Шановні народні депутати! Шановні журналісти, гості Верховної Ради України! Прохання підготуватись до реєстрації. Через хвилину проводимо реєстрацію. Шановні колеги, прошу реєструватись. [[10:08:25]] У залі зареєстровано 373 народні депутати України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, я хотів би сьогодні привітати Михайла Яковича Волинця, народного депутата України, у нього сьогодні день народження. [[Оплески]] Я вам бажаю здоров’я. А є в залі іменинник? Є. Я вас вітаю ще раз і бажаю здоров’я, успіхів, наснаги і реалізації тих планів, які у вас є, які є у вашій політичній силі. Вітаю! Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Прохання записатись на виступи народних депутатів. Качний Олександр, "Опозиційна платформа - За життя". Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України, я хочу вас сьогодні всіх привітати, ми сьогодні вперше підходимо до розгляду найбільш важливих і актуальних проектів законів, які є і найбільш нагальними у суспільстві. Мова йде про проект Закону 1122 про ринок газу. Він сьогодні є у порядку денному, і цей проект закону підготували мої колеги з "Опозиційної платформи - За життя" за авторством Бойка Юрія Анатолійовича. Я хотів би звернути увагу, що всі ми знаємо, що питання тарифів найбільш актуальне, або одне з найбільш актуальних, яке є сьогодні в суспільстві, і тому ми запропонували 3 проекти закону. Це проект закону, який сьогодні буде визначати середньозважену ціну з урахуванням імпортного паритету газу і ціни газу власного видобутку. Другий проект закону, за моїм авторством, він буде вносити зміни до Податкового кодексу України щодо обмеження або скасування податку на додану вартість та плати за користування надрами. Ну, і третій, безумовно, це питання, яке стосується списання заборгованості для найбільш незахищених верств населення, для того щоб люди мали можливість отримати субсидію. А ми знаємо, що вимоги, які сьогодні є щодо отримання субсидії, вони не дозволяють мати можливість отримати ці субсидії. Тому "Опозиційна платформа - За життя" закликає вас підтримати нашу ініціативу щодо зниження ціни на газ для населення. І що найважливіше, я хочу звернути увагу, що ми порахували і громадяни України отримають конкретні цифри. Ми можемо говорити про те, що на першому етапі ціна на газ може бути знижена з 6 тисяч 120, яка на сьогоднішній є день, до 4 тисячі 500 гривень, а на другому етапі до 3 тисяч гривень. Це означає, що ми зможемо знизити тариф на опалення у 2,8 рази, а також тариф на гаряче водопостачання. У нас є реальні економічні передумови для зниження цін і тарифів на житлово-комунальні послуги. Мова іде про зниження середньої митної вартості імпортного газу, яка скоротилася рівно у два рази. Але ми бачимо, що у нас не переглядається ні ціна на газ еквівалентно, ні тарифне опалення та гаряче водопостачання. Тому нашою фракцію, власне, і запропонований не політичний, а виключно економічний проект закону, головний його сенс - це формула, яка і дозволяє українцям отримати економічно обґрунтовані і справедливі тарифи. І на завершення. Безумовно, питання тарифів є одним з найбільш нагальним, яке є на сьогоднішній день, але є і питання для промислових споживачів. І власне, цим проектом закону пропонується знизити в тому числі ціну на газ для промисловості, щоб вона була економічно обґрунтованою. А це означає, що товари першої необхідності будуть також дешевшими. Це питання хлібу, це питання інших важливих соціальних товарів і послуг. Тому ми закликаємо вас підтримати проект Закону 1122. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Вельможний Сергій Анатолійович. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, Дмитро Олександрович, шановні українці! Сьогодні подивився порядок денний. Багато чого сьогодні стоїть саме на користь українцям. Одна ратифікація, друга, третя, четверта. Ми щойно повернулися з Луганщини. Питання знову-таки переходу Станично-Луганського району. Постанова 815 Кабінету Міністрів України, хтось в неї занурювався чи ні? Дивилися, як сьогодні страждають люди на тому переході? Сьогодні треба знову оформлювати паспорти дітям, щоб переїхати в Украйну. Скажіть, будь ласка, Луганщина, Донеччина, Крим – це Україна? Чому в постанову ставлять сьогодні питання оформлення паспортів? Щоб зареєструватися в селах, де немає Інтернету, та ще й всього-на-всього триває зареєстрування цього звернення 2 хвилини, всього-на-всього, це знущання над українцями, знущання над батьками, знущання над похилим віком людей, які страждають на тому переході. Далі. В цій постанові також не внесені такі питання, як перетин кордону і перевезення українського меду для пасічників, українських ягід, для людей, які вирощують на цій території. Куди їм це дівати, скажіть, будь ласка? Єдиний ринок – це був Луганськ. Далі. Скільки разів ми могли звертатися і до Президента України, до всіх силових органів. І вже губернатор, якого звільнили в Луганській області позавчора, прийшов новий. Про відкриття переходів Дьоміно-Олександрівка, Благовіщенка, Чортково-Мілове. І даний такий дозвіл по відкриттю цих переходів, але "віз і нині там". Люди страждають, сидять в селах без води, без ліків, без пожежної, без швидкої, 50 кілометрів треба об’їжджати по чорноземах, застряють машини. І це все стосовно однієї області, в якій можна вирішити питання за два тижні. По-друге. Шановні колеги, буквально завтра, як нам оголосив Голова Верховної Ради Дмитро Олександрович Разумков, що буде ставитися питання до шахтарів. Вже збільшилася кількість заборгованості на 200 мільйонів гривень, через місяць буде ще на 200 мільйонів гривень. Яким чином буде вирішувати уряд це питання? Був 1 мільярд, зараз 1 мільярд 200, післязавтра буде 1 мільярд 400. Треба зразу робити висновки і вносити в бюджет зміни на 2019 рік в розмірі півтора мільярда гривень, або і до 2 мільярдів гривень, а також на 2020 рік. Тому зверніть увагу.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ви знаєте сьогодні вже другий раз під стінами Верховної Ради стоять аграрії. Стоять люди, які з 90-х років формують більшу частину валового внутрішнього продукту України. Вони сьогодні не тільки будуть стояти під Верховною Радою, вони підуть спілкуватися з Президентом. Скажіть, будь ласка, яким чином можна без аграрних асоціацій, без врахування думки аграріїв, яким чином можна збирати таємні комітети і яким чином можна приймати такі рішення? Скажіть, будь ласка, яким чином можна, ми, як люди, які фактично відображаємо думку народу, а згідно соціологічних опитувань люди говорять, що вони проти відкриття ринку землі. Мало того, вони готові прийти на референдум і сказати рішуче ні. Яким чином депутати, які є відображенням інтересів народу або слугами народу, голосують на комітеті "за"? Ви знаєте, "Батьківщина" завжди стояла на національних інтересах, а національний інтерес – це українські фермер, це український аграрій, український товаровиробник. І той аграрний устрій, який сьогодні ми можемо з вами сформувати, ми сьогодні готуємо і готові представляти з високої трибуни. Але при цьому ніхто не думає сьогодні, як буде працювати аграрний бізнес. Просто хочуть продати українську територію. Хочуть продати те, що належить Україні. А хочу нагадати, що сільськогосподарська земля сьогодні займає 72 відсотки території. Колеги, це наша з вами територія. І ми хочемо годувати іноземців на своїй території? Ви голосуєте за закони, де дозволяєте іноземцям мати переважне право перед українцями. Колеги, вони сьогодні обробляють, іноземці, разом з нашими агрохолдингами, які в більшості мають портфельні інвестиції інших країн, вони обробляють 8 мільйонів гектарів - це 25 відсотків української території. Яким чином ми можемо дати переважне право цим людям купувати українську землю? Яким чином ми можемо їм дати можливість заробляти на українській землі, а наш українець, наше українське село, що ми будемо з цим робити? Колеги, варто дослухатись сьогодні до аграрних асоціацій, варто тим депутатам аграрного комітету, які проголосували за закон про ринок землі, вийти і поспілкуватися з людьми, які вже другий раз приїжджають під Верховну Раду. Колеги, варто дослухатись до українського народу, варто провести референдум і по результатах цього референдуму приймати виважене рішення. "Батьківщина" подала Закон за референдум. Ми за те, щоб запитати людей і проти продажу української землі.
Бужанський Максим Аркадійович.
Депутат Чорний.
Дмитро Чорний, мажоритарщик, 34 округ, Дніпропетровщина. Шановні колеги! 16 жовтня під стінами Міністерства енергетики та захисту довкілля України відбувся пікет за участі представників профспілок атомної енергетики та промисловості України, а також профспілкової організації ДП "СхідГЗК", щодо критичної ситуації, яка склалася на підприємстві атомно-промислового комплексу України "Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", що є стратегічно важливим для енергетичної незалежності держави. Визначеним порядком формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та теплову енергію, що виробляється на атомних станціях, затвердженою постановою НКРЕКП у 2019 році ціна на урановий оксидний концентрат створила умови для збиткової діяльності ДП "СхідГЗК". Це практично не дозволяє єдиному вітчизняному виробнику уранового концентрату забезпечувати виробничу діяльність. Розвиток та екологічно безпечне утримання уранових об’єктів веде до банкрутства та ліквідації уранового виробництва в Україні. У свою чергу припинення діяльності ДП "СхідГЗК" призведе до зростання соціальної напруги в регіонах Дніпропетровської та Кіровоградської областей, зокрема і зростання безробіття. Більше 5 тисяч осіб можуть залишитися без роботи. Недоотримання значного обсягу надходжень до місцевих бюджетів міста Жовті Води Дніпропетровської області, селища міського типу Смоліне і міста Мала Виска Кіровоградської області ставить взагалі під загрозу існування цих населених пунктів в цілому, необхідність щорічно витрачати понад 800 мільйонів гривень бюджетних коштів на утримання небезпечних об’єктів уранових шахт та уранопереробного комплексу, екологічних загроз у вищезазначених регіонах. Єдиним можливим шляхом врегулювання проблем фінансово-господарської діяльності ДП "СхідГЗК" залишалася його реорганізація шляхом приєднання до НАЕК "Енергоатом". Але процес реорганізації зупинено, а діюча дискримінаційна ціна не дозволяє підприємству сформувати ресурс для забезпечення фінансування поточної виробничої діяльності у листопаді-грудні цього року. Вже з 1 листопада ДП "СхідГЗК" буде здійснювати заходи, пов’язані із зупинкою уранового виробництва з усіма наслідками. Підсумовуючи вищевикладене та користуючись можливістю, звертаюсь до очільника Міністерства енергетики та захисту довкілля України з проханням втрутитися у дану ситуацію та не допустити руйнування уранової галузі України. Дякую.
Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні колеги, 5 місяців тому під час інавгурації Президента Зеленського Президент взяв дуже високу і важливу ціль, мету: щоби українці, які знаходяться в еміграції, поверталися до країни. І ми теж – за. Але, ви знаєте, страшна статистика: цього року на 10 відсотків зросла кількість тих людей, які хочуть виїхати з України. Чому? Трудова міграція, в першу чергу люди шукають там, де вони можуть прожити. Вчора під Верховну Раду прийшов багатотисячний мітинг вчителів, які були шоковані, розчаровані тим, що "слуги", за яких голосували вчителі, обіцяли під час виборчої кампанії зарплати 4 тисячі доларів. Насправді, я думаю, що ви будете шоковані тим, що у Києві сьогодні вихователі дитячих садочків отримують 3 тисячі гривень. Скажіть мені, будь ласка, хто в цій залі знає, як тиждень прожити на 3 тисячі гривень? Невже ми, правда, хочемо, щоби у нас залишилися пусті дитячі садочки з дітьми без вихователів? Така сама деградація відбувається в початковій школі. Такий самий дисбаланс зарплат є в професійно-технічних училищах, де майстри не отримують гідну зарплату. Були шоковані ми і тією інформацією, що забирають надбавки в вчителів і так само сьогодні втрачають зарплати вчителі вищої школи. Друзі, ми залишимося країною без інтелекту! Розумієте, можливо, там зі штучним інтелектом в уряді, який сьогодні обіцяє 90 відсотків населення України надати їм Інтернет, але без вчителів і без лікарів. Вперше в бюджет на наступний рік не закладається підвищення зарплат військовим, і це є катастрофа. Ми хочемо запропонувати в даному випадку більшості, що всі наші фахівці готові в комітетах разом з урядом працювати над тим, щоби ці дисбаланси в зарплатах, коли у нас судді, прокурори, силові структури отримують десятки тисяч гривень, а інтелект – вчителі, лікарі – залишаються з тисячами, щоб ми це з вами переглянули. І, до речі, в Катеринівці, з якої вчора відвели війська, яку так важко звільняли наші військові, так само проживає 42 дитини. Після того, коли українська армія звільнила Катеринівку, ці діти, які до того майже там по полям переходили в школу так званої "ЛНР", вони почали навчатися в українській школі. Ми дуже хочемо, щоби ті у владі люди, які сьогодні на себе беруть зобов’язання, що на звільнених територіях нашою армією, де сьогодні відводять війська, буде залишатися безпека, в першу чергу, для цивільного населення і для наших дітей, які є українцями. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович, "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні народні депутати України! Шановні громадяни України! Перш за все, я вдячний тим громадянам України, які приїхали до Києва, щоби під Верховною Радою Україна висловити свою позицію і своє обурення стосовно оцього бездумного продажу землі. Попередня влада, вона ввела зовнішнє управління в Україні, і фактично громадяни України перестали бути власниками своєї держави. Сьогоднішня влада, нам здавалося би, що поверне народу Україну власність і право вибору, але ви так само поставили всюди на ключові позиції грантоїдів і фактично сьогодні ви взяли курс на те, щоб залишити народ України не тільки без влади, а ще й без землі. Ідіть вийдіть на вулицю, спитайте у людей. Чому ви боїтеся звернутися до народу і в рамках всеукраїнського референдуму за народною ініціативою спитати в них, чи хочуть люди продажу землі, чи готові вони сьогодні до цього? Чого ви взяли на себе таку функцію? Перш за все, її не було у вас в передвиборчих обіцянкам. І я дуже хотів би, щоби такі важливі рішення, як земля, як тарифи, не приймалися без участі громадян України, без участі народу. Скажіть мені, будь ласка, у вас сама назва - "Слуги народу", що роблять зі слугами, які перестають питати думку господаря і починають жити своїм віртуальним життям? Отак само вам треба задуматися і піти до людей, і вернутися на грішну землю і сказати, що ми не будемо в догоду нашим грантоїдам і іншим продавати українську землю. Це єдина власність, яка залишилася в українського народу. Це єдина власність, яка може бути успадкована дітьми і онуками. Саме тому фракція "Опозиційна платформа – За життя" сьогодні виступає проти продажу землі. Фракція вимагає від влади, від Президента України провести всеукраїнський референдум. Якщо люди скажуть - будь ласка, але я впевнений в цьому, що люди абсолютно чітко скажуть вам, що не можна цього робити, не можна продавати землю, не можна продавати власну державу, не можна продавати власний народ у рабство, навіть якщо це хочуть емвеефи, інші грантоїди і інші соросята. Шановні друзі, давайте все ж таки приймемо для себе цивілізаційний вибір: працювати в ім’я українського народу і щоб український народ чітко і ясно знав, що він знаходиться під захистом Верховної Ради України. Тому землю продавати не можна, ми категорично проти цього. Дякую.
