Доброго ранку, шановні народні депутати! Запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:38]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 418 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження народного депутата України Бондика Валерія Анатолійовича. Йому виповнилося 45 років, давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо йому довгих років плідного життя при гарному здоров’ї. [[О п л е с к и]] Дозвольте вам надати інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 31 березня 2009 року. Розглянуто 21 питання порядку денного, за результатами розгляду прийнято три закони та одна постанова, сім законопроектів прийнято за основу. Два законопроекти направлені на повторне перше читання. Дев’ять законопроектів відхилено. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту, у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів України з внесенням пропозицій і оголошенням заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи, відбувається запис. Прошу вивести на табло прізвище народних депутатів, що записалися на виступи. Народний депутат Марущенко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Мікрофон колеги Марущенко.
Я прошу передати слово Стретовичу Володимиру Миколайовичу.
Володимир Стретович, будь ласка.
Доброго ранку шановні колеги, доброго ранку шановні виборці, дозвольте виголосити заяву Християнсько-демократичного союзу щодо спроб поновлення у засобах масової інформації реклами алкоголю та тютюну. Партія християнсько-демократичний союз підтримує заборону реклами алкоголю та тютюну в засобах масової інформації з 1 січня 2009 року. Така заборона стала перемогою здорових сил суспільства, що дбає за його майбутнє у багаторічній боротьбі з лобістами алкогольного та тютюнового бізнесу. Також це стало ще одним реальним кроком, що засвідчив нашу відданість загальнолюдським та європейським цінностям, адже Україна до недавно залишалася однією з небагатьох європейських країн, що дозволяють вільну рекламу алкоголю та тютюну. Внесення законопроекту щодо повернення такої реклами, свідчить про те, що для його авторів мало важить інтереси суспільства, його моральність і майбутнє, здоров’я підлітків і молоді. Не можна погодитися з тим, що поновлення такої реклами є єдиним засобом фінансової підтримки державних телеканалів. Вочевидь, що держава, яка дбає про своє майбутнє, здатна знайти кошти на свої засоби масової інформації і без реклами того, що це саме майбутнє впевнено знищує. Телебачення має пропагувати, в першу чергу, здоровий спосіб життя, фізкультурний рух, культурний відпочинок, а не нічні тусовки в порах алкоголю та хмарах диму. Наша держава та її політики до яких належать сьогодні і присутні в цій залі, повинні дбати про здоров’я нації, про подолання демографічної кризи, яка може в перспективі бути страшнішою, ніж криза економічна. Тому ми заявляємо про своє обурення такими законодавчими ініціативами, закликаємо усіх однодумців, для яких здоров’я і майбутнє наших дітей є високими цінностями до єднання, а своїх колег по парламенту до недопущення поновлення у ЗМІ реклами алкоголю та тютюну. Збережемо здоров’я нації, збережемо майбутнє України! Партія Християнсько-демократичний союз. Дякую.
Народний депутат Шмідт передає право на виступ Терещук Сергію Миколайовичу, будь ласка.
Сергій Терещук фракція "Блок Литвина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! За дорученням колег депутатів фракції "Блок Литвина" я хочу привернути вашу увагу до досить серйозних проблем, які сьогодні є в агропромисловому комплексі, які сьогодні є на селі. Селяни з розумінням поставились до проблем, які пов’язані із фінансово-економічною кризою. Зрозуміло, що спочатку потрібно підтримати промислові підприємства, потрібно підтримати будівельну галузь, потрібно підтримати банки, банківську систему. Сподівалися, що черга дійде і до селян. Всі добре знають народну мудрість, що „весняний день рік годує”. Але сталося, дуже шкода, не так як гадалося. Такої складної, я без перебільшення це кажу, ситуації в агропромисловому комплексі, як нині, не було. Це пов’язано з тим, що за безцінь віддали минулорічний врожай, це пов’язано з тим, що сьогодні неможливо взяти кредит в банку, заставляють пролонгувати, не пролонгувати, а повернути існуючі кредити, а кредитів сьогодні село має близько 30 мільярдів. Єдиним таким дієвим інструментом, який був створений за останні роки урядом, це був Аграрний фонд. Аграрний фонд добре спрацював восени, аграрний фонд почав працювати весною, заключаючи форвардні контракти. Селяни сподівалися, що через Аграрний фонд прийдуть кошти для того, щоб зробити весняну посівну кампанію. Але чомусь останні два тижні, попри те, що постійно на екранах Юлія Володимирівна закликає скористатися Аграрним фондом, аграрний фонд не фінансує форвардні контракти. Сотні господарств оформили документи, понесли витрати. Сьогодні вимушені звертатися до суду, щоб з ними розрахувалися. Мало того, вчора на комітеті ми відхилили законопроект, який передбачає, що аграрний фонд буде купувати і добрива, і засоби захисту, і пальне. Аграрний фонд, це фінансовий інструмент держави. Ми відхилили цей законопроект. Тому я звертаюся до пані Тимошенко з тим, щоб все-таки повернули у нормальне русло роботу аграрного фонду. Хочу привернути увагу до буряківничої галузі. Хіба це не злочин, що на сайті Міністерства економіки появилася інформація, що з другого квітня реєструють заяви на закупівлю цукру з цукрової тростини. Сьогодні селяни у пошуках що сіяти, як сіяти, хто після цього буде сіяти, коли Міністерство економіки робить злочин для сільського господарства. Крім того, я скажу, що не має право Міністерство економіки це робити, не погодивши з асоціацією „Укрцукор” і Міністерством аграрної політики. Проблеми у молочному скотарстві. Мало того, що сьогодні морозива у нас немає, яке було б з молоком. Сьогодні ми завозимо м’ясо, завозимо молочні продукти. Кричать сьогодні селяни, Рівненщина, Черкащина, Київщина, ціна на молоко нижче однієї гривні. Я розумію, що є ринкові відносини, не можна заставити купувати по дорожчих цінах, але в держави є інструмент, Закон про молоко і молочні продукти дає можливість підтримати ціну на молоко, тому що для селян це єдиний спосіб отримати хоч якусь копійку на селі, де немає робочих місць, де величезні проблеми. Дякую за увагу.
Народний депутат Алексєєв передає право на виступ колезі Кілінкарову, фракція комуністів.
Уважаемые народные депутаты, четвертого апреля агрессивный блок НАТО будет праздновать свое шестидесятилетие. Правящие круги и входящие в него государств, используя находящуюся в их распоряжении пропагандистскую машину лжи, изображают НАТО гарантом мира и оплотом демократии. Им вторят украинские власти во главе с Виктором Ющенко, националисты всех мастей и компрадорская буржуазия, которые брызжут слюной, доказывая, что вступление нашей Родины в этот военно-политический блок принесет ей безопасность, свободу и высокие стандарты жизни людей. Все эти утверждения также далеки от действительности как лицемерные предвыборные рекламные ролики буржуазных партий от их истинных целей. Правда, во-первых, заключается в том, что НАТО не является системой коллективной международной безопасности. Оно было задумано и реализовано милитаристами США как орудие холодно войны против Советского Союза, а после ликвидации Варшавского договора и прекращения существования СССР чья мощь не позволяла американскому империализму безнаказанно поливать землю кровью ради установления своего мирового господства, Североатлантический альянс превратился в инструмент войны. Об этом известил мир зловещий свист американских бомб, сыпавшихся на головы женщин, детей и стариков в Югославии. Прикрываясь демагогическими заявлениями о борьбе против международного терроризма натовцы залили кровью Афганистан и Ирак, человеческие страдания, смерть стали для них стандартных инструментом внешней политики. Недаром Соединенных Штаты Америки, признанный главарь альянс открыто поддержали президента Грузии Саакашвили массового убийцу, организовавшего геноцид в Южной Осетии. Сегодня все международное сообщество верить, что НАТО – это мировой жандарм силой насаждающий на планете американский новый порядок, входящие в него государства не способны даже исключить межусобных конфликтов, вспомним противостояние между Турцией и Грецией по вопросу о Кипре. Во-вторых. Не подлежит сомнению, что НАТО не имеет никакого отношения к свободе демократии и утверждению прав человека. Неужели эти ценности отстаивали турецкие каратели, убивавшие людей, только за то, что те считают себя курдами или американские надзиратели, подвергавшие зверским пыткам узников иракских тюрем. Да, если бы слово «демократия» хоть что-нибудь значило бы для официального Брюсселя, там без рассмотрения выбросили бы в мусорную корзину пресловутую заявку Виктора Ющенка, Тимошенко и Яценюка в приеме в альянс Украины, поскольку прекрасно знают, что подавляющее большинство нашего народа этого не хочет. Коммунистическая партия Украины все годы независимости последовательно и непримиримо выступает против втягивания нашей страны в Североатлантический альянс. Мы будем продолжать эту священную борьбу до тех, пока над Родиной весит угроза иноземного порабощения и обязательно победим, потому что вместе с нами народ, который никогда не склонит голову перед оккупантами и их.
