demokratični družbi. Pri civilni družbi v Sloveniji je pa en problem, s katerim se vedno znova soočamo z različnih kotov in se je na nek način pokazal tudi, ko smo razpravljali o tej tematiki na odboru. Namreč, zelo nerodno je, če se najprej oglasi bivša poslanka ene stranke in v imenu civilne družbe postavi nekatere trditve. In potem povzame njene besede bivši predsednik te iste stranke in v imenu neke druge civilne družbe oziroma neke druge civilnodružbene organizacije ji pritrdi in potem postavi neke dodatne zahteve. Saj lahko so zaradi mene to najboljši ljudje na svetu, ampak, veste, smisel civilne družbe v neki demokratični ureditvi je, da je na distanci do katerekoli politike. Prav na ta način se civilna družba lahko polno razvije in dokler je situacija takšna, je pa to plod zgodbe, dolge več desetletij, toliko časa je potrebno storiti vse, da bi omogočili civilni družbi, da vsi njeni deli enakopravno zadihajo s polnimi pljuči, ne glede na to, da ima morebiten en del te civilne družbe nekje, recimo v tako imenovani kontinuiteti, izrazito politično zaslombo. Pri tem naj pa opozorim še to, da tisti, ki so zdaj tako poudarjali civilno družbo, bi bili veliko bolj verodostojni, če bi pa najbolj povzdignili svoj glas takrat, ko se je v minulih dneh razgalil primer, ko ne samo da je en del civilne družbe očitno politično obvladovan zaradi minulih obdobij, ampak ko se nek del civilne družbe res osamosvoji, se ga pa poskuša kontrolirati in si nek podpredsednik politične stranke dovoli, da celo zlorabi študente za to, da jih pošilja kot majhne špiclje gledat, kaj se v instituciji civilne družbe dogaja.
To, kar govorite, ne spada k diskusijo o amandmaju k 1. členu. Lepo prosim.
Seveda je pomembno, saj gre za vprašanje civilne družbe, ki [[....]] [[nerazumljivo.]] [[...]]
Jaz sem vas opozoril [[....]]
[[....]]mislim, da bi moralo imeti odmev tudi v tem Državnem zboru. Bom s tem zaključil. Hvala in srečno.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Minister je želel, mu dajem besedo, sicer pa prijava teče za razpravo. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Nabralo se je kar nekaj vprašanj in pobud, na katere je prav, da poskušamo odgovoriti. Več ali manj so šle vse pripombe približno v isto smer. Želeli so razpravljavci dokazovati, da si država poskuša ali pa Vlada poskuša pridobiti kakršnokoli boljšo monopolno pozicijo [[...]]
Gospod minister, ena tehnična, prvo morate ugasniti, prosim, zdaj pa še enkrat prižgati.
Hvala lepa. Je zdaj boljše? Hotel sem poudariti, da ste več ali manj vsi razpravljavci poskušali dokazati, da si Vlada prizadeva povečati vpliv tudi na delovanje teh civilnodružbenih organizacij, o katerih govorimo danes oziroma njihove fundacije. Resnica je drugačna. Vlada ne poskuša penetrirati ta pomemben del civilnodružbenega življenja, nasprotno, lahko rečemo, da ima Slovenija tukaj zelo dobro ureditev v primerjavi z drugimi državami, celo sosednjimi državami, kjer je dejansko politika močno vpeta v razdeljevanje ali pa v življenje športa ali invalidsko-humanitarnih organizacij. Pri nas je bila že prej že po starem zakonu zadeva postavljena dokaj avtonomno in mi to avtonomijo še širimo. Razlogi, zakaj je potrebna novela, so vam dokaj znani, od tega, da nekateri od ustanoviteljev več ne eksistirajo, do tega, da je potrebno sprejeti neke pravne podlage, da bo sistem kasneje deloval bolj transparentno, bolj učinkovito in bolj zakonito. Najprej, če mi dovolite gospa poslanka Tavševa in tudi drugi, ki ste predlagali spremembo razmerja v sami strukturi. Dolgo dolgo so potekala pogajanja ali razprave s civilnodružbenimi partnerji, tudi na področju humanitarnih in invalidskih organizacij. To, kar je tukaj predlagano, je maksimalni možni konsenz ali soglasje, ki smo ga prejeli. Že na začetku sem povedal, da so s podpisi potrdili naši socialni partnerji, ki se strinjajo s tako razdelitvijo, tudi humanitarne organizacije. In vsekakor ne drži vaša trditev, da Karitas nasprotuje temu. Ne nazadnje je s podpisom dal soglasje k takemu predlogu, enako tudi Redeči križ, ki je bil omenjen s strani poslanca gospoda Slavinca. Potrebno je poiskati nek mehanizem, neko varovalko, ki bo preprečil, da bi en del organizacij preglasoval ali vsilil svojo voljo drugim. To pa smo dosegli, in sicer s sistemom dvotretjinskega odločanja. Tukaj enostavno ne more nihče, ki ima več predstavnikov v svetu, preglasovati drugega, ampak bo nujno potrebno izhajati iz konsenza in upam, da smo s to varovalko to dosegli. Tako je vprašanje, ali 14 ali 16, je to vprašanje, ki je bilo, še enkrat pravim, že dogovorjeno in usklajeno, manj relevantno. Pomembno je, da se ne bo nihče počutil v teh organizacijah preglasovan. In to varovalko, s tem mehanizmom dvotretjinskega odločanja o ključnih aktih in dokumentih in sklepih, jaz mislim, da je to doseženo. Se pa popolnoma zavedam in verjetno se tudi vi zavedate, odpiranje še enkrat tega vprašanja bi ponovno sprožilo večletna pogajanja med stranmi. Mislim, da ne moremo pristati in podpreti amandmaje, ki posegajo v to občutljivo materijo. Glede, civilna sfera ostaja prevladujoča. Ne drži, zlasti na področju fundacije za šport, tista trditev, ki pravi, da si Vlada zadržuje nekatere vplive. To ne drži. OKS ima kot predstavnik civilne športne sfere izjemen vpliv ne samo preko tega, da sam predlaga, ampak tudi posredno preko Strokovnega sveta Vlade za šport, kjer ima itak skoraj polovico predstavnikov in tudi ostali so iz športne sfere. Tukaj si Vlada ni pridržala nobenih neposrednih mehanizmov vplivanja in tudi ni potrebno za kaj takega. Športna sfera v Sloveniji je dovolj usposobljena, da se samoregulira in samoupravlja. Je pa res, da pa mora zakonodajalec, in to ste vi, drage poslanke in poslanci, ustvariti neko ustrezno, primerno normativno okolje, v katerem bo lahko ta sistem deloval, vendar transparentno in tudi zakonito. Prepričan sem, da bo tako deloval tudi v prihodnje. Vsi približno vemo, kje so bili kamni spotike, kaj je bilo narobe v preteklosti, in samo to poskušamo odpravljati in nobenega večanja vpliva politike ali celo dnevne politike na delovanje teh zvez. Iz teh razlogov, kot sem že prej omenil, ne moremo podpreti omenjenih amandmajev, ki se nanašajo na spremenjeno razmerje. Jaz vas tudi prosim za razumevanje, to je bilo dogovorjeno, s podpisi potrjeno, vsakršno novo razmerje bi sprožilo nove in nove konflikte med temi organizacijami. Je pa vgrajena jasna varovalka, to je dvotretjinsko odločanje, kar pomeni, da noben segment v teh organih ne bo preglasovan. Hvala.
Hvala lepa. V veliko čast in zadovoljstvo mi je, da lahko v naši sredini pozdravim delegacijo Nacionalne konference zakonodajnih teles zveznih držav Združenih držav Amerike, ki je v teh dneh na študijskem obisku v Sloveniji in jo vodi predsednica Donna Stone. Spoštovanim gostjam in gostom želim uspešne pogovore in prijetno bivanje v naši državi! [[Aplavz.]]
Lepo pozdravljeni! Hvala.
Nadaljujemo z našim delom. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Samo dva stavka sem hotela. Kolega Germič je rekel, da smo postavili edini recept in edino zavezo v zvezi s humanitarnimi in invalidskimi organizacijami in določili odstotke. Temu nasprotujem, ker smo že v tem mandatu spreminjali odstotke sredstev, ki se delijo med humanitarne in invalidske organizacije. Prej sem že povedala, pa mogoče nisem imela dovolj časa, od ustanovitve fundacije in od takrat, ko smo prvič določili razmerje, kako se bodo sredstva delila, so se, če govorim samo o sredstvih, spreminjala z 90:10, 75:25, in v tem mandatu smo spreminjali sredstva, torej razdelitev po odstotkih med humanitarne in invalidske na 65:35. In najbrž stvar ni zabetonirana, najbrž bomo še kdaj kaj spreminjali. Ob tem je treba povedati, da so invalidske organizacije, v začetku sta bili dve, danes je 17 reprezentativnih ali 18, medtem ko je bilo humanitarnih na začetku 3, zato so bile tudi vključene v svet fundacije, Karitas, Rdeči križ in podobno, do danes, ko jih je 52. Ob tem je treba vedeti, da ustanoviti invalidsko organizacijo je verjetno drugače kot ustanoviti humanitarno organizacijo. Zato tudi bistveno ne narašča število invalidskih organizacij, ki so bile v teh dobrih desetih letih ustanovljene, za razliko od humanitarnih. Jaz ne pravim, da to ni potrebno, da ne potrebujemo humanitarnih organizacij, ampak v duhu pravičnosti je pa že treba to pogledati z večjih vidikov. Morda še nekaj o tem, ali naj Olimpijski komite odloča na skupščini. Če bomo danes pogledali sestavo sveta, kateri vsi športi niso vključeni oziroma katerih predstavnikov ni - s strani olimpijskega komiteja je predlagan, predsednik balinarske zveze Slovenije. To je super, balinarje podpiramo - nobeden problem, ampak da zraven ni prostora za košarkarje, nogometaše, rokometaše, hokej, odbojko, gimnastiko, veslače in tiste, ki Sloveniji prinašajo medalje, pa verjetno ni čisto prav. In ob tem se je treba vprašati tudi o teh vprašanjih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bom tudi kratek, čeprav se sedaj zdi, da pravzaprav več ni potrebe govoriti. Odkar je nastopil gospod minister, je opazno, da trije amandmaji, ki so bili vloženi, ki so zelo sorodni, čeprav gre za ene za pomembno razliko, ne morejo biti deležni zadostne podpore, da bi bili sprejeti. Jaz bom sicer kljub temu glasoval za te amandmaje, za drugega in tretjega, pa tudi za amandma Slovenske nacionalne stranke bi glasoval, če ostala dva ne bi mogla biti sprejeta. Mi pač mislimo, jaz sam tudi, da je, kljub temu da govorimo o 2/3 večini, potrebni za odločanje, v sestavi določeno neravnotežje. To lahko argumentiramo tako, če pogledamo na sredstva, kakor so bila v preteklosti razdeljena, če pogledamo na aktivnosti, kakor so bile v preteklosti evidentirane, torej če pogledamo na trende, vidimo, da se humanitarne organizacije, ki vključujejo mnogo Slovenk in Slovencev - če vzamemo samo, koliko je tistih, ki so vključeni v društvo upokojencev, mislim, da kakšnih 250 tisoč - torej ne bodo adekvatno zastopani v tem telesu. Če bi naš amandma bil sprejet, bi verjetno zagotovili nekoliko ustreznejšo zastopanost in zato bom jaz ta amandma podprl. Nesprejetje tega amandmaja ne bo pogojevalo mojega glasu za zakon sam, bi pa vsaj po moji sodbi in po sodbi Poslanske skupine DeSUS lahko s sprejetjem tega amandmaja zakon le nekoliko še izboljšali.
Hvala. Gospa Barbara Žgajner Tavš. Prosim.
Hvala lepa. Na določene nejasnosti, ki so bile razvidne iz obrazložitve kolega iz vladajoče koalicije, je vseeno treba odgovoriti. Jaz se zavedam in verjamem, da je smisel civilne družbe v demokratični družbi, da - ne vem - se drži v distanci do neke politike, ampak problem nastane takrat, ko neka politika ne drži distance do civilne družbe. To je tisti segment, ki je po moji oceni bolj problematičen in ki se zavestno izvaja. Druga stvar, kar se tiče reprezentativnosti. Jaz sem na začetku, ko sem poskušala obrazložiti amandma, ki smo ga pripravili, dejala, da je sama obrazložitev zelo jasna in obširna in verjamem, da tisti, ki ste si vzeli 5 minut časa, prebrali obrazložitev, ste dojeli bistvo reprezentativnosti. Zato zavajati, pa bom rekla, brez enega argumenta, je slabo. Še posebej, če to počne človek, ki sedi v vladni stranki. Rada bi poudarila, da je pri pristojnem ministrstvu vpisanih 16 reprezentativnih invalidskih organizacij od 23 registriranih invalidskih organizacij in to je tisto, kar smo želeli v Slovenski nacionalni stranki s tem amandmajem opozoriti. Samo 23 je registriranih invalidskih organizacij in tudi tistim, ki niso reprezentativne s tem amandmajem dajemo možnost sodelovanja na tak način. Ne gre za 100 in nekaj organizacij, društev in tako dalje, kot je želel kolega Grims opozoriti v svoji obrazložitvi. Še enkrat poudarjam, zgolj 23 je registriranih invalidskih organizacij in samo 23 registriranih invalidskih organizacij bi imelo možnost, da se enakopravno vključijo. Jaz s strani gospoda ministra tudi nisem dobila odgovora na vprašanje, ki sem ga zastavila. V kolikor pustimo besedo "reprezentativnost" noter, se pravi, da ima možnost sodelovanja samo 16 organizacij od registriranih organizacij, ali to ni v nasprotju z Zakonom o invalidskih organizacijah. Jaz sem v obrazložitvi omenila 18. člen in 27. člen omenjenega zakona. Sprašujem, kajti 18. člen govori, "državni organi in druge javne institucije so dolžni tudi invalidskim organizacijam, ki nimajo statusa reprezentativnosti, zagotoviti možnost, da predstavijo interese in mnenje invalidov." In potem naprej, ta člen je po moji oceni zelo pomemben, bistven. In 27. člen omenjenega zakona o invalidskih organizacijah, ki govori med drugim, "reprezentativnost invalidske organizacije ne pomeni prednosti za pridobivanje sredstev iz fundacije". Pravi samo "med drugim". Tega odgovora nisem dobila, pa bi želela tudi pojasnilo na ta odgovor. Kar se pa tiče še enkrat tistega razmerja oziroma odpravo nesorazmerja znotraj članstva, predvsem med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami. V sedanjem predlogu je zapisano razmerje 16 v prid invalidskih proti 9 v prid humanitarnih. Mi smo želeli z amandmajem bolj približati ta razkorak, se pravi na 14 : 11. Jaz še vedno ocenjujem, da je predlog amandmaja, ki smo ga pripravili, veliko bolj smiseln kot tisto, kar je zapisano v predlogu zakona, tudi zaradi tistega, kot sem omenila čisto na začetku, kajti iz pisma, ki sem ga prejela danes, je tudi razvidno, s kom je bila vladna rešitev pravzaprav usklajena.
Hvala lepa. Gospod Jožef Školč.
Hvala lepa. Jaz bi v tej intervenciji rad opozoril na neke zavajujoče argumentacije in pa, bom rekel, tega običajnega leporečja, s katerim imamo opravka, ko Vlada pripravlja spremembe, za katere reče, da niso bistvene in da niso uperjene zoper civilno družbo. Najprej okoli teh argumentov, ki zavajajo. Tu je bilo rečeno, kako ste lahko proti temu, da se uvedejo spremembe, ki bi omogočale, da se zamenja tiste, ki so nekaj neupravičeno vzeli. Nihče ni proti temu, da se vrne neupravičeno vzet denar. Nihče ni proti temu, da se sproži postopke proti ljudem, ki so se proti predpisom okoriščali. Tisto, kar velja ti povedati, je, da za to ni potrebno spreminjati zakona. Za to je veliko število veljavnih predpisov. In, bom rekel, ta revolucionarna logika, češ, prej je bil zakon, kjer je bilo to uzakonjeno, da lahko nekdo to jemlje, sedaj pa mi to spreminjamo in to ne bo več mogoče, je zavajajoče. Čeravno poznamo primer ravno predloga, ki ga je oblikoval gospod Grims, da je konstruiral zakon, da je lahko zato predčasno zamenjal vodstvo enega od javnih zavodov. Zato je pač potrebno biti ob tem pozoren. Če je kaj narobe, obstajajo predpisi, zato ni potrebno spremeniti zakona. Kam bi prišli, če bi za vsako kršitev, kjerkoli bi se pojavila, prišli v parlament in zahtevali spremembo zakona? Drugo, o ministrovem leporečju, češ, da so široko odprti za civilno družbo, da ne posegajo vanjo, da ne skušajo penetrirati vanjo. Jaz verjamem, da ne poskušajo več zato, ker je ugled večine ljudi, ki je okoli Vlade, tako nizek, da ne morejo penetrirati. Da je bolj to problem, da se jih ne sprejme kot relevantne sogovornike. Ampak tudi to ni problem teh sprememb. Te spremembe ne govorijo o tem, da se poskuša nekam penetrirati, ampak se, bom rekel, spreminjajo razmerja in treba je biti pozoren na to, da se spreminjajo razmerja med tistimi člani, ki jih lahko civilna družba, pa tudi če ji kdo reče tako imenovana civilna družba, sama imenuje in tistimi člani, na katere ima vpliv Vlada. Tu je predlog teh sprememb zame vprašljiv in zato mu nasprotujem. Kot rečeno, spreminjate razmerja v korist Vlade in subjektov, na katere Vlada lahko vpliva. To, da pa ne morete nekam penetrirati, se mi pa zdi, da kaže samo na žilavost teh civilnodružbenih organizacij, ne pa na sposobnost Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Josip Bajc, prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! Iz osnovnega besedila 1. člena zakona, ki ga danes obravnavamo, ne vidim nikjer večjega vpliva aktualne Vlade, kot ga je imela po sedaj veljavnem zakonu. Iz vseh amandmajev, ki so jih kolegice in kolegi iz posameznih poslanskih skupin vložili, pa ne vidim zmanjšanja možnosti vpliva Vlade na posamezne odločitve. Govorimo o sestavi sveta fundacije, govorimo o dveh predstavnikih Vlade in govorimo o Svetu fundacije za financiranje športnih organizacij, o njihovi številčnosti in zastopanosti posameznikov v organih fundacije. Drugo, kar bi rad rekel. Na tej osnovni ravni se mi zdi sprejemljiv amandma Slovenske nacionalne stranke. Razumem pa tudi ministra, ko je utemeljeval, zakaj tako razmerje pri Svetu Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Zakaj se mi zdi sprejemljiv amandma Slovenske nacionalne stranke k 1. členu - iz enega preprostega razloga, ker razpolovi predstavnike invalidskih organizacij in humanitarnih organizacij. Predvsem se mi pa zdi sprejemljiv iz razloga, ker odpravlja določbo v osnovnem besedilu obravnavanega člena, ki govori o 16 članih reprezentativnih invalidskih organizacij. In kolegica iz Slovenske nacionalne stranke je rekla, da od 23 invalidskih organizacij, ki so registrirane, ima status reprezentativnosti samo 16. Zakaj? Verjetno zaradi neurejenih odnosov znotraj invalidskih organizacij, vsaj se spomnim mandatnega obdobja 1996-2000, ko smo tudi takrat v proceduri nekatera razmerja znotraj teh invalidskih organizacij poskušali urejati z zakonom. In tretje, kar bi rad rekel, tu pa kolegu Samu Bevku. Ne razumem njegovega stališča, pa tudi stališča SD, ki govori, da je nižji organ, to je pa Izvršni odbor Olimpijskega komiteja, bolj demokratičen kot skupščina, ki jo sestavlja, mislim, da 72 celo športnih organizacij in tako naprej, in da se z njihovim amandmajem iz osnovnega besedila 1. člena črta skupščina, ki določa člana v Fundaciji za financiranje športnih organizacij. Zame je prav gotovo bolj demokratična skupščina, ker je širša, ker zastopa vse športe, izvršilni odbor, ne vem, koliko članski je, pa verjetno zastopa samo nekatere športe, ki so financirani iz teh sredstev. Zaradi navedenega bom - verjetno bom slišal še dodatno obrazložitev ministra oziroma predstavnika Vlade - podprl amandma, ki ga je vložila Slovenska nacionalna stranka.
Hvala lepa. K 1. členu. vidim, da ni več interesentov za razpravo, zato zaključujem razpravo k 1. členu in v razpravo dajem 5. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem to razpravo in v razpravo dajem 7. člen ter amandma Poslanske skupine Zares in amandma Poslanske skupine SD. Želi kdo razpravljati? Gospod Samo Bevk, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! 7. člen je dobesedno zapisan tako: Vlada Republike Slovenije v roku 30 dni po uveljavitvi tega zakona imenuje vršilca dolžnosti direktorja Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji in vršilca dolžnosti direktorja Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, kar je zelo zelo nenavadno. Namreč, 6. člen pa določa, da mora Državni zbor imenovati nove člane v svet FIHO in Fundacije za šport v roku šest mesecev po uveljavitvi tega zakona. Do imenovanja novih članov sveta fundacija opravlja vse naloge dosedanji svet fundacije. Se pravi, nič po hitrem postopku, ampak normalna sestava sveta obeh fundacij v roku šestih mesecev in potem bodo ti novi člani imenovali direktorja v obeh fundacijah; v FIHU in v športni fundaciji. Tako, da naš predlog gre v tej smeri, da bi dokler ne bodo sveti na podlagi 6. člena na novo imenovani, bi lahko dosedanja direktorja obeh fundacij opravljala svoje delo normalno naprej. Očitno Vlada želi zamenjati oba sedanja direktorja in to po zelo zelo hitrem postopku v 30-ih dneh. Ne vem, zakaj potem niste zapisali "takoj" - v 7. členu, saj med takoj in 30 dni ni ne vem kakšne bistven razlike, en mesec, med enim mesecem in šestimi meseci je pa kar nekaj razlike. In kje tiči zajec? Tiči v temu, po mojem mnenju, da so sedaj razpisi za razdeljevanje teh sredstev. Pri invalidskih organizacijah gre za 11 milijonov 688 tisoč evrov, pri humanitarnih organizacijah gre za 6 milijonov 283 tisoč evrov za leto 2008, pri športnih organizacijah, za dejavnost gre za skoraj 7 milijonov evrov in zunaj je tudi razpis za gradnjo športnih objektov za obdobje 2008-2010 v skupni višini 6 milijonov 583 tisoč evrov. In očitno je, da je potrebno, še preden se razpisni roki končajo oziroma potem, ko se bo o teh javnih razpisih odločalo in ko se bo razdeljevalo sredstva, na mesto obeh direktorjev postaviti ljudi, ki bodo po vzoru sedanje vlade. Če bi pa počakali na teh šest mesecev, tako kot se govori o 6-mesečnem roku, da naj Državni zbor in Vlada imenujeta nove člane v svetu teh fundacij, pa bi ti razpisi že šli mimo in bi bila sredstva že razdeljena in stari direktorji bi imeli vpliv, ki se ga sedaj očitno ta koalicija hoče znebiti in postaviti na ti dve mesti svoje kadrovske izbire. Kot rečeno, gre za zelo velika sredstva, za FIHO okrog 18 milijonov tolarjev, 18 milijonov evrov. Hvala lepa za opozorilo za moj lapsus. - In pri športnih organizacijah za 12 milijonov evrov. Skupaj za nadzor nad razporeditvijo skoraj 30 milijonov evrov. To so pa že spodobni denarji in kot želite, hoče imeti Vlada popoln nadzor tudi nad tem področje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prijava teče. Gospod Jožef Školč. Prosim.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, upam, da mi ne boste zamerili, ko se bom z istočnico vrnil k temu, kar smo prej slišali, češ da Vlada zares nima namena posegati na to področje. Če bi ta trditev držala, potem ne bi poskušala uveljaviti 7. člena tako, kot je zapisan. V tem oziru se s kolegom Bevkom popolnoma strinjam. Resnica teh sprememb je v dobršnem delu realizirana v 7. členu, ki omogoča Vladi, da takoj in brez zadržka prevzame razdelitev denarja v vseh teh treh programih. To je pa popolnoma v nasprotju z vsem tistim, kar govori, oznanja in obljublja tako invalidom, humanitarcem kot športnikom. In to je nekaj, za kar je pač potrebno tukaj protestirati. Pri tem pa seveda ves čas na debelo asistira koalicija. Mi imamo v postopku imenovanja direktorja FIHA že dalj časa ta predlog, kjer ni nikoli bilo s strani ne Vlade ne provladnih strank izrečenega nobenega pomisleka zoper kandidaturo in ne glede na to seveda, da je bil to soglasen predlog, je bil zmeraj znova zavrnjen. Se pravi, da imamo tu opravka z neko popolnoma jasno politiko prevzema nadzora nad temi sredstvi po eni strani in za tem pilatovskim umivanjem rok in dvoličnostjo pred javnostjo. Gospod minister je šel v tem trenutku ven, ampak če bi bil tukaj, bi moral to pojasniti, svoje drugo lice je sedaj odnesel v preddverje zato, da mu ne bi bilo potrebno na to odgovarjati.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi. Ne glede na to, če je minister tukaj ali v preddverju, njegova prisotnost ali odsotnost je zdaj tu irelevantna. Kar zadeva črtanje 7. člena, kar predlagajo predlagatelji Poslanske skupine Zares in s tem amandmajem želijo omogočiti, kot sami pravijo, da sedanja direktorja zaključita mandat v predvidenem času in s tem omogočijo kontinuirano delo funkcij. Mi bomo ta amandma v Poslanski skupini Nove Slovenije zavrnili. Zakaj? Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije namreč določa imenovanje, sestavo, mandat in pristojnosti svetov in direktorjev obeh fundacij. Predčasna prekinitev mandatov članom svetov in direktorjema fundacij v navedenem primeru je sicer pravno dopustna. Predčasno prenehanje mandatov bo namreč urejeno v zakonu, torej v hierarhično enakem pravnem aktu, kot je tisti, s katerim je določen mandat sveta in direktorja. Prav tako pa v Poslanski skupini Nove Slovenije ugotavljamo, da je s spremembo zakona predvidena drugačna sestava svetov - v tem smo si menda vsi enotni - nekoliko drugačen postopek imenovanja direktorjev in narava upravljanja njihove funkcije, prej je bila nepoklicna, kot vsi vemo, sedaj bo poklicna. Zato menimo, da obstajajo tudi utemeljeni razlogi, da se dosedanjima direktorjema predčasno prekine mandat. S tem bo dana možnost, da se odgovorno, strokovno in v predvidenem roku pripravijo vse potrebne aktivnosti za uveljavitev določil sprememb in dopolnitev zakona in ostalih pravnih aktov, vezanih na spremembe in dopolnitve tega zakona. S takojšnjo profesionalizacijo delovnega mesta direktorja bo po našem mnenju zmanjšano tveganje pri pripravi in izvedbi aktualnih javnih razpisov, prevzeta bo polna odgovornost za vse procese v okviru fundacij. S tem se zagotavlja tudi dvig kvalitete dela, transparentnosti in strokovnosti, večja operativnost in seveda tudi večja odgovornost, kar je zelo pomembno. Kot rečeno, Poslanska skupina Nove Slovenije amandmajev k 7. členu ne bo podprla.
Hvala lepa. Gospod Kristijan Janc, prosim.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Mislim, da tema, o kateri govorimo, o tem amandmaju, ki ga je tudi predstavljal kolega Bevk, mislim, da neke stvari niso čisto popolnoma jasne ali pa jih drugače razumemo. Kaj so pristojnosti direktorja in kaj so pristojnosti sveta? Mislim, da se ve, kaj dela župan v lokalni skupnosti: izvaja sklepe občinskega sveta. In direktor bo moral izvajati sklepe tega sveta. Tako razumem to zadevo. Če nimam prav, mi povejte in popravite, da razmišljam pravilno. Ne nazadnje, bojazen, da prihajamo k profesionalizaciji tega področja, ki se ukvarja s tako velikimi sredstvi, s tako pomembnimi področji, kot so invalidnost, humanost in šport, je po mojem pojmu logično. Kajti, toliko sporov, ki so v tem trenutku: nepravilna delitev, pritožbe, gor, dol in tako naprej, in ne nazadnje posamezniki so imeli izjemno veliko moč, pa tudi bili so izjemno dobro plačani. Honorarci, ki so bili plačani blazno dobro - to veste. Ne veste? In je prav, da se to uredi. Prav je in za vse dobro, vseh tistih, ki ta sredstva nujno potrebujejo, ki ga po večini tudi dobro uporabljajo za svoje poslanstvo na svojih področjih in mislim, da se tega bati je neupravičeno, gospodje, nekorektno. Pustimo ljudi, da vodijo in odločajo in ta pravila igre, ki jih sedaj postavljajo predlagatelji, po moji oceni in mnenju je v večini sprejemljivo. Verjetno pa gotovo ne za vsakega posameznika, še posebej ne za tiste, ki neke svari jemljejo, jemljejo dobro honorarno plačo. Hvala.