Лунченко Валерій Валерійович.
Олег Кулініч, 147 виборчий округ, Полтавщина. Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні виборці! Вкотре хотів би підняти дуже болючу проблему, яка сьогодні існує на місцях – це фінансування медицини, а конкретно сільської медицини. Наведу конкретні приклади з області, яку я представляю у Верховній Раді, це Полтавська область, з мого виборчого округу. На Полтавщині в 2019 році діє пілотний проект по фінансуванню медицини через Національну службу охорони здоров’я. Фінансування відбувається за умови: 60 відсотків з державного бюджету і 40 відсотків з місцевих бюджетів. Але цих коштів вистачало ледве на заробітну плату і енергоносії. Ні про який розвиток питання не стояло. Тому по факту можна говорити, що ця. пілотний цей проект, ця система абсолютно не спрацювала. Наведу конкретний приклад. Це Миргородщина, Миргород, центр госпітального округу, Миргородська районна лікарня. В цьому році стояла гостра проблема по закриттю двох великих відділень – це великі села Комишня і Великі Сорочинці – в Миргородській районній лікарні. За рахунок коштів міського, частково районного і державного бюджету вдалося цю проблематику вирішити. Але люди були доведені до відчаю, була величезна соціальна напруга, не знали, до кого звертатися. А враховуючи стан наших доріг, враховуючи якість транспортного сполучення, то зрозуміло, що люди були в розпачі і не знали, що їм робити і до кого звертатися, і де отримувати первинну медичну допомогу. В контексті того, що Миргород є центром госпітального округу, в контексті реформи децентралізації, і тут надаються послуги не лише людям Миргородського району, а й інших районів Полтавської області, тому масове скорочення лікарів – це абсолютно не вихід, це дорога в нікуди. Ще одна величезна проблема, яка існує сьогодні на місцях, – це фінансування наших сільських ФАПів. Тільки у ФАПах сільський мешканець може отримати чіткий і зрозумілий перелік визначених медичних послуг. Ще раз повторюю: чіткий, визначений, безкоштовний перелік медичних послуг. І якщо зараз відбуваються такі речі, що завідувач ФАПу виконує функції санітара, завгоспа і це лише на півставки, то про яку якість медичної допомоги в сільській місцевості ми говоримо. Якщо нічого не зміниться, то сільські мешканці залишаться абсолютно без доступу до первинної медичної допомоги. Можна скільки завгодно говорити про фантастичні плани, про реформу охорони здоров’я, але враховуючи, ще раз повторюю, критичний стан наших доріг і транспортне сполучення, це все не буде працювати. Зараз готується до другого читання проект бюджету на 2020 рік. І обов’язково треба врахувати фінансування, належне фінансування системи охорони здоров’я. Тому в чергове звертаюся до Міністерства фінансів, Міністерства охорони здоров’я передбачити ці видатки на належне фінансування первинної медичної допомоги і на належне фінансування районних лікарень. Тому що люди не зрозуміють якості медичної реформи, якщо вона направлена проти людей, а не для людей. Дякую.
Дякую, Олегу Івановичу. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, 2 роки тому було закатовано та вбито громадського діяча, нашого колегу, в місті Сєвєродонецьку серед білого дня за те, що він розслідував злочини, які коїлися бандами в місті Сєвєродонецьку, Лисичанську – на переходах йшла контрабанда, йшла контрабанда наркотиків, акцизних товарів, пального, грабування бюджету в місті Сєвєродонецьку, за яке я 3 роки з цієї трибуни говорив, і досі це вбивство не розслідувано. Прошу вшанувати пам’ять нашого колеги. В обличчі Сергія Самарського давайте пригадаємо Катерину Гандзюк і всіх волонтерів, яких було закатовано, яких лякають, яких вбивають сьогодні, і досі не розслідувано жодної справи. Прошу, шановні колеги, вшанувати хвилиною мовчання. Дякую. З цієї великої трибуни звертаюся до всіх силових органів втрутитися в ситуацію по волонтерах. До колег в парламенті звертаюся знову відновити роботу Тимчасової слідчої комісії по вбивствах, які відбулися і не розслідувані, і також пильно попрацювати і довести справу, справедливість до кінця, логічного кінця, тому що герої не вмирають. По-друге, те, що стосовно розведення військ в місті Золотому. Всі так сьогодні хочуть попіаритися на цій темі. В цій залі присутні народні депутати, які обиралися від Луганщини - це Сергій Вельможний, Вікторія Гриб, Олександр Сухов, - ми постійно там присутні. Не так страшен черт, як його малюють. Сьогодні на перетині в "сірій зоні" люди хочуть цього розведення для того, щоб був перетин нормальний до своїх родин, до цвинтаря, де сьогодні лежать рідні, до дітей, до онуків, щоб наступив довгоочікуваний мир. Крок назад - це 100 кроків може бути вперед. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина.
Дякую. Лариса Миколаївна Білозір.
Шановні колеги, шановний Дмитро Олександрович, президія! Лариса Білозір, 15 виборчий округ, Вінниччина, група "За майбутнє". Сьогодні хочу привернути увагу до тієї ситуації, яка склалася в регіонах, пов’язана саме з фінансуванням заходів соціально-економічного розвитку для громад. Ми всі знаємо, що 500 постанова та інші постанови з початку року призупинені. Аргументація: проводиться перевірка на корупцію, на ці об’єкти, які визначені. Це більше 10 тисяч об’єктів, які визначені були урядом ще в липні місяці на фінансування. І знаєте, громади не мають запаси міцності, проблеми виконання місцевих бюджетів, і виникли багато зобов’язань по цим проектам. Нас, зокрема, у Вінницькій області 8 мажоритарників і від "Слуги народу", і від "БЮТ", і від групи "За майбутнє", і всі мають проблему з тим, що не перекриті дахи, що не замінені отоплення в школах, проекти по водопостачанню зупинені, по дорогам, по багатьом інфраструктурним об’єктам. Мало того, 25 відсотків цих коштів - вже є певні зобов’язання, вони зареєстровані в держказначействі, ну, в органах держказначейства в обласних. Я хочу запропонувати і звернутися до уряду, звернутися до бюджетного комітету: все ж таки переглянути саме ті зобов’язання, які зареєстровані в органах казначейства як фінансові зобов’язання або зобов’язання у виді договорів між підрядниками. Тому що на сьогодні багато робіт, зокрема на 25 відсотків цієї суми, яка мала бути виділена у Вінницькій області, вже виконані. Підрядники приїжджають і вирізають майданчики, хочуть забирати вікна, вирізати обладнання, забирати в лікарнях обладнання. Я прошу на сьогоднішній день зафіксувати ці зобов’язання і хоча би в частині цих зобов’язань, які понесли громади, які не мають запасу міцності і мають розриви в своїх бюджетах і не можуть їх виконати, оплатити і відпустити взагалі, вирішити цю проблему хоча би частково, на рівні тих 10 тисяч, біля 10 тисяч об’єктів по всій Україні. Сьогодні мери міст збираються іти до Кабміну і будуть фактично, знаєте, виходити до Кабміну і протестувати, тому що ситуація дійсно кричуща. Тому прошу ще раз звернути увагу. І ми, знаєте, мажоритарники, таке враження, що ми говоримо зі стіною. Почути нас, мажоритарників, а нас 199 чоловік, і все ж таки профінансувати по цих постановах з початку року інфраструктурні об’єкти, потрібні для наших громад. Дякую.
Рахманін наступний. Покажіть запис. Запис покажіть. Рахманін Сергій Іванович. Святослав Іванович Вакарчук.
Доброго ранку, шановні колеги! Знаєте, я би хотів повернутися до вкрай важливої теми, яка сьогодні хвилює буквально кожного, хто спілкується зі мною: що насправді сьогодні відбувається в Золотому і що насправді українська влада хоче добитися стратегією, яку вона зайняла. Партія "Голос" вважає помилкою рішення про розведення військ без семиденної тиші. І ця формальна вчорашня заява, що нібито тиша семиденна відбувається, не відповідає дійсності. Ми маємо точну інформацію, що буквально позавчора і вчора лунали постріли безпосередньо біля лінії розведення, в тих місцях, про які йде мова. Кожного разу, коли ми йдемо на поступки там, де протилежна сторона не збирається йти на ці поступки, ми в квадраті послаблюємо свої позиції. За кожен розведений метр з нашого боку, без чіткого виконання умов з боку Росії, ми будемо вдвічі більше відплачуватись на майбутнє. Я ще раз і ще раз закликаю Президента і його команду. Верховна Рада є місцем, яке приймає рішення і формує засади зовнішньої політики. Ми створили тимчасову слідчу комісію, в яку входить більшість представників фракції "Слуга народу". Наше завдання - зробити так, щоб ми не робили помилкових кроків. І ми маємо показати і Росії, і нашим партнерам по "нормандському формату", Франції і Німеччині, що Україна в першу чергу захищає свої інтереси і свої повістки дня. Ми вдячні і Німеччині, і Франції, і іншим нашим партнерам за багаторічну, фактично п’ятирічну підтримку нашу в тих моментах, де вони надають ці підтримку, і в протистоянні російському агресору. І ми цінуємо їхній вклад в Мінські домовленості, але ми хочемо наголосити, що в України є власні інтереси, які тільки вона може захищати, і ми це розуміємо. Ми не можемо йти на поводу у політичної кон’юнктури інших держав, і нам потрібно зробити так, щоб кожен крок, який ми робимо по відновленню територіальної цілісності на Донбасі і в Криму, відповідав національним інтересам України. Ще раз наголошую, розведення військ без припинення вогню - це є помилка. Мінські домовленості повинні бути переглянуті і ТСК, яка створена в цьому парламенті, повинна стати центром прийняття рішень. Дякую.
Я звертаюсь до "Ради". Будь ласка, система, самостійно не прибирайте народних депутатів з переліку виступаючих, добре? Дякую вам дуже. Гузь Ігор.
Ігор Гузь, 19 виборчий округ. Шановні друзі, я хотів би звернутися із цієї трибуни до Прем’єр-міністра пана Гончарука від імені всіх депутатів волинян. У нас на Волині техногенна катастрофа, я би назвав це так. Багато з тут присутніх в залі депутатів були на озері Світязь - це одне з найбільших озер нашої держави, це велика курортна туристична зона. В цьому році на Світязі побувало більше 300 тисяч відпочивальників. Але станом на сьогодні кількість води, будемо так грубо казати, на 40 сантиметрів зменшилась, відповідно Світязь катастрофічно міліє. Хто з вас був на цьому озері - я, до речі, запрошую, це дійсно перлина України, - але на декілька сот метрів вода відійшла. Відповідно на Волині, адже дуже багато волинян і туристів, просто українців, іноземців відпочивають на Світязі, б’ють на сполох. В чому причина? Мені прикро, що, на жаль, урядові структури не займаються цим питанням. Я дуже прошу від всіх депутатів-волинян звернути увагу на цю проблему пана Гончарука. Що ми вимагаємо? Терміново створити комісію, де будуть відповідальні люди, в першу чергу в профільному міністерстві Мінекології, направити цю комісію, виділити певні кошти, яка причина обміління такого великого озера Світязь. Називається дуже багато причин: і розробка Хотиславського кар’єру в Брестській області, Республіці Білорусь, і інші фактори. Але ми не спеціалісти, ми не можемо гадати і ми не можемо допустити того, що ситуація буде погіршуватися і, не дай Боже, в наступному році кількість води теж зменшиться, не знаю, там до метра, і це буде просто катастрофа не тільки для області - для країни, тому що Світязь на перспективу – це дійсно туристична оаза цілої країни. Адже передбачається будівництво нового митного переходу Адамчуки-Збереже, робляться дороги, інфраструктура, каналізування Світязя, навколо Світязя. Тобто системна робота для того, аби туристи приїжджали, лишали свої кошти, створювали робочі місця. Тому ще раз, вимагаємо у пана Гончарука створити робочу комісію, виділити під це кошти і розпочати роботу, аби ми розуміли всі, в чому проблема обміління Світязю. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій щодо перерви на 10 хвилин для консультацій керівників депутатських фракцій та груп. Прошу підійти голів депутатських фракцій та груп.
Шановні колеги, прошу займати свої місця. Включіть, будь ласка, мікрофон з трибуни. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я хотіла би зараз звернутися до всіх народних депутатів України. Ви знаєте, що в суспільстві зараз іде достатньо бурхливий процес, який спрямований на обговорення і несприйняття питання, яке пов’язане з продажем сільськогосподарської землі, в тому числі іноземцям. Я хочу сказати вам, що це не питання другорядне, третьорядне, це питання, по суті, життя нашої країни. І ми не можемо парламент з вами всі разом перетворити в технічний інструмент, який просто буде тиснути кнопки, не чуючи суспільство, не обговорюючи з людьми все, що відбувається. Я хочу вам сказати, що можна будь-яке питання з часом поправити, але якщо українська земля буде продана потужним міжнародним корпораціям, а це 72 відсотка території України, ми вже ніколи це не відіграємо і не повернемо назад. Це буде Аргентина і подібні країни, які пішли по цій, категорично неприйнятній технології, і по суті позбавилися права володіти своєю землею, управляти своєю землею, і на базі цього забезпечувати національну безпеку своєї країни. Я вже не говорю про мільйони робочих місць для українців, про прибуток, який приносить наша українська земля для українців, про якісні продукти харчування і про все, що пов’язано з продовольчою безпекою нашої країни. І в тому числі це вплив на всі глобальні світові процеси, тому що наша земля може нагодувати, мінімум, готовими продуктами харчування 300 мільйонів людей, це мінімум. Наші зовнішні ринки для готових харчових продуктів – це заможність нашої країни. Якщо зараз ми бездумно, не порадившись абсолютно з аграріями, з суспільством, приймемо будь-який закон про розпродаж сільськогосподарської землі, в тому числі й міжнародним корпораціям, ми залишимося з вами, по суті, народом без землі і народом без майбутнього, і наші прийдешні покоління вже не будуть розпоряджатися своєю землею, тому що ми їх позбавимо цих прав. І я хотіла би звернути вашу увагу, що тисячі аграріїв зараз стоять під Верховною Радою. Вони хочуть пройти сьогодні на аграрний комітет, і вони звертаються тут, під стінами, до вас. Вийдіть до них, послухайте їх. Не на трибунах, просто послухайте, що вони говорять, тому що вирішується доля України. Дякую за увагу.
Дякую, Юлія Володимирівна. Нікіта Потураєв. Нікіта Русланович, дві хвилини з мотивів.