Завершуйте, будь ласка. Завершуйте. Валентин Зубов, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Валентин Зубов, фракция «Блока Юлии Тимошенко». Прошу передать слово Кириленко Ивану Григорьевичу.
Іван Кириленко, фракція БЮТ.
Шановні виборці, шановний Голово, шановні колеги! Минулий тиждень приніс нам немало хвилювань. І одне з них полягало у наступному. Наші колеги, які зліва у залі, вирішили під лозунгом „Вставай страна огромная!” підняти мільйони людей. Ми хвилювалися, бо ми знали, що колеги не зовсім не зручно почувають себе в опозиції, не знають, як це робити, їм це важко і незручно. Як це все вийшло у них, ми всі бачили. Не вдалося. Бо, мабуть, не правильний був вибраний головний лозунг: „Долой цю владу і давай нову!”. Народ прийшов, подивився і зрозумів, що а нова то влада іще не забута стара. І, шановні колеги, і у вас були помилки і навіть хохми. І народ пам’ятає, як і бичовками рельси зв’язували, а потім перекидалися, і пам’ятають, як усім миром, шляпами, папахами, „мерседесами” і боїнгами тушили три сосни на півдні. І пам’ятають, як ви з помпою зустрічали туркменську опозицію, вибачте, і ледве без газу не залишили Україну на багато років вперед. Все це було. Тому, шановні друзі, помилка відбулася. Не робіть наступну помилку, бо збираєтесь з завтрашнього дня блокувати трибуну Верховної Ради. Для чого? Навіть підлітки розуміють те, що цього робити не можна у такий стан. Працювати треба. І лозунг знову надуманий: „Даешь антикризову програму!”. Шановні колеги, відповідаю вам, якщо ви не знаєте, то секретаріати ваші то знають: антикризова програма 23 грудня у Верховній Раді подана урядом, зареєстрована, спрямована у комітети. Ось вона. Кожний депутат знає. Будь ласка, жодний комітет, який очолює опозицію, її не розглянув, на превеликий жаль. Уряд готовий її презентувати будь-якої миті. Розглядайте, давайте, вона не досконала, будь ласка, для того і обговорення, для того і дискусія. Не робіть цих помилок! У залі говорите за антикризовий пакет законів. 40 законів уряд вніс, 24 прийнято, нагадую вам, і по аграрному комплексу прийняті закони; ви просили за хіміків – прийняли по хімії; захистили машинобудівників – 13 відсотків мито зберегли; енергетиків підтримали, будівельників, інші галузі. Вимагаєте зміни до бюджету, так щоб прийняти зміни до бюджету, його треба наповнити. І ми вчора прийняли закони, які наповнюють доходну частину бюджету. Інколи вас важко, колеги, зрозуміти. То ви нас восени обнімали, дякували за те, що, братці, спасибі, що спасли парламент і нас разом з парламентом; то вас щось налякало, ви побігли на вулицю, де багато банків, то потім помчалися з переляку у Білокам’яну. Колеги, трошки виглядить це все несолідно. Ми вас просимо. Колись наш колега говорив: „Нам шашечки или єхать?” – Так ми говорим: „Єхать, працювати”. А шашечки – це пісочниця, пісочніца – це на Канари. Можете поїхати відпочити і приїжджайте сюда на президентські вибори. Все буде нормально, не переживайте. Давайте сьогодні поставимо до порядку денного постанови про президентські вибори і знімемо це питання. Я бажаю вам, як казав теж класик: „Нехай проблеми та незгоди не роблять вам в душі погоди”.
Дякую. Народний депутат Корж, фракція „Блок Юлії Тимошенко”.
Прошу передати слово Томенко Миколі Володимировичу.
Вчора в цій сесійній залі модно було говорити про три проблеми чи про три біди. Я зрозумів, що перша біда – фінансово-економічна криза, але я переконаний, що вчорашнє голосування, наша робота показала, що біда не криза, а біда – небажання боротися з кризою. Друга біда називалася політична криза. Я прочитав проект Конституції, який запропонував Президент, а це, друзі, президентсько-олігархічна республіка планується створити, то біда не в тому, що є політична криза, біда в тому, що нема бажання вийти з політичної кризи. Але третя ще більша біда, про яку тут не говорилося, – це елементи анархії і безвідповідальності, які все більше і більше проявляються на місцях. І сьогодні спеціальний день, сьогодні 200 років, як народився Микола Васильович Гоголь, і ви знаєте, він був не тільки український романтик, він там і про чортівщину українську писав, так от, я зараз перечитав звернення, які прийшли на Верховну Раду, так виявляється, що у нас в умовах теперішньої анархії чи безвідповідальності дуже багато охочих на цій анархії заробляти. От у нас по регіонах уже почали проводитися такі зібрання, де за гроші чортів і виганяють. От „Комсомольська правда” пише: „В Донецьке изгоняли дьявола и предлагали вступить в антикризисные отношения с Богом за 20 гривен.” У мене виникає питання: а в нас влада не знає, що у нас заборонено проводить масові заходи з застосування гіпнозу, психологічного, психотерапевтичного впливу і так далі? У нас що нема Міністерства охорони, Міністерства внутрішніх справ? У нас що немає Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, яка не може заборонити телеканалу „Київ” показувати такі зібрання з нігерійцем Сандеєм Аделаджею, який розповідає, як дурним українцям треба ходити в церкву, на кладовище і що їм робити? Якщо ми сьогодні це не зупинимо, ми повернемося в ситуацію, яка була колись в Російській імперії часів Распутіна, коли віщуни, колдуни будуть збирати зараз людей і розповідати, що їм робити. Я, до речі, на сайті „Посольства Божого” прочитав, що Сандей Аделаджа консультує всіх керівників Європи, Сполучених Штатів і Ізраїлю. Я написав послу США і Ізраїлю з проханням, щоб вони підтвердили, що дійсно Барак Обама живе з консультацій нашого нігерійця чи прем’єр Ізраїлю послугується цими справами, тому що ми так далеко зайдемо. Якщо ми сьогодні ще залучим ворожбитство на службу української держави, то ми ніколи з цієї кризи не вийдемо. Тому, друзі, я хотів би, щоб ми оформили це, я оформлю як депутатські запити до Міністерства внутрішніх справ, Міністерства охорони здоров’я, Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, і я переконаний, що, звичайно, Гоголь теж не подарунок, він пропагував нечисту силу, але українську. А тепер іноземну нечисту силу пропагують. Тому давайте цього не робити. Дякую.
Народний депутат Комар передає право на виступ Анатолію Кириловичу Кінаху, фракція Партії регіонів.