Replika, gospod Samo Bevk.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Imamo takšne ali drugačne župane, kolega Janc, ki znajo ali pa ne znajo voditi svoje občine in ni vse samo odvisno od volje občinskega sveta, ampak imajo župani tudi zelo močno siceršnjo vlogo v lokalni skupnosti in tako je tudi z direktorji. Tudi Vlada vedno ne izvaja politike Državnega zbora Republike Slovenije oziroma ima v tem parlamentu kar veliko opozicijo. Mi s tem amandmajem predlagamo, da do novega imenovanja direktorja fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in direktorja fundacije za financiranje športnih organizacij vse naloge opravljata dosedanja direktorja fundacije. Novoimenovana sveta obeh fundacij pa naj direktorja imenujeta v 60-ih dneh po imenovanju sveta fundacije. To bi bil nek normalen postopek kot ga poznamo pri drugih podobnih ureditvah. Ne vem, zakaj ta hitrost, tako hitra zamenjava. Konec koncev recimo mandat direktorjev fundacije za šport poteče februarja meseca, se pravi čez nekaj mesecev. Ampak kje tiči zajec? Pogledal sem v to razpisno dokumentacijo za razdelitev teh šest milijonov 898 tisoč tolarjev za leto 2008, stalno mi gredo ti evri po glavi, ampak 6898 tisoč evrov, ne tolarjev kot sem prej povedal, za leto 2008. Poglejte, rok za oddajo na ta javni razpis je 15.11.2007. Do 31. januarja 2008 je potrebno, da strokovne komisije pregledajo vso to gradivo in sprejmejo odločitev za svet fundacije, ki mora do 28. februarja 2008 sprejeti sklep o razdelitvi teh sredstev. Očitno je zaradi teh rokov zelo hitro potrebno zamenjati direktorja fundacije za šport, čemur pa Socialni demokrati nasprotujemo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ljubo Germič. Prosim.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik. Sam bom podprl amandma, ki je tukaj prijavljen. Jaz mislim, da je kolega Bevk tudi v utemeljitvi tej zelo nazorno prikazal, da obstajajo različni pristopi k temu, na kakšen način bi naj uredili to civilno sfero. Če dovoljujemo, da se svet v postopkih šestih mesecev preoblikuje v novo sestavo, seveda zelo zanimivo, da na področju direktorjev zelo intenzivno v zelo kratkem roku damo Vladi možnost, da spremeni ljudi, ki v tem trenutku to vodijo. Ali je mogoče kritična beseda tudi direktorja fundacije za šport, ki je opozarjal, da mogoče ključi delitev sredstev le odhajajo mogoče po nekem drugačnem ključu, kot pa je recimo transparentnost, odprtost prioritete posameznih projektov? Ali njegova kritična beseda, ki je bila tudi v javnosti večkrat zapisana moteča zato, da je treba tako hitro in v trenutku, pravzaprav, v roku 30 dni, narediti direktorsko mesto kooperativno za odločitve sveta. Tu je zanimivo, da Vlada ponovno nič ne odgovori. V predlogu zakona, v obrazložitvi k 6., 7., 8. in 9. členu, zelo skopo napiše, da je treba imenovati nove člane svetov obeh fundacij in vršilca dolžnosti obeh fundacij, in določen je tudi rok. Zakaj je treba v tako zelo kratkem roku urediti spremembo, pri čemer dajete 6-mesečni rok za vršilca dolžnosti? [[Oglašanje v ozadju.]] Tranzicija. Ampak tranzicija bi lahko potem bila v rokih omogočena enim in drugim. Mislim, da so argumenti, ki jih je kolega Bevk navajal, bistveno bliže resnici, kot pa jo prikazujete vi, kjer ne prikazujete pravzaprav nobenega vsebinskega argumenta, zakaj je treba to narediti v tako kratkih rokih. Direktorja Fundacije invalidskih organizacij predlaga svet v Državni zbor in tu padajo predlogi. To pomeni, da je treba parlamentu vzeti pristojnosti in dati Vladi pooblastilo, da to naredi sama, torej imenuje nekoga, ki ji je povšeči. Kako drugače razumeti, da se zmanjša vloga parlamentu, ki ni uspela izoblikovati podpore za predlagane kandidate svetu, ki mu bo zdaj zopet naloženo, naj predlaga čez 6 mesecev, ko bo konstituiran, predloge za direktorja. Vlada in koalicija z večino si pa zdaj jemlje to pristojnost, da bo v trenutku, v enem mesecu uredila to vprašanje, pri čemer pa govori, kako pušča civilnodružbeni sferi invalidskih, humanitarnih in športnih organizacij, da sama pokriva to področje. Ne mislite, da smo tu tako naivni, da bi lahko kar takole verjeli v takšne predloge Vlade. Bodite pa prepričani, da vam tega ne verjamejo tudi tisti, tista civilna družba, invalidske, humanitarne in športne organizacije, ki jih danes prepričujete, da sprejemate v njihovo korist najboljše rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Glede na to, da je bila izražena želja po dodatni razpravi v zvezi s 7. členom, ponovno odpiram postopek za prijave k razpravi. Prosim za prijave. K razpravi sta se prijavila dva poslanca in minister. Minister, želite na začetku ali na koncu? [[Na koncu.]] Potem dajem besedo poslancu Mitji Ljubeljšku. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Nisem se imel namena oglasiti v razpravi, ker se mi zdi, tako kot je bilo rečeno, da ima zakon zelo malo členov, res samo pet vsebinskih in pet prehodnih določb, ki so zelo jasni. Bistvena sprememba, ki jo jaz vidim, je, da je funkcija direktorja poklicna, da je treba dobiti poklicnega direktorja in da ima tudi obstoječi direktor možnost, da postane poklicni direktor. Nikjer ne piše, da ta direktor ne more biti tudi poklicni direktor. Verjetno pa se bo moral odločiti, ali bo opravljal profesorsko funkcijo ali direktorsko funkcijo. To je bistvo. Neke domneve o razdelitvi sredstev v tem členu, o katerem govorimo, ni nobenega govora. Ampak govora o delitvi sredstev je v 2. členu zakona, kjer govori, da o finančnem načrtu, zaključnem računu in pravilniku, ki ureja pogoje, merila in razporeditev sredstev funkcije, odloča svet pristojne funkcije z 2/3 večino. Ne govori o tem, da ta sredstva deli direktor. Ne govori, ampak svet fundacije, tako svet fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij kot svet fundacije za financiranje športnih organizacij. In tudi v 4. členu govori, v zadnjem odstavku, da z direktorjem svet pristojne fundacije sklene pogodbo, v kateri se opredelijo pravice in dolžnosti direktorja. Torej spet svet fundacije opredeli, kaj bo ta direktor počel. In neke domneve, češ, menja se zato hitro, ker se bodo sedaj delila sredstva, ne deli jih direktor. V tem je srž. Ampak zakon govori, da postane direktor profesionalec, profesionalno delo pa je malo drugačno kot volontersko delo. S tem verjetno se strinjamo. In je zaželeno, da začne najbolj odgovorna oseba, izvršna oseba, opravljati te svoje naloge poklicno. Poklicno - strokovno, poklicno - odgovorno, ne pa volontersko. Neke domneve, da se skriva to in to v tem, delitev sredstev, to je v pristojnosti sveta, svetu fundacij. Bodimo jasni, držimo se zakona, poglejmo kako členi pišejo, obstoječi direktor ima možnost, da se bo odločil, da se bo profesionaliziral. Z vsemi izkušnjami verjetno ima več možnosti kot nek drug kandidat, tako da mislim, da te insinuacije in kritike niso umestne. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo pa ima poslanka Breda Pečan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem! Približno uro, mogoče kaj več, sem poslušala vodilnega cinika v tem parlamentu, ki nam je razlagal in nas poučeval, kako politika, predsedniki strank bivši eni poslanci, pa drugi poslanci ne smejo vplivati na delovanje civilnodružbenih organizacij. In jaz se popolnoma strinjam s tem. Strinjam se pa tudi popolnoma s tem, da Vlada nima pravice posegati v delovanje, organiziranost in odločanje civilnih družbenih organizacij in da je ta 7. člen eklatanten primer cinizma ne samo nekega poslanca, ampak tudi same Vlade. Najprej poslušamo ministra, ki nam razlaga, kako Vlada nima nobenega interesa vplivati na postopke znotraj fundacije za šport in fundacije za invalidske in humanitarne organizacije, istočasno pa beremo, da bo Vlada imenovala za več kot šest mesecev, logično, glede na to, da naj bi se sveta obeh fundacij v šestih mesecih zamenjala, v.d. direktorja, ki bo pripravljal, ne mi razlagati, za božjo voljo, vsi smo odrasli, vsi smo že nekje delali in vemo, kakšna je vloga recimo če gremo spet paralelo delat z občino, ki funkcionira po novem sistemu, po novih zakonih in ni več župan izvršilni organ občinskega sveta, ampak je izvršilna oblast v občini in isto velja tudi za direktorja občinske uprave. On skupaj s svojimi sodelavkami in sodelavci pripravi vse, kar je potrebno, da se občinski svet odloča o pomembnih zadevah in tudi županu daje najpomembnejši suport. Isto velja tudi v fundacijah. Direktor pripravi vse gradivo, da skupaj s svojimi sodelavci, da lahko preko strokovnih komisij, ki jih imate pri fundacijah zelo lepo narisane in napisane, svet fundacije odloča o razporeditvi sredstev, se pravi vedno je vir odločitve pri direktorju in njegovih najožjih sodelavcih, pa naj bo poklicni ali nepoklicni direktor. To sploh ni pomembno. Boljše bi bilo, če bi bil poklicni, glede na to, da gre za zelo, zelo velike denarje. Slišali smo pri obeh fundacijah skoraj 30 milijonov evrov v obdobju do leta 2010, če vključimo sredstva za investicije pri športni fundaciji. Torej je še kako pomembno, kdo imenuje direktorja, pa tudi če samo za osem mesecev. In jaz mislim, da je skrajni čas, da ta Vlada enkrat pride k sebi in začne razmišljati o tem, da pred slovensko javnostjo očitno brez kakršnegakoli skrupula gre in oblikuje kadrovsko sestavo vsega. Jaz mislim, da bodo celo na Tromostovju javna stranišča začeli voditi tisti ljudje, ki jih bo Vlada izbrala. Moram reči, da ne gre več tako in dajte razmišljati, da je enkrat se vendarle treba ustaviti in razmisliti in reči, ali je naša podoba, govorim sedaj Vlade, res primerna za to, da boste na volitvah drugo leto sploh še kaj dobili. Slovenke in Slovenci nismo butasti ljudje. Mislim, da to, kar danes počnete, je še ena luknja k tistim luknjam, ki si jih sami kopljete že tri leta. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V razpravo se vključuje tudi minister. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane poslanke in poslanci! Strinjam se z zadnjo trditvijo, da Slovenci in Slovenke res nismo butasti in da znamo ločiti dobro od slabega, pravilno od nepravilnega. Prepričan sem, da bodo sprejeli tudi novelo zakona, ki je pred vami. Ne bi govoril o tem, ali pogreval zgodbe o tem, kdo je bolj penetriral civilno družbo s strani politike in Vlade v preteklosti ali sedanjosti ali počne to ta Vlada. Rad bi poudaril podobno kot prej, da ni namen tega zakona povečanje vpliva Vlade, izvršne oblasti, niti zakonodajne oblasti. In če predlagamo mi tukaj spremembo razmerja sil, recimo, med humanitarnimi in invalidskimi organizacijami, samo po sebi že pomeni to nek poskus vpliva politike na tisto, kar so se monetarne invalidske organizacije zmenile med seboj. In ti predlogi amandmajev pomenijo točno to, da jim ne dovolimo tistega, kar so se sami dogovorili. Zato Vlada nasprotuje temu. Kar pa se tiče vprašanja direktorjev, bi samo ponovil tisto, kar je omenil cenjeni poslanec gospod Ljubeljšek. Dejstvo je, da bo Vlada v tem prehodu, ki je največ 6 mesecev, ne 8 mesecev, kot pravite, izbrala direktorja, se mi zdi logična in smiselna odločitev. In vsak ima pravico, da kandidira. Če bo, recimo, direktor fundacije za šport uspel Vlado prepričati, da je deloval korektno, transparentno, da je njegovo poslovanje bilo potrjeno s strani inšpekcije kot pozitivno, recimo, Ministrstva za javno upravo, če si je izplačeval ustrezne honorarje in nagrade, potem ima vsekakor tudi možnost, da je on izbran. Ampak jaz osebno mislim, da nekih velikih možnosti za kandidaturo res nima, to pa se verjetno oba strinjava. Vlada bo v tem prehodnem obdobju zagotovila neke normalne pogoje, da bo fundacija delovala, kasneje pa bo seveda prepustila organom, ki bodo sprejeli odločitev. Potrebno pa je še enkrat poudariti, da tukaj gre za nove sistemske okoliščine. Ti direktorji, ki so sedaj, bodo morali seveda sprejeti pravila igre, ki jih bo prinesel ta zakon. In nisem prepričan, da se bodo strinjali z njimi. Vsekakor je to zdaj vprašanje drugotnega pomena. Ko bo ta zakon sprejet, bo funkcija direktorja popolnoma drugačna, kot je bila doslej in je popolnoma logično, da za to prehodno obdobje, dokler ne bo imenovan novi svet, imenujemo novega direktorja na podlagi nove zakonodaje.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Potem odpremo nov postopek. Prosim za prijavo. K besedi vabim poslanca Sama Bevka. Izvolite.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Če nima direktor nobenih pristojnosti, zakaj ga potem tako hitro zamenjujete? To je vprašanje za vse vas. Poudarjam, ustanovitelj fundacij je Državni zbor Republike Slovenije in daje tudi soglasje k imenovanju direktorja. Po novem zakonu se te pristojnosti Državnemu zboru jemljejo. Sedaj bo Vlada dala soglasje, v.d.-jevstvo pa kar sama določila, kot pravi ta 7. člen. Naj opozorim, da je v mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora bilo to posebej opozorjeno in citiram: "Ob tem je sporno tudi, da jo Vlada imenuje v 30-ih dneh po uveljavitvi [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]tega zakona. Čeprav sicer direktorja imenuje svet fundacij, Vlada pa da le soglasje k takšnemu imenovanju." Doslej je bilo celo to, da je Državni zbor imel te pristojnosti, sedaj po novem pa ima vse Vlada. In tudi na to sporno imenovanje, o katerem sedaj kar nekaj minut diskutiramo, tudi na to je opozorila Zakonodajno-pravna služba Republike Slovenije [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in prav bi bilo, da vladna koalicija kdaj sprejme kakšno mnenje te službe, tudi kadar ji ne ustreza.
Hvala lepa. Besedo pa ima poslanka Alenka Jeraj. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz mislim, da so kakšni kolegi mogoče malo pretiravali, zakaj svetu dajemo toliko časa, medtem ko so za direktorja drugačna merila. Saj vemo, da ni najbrž tako zelo enostavno in v enem mesecu možno sklicati organov posameznih invalidskih in drugih organizacij, kjer se morajo dogovoriti o kandidatih, koga bodo predlagali in zato je jasno, da normalno, da imajo čas, v katerem bodo lahko relevantno predlagali svoje kandidate in v bistvu postavili novo sestavo sveta. Omenili ste, da se iztekajo mandati, ne glede na zakon. Torej februarja, mislim, da za invalidske še prej, in lahko bi v bistvu stekli postopki za imenovanje po starem, ker je svet v stari sestavi, ker nekdo mora prevzeti odgovornost, če ne, po tem, ko bo mandata konec, ne bomo imeli nekoga, ki bi prevzel naloge, ki bi jih moral nekdo opravljati. In zato je logično, da se za ta čas pripravi neka ureditev, ki bo zdržala. In med tem se dovoli novemu svetu, da bo lahko znotraj nove sestave predlagal direktorja, s katerim želi delati. Saj bi bilo malo čudno, da bi stari svet morda zbiral predloge in predlagal nekoga, ki bo direktor v času enega drugega sveta. Tako malo pretiravamo s temi izjavami.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Anton Anderlič. Izvolite.
Pravi cinizem je, ko minister pravi, stvari moramo vzeti v roke, urediti stvari, civilni družbi ne zaupamo, ko bomo uredili stvari, bomo predali v upravljanje tisto, kar bi vse skozi sami morali in tudi v preteklih letih so to delali uspešno. Kako naj bo to cinizem, če dvakrat ali večkrat pride predlog sveta ene od fundacij v Državni zbor in na čelu z vladno koalicijo, z ministrom, zavrnete soglasje, sedaj pa govorite, kako boste v enem mesecu to uredili. Minister je imel v svojem programu, da bo civilno družbo omejil ali ukinil. Poglejte njegove intervjuje za [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. In k besedi vabim poslanko Širco. Izvolite.
Hvala lepa. Očitno je treba spomniti na taktiko nove oblasti, ki traja že tri leta in nekako je postala očitno že toliko samoumevna, da je ne pogrevamo več. Ampak če obnovim na kratko. Kjer se je dalo se je, takrat smo temu rekli na način cunamija, zamenjalo ljudi brez zakonodajnih sprememb. Kjer se to ni dalo brez zakonodajnih sprememb, se je to naredilo s spremembo zakonov. Ampak perverznost tega določila, spoštovani minister, je še toliko večja, ker ste v dosedanji zakonodaji ste vsaj pustili, da prejšnji, ali so bili to odgovorni uredniki ali so bili drugi funkcionarji, so ohranili ali so skozi vršilstvo dolžnosti do sprememb, do prihoda drugih, zaželenih drugih, kot si jih je Vlada zaželela, opravljali svojo dolžnost. Sedaj pa še za vršilca dolžnosti ne potegnete in tistega kratkega vmestnega časa. Tukaj je ta perverznost, ki ste si jo določili. Hiteti je treba, hiteti je treba do onemoglosti, zakon na hitro spremeniti, vršilca dolžnosti postaviti s svojimi rokami, da bo lahko drugi direktor postal že spet z vašimi rokami in vašo voljo. Ne, ni nič narobe, če se ta funkcija spremeni v profesionalno. Narobe je, da jo na neprofesionalen način rešujete. Nobenih novih okoliščin ni, prosim, da ne bi lahko tisti ljudje, ki so do sedaj opravljali to delo, še za ta kratek čas do prihoda zaželjenih ljudi ne opravljali naprej. Hočem reči, da tukaj že pretiravate v tem orkanizmu, ki si ga na kadrovskem nivoju, seveda zaključujete posel, in treba ga je na hitri način, gospod Zver. Saj ne samo tukaj, še drugje, veva oba. Zaradi tega se mi zdi nesmiselno se sklicevati in opravičevati to skozi nova določila in skozi nova pravila, ki jih ta zakon prinaša, ki jim ne bi bili drugi sedanji kos, ampak morajo še vmesni vršilci dolžnosti biti z vašim žegnjem postavljeni. Prosim vas, to je pa šlo že res predaleč.
Hvala lepa. Besedo ima minister Zver.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Ampak očitno ne tako žalostno, glede na to, da se smejite, ko razpravljate o teh resnih temah. Morda tudi razumem kontekst vaše razprave. Celotna zgodba je bila nastavljena tako, da so upravljali s celotnim športnim sistemom dejansko ljudje iz vašega političnega gnezda. Sedaj mi lahko verjamete, da temu ne bo tako in iz nobenega političnega gnezda, vsaj prizadevamo si, tako da v prihodnje ne bodo obvladovali športne scene tako kot doslej. Največja neumnost, kar sem jo slišal danes, pa je prišla iz ust poslanca Anderliča. Da sem jaz sedaj izjavil, da bom ukinil civilno družbo je seveda perverznost, že pomisliti na to, da bi to izjavil. Upam, da mi boste to svojo trditev dokazal.
Hvala lepa. Glede na to, da ni več želje po razpravi, razpravo zaključujem. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. Ministru in njegovi ekipi se zahvaljujem za dosedanjo udeležbo. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH OBRTNEGA ZAKONA. Za to točko imamo na podlagi predhodnih prijav predvideno eno uro in 25 minut razprave. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato bo besedo dobil tudi mag. Andrej Vizjak, minister za gospodarstvo.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! S predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah obrtnega zakona predlagatelj ne posega v posebno zakonsko ureditev obrti, saj ocenjuje, da je ta del gospodarstva še naprej potrebno z zakonom posebej urejevati, predvsem zato, ker gre za tradicionalno dejavnost, gospodarsko dejavnost, ki zasluži posebno mesto v slovenski pravni ureditvi, ker je tudi steber gospodarske iniciative in razvoja in ker je to fleksibilen in tudi razvijajoč se del slovenskega gospodarstva. Vendar pa sledimo z zakonom nekaterim ukrepom, kako omogočiti čim lažji vstop v obrtni del gospodarstva in s tem omogočiti hitrejši in učinkovitejši razvoj tega sektorja. Zato predlog zakona ne posega v definicijo obrti in se s tem ohranja ureditev, ki je bila določena in dosežena v zadnji noveli leta 2004. Predlog zakona dosledno vpeljuje predvsem načelo odprave administrativnih ovir, kar pomeni dodatno zniževanje administrativnega bremena za gospodarske subjekte. Tako se odpravlja obrtno dovoljenje za obrtne dejavnosti, za katere ne bo določen kvalifikacijski pogoj, pri tistih dejavnostih, kjer pa je ta kvalifikacijski pogoj, pa se odpravljajo vsi administrativni postopki, ki so vezani z opravljanjem mojstrskega izpita, poleg tega pa tudi materialna razbremenitev pri pridobivanju le-tega. Vlada Republike Slovenije bo s posebno ureditvijo določila obrtne dejavnosti, za katere ne bo potrebno izpolnjevati kvalifikacijskih pogojev, kot tudi za tiste, katere je potrebna poklicna usposobljenost, in sicer z navedbo ustrezne minimalne ravni poklicne usposobljenosti. V povezavi s tem se s predlogom zakona znižuje sedanji kvalifikacijski nivo za opravljanje obrtne dejavnosti iz mojstrskega izpita, za kar je bila potrebna srednješolska izobrazba, na srednji poklicni nivo. Bistvena sprememba je tudi na področju določanja obveznega članskega prispevka za obrtno zbornico, saj se s tem predlogom določa le ena članarina in nimamo več nacionalnega in območnega dela. Z uvedbo ene članarine se določa najvišji možni del te članarine, ki jih tudi obrtna zbornica nameni za delovanje območnih obrtnih zbornic. Z zakonom smo določili delež članarine, ki pripada, in le-ta se deli v razmerju 35% do 65% v korist območnih obrtnih zbornic. Delež članarine za posamezno območno obrtno zbornico pa bo določila skupščina obrtne zbornice, v kateri ima vsaka območna obrtna zbornica svojega predstavnika, torej so tudi vse zastopane. Glede na to, da se obvezni članski prispevek znižuje, smo določili tudi najvišje možne zneske članarine, in sicer v razponu od 10 do največ 50 evrov, glede na število zaposlenih samostojnih podjetnikov pri obrtniku. Če strnem, gre za predlog, ki posodablja in razbremenjuje vse tiste, ki želijo vstopiti v obrtno dejavnost. Razbremenjuje jih tako glede formalnih vstopnih pogojev kot tudi glede potrebnega vplačila članskega prispevka med delovanjem.
Minister, hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora Ferija Horvata, da predstavi poročilo. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo na 35. seji 10. oktobra 2007 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah obrtnega zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem predložila Vlada. Seji so prisostvovali predstavniki predlagatelja, Ministrstva za gospodarstvo, Zakonodajno-pravne službe tega zbora, Obrtne zbornice Slovenije in Gospodarske zbornice Slovenije. Člani odbora so bili seznanjeni z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, amandmaji Poslanske skupine DeSUS, povzeti po predlogih Gospodarske zbornice, predlogi Gospodarske zbornice za amandmaje odbora in stališči Obrtne zbornice do vloženih amandmajev. Državni zbor je, naj vas spomnim, na 30. seji 11. julija 2007 na podlagi zahteve skupine poslancev opravil prvo obravnavo predloga zakona ter sklenil, da je predlog zakona primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo. V obravnavi predloga zakona na Odboru za gospodarstvo je predstavnik predlagatelja povzel najpomembnejše cilje in usmeritve predloga zakona, sprememb in dopolnitev zakona, zato tega ne bom ponavljal. V razpravi je bilo precej pozornosti namenjene zlasti razpravi o načinu opredelitve obrtne dejavnosti v členu 1, obširnejša je bila tudi razprava o 8. členu zakona, ki se nanaša na sistem obvezne članarine. Pred seboj imamo tudi amandma koalicijskih poslanskih skupin, ki predlaga črtanje devetega odstavka 8. člena, ki se nanaša na izvršbo zapadlih in neporavnanih obveznosti. Po temeljiti razpravi so bili sprejeti amandmaji, ki so vključeni v dopolnjeni predlog zakona in ta je sestavni del poročila, ki ga imate pred seboj. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam za predstavitev. Jaz pa vas obveščam, da je, kot že rečeno, zbor na 30. seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, opravil je tudi predstavitev stališč poslanskih skupin, zato danes ni predstavitve. Prehajamo kar na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo izpeljali, torej razpravo na podlagi pregleda amandmajev z dne 22.10. V razpravo tako dajem 8. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Odpiram postopek za prijavo k razpravi. Izvolite. V razpravo se je vključil poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči, spoštovani minister. V Slovenski nacionalni stranki smo, mislim, da že leta nazaj, nakazali težnjo po prostovoljnem članstvu v določenih zbornica. Nova Vlada in pa vi kot minister ste nam sledili tako na področju gospodarske zbornice, nenazadnje bi se naj enaka sprememba zgodila tudi na področju kmetijske zbornice. Ne vem pa, spoštovani minister, čemu pripisujete potrebo po tem, da ostane obvezno članstvo v obrtni zbornici. Če gledamo dejstva in pa zakon kot takšen, na katerega moram reči, da Vlada ni predvidela splošne razprave, čeprav je obrt ena od zelo pomembnih dejavnikov v tej državi in sedaj z vsemi stvarmi, ki jih zakon omogoča, postajata obrt in podjetništvo zelo blizu eden drugemu. Zdi se mi, ko ste ukinili Gospodarsko zbornico Slovenije, vas moram vprašati, ali mogoče Vlada vidi kakšen dodatni interes, da bi se pa določeni gospodarski subjekti v tej državi združili ali pa oglasili samo v eni zbornici. Mogoče je to neke vrste inat. Gospodarski zbornici smo ukinili članstvo, uvajamo ga nekje drugje in si želimo, da bo pa obrtno-podjetniška zbornica, kot bi se naj imenovala, neka nova močna zbornica, ki bo delovala z roko v roki z Vlado. Druga zadeva, ki me zanima, spoštovani gospod minister, peta točka 4. člena zakona pravi: "Samostojni podjetniki in gospodarske družbe", tu smo že prešli ta okvir obrtništva "ki imajo več kot 10 zaposlenih, plačajo največ 50 evrov mesečno." Že pri prvem branju, minister, upam, da ste preverili te podatke, sem vam povedal, da so položnice za to članstvo dobile tudi takšne inštitucije, kot so Ljubljanske mlekarne, ki imajo tisoč in več zaposlenih. Zato se mi zdi, da Vlada ne sledi vsem trendom, ki jih je nakazala na začetku svojega mandata in v Slovenski nacionalni stranki smo še vedno prepričani, da naj bo vsaka zbornica deležna prostovoljnega članstva, prostovoljne članarine, glede na kvaliteto, ki jo nudi uporabnikom te zbornice. Amandma, kot je vložen, če govorimo o amandmaju k 8. členu, ki so ga vložili kolegi iz koalicijskih poslanskih skupin, je pač, bom rekel, nek popravek enega lapsusa, ki se je zgleda zgodil. Ugotovili so, ne morem verjeti, celo po treh mesecih, da je pa izvršba neplačane članarine za posameznega obrtnika podjetnika že urejena nekje drugje. To je kot, skoraj se mi zdi, da tak amandma, ko ga dobimo na klop, ima takšno veljavo kot trenutki, ko je Kolumb odkril Ameriko. Včasih je treba zakon dobro prebrati že v prvem branju, pa se te anomalije ne bi dogajale, če bi zakon resno pripravljali v neki konsistentni ozki družbi, kot to delate ponavadi. In se mi zdi ta amandma popolnoma brezpredmeten. Sam še vedno smatram - boljše, da je dvakrat napisano, kot da ni napisano. Ampak v redu, če ste ugotovili, da je to urejeno že drugje, naj bo, bomo pa črtali ta amandma. Mislim, da nihče izmed nas tukaj, 9, 10, koliko nas je, nima razloga, da ga ne bi podprl, če je to že urejeno nekje drugje. Pomembno je, da se bo izvajal. Ampak še vedno ministru vprašanje: Čemu ta vladna taktika in strategija? Ukinjamo obvezno članstvo v gospodarski zbornici, načeloma bi naj ukinili obvezno članstvo v kmetijski zbornici, uvajamo ali pa določamo, sicer res da na pol dajemo to članstvo, to je treba poudariti, to je res, zmanjšujemo višino članarine v obrtni zbornici, ampak vseeno ga pa ohranjamo. Predvsem me pa zanima dejstvo te pete alineje četrtega odstavka, ki pravi - "samostojni podjetniki in gospodarske družbe enači gospodarske družbe s samostojnimi podjetniki," ki imajo 10 ali več zaposlenih [[...]]" Ali "več" pomeni tudi 1000, 1200 ali 15 tisoč. V tem primeru se mi zdi, da delamo mogoče komu, ki ima 11 zaposlenih, majhno krivico. Hvala.
Hvala lepa. V razpravo pa se vključuje tudi minister. Minister Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Tu je bilo nekaj vprašanj, ki bolj sodijo dejansko v splošno razpravo, ki jo poslanci niste zahtevali v skladu s Poslovnikom in seveda je tudi ni bilo. In se odpirajo nekatere teme, ki so bile že večkrat prediskutirane in je prav, da na njih tu na tem plenarnem zasedanju odgovorim. Prvič. Zakaj pri vsaki zbornici drugačen ali pa specifičen pristop? Zaradi tega, ker so tudi zbornice drugačne in ker združujejo drugačne subjekte. Obrt ima v Sloveniji zelo pomembno in dolgo tradicijo. Nič ni tukaj novega, nič mi tukaj ne uvajamo, temveč izboljšujemo oziroma dereguliramo in znižujemo obremenitve dosedanje ureditve. Zakaj v primeru obrtne zbornice nekoliko drugačen pristop? Zaradi tega, ker želimo pri vsakem reguliranju organiziranosti, to se pravi določeni organiziranosti, slediti interesom in pričakovanjem njihovih članov in subjektov. Zato smo v obeh primerih tako v primeru gospodarske zbornice obrtne zbornice naredili najprej analizo, anketo med članstvom in ugotovili, kaj člani pričakujejo, za kaj se zavzemajo in kje so njihovi interesi. Mi želimo zbornice po meri članstva. In zato tudi različno. V primeru gospodarske zbornice je bil zelo velik prepričljiv procent gospodarskih subjektov proti obveznemu članstvu, torej za prostovoljno članstvo, zato smo takšnega tudi uvedli. V primeru obrtne zbornice je bilo drugače, je bila prepričljiva večina, okoli 60% članov je bila za ohranitev sedanjega sistema po načelu: obvezno članarino za minimalen del splošnih storitev, ki so povezane z informiranjem, zastopanjem interesov, in plačljive individualne storitve na neprofitni osnovi. In to uvajamo. Znižujemo članarino, celo postavljamo samo limit, zgornji vrh članskega prispevka za posamezno kategorijo, dajemo celo skupščini možnost in slehernemu članu, da to zniža. Če se obrtna zbornica na skupščini odloča, je lahko članarina tudi nič. To je dopuščeno. Skupščini, ki jo združujejo tudi predstavniki sleherne območne obrtne zbornice, prepuščamo odločitev o višini članarine in jo hkrati limitiramo navzgor, omejujemo navzgor. In jaz mislim, da je to pomemben korak v smeri zastopanja interesov in pogledov članov. Mogoče še en argument, zakaj nekoliko drugačen pristop. Obrt praviloma združuje majhne gospodarske subjekte. Na obrten način se ne morejo opravljati dejavnosti, ki ste jih imenovali, recimo, Ljubljanskih mlekarn, tudi ne Viator-Vektorja, tudi ne SCT in podobno. Tu se ne da delati na obrten način, kajti združuje ogromno in ti tudi niso člani obrtne zbornice že od leta 2004. Ne, imate napačne informacije, žal. Vsak je lahko po letu 2004, ki ne opravlja obrtne dejavnosti kot pretežne dejavnosti in je ne opravlja trajno, jo opravlja zgolj v majhnem obsegu [[...]]Namreč, kaj so mlekarne, ki ste jih izpostavili, počele? One so se ukvarjale tudi z dejavnostjo mehaničnih popravil motornih vozil ter vgradnjo delov za dodatno opremo v motorna vozila. To so počeli, ker so imeli to registrirano. To je obrtna dejavnost in zaradi tega so bili vključeni prvotno pred letom 2004. Vendar z letom 2004 je prišla novela, ki pravi, da vse tiste dejavnosti, ki jih ne upravlja neka družba trajno ali jih upravlja le v majhnem obsegu, ta ne opravlja obrtne dejavnosti, in tudi ni potrebno,da je član obrtne zbornice. Podobno je tudi veljalo za Pošto Slovenije, Petrol, SCT in podobne. Že večkrat sem ponovil in še enkrat na tem mestu to ponavljam. Prav imate, te družbe dejansko ne opravljajo obrtne dejavnosti oziroma dejavnost na obrtni način. Kar se tiče še enega argumenta, kar se tiče obrtne dejavnosti. Te dejavnosti praviloma nimajo na voljo lastnih služb znotraj gospodarskega subjekta, ki bi lahko skrbele, recimo, za pravna vprašanja, kadrovska vprašanja in tako naprej. Obrtniki se praviloma osredotočajo na tisto svojo osnovno dejavnost in potrebujejo servis, ki jim ga nudi območna obrtna zbornica in tudi obrtna zbornica Slovenije. Zato so tudi nekoliko drugačni od sicer gospodarskih subjektov. Na primer Gorenje, Krka, Luka Koper, ti večji gospodarski subjekti imajo številne svoje interne službe, ki skrbijo za najrazličnejša področja, ki tudi ne sodijo v osnovno dejavnost teh gospodarskih subjektov. Obrtnik pač tega ne more. In ko govorimo o asociaciji, gospodarski asociaciji, zaradi narave in velikosti gospodarskega subjekta je povsem logično, da so tudi rešitve drugačne in specifične. In to je tudi ključni razlog. Toliko zaenkrat in če bo potrebno, bom dopolnil to razpravo.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil poslanec Boštjan Zagorac. Ker vidim, da je želja po razpravi, odpiramo postopek. Izvolite. Imamo sedem prijavljenih poslancev.
Hvala lepa. Zelo kratek bom. Mogoče odgovor, zakaj ostaja obvezno članstvo. Vlada je uvidela napako pri rušenju gospodarske zbornice s prostovoljnim članstvom in na srečo noče te napake ponavljati sedaj še pri obrtni zbornici in verjetno je tudi ne bo pri kmetijski oziroma kmetijsko-gozdarski. Pozdravljam pa, bodo uskladili višino članarin tudi tam, kakor so sedaj tukaj. Me pa pri samem zakonu skrbi predvsem to, da se spet ukinjajo določeni pogoji glede tega, kdo lahko opravlja kakšno dejavnost, kakšno obrt. In to verjemite, nikakor ni v prid spodbujanju poklicnih šol, nikakor ni v prid spodbujanju šol, ki se že tako ali tako otepajo z nizkim vpisom in vedite, da s tem ne prispevate k izboljšanju obrti. Še sama sreča, da vsaj na nekaterih področjih obrtni zakon pušča mojstrski izpit, da bo potem obrtna zbornica lahko sama poskrbela za svoje kadre. Vendar še enkrat poudarjam, to ni v smeri, ki bi izboljšala stanje na trgu kadrov. To ni v smeri, da bi lahko obrtniki lažje našli potrebne kadre. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Proceduralno? Izvolite prosim.
Hvala lepa predsedujoči! Če imam prav informacijo, pa mislim, da jo imam, imamo amandma k 8. členu. Danes ni razprave, ni več, to smo dali že vse skozi. Amandma je samo koalicijski in samo o tem govorimo, gospe in gospodje. Da se pa sedaj razprava o temeljnih [[...]]Ali lahko govorim do konca, gospod Anderlič! O tem je vprašanje obrtnega zakona, po mojem smo to že prešli. Hvala.
Kolega, dovolite, da sejo vodim jaz. Pravilno je bilo ugotovljeno. Danes smo v fazi, kjer se govori samo o amandmaju k 8. členu. Zato prosim vse bodoče razpravljavce, da se držijo poslovnika in pa vsebine predlaganega 8. amandmaja. Nadaljujemo z razpravo. Še en proceduralni predlog? Repliko imate? Na koga? Na proceduralni predlog. Oprostite, to veste, da ne obstaja. Besedo ima poslanec Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Tudi jaz sem mislil v uvodu opozoriti kolege, da se ne držimo dejanskega amandmaja. Jaz bom čisto konkreten, o 8. členu govorimo. In najprej bi za uvod rekel, da se je okrog tega člena veliko razprave opravilo v predhodnih razpravah tako na odboru. Edina stvar, ki je še ostala nekako nedorečena, je stvar, ki jo sedaj amandmiramo. Ugotovitev je, da rešitev ni sistemska. V skladu z veljavnim Zakonom o obrtni zbornici se postopek plačila članarine vodi po upravnem postopku, to pa pomeni, da se odločbe izdajo v upravnem postopku, kar nadalje tudi pomeni, da se pritožbe in nadaljnji postopki, tudi izvršba, izvajajo v skladu s tem zakonom. V obstoječem zakonu izvršbo denarnih obveznosti opravi davčni organ po postopku, predpisanem za izvršbo davčnih obveznosti. Ta materija je dejansko v osnovnem zakonu razrešena in mislim, da ta amandma to tudi razrešuje, je pa to tudi v skladu z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, tako mi ta amandma podpiramo.
Hvala lepa. Besedo pa ima poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo, spoštovani predsedujoči. Zelo na kratko. Sicer ne vem, kolega Krivec, ko ste rekli, da opozarjate kolege, verjetno ste mislili gospoda Slavinca, ki je en sam, vsi ostali smo namreč govorili o 8. členu, 8. člen pa zajema tudi članarine. Razen če ste mislili mene in ministra, ker midva pa sva govorila mogoče v enem trenutku, ali minister je govoril v enem trenutku malo širše. In za to se vam zahvaljujem, če ste omenili tudi ministra, in na vašo konsistentnost. Spoštovani gospod minister, ene stvari pa mi res ne gredo v račun, ko ste rekli "veliki sistemi niso člani obrtne zbornice, ker ne morejo biti". Danes ste direktno obsodili slovenske medije, ki so med drugim zapisali, da so člani Gospodarske zbornice in Obrtne zbornice Slovenije tudi takšna podjetja, kot so Ljubljanske mlekarne, SCT, Viator Vektor in še nekatere. Slovenski mediji ne poročajo več konsistentno in državotvorno in po resnici, ker vi namreč imate druge podatke. Jaz vam povem, sam imam podatke, lahko vam zatrdim in pokažem, da so Ljubljanske mlekarne dobile položnico kot del članarine za Obrtno zbornico Slovenije. Zaposlujejo več kot 10 zaposlenih in v tem primeru ni bila kršena zakonodaja, ker ste tako medlo, tako nedirektno, tako nekonsistentno pač napisali - "samostojni podjetniki in gospodarske družbe", ja "porka duš" Ljubljanske mlekarne so ja gospodarska družba, zaposlujejo več kot 50 zaposlenih, dobijo položnico v skladu z zakonom. Saj je prav, samo ni enako, ali plača 50 evrov nekdo, ki ima 11 zaposlenih, ali nekdo, ki ima zaposlenih 1200 ljudi. To pa ni prav. In tudi ni prav, da se ne držite načela, da je treba obvezno zbornično članstvo, ne glede na zbornico, ukiniti, za vse enakost pred zakonom, kar določa med drugim tudi Ustava Republike Slovenije, ampak enim omogočate prostovoljno članstvo, drugim pa obvezno. In kdo se napaja iz obveznega članstva?! Saj to smo že ne vem kolikokrat predebatirali. Tisti kvazi profesionalni funkcionarji, ki sedijo v toplih prostorih eno uro na dan, čeprav imajo 8-urni delovnik in ne nudijo gospodarskim subjektom, samostojnim podjetnikom in obrtnikom ničesar. Verjemite mi, da ničesar. Je pa res, anketa je bila narejena takrat, ko je bil rezultat, minister, rekli ste, nekaj čez 60, natančneje, bilo je 62,3 proti 37,7. Ampak takrat ste res delali to anketo in jo pošiljali strogim obrtnikom, tistim obrtnikom, ki imajo zaposlenih do 5 ljudi. Torej, 5 ljudi je lahko enega, pa se bom po domače izrazil, "foha" dober obrtnik, vse ostalo je pa podjetje od tam naprej. Zato mi ta vaša obrazložitev, minister, nikakor "ne sede". V Slovenski nacionalni stranki se še vedno zavzemamo za enakost pred zakonom in ukinitev obveznega članstva. Naj se posamezniki sami odločijo, člani katere zbornice bodo oziroma katera zbornica jim bo nudila največ. Hvala.
Hvala lepa. K repliki se je prijavil kolega Slavinec. Izvolite.
Hvala lepa. Izkoriščam to proceduralno možnost za repliko in se navežem na tisto, o čemer je bilo govora prej. Ja, seveda, glejte, v tem členu, o katerem razpravljamo, ki je amandmiran, je govora o članarini in del te članarine zbornica namenja tudi izobraževanju. V tem kontekstu je bila potem vodena tudi moja razprava o izobraževanju, o kateri sem prej govoril, in je res potem samo stvar interpretacije. Seveda pozdravljam stališče predsedujočega, ki je interpretiral dovolj široko, da sem lahko tudi to stvar pojasnil, kako gledam. Se pa ne strinjam s tem, da zbornica ne nudi ničesar. Ne nazadnje, čez dva tedna bo podelitev mojstrskih diplom, ki jih ravno ta zbornica organizira, organizira izobraževanje in podelitev teh mojstrskih diplom. Kolega vabim, da se je udeleži, si ogleda in bo videl, kako pomembno poslanstvo na področju izobraževanja, če se sedaj omejim na to področje, zbornica opravlja. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Besedo ima poslanec Martin Mikolič. Izvolite.