Я хочу звернути увагу всіх колег, що буквально зараз було оприлюднено чергове соціологічне дослідження, з якого випливає наступне, шановні колеги, що під лозунгами начебто захисту українського селянства люди намагаються тримати українське селянство у жебрацтві. Фактично ми надаємо право 77 відсоткам людей, які жодного відношення не мають до життя у селі, до праці на землі, вирішувати, як жити, як виживати тим людям, які насправді живуть в селі. Ми дискримінуємо тих, хто годує Україну, хто забезпечує мільярдні надходження до бюджету. Звичайно, це, можливо, комусь вигідно з бізнесових або з політичних мотивів. Але я хочу зазначити, що наразі 6 відсотків власників паїв отримують від оренди менше тисячі гривень на рік, це 83 гривні і 33 копійки на місяць. 29 відсотків отримують від 1 тисячі до 3 тисяч гривень на рік. Двадцять. вибачте, 29 відсотків. 23 відсотки – від 3 до 5 тисяч. В кращому випадку, людина отримає від землі, від своєї власної, 600 гривень на місяць. Чому так відбувається? Тому що ціни немає, тому що ринок визначає справедливу ціну. Звичайно, що понад 70 відсотків людей, які є власниками паїв і здають її в оренду, вважають.
10 секунд дайте завершити.
Тому я закликаю цей парламент припинити спекуляції на людських долях людей, які живуть з землі по-справжньому.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Малайзії про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та Протоколу до неї (реєстраційний номер 0002). Пропонується розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Прошу підтримати. [[11:26:05]] За-236 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра фінансів Ходаковському Павлу Вікторовичу.
Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Малайзії про уникнення подвійного оподаткування, вчинений 4 серпня 2016 року в місті Путраджая. Ратифікація Угоди та Протоколу до неї сприятиме уникненню подвійного оподаткування доходів фізичних і юридичних осіб, які виникають на території обох країн. Крім того, Угода також направлена на запобігання ухилення від сплати податків, усунення податкової дискримінації і також створення механізму щодо покращення співробітництва між податковими органами України та Малайзії. У зазначеній Угоді встановлені наступні ставки оподаткування пасивних доходів. Дивіденди: загальна ставка 15 відсотків. 5 відсотків для дивідендів, які отримає компанія, що володіє не менш ніж 20 відсотками капіталу в компанії, яка такі дивіденди виплачує. Проценти: загальна ставка 10 відсотків. Роялті: загальна ставка 8 відсотків. Загальні ставки відповідають загальній практиці, відповідно до договорів, які встановлює Україна, відповідають Модельній конвенції ОЕСР. Суб’єктами виконання Угоди та Протоколу до неї є Міністерство фінансів України, Державна податкова служба. У зв’язку із зазначеним просимо підтримати ратифікацію даної Угоди. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Яременку Богдану Васильовичу.
Шановні колеги! Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва на своєму засіданні 16 жовтня 2019 року розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Малайзії про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та Протоколу до неї і ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді України ратифікувати зазначену Угоду та Протокол. Метою проекту нормативно-правового акту є ратифікація згаданої Угоди та Протоколу до неї у зв’язку з тим, що станом на сьогодні доходи, які виникають в економічних стосунках між резидентами України та Малайзії, підлягають оподаткуванню у подвійній юрисдикції: по-перше, у державі, в якій одержувач доходу є резидентом; по-друге, у державі, в якій здійснюється діяльність, стосовно якої виникає дохід. Тому угода та протокол до неї сприятимуть уникненню подвійного оподаткування, а також запобіганню ухиленню від сплати податків і взаємному зменшенню податкових перешкод для закордонних інвестицій та торгівлі. Згідно з пояснювальною запискою за підписом міністра фінансів України реалізація закону не потребуватиме додаткового бюджетного фінансування. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не має заперечень щодо ратифікації згаданого міжнародного договору України. Разом з тим звертає увагу на доцільність ініціювання урядом України змін до Закону України "Про ратифікацію Багатосторонньої конвенції про виконання заходів, які стосуються угод про оподаткування, з метою протидії розмивання бази оподаткування та виведення прибутку з-під оподаткування", який містить посилання на вказану угоду з метою запобігання виникнення правових колізій у майбутньому. Аналогічної позиції дотримується і комітет. Тож, шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету та ратифікувати угоду. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти - на виступи від фракцій. Немиря Григорій Михайлович
Дякую. Григорій Немиря, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде голосувати за ратифікацію даної угоди з двох точок зору. Як було вже зазначено, ця угода відповідає критеріям ОСД. По-друге, самі ставки оподаткування, які зазначені в цій угоді, є вигідними для України. Але є один аспект, який варто врахувати цього разу і на майбутнє, оскільки це непоодинокий випадок, коли приймається новий закон, але не скасовується старий закон, який згідно із Законом України "Про правонаступництво" також можна вважати чинним, а саме: такий же самий договір, але ще між Радянським Союзом і Малайзією від 1987 року. Справа в тому, що це не просто юридична плутанина, справа в тому, що по суті ці угоди містять різні ставки оподаткування. І для юридичної чистоти варто було б вже в цьому Законі про ратифікацію Угоди про уникнення подвійного оподаткування між Україною і Малайзією зазначити всього одне реченням: "Наступним припиняється дія Угоди між Радянським Союзом і Малайзією від 1987 року". Дякую за увагу.
Забродський Михайло Віталійович.
Дякую. Будь ласка, слово Марії Іоновій.
Марія Миколаївна Іонова.
Доброго дня, шановні колеги. "Європейська солідарність" буде підтримувати даний Закон про ратифікацію. Ми узгоджували це і в текст, ці ставки протягом півтора року і з Міністерством фінансів, і з профільним комітетом, і з нашими міжнародними партнерами. Дійсно, це дуже взаємовигідна домовленість. І якраз цей Протокол, він сприятиме не тільки уникненню подвійного оподаткування, але все ж таки і ухилення від сплати податків. А третє – це взаємне зменшення податкових перешкод для закордонних інвестицій і торгівлі. Як вже зазначив попередній виступаючий мій колега, дійсно, угода була, ми змінили угоду від 1987 року, і цією угодою істотно зменшені ставки оподаткування саме окремих видів господарських операцій. Я хотіла би зазначити, що основне – це те, що податок з дивідендів, він не повинен перевищувати 5 відсотків від загальної суми дивідендів, яким фактичним власником дивідендів є компанія, яка володіє мінімум 20 відсотків капіталу компанії, що сплачує податки і дивіденди, і так само. Тобто ми просили би підтримати, тому що довгий час ми опрацьовували, і узгоджені всі позиції, і готова до ратифікації. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую, шановний пане Голово. Я хотів би сказати, що "Опозиційна платформа - За життя" підтримає вказаний проект Закону про ратифікацію Угоди щодо уникнення подвійного оподаткування. Але я хотів би, пане Голово, звернутися до вас, що у нас, в принципі, ідуть ідентичні 0002, 0003, а також проект Закону 0006, щодо уникнення подвійного оподаткування з Великобританією та Малайзією, Кіпром і Малайзією. Тому я хотів би просити їх проголосувати, навіть в подальшому без обговорення, для того щоб підійти швидше до тих більш важливих проектів законів, які ми маємо на сьогоднішній день. І будемо, безумовно, їх підтримувати і голосувати "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Я прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Малайзії про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та Протоколу до неї (реєстраційний номер 0002). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:34:54]] За-333 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (реєстраційний номер 0003). Пропоную розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:35:37]] За-288 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра фінансів Ходаковському Павлу Вікторовичу.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування. У відносинах між Україною та Кіпром діє міжурядова Україно-Кіпрська Конвенція про уникнення подвійного оподаткування від 8 листопада 2014 року. З метою приведення положень зазначеної Конвенції до модельної Конвенції ОСР, а також. і був вчинений Протокол у місті Київ про внесення змін до Конвенції, про який я щойно зазначив. Положення Протоколу передбачає оподаткування дивідендів за ставкою 5 відсотків, якщо фактичним власником дивідендів є компанія, яка володіє безпосередньо принаймні 20 відсотками капіталу компанії, що сплачує дивіденди, та інвестувала в придбання акцій чи інших прав компанії еквівалент не менше 100 тисяч євро, 10 відсотків по дивідендам у всіх інших випадках. Тобто різниця між поточною Конвенцією врегулюванням цього питання і тим, що пропонується, якраз полягає у тому, що два критерії застосовуються одночасно. Друге. Збільшено розмір ставки оподаткування процентів з 2 відсотків до 5 відсотків. Внесено зміни щодо оподаткування доходів від відчуження часток у компаніях, питома вага вартості нерухомого майна яких складає більше 50 відсотків вартості усього майна, активів таких компаній, що знаходяться в Україні. Суб’єктами виконання Протоколу є Міністерство фінансів та Державна податкова служба. Протокол важливий. І ми просимо парламент підтримати його. Дякую.
Слово для доповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Галайчуку Вадиму Сергійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Проект закону затверджує завершення необхідних державних процедур для набрання чинності цим Протоколом про внесення змін до Конвенції, до існуючої Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування. Положенням протоколу передбачено оподаткування дивідендів за ставкою 5 відсотків від загальної суми дивідендів, якщо фактичним власником дивідендів є компанія, яка володіє безпосередньо 20 відсотками капіталу і інвестувала в придбання акцій і інших прав в еквіваленті не менше 100 тисяч євро. В інших випадках ставка податку становитиме 10 відсотків. Також передбачено збільшення ставки оподаткування процентів з 2 до 5 відсотків. Наш комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу 9 жовтня 19-го року розглянув текст Протоколу про внесення змін до згаданої Конвенції і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його за основу і в цілому. Таке рішення комітету узгоджується в тому числі і з висновком Головного науково-експертного управління Верховної Ради. Дякую.
Дякую, Вадим Сергійович. Прошу записатись: два – за, два – проти, - від фракцій. Бондар Михайло Леонтійович.
Будь ласка, передайте Марії Іоновій.
Іонова? Іонова Марія Миколаївна.
Шановні колеги, це майже по суті така сама ратифікація протоколу про внесення змін до Конвенції, єдине що, держава тут Кіпр. Ми також опрацьовували даний документ і узгодили всі позиції. Хотіла би зазначити, що відмінність - те, що у старій редакції статті 13 Конвенції ті ставки, які зараз зазначені, вони не визначалися. Тобто наразі, наприклад, доходи, які одержані резидентом договірної держави від відчуження акцій, які одержуються більше ніж 50 відсотків їхньої вартості, чи більшої частини вартості прямо або опосередковано, тобто вони можуть оподатковуватись в іншій державі. Тобто більш розширений перелік і якраз узгоджені також взаємовигідні відсотки. Тому "Європейська солідарність" буде підтримувати дану ратифікацію. Прошу також підтримати. Дякую.
Дякую. Шевченко Євген. Шевченко Євген Володимирович.
Доброго дня, колеги. Прошу підтримати законопроект, тому що ми повинні виглядати дуже добре на міжнародному рівні перед партнерами, і ті зобов’язанні, які ми беремо, ми повинні виконувати. Дякую.
Дякую. Абдуллін Олександр Рафкатович. Наливайченко Валентин Олександрович.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановний народе України! Кожний, хто підтримує далі приховування в офшорах викрадених топ-корупціонерами з України грошей, в українців, громадян України, якраз і просовує, і підтримує черговий Протокол, вдумайтесь, на розвиток і захист Конвенції з угоди, яку ще підписував Азаров, для того щоб тоді ще заховати вкрадені в українців гроші. Вдумайтесь, що закладається цим Протоколом. Вони собі ставлять знижене оподаткування, для своїх же офшорників, від 300 тисяч і від 100 тисяч євро, притому, що мінімальна пенсія в Україні для українця - 2 тисячі гривень. Вони 3 мільйони приховують в офшорах, українцям – 2 тисячі гривень. Ми вимагаємо зовсім іншого. Настав час з офшорів повертати вкрадене в бюджет України, настав час, з Кіпром в тому числі, відкрити всі бази даних, вскрити, хто володіє офшорами, повертати і повернути за всі роки вкрадене топ-корупціонерами в український бюджет. Це насамперед ті гроші і той ресурс, який можна і треба використовувати для Пенсійного фонду, покриття дефіциту, для виділення грошей на підтримку українських аграріїв, а не продавати зараз. намагатися продати за копійки українську землю. Головне, що має зробити зараз українська влада – приєднатися до міжнародної коаліції з деофшоризації, з відкриття і повернення вкраденого в український бюджет. Це механізм BEPS, це міжнародний механізм, де, до речі, Кіпр навіть підписав. Настав час нам, Україні, до цього механізму приєднатися, і тільки після цього говорити про інші протоколи з Кіпром і з іншими юрисдикціями, Час вертати вкрадене в український бюджет. Тому ми проти зараз укладання такого протоколу і проти того, щоб далі приховували вкрадене з українського бюджету.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючи виступили. Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (реєстраційний номер 0003). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:44:18]] За-316 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, є пропозиція у зв’язку з тим, що ми взяли перерву, і навіть вона була не 10 хвилин, і навіть не 30, є пропозиція працювати без перерви з 12:00 до 12:30. [[Шум в залі]] Я розумію, але, ну, є пропозиція, я її можу поставити на голосування. Якщо немає заперечень. Добре. Заперечення – це теж добре, я думаю, що хто – за, хто – проти, ми зараз побачимо. Ставлю на голосування пропозицію щодо того, що ранкове засідання Верховної Ради сьогодні відбудеться без перерви з 12:00 до 12:30. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:45:20]] За-275 Дякую. За – 275. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований проект Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великобританії і Північної Ірландії про усунення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи і на приріст вартості майна, вчиненої у Лондоні 10 лютого 1993 року (реєстраційний номер 0006). Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:18]] За-280 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра фінансів Ходаковському Павлу Вікторовичу.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону України про ратифікацію Протоколу між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великої Британії і Північної Ірландії про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великобританії і Північної Ірландії про усунення подвійного оподаткування. У відносинах між Україною та Сполученим Королівством Великої Британії і Північної Ірландії діє Конвенція від 10. про уникнення подвійного оподаткування, від 10 лютого 1993 року. З метою приведення у відповідність положень зазначеної конвенції до Модельної конвенції ОЕСР пропонується схвалення даного протоколу. Положення протоколу передбачає: оподаткування дивідендів за ставкою 5 відсотків, якщо фактичним власником дивідендів є компанія, яка володіє безпосередньо щонайменше 20 відсотками капіталу компанії, що сплачує дивіденди та підвищену ставку з 10 до 15 відсотків в усіх інших випадках; збільшено розмір ставки оподаткування процентів з 0 до 5 відсотків; збільшення розміру ставки оподаткування роялті з 0 до 5 відсотків. А також передбачено нову редакцію статті щодо обміну інформацією, яка передбачає значне розширення можливостей договірних сторін щодо обміну податкової інформації. Також вносяться норми щодо застосування права на отримання переваг. Переваги не будуть надаватися стосовно виду доходу або майна, якщо однією з головних цілей будь-якої домовленості чи угоди між суб’єктами господарської діяльності було безпосередньо або опосередковано отримання ними такої переваги, тобто імплементується положення конвенції. Відповідно до статті 9 Закону "Про міжнародні договори" угода підлягає ратифікації. Ми просимо підтримати ратифікацію даної угоди. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Галайчуку Вадиму Сергійовичу.