Шановні народні депутати! Шановні співвітчизники! Фракція партії регіонів, звертаючись до коаліції та уряду з вимогою. Шановні, припиніть постійні декларації і обіцянки. Припиніть введення в цинічну оману весь український народ. Починайте в кінці-кінців казати правду. А правда в тому, що вже півроку економіка України знаходиться в умовах безпрецедентного падіння. 4 квартал 2008 року – падіння мінус 25 відсотків. Січень-лютий – мінус 33 відсотки. Заробітна плата в реальному вимірі знизилася за лютий на 15 відсотків. Безробітних зашкалило за мільйон громадян України, а 2 мільйони працюють в режимі вимушених відпусток і скороченого робочого тижня. Вартість кредитних ресурсів – до 40 відсотків і весь реальний сектор економіки, включая малий і середній бізнес, ізольовані від доступу до кредитних ресурсів. Замість цього – декларації, обіцянки, перекручування ситуації, „ритуальні танці” навколо умов Міжнародного валютного фонду, які не відповідають національним інтересам України, спроба ходити по світу з простягнутою рукою, коли даже дуже виховані і стримані японці, японське посольство вимушене спростувати про якоби домовленість і про виділення мільярдів доларів Україні як фінансова допомога. Ми вимагаємо, припиніть руйнацію економіки України і соціальну сферу життя громадян, життєдіяльність держави в цілому. Хаотичні безсистемні дії, відміна податкового векселю, зростання заборгованості по компенсації ПДВ, заклики не підвищувати фіскальний тиск, цілий пакет законів, який по суті підвищує в рази фіскальний тиск на громадян, на підприємства, акцизи, місцеві податки і збори, нерухомість тощо. Жодна держава в світі не дозволяє в умовах кризи підвищувати фіскальний податковий тиск на своїх громадян і економіку. Дуже вадливо те, що на сьогоднішній день і це зачіпає мільйони громадян України, ми не маємо, по суті, єдина держава в Європі – антикризової програми, а це головне. Тому антикризова програма повинна бути внесена офіційно в парламент, крім обіцянок. Чіткі напрямки оздоровлення фінансово-банківської системи, особливо допомоги мільйонам громадян, які взяли іпотечні кредити; доступ до кредитних ресурсів економіки в цілому. Має принципове значення цільові програми по галузях. Дуже важливо зробити все, щоб захищати національного виробника, не так, як ми робимо це сьогодні. І, безумовно, ми ще раз формуємо нашу жорстку позицію, і ми впевнені, що цю позицію підтримує абсолютна більшість українського народу.
Дайте можливість завершити.
В разі неподання системної антикризової програми, чітких змін, комплексних доповнень до Державного бюджету, дій, які стосуються подолання кризи, ми будемо займати жорстку позицію, вплоть до блокування роботи парламенту. І звертаємося з цим закликом до всього українського народу. Не можете вирішувати проблеми подолання кризи – відійдіть в сторону, не робіть заручником весь український народ. Дякую.
Дякую. Трегубов передає право на виступ Святославу Олійнику. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни! Кожний народний депутат, який не втратив зв’язок зі своїми виборцями, дуже добре знає, як важко зараз відбуваються зустріч із людьми. Люди висловлюють весь біль і тягар своїх життєвих проблем, і депутату доводиться вислуховувати за всіх: і за Президента, і за уряд, і за губернатора, і за мера. Тим не менше, а, можливо, і більше, в такі часи стає значення такого спілкування. Зараз, можливо, як ніколи можна виявити і підняти гострі проблеми та знайти шлях їхнього вирішення. За результатами роботи в Дніпропетровській області я виявив одразу два диких експерименти, які проводяться над людьми. Дніпропетровською обласною державною адміністрацією організовано і втілюється в життя програма масового здирництва, яка цинічно називається: „Подаруй вікно школі”. Це яскравий приклад, як будь-яку гарну ідею можна довести до абсурду і перетворити на проблему. Мова йде про заміну вікон у всіх навчальних закладах області з дерев’яних на метало-пластикові, але не за рахунок держави, а за рахунок вчителів і батьків. Це фактично означає, що кожний шкільний вчитель повинен віддати майже всю свою і так мізерну зарплату на встановлення половини вікна у своєму класі. О це, колеги, у мене графік надходження подарунків до 1 червня - 30 відсотків, до 1 вересня – 50 відсотків, до 1 – грудня – 75 відсотків подарунків. А наступний аркуш – це зобов’язання губернатора притягнути до дисциплінарної відповідальності тих вчителів, які не виконали графік подарунків до школи. Ще один цікавий експеримент, який проводиться в Дніпропетровську - це руйнація дніпропетровської міліції. Тільки перші 1,5 місяці роботи нового начальника УВС Науменка вже призвели до росту насильницьких злочинів проти особи. Це означає, що за подібні експерименти в решті прості люди розплачуються своїм життям і здоров’ям. Ріст злочинності, безумовно, став наслідком специфічної кадрової політики. За перший місяць роботи нової міліцейської „метли” під різними підставами було звільнено, або переведено близько 15 осіб керівного складу міліції різного рівня. А для того, щоб зняти з посади начальника ОБОЗу прийшлося більш ніж на 3 тижні, фактично, паралізувати роботу цього підрозділу численними перевірками і тестуваннями, результати яких врешті було сфальсифіковано. Ще одна жертва нової міліцейської політики – начальник ДАІ Криворізького району, який опинився за гратами за перешкоджання проведенню прокурорської перевірки, пов’язаної з незаконними операціями з металобрухтом. Отже, стає цілком зрозумілою справжня спрямованість роботи нового керівництва міліції. Як виявилося, за протиправними діями головного дніпропетровського міліціонера стоїть особисто міністр внутрішніх справ Юрій Луценко. Свого часу я вже був ініціатором звіту міністра Цушка саме за масові кадрові чистки в МВС. Я хочу повідомити, що група дніпропетровських депутатів сьогодні ініціюватиме звіт у парламенті міністра внутрішніх справ Юрія Луценка щодо кадрових чисток в органах внутрішніх справ. І мешканцям Дніпропетровської області я хочу сказати, що ми здатні об’єднати свої зусилля для зняття проблем області. І хочу вас заспокоїти, ми все одно не допустимо цю вакханалію. Дякую.
Олесь Доній передає право на виступ В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги, шановні виборці, я зобов’язаний сказати, що депутатська група „За Україну” ніколи не робить поділу у своєму голосуванні в залежності від того, хто вніс законопроект. Для нас однаково важливо, коли законопроект внесли Президент України, уряд України, коаліція чи опозиція. Якщо цей законопроект в інтересах українського народу, ми завжди даємо голоси на підтримку таких рішень. Якщо це якась „отсебятіна”, якщо це лобістські речі, ми ніколи не голосуємо. Тому ми відкидаємо всі вчорашні закиди, що не проголосовані ті законопроекти, які вніс уряд. Я нагадую, що завдяки нашій принциповій позиції вчора пройшли два законопроекти по збільшенню акцизів на тютюн і на спиртне, які дадуть додаткових доходів уряду у розміні близько п’яти міяльярдів гривень. Разом з тим, ми нікому ніколи не обіцяли, в тому числі і Прем’єр-міністру Тимошенко того, що ми будемо голосувати законопроекти, які прямо і навідлуп б’ють по малому бізнесу, ми не обіцяли коаліції і Прем’єр-міністру, що ми погодимося на те, щоб втричі збільшити навантаження на малий бізнес, який поки що, дякувати Богові, забезпечує роботою себе сам, ще й забезпечує найманих працівників, які з ними працюють. Ми здивовані тим, що замість того, щоб піти на пропозиції, які внесла депутатська група „За Україну”, уряд вчора вніс пенсійний законопроект, який уже не передбачав обмеження верхньої межі пенсій для чиновників, суддів, прокурорів і інших пенсіонерів, які отримують пенсію в десятки разів більшу, ніж пересічний пенсіонер в Україні. Такі підходи ми ніколи нікому не обіцяли підтримувати, і не будемо їх підтримувати і надалі, хто б нас про це не просив. Ми вважаємо, що зараз понад усе, якщо говорити про зміни до бюджету, уряд повинен підійти до цього питання комплексно, не латати якісь точечні дірки, а понад усе взятися за програму боротьби з безробіттям, тому що якщо уряд і коаліція бояться якихось погроз з боку опозиції про соціальний вибух, то уряд повинен знати, що соціальний вибух можуть організувати не політики, і тим більше, не політики за гроші, а може організувати сам народ, який втратить роботу. Тому якщо будуть внесені зміни до бюджету, які передбачатимуть центральне фінансування із бюджету громадських робіт і які передбачатимуть фінансування неповної зайнятості, а зараз люди, особливо на Півдні і на Сході потерпають саме від цього, то ніякого соціального вибуху не буде. От цим я пропоную зайнятися уряду. А парламент я прошу, щоб у порядок денний були внесені наші законопроекти: 3668 – мораторій на податкові перевірки малого бізнесу і 4201 – мораторій на підвищення податків окрім акцизів. Прошу вас про це.