Hvala za besedo. No, moram povedati, da sem zadovoljen, da je v tem 8. členu zakona, na katerega se nanaša tudi predlagani amandma, napisana vsebina, ki pravzaprav pomeni nek kompromis med Obrtno zbornico Slovenije, območnimi obrtnimi zbornicami in v končni fazi tudi med obrtniki, da je bila to pač tudi v fazi sprejemanja zakona stvar dogovarjanja. In sem trdno prepričan, da sedaj ta pripravljena materija pomeni tudi dobro popotnico za obrtnike. Vsekakor je pa ta amandma samo redakcijske narave oziroma pripomba Zakonodajno-pravne službe in ga bom sam tudi podprl. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. K besedi vabim poslanca Rudija Veršnika. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim, posebej še gospodu ministru in sodelavcem! Poglejte, usklajevanje na področju obrtnih zbornic je bilo nujno potrebno. Že sam gospod minister je povedal, da ni vseeno, katero zbornico obravnavamo. In prepričan sem, da je predlog, ki je tukaj v zakonu, edino pravi in smiseln. Ne vem, nekateri ne razumejo, da obstaja velika razlika med zbornicami, med gospodarsko in obrtno. Obrtna zbornica je pravzaprav prihajala iz nekih časov, ko niti ni bilo zaželeno obrtništvo in je bila ta povezanost med posameznimi obrtniki veliko večja in zato se ne čudim, da so nas predstavniki območnih zbornic vabili na razgovore in nam tudi razlagali, kaj vse pravzaprav delajo. In se ne čudim temu, da je ta razlika nastala. In mislim, da je glede na ta 8. člen ta članarina in tudi amandma usmerjen v pravo smer, in mislim, da ni problema okrog samega glasu, jaz ga bom gotovo dal. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. K besedi pa vabim poslanca Cirila Testena. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav predsedujoči, pozdrav tudi ministru, poslankam in poslancem! Kar se tiče tega 8. člena, mislim, da je bilo vprašanje članarine nujno rešiti, in mislim, da ta zakon vprašanje članarine v obrtni zbornici dobro rešuje. Treba je vedeti, da smo imeli v preteklosti dve članarini, se pravi na državnem in na območnem nivoju, in da je bila v Sloveniji razlika v članarini po posameznih območjih zelo velika, ponekod tudi dva in polkrat višja od tistih, ki so imeli najnižje. Tako mislim, da je pomembno, da se sedaj uvaja samo ena članarina in enotna višina članarine za teritorij cele Slovenije. Pomembno je tudi, da se ta članarina, da je dogovorjeno razmerje delitve 65:35 v korist lokalnega nivoja oziroma območnih zbornic, s tem da ima skupščina možnost - se pravi plus minus pet -, da ima skupščina možnost odločati o 10%. Mislim, da je to zelo dobro in da bo tukaj prišla do izraza tudi določena mera solidarnosti, kar je nedvomno potrebno, če vemo, da je na manj razvitih območjih tudi obrti manj in da je potrebno tem območjem tudi iz tega zornega kota pomagati. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. In zaenkrat zadnji prijavljeni ima besedo poslanec Vili Rezman. Izvolite.
Hvala lepa. No, jaz se vračam k amandmaju, ki govori o tem, kako z izvršbo in kdo naj to izvršbo vrši. In to je pogojeno z nekim predhodnih dogajanjem, ki govori o tem, da si ni predlagatelj tega določila izmislil, ampak da je prišlo do problematiziranja izvršbe v Davčni upravi Republike Slovenije. In od tod naprej je povzelo to gospodarstvo, ki je to omanjkanje izterjave seveda čutilo in predlagalo, da se to uredi pač v tem zakonu, če že Davčna uprava Republike Slovenije tega ne opravlja več. To je povsem logično in če gre za izvršbo zapadlih in neplačanih obveznosti, se je treba vprašati, za katere obveznosti - v glavnem gre za članarine. Zato je tudi smotrno govoriti o članstvu, na katerega se članarine vežejo, in o obveznem članstvu in o tem, kaj bi pravzaprav bilo z obrtno zbornico, če tega obveznega članstva ne bi bilo. Bojim se, da bi bila zbornica tako zdesetkana, da pravzaprav ne bi bilo več kaj izterjevati in bi bilo vprašanje, kdo bi potem še bil reprezentant interesov tisti, ki se sicer sedaj združujejo v obrtno zbornico. No, ampak to je gospodarstvo, združeno v obrtni zbornici, vse podpiralo, tako obvezno članstvo kot članarino, ni pa podpiralo nekaterih drugih stvari. In samo to naj še omenim, kje pa je mogoče res hiba tega zakona - gospodarstvo in tudi nekateri poslanci smo dvomili v korektnost in ustreznost zniževanja ravni izobrazbe za vstop v obrt, nismo se vsi strinjali s temi NTK-ji, ki so postali enakovredni strokovnim diplomam, in nismo se strinjali s tem, da sta bili tako obrtna kot gospodarska zbornica tako rekoč iztisnjeni iz priložnosti, da bi sooblikovali listo A in B.
Hvala lepa. Lahko zaključimo razpravo? Želite besedo, gospod minister? Izvolite.
Hvala lepa. Le nekaj odgovorov na vprašanja. Najprej, poslanec Slavinec je omenil, da naj bi videl napako pri rušenju gospodarske zbornice in tega ne želimo [[...]] [[nerazumljivo]] [[...]]To je eden največjih nesmislov in očitno gospod Slavinec tudi ni soočen s prenovo gospodarske zbornice in stališčem vodstva gospodarske zbornice. Na zadnjem gospodarskem vrhu je predsednik gospodarske zbornice gospod Pavček povedal zelo jasno, da si ne želijo poti nazaj, da vidijo, da je pot, po kateri stopa nova gospodarska zbornica, prenovljena gospodarska zbornica prava, uspešna in da seveda tudi že beležijo pozitivne rezultate le-te prenove. Torej, vidim, da nekateri še zdaj kar živijo v tisti diskusiji, tistem svetu, ko smo pred leti debatirali o prenovi, in bi svetoval, da so nekoliko bolj v stiku z gospodarstvom, če seveda komentirajo tudi takšne predloge, kot je danes pred nami. To je prva stvar. Druga stvar, ne morem si kaj, da težko razumem, da Liberalna stranka nasprotuje deregulaciji. Da nasprotuje zmanjševanju birokratskih ovir pri vstopu v gospodarsko oziroma obrtno dejavnost, saj je rečeno, da nasprotuje zniževanju pogojev za vstop v obrtno dejavnost. Skratka, to so zelo čudne stvari in proti vsem politikam vseh vlad, ki želijo zagotavljati bolj konkurenčno gospodarsko okolje oziroma boljše okolje za razvoj slehernega gospodarskega subjekta. Slovenija je tipično znana kot podjetniško preslabo aktivna, premalo naših ljudi se odloča za vstop v gospodarstvo, v samostojno opravljanje dejavnosti. In prav z zniževanjem nekih vstopnih ovir in pocenitvijo le-tega želimo to tudi v večji meri omogočiti. Gospod Zagorac, veliki gospodarski subjekti so lahko člani obrtne zbornice, če to želijo biti. In če so nekateri večji gospodarski subjekti želeli ostati člani obrtne zbornice in niso podali po letu 2004 odstopne izjave, da ne želijo biti, so še vedno člani obrtne zbornice. Kar pa ne pomeni, da morajo biti, ni jim potrebno. Prav enak princip velja tudi pri gospodarski zbornici po spremembi. Namreč, vsi gospodarski subjekti, ki so želeli izstopiti iz obveznega članstva, so to morali na nek način sporočiti. In tudi slehernega gospodarskega subjekta, ki mu ni potrebno v skladu s spremembo zakona iz leta 2004, je doletela dilema, ali želi ostati ali ne želi ostati, ali je pa, recimo, to možnost spregledal in je bil član obrtne zbornice še naprej, kljub temu da mu ni treba biti. Torej lahko, da so veliki subjekti člani obrtne zbornice, če to želijo biti. Če pa ne želijo biti, naj to pisno sporočijo, ali pa so to že naredili, in bodo tudi iz članstva črtani. Še nekaj. Omenjali ste predvsem tiste gospodarske subjekte, ki so veliki, nad 10 zaposlenih. To je prej izjema v obrtni zbornici kot pravilo. Le 5,8% vseh članov obrtne zbornice ima 10 ali več zaposlenih. Glavnina so samozaposleni in tisti z do 3 zaposlenimi. Kajti logično je, to so dejansko obrtne dejavnosti in za te sprejemamo zakon. Ne sprejemamo za one, ki so lahko - kajti praviloma te z velikim številom zaposlenih ne opravljajo svojih dejavnosti na obrtni način, praviloma. To izkazuje tudi statistika članstva v zbornici.
Hvala lepa. K repliki se je prijavil poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo. Zelo na kratko. Ne 5,8, ampak 6,4 po zadnji statistiki, minister - pozitiven trend ukinitve obveznega članstva v gospodarski zbornici, s katerim se popolnoma strinjam. Pa me zanima, zakaj ga niste nadaljevali tudi v obrtni, če gre za pozitiven trend, na katerega se sklicujete. In zniževanje vstopnih ovir je dejstvo, ki naj bi pospešilo razvoj določenega gospodarstva, potem me zanima, zakaj tudi pri obrtnikih niste ukinili povsem te vstopne ovire, zakaj jo vseeno v določeni meri ohranjate. In še enkrat poudarjam, ni enako pri 11 zaposlenih kot pri 1.200 ali več zaposlenih. Hvala.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil minister. Izvolite.
Še enkrat, čeprav mislim, da sem že neštetokrat pojasnil razloge, zakaj različen pristop pri obrtni zbornici in zakaj drugačen pristop pri gospodarski. Gre za različne gospodarske subjekte. Gre za povsem, tudi različno tradicijo. Gre pri obrtni dejavnosti za tiste, ki v glavnem ukvarjajo s svojo osnovno dejavnostjo nimajo ne kadrovskih resursov, ne znanja, da bi skrbeli še za niz ostalih dejavnosti, ki sodijo v obvezne vsebine sleherne gospodarske dejavnosti. Še enkrat, velika podjetja imajo lahko na voljo vese servis: pravne službe, kadrovske službe, finančne službe in tako naprej, obrtniki seveda ne. In zato je prav, da skozi asociacije, skozi zbornico združujejo tudi ta znanja, te informacije, da so informirani in tako naprej. To je ena izmed tipičnih razlik. Druga razlika je, da so obrtniki praviloma izhajali, in obrtna zbornica, od spodaj navzgor. Najprej so se ustanovile območne zbornice, najprej so se razvile asociacije zaradi želja obrtnikov na nižji ravni in potem so se združili na nacionalni ravni. Ne pa po dekretu, kakor je nastala gospodarska zbornica. Torej, tudi nastanek, zgodovina je različna in še niz takšnih stvari. To so razlogi zakaj - pa tudi ta razlog, ne nazadnje, ker si člani tako želijo v večini. V večini so obrtniki drugače izrazili svoj interes kot člani gospodarske zbornice. Zakaj bi torej Vlada urejala to problematiko drugače, kot si želi večinski del obrtnikov? In seveda to nismo počeli in tudi ne bomo počeli nobene takšne stvari, ki bi ne imela podpore v tistih, za katere to pravzaprav sploh urejamo. Pa še to. Zakaj nismo povsem liberalizirali pogoje za vstop? Zaradi tega, ker nismo želeli s tem prizadeti vseh tistih šol, ki ustvarjajo poklice za vstop v obrtne dejavnosti. Ne bomo deregulirali tega področja in s tem na nek način tudi razbremenjevali oziroma postavljali pod vprašaj obstoj določenih poklicnih šol. Kar pa se tiče obrtnih dejavnosti, bodo pa ostale tam, kjer so in bo potrebno obrtno dovoljenje za tiste, ki so povezane z zdravjem in življenjem ljudi, premoženjem in ne nazadnje varstvom okolja.
Hvala lepa. Imate željo še po razpravi, kolega Gantar? Izvolite.
hvala lepa, gospod podpredsednik. Načeloma sem se [[.....]]
Ja, vam moram vzeti besedo, čas je potekel vaši poslanski skupini. Hvala lepa za vašo namero. Si bomo zapomnili za naslednjo obravnavo. Torej, kot rečeno, zaključujem razpravo. O amandmaju pa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DIGITALNI RADIOFUZIJI. Opozarjam vsa, da imamo za to točko predvideni dve uri in 10 minut časa. Predlog zakona je v obravnavo zboru tudi tokrat predložila Vlada Republike Slovenije. Minister Andrej Vizjak, minister za gospodarstvo, pa bo podal uvodno obrazložitev. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, poslanke in poslanci! S predlogom Zakona o digitalni radiodifuziji urejamo to področje digitalne radiodifuzije in glavni cilj je zagotoviti učinkovit prehod, to se pravi, radiodifuznega signala iz analognega v digitalnega in vse spremembe, ki so tehnično in organizacijsko potrebne za ta prehod. Ta prehod omogoča izkoriščanje tudi radiofrekvenčnega spektra, ki se bo sprostil. Ta bo na voljo novim storitvam, kar bo omogočalo oblikovanje novih trgov, s tem pa tudi povečevalo neke nove gospodarske oziroma omogočalo nove gospodarske pobude in zagarantiralo tudi gospodarsko rast. O tem in o uporabi tega spektra se ne nazadnje vodijo zelo intenzivne diskusije znotraj držav Evropske skupnosti. Zakon podrobneje ureja poleg prehoda iz analogne radiodifuzije na digitalno tudi nekatera druga vprašanja, kot so načrtovanje in gradnja omrežij za digitalno radiodifuzijo, sam postopek podelitve radijske frekvence za multipleks. Nadalje se ureja upravljanje z multipleksom oziroma omejitvijo v zvezi s tem opravljanjem, kakor tudi ukrepe za pospeševanje razširjenosti same digitalne radiodifuzije, kot so potrošniške spodbude oziroma sofinanciranje za načrtovanje in gradnjo omrežij za digitalno radiodifuzijo. Zakon nikakor ne posega na področje ureditve programskih vsebin, torej na samo vsebino, seveda pa s tem prehodom omogočamo prostor za razvoj le-teh. Ob uveljavitvi zakona se bosta subsidiarno uporabljala tudi zakon, ki urejata elektronske komunikacije, in zakon, ki ureja medije. Mi smo želeli to problematiko urejati v zakonu o elektronskih komunikacijah, kajti zakon o elektronskih komunikacijah je zelo kompleksen in bi bilo vključevanje teh vsebin v tisti zakon razmeroma težavno in tudi po naši oceni nepotrebno. Zakon je prestal tudi celo število strokovnih analiz, komentarjev, bil v javni obravnavi februarja, je medresorsko usklajen. Ne nazadnje je bil tudi kar precej predebatiran. Strinjamo se tudi z amandmaji, ki so bili sprejeti na Odboru za gospodarstvo. S strani Poslanske skupine Zares je bil vložen amandma, s katerim se predlaga novi deveti odstavek k 29. členu. Ocenjujemo, da je ta amandma vsebinsko utemeljen, saj preprečuje, da bi ob izkopu analogne radiodifuzije del prebivalstva ostal brez možnosti za sprejem signala za digitalno radiodifuzijo. In spoštovani predsedujoči, glede na to, da je vložen na razmeroma obsežen zakon zgolj en amandma in lahko tudi ta en sprejet, predlagamo, da se na isti seji Državnega zbora opravi tudi tretja obravnava v skladu s prvim odstavkom 138. člena Poslovnika Državnega zbora.
Seveda gospod minister, v skladu s Poslovnikom Državnega zbora bomo vašo voljo upoštevali po glasovanju o amandmaju danes. Kot rečeno pa je predlog zakona obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Ponovno prosim predsednika odbora gospoda Ferija Horvata, da predstavi poročilo. Izvolite.
Ponovno hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani minister s sodelavkama, kolegice in kolegi! Moje poročilo bo kratko, kajti ni toliko odprtih zadev, pa tudi ne bi rad tukaj podrobneje komentiral samega poročila in razprave in razpletov o amandmajih. Vse to imate opisano v poročilu. Nekaj razprave je bilo že do sedaj. Odbor je obravnaval kot matično delovno telo na 35. seji predlog zakona. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in na podlagi tega mnenje so bili pripravljeni amandmaji in tudi sprejeti. Odbor je še dobil na seji odbora amandmaje poslanskega kolega dr. Gantarja in bo tudi o enem amandmaju razprava potekala tukaj. Predstavnik predlagatelja je predstavil temeljne cilje zakona. Spet ne bom ponavljal tega, kar je uvodoma rekel sam predlagatelj, gospod minister. V poročilu imate podrobnejši povzetek razprave in odločitve o amandmajih, ki so bili vloženi in predlogih za sprejete amandmaje, ki so kot običajno vključeni v dopolnjen predlog zakona in so sestavni del poročila, ki ga imate pred sabo.
Hvala lepa. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupini. Kolega Srečko Prijatelj bo podal stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Krivice iz naslova koriščenja analognih povezav smo v Slovenski nacionalni stranki že predstavljali tako na parlamentarnem zasedanju kakor tudi na zasedanju matičnega delovnega telesa in še enkrat bi rad opozoril, da gre za nove konvergenčne tehnologije brezžičnega prenosa in da je to treba dejansko podpirati, vemo, da je to nuja. Krivice pa vendarle obstajajo in so nepopravljive. Računi, ki so se izstavljali v preteklosti uporabnikom analognih povezav, so danes pred tem, da se prisilno izterjajo na sodiščih. Sam sem tudi opozarjal na to že ministra, obljubljeno je bilo, da bo vsaj za tisti del, kjer ni bila uvedena zaščita pred vdorom za uporabnike, da bo ta krivica popravljena. Milijonski zneski so bili izstavljeni, pa vendar se do sedaj to ni zgodilo. Če pogledamo sam zakon, kot že rečeno, omogoča novo tehnologijo brezžičnega prenosa, vendar ob sedanjem vladnem nadzoru medijev in večjih posegih v svobodo izražanja, cenzuri, je to zgolj kot farsa. Seveda ni zaščite, na to opozarjajo tudi novinarji. In ob tem predlagatelj pozabi na obvezne stroške, ki jih bodo imela gospodinjstva ob nakupu novih digitalnih sprejemnikov. To so dejstva. Če govorimo, da bodo morali slej ko prej zavreči stare sprejemnike in uporabljati novo tehnologijo, ki bo omogočala podporo digitalni radiodifuziji, potem je normalno, da bo to obremenilo tistega, ki je najbolj socialno ogrožen, to so gospodinjstva nižjih slojev. Seveda, če podrobneje pogledamo ta zakon, ima kar nekaj amandmajev. V Slovenski nacionalni stranki ne mislimo nasprotovati temu, kar je v bistvu dobro za prihodnost, vendar pa želimo opozoriti na napake, ki jih je zakon kljub opozorilom spregledal v fazi nastajanja. Na napake, ki so se porajale bodisi pri koristnikih, ki imajo možnost koriščenja do sedaj uveljavljenih analognih povezav, zlasti pri teh so bili dejansko tisti, ki to storitev nudijo, povsem neobvezujoči do uporabnikov. In dejstvo je, da bodo ravno te sredine tudi sedaj požele profitabilnost, strošek pa bomo naložili gospodinjstvom. Mislim, da to ni prav in krivice iz preteklosti bo treba popraviti tako, da se oprosti gospodinjstva tistega dela stroškov pri računih, za katere sami niso odgovorni. To mi je minister, mislim, že obljubil.
Hvala lepa. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa. Predlagatelj nam je predlagal v obravnavo in sprejem zakon, ki bo skupaj z Zakonom o medijih in Zakonom o elektronskih komunikacijah v smislu subsidiarnosti skušal urejati področje, o katerem govorimo. Pravzaprav govori ta zakon o digitalni radiodifuziji, o tem, da nastaja na tem področju gneča, da je prišlo do neke zasičenosti, do neke zatoriranosti, ki pravzaprav ne omogoča več ustreznega razvoja, če ne bo prišlo do sprememb in ne omogoča več ponudbe novih storitev, novih produktov. Potreba torej po tehnični in po tehnološki nadgradnji je več kot očitna. S tem pa mora biti povezana tudi vsa ustrezna regulativa, ki bo to najprej omogočala, spodbujala in kasneje regulirala razmerja med tistimi, ki bodo na tem področju akterji, ki bodo tukaj ključni dejavniki. Gre za to, kakšen bo način uporabe radiofrekvenčnega spektra, in gre za urejanje odnosov med temi uporabniki, pa tudi odnosov med uporabniki in med državo kajpak. Cilji, ki si jih je predlagatelj tukaj zastavil, so postopno uvajanje digitalne tehnologije na to področje, hkrati z uvajanjem digitalne tehnologije bo nekaj časa funkcionirala tudi še analogna in bo treba usklajevati obe tehnologiji v istem trenutku, in na koncu, kot pravi, predvidevamo postopno ukinitev in na ta način odpiranje novega prostora oziroma manjše saturiranosti tega področja. Učinki bi naj bili, kakor piše tudi v gradivu, ki smo ga dobili, pravzaprav v nekih digitalni dividendi. Ta digitalna dividenda ne bo, potem ko bo analogna, ko bo tisti prostor, ki ga sedaj analogija zaseda, sproščen, ne bo samo v tehnični in tehnološki posodobitvi, bo tudi v tem, da bo boljša kvaliteta prenosa, večja učinkovitost, bo možno uvajanje novih storitev in tudi nekatere druge posledice bodo, ki niso čisto tehničnega in tehnološkega značaja. Zlasti je pomembno, da bo odprt večji prostor za pluralizacijo, da bo večja dostopnost, da bo možno tudi večje bogastvo vsebin, in napoveduje se, da se bo s tem tudi omogočalo približanje tistim, ki potrebujejo ta prostor za lokalno informiranje in za lokalne vsebine. Torej, posledice bodo tudi socialne in tudi kulturne. Tudi to najbrž sodi k pridobitvam te digitalne dividende. Zagotovo bo nek efekt tudi na gospodarskem področju; s tem ko se ponujajo nove storitve, novi produkti, s tem ko se omogoča na ta način nova gospodarska rast, morebiti tudi kakšna zaposlitev. In čisto neposredni bodo tudi finančni učinki. Prvič, za državo, ki obljublja, da bo sredstva, ki jih bo dobila kot nadomestilo, namenjala tudi za tiste, ki so bili danes že omenjeni, tisti si zaradi socialnega statusa ne bodo mogli takoj privoščiti te nove tehnologije. Drugič pa bo samo v izjemnih primerih del teh sredstev namenjen tudi za investicije na tem področju. Nekaj si bo v finančnem smislu pridobila tudi APEK, Agencija za pošto in elektronske komunikacije v zvezi s to frenkvenčnino, nekaj pa bo, in verjetno bo to tudi dobrodošlo za našo Radiotelevizijo, pridobila bo tudi ona, ker bo lastništvo infrastrukture lahko operaterjem ponujala z nadomestilom za plačilo. Torej ker so učinki, ki so predvideni, pozitivni, bo Poslanska skupina DeSUS Predlog zakona o digitalni radiodifuziji tudi podprla.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil poslanec Danijel Krivec. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Spoštovani minister, kolegi! Sam predlog zakona o digitalni radiodifuziji ureja pogoje in način uvedbe digitalne radiodifuzije v Republiki Slovenije ter pogoje pravic in obveznosti povezane z digitalno radiodifuzijo. Uvaja spremembe pri upravljanju radiofrekvenčnega spektra in regulira postopen prehod z analogne na digitalno radiodifuzijo, katerega končni cilj preko obdobja dvojega oddajanja je ukinitev tehnološko zastarele in neoptimalne analogne radiodifuzije. Osrednje načelo, ki ga zakon zasleduje, je načelo kontinuitete oziroma dostopnosti radiodifuznega signala. Poleg tega je pomembno zagotavljanje postopnosti prehoda, ko je ponudnikom storitev in uporabnikom s pomočjo obdobij simultanega oddajanja tako v analogni kot tudi digitalni tehniki omogočeno postopno prilagajanje na oddajanje v digitalni tehniki. Naslednje načelo, ki mu zakon sledi, je zagotavljanje najmanj obstoječega okvira, pluralnosti medijev in raznovrstnosti programskih vsebin. Ker digitalna radiodifuzija omogoča večjo ponudbo le-teh na ožjem delu spektra, je navajanje predlagatelja, da je razširjena pluralnost omogočena tako kot raznovrstih vsebin, in to še v večji meri kot v dosedanji tehniki. Digitalna radiodifuzija omogoča večjo uporabljivost radiofrekvenčnega spektra. To povečuje možnost njegove uporabe za nove storitve ali pa povečano ponudbo sedanjih vsebin. Daje prostor novim in konvergenčnim tehnologijam brezžičnega prenosa, ki so temelj razvoja novih storitev, te pa lahko ustvarjajo dodano vrednost in višjo gospodarsko rast. Ob tem naj omenim, da bomo podprli tudi predlog amandmaja, ki ga imamo na mizi, s strani Poslanske skupine Zares, zato z vsemi argumenti, ki v celoti govorijo v prid Predlogu zakona o digitalni radiodifuziji, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke naveden predlog podpira.
Hvala lepa. Kolega Dušan Kumer bo podal stališče poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsedujoči. Spoštovane sodelavke, minister, kolegice in kolegi! Predsedujoči podpredsednik, predsedujoči! Sem prav povedal sedaj? V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli Predlog zakona o digitalni radiodifuziji, ob predpostavki in nekem minimalnem upanju, da bo predlagatelj upošteval nekatere dopolnitve, ki izhajajo iz predlaganega amandmaja. Sicer v Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da se ni mogoče več izogniti čimprejšnji spremembi tehničnega načina distribucije radiodifuznega signala iz analognega v digitalnega. Kajti, če hočemo tehnološko slediti trendom, ki imajo za posledico večjo učinkovitost, zmanjševanje stroškov v prihodnje, predvsem pa večjo uporabljivost za vedno nove in nove storitve in vsebine, ki trkajo na vrat frekvenčnih pasov, potem lovimo zadnji vlak, pač živimo in bomo v prihodnje še bolj v brezno vseh mogočih informacij in podatkov in temu dejstvu je nujno potrebno prilagajati tudi tehnične zmožnosti. Zato se v Poslanski skupini Socialnih demokratov strinjamo z vladno odločitvijo, da sprejmemo poseben zakon in da ne dopolnjujemo Zakona o elektronskih komunikacij. Ob tem pa opozarjamo, da je sedaj tudi priložnost, da popravimo nekatere neenakosti med prebivalstvom, ki veljajo sedaj v času analognega signala. Zato v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo amandma Poslanske skupine Zares, ki predlaga, da mora operater multipleksa, ki je namenjen javni radioteleviziji, zagotoviti na dan uveljavitve tega zakona na posameznem geografskem območju 95% pokritost. Menimo, da če že izpostavljamo nove tehnične zmožnosti, potem si moramo postaviti višje cilje kot je sedanje stanje, ki je 90%. Če so že določena okolja sedaj prikrajšanja za tisto malo analognega signala, to ne pomeni, da morajo tudi v prihodnje biti prikrajšanja za digitalno radiodifuzijo. Skratka, glavni operater, ki bo tudi v prihodnje očitno Oddajniki in zveze in mora biti in je sposoben pokriti to do 95% teritorija oziroma 95% prebivalstva. Na ta način bi lahko prišli na svoj račun tudi vsi tisti prebivalci, ki danes ne morejo spremljati nekaterih vsebin, ki se jim je na primer odpovedala nacionalna televizija v zadnjem času, na primer ligi prvakov v nogometu, ker ima v zakupu ta program TV3, ki pokriva le 50% analognega signala, in podobno. Ko bo vzpostavljena digitalna radiodifuzija, se TV3 in vsi drugi operaterji več ne bodo mogli izgovarjati, da nimajo mreže, ampak bo preprosto lahko in bodo tudi lahko ob ustreznem plačilu plačali svoje gostovanje pri glavnem operaterju, se pravi Pri Oddajnikih in zvezah. In zato je pomembno, da imamo višji cilj, kot je sedanje stanje. To smo ne nazadnje tudi dolžni storiti za prebivalce te države, ki smo jih z dekretom prisilili, da plačujejo RTV davek, zato ker imajo električni števec, pa naj živijo v Ljubljani ali pa v Dragi ali Lazcu, to sta namreč dve vasi od Loškega Potoka proti hrvaški meji. Tudi tam plačujejo 11 evrov RTV davka kot v Ljubljani, gledanost pa je seveda radikalno okrnjena. Skratka, gre za to, da drugim operaterjem, ki imajo manjšo pokritost, damo možnost, da nekatere vsebine, programe, sam sem omenjal ligo prvakov v nogometu, posredujejo čim večjemu številu prebivalstva. Torej, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog zakona podprli. Pa samo še majhna osebna želja: mogoče bo država našla nek mehanizem, da bo poskrbela za subvencijo pri nakupu tistim gospodinjstvom, se pravi, široki potrošnji, ki eventualno po vzpostavitvi digitalnega signala ne bi mogli uporabljati svojih televizijskih ali radijskih sprejemnikov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Slavinec bo predstavil stališče Poslanske skupine LDS. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni! Evropska unija na področju digitalizacije radia in televizije ni vodilna v svetu in tudi Slovenija ni med prvimi, zato je dobrodošel zakon, ki bo v naši državi pospešil prehod na digitalno radiodifuzijo in ustvaril tudi potrebno infrastrukturo. V Poslanskem klubu LDS se zato strinjamo, da se s posebnim zakonom uredi prehod z analognega oddajanja na digitalni signal. Zakon pa ne bi smel posegati na področje Zakona o elektronskih komunikacijah in na področje Zakona o medijih, kar pa za obravnavani predlog ne drži v celoti. Ker se o predlogu ni opravila splošna razprava, bi želel na tem mestu opozoriti na nekatere splošne pripombe, ki jih v Poslanskem klubu LDS imamo do zakonskega besedila. Najprej ocenjujemo, da bi moral zakon striktno zagotavljati nevtralnost tehnologij in regulirati samo najnujnejše ukrepe ter ustvarjati tržne pogoje, česa pa ta zakon ne omogoča povsem. Dalje, predlog zakona ne kaže jasne strategije, ne definira načina ali postopka prehoda, ni navodil, kako izpolniti geografske in tehnične zahteve, prav tako niso določene medsebojne finančne obveznosti posameznih akterjev, kar lahko vodi v diskriminacijo in monopol nekaterih. Iz zakonskega besedila ni mogoče jasno razbrati rokov in prehodnega obdobja, ali so le-ti nerealno postavljeni, roki namreč. Prav tako ni jasno definiran postopek prehoda, rok, do kdaj se prehod zaključi in kako bo po prehodu na digitalno radiodifuzijo. Zakon naj bi urejal prehodno obdobje, zato je po našem mnenju preuranjeno in neumestno načrtovanje nekaterih novih storitev, ki za enkrat v tem delu spektra niti niso dovoljene in usklajene na nivoju celotne Evropske unije in so hkrati tudi v neskladju z Zakonom o elektronskih komunikacijah. Prav tako je povsem neprimerno, v zakonu definirati in uporabljati določene standarde, saj bi moral zakon slediti načelu tehnološke nevtralnosti. Zanemarjen je tudi eden ključnih delov prehoda na digitalno radiodifuzijo, to je načrtovanje in izgradnja omrežij, tako v smislu časovne dinamike, kvalitete, prostorskega umeščanja, souporaba prostora in opreme. Sicer je temu namenjen velik del strategije prehoda, ki jo je sprejela Vlada lansko leto, vendar jo predlagatelj v predlog zakona ni vnesel in je ni upošteval. Predlog zakona tudi ne določa nobenih kriterijev, meril ali referenc za operaterje, ki si bodo želeli pridobiti frekvenco. Prav tako tudi niso definirani pogoji, niti kdo jih določa, na osnovi katerih se frekvence dodeljujejo, tako da tudi tukaj ostaja skrb glede diskriminacije. Ker gre pri predstavljenih stališčih predvsem za strokovna vprašanja, želimo v Poslanskem klubu LDS opozoriti še na dejstvi, ki se dotikata državljank in državljanov, ki bodo tudi nosili znatne finančne posledice tega prehoda. Po našem mnenju so ukrepi za spodbujanje prehoda popolnoma zgrešeni, saj se lahko kakršenkoli prihodki, ki iz tega naslova pojavijo šele po končanem prehodu na digitalno radiodifuzijo, takrat pa v bistvu ne bo več kaj spodbujati oziroma bodo kakršnekoli pomoči nezakonite, saj ne bodo več obstajali razlogi za dodeljevanje državnih pomoči. In še na koncu, pravice ponudnikov radijskih in televizijskih programov niso nikjer jasno definirane. Popolnoma so [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]zanemarjeni uporabniki, poslušalci, gledalci, trgovci, serviserji in drugi. Prav tako opozarjamo, da moramo zviševati standard glede pokritosti in se pridružujemo 95% pokritosti Slovenije. Zaradi vsega tega bomo poslanci Poslanskega kluba LDS o predlogu zakona glasovali glede na izid glasovanj o vloženih dopolnilih.