Шановні колеги, як і попередній, даний проект закону затверджує завершення внутрішніх державних процедур, необхідних для набрання чинності цим протоколом озвученим. Необхідність ратифікації протоколу пояснюється тим, що зміни, узгоджені в процесі переговорів, запроваджують ставки і порядок оподаткування, відмінні від тих, які передбачені законодавством на сьогоднішній день, і у відповідності до Закону про міжнародні договори підлягають ратифікації Верховної Ради України. Комітет з питань інтеграції України з Європейським Союзом на своєму засіданні 9 жовтня 2019 року розглянув текст Протоколу між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великобританії і Північної Ірландії про усунення подвійного оподаткування і ухилення від оподаткування і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому. Таке рішення комітету повністю узгоджується з висновком Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Прошу записати. А необхідне обговорення цього питання? Ні. Якщо немає. Артуре Володимировичу, а давайте, може, ми вам хвилину з мотивів дамо, да? З мотивів – Артур Володимирович. Іонова, да? Ніхто не заперечує? Іонова – 2 хвилини. І переходимо до голосування. Іонова Марія Миколаївна.
Дуже дякую, шановний пане Голово. Я дуже коротко, я не займу 2 хвилини. Дійсно, окрім запобігання податковим ухиленням, мова йде також і на приріст вартості майна, а також одне з оновлень щодо даної Конвенції є роялті, які виникають у договірній державі і можуть оподатковуватись в цій державі. Але якщо бенефіціарний власник є резидентом іншої договірної держави, то податок не має перевищувати 5 відсотків від загальної суми роялті. Тобто таке правило, воно встановлюється вперше. Тому "Європейська солідарність" також буде підтримувати дану ратифікацію. Я прошу колег підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Пропоную переходити до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Сполученого Королівства Великобританії і Північної Ірландії про усунення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доход і на приріст вартості майна, вчиненої у Лондоні 10 лютого 1993 року (реєстраційний номер 0006). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:51:57]] За-323 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа - За життя" – 28, "Європейська солідарність" – 18, "Батьківщина" – 18, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 16, позафракційні – 17. Рішення прийнято. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до наступного пункту нашого порядку денного. Ставиться проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів масових заворушень в місті Одесі, що відбулись 2 травня 2014 року та спричинили тяжкі наслідки, а також неналежного виконання правоохоронними органами своїх обов’язків в частині забезпечення охорони правопорядку. Шановні колеги, ставлю на голосування питання розгляду цього проекту за скороченою процедурою. Прошу підготуватися до голосування. Прошу голосувати та підтримати. [[11:53:18]] За-266 Рішення прийнято. Надається слово народному депутату України Миколі Леонідовичу Скорику. Будь ласка, Миколо Леонідовичу.
Шановна президія! Шановні колеги! Вашій увазі, на ваш розгляд надається проект Постанови Верховної Ради України за номером 2198 від 2 жовтня 2019 року про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів масових заворушень в місті Одесі, що відбулись 2 травня 2014 року та спричинили тяжкі наслідки, а також неналежного виконання правоохоронними органами своїх обов’язків в частині забезпечення охорони правопорядку. Шановні колеги, я хотів подякувати нинішньому складу Верховної Ради за те, що це питання нарешті дійшло до розгляду в сесійній залі. Цей проект рішення внесений фракцією політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". І я хотів подякувати фракції партії "Слуга народу", фракції "Батьківщина" і депутатській групі "За майбутнє" за те, що вони надали своїх представників до цієї комісії. Я хотів подякувати регламентному комітету за те, що він підтримав внесення даного питання в зал. Наша політична сила домагалася його досить довго. Ми вважаємо його одним із ключових для того, щоб відновити в нашій країні мир і громадянський спокій. Ми вважаємо це питання одним із ключових для того, щоб довести, що у нас закон один для всіх. Це буде дуже важливий меседж і українському суспільству, і світовому співтовариству про те, що в Україні, дійсно, нова влада, що вона, дійсно, готова розслідувати злочини минулих років. Верховна Рада – це політичний орган, ми не вправі проводити розслідування, тобто визнавати, хто винен, хто не винен, призначати строки покарання. Але ми маємо надати поштовх до того, щоб наші правоохоронні органи, дійсно, зробили те, що від них вимагає суспільство, що від них вимагає закон. Я впевнений, що за цією тимчасовою слідчою комісією.
Дайте, будь ласка, 10 секунд. 10 секунд, будь ласка.
Я дуже сподіваюся, що ви її підтримаєте, і я дуже сподіваюся, що за цим послідують і інші тимчасові слідчі комісії щодо резонансних подій минулих років. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченку. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови парламенту про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів масових заворушень в Одесі, що відбулись 2 травня 2014 року та спричинили тяжкі наслідки, а також неналежного виконання правоохоронними органами своїх обов’язків в частині забезпечення охорони правопорядку. Відповідно до пункту 3 проекту постанови пропонується визначити, що кількісний склад має становити 18 народних депутатів, виходячи із принципу пропорційного представництва, а саме: 1 представник від 20 народних депутатів. Але згідно з проектом постанови кількісний склад запропонований у складі 11 народних депутатів, в тому числі, як вже було озвучено, представниками фракцій, партій: "Опозиційна платформа - За життя", "Слуга народу", "Батьківщина" і депутатської групи "За майбутнє". Фракції партії "Європейська солідарність" і партії "Голос" представники в проекті постанови відсутні. Комітет також підкреслив, що від депутатської фракції партії "Слуга народу" надійшли пропозиції лише щодо 7 членів тимчасової комісії. Але, виходячи з принципу забезпечення принципу пропорційного представництва, ця фракція має право ще подати 5 своїх представників. І, враховуючи викладене, комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту розглянути проект цієї постанови (реєстраційний номер 2198) і прийняти його. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прохання записатися: два – за, два – проти. Так, запрошую до слова народного депутата Софію Романівну Федину, політична партія "Європейська солідарність".
Софія Федина, "Європейська солідарність". Прошу передати слово Вікторії Сюмар.
Я не почув. Кому? А, Вікторії Сюмар. Будь ласка.
Шановні колеги, безумовно, подію 2 травня 2014 року, я цей день пам’ятаю дуже добре. Це велика людська трагедія. Людська трагедія, яка відбувалася на тлі не меншої трагедії, яка загалом відбувалася в країні. Напевно, 2014 рік був найважчим в житті України і в житті багатьох з нас. Тоді дуже складна ситуація була не лише в Одесі. Пригадайте, ще події на Майдані, коли розстрілювали Небесну Сотню, вже в той час Росія захопила Крим. Коли займалися Кримом, він був анексований, почав палати фактично Донбас. Були захоплені будівлі в Луганську і в Донецьку. Далі ті самі події намагалися транслювати на Дніпро, на Харків і на Одесу. Трагізм ситуації був в тому, що Росії не потрібен був лише Донбас. Росії потрібна була Україна, розкол України фактично, для того, щоб створити пояс від російського кордону, відрізавши Україну від моря до Придністров’я, забезпечивши таким чином свій Крим. І Одеса була стратегічною метою. І те, що нам в 14-му році вдалося втримати українське Дніпро, український Харків і українську Одесу, - це великий подвиг насправді всього українського народу. На жаль, ми зараз маємо ситуацію, коли ми не втримали Донецьк і Луганськ. І ми змушені зараз цю ситуацію вирішувати. Зараз, те що нам пропонують, даруйте мені, виглядає як політиканство і реверанси по відношенню до Москви, бо тільки російські телеканали хочуть сьогодні транслювати політизацію цієї теми, щодо якої відповіді мають давати, безумовно, правоохоронці. І, ви знаєте, є звіт міжнародної консультативної групи, який вже опублікований на сайті Ради Європи, в якому чітко йдеться про те.
10 секунд. Будь ласка, закінчуйте.
Не було жодної зумисності у тій трагедії, яка сталася. Ми закликаємо правоохоронців дати результати розслідування і в жодному разі не політизувати цю тему. І не дай нам Боже, знову опинитися в ситуації.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Андрія Андрійовича Клочка, політична партія "Слуга народу". Я запрошую до слова народного депутата Стефанишину Ольгу Анатоліївну політична партія "Голос".
Прошу передати слово Бобровській Соломії.
Будь ласка, народний депутат Бобровська.
Доброго дня! Ви знаєте, у мене враження, і в одеситів враження, що у нас або якась шизофренія, або відсутність політичної пам’яті, що відбулося з лютого по травень в місті Одеса. Мало того, мені здається, що нам треба зробити ТСК по окремій персоні - керівнику цієї ТСК пану Скорику. Я нагадаю. В мене питання. Перше: хто давав наказ на побиття активістів і журналістів під стінами обласної державної адміністрації, і поставлені блоки, які не пустили людей в приміщення в той час, коли було побиття? Це перше. Друге. Якого біса 3 березня прапор Російської Федерації був вивішений на обласну адміністрацію з другої години дня до 20:00? Це друге питання. Третє питання. Чому ви - один з 36 депутатів, який 18 січня 2018 року не голосували за Закон про визнання українського суверенітету на територіях, тимчасово окупованих територіях? Це як мінімум три питання, які до вас сьогодні є. Мало того, повертаючись до 3 березня і прапора Російської Федерації на обласній адміністрації, нагадаю про переговори, які були зафіксовані і прийняті до уваги в кримінальній справі про курацію персонально пана Затуліна, екс-депутата Держдуми Російської Федерації, і друге - пана Глазьєва, який був куруючим за економічним блоком Новоросії, проектом "Новоросія". Що вони робили, яким чином курувалися і люди дісталися до сесії обласної ради? Друге. Мені здається, що наша ТСК, єдина, яка є можлива, може бути під трьома словами: Служба безпеки України. І давайте нарешті вони дадуть висновок подіям, які відбулися п’ять років тому: хто замовляв, хто виконував, хто був автором історії про Одеську народу республіку, хто допустив ті речі, які відбулися, і в тому числі загибель наших українських громадян. І третє. Слава Богу Одеса – це Одеса. Але Одеса, слава Богу, це Україна. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово надається народному депутату Гузю Ігорю Володимировичу, депутатська група "За майбутнє".
Ігор Гузь, 19 виборчий округ. Знаючи, що сьогодні буде розглядатися це питання, я вчора переглядав кадри 2 травня в Одесі, коли українські патріоти дали відсіч проросійській сепаратистській банді. Дали відсіч тим, хто цій банді допомагав. Ні для кого не секрет, що цій банді допомагав втілювати російській сценарій екс-голова Одеської обласної адміністрації Микола Скорик, який в цьому залі присутній, представник Партії регіонів в Одеській області, людина, яка підтримувала антимайдан в Одеській області. Я вважаю, я звертаюся до пана Арахамії, до пана Корнієнка: хлопці, не можна зараз дати цій людині бути керівником ТСК. Дайте свою кандидатуру, дайте кандидатуру від "Слуги народу", адекватну людину, яка, можливо, з Одеської області, яка подивиться на цю ситуацію справедливо, але не людина, яка була представником Януковича, не людина, яка очолювала обласну адміністрацію, яка підтримувала антимайдан. Це ганьба! Тому це буде велика помилка. Цю ТСК пан Скорик буде використовувати проти України, перевернувши цю ситуацію проти України. Тому я з цієї трибуни щиро прошу керівництво "Слуги народу" зараз внести зміни в це рішення, поставити керівником ТСК представника "Слуга народу", і тоді ми всі голосуємо, і це буде об’єктивно. В іншому випадку ця ТСК буде працювати проти України і покаже історію 2 травня як історію, коли антимайдан буде перемагати над Майданом. Дякую. Послухайте! Дякую.
Ще з мотивів, так? Друзі, я ще дам по 1 хвилині тим фракціям, які не виступили. Знову ж таки, єдине, що я хочу попросити. Товариство, якщо ми записуємося: два – за і два – проти, - виступи повинні звучати: два – за і два – проти. Інакше ми. Я перепрошую. Що "ні"? Що "ні"? Тому називається "за" чи "проти", щоб було так. Я надаю слово спочатку з мотивів. Шановні колеги, партія. [[Шум в залі]] Зараз, я знаю. "Батьківщина", після цього – "Слуга народу", і після цього – ви. Шановні! Шановні колеги, я запрошую представника "Батьківщини", хто буде? Народний депутат Соболєв,будь ласка, з мотивів, одна хвилина.
Шановні колеги, а вас не дивує назва комісії - про якісь масові заворушення? Ви хочете створити комісію – давайте її створювати: про спробу захоплення державної влади російськими і проросійськими сепаратистами в Одеському регіоні. Давайте таку саму комісію створювати по Запоріжжю. Хтось забув, що творилося в Запоріжжі, коли пробували створювати "Запорізьку народну республіку"? А хтось, можливо, забув як Бердянську створювали народну республіку, а потім той, хто проводив мітинги, отримав вже при українській владі звання почесного громадянина? Куди ми так зайдемо? Якщо комісія, називайте її так, як вона повинна називатися, і не ховайтеся. Ми за таке рішення голосувати не будемо. Дякую.
Дякую. Я запрошую від "Слуги народу", народний депутат Бужанський попросився з мотивів, одна хвилина.
Шановні колеги, шановна президія! Вже 5 років, як відбулося це жахливе масове вбивство, і не може бути такого, щоб ніхто не був винен. Ми тут не визначаємо винних, ми – не слідство та не суд. Але ми дійсно повинні дати поштовх. Я чув заяви колег з "Голосу" щодо особистості пана Скорика, який їм не подобається. Це нікого не цікавить, у вас було 5 років для того, щоб направити до в’язниці пана Скорика, якщо він в чомусь винен. Але зараз ми повинні дати поштовх щодо розслідування цієї справи. Це було масове вбивство українських громадян. Якщо вони були сепаратисти, вони повинні нести були відповідальність перед слідством. Але вбивство - це завжди вбивство. І я закликаю парламент підтримати створення цієї комісії, щоб ми нарешті дізналися, що відбулося, а далі слідство та суд винесуть вироки, якщо потрібно. Дякую.
Шановні колеги. Шановні колеги! Я перепрошую, у мене велике прохання до вас: якщо ми хочемо завершити цю історію, не називайте прізвища один одного. Тому що я зараз маю. повинен дати одну хвилину пані Бобровській і одну хвилину пану Скорику для репліки, для відповіді на репліки. [[Шум у залі]] Я перепрошую, будь ласка, оскільки першим був названий пан Скорик, я надаю йому, після цього комусь. Будь ласка, пан Скорик, одна хвилина у зв’язку з питаннями.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Я не буду відповідати образами на образи. Я ще раз хочу звернутися до всіх фракцій, які підтримували цей проект на стадії його підготовки, до того, щоб його підтримати. Це буде важливий меседж, ще раз повторюсь, українському суспільству до того, що у нас дійсно інша влада, що у нас виконуються діючі українські закони, що у нас, як в нормальній європейській країні, найголовніша цінність – це людське життя, а не гасла псевдопатріотичні, які виголошують люди, які не мають жодного права називатися ні активістами, ні народними депутатами. Дякую за увагу.
Я вас прошу. Да, Сергій Рахманін від "Голосу", оскільки був названий "Голос". Будь ласка, одна хвилина, репліка.