Сергій Соболєв, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановний Голова Верховної Ради, шановні колеги! Судячи по тому, як активно почали виправдовуватися наші колеги, які провалили фактично вчора пенсійне законодавство, стає зрозумілим, що це була пряма вказівка і команда валити такі необхідні для наших пенсіонерів закони. Я хотів би нагадати, що вони завалили законопроект, який не лише давав можливість сезонним працівникам накінець-то отримувати пенсії, сплачувати внески в Пенсійний фонд, що вони завалили не лише ті два мільйони наших громадян, які на єдиному податку працюють і які не мають можливості отримувати достойну пенсію, що вони завалили не лише тих сім мільйонів наших громадян, які працюють за кордоном і до цього часу не мають права отримувати пенсію. А вони фактично і завалили ключовий законопроект, який давав можливість перерахувати пенсії тим, хто уже є на пенсії, по коефіцієнту не один, як зараз є, а 1,35. Тому я вважаю, що той цинізм учорашнього голосування – це зайве підтвердження, що ці, так звані, акції протесту направлені на одне – викликати незадоволення різних верств населення, включаючи пенсіонерів, нібито бездіяльністю парламенту. То я звертаюся до тих народних депутатів, які вчора не проголосували на ці важливі законопроекти, а сьогодні пробують виправдовуватися перед сесійною залою, нібито вони це робили із благих намірів стосовно пенсіонерів. Тепер підіть і поясніть людям, чому наші пенсіонери не можуть отримувати достойну пенсію, виходячи із тих пенсійних внесків, які вони будуть сплачувати. Я вже не кажу про провалений законопроект, який стосувався внесення змін і доповнень до бюджету. Ми розуміємо чудово, що для вас підняття тарифів для населення по платежах комунальних у зв’язку з підняттям ціни на газ, це є ключове питання, яке може викликати вибух у населення. Саме тому ви не проголосували за те, щоб безпосередньо цільові кошти направити „Нафтогазу України” і припинити раз і назавжди спекуляції навколо можливості підняття тарифів на комунальні платежі і ціни на газ. Це було прямо зроблено для того, щоб завалити цей унікальний проект, який давав можливість по цьому року ні на копійку не піднімати тарифи на газ. І останнє. Не дарма всі акції сплановані на завтра, бо завтра фактично є останній день, коли парламент може прийняти і ухвалити рішення стосовно призначення дати виборів. Саме тому наша фракція наполягає вже сьогодні проголосувати за рішення призначити дату виборів Президента, щоб ми потім не сподівалися, що фракція Партії регіонів підіграє Секретаріату Президента, щоб скасувати взагалі вибори Президента, як того вимагає Конституція. Дякую.
Дякую. Народний депутат, так, будь ласка.
Уважаемые коллеги! У меня есть три хорошие новости для вас. У нас не часто звучат хорошие новости: у правительства есть антикризисная программа, МВФ дал Украине транш и кризис в Украине остановлен. Вот я вижу на лицах своих коллег улыбку. Правильно, это первоапрельская шутка, поэтому пожалуйста не верьте в нее. Улыбаться можно и нужно, потому что можно только с улыбкой воспринимать тот факт, что в Украине до сих пор нет пересмотренного бюджета и мы живем абсолютно на нереальных цифрах. Можно с улыбкой воспринимать тот факт, что вопреки отсутствия антикризисной программы Тимошенко заявляла и заявляет, что она есть и воплощается. Это смешно, это смешно потому что в антикризисную программу не верит не только политический бомонд, в это не верит население. Население на сегодняшний день считает и поддерживает Тимошенко только на уровне 2%, 89% населения считают, что экономическая проблема в Украине обостряется и правительство с ней бороться не может. А 70% иностранных экспертов поставили Украину среди стран СНГ на последнее место по антикризисным усилиям. Однако это, к сожалению, смех сквозь слезы, потому что все проблемы кризиса ложатся на плечи населения. Как борется правительство Тимошенко с кризисом? Я бы назвала это принципом трех «о», три «о». Во-первых, обмани, обмани, закрой информацию, обмани пустыми обещаниями; во-вторых, обвини, найди врага и обвини, что он тебе мешает заниматься своим делом; и в-третьих, обложи, население обложи повышенными тарифами, а бизнес обложи повышенными налогами. И вот как тот пакет законов, который вынесен был сегодня правительством Тимошенко на эту неделю в качестве антикризисного, отлично демонстрирует эти три основных принципа, три «о». Возьмем знаменитый пенсионный закон, как предлагает правительство Тимошенко, сбалансировать Пенсионный фонд за счет очень простой меры, увеличить пенсионное давление на малый и средний бизнес. То есть те 2,7 миллионов малых предпринимателей, которые сейчас платят 84 гривны в Пенсионный фонд, они будут платить 200. И за счет этого мы собираемся закрыть 18 миллиардов непокрытого дефицита Пенсионного фонда. Я считаю, что это обман, это перенос сдержек на плечи малого бизнеса. И второй закон об изменении в бюджете, за счет чего мы собираемся сбалансировать НАК «Нефтегаз», за счет получения НДС с газа, который Украине пока не принадлежит. В Стокгольмском суде не закончено рассмотрение и если это постановление будет вынесено не в пользу Украины, то в украинском бюджете образуется дополнительное.
Дайте можливість завершити.
На 3,6 миллиарда долларов, вот эта цена политических игрищ Тимошенко. За счет чего собирается прокрыть разрыв в НАК «Нефтегазе»? За счет того, что Нацбанк должен до 1 мая перечислить свою плановую прибыль в бюджет. Мой вопрос. А за счет чего банк будет наращивать свои резервы?
Дякую! Час вичерпано. Завершуйте, будь ласка.
И за счет чего Нацбанк стабилизировать нашу валюту? Два дня назад Тимошенко сказала: она чувствует себя как на электрическом стуле и это правда. Но я не хочу чтобы на этот «электрический стул» вместе с ней село население страны. Время менять власть и это не первоапрельская шутка! Спасибо.