Hvala lepa. Kolega Martin Mikolič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo in lepo pozdravljeni. V Novi Sloveniji stojimo na stališču, da je Zakon o digitalni radiodifuziji ne samo potreben, ampak tudi nujen, če hočemo slediti tehnološkemu preskoku na področju radiodifuzije. Predvsem želimo v Novi Sloveniji opozoriti na nedostopna območja oziroma nepokrita - v Sloveniji danes, ko imamo tako imenovano digitalno tehniko. Vemo, da sosednje države, kot sta Italija in Avstrija, že oddajata v digitalni tehniki, usmeritev Evrope pa je, da se do leta 2012 v celoti zaključi oddajanje v analogni tehniki. Dejstvo je, da mora pri prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo ključno vlogo prevzeti gospodarstvo. Vendar mora v prehodni fazi prevzeti osrednji položaj tudi država, ki mora z ustrezno regulacijo v terminskem in vsebinskem smislu vzpostaviti temelje za hiter in učinkovit prehod. Zaradi tega je tudi Ministrstvo za gospodarstvo pripravilo ta zakon. Pomembno je, da bo vsak državljan pri prehodu iz analogne v digitalno radiodifuzijo pridobil tako na izboljšanju kakovosti slike oziroma zvoka kot tudi na večjem številu kanalov, ki jih bo lahko gledal. Hkrati to pomeni poenotenje tehnologij interneta in digitalne televizije, odpirajo pa se tudi nove tehnološke možnosti, kot so interaktivnost, televizija visoke ločljivosti, mobilna televizija in podobno. V Novi Sloveniji zakon podpiramo, saj pričakujemo, da bo z njim storjen korak naprej, novo tehnologijo, ki bo v korist slehernemu državljanu. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kristijan Janc bo podal stališče poslanske skupine SLS. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Informacijski in tehnološki razvoj prinaša pomembne spremembe na področju interneta, telekomunikacij, televizij in drugje. Eno od tako razvijajočih se področij je tudi razvoj digitalne radiodifuzije, ki nadomešča klasično oziroma analogno radiodifuzijo. Predlog zakona o digitalni radiodifuziji ima glavni cilj povečano uporabljivost radiofrekvenčnega spektra, ki je nujno za izkoriščanje prednosti novih tehnologij. Seveda je sama digitalna radiodifuzija končni cilj, v vmesnem obdobju pa mora poleg nje še naprej normalno delovati tudi analogna. Načelo kontinuitete in postopnosti prehoda je zelo pomembno tako z vidika ponudnikov kot zlasti z vidika uporabnikov. Uporabniku je namreč nujno omogočiti nemoten prehod na novi sistem, ki pa bo po popolni implementaciji mogoče široko paleto dodatnih storitev, ki jih analogna radiodifuzija ne omogoča. Nova tehnologija prinaša tudi možnosti za še večjo pluralnost medijev, kar je dobrodošlo. Poleg tega prehod na digitalno tehnologijo prinaša dolgoročno znižanje stroškov za upravljavce radiodifuznih omrežij. Predlagani zakon je usklajen tudi z evropsko zakonodajo, ki predvsem področje elektronskih komunikacij podrobno ureja. Zato je zakon tudi terminološko usklajen z zakonom o elektronskih komunikacijah, ki se bo, kot je zakon o medijih, še naprej uporabljal. Zakon o digitalni difuziji pravzaprav ureja to specifično področje. Da je ureditev tega področja v posebnem zakonu in ne v zakonu o elektronskih komunikacijah, pa je po našem mnenju smiselno in dobro, predvsem z vidika preglednosti zakona. Amandma k 29. členu Poslanske skupine Zares se nam zdi smisel, zato ga bomo tudi mi podprli. Upamo pa tudi, da bodo čim prej te kvalitetne storitve po Sloveniji pokrile tudi tiste črne lise, ki še ostajajo, in vsem uporabnikom omogočili čim bolj kvaliteten dostop do teh storitev, ki so na področju Republike Slovenije. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je predlagani zakon ustrezen, in ga bomo tudi podprli. Upamo, da bo tudi ta sprejem zakona omogočil oziroma pospešil uvedbo in uporabo novih storitev, ki omogoča digitalna radiofuzija. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Pavel Gantar nam bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Na začetku predstavitve stališča Poslanske skupine Zares naj povem, da ne gre za čisto tehnični zakon, da ima celo vrsto vsebinskih in družbenih implikacij, tudi implikacij za gledanje, spremembo obnašanja, ki se bo zgodilo pri gledalcih in tako naprej. Digitalna, v primerjavi z analogno, radiodifuzijo pomeni velike spremembe tako na strani proizvajalcev vsebin, operaterjev omrežij kot tudi na strani uporabnikov, predvsem na strani uporabnikov naj omenim, da bodo to spremembo občutili tako, da si bodo morali nabaviti ali nove TV sprejemnike ali pa dokupiti tako imenovane adaptarje oziroma set top bokse, o tem nekoliko pozneje. Sam ob tem zakonu ocenjujem, da je prav, da je Vlada pripravila poseben zakon in da se ni odločila za amandmiranje zakona o elektronskih komunikacijah. Vsebina je pomembna, vsebina je obsežna in prav je, da najde svoje mesto v tem posebnem zakonu. Predlagatelj stoji na stališču, da je v odnosu do zakona o medijih, pa tudi do zakona o RTV Slovenija ta zakon popolnoma tehnološko nevtralen in da se ta področja med seboj ne dotikajo. Da ta zakon, ki ureja distribucijo in druge stvari v zvezi z digitalno radiodifuzijo, nima nobene zveze z vsebino. To bo težko držalo, kar bomo videli v nadaljevanju, ker prihaja do te veliko konvergencije medijev, vsebin, tehnologij in bi bilo potrebno na nekih mestih, če smem tako reči, "seštrikati" skupaj določbe teh zakonov. Mi smo v nekaterih amandmajih Poslanske skupine Zares to poskušali. Nisem prepričan, če pri vseh primerih najbolj dobro ali natančno, vendar pri tem nismo uspeli, ti amandmaji so bili zavrnjeni. Določeni problemi bodo v prihodnosti zanesljivo nastajali. Kot sem že omenil, smo pri obravnavi tega zakona vložili nekaj amandmajev. Predlagali smo, na primer, dopolnitev 2. člena, ki naj bi jasno navedel, da namen zakona ni samo učinkovita raba radiofrekvenčnega spektra, ampak je namen zakona predvsem, da zagotovi hiter in učinkovit prehod na digitalno radiodifuzijo. Ta zakon v 80% govori o prehodu z analogne na digitalno radiodifuzijo in znotraj tega je samo po sebi umevno, da že sam ta prehod omogoča bolj učinkovito, bolj racionalno rabo frekvenc, saj sprošča ta prostor in omogoča celo na eni frekvenci oddajanje bistveno več vsebin. Drugi pomemben amandma, ki je bil zavrnjen in ga naj omenim, je bil amandma, ki smo ga predlagali k 11. členu, ki govori, da kadar je operater multipleksa tudi ponudnik vsebin, mora dejavnost operaterja multipleksa zagotavljati v pravno samostojni družbi ali voditi ločene evidence. Seveda je določba tega zakona popolnoma pravilna, na mestu, izhaja neposredno iz direktive. Toda v naši praksi, jasno, se to nanaša najprej in predvsem na našo Radiotelevizija Slovenija in njeno enoto Oddajniki in zveze. Oddajniki in zveze bodo prvi operater multipleksa in zato bodo morali to dejavnost ali voditi ločeno v pravni samostojni družbi ali pa z ločenim knjigovodstvom oziroma evidencami. Mi smo predlagali samo to, da bi, ko bo šlo za izločitev v pravno samostojno družbo, se pravi, da bi ustanovili svoje podjetje, to naredili na podlagi zakona, preprosto zato, ker mislimo, da je prav, da ima Državni zbor besedo pri tem. Sicer pa smo zato, ker ni bil sprejet naš amandma, dejansko Vladi omogočili, da sama odloči o tem, v kakšno pravno samostojno družbo bodo izločili Oddajnike in zveze, če se bodo tako odločili; jaz ne pravim, da se bodo, toda če se bodo, bodo pri tem samostojni. Sam in naša poslanska skupina menimo, da bi se o tem morali dogovoriti v Državnem zboru s posebnim zakonom. Več o drugih zadevah bi povedal ob obravnavi amandmaja. Zdaj pa povem, da bomo ta zakon podprli, odvisno tudi glede na usodo tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč posameznih poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki je na vašem listu datiran na dan 22.10.2007. Torej, v razpravo dajem 29. člen in amandma Poslanske skupine Zares. Po ustaljenem postopku odpiram čas za prijave. Izvolite, prosim. Imamo dva prijavljena razpravljavca in na koncu še minister. Besedo pa ima poslanec Pavel Gantar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zelo na kratko. Kot je bilo že rečeno, minister je uvodoma omenil, da je bil ta amandma usklajevan z direktoratom za elektronske komunikacije, dejansko navezuje na razpravo o tem, ali bi ob prehodu na digitalno radiodifuzijo omogočili tudi večjo pokritost. Sedanji Zakon o RTV-ju omogoča, zahteva 90% pokritost, s tem pa bi omogočili v končni instanci 95% pokritost. Pomembno bi bilo vedeti, da če tega ne bomo določili zdaj, se to nikoli ne bo zgodilo. In ta amandma, tako kot je napisan, omogoča to, da se ta pokritost poveča, sami pa vemo, da je v razmerah, kot je v Sloveniji komercialna pokritost mogoče 50%, 60%, vse drugo bi pa bili potem stroški za operaterje multipleska. Vsekakor bo to omogočilo temu prvemu operaterju multipleksa, da bo pokril večji delež prebivalstva in terena, hkrati pa bo zaradi narave digitalne televizije omogočeno, da bodo na tem multiplesku predvajani tudi programi komercialnih televizij, če se bodo tako odločili, mogoče se bodo celo morali, ki imajo zdaj programe, ki so zanimivi za prebivalstvo, pa jih ne morejo gledati, kot je, recimo, že omenjena liga prvakov in podobno. Zato bomo podprli ta amandma in pričakujem, da bodo tudi drugi v skladu z mnenjem ministra to podprli. Sam bi pa vseeno ob tem amandmaju rekel nekaj, kar nisem mogel prej reči. Namreč verjamem, da je smiselno prebrati strategijo o digitalnem prehodu, ki jo je ministrstvo oziroma Vlada izdala lansko leto. To je ta dokument. Treba je vedeti to, da v tej strategiji je Vlada odločila, da gre pri tehniki kompresije pri kodiranju video signala na mpeg4, zdaj ne govoril kaj je to mpeg4, kar v načelu je pravilna odločitev. Saj jaz mislim, da je pravilna odločitev. Pomeni pa nekaj zadreg. Vsi dosedanji operaterji digitalne radiodifuzije v okolici nas oddajajo na mpeg2. Se pravi nižja ločljivost oziroma nižje kompresije. Kar pomeni, da bi že danes morali zelo jasno obveščati ljudi, da bodo morali, če bodo hoteli sprejemati ta naš signal s tega operaterja multipleksa slovenskega prvega, imeti vse te bokse oziroma televizije na mpeg4, kajti kompatibilnost navzdol je mogoča. Z mpeg4. Vse te boxe boste lahko gledali z mpeg2. Z mpeg2 vse te boxe pa ne boste mogli gledati NPK4. In danes ljudje kupujejo MPEG22, prvič, ker jim to omogočajo kabelski operaterji, drugič, ker je avstrijska televizija, italijanska televizija na mpeg2. In na avstrijskem teče samo en del poskus na mpeg4. Zato bi danes morali povedati ljudem, da je mpeg4 tisti standard, ki bo veljal. Vsaj tako vidim v tej strategiji. Ker sicer ljudje danes kupujejo vse te boxe mpeg-2 in ga bodo morali čez dve leti zamenjati. To je seveda draga investicija. Mpeg-2 Set Top Boxe stane danes tudi 20 evrov in tako naprej. Medtem ko je mpeg-4 set boxov zelo malo, cene pa so okrog 400 evrov. Jaz mislim, da se bo ponudba povečala, da se bo cena znižala, ampak bo še vedno občutna. In na to je treba opozoriti kot ministrstvo. Tudi nek dogovor bi moral biti z operaterji, ker sicer bo nejevolja, ki jo bo resda trpela prihodnja vlada. Zato sem toliko v skrbeh. To nejevoljo bo trpela volja. In na to je treba opozoriti že danes, ker bo sicer veliko problemov. Sam bi si seveda tudi želel - to bom še rekel - da bi bile spodbude bolj utemeljene, da bi jih bilo več. Te spodbude ki so zdaj, se bodo nanašale samo na pomoč pri nakupu Set Top boxa za tiste naročnike, ki so oproščeni plačila naročnine in to je malo. Mislim pa, da bi ta krog moral biti večji. Še posebej, če bo seveda tako, kot razumem strategijo, zadeva tekla od začetka na mpeg-4 s tehniko komresije mpeg-4, kar pomeni seveda razmeroma visoke stroške. Ampak še enkrat bi rad poudaril, jaz ne nasprotujem odločitvi, da je se je šlo na mpeg-4. Sploh ne. Ampak mislim, da bo ta prehod z vidika uporabnikov bistveno bolj zahteven in seveda tudi jasno z vidika operaterjev glede stroškov. Na nek način bomo testirali to tehnologijo tudi za širše okolje. Tudi za potrebe Evrope, če smem tako reči. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. K besedi pa je prijavljen poslanec Mitja Slavine. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam podpiram vložen amandma in se pridružujem mnenju, da v kolikor ne bomo sedaj s tem zakonom poskrbeli za res čim širšo pokritost Republike Slovenije s signalom, potem bodo določena območja. Že prej smo slišali, dve vasi, ki imata okrnjeno gledanost, in še mnoga druga enostavno zapostavljena. Enostavno tam te pokritosti ne bo nikoli. In v potrditev tega oziroma v dodatno argumentacijo navajam še to, da 95% pokritost prebivalstva ne pomeni tudi 95% pokritosti ozemlja Republike Slovenije in je zato to pokritost toliko lažje doseči, saj so območja, ki so zelo redko naseljena. In če torej primerjamo, to je na relativno velikih območjih teh 5% ljudi tako, da je 95% pokritost Republike Slovenije možen cilj, realen cilj. Predlagam, da si ga zastavimo, kot tega za katerega se splača odločiti. In na ta način omogočimo tudi tem, ki že do sedaj - kajti dejstva so ta, da tisti, ki so sedaj bili prikrajšani z gledanostjo in pokritostjo, bodo verjetno tudi pri digitalni radiodifuziji izpadli - da jim vsaj še nekaterim omogočimo. Teh nekaterih je mimogrede 100 tisoč. S to spremembo, da se bomo lažje predstavljali, povečamo gledanost za 5%. To je 100 tisoč državljank in državljanov Republike Slovenije. To je pomembna številka. Zato predlagam, da ta amandma podpremo. Še toliko bolj kot rečeno, to ne pomeni tudi toliko večjih stroškov, ampak bo končen cilj res opravičil to odločitev. Hvala.
Hvala vam. Preden dam besedo ministru, še kolega Dušan Kumer. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani minister! Še enkrat se oglašam in še enkrat bi podprl ta amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina Zares. Namreč sedaj je priložnost, ko spreminjamo tehnološko, je ena od takih niš, kjer se da narediti kakšen korak naprej in stvar nadgraditi. Tako, da upam, da bo tudi predlagatelj to našo izraženo neko večinsko voljo tukaj sprejel. Tisto, kar sem pa hotel ob tej priložnosti pa še reči, pa s sprejemom samega tega zakona, pa tako, kot je danes že bilo rečeno, se bodo odprle nekatere druge posledice uveljavitve tega zakona. Tako, da mislim, da predlagatelja v bližnji prihodnosti čaka interdisciplinarna uskladitev vsaj štirih zakonov. In sicer tega zakona, ki ga danes sprejemamo, Zakona o RTV, Zakona o elektronskih komunikacijah in nenazadnje tudi Zakona o medijih. Vse stvari in vsebine se prepletajo. Tukaj bo treba stvari uskladiti. In čisto na koncu še mogoče sugestija ali pa taka želja, ki sem jo prej že rekel, ko je kolega Gantar govoril o teh "boksih" oziroma adapterjih. Mogoče ne bi bilo slabo, da bi predlagatelj zakona naslednje leto in pol pogruntal zadeve, ko je pogruntal ob tem, ko smo prešli s tolarja na evro in so vsi državljani dobili računalnike. Tako mogoče boste kot država in predlagatelj reskirali tistih 20, 30 evrov in bomo vsi dobili adapterje iz analogne v digitalno tehniko. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. In k besedi vabim še ministra. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Najprej pri koncu. Zakon je usklajen z Zakonom o elektronskih komunikacijah in Zakonom o medijih. In je specialen predpis. Torej potreben dodatne uskladitve. Mi nismo predlagali nekaj, kar ne bi bilo usklajeno z veljavnim obstoječim pravnim redom, ampak se fokusiramo na rešitev tega posebnega vprašanja, ki je vezano na neko obdobje. To ni sistemski predpis, ki bi urejal - ne vem - radiodifuzijo kar tako. Ampak ureja prehod na njo. Zato smo se skoncentrirali na učinkovit in tudi kar se da ekonomičen prehod. To se mi zdi zelo pomembno in potrebno poudariti. Res je, da sprostitev frekvenčnega pasu ponuja obilo možnosti za gospodarski razvoj. Vendar, da pridem o do te sprostitve, je potrebno speljati proceduro, ki bo kar se da hitra in na drug način in ne bo prizadela tistih ključnih gospodarskih subjektov, ki se danes s tem ukvarjajo, in slehernega uporabnika. Torej, v tem smislu so te rešitve in v tem smislu so tudi določene podpore socialno šibkim. Predvsem v smeri, da tisti, ki so najbolj ranljiv del družbe, pri tem postopku niso prizadeti. To je ena stvar. Druga stvar je glede amandmaja. Jaz sem uvodoma povedal, da ga podpiramo. Mislimo, da je dober, da pokriva neko potrebno področje. In zato tudi pričakujem, da ga bo parlament izglasoval. Vendar smo v uvodnih predstavitvah naleteli na celo kopico nekih pobud in predlogov, ki so bili že izpostavljeni v okviru parlamentarne procedure na odboru. Odbor je te določene amandmaje zavrnil. Nekaj jih je upošteval. Ne bi ponavljal razlogov, zakaj se je to zgodilo na odboru. Kar je bilo, seveda, smisel in namen odbora, da se s tem ukvarja. Torej, želim samo zaključiti s tem, da vidimo dolgoročno od tega prehoda eno precejšnjo korist za vse. V strategiji smo opredelili tudi nekatere tehnične parametre, ki se jih z zakonom ne dotikamo. Nobena strategija ni večna. Je tudi plod nenazadnje nekih novih tehnoloških in tudi razvojnih spoznanj. Lahko, da bomo pri tehničnih rešitvah tudi vizavi obstoječega okolja, kamor smo vpeti v sosednjih državah, in podobno upoštevali kakšne bolj kompatibilne, sodobnejše prijeme. Ne zavračam tega. Takrat, v tistem trenutku, ko smo strategijo kot podlago tudi za ta zakon naredili je tisto se kazalo kot najbolj optimalno. Je pa res, da je tudi ta odločitev soočena lahko z dilemami, ki ste jih v razpravi izpostavili. Torej, mislimo, da gre za dobro pripravljen zakon, ki se bo še nadgradil s tem predlaganim amandmajem, in ga podpiramo.
Hvala lepa. S tem zaključujem razpravo. Kolega Pavel Gantar, predstavnik Vlade oziroma minister je povedal, da vaš amandma podpira. Poslanske skupine so povedale, da vaš amandma podpirajo. Jaz predlagam, da zaključimo razpravo glede na to, da se vsi strinjamo z vsem. Hvala lepa.
Gospod predsednik, jaz imam pravico, da bi govoril. Ne vem, če vsi rečete, da je boljše da ne govorim, ni problema. Nismo imeli nobene razprave o teh zadevah. Jaz mislim, da je zadeva bolj, ampak se odpovedujem temu. Mislim, da [[....]]
Kolega Pavel Gantar, govorimo izključno o [[....]]
[[...]]čeprav imam pravico [[...]]
[[....]]29. členu in o amandmaju. Samo to pravico imate in [[...]]
[[...]]se pravi, imam pravico razpravljati [[...]]
[[...]]samo to pravico vam bom dovolil. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PODPORNEM OKOLJU ZA PODJETNIŠTVO. Seznanjam vas, da imamo za to točko predvidenih 50 minut razprave. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Zato besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod minister Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani podpredsednik! Tretji zakon, ki ga je v proceduro predlagalo Ministrstvo za gospodarstvo danes in je po moji oceni tudi zelo pomemben zakon, ki sistematično pregledno ureja podporno okolje za podjetništvo. Vsem skupaj je cilj, da naredimo poslovno okolje v Sloveniji konkurenčno. K temu lahko pomembno prispeva tudi ta zakon. Zakon opredeljuje podjetniško, inovativno in finančno okolje, ki preko svojih mehanizmov ustvarjajo učinkovito podporno okolje ter rešujejo konkretne probleme predvsem malih in srednje velikih podjetij. V podjetniškem okolju se na nacionalni ravni oblikujejo razvojne naloge in programi za razvoj podjetništva. Na lokalni, regionalni ravni in na ravni bodočih pokrajin pa se s sodobnim konceptom "Vse na enem mestu" zagotavljajo podporne storitve potencialnim podjetnikom, delujočim podjetjem in raznim oblikam sodelovanja in povezovanja podjetij. Podjetniško in inovativno okolje koordinira Javna agencija za podjetništvo in tuje investicije, izvajajo pa subjekti podjetniškega in inovativnega okolja. Podjetniško okolje opredeljuje naloge in programe za oblikovanje podjetniškega okolja ter naloge in programe na lokalni in regionalni ravni preko subjektov. Pri finančnem okolju zakon ohranja rešitve, ki jih je potrjevala že prejšnja zakonodaja. Te rešitve omogočajo sodobne oblike financiranja preko skladov tveganega kapitala ter finančnega zakupa in tudi drugih oblik financiranja. Bistvo zakona je torej, da omogoča sodobno delitev nalog med Ministrstvom za gospodarstvo ter izvajalskimi institucijami tako na nacionalni ravni kot tudi lokalni in regionalni ravni. Tako bo prav gotovo imel zakon pozitivne učinke za nadaljnji razvoj podjetništva v Sloveniji. Še enkrat želim poudariti, da je Ministrstvo za gospodarstvo in tudi Vlada oblikovala izjemno jasen koncept in tudi instrumente za izboljšanje konkurenčnosti gospodarskih subjektov v Sloveniji. Imamo program spodbujanja podjetništva in konkurenčnosti za naslednje sedemletno obdobje. V njem so opredeljeni številni ukrepi, ki na eni strani zagotavljajo večjo promocijo podjetništva in želijo zagotoviti večjo podjetno aktivnost Slovenk in Slovencev. Po drugi strani želijo s finančnimi mehanizmi nadgraditi obstoječe inštrumente podpore dobrim inovativnim razvojnim projektom vseh vrst podjetij. Želi torej ta program nadgraditi inovativnost in spodbuja povezovanje razvojno raziskovalne sfere s slovenskim gospodarstvom. Zato so tudi številni ukrepi. In četrto. Želi z neposrednimi spodbudami nadgraditi tehnološko opremljenost slovenskih malih in srednje velikih podjetij kakor tudi sicer podjetij. Ta program je zelo jasno sporočilo, zelo jasno videnje te Vlade, kako in kje vidi dodatne priložnosti in kaj podpira v smeri zagotavljanja večje konkurenčnosti gospodarstva. Seveda pa učinkovita uresničitev tega programa ne gre brez podpornih izvajalskih inštitucij. In prav to podporno okolje je srčika, je bistvo tega zakona, ki govori o podpornem okolju za podjetništvo. In je sistematičen in pregleden način delitve pristojnosti med inštitucijami in cilja v učinkovitost le-teh.
Hvala lepa. V okviru zakonodajnega postopka je predlog zakona obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Ferija Horvata, da nas tudi tokrat seznani z ugotovitvami odbora. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o podpori okolja za podjetništvo, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada v obravnavo in sprejem. Seji so prisostvovali predstavniki Vlade, Ministrstvo za gospodarstvo, Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, Obrtne zbornice in Gospodarske zbornice. Člani odbora so bili seznanjeni z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, amandmaji koalicijskih strank in amandmajem Poslanske skupine DeSUS povzeti po predlogu Gospodarske zbornice ter s pripombo Kmetijsko-gozdarske zbornice in še nekaterimi drugimi predlogi za amandmaje. Predstavnik predlagatelja je predstavil temeljne cilje in argumente za takšne rešitve, kot jih imamo v predlogu zakona. Pravkar smo jih slišali direktno od ministra. Zato tega ne bom ponavljal. Povedal bi le to, da je bil predlog zakona deležen splošne podpore. Mislim, da to lahko rečem v imenu vseh članov Odbora za gospodarstvo kot tudi prisotnih predstavnikov gospodarstva obeh zbornic. Večji del ali pa nekaj razprave je bilo posvečene vlogi predstavnikov gospodarstva ter predvsem obeh zbornic, obrtne in gospodarske, v aktivnostih in organizacijah, ki so določene za izvajanje tega programa spodbujanja podjetništva. Vendar odgovor Vlade je bil, da je to že pravzaprav v celoti ali pa v veliki meri zagotovljeno v drugih zakonih, predvsem zakonih, ki urejajo poslovanje posameznih organizacij, in da ni potrebno tega še dodatno urejati oziroma opisovati v teh zakonih. Sprejeti amandmaji so vgrajeni v dopolnjen predlog zakona in so se sestavni del poročila, ki ga imate pred sabo.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa. No, ko se danes oziramo okrog, bi težko našli kje koga, ki ne bi bodisi na strokovni, znanstveni ali na čisto pragmatični ravni podpiral hitrejšega razvoja malih in srednjih podjetij, bodisi da gre za naše, domače okolje, bodisi da gre za mednarodna obzorja. Vendar pa kljub temu ugotavljamo, da uspehi niso premosorazmerni deklaracijam, ki zadevajo to področje. Pri nas se je Ministrstvo za gospodarstvo odločilo napraviti korak naprej k temu. Torej korak k nadgradnji tega, kar poznamo že tudi doslej. Najbrž je zelo različno, če bi napravili ustrezne analize, možno opaziti razvoj malega in srednjega podjetništva na različnih sektorjih, bodisi da gre za industrijski, bodisi da gre za živilski, bodisi da gre za turistični ali kakšen drug sektor. Vendar bi bilo treba spodbujati po vsem gospodarskem prostoru razvoj malih in srednjih podjetij. In temu primerno se ponuja nadgradnja podpornega okolja za razvoj podjetništva. Potreben je nov ali dograjen institucionalen okvir, novo podporno okolje, ki ga iščemo tako v organizacijski shemi kot v institucijah, v regulativi, v zakonodajno-pravnem okviru, ki mora vse to spremljati, pa seveda tudi v uspešnem zagotavljanju sredstev, brez katerih se ne da v stvarnosti razvijati podjetništva. Ker bo šlo za pomembna sredstva, za pomembne podpore, pa je najbrž zelo prav, da podpremo tudi tista določila, ki govore o spremljanju in nadzoru smotrnosti, učinkovitosti, ekonomičnosti rabe dodeljenih sredstev ali kakšnih drugih spodbud. Podporni okvir za podjetništvo je pravzaprav nastajal že pred desetletjem in pol. Takrat je bila tudi pripravljena zakonodaja in naj spomnimo, da smo takrat imeli tudi neko hišo v Mariboru, v kateri je bilo - če se prav spomnim, ministrstvo z naslovom Ministrstvo za malo gospodarstvo in turizem. No, tega že dolgo nimamo več. Dobili smo institucionalne nadomestke za to. Upamo, da bodo ti institucionalni okviri, ki jih sedaj poznamo, pač tudi ustrezno pospeševali področja, o katerih govorimo. Okolje za podporo razvijamo in ga nadgrajujemo tako, da najprej pripravljamo ustrezno zakonodajno pravno okolje, da zagotavljamo subjekte izvajanja tega podpornega okolja, da s programom ukrepov in z ustreznimi finančnimi spodbudami spremljamo to, kar si zapisujemo v tako rekoč vse naše strateške in druge dokumente in da vzpodbujamo in vpeljujemo tudi nekatere inštrumente, ki so tako rekoč še novost, tako je mezanin kapital neka novost v našem okolju. Tako je neka novost v našem okolju tudi tvegani kapital, ki se bo zbiral v okviru družb tveganega kapitala. Vsi ti ukrepi sami po sebi zagotovo ne bodo dovolj. Mi vemo, da se to mora tudi v splošnem okolju nekako usesti. Ampak to splošno okolje morebiti ni najbolj naklonjeno. Podjetniške tradicije prav posebej razvite na tem področju pri nas nimamo. Socialno okolje in delovno pravno okolje tudi ni takšno, da bi bilo vzpodbudno za razvoj podjetništva. Podjetniška kultura pri nas je tudi bolj rudimentarna kot ne in bo treba še dolga leta, da bomo prišli na raven, ki si jo želimo. Tudi drugi širši pravni okvir bo potrebno najbrž še kaj spreminjati in pri tem omenjam samo davčne spodbude oziroma olajšave in spremembe na področju plačilnega prometa ali drugače povedano finančne discipline. Zakon mi sicer podpiramo v Poslanski skupini DeSUS. Imeli pa smo že na odboru nekaj pomislekov. Nekaj predlogov, ki so jih pripravili v Gospodarski in Obrtni zbornici smo neuspešno podpirali. Je pa najbrž to slabo. Namreč to, da ni bilo to podprto. Kajti slabo je če v parlamentu sprejemamo zakonodajo, ki govori o podjetništvu mimo tega, da bi podjetništvo samo karseda upoštevali.
Hvala lepa. Kolega Stane Pajk pa bo podal stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Spoštovani! Danes imamo v obravnavi Zakon o podpornem okolju za podjetništvo. Na hitro se lahko sklepa, da je to dokaj nepomemben zakon. Pa ni tako, saj podjetništvo se pri nas zelo pospešuje in je zelo pomembno za razvoj gospodarstva. Sam zakon je sistematično urejen in sistematično ureja delitev nalog med Ministrstvom za gospodarstvo ter izvajalskimi institucijami na nacionalni ravni in z vključevanjem podjetniških, inovativnih, finančnih okolij na lokalni in regionalni ravni, ki jih koordinira javna agencija za podjetništvo in tuje investicije Japti. Cilj predlaganega zakona ali cilji predlaganega zakona so, da se v zakonu uredi to področje z obliko in vsebino, ki je predvsem ugodnejše, financiranje podjetniških projektov, in podporo za nova podjetja v obliki vem - točk, kar je vse na enem mestu, inkubatorja podjetnih mrež, portalov z informacijskimi napotki za mentorske in druge programe. Vse to temelji na celoviti podpori, enakemu dostopu usmerjenosti na manjše gospodarske subjekte in skladnem regionalnem razvoju. Lahko rečem, da predlagani zakon sledi koalicijski pogodbi na tem področju, ki meddrugim pravi, da bi si koalicija prizadevala za razvoj podjetništva in podjetništvu prijaznega okolja. Predvsem na področju malih in srednjih podjetij. Ta zakon meddrugim obravnava tudi to. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je predlagani zakon dober, ker je usmerjen v razvoj gospodarstva. Zato bomo omenjeni zakon podprli.
Hvala lepa. Kolega Matjaž Han pa bo predstavil stališče poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik, predstavnik ministrstva, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o podpornem okolju za podjetništvo, ki ga danes obravnavamo, je zakon, za katerega Socialni demokrati menimo, da je pomemben zakon, saj govori o razvoju podjetništva, malega gospodarstva in obrti. Zavedamo se, da ravno ta zvrst gospodarstva lahko za Slovenijo veliko pomeni. Seveda pa - bom rekel - dobro okolje za podjetništvo pomeni tudi zdrave finance. Prevzem evra od 1.1.2007 zahteva skrbnejšo in previdnejšo gospodarsko politiko, ki bo upoštevala realne možnosti in v polni meri uveljavila potenciale Slovenije, v katere lahko s sigurnostjo štejemo tudi razvoj podjetništva. V nasprotju z realnimi in dejanskimi potrebami in zmožnostmi gospodarska rast v Sloveniji v zadnjih letih temelji tudi na relativno visokem bruto zadolževanju v tujini, zlasti na področju izgradnje prometne infrastrukture. Kljub zelo visoki gospodarski rasti, temelječi predvsem na visoko izvoznem in investicijskem povpraševanju ter posledično zelo ugodni javni finančni situaciji in pa tudi na dobrem menedžiranju podjetij, se bojim, da Vlada ni uspela izkoristiti priložnosti, da bi pomembneje znižala javnofinančni dolg. Ni uspela znižati tekočega zadolževanja in se je tako reševanja dolgoročnih in strukturnih javnofinančnih problemov, s katerimi se bo Slovenija soočala v naslednjem obdobju odložilo in se ne bo reševalo zdaj, ko za to obstoji dobra in realna možnost. Lahko se strinjamo z ekonomskimi strokovnjaki, da je rast bruto zadolževanja javnega in zasebnega sektorja sicer kratkoročno dodatno spodbudila gospodarsko rast. Seveda pa ti isti ekonomisti opozarjajo tudi, da to ni dolgoročno vzdržno in da tudi takšna gospodarska rast ni optimalna. Vlada nekako že tri leta govori, kaj prejšnja Vlada ni naredila in kaj bi lahko naredila. Vendar pa sem osebno prepričan, da je dediščina prejšnjih Vlad dober temelj za pomembne gospodarske in razvojne priložnosti Slovenije v tem obdobju in tudi v naslednjem obdobju. Ne bi se rad postavil v vlogo ekonomskega analitika, vendar pa pri Zakonu o podpornem okolju za podjetništvo, ki ga danes sprejemamo, je vendarle potrebno dati neko oceno, ki temelji na ekonomskih in finančnih zakonitostih. Vlada in pa koalicija pa bo zagotovo proti oceni, da se gospodarska politika v Sloveniji ne vodi optimalno. Vendar to lahko pomeni tudi, da se noče soočiti z resnico oziroma z realnostjo. Bojim se, da konkurenčnosti Slovenije in njenega gospodarstva se ne povečuje tako, kot si vsi skupaj želimo. Sigurno za to ni kriva ne opozicija, pa ni krivo tudi ne gospodarstvo. Ampak je zato realno kriva Vlada, ki ima vso možnost sprejemati dobre podlage oziroma mehanizme. Se pravi zakone, davčne reforme, ki lahko Slovenijo še bolj naredijo gospodarno in večjo gospodarsko rast na področju Slovenije. Odnos Vlade do razvoja gospodarstva in težnje k temu, da bi bila gospodarska rast visoka na daljše obdobje, se kaže na nek način tudi pri predlogu Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Prepričan sem, da Vlada s tem zakonom na nek način zamuja. Poleg tega pa je do tega zakona tudi na nek način zadržana. Moram reči, da zakon in pa tudi vladna politika ne zasleduje končnega cilja, ki pa je končni cilj razvoj podjetništva, inovacij in podjetniške kulture v Sloveniji. Vendar, če pogledamo proračun za leto 2009, ki ga je na nek način pripravila ista Vlada in ki na nek način tudi spremlja ta zakon, moramo ugotovitvi, da se zmanjšujejo sredstva za podporo gospodarstvu oziroma podporo malemu gospodarstvu, in sicer 1 milijon evrov. In pa tudi, da za razvoj gospodarsko logističnih središč v Sloveniji Vlada računa predvsem na sredstva iz Bruslja. Pri čemer pa že danes vemo, da teh sredstev vendarle ne bo in da se bodo ta sredstva zmanjšala za četrtino oziroma za 10 milijonov evrov. Se pravi, na eni strani bomo glasovali za zakon, ki naj bi podprl razvoj podjetništva. Na drugi strani Vlada pripravlja proračun, katerega ta zakon oziroma sredstva ne spremljajo tega zakona. V Socialnih demokratih bomo vendarle ta zakon sprejeli, podprli. Obenem pa tudi napovedujemo, da bomo tudi dali amandmaje, da se bodo sredstva za razvoj podjetništva tudi povečala. Hvala lepa.
Hvala lepa in hvala za vašo zavezo. Kolega Milan Petek pa bo predstavil stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala, podpredsednik. Kolegici, kolegi! V Liberalni demokraciji Slovenije menimo,da je sprememba Zakona o podpornem okolju za podjetništvo potrebna. Posebej zaradi temeljnega cilja zakona zagotavljanja celovite podpore potencialnim podjetnikom in delujočim podjetjem na vsem območju Slovenije. Ta cilj lahko razčlenimo na več konkretnih ciljev spodbujanja razvoja podjetništva, zlasti tistih oblik, ki najbolj vplivajo na konkurenčno sposobnost slovenskega gospodarstva, na tehnološki razvoj, gospodarsko rast in zaposlovanje. V Poslanskem klubu LDS obžalujemo, da ob obravnavi zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet predlog, da se med izvajalce nalog in programa podjetniškega okolja v 7. členu zakona dodajo tudi reprezentativne gospodarske zbornice. V tem trenutku sta to Gospodarska zbornica Slovenije in Obrtna zbornica Slovenije, ki imata s svojim delovanjem velik pomen in vpliv na oblikovanje razvoja podjetniškega okolja. Zakon sicer vključuje možnost podpornega okolja na ravni pokrajin. Vendar pa ne upošteva tistega, kar so v regijah na področju pospeševanja podjetništva že dosegli. Sredstva za izvajanje programa ukrepov se zagotavljajo v državnem proračunu ter iz drugih domačih in tujih virov in se iz tega nivoja tudi delijo. Takšen predlog je neustrezen, ker s tem država določa, katere regije oziroma pokrajine bodo pridobivale sredstva za spodbujanje podpornega okolja za podjetništvo. Vendar pa Predlog zakona o podpornem okolju za podjetništvo prelaga vse glavne podporne ukrepe na lokalno ali regionalno skupnost. V predlogu zakona je namreč zapisano, da naj ustanovitelj podporne institucije zagotovi sredstva za njeno ustanovitev, zagon in začetno delovanje. Kar pomeni zagotovitev prostorov in potrebne opreme ter ustreznih zaposlenih. V takih primerih pa bo država le redko ali nikoli med ustanovitelji takšne institucije. Zaradi tega bo vse breme financiranja podpornih ukrepov preneseno na nižje ravni države. Ali se vprašamo želimo s takšnim načinom resnično spodbujati podporno okolje za podjetništvo? Naloge za programe za oblikovanje in razvoj finančnega okolja na državni ravni izvaja Slovenski podjetniški sklad v skladu z določbami tega zakona in ustanovitvenega akta. Naloge iz tega odstavka lahko izvajajo tudi drugi pooblaščeni izvajalci. Vendar pa takšen zakon ni v skladu z načeli spodbujanja skladnega regionalnega razvoja. Ko bodo uvedene pokrajine, bi bilo zaradi tega smiselno spremeniti Zakon o podpornem okolju za podjetništvo tako, da bi namesto tega, da izvajajo naloge in programe tudi drugi pooblaščeni izvajalci tok izvajale na primer regionalne razvojne agencije na ravni pokrajin. Dejansko bi šele na ta način dali pokrajin značaj in vlogo pri spodbujanju podpornega okolja za podjetništvo. Ker pa seveda pokrajine še niso dejstvo in v LDS ne verjamejo, da bodo v tem mandatu, bo LDS podprl predlagani zakon v tej obliki. Od Vlade pa pričakujemo, da premisli o prenosu nalog in programov za oblikovanje razvoja finančnega okolja na regionalne razvoje agencije v okviru bodoče pokrajinske zakonodaje.