Дякую, шановні колеги. У нас не було п’яти років для того, щоб посадити за грати тих, хто винний у величезній кількості злочинів, які відбувалися в Україні, і, на превеликий жаль, не отримали належної юридичної оцінки. Я сподіваюся, що політична сила, яка. керівник якої обіцяв саджати як тільки прийде час, у нього вже є достатньо часу, змоги і можливостей для того, щоби посадити всіх, хто порушував українське законодавство, хто завинив перед Україною, хто довів до загибелі українських громадян. І я сподіваюся, що найближчим часом відповідні компетентні органи, Служба безпеки України, Національна поліція, Генеральна прокуратура зроблять все, щоби всі сіли ті, хто завинив, і це буде найкращою шаною і повагою до загиблих. Дякую.
Дякую. І ще одна хвилина з мотивів. Народний депутат Бойко. Все. І після цього переходимо до прийняття рішення.
Шановний пане ведучий! Шановні народні депутати! Перш за все, я хочу запросити вас: припиніть орать и визжать в цьому залі, тому що ми це бачили 5 років, і годі вже використовувати зал для того, щоб вихльобувати ваші емоції. Я кожен рік приїжджав 2 мая в Одесу і на власні очі бачив, як знущалися з родичами загиблих людей в цій страшній трагедії, яка не має строку давності. І наша ТСК має на мету поновити розслідування, тому що воно було 5 років заблоковано, ніхто не розслідував цю страшну трагедію. І ми єдине, чого хочемо, а власне кажучи, не ми, а всі одесити, ми хочемо, вимагаємо справедливості. І буде справедливе розслідування. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я попрошу всіх народних депутатів зайняти робочі місця, ми переходимо до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів масових заворушень в місті Одесі, що відбулися 2 травня 2014 року та спричинили тяжкі наслідки, а також неналежного виконання правоохоронними органами своїх обов’язків в частині забезпечення охорони правопорядку (реєстраційний номер проекту 2198). Чи готовий зал до голосування? Готовий. Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:13:44]] За-79 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціям, будь ласка. "Слуга народу" – 32, "Опозиційна платформа" – 34, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 6, "Голос" – 0, позафракційні – 7. Переходимо до наступного питання. Шановні колеги, ставиться питання щодо проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо збереження культурних цінностей) (проект номер 2187). Шановні колеги, є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, ставлю питання про розгляд за скороченою процедурою законопроекту 2187. Прошу голосувати та підтримати. [[12:15:02]] За-219 Рішення прийнято. Я надаю слово народному депутату України Олександру Владиславовичу Ткаченку. Будь ласка.
Добрий день! Символічно, що питання стосовно збереження культурних цінностей на тимчасово окупованих територіях ми розглядаємо після питання з приводу створення комісії в Одесі. Хотів би нагадати тим, хто допустив створення цих тимчасово окупованих територій, що саме вони в своїх радах на цих територіях запрошували російські війська на ці території, що змушує нас зараз розглядати це питання.
Шановні колеги, будь ласка. Будь ласка, я попрошу доповідача зупинити. Шановні колеги! Я прошу до спокою. [[Шум у залі]] Шановні колеги, шановні колеги. Шановні народні депутати! [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, я прошу зайняти свої місця. Шановні народні депутати! Ще раз звертаюсь до народних депутатів. Ми перейшли до розгляду наступного питання. Шановні колеги, якщо за хвилину народні депутати не сядуть на свої місця, я вимушений буду закрити засідання. Включіть, будь ласка, Олександру Ткаченку на трибуні.
Колеги, я розумію ваш емоційний зараз стан. Але питання, які ми пропонуємо зараз, стосуються саме окупованих територій і збереження наших культурних цінностей там. Якщо вам байдуже, то продовжуйте ту "тусню", або сядьте, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні колеги! Шановні колеги, я прошу! Я звертаюсь до фракції "Слуга народу", до фракцій інших, які знаходяться там, до фракції "Опозиційна платформа - За життя", до позафракційних. Будь ласка, займіть свої місця відповідно до табличок, де написані ваші прізвища. Шановні колеги, я можу продовжувати далі вести засідання Верховної Ради? Шановні колеги, я продовжую вести засідання Верховної Ради. І я ще раз запрошую до слова народного депутата України Олександра Владиславовича Ткаченка щодо законопроекту 2187 про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо збереження культурних цінностей). Будь ласка, Олександре Владиславовичу.
Дякую, колеги. Мова йде про збереження культурних цінностей України на тимчасово окупованих територіях в Донецькій і Луганській областях та республіці Крим. Мова йде про 94 музеї, які знаходяться на цій території і де знаходяться цінності культурні, які належать державі Україна. Лише в Республіці Крим понад 1 мільйон знаходиться музейних предметів, які належать Україні. Є кричущі факти, коли з феодосійського музею вивозяться картини Айвазовського в Російську Федерацію і вони вважають їх своїми. Наразі діючим законодавством немає можливості у Міністерства культури, молоді та спорту регулювати призначення директорів цих музеїв без консультацій з місцевими органами влади. Цей закон покликаний зберегти на тимчасово окупованих територіях наші культурні цінності для того, щоб ми мали можливість призначати за спрощеною процедурою цих директорів, а також зберігати наші культурні цінності, які знаходяться в цих музеях. Я дуже прошу підтримати вас цей закон, тому що мова йде про державу Україна, яку ми захищаємо тут і зараз. Комітет в цілому пропонує схвалити цей закон у першому читанні. Дякую.
Дякую, Олександре Владиславовичу. Співдоповідь. Я надаю слово заступнику голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Євгенії Михайлівні Кравчук.
Шановна президія! Шановні колеги! Сьогодні культурні цінності, що належать українському народу, але знаходяться в музеях та історико-культурних заповідниках на території тимчасово окупованого Донбасу та Криму внесені до Державного каталогу Музейного фонду Російської Федерації. Фактично вони є вкраденими Росією. Українська влада не має доступу до цих територій, на них не працюють ані українське законодавство, ані міжнародне. Українські музеї перейменовані, окупаційна влада призначає своїх псевдодиректорів, не маючи фізичного доступу до культурних цінностей. Україні необхідно відстоювати національні інтереси в юридичній політико-правовій площині на міжнародній арені. Музеї як юридичні особи повинні бути представлені законно призначеними директорами. Законопроект, який наразі винесено на розгляд, спрямований на вирішення цих питань через запровадження спрощеної процедури призначення нових керівників закладів, які знаходяться на тимчасово окупованих територіях. Зазначений законопроект комітет розглянув на своєму засіданні 29 жовтня. ГНЕУ у своєму висновку зазначило, що окремі норми законопроекту потребують доопрацювання, комітет готовий це зробити. За результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу законопроект реєстраційний номер 2187 в першому читанні. Прошу вас підтримати позицію комітету. Дякую.
Дякую, Євгенія Михайлівна. Шановні колеги, переходимо до обговорення даного проекту закону. Я прошу представників політичних партій, політичних фракцій, а також груп, записатися на виступи: два – за, два – проти. Єдине, попереджую: два – за, два – проти. Якщо хтось помилиться, я припиню надавати слово. Будь ласка. Будь ласка, народний депутат Потураєв, фракція "Слуга народу".
Доброго дня ще раз. Шановні колеги, ми просимо парламент, Верховну Раду підтримати цей законопроект, тому що нам конче потрібна вся адвокація, вся боротьба за українські культурні цінності всіма інструментами і ресурсами, які ми можемо не лише використовувати, а і створювати. Тому нам дуже потрібні легітимні наші громадяни, які живуть на наших територіях, які будуть призначені керівниками тих культурних установ, які опинилися під окупацією, в яких фактично вкрадено українські культурні цінності. І ми маємо вести за це таку ж війну, яку ми ведемо з окупантом і агресором на фронті, на дипломатичному напрямку. Ми просимо підтримати цей законопроект. Ми маємо також воювати, на жаль, і за наші культурні цінності. Дякую.
Дякую. Я надаю слово народному депутату Софії Романівні Федині. А, я перепрошую, народний депутат Княжицький.
Софія Федина, "Європейська солідарність". Передаю слово Миколі Княжицькому.
Народний депутат Княжицький з трибуни.
Шановні колеги, суть цього закону, назва цього закону і те що написано в цьому законі, - це абсолютно різні речі. Тому що в цьому законі жодного слова про збереження культурних цінностей немає. Там є пункт, який говорить про те, що керівники закладів культури на окупованих територіях призначаються без конкурсу. Крапка. Ми обговорювали цей закон на комітеті. Можливо, як позиція, хоча це депутатський закон, Міністерство культури це каже, що це потрібно, щоб представляти інтереси України за кордоном, хоча і зараз можна це представляти. Можливо, мета цього закону і була нормальною, але вперше ми це робимо не в перехідних положеннях до спеціальних законів чи Закону про тимчасово окуповані території, коли ми говоримо про тимчасово окуповані території, а фактично в самому тілі закону фіксуємо не тимчасовість, а постійність нашої окупації. Тому ми пропонували колегам: давайте приймемо це як зміни, якщо ви це вважаєте за потрібне. Хоча, ще раз кажу, про збереження культурних цінностей в законі ні слова. Якщо ви хочете призначати керівників цих закладів культури без конкурсу, а зараз - по конкурсу, введіть спеціальні положення в перехідні положення Закону про тимчасово окуповані території. Бо ми створюємо небезпечний прецедент. Це перший закон, де ми на постійно фактично узаконюємо нашу окупацію. Тому наша фракція, розуміючи. не виступаючи проти того, що хочуть зробити автори, не розуміючи, правда, для чого, бо в законі про це ні слова не сказано, в такій формі голосувати за це не буде. Тому ми будемо утримуватися. Дякую.
Дякую. Я надаю слово народному депутату Тарасу Івановичу Батенку, депутатська група "За майбутнє".
Доброго дня, шановні друзі, шановні колеги! Пам’ятаєте, як у професора Преображенського: "нам потрібен закон, як броня, а не просто бумажка". Ми би хотіли, щоб цей законопроект насамперед був як закон про "скіфське золото", про те, що вже вивезено і ми можемо його не повернути. Тому що ми знаємо про унікальне "скіфське золото", яке під час окупації Криму експонувалося в музеях в Нідерландах. І досі це питання повернення Україні унікальних експонатів з музею Криму вирішується в судах, окружного суду Амстердаму, починаючи з 2014 року. Ми його не можемо повернути, суди затягуються, ми, українська сторона не успішно бере участь в цих судових процесах, робить відводи судів. Нідерланди бояться приймати проміжні рішення позитивні в сторону України, боячись посилення тиску Російської Федерації на свою країну. Зараз, останніми днями, прийнято рішення переправити справу "скіфського золота" з окружного адміністративного суду Нідерландів у суд в Гаагу. Друзі, нам потрібен серйозний законопроект. Нам достатньо символічних законів. Ми хочемо напрацювати так, щоби цей законопроект був допоміжний і для нашої справи в Нідерландах, і в цілому до повернення наших унікальних історичних і культурних цінностей, які сьогодні вивезені за межі української держави з тимчасово окупованих територій в Російську Федерацію. Давайте всі разом серйозно доопрацюємо його до другого читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи має хтось бажання виступити з мотивів з тих фракцій, чи груп, які не брали участь? Прошу, Олександр Ткаченко, голова комітету, і фракція "Слуга народу".
Для пана Батенка. Мова саме йде про "скіфське золото", цей закон, як броня, дозволяє нам берегти в тому числі і "скіфське золото". Стосовно окупованих територій є відсилання на інші закони, які регулюють цей статус. І мова в цьому законі про узаконення окупованих територій, звичайно, не йде, це звичайна маніпуляція. Прошу нам надати можливість разом з міністерством зберегти наші культурні цінності завдяки українським директорам цих музеїв. Дякую.
Дякую. Чи бажає ще хтось виступити з мотивів голосування? Немає. Тоді, шановні колеги, шановні народні депутати, я прошу вас підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо збереження культурних цінностей) (№2181). Проект пропонується прийняти в першому читанні. Ой, 2187, я перепрошую. Законопроект 2187: про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо збереження культурних цінностей) (перше читання). Шановні колеги, готові до голосування? Якщо готові, я прошу голосувати та підтримати. [[12:29:40]] За-240 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Фракція "Слуга народу" – 211, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 1, "Батьківщина" – 9, "За майбутнє" – 8, "Голос" – 0, позафракційні – 11. Дякую. Шановні колеги! Переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ, (законопроект №1122). Шановні друзі, перед тим, як ми перейдемо до розгляду цього питання, я хотів би, щоб знову ж таки ми повернулися, тому що ззаду в нас діти з Авдіївки, школа № 1 сьомий клас. Давайте привітаємо.
Дякую. Друзі, ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ (законопроект номер 1122). Є пропозиція розглянути це питання в скороченій процедурі. Прошу приготуватися до голосування. Пропозиція щодо розгляду за скороченою процедурою законопроекту 1122. Прошу голосувати та підтримати. [[12:31:44]] За-239 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Юрія Анатолійовича Бойка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Практично всі політичні сили, які йшли на вибори, вони йшли під гаслом поліпшення умов життя людей. Головним чинником, який привів до масового зубожіння наших громадян за останні 5 років, було суттєве підвищення комунальних тарифів. А головним чинником, що привело до питання до підвищення комунальних тарифів, було восьмикратне підвищення вартості газу власного видобутку для всіх категорій споживачів. Законопроект 1122, якщо він буде прийнятий, він відновлює справедливість формування і комунальних тарифів, і цін на енергоносії. Суть його досить проста. У нас Україна видобуває 15 мільярдів кубів газу власного видобутку, які належать народу України, всім громадянам, і має собівартість плюс двадцятивідсоткову рентабельність – 2 тисячі 500 гривень. Водночас 15 мільярдів кубів газу ми закуповуємо ззовні. І цей законопроект, він дає формулу, яка робить цінову суміш з цих двох газів і надає можливість не піднімати вартість комунальних тарифів і цін на газ, а, скажімо так, спочатку цін на газ, а потім – комунальних тарифів. Це буде справедлива, зрозуміла ціна, яка буде давати можливість людям сплачувати комунальні тарифи, а не бути залежними від дров, опалення, від сміття і інших речей, і відмовлятися від благ цивілізації, до чого привели останні 5 років. Я пропоную цей законопроект підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Я запрошую до слова голову Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг, народного депутата Андрія Геруса. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на засіданні 2 жовтня 2019 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ. Під час обговорення положень членами комітету було висловлено низку зауважень щодо визначення ціни на природний газ по запропонованій законопроектом формулі. Головне науково-експертне управління, поділяючи в цілому ідею щодо необхідності кардинального впорядкування ціноутворення у сфері постачання природного газу, одночасно не може підтримати вирішення цього питання у пропонований законопроектом спосіб. Крім того, комітет отримав висновки по законопроекту від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. НКРЕКП відмічає, що, відповідно до діючого законодавства, повноваження щодо забезпечення проведення цінової політики надані Кабінету Міністрів України. Таким чином, прийняття проекту закону суперечить вимогам чинного законодавства та є недоцільним. За результатом розгляду комітет прийняв рішення не схвалювати відповідний законопроект і відповідне рішення буде прийматися в залі. Стосовно загалом тарифів. Я хочу сказати, за жовтень-місяць, за цей місяць, який у нас є сьогодні, ціна газу для населення знижена ще майже на 5 відсотків. Таким чином, за останні 7 місяців ціна газу для населення знижена вже на 35 відсотків, і це українці побачать вже у своїх платіжках за жовтень-місяць. Також ми спостерігаємо зниження ціни електроенергії на оптових ринках. За дві місяці ціна електроенергії знизилася майже на 20 копійок. Тому у нас є позитивні тенденції. Даний законопроект ми можемо доопрацювати ще в комітеті, і відповідно вже тоді розглянути більш досконалий, доопрацьований законопроект.