Дякую. Шановні колеги! Виступи завершено, з приводу пропозицій, які викладені у виступах, я прошу секретаріат підготувати відповідні доручення. Дві фракції вимагають перерву на 30 хвилин для проведення консультацій. Можливо ви виступите з цього приводу і ми перерву не будемо проводити? Це фракції БЮТ і "Наша Україна - Народна Самооборона". Хто буде виступати? Будь ласка, Кириленко. Мікрофон, будь ласка. Іван Кириленко, фракція БЮТ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! І я в своєму виступі, і деякі депутати підтримали те, що було заявлено мною від імені фракції. Ми наполягаємо поставити до порядку денного сьогодні питання, розгляд трьох постанов про визначення дати президентських виборів для того, щоб заспокоїти і суспільство, і переполітизований зал. Сценарії самі неймовірні сьогодні розписуються, блукають по засобах масової інформації, по Інтернету. Давайте заспокоїмо суспільство! Є три постанови, є обґрунтування на кожну дату, будь ласка, нехай зал визначається і ми заспокоїмо всіх, і зал, і суспільство. Чітко визначимо дату президентських виборів і нехай відпадуть усі в цьому відношенні плітки і домисли. Ми просимо поставити це питання на голосування негайно! Дякую.
Дякую. Колеги, нам треба якщо приймати рішення, воно має бути конституційним і закономірним. Тому, оскільки є така вимога, вчора ми вже створювали комісію відповідну, то нам треба це питання поставити на розгляд і включення до порядку денного, і розгляд на сьогодні. Якщо ви підтримаєте, будемо розглядати його. Якщо ні, значить розглядатися воно не буде. Тому я ставлю на голосування про включення і розгляд проектів постанов про призначення чергових виборів Президента України, про включення до порядку денного і розгляду, прошу голосувати. [[10:39:38]] За-373 Питання включено до порядку денного. Прошу керівників фракцій обмінятися. Від фракцій, будь ласка, по одній хвилині з цього приводу перед розглядом питання. Будь ласка, фракція комуністів, мікрофон. По одній хвилині, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я закликаю від імені фракції справді розглянути це питання і прийняти відповідне рішення. Фракція визначила і проголосує за один із проектів. Але, я привертаю вашу увагу до наступного, що треба вже робити і наступний крок, сьогодні розпочинати процедуру імпічменту проти діючого сьогодні Президента Ющенка і це зрозуміло, що це акція, яку потрібно сьогодні зробити, щоб врятувати і демократію в державі, конституційність і законність, інакше буде зовсім інше. По-друге, я вкотре закликаю вас, давайте ми розглядаючи майбутнє нашої України сьогодні все ж таки ми наважимося прийняти одне із відповідальних рішень і внести зміни до Конституції і, взагалі, скасувати посаду Президента, яка сьогодні – п’яте колесо в організації влади і заважає організації влади. Я також закликаю всіх сьогодні зрозуміти, що посада Президента вона, навпаки, не об’єднує державу, а розколює державу навпіл, не об’єднує народ України, а розколює народ України, не посилює могутність економічну, а навпаки знищує могутність економічну і це є підставою для того, щоб взагалі скасувати цю.
Будь ласка, партія, фракція Партії регіонів. Будь ласка, хто буде? Олександр Єфремов, будь ласка, мікрофон.
Спасибо, Владимир Михайлович. Я хотел бы обратить внимание на то, что Партия регионов безусловно поддержала рассмотрение данного вопроса. Но, Владимир Михайлович, мы хотели бы, чтобы все вопросы, которые, тем более касаются судьбы государства, они не решались в спешном порядке, если объявлен перерыв по данному вопросу, то логично было бы собрать согласительную раду у вас в кабинете, сесть спокойно проконсультироваться, а не впопыхах на ура принимать серьезные судьбоносные решения, потому что есть несколько вариантов по решению данного вопроса, в том числе и один из вариантов досрочных президентских выборов. Поэтому мы осознано должны принимать решение и естественно в этом вопросе Партия регионов будет единогласно в голосовании по этому формату, который мы согласуем позиции. Спасибо.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, знаєте, правильно було сказано, що розробляються різні сценарії, плани, розробляються людьми, яких немає в парламенті, які в ньому не працюють, які не можуть в ньому працювати або не хочуть, або, скоріше, і не можуть, і не хочуть, не підготовлені. Це я кажу для того, що будь-які затягування з вирішенням абсолютно коректного питання, це є навмисний план і один із сценаріїв. Знаєте, шановні колеги, от я точно знаю, що в жодній країні Європи немає ситуації як в Україні, коли люди, населення, народ не знає коли будуть вибори Президента України. Я думаю, що такого немає в будь-якій країні світу нормальній. Тому фракція "Блоку Литвина" виступає за негайне, коректне, юридичне врегулювання цього питання, а відтягувати шляхом різних реалізацій планів і сценаріїв, це, мені здається, позиція не державників.
Дякую. Будь ласка, фракція БЮТ. Я прошу заспокоїтись усіх, шановні колеги. Іван Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні виборці! Ми свою позицію чітко щойно висловили. І дякуємо зал, дякуємо депутатський корпус за те, що ця позиція підтримана. Володимире Михайловичу, попередній колега абсолютно справедливо відмітив, чи не єдина країна у світі, в якій допущено те, що немає чітко визначеної дати виборів глави держави. І який відбувається юридичний нонсенс? Кожний Президент у нас працює не 5 років, а 5 років і декілька місяців плюс, бо від дати виборів іще 3-4 місяці до інавгурації, до того, як він приступить до обов’язків новий Президент - п’ять років 3 чи 4 місяці, а може і більше. Такого ніде у світі немає. Тому ми будемо голосувати за той проект, де буде чітка дата і рівно 5 років від дати виборів до інавгурації. Ми підтримуватиме саме таку позицію для того, щоб це було чітко визначено раз і назавжди і закінчити із спекуляціями. Дякую.
Дякую. Олександр Омельченко, будь ласка, від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона".
Доброго дня, шановна поважна громада! Доброго дня, народні депутати! Я хочу вас проінформувати про те, що Комітет Верховної Ради державного будівництва та органів місцевого самоврядування протягом декількох місяців вивчав питання дати виборів Президента України, чи то 27 грудня, чи то 17 січня, чи то 25 жовтня. Ми провели консультації з академічними інститутами, з юристами, вивчили нелегке, складне питання, діючу Конституцію до виборів Президента і при виборах Президента, нові акти законодавчі, які були внесені у нову Конституцію, і комітет прийняв рішення.
Дайте можливість завершити думку.
Запропонувати сесійній залі, це рішення комітету находиться у Голови Верховної Ради, дата виборів президента України – 25 жовтня 2009 року. [[О п л е с к и]] Дякую за увагу.
Шановні колеги, я вас прошу заспокоїтись і хочу сказати – шановні колеги, прошу уваги! – що це питання ми неодноразово обговорювали на засіданні Погоджувальної ради. Є різні точки зору з приводу дати. Разом з тим дуже потрібно, щоб Верховна Рада України, якщо буде приймати рішення, щоб вона прийняла рішення конституційно і законно, я ще раз хочу на цьому наголосити. Так що не треба тут поспішати і демонструвати гарячковість. Будь ласка, хто буде доповідати це питання від комітету? Олександр Олександрович, ви доповідаєте від комітету, хто доповідає це питання? Від комітету хто буде доповідати це платня, будь ласка? [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, я прошу вас, комітет, будь ласка, позицію комітету доповідайте, будь ласка. Хто буде доповідати позицію комітету? Будь ласка. Ну що ви рішення не можете прийняти, хто буде рішення комітету доповідати? Зараз буде процедура. Рішення доповідайте, будь ласка.