Hvala lepa. Kolega Martin Mikolič bo predstavil stališče poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo. V Novi Sloveniji smo se vedno zavzemali in se bomo tudi v prihodnje za ustvarjanje spodbudnega okolja za mala in srednja podjetja. Ne samo davčna politika, tudi drugi pospeševalni ukrepi morajo spodbujati nove razvojne projekte, nove tehnologije in ustrezno izobraževanje ter s tem zagotoviti vlaganja v srednja in mala podjetja. Na področju ugodnega financiranja projektov ter drugih podpor za nova podjetja smo do sedaj razvili številne iniciative, projekte in programe. Vendar ta vsebina ni imela celovite in dolgoročne politike, ker je omejevalo učinkovitost teh ukrepov. In predlagan zakon bi naj to učinkovitost pospešil. Zakon o podpornem okolju za podjetništvo na ustrezen način opredeljuje podjetniško, inovativno in finančno okolje, ki preko svojih mehanizmov ustvarjajo učinkovitejše podporno okolje in rešujejo konkretne probleme predvsem mikro, malih in srednje veliki podjetij. V Novi Sloveniji želimo zagotavljati podjetjem prijazno okolje, ki bo pripomoglo k uravnoteženemu razvoju vseh regij in celotne države, prispevalo pa bo tudi k dvigu splošne kakovosti življenja, saj prav mala in srednje velika podjetja bistveno prispevajo h konkurenčnosti gospodarstva. Vplivajo tudi na njegovo rast in na ustvarjanje novih delovnih mest. V Novi Sloveniji se zavzemamo za to, da bi se čim več podjetnikov odločilo za podjetništvo zaradi podjetniške ideje, ne pa samo zaradi tega, ker ne dobijo druge zaposlitve. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je zakon dober, da zagotavlja podporo tako potencialnim podjetnikom kot tudi delujočim podjetjem na vsem območju Slovenije in bo s tem pozitivno vplival na konkurenčno sposobnost slovenskega gospodarstva, na tehnološki razvoj, gospodarsko rast in zaposlovanje. Predlagan zakon bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Kristijan Janc pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, predstavnik Vlade, kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki smo prepričani, da je učinkovitost tržne ekonomije odvisna od mešanice majhnih, srednje velikih in velikih podjetij. Ekonomija potrebuje ekonomsko močan sektor malih in srednjih podjetij, ki temeljijo na inovacijah, iskanju novih idej in rešitev, ter ambicije po doseganju poslovne odličnosti. Mala in srednja podjetja igrajo pomembno vlogo pri ohranjanju in ustvarjanju novih delovnih mest in so nujno potrebne za zagotavljanje konkurence. Pomenijo priložnost za preskok s statusa zaposlenega na samozaposlenost in so bistven predpogoj za decentralizacijo ekonomske moči. Mala in srednja podjetja imajo veliko prednosti, saj so v več pogledih bolj prilagodljiva. Lahko sprejemajo odločitve hitreje ter so manj birokratska. Vendar so v primerjavi z večjimi gospodarskimi družbami pogosto v slabšem položaju glede konkurenčnosti. Iz tega razloga so zanje potrebne olajšave in posebni ukrepi. Predlagani zakon o podpornem okolju za podjetništvo določa predvsem ukrepe na področju financiranja podjetniških projektov in podporo za nova podjetja v obliki tako imenovanih vem-točk, inkubatorjev, informacijske podpore in podobno. Podporni sistem za mala in srednja podjetja je torej nujen. S predlaganim zakonom naj bi za mala in srednja podjetja omogočili uspešnejšo rast in z razvojem teh pripomogli k več in boljšim podjetjem ter se približali gospodarski strukturi najbolj razvitih držav Evropske unije. Pomembnost podjetništva za ekonomsko rast in blaginjo je nesporno za Slovenijo kot majhno državo, pa tudi nenadomestljivo. Da je podjetništvo pomembno, se vsi zavedamo, zato se je zakonodaja s tem področjem že pogosto ukvarjala. V letu 2004 sprejet Zakon o podpornem okolju za podjetništvo se je zaradi nekaterih slabosti žal izkazal kot neučinkovit. S predlaganim zakonom pa naj bi se te slabosti vendarle odpravile. Kot ena ključnih težav se je izkazalo neusklajeno delovanje ministrstev in vladnih služb za celovito podporo podjetništvu ter malim in srednjim podjetjem. Tu ne moremo mimo tega, da ne bi poudarili, da je nekoordinirano delo vladnih služb pogosto tisto, ki onemogoča res učinkovito izvedbo posameznih projektov ali koordinacijo posameznih vsebinskih področij. Menimo pa, da lahko predlagani prenovljeni Zakon o podpornem okolju za podjetništvo prinaša takšne rešitve, ki na ustrezen način odpravljajo omenjeno pomanjkljivost. Morda ni nepomembno, da pri pripravi tega zakona opozorimo, da si v Slovenski ljudski stranki prizadevamo za izobraževalni proces, ki temelji na spodbujanju posameznika k ustvarjalnemu in kritičnemu razmišljanju. Šola mora biti predvsem prostor ustvarjalnosti, kjer bodo lahko mladi razvijali svoje potenciale. Naj ne zavira, ampak spodbuja razvoj mladih. S tem se bo bolj spodbujala tudi podjetniška miselnost in zagotavljal dolgoročni gospodarski razvoj. Seveda pa so zelo pomembni tudi drugi ukrepi, predvsem ustvarjanje ugodnih razmer za ustvarjanje novih pogojev v novih podjetjih in njihovo rast. Posebej pozdravljamo cilj oblikovanja celovitega podpornega sistema potencialnim podjetnikom in delujočim podjetjem predvsem z dostopom do informacij, izobraževanja in svetovalnih storitev. Pri tem je ključno, da bo podporni sistem na podlagi regionalne in lokalne ravni zagotavljal enake možnosti za ustvarjanje in rast podjetij v celotni Sloveniji. Ravno mala in srednja podjetja so namreč ključna za zagotavljanje enakomernega oziroma bolj usklajenega razvoja države. S predlaganim zakonom uvajamo celovito podporo okolju za podjetništvo v Sloveniji. Podjetništvo, inovativnost in finančno okolje z Javno agencijo za podjetništvo in tuje investicije na eni in podjetniškim skladom na drugi strani pa bo spodbudilo in pospešilo razvoj podjetništva v Sloveniji. Vstopne vem - točke so rešitev, ki so morda z operativnega vidika najbolj dobrodošle. Omogočajo namreč konvencionalnemu podjetniku in delujočim podjetjem celostno podporo, ki je potrebna pri ustanovitvi ali delovanju vsakega podjetja. Poleg tega pa omogoča širitev podpornih nalog tudi za ostala podjetja. Gre za - po našem mnenju - zelo pomemben zakon, ki ga bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vsekakor podprli. Pričakujemo, da bo tudi dejansko dosegel cilje, ki so zapisani v uvodni obrazložitvi ter da bo prispeval k nastajanju novih in v razvoj ter širitvi obstoječih malih pa seveda tudi srednjih podjetij v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Boštjan Zagorac pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči. V Slovenski nacionalni stranki Predlogu zakona o podpornem okolju za podjetništvo ne bomo nasprotovali. Vendar pa vseeno nekaj vprašanj, na katere upam, da bomo s strani predlagatelja dobili odgovore, dokončne odločitve o veljavnosti omenjenega zakona. Prvo vprašanje, v zakonu je zelo močno poudarjeno črpanje virov iz tujih skladov, iz tujih evropskih skladov. Do sedaj Slovenija ravno ni blestela oziroma bila uspešna na podlagi črpanja le-teh. Čeprav vemo,da takšno podporno okolje tako za podjetništvo kot za druge oblike gospodarstva, kmetijstva, izobraževanja. Samo že imeli možnost. Ampak to mi je najprej padlo v oči, ko sem dobil pred seboj predlog zakona in obrazložitev. Zanima me oziroma zanima nas v Slovenski nacionalni stranki, s čim ta zakon pospešuje aktivnosti Vlade Republike Slovenije, in tisti, ki so pristojni za črpanje teh virov, da bo dejansko to črpanje sedaj uspešnejše od črpanja, ki se je izvajalo do sedaj. Rekel bom, dva subjekta v tej državi sta v tem zakonu posebej izpostavljena, ki je bila pristojna za pridobivanje finančnih sredstev. To je tako imenovan JAPTI, Javna agencija za pospeševanje podjetništva, in - pa bom rekel - določeno okolje podjetnih subjektov, ki bodo izkazali poseben interes. Javna agencija za pospeševanje podjetništva je vsaj po mojem ali po našem prepričanju politični, bolj več ali manj politični subjekt, ki do sedaj ni imel velikega uspeha. Bodisi pri črpanju sredstev, bodisi pri pomoči malim podjetnikom oziroma obrtnikom, na katere naj bi se ta zakon nanašal. Če gremo naprej in da rečemo tudi kakšno besedo mogoče v povezavi z zbornicami. Prej smo govorili o spremembah Zakona o obrtni dejavnosti, pa smo govorili o zbornicah. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da bi moral biti vpliv zbornic pri tem zakonu bistveno večji. V bistvu jih ta zakon izključuje. Ampak ravno vi minister ste v nagovoru pri prejšnjih zakonih poudarjali pozitivnost Gospodarske zbornice, ko smo ukinili obvezno članstvo in pa predvsem ste poudarjali pozitivnost Obrtne zbornice, če govorimo o majhnih podjetjih in o majhnih podjetnikih. Za to - bom rekel - omilitvijo članstva. Ampak ta zakon pa popolnoma izključuje njihovo sodelovanje. Se mi zdi, da gre za neke vrste dvoličnost pri razvoju podjetništva v naši državi. Druga zadeva, ki nas v Slovenski nacionalni stranki strašno moti, je vpliv pokrajine na razvoj takega okolja. Vemo, da pokrajinskih zakonov še nimamo. Resnično dvomim in upam, da takšni kot so predlagani, jih tudi ne bomo imeli, in upoštevati neke vplive pokrajin, katerim ne sledi, tudi ne državni proračun, bodisi rebalans za 2008 bodisi proračun za leto 2009 - se mi zdi - če to vnašamo v zakon, gre za zavajanje tako malih podjetnikov, na katere ta Vlada stavi, tako obrtnikov, na katere ta vlada tako vehementno stavi, za katere je pa ugotovila, da je pa tukaj mogoče njihova največja podpora tej Vladi za drugo leto. Nekdo je omenil pred menoj podjetniško miselnost. Podjetniška miselnost je v bistvu dejstvo, ki jo je ta Vlada vzela zdravo za gotovo. Tudi v primeru svojega delovanja. To podjetno miselnost smo vključevali - spoštovane kolegice in kolegi - če se spomnite Zakona o osnovnem šolstvu. Danes tukaj nekdo govori o podjetniški miselnosti. Ta zakon je namenjen samo temu, da ustvarimo takšno okolje za podjetnike in obrtnike, da se bodo lahko razvijali. Namenjen je temu, da bodo lahko črpali tuje vire, pri črpanju katerih je bila do sedaj ta država zelo slaba. Nekatere rešitve ali pa več rešitev je toliko dobrih, da enostavno takšnemu zakonu ni moč nasprotovati. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom Poslovnika Državnega zbora bomo o predlogu zakona opravili glasovanje danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. toči dnevnega reda. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVOZNIH POGODBAH V CESTNEM PROMETU. Seznanjam vas, da imamo za to točko na razpolago 1 uro 58 minut časa za razpravo. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem dr. Petru Verliču za uvodno obrazložitev, državnemu sekretarju resornega ministrstva. Izvolite, prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Dovolite, da v uvodu na kratko podam obrazložitev k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, za katerega je predlagana splošna razprava. Namen sprememb, ki jih prinaša zakon, je predvsem naslednji: uvedba solidarne odgovornosti pošiljatelja in naročnika prevoza za plačilo voznine v primeru, da prevozno pogodbo sklenejo prevoznik, naročnik prevoza in pošiljatelj, ki hkrati ni naročnik prevoza, s čimer naj bi se zagotovila večja verjetnost za plačilo voznine prevozniku za opravljen prevoz. Naslednjič, obveznost prevoznika, da pred sklenitvijo prevozne pogodbe na zahtevo pošiljatelja ali naročnika prevoza slednjima predloži dokazila, s katerimi prevoznik dokazuje višino voznine oziroma višino vseh stroškov, ki predstavljajo ceno prevoza, ki naj bi bila s strani prevoznika oblikovana tako, da bi omogočala pokrivanje obremenitev, ki jih povzroča izpolnjevanje zakonskih obveznosti - stroškov za gorivo, amortizacijo in vzdrževanje vozila in tako dalje. In zadnjič, zapis glob izključno v evrih, pri čemer so zneski glob zapisani v primerno zaokroženem znesku, s čimer naj bi se zagotovila skladno z Zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških, ki spreminja veljavno ureditev na področju prekrškov med drugim tako, da normira možne razpone predpisovanja glob v evrih in določa prehod na evro z vidika predpisovanja prekrškov. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlagam, da po razpravi o amandmaju ter vsebini zakona, predlagani zakon tudi podprete. Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Toliko za uvod. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika odbora gospoda Geza Džubana, da poda poročilo. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za promet je na svoji 23. seji opravil drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, ki ga je Državnemu zboru v zakonodajni postopek predložila Vlada Republike Slovenije. V uvodu je predstavnik predlagatelja zakona pojasnil tri osnovne cilje in poglavitne rešitve predloga zakona, ki se nanašajo na pogodbo o prevozu tovora in plačilo voznine. Spremembe in dopolnitve pa naj bi omogočile prevoznikom večjo varnost na trgu in večjo plačilno disciplino naročnikov prevozov in pošiljateljev. Novela zakona omogoča, da se prevozna pogodba lahko sklene med pošiljateljem, naročnikom prevoza in prevoznikom in sta prva dva solidarno odgovorna za plačilo voznine. Druga sprememba predloga zakona pa uvaja dokument, ki ga mora vsak prevoznik na zahtevo naročnika ali pošiljatelja predložiti pred sklenitvijo prevozne pogodbe naročniku prevoza ali pošiljatelju. In zadnja sprememba predloga zakona se nanaša na opredelitev glob v evrih. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju opozorila na določbo 1. člena predloga zakona, ki spreminja 24. člen veljavnega zakona. Zakonodajno-pravna služba meni, da ob upoštevanju določb pete in osme alineje 3. člena veljavnega zakona, ki opredeljujeta pojem naročnika prevoza in pošiljatelja, ni jasno, v kakšnem primeru naj bi naročnik prevoza in pošiljatelj sklepala prevozno pogodbo. V nadaljevanju je Zakonodajno-pravna služba obrazložila in opozorila na probleme, ki nastanejo pri omenjenih nejasnostih. Odbor Državnega zbora za promet je v skladu s Poslovnikom opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Amandmaje so vložile poslanske skupine SDS, NSi in SLS k 1. in 2. členu predloga zakona. V razpravi so nekateri člani odbora menili, da je predlagana sprememba v 1. členu predloga zakona neustrezna, saj je možno prevozno pogodbo sklepati le med pošiljatelji in prevoznikom, za druge sodelujoče pa je potrebno upoštevati določbe obligacijskega zakonika. Predlagana sta bila tudi dva sklepa za prekinitev seje. Pri prvem, da se opravi splošna razprava. In pri drugem, da se najdejo ustreznejše rešitve od predloga zakona. Sklepa nista bila sprejeta. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za promet je sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in SLS k 1. in 2. členu. Odbor je po končani razpravi o členih ter razpravi in glasovanju vloženih amandmajev v skladu s Poslovnikom glasoval še o vseh členih skupaj in jih sprejel. Ob upoštevanju sprejetih amandmajev je pripravljen dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu kot sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine SDS bo podal poslanski kolega Branko Marinič. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik! Državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! No, je že tako, da ko obravnavamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, lahko izhajamo iz dejstva, da smo pravzaprav vsi tako ali drugače že sklenili kdaj s katerim prevoznikom kakšno pogodbo o prevozu. Pa vendar gre za pomemben prispevek na tem področju. Kajti velikokrat se je dogajalo in se še vedno dogaja, da mnogi prevozniki opravijo svojo storitev. Za to storitev pa nastanejo težave, ko je treba poravnati račune. Predlog novele zakona prinaša prevoznikom večjo varnost delovanja na trgu in transparentnost njihovega poslovanja. Uvaja namreč solidarno odgovornost pošiljatelja in naročnika prevoza za plačilo voznine v primeru, da prevozno pogodbo sklenejo prevoznik, naročnik prevoza in pošiljatelj, ki hkrati ni naročnik. Novela zakona v osnovi ohranja enake cilje in načela ter podobno strukturo kot sedaj veljavni zakon s tem, da se na določenih mestih dopolnjuje besedilo sedanjega zakona. Predlagane spremembe se nanašajo predvsem na pogodbo o prevozu tovora in plačilu voznine. To je tudi bistven poudarek. Če bi izhajali iz pritožb ter nesoglasij, ki na tem področju nastajajo, je prav tu bilo veliko odprtih vprašanj. Druga sprememba Zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu pa uvaja dokument, ki ga mora vsak prevoznik na zahtevo naročnika ali pošiljatelja predložiti pred sklenitvijo prevozne pogodbe naročniku prevoza ali pošiljatelju. Skratka, predlagatelj je nekako skušal poseči v tisto bistvo določenih sprememb in dopolnitev Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, kjer bi s to dopolnitvijo nekako bolje, bolj transparentno uredili to področje. Predvsem v korist vseh, ki sodelujejo pri prevozu, bodisi ko gre za naročnika prevoza bodisi ko gre za prevoznika oziroma prejemnika določene naročnine prevoza. V poslanski skupini bomo predlog sprememb zakona potrdili.
Hvala lepa. Kolega Marko Pavliha bo podal stališče Poslanske skupine SD.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavcem direktorjem! Dragi kolegici in kolegi, lep pozdrav! Žal moram danes kot profesor transportnega prava ugotoviti, da je direktorat za promet padel na izpitu. Namreč, predvsem in zgolj svojeglavo je stroko postavil na glavo. To sem poskušal razložiti na odboru za promet. Žal brez učinka. Lahko vas pa povabim,da si argumente za mojo tezo, za mojo trditev ogledate tako v domači in tuji pravni doktrini, v komentarju Obligacijskega zakonika, ki se nanaša na špedicijsko pogodbo, v uvodnih pojasnilih k Zakonu o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, v konvenciji CMR, ki ureja prevoz tovora po cesti in nenazadnje in zlasti v mnenju Zakonodajno-pravne službe tega parlamenta. In zgodi se dostikrat, da bi naša služba rekla, da je določen predpis v neskladju z zakonom. Tokrat je to rekla na svojevrsten diplomatski način. Ampak vendarle je treba prisluhniti. Meni so razlogi za predlog sprememb jasni. Razumem vse tiste male prevoznike, ki se bojujejo z mogočnimi naročniki oziroma špediterji in od njih ne morejo iztirjati voznine. To je vse lepo in prav. Ampak problema finančne discipline ne moremo reševati na področju prevoznega obligacijskega prava. Ne. Za to so drugi predpisi. Ni to dovolj tehten razlog, da postavljamo na glavo temelje transportnega prava, ki jih poznamo tako rekoč že eno stoletje doma in v tujini. Naj vam navedem nekaj še bolj tehtnih in relativno enostavnih argumentov. Prvič, v zakonu točno piše, kdo so stranke prevozne pogodbe pri prevozu tovora. To je pošiljatelj. To je prevoznik in kasneje v prevozno pogodbo vstopi tudi prejemnik. Pošiljatelj se lahko dogovori s takoimenovanim naročnikom. Dajmo ga imenovati špediter, da opravi določene posle za njega, da izbere najboljšega prevoznika, pakira blago in tako naprej. Vendar lahko špediter nastopa v dveh vlogah. Če nastopa v svojem imenu in za račun pošiljatelja, potem je on sam pošiljatelj in lahko prevoznik izterja prevoznino od njega. Če pa nastopa v imenu in za račun pošiljatelja, potem pa je zgolj samo posrednik. Ampak v nobenem primeru se po veljavnem domačem in mednarodnem pravu ne moreta obe osebi pojavljati kot solidarno odgovorni. Tako pač je. In če bi predlagatelj želel doseči konsistentnost v spremembi tega pravnega sistema, potem bi najmanj moral predlagati spremembe Obligacijskega zakonika, ki se nanaša na špedicijo. Tako bi morda še šlo. Naslednji problem, ki ga vidimo, je v tem, da bodo s spremembo zakona cestni prevozniki privilegirani v primerjavi z drugimi prevozniki tovora, železniškimi, pomorskimi in letalskimi. Tretje. Ta novela bo pravzaprav zaščitila le domače prevoznike v primeru domačega prevoza, ki ga je zanemarljivo malo. Kajti v mednarodnih prevozih velja Konvencija CMR in ta konvencija tega sistema ne pozna. Zato ponovno že ob tej priliki pozivam in prosim, da podprete naš amandma, da črtamo samo 1. člen oziroma prvo spremembo, kajti drugi dve spremembi noveli sta povsem v redu. Če se to ne bo zgodilo, potem v poslanski skupini Socialnih demokratov te novele žal ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! Sprememba Zakona o prevoznih pogodbah o cestnem prometu, ki ga danes obravnavamo, prinaša prevoznikom večjo varnost delovanja na trgu in preglednost njihovega poslovanja. Uvaja solidarno odgovornost pošiljatelja in naročnika prevoza za plačilo voznine v primeru, da prevozno pogodbo sklenejo prevoznik, naročnik prevoza in pošiljatelj, ki ni istočasno tudi naročnik. S tako spremembo se zagotavlja večja varnost predvsem prevoznikom, da bodo dobili poplačano opravljeno storitev. Do sedaj se je velikokrat namreč dogajalo, da prevoznik ni dobil poplačane voznine. To predvsem v primerih, ko pošiljatelj ni bil naročnik prevoza. Poleg solidarne odgovornosti spremembe prinašajo obveznost za prevoznika, ki bodo morali na zahtevo naročnika prevoza in pošiljatelja pred sklenitvijo prevozne pogodbe predložiti dokument, s katerim bodo dokazovali višino voznine. Z novelo zakona se na podlagi sprememb in dopolnitev Zakona o prekrških obnaša tudi zapis določenih glob izključno v evrih, pri čemer so zneski glob zapisani v primerno zaokroženem znesku. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog sprememb zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Josip Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod državni sekretar s sodelavci, kolegica in kolegi! Novela zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, ki je predmet današnje razprave, obravnava in omogoča, da se prevozna pogodba lahko sklene med pošiljateljem, naročnikom prevoza in prevoznikom, ko sta prva dva solidarno odgovorna za plačilo voznine. S tem je po mnenju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke prevoznikom zagotovljeno uspešnejše poslovanje z zagotovitvijo lažjega plačila za opravljano storitev oziroma opravljeni prevoz. Drugi člen obravnavanega zakona uvaja nov dokument, ki ga prevoznik na zahtevo naročnika ali pošiljatelja predloži pred sklenitvijo prevozne pogodbe naročniku ali pošiljatelju, s katerim utemeljuje višino voznine oziroma stroškov za izvršen prevoz. Ker z obravnavano novelo zakona omogočamo prevoznikom večjo varnost na trgu, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik! Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Kot že govorniki pred mano tudi sam želim opozoriti na to, da v bistvu smo zopet priča nekemu zelo močnem kamijonskem lobiju - če lahko temu tako rečem - za ožjo zaščito njihovih osnovnih interesov. Zakon govori o podlagi, dejansko izstavljanju računov in o problemu finančne discipline naročnikov in pa o neurejenih plačilnih razmerjih. Saj to vendar je vseslovenski problem, spoštovane gospe in gospodje! To je vseslovenski problem. Mi opozarjamo na to vseskozi, da smo tu nekonsistentni, da v bistvu ne znamo zagotoviti plačilne discipline na področju celotne Slovenije in da tu ne sledimo evropskim normam. Država pobere svoj davek tudi, če storitev ni plačana, pa ne glede na to, kako priden je tisti, ki je to storitev naredil, in ne glede na to, kakšen gospodarski dejavnik je v Sloveniji, ali kvaliteten ali nekvaliteten. Pač država ob dostavljenem računu pobere svoj davek za naprej. Jo pa nič ne zanima. In to je mnogokrat tudi razlog, da se dobra podjetja zapirajo. Če bi se zgledovali po evropski praksi, temu ne bi bilo tako. V Italiji se pač trgovina zapre, če lastnik ni plačal robe, ki jo je naročil oziroma če ni izpolnil obveznosti bodisi do delavcev bodisi do države. In se najde drugi, ki pride v to trgovino kot najemnik. Tisti, ki pa je bil lastnik do tedaj, pa lahko to trgovino samo v bistvu obiskuje kot delavec. In to bi bilo prav, da država tudi naredi nekaj korakov na tem področju pri nas. Zopet smo priča kamijonskem lobiju, ki je zaščitil svoje ozke interese. Kot mi je znano, novi minister ne uspe sprejeti niti direktorja Darsa, ki na dan obrača en milijon evrov. Kamijonisti so pa že parkrat bili pri njem. Tako neodgovorno ravnanje pri teh zadevah je pa lahko označeno tudi z dejansko neodgovornostjo in pa s kaznivim dejanjem. Dejstvo je, da nas opozarja tudi služba za zakonodajo, da to ni usklajeno z zakonom. Ampak to ni ta osnovni problem. Mi imamo neustavne zakone pa se požvižgamo na to, čeprav bi Državni zbor moral slediti vendarle neki strokovnosti in gledati tudi to, v bistvu kaj sprejema. Če je opozorjen na nezakonitost in nevzdržnost v bistvu tudi neskladje z Ustavo, bi moral to tudi upoštevati. Pa vendarle imamo v skladu z veljavnimi zakoni nezakonite zakone in pa v skladu z Ustavo tudi ustavno sporne zakone. Pa jih na nek način kar zagovarjamo. Sam mislim, kot že tudi moji predhodniki, če ne sprejmemo ustreznega amandmaja zlasti k 1. členu, je ta zakon brezpredmeten in to dopolnilo ne vodi nikamor. Ne bo izboljšalo cestno varnostnega sistema. Vemo, da imamo smrtnost veliko. Tudi ne bomo odpravili cestnih zamaškov in ne bomo povečali plačilne discipline pri dejanski izbiri tujih prevoznikov. Tuji prevozniki - vemo - predstavljajo 70% tržnega deleža v smislu tranzita. Smo pač tranzitna država. In 70% tistim, ki opravljajo to storitev, bomo dovolili, da goljufajo. Naše bomo pa obvezali k takoimenovani poslovni poslušnosti. Sam sem za to, da se uredi plačilna disciplina na drug način. Da Vlada sprejme zakon, ki bo omogočal vsem gospodarskim subjektom, da dobijo pošteno plačano storitev, če so jo kvalitetno opravili. Ne pa posameznim segmentom, kot so kamionisti. Jutri bodo prišli trgovci, ki imajo že danes velike marže. Pojutrišnjem - ne vem - bo zopet nek lobi, ki je blizu Vlade in bodo parcialno urejali te probleme. To pač ne gre. Če ne moremo sprejemati boljših zakonov, potem tudi takih ni treba. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jelen bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo. Gospod predsednik, poslanke in poslanci, državni sekretar! Zakon o prevoznih pogodbah v cestnem prometu je bil sprejet leta 2003 in prevzema mednarodne konvencije s področja prevozov v cestnem prometu. Večina določb zakona je namenjenih prevozu tovora oziroma stvari in urejajo medsebojna razmerja med udeleženci pogodbe. Torej med prevoznikom, pošiljateljem, prejemnikom in morebitnim drugim naročnikom prevoza. Naročnik prevoza je lahko namreč tudi druga oseba. Ne pošiljatelj. Torej, na primer špediter, ki mu pošiljatelj zaupa posle v zvezi s prevozom blaga. Prevozniki izpostavljajo problem vedno večje plačilne nediscipline v zvezi s plačilom voznine s strani naročnika prevoza. Predlagane spremembe in dopolnitve naj bi neugodno stanje prevoznikov odpravile oziroma omogočile prevoznikom večjo pravno varnost na trgu, saj bi lažje in prej prišli do poplačila svojih terjatev v zvezi z opravljenimi storitvami. Novela zakona omogoča, da se prevozna pogodba sklene kot tripartitna. Torej med pošiljateljem, naročnikom prevoza, ko to ni sam pošiljatelj, in prevoznikom ter vnaša solidarno odgovornost prvih dveh, če prevozniku ni plačana voznina, kot je dogovorjeno. To pomeni, da bo prevoznik imel možnost terjati celotno plačilo od drugih dveh pogodbenih strank, ali od ene ali od druge vse dotlej, dokler ne bo dobil celotnega poplačila svoje terjatve. Seveda pa med naročnikom in pošiljateljem po izpolnitvi obveznosti nastopi regresno razmerje. Glede na predlagano rešitev, ki bo v bistvu tristranska prevozna pogodba, ocenjujemo, da je solidarna obveznost v tem primeru primerna rešitev. Predvsem zaradi tega, ker se dogaja čedalje večja plačilna nedisciplina v škodo prevoznikov, kar seveda otežuje njihovo poslovanje, ki ima v ozadju posledico tudi za socialne težave njegovih zaposlenih delavcev. Posledica se kaže tudi v slabšanju konkurenčnosti na področju prevozniških storitev kot ene od pomembnejših gospodarskih panog v naši državi. Predlog sprememb in dopolnitev zakona poslanci DeSUS-a podpiramo.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne, 22. oktobra 2007. V razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati? Ja, več rok je. Zato odpiram prijavo. Prosim, da se vsi, ki želite razpravljati, prijavite.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Vse ostale sem pozdravil že prej. Torej, z našim amandmajem želimo v tej noveli odpraviti samo tisto, kar je po našem mnenju v nasprotju s slovensko in tujo pravno doktrino in nenazadnje tudi v nasprotju z Obligacijskim zakonikom, Zakonom o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, kot sicer velja, in mednarodno konvencijo, ki jo imenujemo s kratico CMR. Še enkrat, zakaj! Glejte, Zakonodajno-pravna služba pri nas je kvečjemu bi rekel z dolžnim spoštovanjem konzervativna, kar pomeni, da poskuša, če se le da, nek predlog predpisa ohraniti v veljavi in ga poslati le po parlamentarni proceduri. Ampak v tem primeru z dne, 26. septembra, je pa meddrugim povedala takole: "Menimo, da bi predlagana dopolnitev povzročala nejasnosti v razmerjih strank prevozne pogodbe. Zato kaže predlagano rešitev ponovno pretehtati. Tako v odnosu na ureditev veljavnega zakona, kot tudi na določbe OZ, torej Obligacijskega zakonika, ki urejajo prevozne, ter še zlasti špedicijsko pogodbo in njene posebnosti." Na to sem opozoril na Odboru za promet. Ponudil obe roki. Pa če želite še nogi, da se skupaj dogovorimo, kako problem rešiti. Jaz se zavedam tega, da problem obstaja. Problem malih, manjših prevoznikov, ki ne morejo kljubovati tem gigantskim špediterjem, ki jih seveda izsiljujejo in diktirajo položaj na trgu na vse možne načine. Ampak ne na ta način, da spreminjamo, lahko rečemo, pravo, ki je od rimskega prava naprej nekako ustoličeno in uzakonjeno. Finančna disciplina se mora urejati na drug način. In dejstvo je, da je finančna nedisciplina ena od modernih kug naše Šentflorjanske doline - ljudje se dogovarjajo, plačujejo pa ne. In teh problemov je veliko. Ampak dajmo najti sistemsko rešitev za to, ne pa posegati tja, kjer bo več škode kot pa koristi. Naj povem, da se je Slovenija že leta nazaj odločila, ko je urejala špedicijsko pogodbo med dvema sistemoma. Torej med francoskim in nemškim. Kakšna je razlika? Špediter po francoskem pravu odgovarja tudi za izvedbo prevoza. Po našem pravu, po nemškem sistemu pa ne. Odgovarja pa samo za izbiro. Torej, špediter je s tem, ko je izbral primernega prevoznika, opravil svojo nalogo. Kar seveda kaže toliko bolj na njegovo relativno manj pomembno vlogo. Pustimo ob strani, kaj bo z logističnimi podjemniki in kaj bo morda v prihodnosti z logističnimi pogodbami, ki bodo vse to, kar se danes pogovarjamo, zapakirale v nek prebavljiv način. Ampak ta trenutek to ne obstaja. Novela zakona bo povzročila veliko debate v strokovnih krogih, najmanj pa seveda predloge za spremembo Obligacijskega zakonika, da bo ta špedicijski del usklajen s tem. Na to vas opozarjam. To je tisto minimalno, na kar bi morali računati. Če pogledamo prikaz ureditev, ki ste jih navedli v obrazložitvi, ki ga morate navesti. Seveda ta prikaz ne potrjuje vašega predloga. Pri Franciji navajate njihov lokalni oziroma nacionalni zakon, ki je pač takšen, kot je, ampak nima podobne ureditve. Avstrija in Litva pa itak temeljita na mednarodni konvenciji, torej konvenciji CMR. In kot sem že povedal prej, za vse mednarodne prevoze, ki jih je velika večina pri nas, bo veljala mednarodna konvencija. Domači prevozi bodo pa v nedopusten privilegiran položaj postavljali naše cestne prevoznike. In verjemite mi, da tako, kot vam je včeraj na vrata trkal gospod Pintar s svojim Združenjem za prevoz v okviru Gospodarske zbornice, tako boste dobili na vrata jutri še druge prevoznike s področja železnic, letalskega in cestnega prometa. In ne bi se čudil, da bodo ravno cestni prevozniki, podobno kot so poskušali pritiskati name. Zdaj pa govorim kot bivši minister za promet. Velikokrat me je skušal gospod Pintar prepričati tako ali drugače, pa temu nisem klonil. Tokrat ste ministra prepričali, čeprav sem mu jaz osebno dobrohotno svetoval drugače. Ne bi se čudil, da bi gospod Pintar jutri predlagal spremembo zakona, v kateri bi bili tudi poslanci solidarno odgovorni za plačilo voznine. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marinič.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik in ostali prisotni! Kar se tiče strokovnega poznavanja tega področja, vsa čast kolegu Pavlihi. V nekaterih pogledih bi lahko dejal, da se celo z njim strinjam. Tudi njegovo delo, ki je omenjeno tudi v tem gradivu, sem imel priložnost preštudirati in iz tega vidika morda celo navajam to, da bi se v nekaterih pogledih strinjal. Vendar kaj je osnova? Osnova je samo v tem, da prevoznik, ki opravi storitev, zanjo dobi plačilo. Saj recimo po mednarodni konvenciji o prevozu blaga bi lahko ugotavljali, da varščino za opravljeno storitev lahko pokrijemo tudi iz cene blaga, ki ga prevažamo, pa vendar je to neko drugo področje. Tisto, kar je pa zakonodajalec oziroma predlagatelj skušal urediti na našem domačem trgu, in tukaj se - pa bom rekel - razhajava, da je potrebno nekaj storiti v korist prevoznikov, kajti vemo, da so dnevno redno na tem domačem terenu pa tudi širše ti prevozi mnogo številni in da mnogi prevozniki zaradi, bom rekel, stanja na trgu prevoznih storitev pač v neki situaciji, ko prevzamejo in opravijo to storitev prevoza in na koncu ostanejo brez prevoznine. In tisto, kar se mi zdi pomembno poudariti, je določilo, ki ga je prav predlagatelj v zvezi s tem želel v ta 1. člen vnesti. In če bi se sedaj v Poslanski skupini SDS strinjali s predlogom amandmaja, potem bi negirali tisto, kar je predlagatelj želel pravzaprav urediti. Kar zadeva primerjavo - tudi to sem pogledal - glede Francije, predvsem pa Avstrije, po kateri bi se lahko zgledovali, kajti oni v tej mednarodni konvenciji uporabljajo dokument iz leta 1956 toliko, kolikor sem sam star in so ga dopolnili pet let kasneje, kaj dosti več pa ne. In to pri njih, bom rekel, ne dela takšnih težav, kot dela težave našim prevoznikom. Tako da iz tega razloga ne moremo podpreti predlaganega amandmaja, ki ga predlaga Poslanska skupina Socialnih demokratov.