Ви завершили? Дякую. Шановні колеги, є пропозиція записатися на обговорення цього законопроекту. Прошу записатися від фракцій і депутатських груп: два – за, два – проти. Я запрошую до слова народного депутата Володимира Вікторовича. А, народного депутата Колтуновича, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Прошу.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати України! Я сьогодні уже частково анонсував цей проект закону. Я хотів би звернути увагу на кілька цифр. У нас в 2014-2019 роках ціна на газ зросла більше ніж у 9 разів, тариф на опалення – в 13 разів, на гарячу воду – в 5,5 разів, заборгованість за житлово-комунальні послуги зросла більше, ніж у 5 разів. Це все є результатом антисоціальної політики і недолугої економічної політики попередньої влади, і тому ми наполягали на тому, щоб нова команда, яка прийшла до влади, переглянула тарифи, адже є економічно обґрунтовані важелі для цього. Сьогодні представник комітету сказав, що є у нас механізми, і ми знижуємо частково ціну на газ, але середня митна вартість імпортного газу падає вдвічі, а нам лише знижують ціну на газ з 8,550 до 6,120. Ми вимагаємо паритетного зниження ціни на газ. Це перше. Друге. Зниження тарифу на опалення і гаряче водопостачання. Тому що, навіть незважаючи на те поодиноке зниження цін на газ в окремих регіонах, ми бачимо, що тариф на опалення і гаряче водопостачання не переглядається в сторону зменшення. А отже, запропонована формула, яка сьогодні була, вона якраз і дає можливість нам враховувати середню митну вартість імпортного газу, власного видобутку, а також 22-відсоткової рентабельності. Тому що навіть, коли у 89-му році Бальцерович, прийшовши у Польщі до влади, запропонував 14 проектів законів, ключових, і один із них був - якраз економія в державних корпораціях. І я на сьогоднішній день також закликаю, що ми не можемо більше за рахунок громадян, їхніх кишень, дотувати Національну акціонерну компанію НАК "Нафтогаз України". Тому я закликаю вас підтримати цей проект закону у першому читанні і надати свої пропозиції щодо розрахунків того, яким ми бачимо тариф на газ. А громадянам нашим я хочу сказати, що ціна на газ в результаті цієї формули буде 4 гривні 50 копійок за куб, або 4 тисячі 500 гривень, а після прийняття другого проекту закону ми можемо вийти на 3 тисячі гривень.
10 секунд завершити, будь ласка.
Ми можемо вийти на 3 тисячі гривень за тисячу кубічних метрів газу. Ось які реальні цифри. Це економічно обґрунтовані параметри, і ми будемо вас просити їх підтримати. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Кучеренко, фракція "Батьківщина".
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина." Шановні друзі, шановні українці, колеги! Дійсно, питання ціноутворення на газ, воно сьогодні є вкрай актуальним, і ви всі, і ми всі з вами це розуміємо, ми пройшли виборчу кампанію. Можу зазначити, що саме в суді, а не тільки в економічних і екранних дискусіях, була доведена за позовом Юлії Тимошенко та її юридичної команди економічна необґрунтованість ціни на газ на протязі двох з половиною років. Це Постанова 315. Два з половиною роки незаконно неекономічно обґрунтовану ціну виставляли населенню, підприємствам теплокомуненерго, заганяючи їх в борги, і все це прикривалося ринковими гаслами перетворень. До речі, у мене питання до уряду: а не могли би ви нам врешті-решт сказати, а що ви збираєтеся робити і в який спосіб ви збираєтесь робити перерахунок за цей період і повертати гроші зайві, які стягнув за цей час уряд України у населення? Тепер що стосується законопроекту, який розглядаємо. Фракція "Батьківщина" підтримає цей законопроект, бо ми бачимо достатньо фаховий підхід, я за це вдячний автору – пану Бойку. Але ми можемо зазначити єдине. Там є багато речей, які можна було би допрацювати для того, щоб ця модель ціноутворення дійсно стала ефективною. Вона, дійсно, може дещо знизити ціну на газ для населення. Але в першу чергу у нас постає питання: а чому до сих пір, два місяці не розглянуто в комітеті профільному і не винесено в залу по суті альтернативний законопроект номер 1177 Тимошенко, Соболєва, Кучеренка, Власенка, яким передбачено простий механізм такий, що газ український, державного видобутку, з рентабельністю максимум 30 відсотків спрямовується на потреби населення та теплокомуненерго, а решта, власне кажучи, по цій формулі може регулюватись? Саме в такий спосіб ми бачимо можливість доопрацювати цей законопроект в другому читанні і зробити.
10 секунд, будь ласка.
дійсно економічно обґрунтовану, але соціальну модель ціноутворення на газ. Тому ми підтримуємо з перспективою на майбутнє співробітництво. Дякую.
Дякую. Єдине от, пане Олексію, я хочу сказати, немає в Регламенті такого поняття – майже альтернативний. Є або альтернативний, або ні. А 1177, він зареєстрований. Я думаю, що це треба буде звернути увагу комітету. Дякую. Шановні колеги, я запрошую до слова народного депутата Бондаря, фракція "Європейська солідарність". Будь ласка.
Дякую. Колеги, я хочу сказати, що у восьмому скликанні вже такий самий законопроект тими самими авторами вже був зареєстрований - це 9403. І висновки і бюджетного, і з питань інтеграції, і з запобігання, і висновок Кабінету Міністрів – всі були негативні. Відповідно до Закону України "Про ринок природного газу", далі - Закон, ринок природного газу функціонує на засадах вільної, добросовісної конкуренції, окрім діяльності суб’єктів природних монополій, і зокрема за принципами вільної торгівлі природним газом та невтручання держави у функціонування ринку природного газу, крім випадків, коли це необхідно для усунення вад ринку або забезпечення інших загальносуспільних інтересів за умови, що таке втручання здійснюється у мінімально доступний спосіб. Тому фракція "Європейська солідарність" утримається від прийняття цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, якщо бажаючих виступити з мотивів більше немає, я прошу народних депутатів. Є, так. Я запрошую до слова представника уряду, заступника міністра енергетики та захисту довкілля Олексія Михайловича Рябчина. Будь ласка, Олексію Михайловичу.
Шановні народні депутати, уряд підтримує висновок ГНЕУ та підтримує позицію голови комітету, яка була озвучена, для того, щоб розроблено було більш досконалі законопроекти, тому ми підтримуємо ті висловлення, які були сказані від шановних депутатів. Більше того, я можу сказати, що в нас є мета уряду і ціль уряду номер 9.1: менша кількість українців перебуває за межею енергетичної бідності та підвищена енергоефективність економіки. А поки ми разом з вами будемо знаходити шляхи підвищення конкурентоздатності економіки і боротьби з енергетичною бідністю, хочу звернутися до людей. У нас на наступний рік закладено 400 мільйонів гривень на "теплі" кредити для утоплення приміщень, будинків для більш енергоефективного оснащення для того, щоб знизити платіжку, і півтора. 1,6 мільярди гривень у фонді енергоефективності на ОСББ. Тому ми також працюємо над іншим фінансовим механізмом підтримки малого, середнього бізнесу та промисловості, модернізації мереж для того, щоб Україна стала більш енергоефективною і знизились платіжки, які платять наші люди і промисловість. Ходіть і беріть ці гроші, тому що вони не повинні бути в бюджеті, вони повинні бути витрачені для людей, для зниження наших платіжок. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, якщо більше бажаючих висловитись немає, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ (законопроект за номером 1122). Чи всі готові голосувати? Готові? Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:45:45]] За-90 Рішення не прийнято. Шановні колеги, відповідно до статті 114 у разі, якщо не прийняте рішення щодо прийняття законопроекту за основу. Покажіть по фракціях, будь ласка. "Слуга народу" - 33, "Опозиційна платформа" – 34, "Європейська солідарність" - 0, "Батьківщина" – 10, "За майбутнє" – 5, "Голос" – 0, позафракційні – 8. Шановні колеги, відповідно до статті 114, якщо не прийнято рішення прийняти законопроект за основу, я повинен ставити інші варіанти щодо вирішення цього питання. Наступним питанням я ставлю тоді - повернення суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроекту номер 1122 про внесення змін до Закону України "Про ринок природного газу" щодо впорядкування ціноутворення та недопущення підвищення цін і тарифів на природний газ. Шановні колеги, готові до голосування? Прошу голосувати і підтримати це рішення. [[12:47:07]] За-264 Законопроект повертається суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду наступного питання - законопроект 1155. Проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу щодо встановлення мораторію на суцільну вирубку лісів та зелених насаджень. Я ставлю розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати та підтримати. [[12:47:51]] За-226 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата Шпенова Дмитра Юрійовича. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Доброго дня, шановний народ України. Кожна дитина знає, що ліс – це легені нашої планети. Кожен день ми чуємо зі ЗМІ про проблеми масової та безконтрольної вирубки лісів. Цей законопроект спрямований на зупинення цього процесу. Колеги, з 2008 року по 2017 роки в Україні було вирублено 4 мільйони лісів, гектарів, а відновлено лише 500 тисяч гектарів. Тобто за 10 років лісу відновлено лише 12,5 відсотків. Саме тому проект передбачає введення мораторію на 10 років на суцільну рубку лісів. І ще привід задуматись. В 17-му році в ЄС наклали штраф на Польщу за вирубку лісу, а в 2018 році вимагали від України зняти мораторій на експорт лісу. Звертаю увагу, що Міністерство енергетики та захисту довкілля підтримало дану ідею, незважаючи на технічне зауваження. Міністерство розвитку громад та територій України взагалі визнало дану ідею вкрай необхідною та актуальною. Ми всі розуміємо, що якщо зал зараз не підтримує дану ініціативу, то ситуація з вирубкою лісів продовжиться. До проекту є зауваження, а саме, що Лісовим кодексом не регулюються питання зелених насаджень в містах. Особисто до другого читання я подам поправку до виключення цієї норми з законопроекту. А щодо питання регулювання земель насаджень в містах я подам новий законопроект. Для чого затягувати це питання - заборону на вирубку лісу, - якщо ми разом можемо зробити необхідну справу для всіх українців? Прошу підтримати проект у першому читанні та розпочати реальну роботу. Дякую за увагу.
Дякую, Дмитро Юрійович. Я запрошую до співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування народного депутата Юлію Юріївну Овчинникову. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановний народе України! Комітетом з питань екологічної політики та природокористування внесено на розгляд Верховної Ради проект Закону України про внесення змін до Лісового кодексу України щодо встановлення мораторію на суцільну вирубку лісів та зелених насаджень (реєстраційний номер 1155), поданий народним депутатом Дмитром Юрійовичем Шпеновим. Метою проекту закону, як вже зазначено паном народним депутатом, і в Пояснювальній записці ми бачимо: саме зупинення процесу подальшого знищення лісів і зелених насаджень у містах та інших населених пунктах України, підкреслюю. Є три основних таки моменти щодо цього законопроекту, які рішенням комітету і сьогодні ми б хотіли зазначити. По-перше, в своїх експертних висновках дві організації та один структурний підрозділ чітко зазначили, зокрема це Міністерство енергетики та захисту довкілля, це Державне агентство лісових ресурсів та Головне науково-експертне управління. Всі посилаються на статтю 4 Лісового кодексу України, де чітко зазначено, що зелені насадження в межах населених пунктів, зокрема парки, сади, бульвари, сквери тощо, які не віднесені в установленому порядку до лісів, не належать до Лісового фонду. Отже, що ми можемо говорити про питання мораторію. Мораторій на видалення зелених насаджень на території населених пунктів не може регулюватись Лісовим кодексом, як і зазначено в назві самого законопроекту, а має вирішуватись в Законі України про благоустрій населених. або окремим законодавчим актом. Ці інституції і організації, вони посилаються на те, щоб все ж таки відправити законопроект на доопрацювання. По-друге, комітет, співзвучний з Міністерством захисту довкілля, енергетики та захисту довкілля, хотів би зауважити, що збереження біорізноманіття є основним пріоритетом, імплементація угод і все. Але коли ми будемо під поняттям "суцільні вирубки", ми не звертаємо увагу, бо можемо піднести такі підслойки про те, що інші види вирубок, які не.
10 секунд, будь ласка.
Можуть призвести до того, що буде маніпулювання. Плюс суцільні вирубки є захистом боротьби з короїдом. І, по-третє, ми б хотіли зазначити, що ці подібні норми існують. Отже, комітет.
Дякую. Комітет рекомендує відправити на доопрацювання, я зрозумів. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатись, два - за, два – проти, від політичних фракцій і груп. Я запрошую, народний депутат Максим Віталійович Саврасов, політична партія "Європейська солідарність".
Передайте слово Княжицькому.
Народний депутат Княжицький, бачу, та сама політична партія.
Дякую. Фракція "Європейська солідарність" аналізувала цей закон, і ми насправді підтримуємо рішення комітету, яке щойно було озвучено. З яких причин? Ви знаєте, ми приймали дуже багато законів, які нібито борються за вирубку лісу. Пам’ятаєте, ми прийняли мораторій на вивезення деревини, але після цього мораторію, як свідчать експерти, журналісти, дослідники, контрабанда деревини не зменшилася, а навпаки збільшилась. Ми прийняли законопроект щодо збереження українських лісів і збільшили розміри штрафів, але кількість проваджень після цього не збільшилась. Цей законопроект пропонує встановити мораторій строком на 10 років на суцільну вирубку лісу, увага, крім заходів лісовпорядкування та поліпшення якісного складу лісів, які здійснюються в порядку, що затверджуються центральним органом виконавчої влади. Сьогодні заходи лісовпорядкування передбачені і суцільні рубки, але це вирішує не центральний орган виконавчої влади, тобто не Лісове агентство, а постанова уряду. Таким чином, коли ми дозволяємо Лісовому агентству самому вирішувати, що рубати, що ні, ми збільшуємо серйозні корупційні ризики, ми навпаки стимулюємо вирубку лісу. І те, про що говорила доповідачка від комітету, теж правда: зелені насадження в населених пунктах не належать до Лісового фонду, а відтак встановлення мораторію на видалення зелених насаджень не є предметом регулювання Лісового кодексу. Це питання мало б вирішуватись шляхом внесення змін до інших законів. Таким чином, фракція "Європейська солідарність" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Володимира Вікторовича Кабаченка, політична партія "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Прошу передати слово своїй колезі пані Лабунській.