Прошу до уваги, шановні колеги народні депутати! До проекту постанови: „Верховна Рада України. Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування за дорученням Голови Верховної Ради України на своєму засіданні [[протокол номер 5327]] розглянув проект Постанови Верховної Ради України „Про призначення чергових виборів Президента України”, внесений народним депутатом України Москалем на заміну раніше поданого. Зазначеним проектом Постанови пропонується призначити чергові вибори Президента України на неділю 25 жовтня 2009 року, оскільки на момент обрання Президента України було чинними положення Конституції України, якими визначалося, що чергові вибори Президента України проводяться в останню неділю жовтня п’ятого року повноважень Президента України, що передбачено і Законом України „Про вибори Президента України” [[частина перша статті 17]], а також оскільки за загально визначеним принципом права: закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі [[стаття 58 Конституції України]]. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні проекту Постанови Верховної Ради України про призначення чергових виборів Президента України [[реєстраційний номер 3655/1]] прийняти її за основу та в цілому. Виступити на засіданні Верховної Ради України із цього питання комітет доручив або голові або першому заступнику голови комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, щоб була дотримана процедура, будь ласка, якщо є питання, запишіться, п’ять хвилин. Якщо є питання, запишіться, п’ять хвилин. Прошу записуватись на запитання. Сергій Соболєв, будь ласка. Я прошу заспокоїтися усіх. Сергій Соболєв.
Шановний Олександр Олександрович! Скажіть, будь ласка, чи розглядав ваш комітет питання, яке стосується незворотності в дії тієї норми Конституції, яка визначає порядок призначення дати виборів. Як ви вважаєте, чи є цей порядок призначення дати виборів Президента таким, що розповсюджується виключно тільки, коли буде обраний новий Президент і тоді вступить в правило ця норма Конституції? Дякую.
Дякую. Я уже коротко доповів про те, що розглядав комітет три дати виборів. Я повторююсь, комітет прийняв рішення законодавчо обґрунтоване, питання правове і юридичне, але звичайно має і політичний свій погляд народ України повинен від сьогоднішнього знати, що Постанова Верховної Ради вступила в силу і щоб в суспільстві був спокій, єдність, а не розлад вибори повинні відбутися 25 жовтня 2009 року.
Власенко Сергій Володимирович, питання, будь ласка.
Бондаренку!
Шановні колеги! Олександре Олександровичу, комітет безумовно аналізував різні думки. Я хотів би почути чи були якісь інші пропозиції, від кого вони звучали і чи не було якихось пропозицій з боку Секретаріату Президента чи інших його служб у вигляді таких м’яких чи жорстких рекомендацій комітетові змінити це і повернутися до дати, яка додала би до терміну Президента декілька місяців, зокрема майже 4 місяці. Чи були такі пропозиції або думки? Дякую.
Дякую. Шановний народний депутате Володимир Дмитровичу, я хочу вам сказати, що ми в залі як народні депутати є політики, і нам притаманно бути або в політичній силі, або симпатизувати любій політичній силі. Але коли народні депутати збираються на засіданні комітету, там вони повинні бути професійні юристи, економісти і, без сумніву, патріоти нашої України. І тому в комітеті немає різних поглядів – є різні думки. І комітет прийняв рішення при одному голосі проти. Я думаю, що називати мені пофамільно, хто - „за”, а хто -„проти”, це не треба. При одному голосі проти прийнято рішення.
Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Ну, мені видається, що, справді, є абсолютно дивна ситуація, коли громадяни України не знають, коли ж будуть чергові вибори Президента України. І тому дуже добре, що парламент нарешті вирішив розглянути це питання. На мою думку, цілком логічно вибори проводити в межах 5-річного терміну президентства чи Ющенка, чи будь-якого іншого президента, бо, справді, якщо пристати на думку, що вибори мають відбуватися 17 січня 2010 року, порахувати декілька місяців на інавгурацію, на проведення підготовчих заходів, аби новий президент ввійшов в курс справи, фактично попередній Президент понад 5 років буде на посаді. А Конституцією передбачено 5 років. Тому я хочу подякувати комітету під головуванням пана Омельченка за те, що ви розглянули це питання, запропонували його на розгляд Верховної Ради. І нехай парламент визначиться, і щоб громадяни країни знали, коли будуть вибори президентські. Це важливо для розуміння ситуації, для того.
Дякую, шановний народний депутат пане Ляшко. Я дякую за довіру Президенту. А вас, шановні народні депутати, прошу підтримати це рішення більшістю понад 400 голосів і це буде як раз повага до Комітету державного будівництва. Дякую.
Час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Одну хвилиночку. Шановні колеги, тут в нас є два проекти постанови. Андрій Шевченко, він є? Ну, дальше, Геннадій Геннадійович Москаль. Будь ласка. Що? Так зачекайте, я не обслуговую Кириленка, буде час, розглядаємо ми питання. Заспокойтеся. Будь ласка, Геннадій Геннадійович. [[Ш у м у з а л і]] Перед голосуванням. Заспокойтеся.
Шановні колеги, відповідно до пункту сьомого частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради належить призначення виборів Президента України в строки передбачені Конституцією України. Згідно з частиною першою статті 16 закону України про вибори Президента України, вибори Президента України призначаються Верховною Радою України. Про призначення виборів Президента України Верховна Рада приймає постанову. Відповідно до частини першої статті 17 Закону України про вибори Президента України, чергові вибори Президента України проводяться в останню неділю жовтня п’ятого року повноважень Президента України. Частиною другою статті 17 зазначеного закону передбачено, що Верховна Рада України зобов’язана призначити чергові вибори Президента України не пізніше як за 130 днів до початку виборів. Частина п’ята статті 103 Конституції України 1996 року в редакції, що була чинною на день обрання президентом України особи, що нині займає цей пост, передбачила, що чергові вибори Президента України проводяться в останню неділю жовтня п’ятого року повноважень Президента України. З 1 січня 2006 року набрала чинності нова редакція частини п’ятої статті 103 Конституції України відповідно до закону України від 8 грудня 2004 року. Ця редакція передбачає, що чергові вибори Президента України проводяться в останню неділю останнього місяця п’ятого року повноважень Президента України, а так ці положення поширюються не на чергові, а на наступні після чергових виборів Президента України, тобто після тої особи, яка стане Президентом України уже в назначений Верховною Радою термін. Таким чином, Конституція України пов’язує визначення дати проведення чергових виборів Президента України залежно від строку повноважень Президента України, який перебуває на даній посаді. Зазначена норма набрала чинності після виборів Президента України, які відбулися 26 грудня 2004 року та після вступу 23 січня 2005 року на пост Президента України особи, обраної Президентом України на згаданих виборах. Отож на день вступу Президента України на пост діяла норма частини п’ятої статті 103 Конституції України в редакції від 28 червня 1996 року, згідно з якою чергові вибори Президента України проводяться в останню неділю жовтня п’ятого року його повноважень. Внесені до частини 5 статті 103 Конституції України зміни, фактично, збільшують строк повноважень Президента України, оскільки має місце перенесення дати виборів з останньої жовтня на останню неділю останнього місяця п’ятого року повноважень Президента України. В разі застосування Верховною Радою України конституційних положень щодо строків призначення виборів Президента України, виходячи із змін, внесених до частини п’ятої статті 103 Основного Закону слід розглядати як надання таких положень зворотної сили дії в часі, що не узгоджується з базовим принципом Основного Закону України. Так, відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, шановні народні депутати, крім випадків, коли вони пом’якшують або скасовують відповідальність особи. У рішенні Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року номер 1-РП справа щодо несумісності депутатського мандату визначається, що стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один із найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права: закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної сили в часі, - тобто дія поширюється лише на ті відносини, які виникли після набрання законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Принцип незворотності також поширюється і на норми Конституції України. У своєму рішенні від 9 лютого 1999 року справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів Конституційний Суд України висловив правову позицію, згідно за якою закріплені в частині першій статті 58 Конституції України принцип треба розуміти так, що дія нормативно-правового акту в часі починається з моменту набрання ним чинності і припиняється з втратою таким актом чинності, тобто до події факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час якого вона настала або мала місце. Закріплення згадуваного принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянином, що сприяє упевненості громадян у тому, що їх становище не погіршиться з прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акту, у тому числі і Конституції України. Згідно з рішенням Конституційного Суду від 25 грудня 2003 року справа щодо строків перебування на посту Президента України частина третя статті 103 Конституції України не містить будь-яких винятків щодо дії передбаченої неї обмежень в часі. В інших нормах Конституції України також немає застережень стосовно надання зворотної дії положень зазначеної статті. Дія цього положення поширюється на правовідносини, які виникли після набрання чинності Конституції України. Зазначена правова позиція стосується також і положень частини п’ятої статті 103 Конституції України. Відсутність в нормах Конституції України застережень, що надання зворотної дії відповідних їх положень зумовлює поширенню дій і положень в новій редакції лише на правові відносини, які виникли після набрання чинності такими положеннями. Передбачені пунктом сьомим частини першої статті 85 Конституції України повноваження Верховної Ради щодо призначення виборів Президента України в строки визначені Конституцією слід розуміти в системному зв’язку не тільки з частиною п’ятою статті 103 Основного закону України. Але частиною першої статті, що визначає п’ятирічний строк повноважень Президента України у межах якого повинні проводитись чергові вибори. Ці строки згідно з попередньою редакцією частини п’ятої статті 103 обумовлюється чітко встановленим днем. Остання неділя жовтня останнього року повноважень Президента. Оскільки на момент вступу на пост Президента України особи, обраної на виборах, які відбулися 26 грудня 2004 року діяла норма частини п’ятої статті 103 Конституції України в редакції 96-го року, положення повинні врахуватись під час визначення дати проведення чергових виборів Президента України. Як зазначається вище, зміни до частини п’ятої статті 103 Конституції України, що набрала чинності з 1 січня 2006 року за своїм змістом змінюють строки перебування на посту Президента України, визначеної первинною редакції Основного Закону. Відповідно до світової практики з останніх прикладів Франції, Росії і тому подібне, зміни до Конституції, що стосуються строку перебування особи на посту глави держави набирають чинності для особи, що обрана після набрання чинності такими змінами. Ото ж чинна частина статті 17 Закону „Про вибори Президента України”, яка відповідає частині п’ятій статті 103 Конституції України, чинна на момент обрання глава держави повинна бути застосована Верховною Радою під час призначення чергових виборів Президента України. З огляду на викладене пропонується призначити чергові вибори Президента України у неділю 25 жовтня 2009 року.