Hvala. Je še interes za to? Še. Odpiram prijavo. Gospod Prijatelj.
Hvala, spoštovani predsednik! Poglejte, dajmo si nalit malo čistega vina, no. Odkar sem jaz v tem parlamentu v tem mandatu, smo kamionistom z zakonom odobrili večjo osno obremenitev. Popravili smo. Druga sprememba je bila, da smo jim znižali cene kazni. Z vsem dolžnim spoštovanjem do gospoda dr. Petra Verliča, ki ga osebno zelo cenim, bi na njegovem mestu bolj želel danes videti ministra. Kajti minister je obljubljal, ko smo se pogovarjali o tem, ali je primeren za to funkcijo ali ne, da pa on ne bo podlegel nobenim lobijem. Danes smo priča, da je podlegel kamionskemu lobiju. Te zahteve se nikoli ne bodo nehale do tega ministrstva s strani kamionistov. Vedno nove si bodo izmišljali. Lepo vas prosim! Zakaj samo za enega urejati plačilno finančno disciplino? Ali tisti, ki ustvarja novo dodano vrednost v podjetjih, srednje velikih, velikih, ni vreden te zaščite? Ali za tistega ne bomo spreminjali zakon? Potem, če že tak zakon sprejemamo, dajmo sprejeti zakon, ki bo sprejemljiv za vse. To ni izgovor. Preprosto to ni izgovor. Mi ščitimo 30% tranzita kamionskega, ki prečka Slovenijo, in delamo neko monopolno prednost nekomu, ki je že danes v privilegiranem položaju. Samo enkrat na leto se plača registracija kamiona in potem se lahko po mili volji uničuje državne ceste. Nič nismo naredili za to, da bi težji tranzit, težje tranzitno robo speljali na železnice, kljub obljubam ministrov. Številni so bili. In tudi nič nismo naredili, da bi zmanjšali smrtnost na cestah. Še vedno dovoljujemo prehitevanje kamion - kamion. Dobro vemo, da za nesreče, ki so na žalost zelo velike pri nas - smrtnost je zelo visoka - ne odgovarja nihče. Mnogokrat so za to krivi tudi kamioni. Jaz bi se vprašal pri tem samo to, zakaj se ne zgledujemo pri drugih evropskih državah. Veste, so druge države, ki so znale te probleme rešiti v paketu in ne tako parcialno kot mi, odkar smo v bistvu v tej novi sestavi, se vedno znova na tem matičnem delovnem telesu srečujemo z zahtevami kamionistov. Vedno znova. Skoraj ne mine tromesečje, da nimamo njihovih zahtev na mizi. In če bomo tako podlegali takim pritiskom, potem upoštevali celo to, da Zakonodajno-pravna služba pač nima prav, da lahko sprejmemo tudi to, kar so oni sami napisali kot edino sveto, potem je najboljše, da resnično predamo svojo funkcijo, ker smo neodgovorni. Ustavno sodišče nas opozarja, da imamo neustavne zakone, pa se na to požvižgamo. Niti enkrat še ni bilo v tem Državnem zboru rečemo, da bomo to krivico popravili. Pa vendar je Ustava največji akt, najvišji akt v naši državi. Morala bi biti, pa ni, najbolj sveta. Pa ni. Pa tudi, če sprejmemo kakršnokoli zakonsko neskladje, se nam fučka. Za vsako direktivo, ki nam jo pošlje Evropska unija, pa lahko mirne duše rečemo, da smo zelo hitri pri prevajanju in jo implementiramo takoj v našo zakonodajo. Ne mine mesec, da je nimamo kot obvezujoče pri nas. Seveda na take načine jaz enostavno ne morem pristajati. Prosil bi vas, da smo vsaj pri popravku tega zakona, da bo pravno vzdržen, toliko razumni in da podpremo ta amandma. Saj vendarle govori o tem, da je zakon pogojno sprejemljiv, če lahko tako temu rečem - s to dikcijo. Mislim, da ni nič slabega to, kar je gospod Marinič govoril, da naredimo to, da kamionisti dobijo to plačano. Vendar pozivam vas, bodimo enaki pred zakonom do vseh. Omogočimo to tudi drugim. Jaz vam sedajle lahko iz rokava stresem 50 podjetij, ki so morala zapreti svoja vrata zato. Ne zato, ker so slabo delali, ampak zato, ker ni bilo finančne discipline. Država se je usedla na njihovo premoženje. Pri tem pa je ni brigalo ali so oni dobili plačano svojo storitev ali ne, ki so jo kvalitetno naredili. Tu mi je slabo, ko moram pritisniti na tipko za eno tako parcialno rešitev. Ker vemo, da zopet omogočamo nekomu, da bo koval ekstra prihodke iz nekih povezav, ki jih ima na ministrstvu. To enostavno ni prav. Če se bo to nadaljevalo - jaz mislim - na nek način to ljudje vidijo. Manj kot 350 dni je do volitev. To je minus, ki si ga piše Vlada za uho. Lahko mirne duše rečemo,da jutri, pojutrišnjem boste pred inventuro vsi, ki sprejemate take brezvezne zakone, nezakonite, neenakopravne do drugih in seveda tudi upravičeno krivične do drugih. Saj niso samo kamionisti tisti, ki delajo. Jaz z vsem spoštovanjem do njih, jih spoštujem, res imajo trdo delo, ampak ne na tak način reševati finančne nediscipline. Lepo vas prosim. To ni pravi način. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marinič, ne, gospod Pavliha, oprostite. Izvolite.
Hvala lepa. Tudi jaz globoko spoštujem prevoznike. Nenazadnje je bil moj deda vlakovodja, druga prometna panoga, pa vendarle. In se zahvaljujem gospodu Mariniču za korektno soočanje mnenj. Mislim, da takih mnenj, takih soočanj manjka v tej dvorani, prijaznih, tehtnih, drugačnih pogledov. Seveda se zahvaljujem kolegu Prijatelju za podporo našega amandmaja. Poglejte, problem finančne malopridnosti v Republiki Sloveniji rešujte s pravniškim šarlatantstvom. Tako ne gre. Jaz predlagam, da Vlada predlaga ustrezne ukrepe za reševanje te bolezni, za ozdravitev te bolezni, ne pa za blažitev. Ob neki drugi priliki - sem dejal - ni dovolj, da resen zobobol ali gangreno zdravimo z aspirinom. To morda ublaži bolečino. Nekaterih so iz foha, pa to vedo. Ampak potreben je poseg v dlesen, v srž problematike. In bojim se, da bo ta novela povzročila samo bumerang. Oglasili se bodo na Langusovo še drugi prevozniki in bodo rekli: "Aha, cestnim ste odprli vrata, zdaj bi pa še mi tako." Potem bomo na veliko spreminjali zakonodajo, ampak nekega bistvenega učinka pa po mojem ne bo. Problem gangrene finančne neubogljivosti ne bo rešen, tudi ne more biti rešen, kajti na drugi strani imamo množico mednarodnih predpisov pa evropskih Acquis communautarie, ki to ne omogoča. Meni je jasno, da bo verjetno ta novela sprejeta, O.K., vsaj v dveh delih je v redu, ampak vendarle svetujem, da premislite o tem, če smo že zdaj naredili napačen poseg. Razmislite, kako rešiti finančno nedisciplino. Ne samo v prevozniškem področju oziroma prometu, tudi na vseh drugih področjih. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marinič.
Ja, moram reči, spoštovani kolega dr. Pavliha, strinjava se tu, saj to sva ugotovila že prej, pa tudi tukaj. Ampak tukaj takstativno obravnavamo Zakon o prevoznih pogodbah v cestnem prometu. Jaz verjamem, ko pogledamo mednarodno konvencijo o prevozu blaga, ki je mnogo širša in zajema vsa področja trga prevoznih storitev. Vendarle bi želel še enkrat poudariti, zakaj v Poslanski skupini SDS ne moremo podpreti predlaganega amandmaja, ker bi potem izničili to, kar je želel predlagatelj v bistvu urediti v predlaganih spremembah zakona. To pa je, dovolite mi, da še enkrat preberem to, kar sem že enkrat: "Predlog novele zakona prinaša prevoznikom večjo varnost delovanja na trgu in transparentnost njihovega poslovanja. Uvaja namreč solidarno odgovornost pošiljatelja in naročnika prevoza za plačilo voznine v primeru, da prevozno pogodbo sklenejo prevoznik, naročnik prevoza in pošiljatelj, ki hkrati ni naročnik." Tukaj sem prepričan, da če zdaj po strokovni plati ocenjujeva to tukaj v Državnem zboru, da je seveda edino sprejemljivo, da bi na nek način omogočili in vzpostavili bom rekel plačilo teh storitev z nadomestilom te pravne praznine, ki je pravzaprav s tem nadomeščena. Prepričan sem, da kakorkoli bi pogledali in kakorkoli bi se trudili, bi seveda vedno prišli v dilemo, kdo pa je pravzaprav tisti, ki nosi odgovornost pri tem, ko prevoznik opravi določeno storitev. Ampak spet ne moremo gledati prevoza storitev nasploh. Ampak se moramo osredotočiti na Predlog zakona o prevozu v cestnem prometu, kjer predlagatelj skuša urediti stvari. Meni je povsem jasno, da če bi sedaj širše ocenjevali in poskušali ugotoviti, kaj bodo storili ostali prevozniki storitev, bodo verjetno prišli malo v dilemo. Sam predlagatelj pa bi verjetno tudi moral na katera druga področja poseči, da bi stvari uredil. Jaz sem prepričan, da je predlagatelj v danem trenutku skušal zaščititi interes prevoznikov. S tem, ko je podal predlog sprememb in dopolnitev Zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu, je to tudi neka zaščita, ki prevoznika pravzaprav ščiti in mu zagotavlja, da bo opravljena storitev na nek način, dobil tudi poravnano. Zato seveda še enkrat pravim, da predloga poslanske skupine Socialnih demokratov, da se 1. člen črta, ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Še odpiram prijavo. Gospod Prijatelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik! Glede na to, da verjetno bo ta amandma gladko zavrnjen - tako predvidevam - bi jaz prosil, če se lahko dobi dejansko mnenje Zakonodajno-pravne službe tega Državnega zbora na 1. člen, eksplicitno mnenje. Ker če bomo ugotovili, da sprejemamo zakon, ki je v neskladju z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, potem zopet delamo napako. In veste, v delovnem pravu oziroma v Zakonu o delovnih razmerjih pač piše, da tisti delavec, ki naredi napako med delovnim procesom, lahko izgubi tudi delovno mesto oziroma pravico do opravljanja dela. Na žalost poslanci te določbe nimamo. Pa vendar mnogokrat sprejemamo velike neumnosti. Takoimenovano krivdno odgovornost ne nosi nihče tukaj med vami. In bi vas prosil, da delate po vesti, pošteno in v skladu z zakonom. Zato bi bilo to, kar sem zahteval, smiselno tudi narediti, preden se glasuje o tem amandmaju. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bajc. Potem pa gospod Pavliha, ki mu prijava ni uspela.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegice, jaz sem ob predstavitvi stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke rekel, da bomo podprli spremembe in dopolnitve Zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu iz enega preprostega razloga, ker s tem omogočamo prevoznikom večjo varnost. Res pa je tudi to, kar je kolega Pavliha rekel, da dejansko s to določbo oziroma s spremembo tega zakona poskušamo urediti, kar bi eventualno lahko bilo z neko drugo področno zakonodajo urejeno. Se pravi ureditev plačilne discipline in ne vem, kaj vse. Ne vem pa - v to se pa ne spuščam - glede na to, da je dr. Pavliha, profesor s tega področja, ali to striže z nekim splošnim zakonom, ki mu rečemo obligacijski zakon, da take določbe v nekem zakonu področnemu ni možno nekoliko drugače urediti, kot je ta splošna določba, ki velja v obligacijskem zakoniku. In drugo, kar bi rad rekel, kolega Srečko Prijatelj, ena kratka replika tebi. Iz gradiva, ki ga imamo, ko si govoril o aktualnem ministru za promet, ko je na hearingu govoril, da ne bo podlegel nobenemu lobiju, mislim, da tudi temu ni glede na to, da je ta zakon Vlada posredovala v proceduro 13. julija letošnjega leta.
Hvala. Gospod Pavliha. Imate repliko? Ja. Izvolite, gospod Prijatelj.
Spoštovani kolega Bajc! To je že res, vendar če bi uvidel minister nesmisel tega zakona, bi ga lahko umaknil.
Hvala. Gospod Pavliha, prosim.
Hvala lepa. Odgovoril bi kolegu Bajcu. Ja, če sprejmemo Zakon o splošni finančni disciplini, ki se nanaša na vsa področja recimo storitev, potem je to "lex specialis" poseben zakon, ki vpliva tudi na področne zakone. S tem se temu izognemo. In bistvo bi bilo skrajšanje postopkov iztoževanja vključno z izvršbo. Moj predlog je naslednji. Ker se zavedam tega, da niti predlog gospoda Prijatelja niti moj oziroma naš amandma ne bo šel skozi. Vlada ima še vedno možnost ta člen amandmirati v tretji obravnavi. Dajmo za božjo voljo sklicati en sestanek, kjer bodo navzoči strokovnjaki, predstavniki naše Zakonodajno-pravne službe, drugi zainteresirani poslanci. Torej, najmanj dva vidim. Gospoda Mariniča, gospoda Prijatelja, Bajca, mene pa še koga. In poskušati najti kompromis in hkrati seveda razmišljati o tej globalni spremembi zakonodaje, ki jo pa nujno potrebujemo. Gospe in gospodje, upam, da vam je jasno, da to, kar jaz danes tu počnem, nima nobene zveze z nekim političnim prestižem. Enostavno intimno strokovno verjamem, da v to, kar govorim, da je to res. In sprejmite stegnjeno roko, če vam jo ponujam. Hvala.
Hvala. Še kdo želi razpravljati o 1. členu in amandmaju k temu členu? Predstavnik Vlade, boste vi? Kar izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da glede amandmaja, predlaganega s strani Poslanske skupine Socialnih demokratov, podam še kratko obrazložitev. Bistvo prevozne pogodbe je izvedba prevoza kot storitve za plačilo. Prav tako pa Zakon o prevoznih pogodbah v cestnem prometu temelji na načelu dispozitivnosti, kar pomeni, da lahko stranke načeloma same določajo vsebino prevozne pogodbe. S predlaganim besedilom 1. člena želimo kot predlagatelj vpeljati pravno osnovo za solidarno odgovornost tako pošiljatelja kot tudi naročnika prevoza za plačilo voznine v primeru, da so v prevozno pogodbo vpletene vse tri stranke. Torej naročnik kot oseba, ki sklene s prevoznikom prevozno pogodbo. Pošiljatelj, ki na podlagi sklenjene pogodbe med naročnikom in prevoznikom preda prevozniku blago za prevoz, ter naposled prevoznik, ki na podlagi sklenjene prevozne pogodbe z naročnikom prevoza preko pošiljatelja izvršuje voljo naročnika prevoza. V konkretnem primeru ne gre za različne pogodbe med udeleženci, ampak gre za eno samo pogodbo. To je prevozno pogodbo, v kateri so udeležene vse tri stranke. Gre torej za posebnost prevozne pogodbe, ki je sklenjena med naročnikom prevoza in prevoznikom, ker v teku njenega izvrševanja na točki izročitve blaga prevozniku v pogodbo namesto naročnika prevoza vstopi pošiljatelj. Do takšnih primerov v praksi prihaja velikokrat, predvsem takrat, ko se blago, ki naj bi se na podlagi sklenjene prevozne pogodbe pripeljalo v namembni kraj, ne nahaja pri naročniku samem, ampak se nahaja pri pošiljatelju. Pri tem še velja poudariti, da je blago last naročnika prevoza in ne pošiljatelja. Namen predlaganega besedila 1. člena je torej v opisanem primeru izboljšati plačilno disciplino tako naročnika prevoza kot tudi pošiljatelja ter zagotoviti, da bo prevoznik prejel plačilo za opravljeni prevoz. Ker trenutna zakonodaja na področju prevozov v cestnem prometu opisanih posebnih primerov ne rešuje, smo sprejeli pobudo avtoprevoznikov in poskušali takšne situacije tudi pravno urediti. Predlagano besedilo 1. člena torej konkretno rešuje probleme, na katere smo bili opozorjeni s strani avtoprevoznikov. Zato amandmaja, predlaganega s strani Poslanske skupine Socialnih demokratov, ne podpiramo. Dovolite mi na koncu še, da opravičim gospoda ministra, ker je na službeni poti v tujini v Lizboni na evropski konferenci ministrov za promet, tako da danes ne more biti prisoten. Hvala lepa.
Hvala gospodu Verliču. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj čez pol ure. Gospod Verlič. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Predlagam, da se v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora tretja obravnava zakona opravi še na tej seji. Hvala lepa.
Hvala. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 16.15.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Hvala. Nadaljujemo sejo Državnega zbora. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 124. členu. Če amandma ne bo sprejet, postane amandma k 125. členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 125. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predlagatelju predloga zakona, če želi podati predlog. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na podlagi 138. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam, da se tretja obravnava predloga zakona opravi na tej seji. Hvala.
Hvala. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 73, proti 2. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek 25. oktobra 2007, po končanih glasovanjih. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bosta vključena sprejeta amandmaja in člena, h katerim sta bila amandmaja sprejeta. Amandmaje k tema členoma lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah zakona o plačilnem prometu, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaje v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Najprej odločamo o amandmaju pod številko 1 poslanske skupine SNS k 1. členu. Če bo amandma sprejet, postaneta amandmaja pod številko 2 in 3 brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 24, proti 43. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2, poslanske skupine DeSUS k 1. členu. Če bo amandma sprejet, postane amandma pod številko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Sedaj odločamo še o amandmaju pod številko 3, poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 34, proti 42. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 4, poslanske skupine Zares k 1. členu. Če bo amandma sprejet, postaneta amandmaja pod številko 5 in 6 brezpredmetna. Obrazložitev glasu gospa Širca v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Leta 2001 so Slovenci za igre na srečo porabili 95 milijonov evrov, leta 2006 pa že kar 209 milijonov evrov. Domača poraba za igro na srečo na prebivalca je z 48 evrov leta 2001 narasla na 104 leta 2006. Gre za velika sredstva. Govorili smo danes o 7 milijardah starih tolarjev, ki se nabirajo in gredo lahko v humanitarne, športne in invalidske namene. Zato ni nepomembno, na kakšen način se ta sredstva razdelijo oziroma kako je sestavljen svet, ki skrbi tudi za transparentnost oziroma namenskost teh sredstev. Odslovili ste amandma, ki bi govoril o tem, da participirajo v svetu 50% invalidske, 50% pa humanitarne organizacije. Res je sicer, da se vse odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino. Ampak ni nepomembno, na kakšen način so zastopane ene in druge v svetu organizacij. Mi smo znotraj našega amandmaja poskušali uveljaviti tisto, kar bi bilo edino smiselno, da bi bila strokovna in civilna javnost bolj prisotna in da Vlada ne bi imela take moči, kot si jo sedaj jemlje. Jemlje si v številnih nivojih. Ne samo, da je zmanjšala delež največje športne organizacije v Sloveniji Olimpijskega komiteja z manjšo številčno zastopanostjo. Ampak tudi pri tistih, recimo, ki bodo zastopale občinsko raven, bo imela prste vlada. Skratka, sprejemate rešitev in če bi podprli ta amandma, bi bila zagotovo drugačna, kjer si Vlada dejansko jemlje moč tudi nad organizacijo sveta športne fundacije, ki je do sedaj kot prvo delovala transparentno in učinkovito. Danes je minister Zver jasno rekel: Potrebno je odvzeti vašega direktorja in dati notri našega direktorja. Tako je bilo rečeno dopoldne, nič drugače kot tako. In tako je res. Ker ga ni bilo mogoče zamenjati, drugače se zamenja zakon. Še več. Zakon se zamenja na ta način, da še vršilec dolžnosti bo imenovan s strani Vlade. Temu nasprotujemo. Prav je, da bi tudi vi. Hvala.
Hvala. Še kakšen interes po obrazložitvi glasu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 5 Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 43. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Glasujemo oziroma odločamo o amandmaju pod številko 6 Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Sedaj prehajamo na 5. člen. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 59, proti 5. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 56.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na 7. člen in odločamo o amandmaju Poslanske skupine Zares k 7. členu. Če bo amandma sprejet, postane amandma pod številko 2 brezpredmeten. Gospa Širca, izvolite. Predstavitev v imenu poslanske skupine.
V imenu poslanske skupine bi rada opozorila, da tudi s tem členom zaključujete tisto in zelo hitro, ker se mudi tisto kvoto zakonov, ki so potrebni zato, da se čim prej zamenjajo direktorji tam, kjer jih ni bilo mogoče zamenjati brez spremembe zakona. Kljub temu, da je mnenje Zakonodajno-pravne službe drugačno, kljub temu, da se je včasih dogajalo, da je Državni zbor imenoval tovrstne funkcionarje, ker bodo sedaj profesionalni in ker naj bi prevzeli nove dolžnosti, naj bi celo vršilec dolžnosti bil imenovan s strani Vlade. Še ta vmesni čas, ko bi lahko prejšnji direktor opravljal funkcije, mu niso dovoljene. Gre za hitenje in gre za tisti mlin, ki ga omogoča tako na hitro spremenjeni zakon, brez kakršnega posluha za to, da je potrebno uporabiti razum, ne pa čustva, ki gredo v smeri: dajmo hitro postaviti naše in odstraniti vaše. Kot ponavljam, je bilo danes to že rečeno v tej sobi. Hvala.
Hvala. Gospod Bevk, v imenu poslanske skupine? Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli tako amandma Poslanske skupine Zares, sicer ima malo možnosti, da uspe, podprli bomo v drugem glasovanju tudi amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Treba je namreč vedeti, da sta obe fundaciji, tako fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij kot fundacija za financiranje športnih organizacij, sredi razpisov. Ponavljam, sredi razpisov! Gre za skoraj 30 milijonov evrov, ki jih je potrebno prerazporediti na podlagi teh razpisov, recimo za šport se ta razpis konča 15. novembra. Zato Vlada tudi tako hiti, da je potrebno v 30-ih dneh po sprejetju tega zakona zamenjati tudi direktorje obeh fundacij z vršilci dolžnosti. Jasno je, da so apetiti po teh sredstvih zelo veliki, zato je treba postaviti na ta mesta ljudi po meri koalicije, da bodo seveda potem ta sredstva tudi lažje na pravilnejši način, kot si to najbrž sami predstavljajo, razdelili. Zato smo vložili v Poslanski skupini Socialnih demokratov amandma, ki pravi, da naj se nova direktorja imenujeta šele v 60-ih dneh po imenovanju novega sveta fundacije, v tem času pa naj to delo opravljata dosedanja direktorja. Kakorkoli že, tudi sicer se recimo direktorju fundacije za šport njegov mandat izteče že v februarju prihodnjega leta, pa kljub temu se Vladi mudi, da na ta mesta postavi svoje ljudi, kot jih postavlja vsepovsod. Mislim, da bi bilo korektno, da podprete amandma, ki je nekako v smislu teh podobnih rešitev, kot jih poznamo pri drugih podobnih [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]organizacijah in ustanovah. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Horvat v imenu poslanske.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Mi ne bomo podprli amandmaja skupine Zares. Dejstvo je, da je s spremembo zakona predvidena drugačna sestava svetov, nekoliko drugačen postopek imenovanja direktorjev in narava opravljanja njihove funkcije. Prej je bila, kot vsi vemo, nepoklicna, zdaj bo profesionalna. Zato menimo, da obstajajo tudi utemeljeni razlogi, da se dosedanjima direktorjema predčasno prekine mandat. S tem bo seveda dana možnost, da se odgovorno, strokovno in v predvidenem roku pripravijo vse potrebne aktivnosti za uveljavitev določil sprememb in dopolnitev zakona in tudi ostalih pravnih aktov, vezanih na spremembe in dopolnitve zakona. S takojšnjo profesionalizacijo delovnega mesta direktorja bo zmanjšano po našem prepričanju tveganje pri pripravi in izvedbi aktualnih javnih razpisov, prevzeta bo polna odgovornost za vse procese v okviru fundacij. S tem se zagotavlja tudi dvig kvalitete dela, transparentnosti in strokovnosti, večja operativnost ter odgovornost. Amandma bomo, kot rečeno, zavrnili. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Školč, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi naša poslanska skupina, kolegi in kolegice, bo to določilo podprla. Le na ta način, gospodje, bomo preprečili to, da bi zavladal ta duh hunte v Sloveniji. Kar naprej se soočamo s tem, da se poskuša na različnih področjih prikazati stvari kot popolnoma neurejene, kot kaotične in kot take, kjer mora Vlada poseči s svojimi instrumenti. Spomnili se boste, da je bilo teh področij že kar nekaj. Sedaj ste se polotili še področja urejanja invalidskih, humanitarnih in športnih fundacij. Gospod minister Zver je prej zelo jasno povedal, ko bomo stvari uredili, jih bomo nazaj predali, nalašč uporabljam besedo, civilistom. To je zaskrbljujoče. Vi čisto vse družbene podsisteme najprej razdrete, potem pa se pokažete kot rešitelji, jih prevzamete, razdelite denar, si jih kadrovsko podredite, nakar jih blagohotno poklonite nazaj v upravljanje civilni družbi. To je nekaj, čemur se mora parlament upreti. Dajte se zbuditi, nehajte brati časopise, mislim med sejo, sicer bi koristilo, če bi brali tudi tuje, ne samo domačih, in začnite misliti s svojo glavo!
Hvala. Odpiram prijave za obrazložitev glasu v svojem imenu. Gospod Potrč, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Dana je bila obrazložitev, da je sprejem predlaganega člena Vlade potreben, ker se bo na novo opravljala funkcija in ker se na novo sestavlja svet. To je polresnica. Nova rešitev Vlade je potrebna, da bi se takoj onemogočilo delo sedanjih direktorjev. Čeprav imajo zelo kratek mandat in čeprav Vlada predvideva, da bo v 6 mesecih oblikovan nov svet in da bo nov svet moral v dveh mesecih imenovati nove direktorje. Gre za največ 6 mesecev. Teh 6 mesecev dosedanji direktorji kljub mandatu ne morejo vzdržati, ker bi ogrozili oblast vladajoče koalicije. Ne bodite smešni, lepo prosim, in nehajte s temi stvarmi! Zato bom podprl oba amandmaja. Hvala.
Hvala. Gospod Germič.
Hvala za besedo, gospod predsednik! Zamenjavo direktorjev obeh fundacij se danes poskuša predstaviti s strani vladajoče koalicije, da gre za drugačen status. Torej da gre za profesionalizacijo funkcij. Vsi vemo, da temu ni tako, da je namen drugje. Namen je, da se prevzame nadzor in da kadrovski cunami te vladajoče koalicije nadaljuje svojo pot, ki jo je začrtal že zelo zgodaj v tem mandatu. Kot sem dejal že v razpravi, tako opozicija kot invalidske, humanitarne in športne organizacije niso kratkovidne, da bi na ta enostaven način razumele vaše posege v te zakone. In če smo prav lahko razumeli tudi ministra prej v diskusiji, je bilo očitano, da je treba zamenjati tiste direktorje, ki so bili nastavljeni s tako imenovane naše strani. Mislim, da so to slabi argumenti, in bi bilo korektno, da takšen amandma, ki črta takšno rešitev, dobi podporo v tem parlamentu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala lepa za besedo. Jaz ne bom ponavljal, ker je vodja naše poslanske skupine obrazložil, zakaj amandmaja ne bomo podprli. Bi pa rekel gospodu Školču, če on misli, da njemu možgani za par simfonij igrajo višje kot drugim v tem Državnem zboru, oprostite kolegi [[...]]
Gospod Anderlič, mislim, da je marsikateri poslanec že pred Sokom začel s polemiko in žaljenjem, ampak vseeno, gospod Sok, ni čas za polemiko.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod Školč je rekel, naj začnemo razmišljati s svojo glavo. Če jaz ne podpiram neke njegove ideje, še ne pomeni, da ne razmišljam s svojo glavo. Če pa on misli, da moramo glasovati tako, kot on misli, je to njegova pravica. Še enkrat povem, da tega amandmaja ne bom podprl, sicer pa lahko on gre na posvet h gospodu Lukšiču, mu bo on povedal, kako se razmišlja s svojo glavo. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Dajte mi povedati, spoštovane kolegice in kolegi, ali je še v naši državi kakšna inštitucija, organizacija, kjer Vlada ni nastavila svoje kadrovske politike? Povejte mi, ali je še kakšna organizacija v naši državi? [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Jaz verjamem, kolega Jerovšek, da vam je sila smešno, ja, ampak ta prisiljen smeh z vaše strani je očiten takrat, kadar vam zmanjka argumentov, da bi podpirali rešitve, ki jih predlaga Vlada, ki so slabe, ki so spolitizirane. Veste, tudi Vlada si s tem zakonoma daje nadvlado nad parlamentom. Tisto, o čemer bi moral odločati parlament, si sedaj pripisuje Vlada, kljub temu, da gredo ustanoviteljske pravice parlamentu. In to, spoštovane kolegice in kolegi, ni pošteno. V naši državi imamo tri ločene veje oblasti in ne more si Vlada Janeza Janše v tej državi pripisovati čisto vsega. Ni pošteno, zato bom podprla ta amandma.
Jaz bi prosil, da se zavedate, da smo v faz obrazložitve glasu in ne v fazi razprav in polemik. Naslednji je gospod Gaber. Obrazložitev v svojem imenu.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Glasovanje ob tem členu bo pokazalo, ali gre zares tistim, ki so predlagali ta zakon zato, da bi dobili profesionalne direktorje oziroma direktorice teh fundacij. Če jim gre za kaj drugega, potem bo ta člen ostal takšen, kot je. Bojim se, da tukaj notri bolj ali manj vsi vemo, da jim gre za nekaj drugega. Kolega Školč je že omenil, da človek na žalost dobiva občutek pri argumentaciji nekaterih veljakov sedanje koalicije, kot da bi želeli uvesti neke vrste vojaško organiziranost te družbe. In če Vlada ne zmore držati prstov nazaj in pustiti, da se mandati normalno iztečejo in da potem po postopkih, ki so s tem zakonom sicer predvideni, pridemo do direktorjev, je to, gospe in gospodje, za državo slabo, za to koalicijo pa žalostno. O tem bomo tukaj glasovali. Jaz bom dopolnilo podprl.
Hvala. Ponovno odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Gospod Sajovic, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Časi, ko je nekdo zanosno vzkliknil: "Ni važno, da je pismen, važno, da je naš!" so že daleč nazaj. Vendar se pa na žalost duh tega znamenitega izreka vrača v to parlamentarno dvorano. Jaz v politiki razumem marsikaj, da se pred volitvami razdelimo na leve, desne, na naše, vaše, ampak da bomo zdaj začeli deliti tudi invalide na vaše in naše - oprostite prosim, to je pa že preveč. Da se temu ne bi primerilo tako, bom seveda oba amandmaja z veseljem podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Grims.
Hvala za besedo. Moram reči, da je zdaj pa že prav zelo neprijetno poslušati, kako v parlamentu, ki bi moral izvajati tudi nadzor, nekateri gledajo samo po kriteriju, če je bil nekdo nekdo, ki smo ga mi tja postavili, potem ni važno, kaj počne, ni važna zakonitost, važno je, da ga tam obdržimo čim dlje. Kolegice in kolegi, da si nekdo brez vsake ustrezne zakonite podlage izplačuje po več kot 2000 evrov na mesec, so ugotovile pristojne službe. S tem smo bili seznanjeni vsi, tudi vi. In če potem Vlada ustrezno ukrepa in ima možnost ukrepati tudi parlament, da vzpostavi zakonito stanje, to ni samo pravica, to je tudi dolžnost, ki izhaja iz načela zakonitosti slovenske ustave. Zaradi tega trdim, da bi bilo vsako odlašanje pri sprejemanju te zakonodaje seveda neprimerno. Obenem pa moram reči, da je zelo nenavadno, če se tako zelo veliko poudarja vprašanje morebitne menjave, tudi glede na te okoliščine, če vemo, da smo tole zgodbico poslušali kot poplavo v minulih dveh, treh letih in danes tisti, pravni [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]subjekti, v katerih je do menjav prišlo, po ekonomskih kriterijih ne poslujejo samo malce bolje, poslujejo nekajkrat bolje po ekonomskih kriterijih, kolegice in kolegi, kar pomeni, da smo tiste vaše, ki so bili očitno nesposobni, zamenjali z zelo sposobnimi ljudmi. Nesposobnost je zamenjala sposobnost. In tisti, ki ste navajali, da je nesposobnost in kriterij, samo da je naš, stvar zgodovine - ja, res je in od takrat je natanko tri leta, kajti tri leta je, od kar [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ste vi nehali takšne ljudi postavljati. [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod Lahovnik.
Hvala lepa. Saj zdaj ta sogovornik pred mano je pravzaprav pošteno, iskreno povedal, v čem je stvar in se mu zahvaljujem. Ker ni pravi direktor je treba spremeniti zakonodajo, tako da se bo lahko tega direktorja tudi zamenjalo. Jaz ne morem verjeti, da imamo mi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki pravi, da je ustanovitelj fundacije Državni zbor, ki pravi, da je treba pojasniti, zakaj potem direktorja oziroma v.d. direktorja imenuje Vlada in da se vladajoča koalicija ob tem niti malo ne zdrzne. Enostavno, kot valjar čez mnenje Zakonodajno-pravne službe, čez vsa opozorila brez problema, za vas to ni noben problem. In danes nisem mogel verjeti, ko sem bil v tej dvorani, zato bom tudi ta amandma podprl, ko je minister prostodušno priznal, da pač trenutni direktor je iz drugega političnega gnezda. Lepo vas prosim! Po skoraj 20-ih letih slovenske demokracije smo prišli do tega, da je ponovno bil parafraziran tisti rek gospoda Omana, ni važno ali je pismen, važno je, da je naš. Skratka, ni važno, kako dela, težava je v tem, da je iz napačnega političnega gnezda, zato je treba spremeniti zakonodajo in ga zamenjati, ne glede na to, da Zakonodajno-pravna služba tega Državnega zbora opozarja, da je to sporno in zato vas res prosim, če je še kaj racionalnosti v tem Državnem zboru, podprite ta amandma, ker boste s tem samo upoštevali tisto, kar ugotavlja tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora.
Hvala. Gospa Jeraj.
Hvala za besedo. Predlaganega amandmaja ne bom podprla. Prej smo že povedali v razpravi, da se mandat izteka tako obema direktorjema sveta obeh fundacij kot tudi svetom. Mandat sveta Fiho je v obdobju 2003 do 2007 in se letos izteka. Enako je s svetom fundacije za šport, ki se ravno tako izteka v začetku leta 2008. In zgodilo bi se nam pravna praznina, ko bi se morali odločati o tem, ali bomo v stari sestavi iskali novega direktorja ali v novi sestavi svetov. Jasno je, da za konstituiranje svetov je potrebnega več časa, ker se morajo organizacije sestati, morajo sklicati svoje organe, predlagati predstavnike in potem tudi predlagati, zbrati predloge za direktorja. Vlada s tem po našem mnenju rešuje to obdobje. Lahko bi se nam zgodilo, da bi potem podaljšali obema direktorjema, če vzamemo, da se bo v roku šestih mesecev konstituiral en in drug svet. V tem primeru vas stvar verjetno ne bi preveč skrbela. Samo en mesec manj mandata je lahko za vas problem, pa tudi, da bi ga proti vsem pravilom podaljšali nekomu. Zato tega amandmaja ne bom podprla, sem pa prepričana, da se bodo sveti zelo hitro se konstituirali in potem bodo tudi stekli potrebni postopki za imenovanje direktorjev.