Прошу передати слово.
Доброго дня, колеги, Лабунська, фракція "Батьківщина". Ви знаєте, наче мета цього законопроекту виглядає добре, але, знаєте, вже попередній парламент стільки наприймав законодавства в лісовій галузі, що, хто займається сьогодні лісовою галуззю, всі сьогодні знають, що сьогодні лісова галузь заходиться на межі взагалі виживання. Правильно сказав попередній виступаючий: збільшено штрафи, да, збільшено відповідальність за незаконну вирубку лісу. А що відбувається? Питання сьогодні не тільки до законодавства. Перше питання - це до правоохоронних органів, що сьогодні правоохоронні органи взагалі не працюють з браконьєрством і незаконними вирубками лісів, що сьогодні вони приймають участь, я не хочу звинувачувати, але так є, якщо взяти дані. Що стосується законопроекту. По-перше, не відповідає сьогодні класифікації, що таке санітарна рубка, що таке рубка, ні в цьому законі, ні взагалі в постанові Кабінету Міністрів. Відповідно до цього закону знімається взагалі дозвіл Мінекоенерго на вирубку лісів і рослин, які знаходяться взагалі в Червоній Книзі, і невідомо, хто буде взагалі вирішувати це питання. Не вирішено питання щодо вирубки в населених пунктах. Тому комітет прийняв рішення відправити закон на доопрацювання, і наша фракція теж підтримує таке рішення. Але я хочу подякувати Кабінету Міністрів, в понеділок якраз, наскільки я знаю, ми запрошені на 11 годину в Мінекоенерго, відбудеться якраз засідання щодо реформування лісової галузі. Я думаю, ми всі ці питанням там розглянемо і приймемо нормальне законодавство, і виправимо ті помилки, які були, і законодавство, яке помилково було прийняте попереднім парламентом. Дякую.
Дякую. Запрошую народного депутата Матусевича Олександра Борисовича, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні лісівники України! Ви знаєте, мені приємно, що через майже два місяці роботи українського парламенту, ми вперше в цій залі чуємо слово "ліс". Адже лісова галузь держави на сьогоднішній день налічує близько 55 тисяч українців – тих людей, які кожного дня з ранку до ночі ліс не тільки заготовляють, а й займаються збором насіння, посадкою лісу, охороняють ліс від пожеж і проводять інші заходи, які пов’язані з веденням лісового господарства. Так складається, що сьогодні у нинішньому парламенті я - один представник лісової галузі України, тому з радістю розповім, кому цікаво, як живе лісове господарство, як виживають лісівники на сході України, які, не маючи державної підтримки, оберігають ліси Херсонщини і Миколаївщини, Луганщини і Донеччини від пожеж і самовільних рубок. Як лісівники ресурсних областей із своєї заробітної плати допомагають лісівникам сходу і півдня для того, щоб люди вижили, і про інші моменти повсякденного непростого життя працівників лісового господарства. Але я постараюсь донести до парламенту всю правду про лісову галузь, і зроблю все для того, щоб імідж лісівника у цій державі змінився. Безумовно, лісова галузь України, які і інші, потребує системних реформ. І ми як парламент повинні зробити все, щоб ці реформи відбулися на користь простих людей, а не тим, що хочуть щось продати або ще щось інакше зробити. А тепер по суті законопроекту. Я вже говорив, галузь потребує реформ, але я вдячний Комітету з питань екології за те, що перевів цей законопроект із політичної у фахову площину, дослухався до думки фахівців і прийняв рішення не підтримувати даний проект, який повністю зупинить роботу галузі і держава втратить податки, а на вулиці можуть опинитися тисячі людей, які поповнять лави безробітних. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Папієва Михайла Миколайовича, політична партія "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Я вдячний перш за все автору цього законопроекту, що ми сьогодні маємо можливість акцентувати увагу суспільства і підтверджувати, що Верховна Рада занепокоєна станом українських лісів. Якщо, от мені дуже хотілося би як представнику Буковини, щоби Верховна Рада України своїм всім складом пройшлася по карпатських маршрутах. Ви будете бачити, що у нас сьогодні не українські Карпати – у нас суцільні лисі гори. І те, що необхідно робити і вживати просто таких кардинальних заходів, в цьому необхідність є нагальна. Я дуже просив би авторів законопроектів, коли вони виписують законопроекти, якось спілкуватися з фахівцями цієї галузі. Бо я підтверджую, Верховна Рада України з популістичних мотивів тут приймала вже з десяток рішень, яким аплодували контрабандисти і лісівники, тому що виписувалися закони в такий спосіб, щоб, по-перше, вони підвищували корупційну складову; друге – вони давали можливість обходних маневрів для того, щоби лісівники вирубали українські ліси. І кінцевої мети ми так і не досягнули. Тому фракція політичної платформи "За життя" буде голосувати за цей законопроект, і буде голосувати за проект висновку про повернення автору на доопрацювання. Я дуже просив би автора, щоби долучив він до написання цього законопроекту фахівців, сьогодні є реальна можливість виписати такі норми закону, щоби, насправді, українські ліси були захищені. Наша фракція підтримує відновлення лісів України. Дякую.
Шановні колеги, з мотивів є бажаючі виступити? Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, що таке ліси? Ліси – це наші легені, через які дихає українське покоління, і треба думати, що ми залишимо в спадок майбутнім поколінням. Сьогодні приїжджаєш на Луганщину – Мирна Долина, Біловодщина, Станично-Луганський район – ліси вирублено в середині спершу: на обліку вони є, а всередині їх немає. Скільки разів можна було звертатися до лісогосподарства, щоб призначили того, хто відповідає за ліси на Луганщині! Майже три роки. Призначили. Скільки можна звертатися? 20 тисяч гектарів землі, які сьогодні забруднені і екологічна катастрофа: з горілого лісу не прибирається. Зелені брила везуться вночі. Контрабанда лісу йде. Хто буде відповідати за те, що сьогодні вбиваються повністю ліси України? Тому, ще раз кажу, що ми будемо підтримувати.
Дякую, Сергій Володимирович. Слово надається заступнику міністра Рябчину Олексію Михайловичу.
Міністерство енергетики та захисту довкілля, підтримуючи певні норми цього законопроекту, вважає, що законопроект потребує доопрацювання, тому що, дійсно, не можна регулювати змінами до Лісового кодексу запровадження мораторію на видалення зелених насаджень на об’єктах зеленого благоустрою, що регулюється Законом України "Про благоустрій населених пунктів". Тому пропонуємо повернути автору на доопрацювання. І дякуємо шановному народному депутату і за вчорашні, і за сьогоднішні ініціативи, які спрямовані на покращення екологічної ситуації, і пропонуємо звертатися до міністерства для того, щоб ми разом доопрацьовували законопроекти, які будуть впроваджені, а не будуть відхилені Верховною Радою. Дуже дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, якщо всі бажаючі виступили, пропоную переходити до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України щодо встановлення мораторію на суцільну вирубку лісів та зелених насаджень. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Спочатку народний депутат Папієв Михайло Миколайович. Ми ж вчора домовлялися, що спочатку голосуємо пропозицію комітету. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:33]] За-238 Рішення прийнято. Законопроект повернуто суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую. Переходимо до наступного питання. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення додаткових гарантій збереження лісів (реєстраційний номер 2173). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:16]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, доповідач – народний депутат України Луценко Ірина Степанівна. Але є звернення: "У зв’язку з моєю відсутністю на пленарному засіданні Верховної Ради України по хворобі прошу розглянути проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення додаткових гарантій збереження лісів (реєстраційний номер 2173) без моєї участі. Ірина Луценко". Тому переходимо одразу до співдоповіді голови підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Овчинникової Юлії Юріївни.
Доброго дня ще раз, шановні колеги! Продовжуємо тему лісів. Комітет розглянув законопроект реєстраційний номер 2173, внесений народним депутатом Луценко Іриною Степанівною. Слід зазначити також три основних моменти. По-перше, комітет поділяє законодавчі ініціативи в цій тематиці. Однак, відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" визначено перелік сфер діяльності, що підлягають проведенню оцінки впливу на довкілля. Однак, в проведенні оцінки впливу на довкілля не передбачено для здійснення такої планової діяльності як зміна цільового призначення земельних лісових ділянок. Тому важливо будь-які зміни включити саме в цей проект. По-друге, хотілось би декілька слів зазначити про "троянських коней". В цьому законопроекті їх два. Перший "троянський кінь" – це стаття 57 Лісового кодексу України, частина друга. В чинній редакції зміна цільових ділянок земельних призначається тільки за рахунок чагарників, також малоцінних лісів. У цьому законопроекті вноситься термін "низькоповнотні лісові насадження". Під цей термін можна приписати будь-що. Будь-який нечесний підприємець робить, де щільність насаджень лісових від 0,3-0,4, тобто стає низькоповнотними, вирубує ліси і змінює цільове призначення лісових ділянок. Другий "троянський кінь" – це зміна другої і третьої частина тієї ж самої статті 57 Лісового кодексу. Шановні колеги, зверніть увагу, відповідно на території цих лісових засаджень можуть розміщуватися: видобуток корисних копалин, будівництво нафтових свердловин, захоронення шкідливих речовин, відходів виробництва, майданчики для відпочинку, дипломатичних установ тощо. Держгеокадастр також цей законопроект не підтримує і комітет пропонує відправити цей законопроект на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Дякую.
Шановні колеги, чи потребує обговорення цей законопроект? Так. Тоді прошу записатись по фракціях: два – за, два – проти. Івченко Вадим Євгенович, депутатська фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я не розумію, як Комітет екологічної політики читає дані законопроекти. Він зрозумілий і чіткий для всіх: а) якщо змінюється цільове призначення, то цю земельну ділянку, яку хочуть під щось забудувати, виробити і так далі, місцева рада має надати аналогічну земельну ділянку для заліснення. Це перше. Друге. Цільові кошти за втрати лісогосподарського призначення ідуть безпосередньо на заліснення, це як спецфонд. Всі інші моменти, які прописані у 2 і 3 статті, між першим і другим читанням можна убрати. І повірте, там говориться про викуп для суспільних потреб, коли потрібно провести лінії електропередач, трубопроводи і інші речі. Потрібно просто передивитися, що нам потрібно для суспільних потреб, тому що це одна норма, яка кочує з одного закону в інший. Але взагалі скажу наступне, що проблема лісів – це проблема відсутності державної політики в Україні, відсутності. 5 років аграрний комітет говорив про те, що потрібно розділити функцію Держлісагентства. Ну, як одна структура може займатися і вирубкою, і контролем, вибачте, за використанням цих лісів і так далі? Потрібно розділити господарські функції і контролюючі функції. Друге. Колеги, як би нам не говорили комплементи іноземні дипломати, інвестори і так далі, ну, зрозумійте, що переробка деревини тут залишає тут додану вартість. Ви подивіться, об’єм, який ушел за кордон, мільярд доларів, мільярд доларів ушло безпосередньо за кордон, а це приблизно 40 відсотків – це ліси, які вирублені безпосередньо браконьєрським способом, вони не надійшли в бюджет України. Відсутність державної політики, колеги, і буде давати нам знеліснення наших українських Карпат.
Федина Софія Романівна, "Європейська солідарність".
Федина Софія, "Європейська солідарність". Передаю слово Миколі Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович, "Європейська солідарність".
Шановні колеги, отже, цей проект пропонує вирішити питання захисту лісів від знищення і ускладнення процедури зміни цільового призначення земельних ділянок, які зайняті лісами. Як пропонується вирішувати цю проблему? По-перше, зміна цільового призначення ділянок, зайнятих лісами, допускається лише за погодженням з Кабінетом Міністрів, і це абсолютно нормально. По-друге, якщо приймається рішення про зміну цільового призначення, місцеві органи повинні надавати лісогосподарським підприємствам рівноцінні площі для заліснення і передбачити відповідне фінансування, джерела яких здійснюються і визначені цим законопроектом. По-третє, вирубування дерев на ділянках, де змінювали цільове призначення, допускається лише після того, як заліснення вже відбулося на інших ділянках. Зазначені обмеження не застосовуватимуться при вирішенні питань суспільних потреб, перелік, яких чітко наведений в законопроекті. Як говорив попередній доповідач, це будівництво захисних гідротехнічних споруд, створення міських парків, будівництво або ремонт об’єктів транспортної інфраструктури тощо. Це надзвичайно важливий законопроект. Так, я погоджуюсь з деякими зауваженнями керівника підкомітету, яка говорила про те, що недостатньо чітка термінологія в цьому законі. Але ми абсолютно переконані, що цю термінологію можна буде виправити до другого читання. Фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович, "Опозиційна платформа – За життя". І всі бажаючі виступити вже є? Після цього переходимо до голосування за законопроект.
Шановні народні депутати України, це теж дуже важливий законопроект як для розвитку економіки України. Ви знаєте, сьогодні дуже великі проблеми мають інвестори, особливо ті інвестори, які в майбутньому планують зайти в Україну на розробку корисних копалень і інші якісь інвестиційні проекти. Тому що сьогодні бюрократія в цих питаннях і якась неаргументованість, вона практично заважає Україні залучати додаткові кошти в свою економіку. Ну і для мене є опосередковані такі ознаки, коли така контора, як "Держкадастр", каже, що вона проти цього законопроекту, то я тоді стою двома руками "за". Тобто нам треба чітко і ясно визначити, що шановні колеги, нам з цією проблемою треба щось робити. Нам необхідно сьогодні: перше - захистити українські ліси; а друге - щоб ми не нашкодили і щоб ми не зменшили інвестиційну привабливість України. Саме тому, подивіться уважно висновок Головного науково-експертного управління. Цей законопроект, на відміну від попереднього, він може бути прийнятий в першому читанні, доопрацьований на друге читання, і дати користь взагалі-то і для лісів України, і для громадян України, і для інвесторів України. Тому я пропонував би, і наша фракція "Політичної платформи – За життя" буде голосувати за цей законопроект. Він має сьогодні всі потенційні можливості бути доопрацьований на другому читанні і бути позитивним і корисним для України. Дякую.
Добре. Дякую. Ще хвилину з мотивів - представнику міністерства. Рябчин Олексій Михайлович. І переходимо до голосування. Запросіть, будь ласка, народних депутатів.
Міністерство підтримує встановлення додаткових гарантій збереження лісів України як національного багатства нашої держави, однак до законопроекту має декілька зауважень. Ми підтримуємо зауваження ГНЕУ. Також пропонуємо при подальшому розгляді законопроекту слова "створення міських парків, будівництво дошкільних навчальних закладів, майданчиків відпочинку, стадіонів та кладовищ" виключити, оскільки такі об’єкти інфраструктурних населених пунктів виділяються під час складання генеральних планів населених пунктів і не мають створюватись за рахунок лісів, які в той же час є складовою частиною озеленення населених пунктів. Друге. У змінах до частини другої статті 57 Лісового кодексу України пропонуємо виключити слова "за результатами оцінки впливу на довкілля", оскільки це суперечить Закону України про ОВД, відповідно до другої та третьої частини статті 3 Закону України про ОВД визначено перелік сфер діяльності, що підлягають проведенню оцінки впливу на довкілля. Однак проведення оцінки впливу на довкілля не передбачено для здійснення такої планової діяльності, як зміна цільового призначення земельних лісових ділянок. Тому одностайні з рішенням екологічного комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення додаткових гарантій збереження лісів (реєстраційний номер 2173). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:19]] За-286 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо введення заборони на суцільну вирубку ялицево-букових лісів на гірських схилах Карпатського регіону (реєстраційний номер 0873). Це друге читання. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Овчинниковій Юлії Юріївні.