Шановні колеги, є запитання, нема. Сідайте, будь ласка. Є потреба виступати від фракцій? Ніхто не наполягає на виступі? Будь ласка, мікрофон В’ячеслава Кириленка. Заспокойтесь, шановні колеги. І прошу попіднімати папери, які порозкидали по сесійній залі.
В’ячеслав Кириленко. Депутатська група „За Україну”. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу звернутись, перш за все, до вас. Шановний Володимире Михайловичу, шановний пане Голово Верховної Ради, я від імені депутатської групи „За Україну” хочу до вас звернутися. Нам здається, а точніше не здається, а ми фіксуємо ці порушення щодня, що ви упереджено ставитесь до депутатів нашої групи, одним ви даєте слово із збільшенням регламенту, а нам не даєте ні з процедури, ні з мотивів, чим регламент порушуєте. Ми вважаємо, що такий підхід є несправедливим і бачимо в цьому упереджене ставлення, це по-перше. По-друге, ви серйозна людина і казали, що будете серйозним спікером, однак вже друге питання ви перетворюєте в цирк. Вчора ви створили комісію по отруєнню, яка ясно доведе, що ніякого отруєння не було, бо такий склад цієї комісії. А сьогодні ви приймаєте рішення.
Дайте можливість завершити виступ.
Сьогодні ви приймаєте рішення про президентські вибори, по-перше, знаючи, що подання Президента щодо цього в Конституційному суді і знаючи про це навіть не запрошуєте представника Президента в українському парламенті, щоб заслухати їхню позицію. Ви виносите питання і всі проекти постанов при цьому не пройшли процедуру розгляду у комітеті і ви надаєте можливості вільно обговорити це питання, унеможливлюючи виступи від фракцій і від депутатського корпусу. Тому ми вважаємо, що такий несерйозний підхід до серйозних вам, як демократичному спікерові не личить і закликаємо вас більше до таких дій не вдаватися.
Дякую! Шановні народні депутати! Я відкидаю усі надумані звинувачення - це перше! [[О п л е с к и]] Друге. Верховна Рада України включила майже 400 голосів це питання до порядку денного. Третє. Постійний представник Президента має бути у Верховній Раді. Четверте. Ці документи розглянуті у комітетах і комітет прийняв відповідне рішення. Я раджу колезі частіше бувати на роботі, а не з’являтися, як сонце, і не давати мені поради!
Я звернувся до Верховної Ради України із пропозицією виступів від фракцій. Хто наполягає на виступі від фракції, запишіться, будь ласка. Від фракцій. І я хочу ще раз сказати, що право мають фракції, а не депутатські групи. Депутатські групи створюються по інтересах у Верховній Раді України. [[О п л е с к и]] І не читайте мені весь час нотації! Будь ласка, від фракцій. Будь ласка, Партія регіонів, будь ласка. Мікрофон Олександра Єфремова, так? Будь ласка.
Спасибо, Владимир Михайлович! Фракция Партии регионов считает, что у депутатского корпуса возвращается к нормальной форме работы и идет по пути, который предлагает фракция Партии регионов. Только пока он, к сожалению, осуществляется половинчатым путем. Мы поддерживаем, чтобы вся власть, которая довела народ до нищенского состояния, а страну к банкротству, ушла в отставку. И сегодня первый шаг сделан в адрес Президента, который фактически не стал Президентом в нашем государстве, поэтому его пинать легко. Но при этом, принимая решение, Владимир Михайлович и уважаемые коллеги, мы должны понимать следующее, что завтра будет подано соответствующее представление в Конституционный Суд и послезавтра Конституционный Суд вполне вероятно примет решение о том, что наше сегодняшнее решение неправомерно и затем все равно будет делаться попытка Секретариатом Президента провести выборы 17 января, а не 25 октября. И в этой ситуации мы должны понимать, что наши усилия совместные для того, чтобы преодолеть давление, которое будет оказано на парламент, необходимо будет до конца пройти путь, который мы сегодня начали. И я надеюсь, что в этом пути, очередной раз не соскочит одна из крупных фракций, как это она делает и пойдя к Президенту, договариваться в очередной раз по всем вопросам, которые есть. Со своей стороны, я еще раз хочу подчеркнуть, что мы настаиваем на том, чтобы следующим вопросом, который был рассмотрен и поддержан в парламенте, это отставка правительства, которое довело страну до нищенского существования и она сегодня находится самой бедной страной в европейском государстве. Спасибо.
Хто там наступний у нас? Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, фракция Компартии поддержит вносимое предложение об объявлении даты выборов Президента 25 октября. Мы исходим из следующего, прежде всего той воли, которую выражает народ Украины. Он уже отказал давно в доверии Президенту и все социологические исследования подтверждают, что Ющенко Президент, как Президент и политические силы, которые привели его к власти, сегодня в итоге не имеют никакой поддержки и доверия у нашего народа и это очевидно. Этому является или поводом для этого является вся деятельность, которая осуществляется в стране институтом президентства: это, прежде всего, нарушения связанные с Конституцией и законами Украины; это разрушение судебной системы; это разрушение экономического базиса нашей страны; это, безусловно, организация, по сути дела, государственной политики, которая приводит к фашизации общества; это унижение и оскорбление ветеранов Великой Отечественной войны и того героического подвига, который был совершен советским народом; это обострение взаимоотношений сегодня с братскими народами и в вопросах организации поставок энергетических ресурсов с Российской Федерацией; это и проблемы, которые связанны с тем, что Ющенко способствует усилению коррупции во власти, взяточники одни практически сегодня во власти находятся, начиная от низовых структур до самого верах. Поэтому мы призываем вас всех, уважаемые наши коллеги, как те, кто декларирует о том, что являемся избранниками народа услышат сегодня наш народ о том или в том, что они не желают далее, чтобы у нас был такой Президент как Ющенко. Поэтому, я считаю, что решить этот вопрос надо и решить немедленно, с одной стороны. Но все-таки я предлагаю не решать так как сегодня предлагается поэтапно, а решить радикально этот вопрос, начиная с процедуры импичмента Президента, потому что те деяния, которые он совершил они подпадают под Криминальный кодекс и он должен нести уголовную ответственность за совершаемые преступления. Его вчера стенания и блеяния, которые были и называются якобы посланием Президента, тому ярчайшее подтверждение, он вообще не знает чем он занимается в стране, кроме тем, что ублажает свои амбиции, находясь в этом кресле. Поэтому я предлагаю и обращаюсь к Партии регионов, прежде всего, поддержите и дайте свою подпись на начало процедуры импичмента, давайте мы вместе с этим решением положим начало отстранения его от должности за совершаемые преступления, а не только определим дату выборов. Таким образом народу покажем, что мы стоим на стороне интересов народа Украины, а не на стороне интересов олигархов. Спасибо.