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Danes smo slišali iz ust enega od koalicijskih poslancev novo podmeno za vizijo kadrovske kombinatorike. Nesposobni postajajo sposobni, zato je treba sposobne zamenjati za nesposobne. Jaz bi predlagal kolegom iz koalicije in kolegicam, da se mnogo preveč poglabljate v oblast preteklih vlad in tistih, ki so v preteklosti te stvari, in preveč študiozno in poglobljeno, zato danes tudi današnje probleme, pa čeprav tri leta sedite v oblastnih foteljih, vidite prevečkrat dvojno, včasih celo na kvadrat ali pa na kup. Jaz bi vam predlagal, da se umirite, je še dobrega leta do naslednjih parlamentarnih volitev, ne hitite, izpustite, pustite sposobne tam, kjer so, in naj svoje delo na sposoben način končajo.
Hvala. Gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Sam sem nekako bil na meji, ali je obrazložitev in sprejem tega amandmaja potrebna ali ne. Ampak molk je včasih zlato in če se nekateri izmed koalicijskih partizanov, vojakov, ne bi oglašali, bi mogoče celo glasoval drugače, ampak zdaj bom pa definitivno podprl ta amandma. Zakaj ga bom podprl? Prvič zato, ker ta Vlada zelo transparentno dela to, kar je delala prejšnja vlada mogoče netrasparentno. Postavlja svoje kadre. Ne strinjam se s tistimi koalicijskimi vojaki, ki pravijo, da je to boljše. Ni res. Primer Koletnik je en takšen primer, kjer ni boljše, kolega Grims. Poglejte statistiko, ni boljše. Kolega Jerovšek, moram vas omenjati, žal mi je, ampak sami ste se drli med obrazložitvijo glasu moje poslanske kolegice. AFŽ je bila ena zelo dobra organizacija, ki je vi ne razumete predvsem zaradi kapacitete možganov, ki jo imate. Ampak, če gremo naprej. Lažje je vam govoriti, spoštovani koalicijski poslanci, ker igrate loto z božjo pomočjo. Mi, ki ga igramo na srečo, je to ena druga zgodba. Je pa res, da z božjo pomočjo želite kršiti tudi zakonodajo ali pa jo spreminjati. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]V tem primeru, da je do sedaj bil ustanovitelj fundacij bil Državni zbor, danes pa to dajemo Vladi. Zakaj? Zato, da boste rešili tiste tri K-je, kot ste obljubljali. Korupcija, klientelizem, če vas spomnim, Koletnik, je tretji K recimo v tej zgodbi. Človek za vsa področja, tudi za igre na srečo z božjo pomočjo v tem Državnem zboru. Z veseljem bom to podprl, zato da vam vzamem slast [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Hvala.
Preden rečem hvala, gospodu poslancu. Jaz verjamem, da niste vsi sposobni primernega nivoja razprave, od večine pa vendarle pričakujem. Hvala, gospod Zagorac. Gospod Gulič.
Spoštovani, gospod predsednik. Moja raven razprave bo ustrezna današnji ravni te razprave. Mogoče mi pač ne bo uspelo iti tako nizko, ampak tudi za to se opravičujem. Glejte, Državni zbor je ustanovitelj in jasno je, da ima kot tak potem najbrž tudi to možnost, da kaj pove o tem, kdo bo vodil to zadevo. In predajati zadeve v roke Vladi, ki se je že večkrat izkazala s svojo grabežljivostjo in pohlepnostjo, seveda nima smisla. Danes smo sicer slišali, da Vladi prav nič ni do tega, da bi imela nadzor nad tem denarjem, da bi ga upravljala, ampak že to, s kakšno ekipo je prišel gospod minister v ta Državni zbor, me navaja na to, da je zadeva zelo pomembna. Ali pa nimate nobenega doma, da sedite tukaj. No, tudi to je možno, cel dan, ampak ne verjamem, ljudje se ne žrtvujejo tako radi. Seveda bom amandma podprl. Podprl zaradi tega, ker se mi zdi zelo nujno, da Državni zbor še vedno gleda na vse, kar počne Vlada, da gledajo tako opozicijski poslanci seveda bolj natančno in koalicijski mogoče bolj benevolentno do Vlade, ampak gledati moramo oboji in jo nadzorovati, sploh takšno, ki se rada hitro kaj izmisli, rada kaj podtakne, rada se zlaže, tako, iz samega veselja do tega. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Slavinec.
Hvala lepa. Vlada se obnaša približno tako, kot če bi bila do smrti abonirana na vladne stolčke, saj postavlja vso, ampak res popolnoma vso moč odločanja sebi v roke. Vlada se očitno ne zaveda, da se bo enkrat menjala in bo potem nekdo drug imel preveč vzvodov oblasti, preveč oblasti. Po drugi strani ne razumem, zakaj hoče vse početi Vlada, saj nenazadnje tudi v tem parlamentu popolnoma vsako stvar, ki jo Vlada predlaga, kot kmet na šahovskem polju koalicija izglasuje. Kar se mi zdi pa najhujše, da se pa sedaj tukaj to dogaja na račun dveh organizacij, ki pa si tega res ne zaslužita, da ju zaradi političnih interesov in igric nekdo želi spreti med sabo. Organizacije, ki skrbijo za invalide, so prav gotovo zelo plemenite organizacije in skrbijo za ljudi, ki so pomoči potrebni. Po drugi strani humanitarne organizacije združujejo tiste, ki so pripravljeni svoj prosti čas prostovoljno nameniti za to, da pomagajo drugim, ne nazadnje tudi invalidom. In da se sedaj mnenja krešejo in da sedaj, kot sem prej povedal, iz političnih razlogov nekdo želi spreti ti dve organizaciji, to prav gotovo ni v ponos Vladi. Amandma bom vsekakor podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Školč.
Hvala lepa. Ne bom ponavljal tiste argumentacije, ki sem jo prej v imenu poslanske skupine, da se je treba upreti Vladi, ki ustvarja izredne razmere in potem kliče po nujni intervenciji, sicer začasni. V Vladi je veliko ljudi, ki poznajo to teorijo, da je diktatura proletariata nujen pogoje za to, da kasneje odmre država, zato se bodo o tem lahko tam na veliko posvetovali. Verjamem temu, kar govorijo kolegi tukaj, da jih vodijo dobri nameni, ampak tudi če vas vodijo dobri nameni, moram reči, da se pa v osebnem imenu moram izreči proti vaši humanitarni akciji in pa humanitarni akciji Vlade, ki bo namesto vseh teh organizacij upravljala te sklade. Mislim, da je nepotrebno. Če res verjamete v avtonomijo civilne družbe, kar na veliko razglaša tudi minister Zver, potem pustite tem organizacijam, da same postavijo svete, pustite, da same predlagajo direktorje, ki bodo to vodili, postavijo kriterije, kako bodo to razdelili in opravljajte samo tisti nujen nadzor. Ne verjamem v vašo humanitarno akcijo, preveč elementov je, ki kažejo na to, da vas močno ščemi po tem, da bi obvladali vse segmente družbe.
Hvala. Gospa Pečan.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ta amandma bom podprla v upanju, da mi ne bo treba glasovati tudi za drugega, ker bo po mojem po vseh teh morda nekaterih malo neprimernih prepričevanjih veliko poslank in poslancev iz koalicije vendarle za ta amandma vseeno glasovalo. Dejstvo je, da ko postavimo na tehtnico, danes smo slišali, da eden od glavnih razlogov za zamenjavo direktorja fundacije za šport, ker kot smo slišali, je v glavnem samo direktor fundacije za šport problem, in znova spreminjamo zakon, da nekega direktorja zamenjamo, tako kot smo spreminjali Zakon o sodiščih, da smo lahko preprečili, da bi bil za predsednika sodišča imenovan nekdo, ki ni bil po volji ministru za pravosodje in tako naprej in tako dalje. Jaz mislim, da se je počasi res treba rešiti takšnega čudnega načina razmišljanja, da zakone spreminjamo zato, da lahko koalicija po svoji volji ali pa Vlada ali predsednik Vlade po svoji volji imenuje vodilne ljudi v tej državi. Zato mislim, da je noro, da koalicija še naprej rine z glavo skozi zid in si uničuje ugled pred [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]državljankami in državljani. Jaz mislim, da je res videti, da so to še zadnje brce poginjajoče krave pred izgubo oblasti le danes leto dni. In zato mislim - bodite pametni, če hočete zmagati na naslednjih volitvah, dajte spremeniti svoje metode dela. Hvala.
Ali je še kakšna želja po obrazložitvi? [[Da.]] Odpiram novo prijavo. Medtem ko se prijavljate, bi prosil, resnično brez žalitev, brez polemik obrazložite svoj glas tako, kot predvideva poslovnik. Gospod Anderlič.
Če bi poslušal tisto, kar je bilo izrečeno dopoldan in še pospremil s tistim, kar je bilo rečeno sedaj, potem bi zagotovo lahko rekel - saj nima smisla, pusti in naj gre kamor gre! Tako približno je vse skupaj. Ali je mogoče, da danes 23.10.2007 razmišljamo o tem, govorim seveda o vladajoči koaliciji, da suspendiramo civilno družbo, da ji ne zaupamo, da sama, kot že desetletja po naši ustavi, če hočete od zadnje ustave naprej je združevanje, je izpričevanje svojega odnosa na tistem, recimo temu, v prostem času svobodno in omogočeno. Jaz sem lahko član humanitarne, invalidske, športne in ne vem katere organizacije, lahko delam v tej organizaciji, lahko se trudim za uresničevanje programa, lahko zagotavljam materialne pogoje za to, da bodo te organizacije delovale, ampak samo nekdo je tisti, in prosim, da dovolite, da povem, ker vam tako ali tako nič [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ne pomaga, če kaj govorim, samo nekdo je tisti, ki bo rekel: "Sedaj pa jaz vem, kako je treba ravnati", na koncu, ko je treba te stvari tudi priznati kot družbeno koristno, kot nekaj, kar je sestavni del naše ureditve tega sistema, ko gre tudi za uresničevanje neke politike na področju fundacije in tako naprej. Ni mogoče reči tega, kar je rekel [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]minister danes dopoldne, "stvar je popolnoma zavožena, moramo prevzeti v roke vse skupaj, urediti vse in potem, ko bomo to uredili, bomo predali nazaj civilistom" [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Gospod Barovič.
Hvala, gospod predsednik. Skušal bom biti zelo vzorno parlamentaren. Ta Državni zbor je aktiven predvsem v vladni obliki na, pa začnimo, v parlamentu nad parlamenti, ki se mu reče IPU, Mednarodna parlamentarna unija. Vladni predstavniki, ki sedijo tukaj in so tam prisotni, se borijo z vso močjo in zato sem jim hvaležen, za vlogo parlamenta in nadzor parlamenta nad vlogo in vpletanjem Vlade. Štima. Slovenija bo predsedovala Evropski uniji. Hodimo s kolegi iz koalicije, spoštujem jih, na evropska zasedanja, kjer je bistveni element: mi parlamenti bomo nadzorovali delo Vlade. "Skrutini", izraz, ki ga slišimo na COSAC-ih, na srečanju predstavnikov parlamentov, ogromnokrat, želimo nadzor, celo parlament mora imeti vstop v Združene narode. To je prvi pristop. Parlament mora imeti nadzor nad delom vlad v okviru delovanja Evropske unije. Vsi pošteno zastopate te interese. Čudi me pa, da v tem primeru v nacionalnem zboru želite in zahtevate, da bo Vlada prevzela nadzor nad parlamentom. V najslabšem primeru je to grda in umazana dvoličnost. V svetu parlament, v Evropi parlament, doma Vlada naj vzame pristojnosti parlamenta. Ne, ne more jih. Parlament je edino demokratično telo, mi smo izvoljeni od ljudstva, ljudstvo zastopamo in Vlada ne more prevzeti pristojnosti parlamenta, kolegice in kolegi. Tisti, ki ste z mano ali pa jaz z vami, v teh mednarodnih [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Začelo me je zanimati, kaj je tako groznega in kaj je tista funkcija, s katero smo pripravljeni tudi toliko žolča zliti nad svoje kolege. In sem šel po neke dokumente in sem ugotovil, da ta oseba, ki jo vi tako žolčno branite, je izjavila, da ostaja zvesta amaterizmu. In potem na isti, praktično na isti strani je bilo zapisano, kaj ta amaterizem pomeni. To pomeni pol milijona evrov honorarja v devetih letih. In to pomeni 60 tisoč evrov na leto. In to je amaterizem. To sem primerjal s plačo predsednika države, ki pa je profesionalna funkcija. Mislim, da je predsednik države amater, kar se plače tiče, v zvezi z neko amatersko funkcijo. In če se za tako zadevo splača toliko žolča zliti na poslanske kolege, potem mi postaja marsikaj jasno. In to je tudi napisano in ni bilo zanikano, da so še tudi druge ugodnosti, ki še marsikaj pomenijo. Tu pa bi zdaj jaz to res pristavil, da so se verjetno ves ta čas dogajali tisti trije K-ji in da je verjetno treba nek red narediti. In če smo že pri tem, bi rekel, da bi vsaj ostali principialni, in če nam že nekdo očita, da bomo same civiliste nekam postavili, nekdo kasneje pa reče, ki zagovarja enaka stališča, pa da bi radi vse vojaško obravnavali. Dajmo se že zmenit, ali bomo civilisti ali pa bomo kaj drugega, samo imejmo enake kriterije in pa tudi to, kaj amaterizem pomeni, in kaj si kdo pod amaterizmom predstavlja, ali je to res amaterizem ali spada že tudi v kakšno drugo področje, o katerem smo govorili v zvezi s tremi K-ji. Zato jaz tega amandmaja ne bom podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Če imam kakšno pripombo k temu zakonu, je le-ta, da je Vlada prišla bistveno prepozno z njim v parlament, da pa je, bom rekel, opravičilo v narekovaju, je pa to, ker se je usklajevala z vsemi institucijami privatnimi oziroma z vsemi inštituti in z vsemi inštitucijami, ki so dejansko v tem zakonu zasedeni. In poglejte, že v samem 1. členu piše, da bo svet fundacije za financiranje športne organizacije sedem članov, predlaganih na predlog skupščine Olimpijskega komiteja. Kako je pa bilo do sedaj? Je bilo tudi na predlog skupščine ali je bilo na predlog predsednika? Skratka, bistveno bolj demokratično, kot je bilo to do sedaj. Zato so takšne insinuacije in podtikanja resnično nekorektna. Dobro veste tudi v opoziciji, da če katere stvari niso korektne, sem tudi sam zelo kritičen tudi do lastne Vlade, v tem primeru pa ima Vlada dobre in poštene namene. In celo več. Kolega Tone, prej si se jezil, sedaj ponovno skačeš tudi ti v besedo, ko govorim. Veste, do sedaj je marsikatera zadeva letela preko športnih organizacij brez odločb, brez tega, da bi funkcionirali v skladu z veljavno zakonodajo. Ko jih je vendarle ministrstvo prisililo k temu, da so začeli funkcionirati v skladu z zakonodajo, pa so dobili preko 100 pritožb samo na osnovi enega razpisa. Marsikaj je bilo narobe in skrajni čas je, da se te stvari popravijo. In po drugi strani na koncu koncev [[...]] [[izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Jaz iz svojega delovnega področja bolj poznam fundacijo FIHO, financiranje invalidskih humanitarnih organizacij. Jaz sem trdno prepričan, da je bil potreben ta zakon, o katerem danes govorimo in ga bomo potem izglasovali,iz vsebinskih vzrokov zaradi fundacije FIHO, iz političnih pa zaradi športne fundacije. Takrat ko sta bili obe fundaciji ustanovljeni, ki ji ju ustanovil Državni zbor z odlokom, takrat je Državni zbor imel še nekaj več avtonomije, kot jo ima danes. In s tem odlokom je on podelil obema fundacijama, govorim za FIHO, ker jo poznam, avtonomijo, celotno avtonomijo. Da se to doseže, je bilo zato soglasjedajalcev h ključnima aktoma, ki urejujata življenje in delo fundacije in soglasje k imenovanju direktorja, ki ga predlaga svet fundacije. Avtonomija fundacije se izvaja na podlagi sveta fundacije. Iz nevtralizacije tega bi bil dober vsebinski premik pri fundaciji FIHO, ampak naj bo tako, kot je. Takšno nezaupanje, kot pa vlada sedaj do te avtonomije, je pa ogledalo nekega režima, ne morem drugače reči. Tako nezaupanje do ljudi. Ne vidim nobene potrebe, da ne počakamo 6 mesecev na nov svet fundacije, zato ker naj bo avtonomen, da predlog, če že hoče Vlada imenovati, prav bi pa bilo, da bi ga imenoval Državni zbor, ker je tudi Državni zbor podelil avtonomijo fundaciji, ampak danes smo žal vedno bolj ekspozitura izvršne oblasti, kar ni dobro za parlamentarno demokracijo.
Hvala. Gospod Moge.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Mislim, da je na kadrovskem področju čez Slovenijo zadel zelo zelo hud cunami, ne majhen cunami. Nekateri so se kolegu Gabru takrat posmehovali, ko smo govorili, ampak če pogledamo kadrovsko potezo na področju upravnih delavcev in administracije, v gospodarstvu, če pogledamo na področje medijev in tako naprej, vidimo, da to, kar se dogaja, ni dobro za to državo. Tudi nekateri zelo sposobni ljudje samo zaradi mogoče kakšnega političnega pedigreja izgubljajo čez noč glavo. Jaz bom glasoval za ta amandma, ker smo že enkrat podobno stvar poslušali. To je takrat, ko smo spreminjali zakon o raziskovalni dejavnosti, kjer smo samo z dvema členoma zakona obglavili čisto vse javne raziskovalne zavode v Republiki Sloveniji. In ti ljudje, ki so bili potem politično kadrovani in imenovani na ta področja, da ne bom žaljiv, bom rekel, da ne delajo nič dosti bolje kot tisti, ki so bili doslej, in da tudi uspehi na tem področju niso nič boljši, kot so bili doslej. Jaz mislim, spoštovane kolegice in kolegi, če gledam vse to dogajanje, pa naj gre za lokalno samoupravo, za šolsko zakonodajo, za kadrovsko področje, da sem imel upanje, da bomo v četrtem mandatu poslanci gradili neko normalno postmoderno, pluralno družbo, ne pa da zdaj s svojim delovanjem ustvarjamo na več dimenzijah razklano ljudstvo. In gorje ljudstvu, ki ima takšne poslance, ki ne znajo tukaj in v tej dvorani preiti svojih konfliktov in delati za dobro te države.
Hvala. Gospod Kovačič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Amandmaja ne bom podprl, saj mislim, da ni dober in na drugi strani menim, da je člen, ki ga želite z amandmajem spremeniti, ustrezen. Ni dovolj, da nekdo reče, da je to določilo sporno, kot je gospod Lahovnik, ko je obrazlagal svoj glas, povedal. Mi menimo, da je to določilo v redu in ustrezno. Ali bo kdaj sporno ali ne, pa je odvisno od tega, ali se bo kdo počutil oškodovanega in bo sprožil ustrezni spor. Če bo ta spor sprožen, bo to določilo sporno. Prej pa seveda ne. Zato tovrstno govorjenje ne more biti razlog za to, da se sprejme amandma, ki bi to določilo popravil. Na drugi strani pa se mi zdi tudi precej nizkotno, da sta dva od tistih, ki sta obrazlagala svoj glas, zlorabila besede ministra v svoji razpravi in sta dejala, češ, da je on povedal, da se menja sistem, da je prej ena politična opcija kadrovala iz svojega političnega gnezda, sedaj pa bo to delala druga. Ne, on je zelo jasno povedal, da je bila celotna zgodba [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]bila nastavljena tako, da so upravljali s celotnim športnim sistemom dejansko ljudje iz vašega političnega gnezda, sedaj pa temu ne bo več tako, ampak bodo upravljali s tem sistemom ljudje iz nikogaršnjega političnega gnezda. Hvala.
Hvala. Prosim. Ali je še kakšen interes po obrazložitvi glasu v svojem imenu? Še en krog prijave. Gospod Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa spoštovani predsednik. Gre preprosto za dejstvo, da Vlada ne more prevzeti pristojnosti Državnega zbora. Če kdo tega ni uvidel, potem lahko odgovori, da je Vlada prišla prepozno s tem predlogom v parlament in da je to dobro. Lahko mu še zaploskam. Gospoda Lahovnika bi dopolnil - kaj si pa misli, ko govori o tem, kaj Vlada sme in česa Vlada ne sme. Vlada sme predlagati tudi neustavne zakone in mi jih tudi potrdimo. Kaj se pa greste tu? Saj to je ja čisto normalno, da Vlada takšne zakone predlaga, mi jih tudi oziroma vi jih tudi podpirate. Evforija je velika, normalno, razumem, manj kot 350 dni je še do konca tega vladanja. Bratje in sestre, pograbimo še to, kar je ostalo, to je moto in prodajajo se Železnice, grabi se po Luki, bomo še malo tukaj pri Loteriji, a ne, potem ladjarja smo že dali, banke tako ali tako so že šle. Ja, saj, to je normalno. Saj veste, kadar hudič resnico jemlje, potem je tudi laž dobra. In to je danes normalno, v tem parlamentu se pač s takimi zadevami ukvarjamo. Potem, ko bomo pri lakoti, sam sem predlagal razširjeno razpravo, me zanima, koliko vas bo pritisnilo tipko, da imamo o tem razširjeno razpravo. Včeraj je premier rekel, da je 10% ljudi na robu revščine, ministrica pa, da je 42% ljudi takih, ki uživajo socialno podporo in so na robu revščine. Me zanima, če boste za to razširjeno razpravo. To me zelo zanima. Seveda bom ta amandma podprl, ker če takih amandmajev ne bi bilo, potem tudi slovenska javnost ne bi vedela, kaj delate. Brezumje je pa veliko, to pa je jasno. Hvala.
Hvala. Gospod Džuban.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moram priznati, da nekih stvari preprosto ne razumem več. Na eni strani se očita prejšnji oblasti, da je imela zakon, po katerem je zamenjala vse, kar je bilo možno zamenjati, ampak ta zakon, ki je bil lepa podlaga za zamenjave, ni dober za sedanjo oblast, na osnovi katerega bi prav tako lahko zamenjevali. Hoče nekaj več, nek močnejši, hujši zakon, kjer se pristojnost kar prenaša serijsko na Vlado. Ampak druga zgodba, ki me spremlja, ne ponuja slučajno ta oglas neki novi oblasti, ki se bo zgodila, ni več toliko, dolgo do novih volitev, da bo nova oblast imela na krožniku zakonodajo, ko več ne bo treba spreminjati zakona in bo na osnovi teh zakonov, ki jih vi sprejemate, zamenjevala vaše ljudi. Spomin bo svež, zelo kratko se bo treba spomniti nazaj, kako se je še pred volitvami dogajalo, ko se je vse zamenjalo, in vzorec bo na mizi, ker takšnega razmerja sil verjetno več ne bo. Dva dni, dan nazaj, se zgodi zgodba Peterle in bo eno novo razmerje sil, ker silite neko novo oblast, da bo po vašem vzorcu morala zamenjati ljudi. Mislim, da ta rešitev ni dobra in jaz bom podprl te amandmaje, ki zadevo peljejo nekam drugam. Hvala lepa.
Še kakšen interes po obrazložitvi glasu v svojem imenu? Ni. Potem glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Zares k 7. členu. To je prvi amandma. Če bo sprejet, potem je amandma pod številko 2 brezpredmeten. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za 27, proti 41. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Sedaj prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov ki 7. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Vidim samo roko gospoda Bevka. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Drage kolegice in kolegi iz koalicije. Dajemo vam še eno priložnost za popravni izpit. Bistvo tega zakona se namreč skriva prav v tem 7. členu. Bi pa rad to povedal, če ste imeli podatke o neupravičeno izplačanih pol milijona evrov izplačanih honorarjev, bi lahko ukrepali že v teh treh letih, ko ste na oblasti. Ampak gre za sistemsko pravno zadevo, na kar je opozarjala že Zakonodajno-pravna služba. Ustanovitelj fundacije je Državni zbor Republike Slovenije, ki po veljavnih predpisih daje soglasje k imenovanju direktorjev in v.d. direktorjev. Imenuje pa ga na koncu svet fundacije. Po novem pa je to pravico pravzela kar Vlada. Namesto Državnega zbora bo sedaj Vlada dala soglasje k imenovanju, ko bodo konstituirani sveti obeh fundacij. Po 7. členu, kot si je to zapisala Vlada, pa bo v.d. direktorje kar sama imenovala. Se pravi, da izvršna oblast s tem zakonom posega v zakonodajno oblast in niža pristojnosti Državnega zbora. To ni v skladu z do sedaj veljavnimi pravili. In tudi Zakonodajno-pravna služba je posebej opozorila, citiram, da "je sporno tudi, da Vlada imenuje v.d. direktorja v 30 dneh po uveljavitvi tega zakona". Zato smo tudi vložili ta amandma in prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala. Je še kakšen interes po obrazložitvi glasu v svojem imenu? Odpiram prijave. Gospod Petek, izvolite. [[Se odpoveduje.]] Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Uporabil bom neko sintagmo, pa ne želim biti žaljiv, ampak je fraza. Mislim, da gre v tem primeru za amandma o zaščiti svetih krav, in to za večno. Seveda tega amandmaja ne bom podprl, tako kot nisem podprl prejšnjega amandmaja poslanske skupine, ki bi se pravilno morala imenovati "Zares LDS". Imam nekaj parlamentarnih izkušenj in vem, da takšno tuljenje, cviljenje in norenje se vedno pojavi šele takrat, ko se vam trga popkovina za poceni denar, za denar, ki bi moral biti po zakonodaji prvenstveno namenjen za dobrodelne namene, humanitarne namene, za razvoj športa in vse to. Očitno pa po vaših reakcijah sodeč je bilo tu katastrofalno lahko priti do denarja, ki ste ga uporabljali za plačevanje volilnih kampanj in marsičesa. To je bila strašna transmisija [[...]]
Gospod Jerovšek, prosim!
Ja, ne, jaz razlagam. In strašna kulisa. In seveda se tresete in trepetate, da bo kaj drugače. Ampak mislim, da ste tako dobro olastninili gospodarstvo, da bi vam lahko gospodje sedaj plačali iz tistih sredstev, kar ste prej počeli. Uporabljam tudi besede, ki so bile prej izrečene - očitno mislite, da so nekateri do smrti abonirani oziroma so vaše stranke abonirane do smrti, za vse večne čase, da postavljajo te ljudi in da se te fundacije napajajo za namene, za katere te fundacije niso namenjene. Hvala lepa.
Hvala, gospod Jerovšek, ampak to je bila bolj polemika kot pa obrazložitev. Gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Sam sem vstal, zato da bo obrazložitev glasu na višjem nivoju, kot ste prej sami rekli. Ampak, vidite, tudi vaši pajdaši v klopeh Slovenske demokratske stranke znajo iti na nizek nivo in na polemike in ne na obrazložitev glasu. Sam bom amandma podprl. Zakaj ga bom podprl? Zato, ker svete krave se ne smejo ponavljati. Bojim pa se, da v kolikor tega amandmaja ne podpremo, se bodo svete krave ponavljale, samo da bodo v beli preobleki. Edino, kar me je strah, ne bodo Milka, ne bodo simentalke črno-bele, ampak bodo čisto bele. Tukaj pa jaz vidim problem. Zanima me tudi, ali bo [[če bi lahko gospoda Jerovška malo umirili, lahko tudi umorili, v kolikor imate takšno željo]] , ampak vsaj umirite ga, lepo prosim. Zanima me, če bo denar iz teh humanitarnih organizacij potekal enako, kot je potekal transparentno pri Pediatrični kliniki, ko je šel z enega transakcijskega računa na drugi, ampak ta drugi račun je bil od čudežnega dečka SDS gospoda Zavrla, mogoče [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Upravljali boste s stotinami milijonov evrov, ki gredo v igre na srečo. Po vašem načelu, po božji pomoči. Ampak ne, to so vsa vplačila nas, ki tu pa tam verjamemo, da obstajajo igre na srečo. In ne govoriti, da bo katera sveta krava tukaj ostala lačna. Predvsem bele se bodo nahranile zelo gladko, spoštovani gospodje in gospe iz Vlade in pa vladne koalicije [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Slovenije.
Gospod Zagorac, hvala. Školč.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom pač ta amandma podprl. Tukaj smo slišali veliko argumentov, ki so zavajajoči. Slišali smo, da se neupravičeno izplačujejo plače in prihodki. Slišali smo, da so pač na te fundacije pripojene tudi politične stranke in ostanki starega režima. Dopuščam, da je vse to res. Ampak to ni argument za spremembo zakona. Jaz ne bi rad tukaj dosegal ravni, ki je sprejemljiva za predsednika Državnega zbora in ki jo prakticira moj dolgoletni kolega gospod Jerovšek, ampak ta argumentacija je napačna. Če gre za kršitve zakona, obstajajo mehanizmi in organi, ki morajo te kršitve preganjati. To, kar se tukaj poskuša, pač parlament in javnost prepričati, češ da gre za neke kršitve, zato je potrebno razpustiti te fundacije, jih politično prevzeti, odrezati pač civilnodružbene ustanove, narediti red in tako naprej. To je argumentacija, ki prikriva pač ta pohlep političnih strank po nadzoru nad kompletno družbo. Napačna argumentacija ne more biti podlaga za pravično in spodobno zakonodajo. In ta zakonodaja, kot je rekel kolega Brenčič, gre korak nazaj od tega, kar so dosegle te organizacije v prejšnjem stoletju in [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] prejšnjem tisočletju, če hočete to slišati. Vi očitno pripravljate predpise za čas, ki ga nihče od nas ne bo preživel, če bodo ta pravila zelo dolgo [[...]] [[Izključen mikrofon.]] [[...]]
Hvala. Zdi se, da ni več interesa. Potem zaključujemo obrazložitev glasu. Prehajamo na glasovanje o amandmaju Socialnih demokratov k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 39. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugi obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Gospod Školč, bo Poslanska skupina LDS vložila amandma?
Dovolite, da pojasnim. Dokler bo možnost preprečiti, bo rekel, ta voluntarizem, ki ga tu zagovarja Vlada in vladajoča koalicija, bomo mi poskušali, pa čeravno je to obsojeno na neuspeh, pa čeravno bo to posvečeno tudi že pretekli obletnici romana, ki je proslavil bitke z mlini na veter.
Hvala. Potem prekinjam to točko dnevnega reda in pričakujem, da boste pripravili amandma do jutri. Jutri po končanih glasovanjih bomo to točko nadaljevali. Nadaljujemo prekinjeno 5. točko dnevnega reda. Gospod Školč, imate proceduralni predlog?
Gospod predsednik, mi sicer lahko pripravimo do jutri te amandmaje, prosili bi pa, da to obravnavamo tako, da se lahko posvetujemo z zainteresiranimi subjekti. Teh je kar nekaj in upam, da boste dovolili tako kot ste vladajoči koaliciji, ki je poljubno premeščala te zakona, da te posvete opravimo in da se to opravi v naslednjem tednu.
Mislim, da za amandma bi bilo dovolj do petka, gospod Školč. Bi šlo? Da bi v petek po končanih glasovanjih. Še en proceduralen predlog, gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Glede na to, da gre za zelo, bom rekel, perečo in delikatno problematiko, kot smo lahko slišali, če ne drugače, pri obrazložitvi glasu, bi vas vljudno naprosil glede na to, da je gospod kolega Školč pozval zainteresirano javnost, med katero mislim, da spadajo tudi poslanske skupine, če bi lahko ta rok podaljšali do konca predvidenega termina te seje, se pravi do torka, pa bi v torek na koncu potem o tem odločali. Hvala l epa.