Шановні колеги, на ваш розгляд пропонується перехідний законопроект, який розглядається в другому читанні. Метою цього проекту є вдосконалення заходів щодо охорони ялицево-букових лісів на гірських схилах Карпатського регіону від суцільного вирубування, як з підприємницькими, так і оздоровчими цілями, де чітко зазначено, що суцільні рубки саме ялицево-букових лісів і якраз цілі з яким проводяться вони. Пропонуються зміни до двох законів України - це про Природо-заповідний фонд та мораторій на проведення суцільних рубок на гірських схилах ялицево-букових лісах Карпатського регіону. Отже, комітет доопрацював до другого читання законопроект з врахуванням зауважень. При підготовці до другого читання до законопроекту надійшло 25 пропозицій та поправок народних депутатів України. З них 16 враховано, в тому числі частково 4, редакційно 4 і 2 відхилено. Комітет пропонує Верховній Раді проект Закону (реєстраційний номер 0873) прийняти в другому читанні та в цілому як закон з техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду правок. Правка номер 23, народний депутат Луценко. Немає. Правка номер 25, теж немає, народний депутат Луценко.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, всі правки інші були враховані. Прошу підготуватись до голосування. Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо введення заборони на суцільну вирубку ялицево-букових лісів на гірських схилах Карпатського регіону (реєстраційний номер 0873). Готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[13:20:16]] За-301 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 217, "Опозиційна платформа – За життя" – 18, "Європейська солідарність" – 17, "Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 7, "Голос" – 17, позафракційні – 10. Дякую. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Але прохання не розходитись, тому що тут всі правки враховані. Вам запропонований проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві вибори" щодо врегулювання процедури ухвалення рішення партії про участь її місцевих організацій у відповідних місцевих виборах (реєстраційний номер 0939). Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Загоруйко Аліні Леонідівні.
Дякую. Шановний пане Голово, народні депутати, присутні! За дорученням Верховної Ради України Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув 16 жовтня 2019 року на своєму засіданні пропозиції, які надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві вибори" щодо врегулювання процедури ухвалення рішення партії про участь її місцевих організацій у відповідних місцевих виборах (реєстраційний номер 0939), поданий народним депутатом України восьмого скликання Сергієм Соболєвим та іншими і прийнятого Верховною Радою України восьмого скликання в першому читанні за основу ще 7 листопада 2017 року. До розгляду законопроекту в другому читанні від двох народних депутатів України подано дві пропозиції, які комітет пропонує врахувати. Запропонована комітетом остаточна редакція законопроекту передбачає, що, окрім вищого керівного органу політичної партії, рішення про участь місцевих організацій партій у позачергових, повторних, проміжних, додаткових, перших місцевих виборах, тобто всіх їх видах, окрім чергових, може прийнятий інший керівний орган партії. Насправді це значно спростить реалізацію політичними партіями їхнього конституційного права на участь у місцевих виборах, яке на сьогодні поставлено у виключну залежність від складного і витратного механізму проведення з’їздів, конференцій цих партій. Також з метою врахування специфіки внутрішньо-організаційних структур різних політичних партій, пропонується надати їхнім обласним або республіканським, в Автономній Республіці Крим організаціям, у структурі яких відсутні районні, міські, районні в місті, місцеві партійні організації, ухвалити рішення про висунення відповідних виборчих списків замість таких організацій. За наслідками всебічного обговорення даного питання комітет ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві вибори" щодо врегулювання процедури ухвалення рішення партії про участь її місцевих організацій у відповідних місцевих виборах за результатами розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. Крім того, вважаю за необхідне звернути вашу увагу, що даний законопроект не носить вибіркового характеру і рівною мірою стосується усіх без винятку партій. Фактично даний законопроект спрощує життя всім політичним партіям і розблоковує їх участь в окремих видах місцевих виборів. У разі прийняття законопроекту в другому читанні та в цілому комітет пропонує Верховній Раді України доручити комітету при підготовці відповідного закону на підпис Голові Верховної Ради України.
10 секунд давайте завершити, будь ласка.
здійснити його техніко-юридичне доопрацювання спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Колеги, я прошу підтримати пропозиції комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, всі правки були враховані. Переходимо до голосування, прошу підготуватися до голосування. Ставлю на головування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеві вибори" щодо врегулювання процедури ухвалення рішення партії про участь її місцевих організацій у відповідних місцевих виборах (реєстраційний номер 0939). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:25:17]] За-297 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про перейменування міста Переяслав-Хмельницький Київської області. Пропонується розглянути його. [[Шум у залі]] Щось дуже веселе, мабуть, там відбувається. Пропонується розглянути цю постанову за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:26:05]] За-252 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Безгіну Віталію Юрійовичу.
Доброго дня, шановні колеги. у нас пакет з п’яти перейменувань. Перше з них стосується міста Переяслав-Хмельницький. До нас звернулася Київська обласна рада з поданням про перейменуванням міста Переяслав-Хмельницький Київського області на місто Переяслав. Перейменування міста Переяслав-Хмельницький ініційовано міською радою з метою повернення місту історичної назви Переяслава. Дана ініціатива підтримана територіальною громадою на громадських слуханнях, погоджена відповідно до законодавства Переяслав-Хмельницькою міською та Київською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді згідно з пунктом 29 частиною першою статті 85 Конституції України перейменувати місто Переяслав-Хмельницький Київського області на місто Переяслав, прийнявши в цілому відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги! [[Шум у залі]] Обговорення? Запишіться від фракцій: два – за, два – проти, хто бажає виступити. Микито Руслановичу, може. Ви наполягаєте на виступі? Ні. Загородній Юрій Іванович? Нестор Іванович, з місця. З місця, Нестор Іванович. Ми ж не будемо зганяти доповідача.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, я і представники нашої фракції завжди виходили з принципу того, що саме місцева громада і її представники - місцеві органи влади мають визначати, як має називатись місто, в якому вони проживають. Але, мабуть, не в цьому випадку. Ми поцікавились, хто зараз складає більшість у відповідній раді. Це "Народний фронт" і "Блок Петра Порошенка". Я вважаю, що питання ініціювання перейменування має вже визначити наступна місцева рада, а не збанкрутіла і представники збанкрутілих партій. І якщо сьогодні у попередников є бажання зректися Хмельницького, то завтра Грушевський, потім Кравчук і так далі. Я вважаю, що ми зараз маємо утриматись від цього голосування, а після проведення місцевих виборів дати можливість вже новообраній місцевій раді визначитись, як їм називатись, і, безумовно, підтримати. А сьогодні це більше виглядає як спекуляція. І, знаєте, "догнать на посошок". Тому я звертаюсь до вас зараз утриматися від голосування. Формально я розумію, що комітет прийняв рішення, яке не міг не прийняти, але все-таки відповідальність буде на нас. А, і я згадав, про Карфаген, я ж обіцяв. А Порошенко в этом зале, среди нас. Дякую за увагу.
Дякую. Наполягаєте? Ви наполягаєте, Нікіта Русланович? Може, не треба? Не наполягаєте? Дякую. Шановні колеги, переходимо до. Ні, тоді всі зараз. Ні, давайте так, ну. Голосуємо. Ні, почекайте. Голосуємо, колеги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування міста Переяслав-Хмельницький Київської області (реєстраційний номер 2175). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:30:43]] За-267 Рішення прийнято. Покажіть по фракціям. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Тут теж будуть постанови про перейменування. Прохання не розходитись. Вам запропонований проект Постанови про перейменування села Островки Маневицького району Волинської області (реєстраційний номер 2176). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Шановні колеги, трошки тихіше в залі, будь ласка. [[13:31:26]] За-253 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Безгіну Віталію Юрійовичу.
Шановні колеги, до нас звернулась Волинська обласна рада з поданням про перейменування села Островки Маневицького району Волинської області на село Острови. Перейменування села ініційовано його жителями у зв’язку з необхідністю усунення розбіжностей у вживанні назви цього населеного пункту. Питання про перейменування села Островки підтримано територіальною громадою на загальних зборах громадян, погоджено відповідно до законодавства Рудниківською сільською, Маневицькою районною та Волинською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України перейменувати село Островки Волинської області на село Острови, прийнявши в цілому відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Дякую. Чи необхідно обговорення? Ні. Тоді переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Островки Маневицького району Волинської області (реєстрацій номер 2176). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:32:59]] За-288 Рішення прийнято. Наступне питання. Проект Постанови про перейменування села Рачки Немирівського району Вінницької області. Рачки, вибачте. Тут немає наголосу, тому. Переходимо до розгляду питання. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:58]] За-249 Дякую. За – 249. Я розумію, що Власенко пропонував за повною. Я думаю, що окремо можна буде провести для народного депутата Власенка. І Шуфрич наполягає за повною процедурою. У вас є колега, я думаю, що можна буде продовжити засідання. Скажіть, будь ласка, комітет доповідає? І ми можемо переходити до голосування. Комітет, позиція. З обговоренням обов’язково?
До нас звернулась Вінницька облрада з питання перейменування села Рачки Немирівського району Вінницької області на село Подільське. Дане перейменування ініційоване місцевими жителями. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України перейменувати село Рачки Немирівського району Вінницької області на село Подільське, прийнявши в цілому відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Я пропоную переходити до голосування. Нестор Іванович Шуфрич наполягає на обговоренні. Я думаю, що дві хвилини дамо - і переходимо до голосування. Шуфрич Нестор Іванович з приводу перейменування села Рачки.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, це якраз класичний випадок попереднього турбореактивного режиму декомунізації. Не запитавши жителів цього славетного вже і відомого вже на всю Україну населеного пункту Рачки, а це було Кірово, але так спішили перейменувати, що не запитали людей. Тому я хочу звернути вашу увагу на те, що подібні рішення мають базуватися на баченні місцевих жителів, і тоді у нас не буде таких казусів, що на протязі близько двох років два рази ми будемо перейменовувати населені пункти. Я хотів би, щоб все ж таки у нас завжди була повага до людей, які проживають на відповідних територіях. Крім того, я хочу привести ще один цікавий приклад. Ми маємо інформацію жителів населеного пункту Рівненської області, вибачте, Вінницької області, Комсомольська, який перейменували на Махнівку. Ну я як Нестор Іванович, безумовно, не можу бути проти такого перейменування, але цікаво би було дізнатись, люди "за" чи "проти". А це перейменування зараз треба підтримати. Але в наступному не допускати такої зневаги до жителів населених пунктів. Дякую.
Артур Володимирович, хвилину з мотивів. Герасимов. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановні українці, фракція політичної партії "Європейська солідарність" буде підтримувати це своїм голосуванням. Але, на щоб я хотів зробити наголос, про що не згадали колеги, які тільки що виступали. Громада цього населеного пункту повністю підтримує декомунізацію, яка була проведена в країні. І хотів би сказати, що ми завжди підтримували і будемо підтримувати таке рішення. Тому що саме громада є відправною точкою прийняття таких рішень. І без ухвалення громадою, без ухвалення в районі, без ухвалення в області, такі рішення до Верховної Ради не доходять. Тому декомунізація - це був надважливий процес. І ми маємо його тільки продовжувати. Дякую.
Дякую. Я дуже радий, що деякі народні депутати змогли поспілкуватися зі всіма мешканцями цього населеного пункту та зібрати повністю достовірну інформацію щодо їх позиції. І це, правда, дуже позитивно. Можемо переходимо до голосування? Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Рачки Немирівського району Вінницької області (реєстраційний номер 2177). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:41]] За-300 Конституційна більшість. Я вітаю. Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання: проект Постанови про перейменування села Бірки Сокальського району Львівської області (реєстраційний номер 2310). Доповідає Безгін Віталій Юрійович.
Львівська обласна рада звернулася до Верховної Ради з поданням про перейменування села Бірки Сокальського району Львівської області на село Борок. Питання перейменування села Бірки Сокальського району підтримано територіальною громадою на загальних зборах громадян, погоджено відповідно до законодавства, розглянуто та схвалено Тартаківською сільською, Сокальською районною та Львівською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвали висновок рекомендувати Верховній Раді України, згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України перейменувати село Бірки Сокальського району Львівської області на село Борок, прийнявши в цілому відповідний проект постанови. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є бажаючі виступити? З мотивів. Так? Бондар Михайло Леонтійович, хвилина з мотивів.
Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Я є мешканцем якраз Сокальського району, і до бабусі я весь час проїжджав повз цей населений пункт. І я скажу, що мешканці весь час називали це село Боров, а не Бірки. Тому прошу колег підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Переходимо до голосування, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Бірки Сокалівського району Львівської області (реєстраційний номер 2310). Сокальського району. У мене тоді прохання до комітету: в майбутньому, коли ви готуєте подання, ставити наголос на назвах населених пунктів. Дякую. Переходимо до голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:06]] За-293 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання, вам запропонований проект Постанови про перейменування села Мазарня-Каранська Кам’янка-Бузького району Львівської області. Ще раз наголошую, прохання до комітету, щоб ми не ображали людей, щоб ніхто не ображався, що ми якось не так називаємо населений пункт, ставити наголоси (реєстраційний номер 2311). Доповідає Безгін Віталій Юрійович.
До нас звернулася Львівська обласна рада з подання про перейменування села Мазарня-Каранська Кам’янка-Бузького району Львівської області на село Мазярня-Каранська. Перейменування села ініційовано його жителями у зв’язку з необхідністю повернення історичної назви та усунення розбіжності у вживанні назви цього населеного пункту на місцевому рівні та відповідно до офіційного обліку. Питання перейменування підтримано територіальною громадою на загальних зборах, погоджено відповідно до законодавства, розглянуто і схвалено відповідною сільською, районною та Львівською обласною радами. За результатами розгляду питання комітет ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді України згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України перейменувати село Мазарня-Каранська Кам’янка-Бузького району Львівської області на село Мазярня-Каранська, прийнявши в цілому відповідний проект постанови просимо підтримати.
Дякую. Давайте без обговорення, якщо ви не наполягаєте. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про перейменування села Мазарня-Каранська Кам’янка-Бузького району Львівської області, (реєстраційний номер 2311). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:43:08]] За-287 Рішення прийнято. Шановні колеги, одне оголошення.
Шановні колеги, є оголошення. Установчі збори щодо утворення депутатської групи дружби зі Швейцарією, зі Швейцарською Конфедерацією відбудуться о 14 годині в кулуарах третього поверху.
Дякую. Шановні колеги, я вас вітаю, порядок денний нашого ранкового засідання вичерпаний. Тому оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Всім дякую. Нагадую, що завтра ми розпочинаємо нашу роботу о 10-й ранку.