Hvala. Mislim, da to ni potrebno. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah obrtnega zakona. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 3. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je predlagatelj zakona predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o predlogu, da se še na tej seji zaključi obravnava. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 62, proti 8. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 25. oktobra 2007, po končanih glasovanjih. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - drugo obravnavo Predloga zakona o digitalni radiodifuziji. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zares k 29. členu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 68, proti 1. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je predlagatelj zakona predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo torej na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 5. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 25. oktobra 2007, po končanem glasovanje. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - s tretjo obravnavo Predloga zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, amandmaji v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato v skladu s 139. členom Poslovnika Državnega zbora prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika Državnega zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevoznih pogodbah v cestnem prometu. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za 30, proti 39. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predloga zakona ni bil sprejet noben amandma, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagatizato v skladu s 139. členom Poslovnika Državnega prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za 52, proti 20. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca gospoda Ljuba Germiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje gospoda Ljuba Germiča v zvezi z ukrepi za znižanje inflacije." Obrazložitev glasu. Izvolite, gospod Germič, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Torej, po podatkih Eurostata iz leta 2004 je v Sloveniji takrat živelo pod pragom revščine dobrih 11% Slovenk in Slovencev. Ob mednarodnem dnevu boja proti revščini nam humanitarne organizacije sporočajo, da pomoč potrebuje vse več ljudi. Predsednik Vlade nam je v predstavitvi proračunov za leto 2008 in leto 2009 predstavil, da proračuna pomenita nadaljevanje razvojnega tempa in hitro povečanje blaginje v Republiki Sloveniji. Visoka inflacija, torej najvišja med vsemi državami v evroobmočju, izjemen dvig cen osnovnih življenjskih potrebščin, seveda govorijo o tem, da mogoče ne moremo govoriti o povečanju blaginje, prav gotovo pa lahko govorimo o povečanju draginje v Republiki Sloveniji. Predsednik Vlade govori javnosti, da je Vlada sprejela vse ukrepe, da bi zajezila obstoječe trende. Govori tudi, da ne razumemo korektno njegovih izjav, ki jih ljudje razumejo tako, da jih lahko razumejo kot žalitve, da jih lahko razumejo kot da gre za podcenjevanje, ko govori o tem, da iz smetnjakov lahko opazujemo štruce kruha in da zadeve niso alarmantne. Zdi se mi, da je korektno, da damo priložnost predsedniku Vlade in vladajoči koaliciji, da nam razloži pomen navedenih ukrepov, navedenih besed tako, da jih ne bi napačno interpretirali v javnosti, ne mi, ne kdorkoli drug. In zdi se mi pomembno, da v Državnem zboru spregovorimo: Ali so ukrepi, ki jih izvaja Vlada tako s sprejetimi proračuni - torej s predlogi proračunov, ki so zdaj v obravnavi, o katerih govori predsednik Vlade, da so proticiklični in ukrepi na drugih področjih - ukrepi, ki so odgovori na rastočo inflacijo, ki so odgovori na [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]povečanje draginje osnovnih življenjskih potrebščin? In: Ali ukrepi gredo v smer zaščite najrevnejših slojev. Zato se mi zdi pomembno, da bi podprli predlog, da opravimo razpravo o tej vsebini tukaj v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 23, proti 45. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Bojana Kontiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje gospoda Bojana Kontiča v zvezi z zakonom o participaciji zaposlenih na dobičku." Gospod Kontič, v imenu poslanske, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlagam, da predsedniku Vlade damo priložnost, da tukaj na seji Državnega zbora v svojem delu odgovora ta svoj odgovor tudi dopolni. Prepričan sem, da je mogoče o odgovoru predsednika Vlade kvalitetno razpravljati na eni izmed naslednjih sej in da soočimo naše in seveda njegove poglede na to, kako bi in kako bo, če bi bil sprejet zakon o soudeležbi zaposlenih pri dobičku in notranjem lastništvu zaposlenih, dejansko to vplivalo na inflacijo oziroma na odpravo določenih negativnih delov inflacije, kot smo želeli včeraj tudi v poslanskem vprašanju opozoriti. Jaz mislim, da je prav, da damo predsedniku to možnost, kajti včeraj se je pokazalo, da je interes širši tukaj, v tem prostoru po tem, da bi sprejeli zakon o soudeležbi zaposlenih pri dobičku, da bi torej tudi zaposleni bili udeleženi, tudi delavci pri delitvi dobička, in ne zgolj tako, kot je sedaj - lastniki kapitala. S tem bi seveda omogočili, da bi skladno s sprejetim zakonom, če bi bil podoben temu, kar smo predlagali mi, uvedli soudeležbo zaposlenih na dobičku tako, da ne bi takoj neposredno vplivali na porabo, da bi ta sredstva za en določen čas lahko tudi oziroma morali na nek način vlagati in plemenititi in s tem ne bi takoj teh sredstev prelevili v porabo in s tem bi tudi zmanjšali direkten pritisk na povišanje plač in seveda odpravili določene nesporazume in določene nelogičnosti, ki so sedaj prisotni. Delodajalci in delojemalci bi vsekakor morali z davčno spodbudo, z davčno zakonodajo tudi znotraj tega zakona biti spodbujeni, da dejansko pride do delitve dobička. Mi so menili, da bi to zapisali kot obvezno zaradi tega, ker pač želimo, da bi se to dejansko uveljavilo. Je pa tudi ta pot, da je prostovoljen z davčnimi spodbudami. Pomembno je pa predvsem, da bi predsednik Vlade oziroma Vlada kot celota ta zakon končno posredovala v proceduro. Nekatere nejasnosti pa bi lahko skozi razpravo o odgovoru predsednika Vlade odpravili že na eni izmed naslednjih sej. Zato predlagam, da danes pritrdite predlogu in glasujete za ta predlog, da se opravi razprava o odgovoru predsednika Vlade. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo vsekakor, kar je tudi logično, predlog za to podprla.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 44. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Dušana Kumra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje gospoda Dušana Kumra v zvezi z razlikami v ceni o kupljenih zemljišč." Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, poroti 45. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Školča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve gospoda Dragutina Mateja na poslansko vprašanje gospoda Jožef Školča v zvezi z volilnim imenikom državljanov Republike Slovenije." Gospod Školč, izvolite, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz najprej obžalujem, da mi prej niste dali besedo, da bi skušal kolege poslance prepričati, da predsedniku Vlade le dajo priložnost, da pojasni tiste stvari, za katere krivi medije, da so v javnosti narobe predstavljeni. Ampak če to pustimo vnemar, menim, da so ta vprašanja, ne samo moja, povezana z volilnim imenikom in s pristojnostmi, ki ima pri tem ministrstvo za notranje zadeve, tako pomembna in tako široka, da bi kazalo to razpravo podpreti. Mi se iz dneva v dan srečujemo z več, bom rekel, kar smešnimi in neverjetnimi situacijami, vse so pa žal povezane z resnimi volitvami predsednika države. Če bi bilo proceduralno možno in če bi koalicija imela voljo, bi to razpravo morali opraviti celo hitreje, mogoče na neki izredni seji, kajti drugi krog volitev bo prišel, te stvari so nedorečene in mi smo od ministra slišali neverjetne podatke. Nihče ne ve, koliko ljudi, ki so vpisani v imenik, je vpisanih v skladu z zakonom, in nihče ne ve, koliko teh ljudi in po čigavi volji potem zares dobi volilno gradivo. Breme te diskusije gre daleč čez relacijo opozicijski poslanec-pristojni minister, zato menim, da je to razpravo treba podpreti. Ne nazadnje je tudi minister Mate izkazoval voljo, da še nekaj pojasni, vendar mu pač poslovnik tega ni omogočal. Če ne privoščite meni in javnosti, da kaj več izvemo, dovolite vsaj svojemu ministru, da pove tisto, kar je včeraj hotel povedati, pa, zgleda, ni mogel.
Hvala. O predlogu sklepa glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 44. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke, gospe Darje Lavtižar Bebler, bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Lovra Šturma na poslansko vprašanje gospe Darje Lavtižar Bebler v zvezi s spremembami Kazenskega zakonika. Gospa Bebler, izvolite, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Kar v svojem, če dovolite, gospod predsednik, zato ker je to bilo moje vprašanje, naslovljeno na ministra za pravosodje, gospoda dr. Šturma. Pa moram reči, da imam tudi ob tej obrazložitvi slab občutek, utemeljen na dejstvu, da v tem mandatu še nobenega predloga za obravnavo odgovora ministra ali predsednika Vlade ta Državni zbor ni podprl. In zato tudi za svoj predlog ne pričakujem, zlasti tudi potem, ko ste zlahka, spoštovani kolegi poslanci in poslanke, zavrnili predlog, da bi obravnavali odgovor na vprašanje, kaj se dogaja s temi registri, volilnimi imeniki, z glasovnicami in veste, da vse to temelji na zakonu, ki ga mora Državni zbor sprejeti z dvotretjinsko večino. Ko je govor o kazenski zakonodaji, je treba povedati, da gre tudi tukaj za eno temeljno stvar, da gre tukaj za ustavo človekovih pravic, da gre tukaj za osebno izkaznico demokratičnosti države in da gre za vprašanje, v kolikšni meri je država voljna in pripravljena spoštovati vladavino prava, človekove pravice in pluralno demokracijo. Ampak ne, mi se očitno lotevamo sprejemanja novega kazenskega zakonika na zelo rokohitrski način, na način, ki je bil ves čas skrivan v tajnosti, in nimamo odgovorov na zelo pomembna vprašanja, ali gremo s tem zakonikom naproti v nove čase, ki bodo še bolj demokratični, ali pa gremo nazaj v srednji vek. Minister za pravosodje se sklicuje na Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, ki češ da narekuje dosmrtni zapor, ampak trdimo nekateri, da temu ni tako. Za božjo voljo, saj obstoji avtentična razlaga tega rimskega statuta in bi kazalo pogledati to avtentično razlago in potem nehati z zavajanjem naše javnosti! Predlagam, kolegice in kolegi [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala. Eno roko sem videl. Je še interes, večji? Gospod Kovačič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Torej, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da posebna razprava v Državnem zboru o tem vprašanju ni potrebna, gre za nesporno dejstvo, da je potrebno v Sloveniji sprejeti nov kazenski zakonik, torej obstoječe stanje na tem področju je potrebno novelirati, o tem mislim, da strokovna in tudi druga javnost nima različnih stališč. Nikakor ne gre pri zakonodajnem postopku za rokohitrstvo ali pa hitri postopek, ampak gre za vprašanje, ki je v strokovni javnosti predmet zelo poglobljenih diskusij že 12 let. V teh razpravah sodelujejo vsi pomembni strokovnjaki, teoretiki, praktiki, akademiki, sodniki in rezultat vsega tega in rezultat izkušenj v Evropski uniji, v državah Evropske unije so narekovale, da se pripravi nova vsebina, nov predlog, ki je praktično pred zakonodajno proceduro in v tej proceduri bo tako ali tako mogoča zelo široka razprava, vsebina tega novega kazenskega zakonika bo pa tako ali tako rezultat dela parlamenta in vsebino bo tudi oblikoval ta Državni zbor in jo v končni fazi tudi sprejel. Zato posebna razprava ni potrebna. Hvala.
Hvala. Ker opažam še interes, roke se dvigajo, zato odpiram možnost prijave in prosim, da vsi, ki želite obrazložiti svoj glas, se prijavite. Gospa Potrata, izvolite.
Hvala. Jaz bom zahtevo za razpravo o odgovoru ministra Šturma na poslansko vprašanje kolegice Darje Lavtižar Bebler podprla. Težko razumem, kako lahko nekateri trdijo, da gre za neizpodbitno ali nesporno dejstvo o tem, da ni nobenega različnega gledanja na vprašanja do kaznovalne politike v državi Sloveniji. Bojim se, pa nisem ravno plašne vrste, da se bo s Kazenskim zakonikom dogajalo enako, kot se dogaja s številnimi drugimi zakoni, kjer koalicija s spretnimi manevri onemogoča kvalificirani, strokovni javnosti in zainteresirani javnosti, da bi v času, ko bi to poslankam in poslancem še omogočalo oblikovati stališče do predlaganih sprememb, bilo opravljeno. Niti razprave o odgovoru ne boste podprli, niti predloga o javni predstavitvi mnenj ne boste podprli, če boste delali tako, kot je bilo dokazano ob šolski zakonodaji, da se to stori po opravljeni drugi razpravi - to je model demokracije, ki ga vpeljujete. In če gremo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]zdaj še korak dlje in temu pravnemu nihilizmu pritrdimo, ki ga je prej razlagal kolega Kovačič, da je zakon dober, dokler se nihče ne pritoži, potem res ne vem, kaj nas vpravni podobi te države še čaka, kako globoko bomo še zdrknili, zagotovo pa se pravna stroka o kaznovalni politiki [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ni poenotila. Čas bi bil, da to slišite. Hvala.
Hvala. Gospod Grims.
Hvala za besedo. Tega predloga ne bom podprl, bom pa osebno za to, da se opravi javna predstavitev mnenj, če bo dan tak predlog. Zakaj pa v tem trenutku tega po mojem mnenju tega nima smisla podpreti? Iz preprostega razloga, ne vidim, kaj bi pridobili. Namreč, mi živimo v družbi, ki se sooča s sencami, ki se vlečejo dolgo dolgo vrsto let in desetletij. V minulem sistemu veste, da posameznik ni bil vreden veliko, pomemben je bil samo kolektiv. Rezultat tega je tudi marsikaj v našem vrednostnem sistemu, pa tudi marsikaj v kazenskem sistemu, kar pravzaprav ni ravno povsem primerljivo z ostalimi evropskimi državami. In predlog, ki je pred nami, je po mojem trdnem prepričanju predvsem priložnost, da te stvari pogledamo z vidika vrednot. Predvsem vrednote človeškega življenja, vrednote spoštovanja človekovih pravic, kajti trdno sem prepričan, da ima vsak državljan, vsaka državljanka pravico do varnega življenja in da je to pravica, ki jo je trebe vstaviti v osnovo in da je spoštovanje človekove integritete in človekovega življenja tista osnovna, na kateri je potrebno začeti vsako tovrstno razpravo. Kajti sicer se soočimo s stanjem, kakršno je trenutno tudi v našem sodstvu, ki morda [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]tako razpravo bolj potrebuje kot kdo drugi. Spomnil bi samo na eno sodbo, pred nekaj tedni, ko je sodnica oprostila nekoga, ki je naklepno povozil policista z obrazložitvijo, da potrebuje še eno priložnost.
Hvala. Še eno roko sem videl? Ali je kaj več rok? [[Ne.]] Gospod Sok, imate besedo.
Hvala za besedo. Čisto na kratko bi rad povedal, da tudi sam ne bom podprl te razprave in predloga za razpravo, ker s tem ne bi pravzaprav v tem trenutku nič dobili, če govorimo tukaj o politiki, tudi cel dan o tem, da pa se opravi o tem javna razprava, kjer bodo imeli možnost spregovoriti strokovnjaki, pa se tudi sam strinjam in se ni potrebno že vnaprej bati, da te javne razprave ne bo. Sicer pa bi o tem predlogu rekel samo en stavek, kot nestrokovnjak, kot politik, če bi v primeru zaprtega Pluta veljala dosmrtna ječa, potem ta sigurno ne bi moril še drugič, pa morda tretjič. To je mogoče edini argument mene kot politika v tem trenutku v zvezi s tem predlogom. Ali bo potem zakonsko to tudi tako urejeno in ne, to pa je stvar široke debate, tako na strokovni ravni, odločitev na koncu pa bomo morali sprejeti politiki v Državnem zboru. V tem trenutku pa res ni nobenega pravega in pametnega argumenta, da se na široko tukaj, še preden je stroka povedala svoje, razpravlja v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 20, proti 42. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke mag. Majde Potrata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo dr. Gregorja Viranta in ministra za notranje zadeve gospoda Dragutina Mateja na poslansko vprašanje mag. Majde Potrata v zvezi z zakonitostjo izvedbe volitev predsednika republike." Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 42. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Boruta Sajovica bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve gospoda Dragutina Mateja na poslansko vprašanje mag. Boruta Sajovica v zvezi s preventivnimi ukrepi za zmanjševanje števila prometnih nesreč." Prijava v imenu poslanske skupine. Besedo ima gospod Miran Potrč. [[Ne.]] Gospa Pozsonec. [[Ne.]] Gospod Borut Sajovic.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz sem prepričan, da bo moja želja po razpravi v Državnem zboru naletela na odprta ušesa. Ravno dve, tri razpravi nazaj je bilo slišati nekaj o človeških življenjih in pa pomembnosti njihovega varovanja. Poglejte, kaj piše Slovenska tiskovna agencija: Ceste minuli teden vzele dve življenji, v letošnjem letu 246 ljudi umrlo, v istem obdobju lani 202. Ne gre samo za smrtne žrtve, gre za številne invalidne, za številne hudo zdravstveno prizadete. Mislim, da se je o varnostni problematiki, predvsem pa o preventivi potrebno pogovarjati, tudi dogovoriti in pa poiskati rešitve. Samo stremljenje po nenehnem dviganju prometnih kazni enostavno ni več zadosti. Te zadeve imajo lahko rezultat na kratek rok. V zadnjem primeru, ko smo cene za prometne prekrške drastično dvignili s 1.1.2005 se je pokazalo,da ta sistem učinkuje mogoče samo v dveh, treh mesecih, potem pa se učinek izgubi. Tu bo treba bistveno več narediti na izobraževanju voznikov, predvsem tudi na ustrezni zakonodaji in pa mogoče tisto, kar je najpomembnejše: slovenske ceste, predvsem pa slovenska gradbišča so vse prej kot pa varne prometne površine. Zato apeliram na Državni zbor, da razpravo o varnosti v cestnem prometu podpre. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Branko Marinič.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi! Verjetno ga ni v tej dvorani med nami, ki bi upal trditi, da je prometna varnost na slovenskih cestah, pa tudi sicer, dobra. Kar zadeva predlog kolega mag. Sajovica, bi veljalo proučiti, pa vendarle smo mnenja, da v razpravi, ki bi jo opravili v Državnem zboru, ne bi prišli do tistih rezultatov, ki bi bili nujni in potrebni, da bi se stanje na slovenskih cestah izboljšalo. Nedvomno je tisto, kar ugaša v tej prometni histeriji na slovenskih cestah najdragocenejše, človeško življenje, ki je posledica nekulturnih voznikov, morda katerih drugih dejavnikov, pa vendarle so očitki Vladi oziroma pristojnim ministrstvom, da niso ukrepali, da niso storili ničesar, vendarle prehuda. Verjetno, naj bo v tem mandatu pa tudi v naslednjem, ne bo učinkovitega instrumenta s tako represivnimi ukrepi bodisi preko posameznih glob, zakonov kot tudi ostalih instrumentov, če se kultura voznikov, udeležencev v cestnem prometu ne bo izboljšala. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Če kaj, potem je tudi naša dolžnost, da pri obravnavi posamezne zakonodaje, zakonov, ki jih obravnavamo v Državnem zboru, vedno znova in znova opozarjamo predvsem na tiste kritične vidike, o katerih nas stroka seznanja, zaradi kateri oziroma ki so posledica hudih prometnih nesreč. Te pa so, kot vemo, prekoračitev hitrosti, neprilagojena hitrost razmeram na cesti, alkohol in seveda mnogo drugih dejavnikov, ki vplivajo na poslabšanje varnosti in terjajo najdragocenejša človeška življenja. Dajmo najprej vsak pri sebi biti kulturni vozniki in bomo že s tem pripomogli k večji varnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram ponovno prijave za obrazložitev glasu v svojem imenu. Gospod Srečko Prijatelj.
Hvala, spoštovani predsedujoči. Ta predlog bom seveda podprl, nujna je razširjena razprava o tem in prepozno bi bilo, če bi bila pred enim letom, ne jutri. To, da Državni zbor, kot slišimo, ne bo nič pripomogel k temu, če bomo razpravljali o tem - pa to je demagogija, lepo vas prosim! Kdo pa, če ne Državni zbor?! Ta Državni zbor lahko izglasuje, da so jutri kamioni na železnici, kakor ima to urejeno Avstrija, ko se tako radi zgledujemo po sosednjih državah. In ta Državni zbor lahko sprejme tudi preklic zakona, ki ga je dopolnil, povečal osni pritisk za kamioniste in znižal kazni, pa bo manj žrtev. Evo, tri predloge sem že jaz dal zdajle, ta moment. Anomalije sprejemate vi in sprejemate take stvari, ki povzročajo še večjo smrtnost. Ali veste, da nam umre na leto za en razred otrok? Za en razred otrok na cestah! In to, kar slišim iz ust kolega, da razprava ni potrebna, ker bistveno ne bo pomagala k rešitvi, pa to je bedarija prve klase, kar sem jo slišal kdaj! Oprosti, gospod kolega Marinič, res, tu si ustrelil kozla. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Aleš Gulič, prosim.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Jaz bom seveda ta predlog podprl, zaradi tega, ker se mi zdi, da vendar preveč ohlapno in preveč tako mimogrede gledamo teh letos že 246 mrtvih. Ti bi najbrž podpisali peticijo za to, da se o tem razpravlja, pa je ne morejo. To, da v Državnem zboru ne moremo pripomoči k temu, da bi se razmere izboljšale, je pa res neumnost - no! Državni zbor ima vendar v rokah zakonodajo in lahko z marsikatero spremembo zakonodaje prispeva k temu, da se ljudje drugače začno obnašati na cesti. Tudi z resolucijo o prometni varnosti smo že nekaj začeli, ampak še nismo pogledali pravzaprav, kaj se je dogajalo. Samo z dvigovanjem kazni, samo spretno, seveda tega ne bomo dosegli. Je pa res, da ta vlada misli, da se da vse urediti na silo, s kaznimi, pretnjami, prepovedmi. Jaz moram seveda zdaj spet spomniti na znameniti tobačni zakon, ki je bil tudi sprejet kar tako, s pretnjo, prepovedjo, s kaznimi, potem pa bomo že videli, kaj se bo dogajalo. In zdaj vidimo, kaj se dogaja. Vse več je obolelih na zgornjem delu dihalnih poti. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]To je ena od teh zadev. "Ceterum ceuseo" bi rekel, če bi bil seveda gospod Bručan še tukaj, pa je odšel ven in vi ki tako veselo pritiskate na te gumbe "proti" in razumem "omnimia, omnia animalia post coitum triste sunt" - pa lepo se imejte.
Hvala lepa. Gospod Boštjan Zagorac - ga ni, gospod Branko Marinič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Naj tudi v svojem imenu spomnim na tisto, kar je pravzaprav bil predlog poslanskega kolega mag. Sajovica, ko je ministra Dragutina Mateja spraševal o tem, katere aktivnosti so v ministrstvu bile izpeljane za zagotovitev večje varnosti v cestnem prometu. In tisto, kar nekateri zdaj na splošno ugotavljate, se tudi s tem lahko strinjam, vendar ni bil predlog poslanskega kolega v tem smislu, ampak da bi minister konkretno predstavil, kateri ukrepi so za zagotavljanje izboljšanja stanja varnosti v cestnem prometu pripomogli k izboljšanju stanja. In jaz pravim, da smo poslanke in poslanci tisti, ki smo v Državnem zboru pri obravnavi področnih zakonov prav gotovo bili tisti, ki smo lahko oblikovali oziroma sooblikovali končna besedila tistih predlogov zakonov, ki se na nanašajo na zagotavljanje večje varnosti. Kar nekaj jih je, da jih ne bi taksativno našteval. Je pa treba spomniti, da je minister Mate včeraj na postavljeno vprašanje tudi [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]široko odgovoril, da je Ministrstvo za notranje zadeve, skupaj z Ministrstvom za promet in morda v sodelovanju, s katerim drugim ministrstvom vendarle izpeljalo mnoge akcije, ki bi na nek način zagotavljali večjo varnost. Še enkrat pa poudarjam - in s tem zaključujem - da je od kulture nas voznikov največ odvisno, kakšna je in kakšna bo varnost na slovenskih cestah.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa. Ne bi se oglasil, spoštovane kolegice in kolegi, če pa res ne bi razumel, da je nam politika naredila mejo med ne govoriti o človeških življenjih, ne govoriti o tem, kako bomo skupaj z ministrstvom, z Vlado mi poslanke in poslanci rešili problem umrlih na cestah, težave, ki jih imamo. Ne, ni važna naša duša, naše srce, tu bi morali biti enotni - ne, politika! Če reče Barovič: "Ja, podprl bom predlog gospoda Sajovica, bom ga," bo rekla pozicija, ki me smatra kot opozicijo: "Ne, ker je Barovič rekel ali pa ker je Sajovic rekel. "Spoštovane gospe in gospodje, 30 let se vozim v Ljubljano vsak dan, pa to je kriminal, kar se dogaja, gospe in gospodje, ki ga noče nihče slišati. In če štejem in peljem tovornjak, tovornjak, tovornjak, osebni avto, osebni avto, osebni avto, tovornjak, tovornjak, tovornjak, osebni avto, osebni avto - uničujejo ceste, delajo nemir, povzročajo nesreče in mi predlagamo, dajmo se pogovoriti, hudiča, gospe in gospodje, prosim vas, dogovorimo se enkrat, imejmo eno sejo, imejmo eno točko, rešimo ta prometni režim zato, da bodo življenja mladih ostala. Ne! Ker reče to Barovič, ker je v Slovenski nacionalni stranki - ne: zato ker je opozicija. Če pa tako gledate na promet, potem ga pa tako glejte! Veste, bog ne daj, vsem želim srečno vožnjo do konca življenja, vsi smo v avtu vsakdan, to se spomnite.
Hvala lepa. Gospod mag. Sajovic še. Prosim.
Hvala lepa. Poglejte, če ljudje umirajo in to vsak mesec več, potem je brez dvoma dejstvo, da ukrepi, zakonodaja in pa ceste v Republiki Sloveniji niso v redu, predvsem zato ker so izkušnje iz nekaterih evropskih držav, ker so na tem področju storili več, drugačne. In o tem se je potrebno pogovarjati in če kje, potem tam, kjer sprejemajo zakone, tam, kjer nalagajo ravnanja represivnih organov in tam, kjer sprejemajo denar za ceste. Marsikaj je v Sloveniji treba storiti na cestah, marsikaj je treba storiti v avtošolah in marsikaj se lahko doda, da bodo preventivni in kurativni ukrepi represivnih organov učinkovitejši. In če hočemo problem rešiti, potem se je treba o njem pogovoriti, mu pogledati v oči, ne pa ga pometati pod preprogo. Zato ta svoj predlog podpiram.
Hvala lepa. Gospod Zagorac, jaz sem vas poklical, ampak vas ni bilo v dvorani.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči.
Ker bom dosleden, bom odprl še en krog. Prijava teče. Gospod Boštjan Zagorac, imate besedo.
Hvala za besedo. Moram povedati, da bom sam podprl predlog kolega Sajovica. Sam sem eden izmed tistih, ki se vsakodnevno vozimo po slovenskih avtocestah, ampak ne razumem pa stvari, resnično ne: zavračate pogovor o varnosti. 156 življenj mladih, starih, tujih, naših, njihovih je na teh cestah umrlo. Nekaj je treba narediti. Če ne kdorkoli, ta Državni zbor lahko to naredi skupaj s pristojnim Ministrstvom za notranje zadeve in Ministrstvom za promet. Skupaj dajmo najti neko rešitev. Zgodi se kup prometnih nesreč. Ne mi govoriti o kulturi vožnje. Kultura vožnje je odvisna od posameznika. Kup tujcev imamo na cesti, na katere ne moremo vplivati, na njihovo kulturo vožnje, se ne da, verjemite. Vsakodnevno se vozim in vidim tovornjake. Treba je sprejemati ukrepe in če ministri in koalicija ni pripravljena za 156 življenj do danes sprejeti konstruktivnih predlogov bodisi z ene bodisi z druge strani, ko gre za človeška življenja, ni pomembno, s katere strani so, samo da so dobro namerni, potem imamo problem. Spoštovani gospodje, imamo problem! Nekateri med temi 156 so bili tudi vaši volivci, tudi naši. Prosim lepo, dajmo za njih nekaj narediti, najdimo ukrepe. Ceste so itak vsak dan bolj nevarne. Zakaj so bolj nevarne? Zato, ker se ne pogovarjamo in dvig kazni v tem primeru ni rešitev. Če bi bila rešitev, bi bila tudi rešitev pri pedofiliji, ne biti dvolični! [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod Zagorac. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem prehajamo na glasovanje. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 36. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Srečka Prijatelja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino in socialne zadeve gospe Marjete Cotman, na poslansko vprašanje gospoda Srečka Prijatelja v zvezi s strategijo ministrstva za zmanjševanje revščine." V imenu poslanske skupine, gospod Prijatelj, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani! Jaz vem, da je ura pozna, ampak vendarle samo ta način je, da se slišimo. Ko smo govorili o tem problemu, smo bili štirje v tej dvorani, [[gospa Potrata, ali kaj več?]] štirje, pa dva ministra in ena ministrica. V Republiki Sloveniji imamo veliko gospodarsko rast, tako pravi Vlada. Premier gospod Janša je dejal, da je tudi 10% ljudi, in to v ponedeljek, živi na robu revščine. Veste, koliko je to ljudi? Izračunajte, boste videli, to je ogromna številka. In seveda, gospa ministrica je pa povedala, da bi 42% ljudi bilo na robu revščine, če ne bi bilo socialnih transferjev. Torej, to so verodostojni podatki, ki jih ni zanikal nihče. Imamo odlično gospodarsko rast, delavcem ne dovolimo, da bi bili udeleženi pri dobičku, ki so ga oni ustvarili - zanimivo, hrana se draži, sindikati opozarjajo na zahteve, imamo večino delovnih razmerij, ki so začasno sklenjene, tako da še dodatno povzročamo revščino s tem, ker mladim ne omogočamo, da bi ustvarjali novo dodano vrednost z nakupi stanovanj oziroma da bi pridobili kredite za kakršnokoli drugo dobrino. In seveda, če pogledamo 2. člen Ustave, ki pravi, da smo socialna država - tudi to ne drži. Hitro lahko pridemo do nelogičnih zaključkov. Primanjkljaj proračunski pa odpravljamo na zanimiv način. 1% pravi predsednik, ni en procent, ampak je 0,4 v prihodnjem letu, bo primanjkljaja v proračunu. Seveda na ta način, da bomo prodali, kot sem že prej dejal, Slovenske železnice, Luko Koper, slovenskega ladjarja, banke, Loterijo Slovenije in tako naprej, hitro pridemo do tistega enega procenta. Revščina pa pri tem ostaja odprto vprašanje. Tega pa noče nihče slišati. Dejstvo je, da smo socialna država, tako pravi 2. člen. Če smo socialna država, potem pustite, da spregovorimo o revščini. Sindikati so postavili štiri zahteve, 17. bo dejansko tudi javni protest, sam bom šel na ta javni protest. In, poglejte, sam sem tudi dal 12. septembra gospodu predsedniku Državnega zbora pobudo, da se ta razprava opravi, pa je naletela na gluha ušesa, ravno tako je naletela na gluha ušesa pri predsedniku Vlade. 19. oktobra smo naslovili isto zahtevo tudi na predsednika države, verjetno tudi tam ne bo bolje, ker je bolj usmerjen v Darfur in na Cigane, za katere dajemo milijon evrov na mesec za varovanje. Prosim vas, omogočite to, da spregovorimo o tem. Imamo atribute, kot sem že prej dejal, veliko gospodarsko rast, ki jo lahko delimo tudi skozi ustvarjen dobiček in ustvarimo v bistvu novo dodano vrednost pri najnižjih socialnih slojih in s tem pomagamo. Če boste omogočili to razpravo, bo tudi do tega prišlo.
Hvala lepa. Odpiram prijave še za lastno mnenje. Gospod Boštjan Zagorac, prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Prvi del, ki rešuje človeška življenja, ste zavrnili. Dajte, prosim, podpreti vsaj drugega. Govorimo o revščini. Tudi 1% revščine v tej državi bi bil kritičen, treba se je o njem pogovoriti. Nekdo iz koalicije je dejal, imamo 11%. To je preveč, verjemite mi, da je to preveč. Dajmo se o tem pogovarjati. Vljudno vas prosim, pritisnite tipko "za" in se dajmo o revščini pogovarjati. Jaz verjamem, da od treh K-jev ta tretji K, ki se imenuje Koletnik, ki dobi 15 tisoč evrov nagrade za to, da je nadzornik v Telekomu, ne čuti revščine, on si lahko privošči pašteto! Tudi nihče od nas v tem zboru ne čuti revščine. Mi si lahko privoščimo mleko, če nimamo kreditov, tudi pašteto, spoštovane gospe in gospodje. Ampak 11% ljudi v tej državi pa to revščino čuti. Ne more imeti paštete, ne more imeti svežega kruha. In še enkrat poudarjam, ni pomembno, koliko ljudi vrže kruh v keson, pomembno je, koliko ljudi išče kruh iz kesona. In v tem primeru govorimo o 11%. Če bi govorili o pol procenta, bi bilo kritično, govorimo o 11%. Vljudno prosim, da podprete ta predlog, da o tem govorimo, da bomo teh 11% zmanjšali, minimalno na 5, če že ne na nulo. To mora biti ideja in prednost vsake vlade. Če tega ne boste podprli vam zdaj povem - sram vas bodi, niste vredni novega mandata! Hvala.
Gospod Srečko Prijatelj. Prosim.
Hvala lepa. Prej mi je zmanjkalo časa, da bi povedal tudi to, kar mislim zdaj. Poglejte vladna stranka DeSUS je še dodatno zagrenila življenje v bistvu najrevnejšim slojem, ko smo umaknili iz procedure zakon o usklajevanju socialnih transferjev v gospodinjstvih. Ta zakon je predvideval, da se enkrat na leto za dve leti nazaj cene, ki so bile izražene v porastu drobno prodajnih cen v tisti košarici življenjskih stroškov, uskladijo. To pa pomeni, da so najrevnejši sloji, tisti, ki ne dosegajo socialnega minimuma, imeli možnost dobiti nekaj od države. Tudi to smo ukinili. In če govorimo o takšnih presežkih, kot se vlada hvali, da imamo veliko gospodarsko rast, potem tudi ne bo problem ugoditi zahtevam sindikatov. Glejte, sindikati zahtevajo zvišanje osnovnih plač za 3,5% v 2007 letu in pa usklajevanje plač za letošnjo inflacijo v februarju 2008, ne šele v avgustu. Vlada misli to narediti v avgustu. Seveda s tem bi "prišparala" kar pol leta plač za dogovorjen povišek. In zvišanja plač zaradi povečanja produktivnosti, tudi tu v bistvu niso upravičeni do delitve dobička. Spremembe plačilnega sistema so ravno tako nujne. Če govorimo o tem, kar nas opozarjajo sindikati, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in opozorila sindikatov so jasna, potem lahko to popravimo na tak način, da jih še enkrat pozovemo k razgovoru in da odpremo še enkrat to socialno diskusijo, ki bo pomagala tudi tistim, ki danes nimajo za kruh. Veste, iger v tem teatru, v Državnem zboru, je dovolj. Dajmo ljudem še kruha, če želite biti še enkrat na oblasti, potem upoštevajte ta rimski izrek. Če ga [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ne boste, usoda vaša je že tako ali tako znana. Jaz verjamem, da so tudi tu gluha ušesa, smejete se, verjamem, da je to za nekatere smešno, tako da nima smisla govoriti. Hvala.
Hvala lepa. Še gospa [[...]]Ne. Še enkrat, prijava teče. Gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala. Jaz nisem, še enkrat bi res rekel, ni škoda časa, poglejte saj imamo tako prednost, mislim, da tri ure skoraj. Pogovarjamo se o resnih stvareh. Jaz sem vesel, da piše v časopisu "Čestitke...", čeprav mi je žalostno, da sami sebi čestitamo "... Sloveniji za drugo mesto v e-portalu v Evropi". Krasno. "Čestitke Sloveniji, predsedujoči v Evropi, ki bo prva od novih članic." Krasno. "Čestitke Sloveniji, ker je prva sprejela evro". Krasno. Čestitke Sloveniji. Res smo krasni. Ampak malo manj krasni smo do naših lastnih ljudi. Zagovarjamo inflacijo. Res je. Uvedba evra ni povzročila inflacije, inflacijo povzročajo trgovci. To vsi vemo. Zato, ker ne spreminjajo marže. Oni zaslužijo ogromne denarje. Ampak na ta račun nastaja revščina. In zakaj nas je strah spregovoriti o revščini? Jaz vem, zakaj. Zaradi tega, ker Ministrstvo za gospodarstvo, mi je žal, ker jih ni tu, zapira in vodi gospodarsko politiko po svoje. Zato, ker nimamo urejene energetske, gospodarske in nobene druge politike. In je strah vas, kolegice in kolegi, govoriti o revščini. Ker revščina nastane zato, ko človek nima dela, pa tudi če zasluži 300 evrov. Od tam nastaja revščina. O njej spregovoriti vam je seveda hudo. Zakaj? Spregovorimo o revščini, ugotovimo, spoštovane kolegice in kolegi, razloge za to revščino in si skupaj pomagalo. Lahko je govoriti, bomo v Zasavju zaprli rudnik. Hrastnik so tako že, sedaj bodo še Trbovlje, dva tisoč ljudi bo na cesti, boste rekli, imate pet milijonov evrov, pa se obnašajte. Ja, lahko je to reči, ampak treba je delati, ne denar "talat". Revščina je posledica takšnih dejanj, revščina ni posledica nedolžnosti. Spregovorimo o tem, odkrito, vsak svoje, tudi vaše mnenje bom iskreno spoštoval, kolegice in kolegi iz Vlade.
Hvala lepa. Gospa Barbara Žgajner, prosim.
Hvala lepa za besedo. Veste, jaz sem že nekaj sej na matičnem delovnem telesu, govorimo seveda o delovnem telesu Državnega zbora, ki se dotika te problematike, delo, družina, socialna politika in invalidi, že nekaj sej sem pogrešala ministrico. Zato, ker verjamem, da je ministrica pripravljena prisluhniti tovrstnim aktualnim problemom v naši državi. Ampak žal, ne vem, ali je po diktatu koga ministrica odmaknjena od sodelovanja v razpravah. In bojim se, da tudi tokrat gre zgolj za to, da ministrica preprosto ne sme sodelovati v tovrstni razpravi. Verjamem pa, in tako je bilo razvidno pri prenekateri temi, ki smo jo odpirali v okviru matičnega delovnega telesa, pa potem kasneje tudi na Državnem zboru, da Vlada Republike Slovenije ali pa konkretno ministrstvo za delo, na področju revščine nima ustrezne strategije. Kolega Zagorac je rekel prej 10% ljudi živi pod pragom revščine. Ni res, 12% je bilo maja 2006. Ta odstotek se dviguje, povečuje. To je statistika, ki jo vodijo mednarodne organizacije. 45% naših državljank in državljanov pa je odvisnih od različnih socialnih transferov. In veste kam smo prišli z zakonom o usklajevanju socialnih transferov gospodinjstvom? To je zelo restriktiven zakon. Tako zelo je udaril ljudi, da je celo vladna koalicijska stranka DeSUS predlagala Vladi, da ta zakon sedaj umakne nazaj, ker so ljudje oškodovani, ampak to so tisti ljudje, ki na mesec dobijo 500 evrov pomoči, ali pa še tega ne dobijo. Prosim, da podprete, saj ne gre za nič drugega, radi bi prediskutirali o tem ali si še zaslužimo, da smo socialna država.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 32. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Spoštovani poslanci! Tisti, ki ste v Odboru za notranjo politiko vas obveščam, da je seja odbora takoj po koncu seje v sobi 212. Lahko noč!