Фракція "Наша Україна-Народна Самооборона", хто буде виступати? Будь ласка, Микола Мартиненко.
Шановні колеги, ми повинні припиняти інтриги в політиці. Те, що у нас відбувається, коли ми не знаємо, чи будуть у нас дострокові парламентські вибори чи не будуть, чи коли буде дата Президента. Треба у цьому питанні ставити крапку. Я довіряю юридичному заключенню комітету, який провів це рішення. Це перше питання. Друге питання. Запитайте у населення, чи хочуть вони виборчу кампанію на Новий рік і на Різдвяні свята? Я думаю, що ні. Тому треба припиняти дискусії і ставити на голосування проект рішення. Дякую.
Фракція БЮТ. Хто буде виступати? Подгорний, будь ласка.
Шановні колеги і шановні виборці, хочу нагадати один і з головних лозунгів Президента Ющенка: закон один для всіх. А тепер, що стосується Конституційного Суду. Якщо буде звернення до Конституційного Суду, то там дуже поважні, дуже фахово підготовлені юристи, вони розуміють, якщо прийняти сторону Президента і дати можливість йому сьогодні обиратися по новій редакції Конституції, то це розбалансувати владу в країні. Це значить, що треба буде дати і обирати по новій редакції Конституції місцеві ради. Тоді у виборчому процесі країни наступить вакханалія, коли ми спочатку оберемо Президента, потім міських голів, потім почнемо обирати місцеві ради. І що це буде? Це виборчий процес потягне на півтора року. Громадяни цього не витримають. Тому сьогодні 58 стаття Конституції діє і закон зворотної сили не має. І тому, як вирішив комітет, відхилити законопроект Шевченка і підтримати законопроект Москаля, треба проголосувати у залі. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Знаєте, не хотілося б реагувати тут на моралізаторство, яке було спрямоване до Голови Верховної Ради, бо знаєте, моралізаторством треба займатись тоді, коли приймаються неправедні рішення, або коли навмисно не приймаються ті рішення, які потрібні країні для того, щоб реалізувати спільний сценарій з однією із фракцій. От тут би хотілось, щоб більше моралі було, а не лицедійства, не лицемірства і не подвійних стандартів. Я думаю, що те питання, яке зараз розглядається, шановні колеги, дійсно, є достатньо актуальним, тому що бачу, що прискакали або пристрибали ті люди, яких ніколи в залі не буває, які з’являються тільки тоді, коли треба або лідера супроводжувати, або якісь стратегії нові про руйнування парламенту приймати, або розробляти стратегію, реалізовувати щодо розпуску Верховної Ради і таке інше. Очевидно, питання дійсно є тоді актуальним. Позиція фракції „Блоку Литвина” є однозначною і послідовною Питання, яке має бути врегульовано, має бути врегульовано. Затягування з цим питання буде породжувати нові кризові ситуації, нові інтриги, нові підкилимові домовленості, нові кидки, нові розбори, все з лексики певних наших опонентів, все, що таке є. Тому ми не просто закликаємо, а ми будемо голосувати за врегулювання питання, яке має бути врегульовано у будь-якій цивілізований країні. Дякую.
Шановні колеги, виступи від фракцій завершено. Відповідно до регламенти, якщо депутати є бажаючі виступати, вони мають право таке. Прошу записатись. Дуже питання важливе, давайте, щоб не було звинувачень жодних, будь ласка, 15 хвилин. Запишіться депутати, хто бажає виступити з цього приводу. Проводиться запис, будь ласка. Народний депутат Корж, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Прошу передати слово Яворівському Володимиру Олександровичу.
Хто виступати буд.? Володимир Яворівський? Будь ласка.
Шановні колеги, шановні наші виборці! мені видається, що рішення у Верховній Раді, більшості принаймні народних депутатів, уже визріло, і я переконаний, що буквально через кілька хвилин воно буде прийнято. Мені це рішення видається об’єктивним, мені видається, що його абсолютно підтримає українське суспільство. Тут наводилося чимало різних і, мені видається, дуже справедливих аргументів, про те, що переносити вибори Президента на січень-місяць, це тоді, коли випадуть і різдвяні свята, і коли випадуть новорічні свята і тому подібне. Через те ця дата справді є прийнятною, вона є абсолютно законною. Я маю моральне право з цього приводу виступати. Я нещодавно написав і уже опублікував, оприлюднив мій відкритий лист до Президента Віктора Ющенко. Я сказав про моральне право через те, що я пройшов із Віктором Ющенком, разом з дуже багатьма моїми колегами виборчу кампанію, я глибоко вірив Ющенку, я був переконаний, що Україна буде мати дуже доброго, морального, патріотичного Президента. Я і сьогодні можу сказати, що я не сумніваюся в українськості, патріотичності Віктора Ющенка, але, як виявилося, він абсолютно не став українським Президентом, він нестав Президентом держави, ще дуже кволої, яка ледве спинається на ноги. Його намисливість, його імпровізаційність надмірна, і сітльки помилок ним зроблено на сьогоднішній день, що ми, справді, я переконаний, що нам треба просто дожити ці місяці до президентських вибрів, тому що ті відступи, які були зроблені, те здавання багатьох, навіть національних інтересів, мені гірко про це говорити, але це все було. Я ще раз кажу, Президент Віктор Ющенко не відбувся. Через те, очевидно, український народ, який сьогодні вже розчарувався в Президентові, обере іншу людину. Я ні за кого не агітую, це справа нашого народу, але переконаний, що Україні потрібна особистість сильна, особистість, яка буде мати стрижень, колосальний національний стрижень не лише у вишитій сорочці там, чи, скажімо, ще в якихось національних атрибутах, а котра буде знати, що цю державу треба будувати важко, що треба приймати рішення непопулярні. Через те я переконаний, що все нормально. "Блок Юлії Тимошенко" буде голосувати за це рішення, я переконаний, що через кілька хвилин воно буде прийнято – рішення справедливе, рішення потрібне.
Петро Симоненко передає право на виступ Аллі Александровській, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги! Я еще раз хочу подтвердить позицию коммунистов, заключающуюся в том, что мы настаиваем на начале процедуры импичмента. Если речь идет о досрочных выборах Президента. если речь идет о выборах Президента, то мы с вами не имеем никакого морального права промолчать и сделать вид, что не было множественных нарушений законов Украины и Конституции высшим должностным лицом – Президентом Украины. Мы с вами - народные депутаты, мы были неоднократно свидетелями того, как нарушается Конституция, законы Украины, и если мы с вами промолчим, то мы с вами фактически дадим возможность и будущему Президенту поступать таким же образом. Поэтому фракция коммунистов настаивает на начале процедуры импичмента, которая будет заключаться фактически в том, что в зале Верховной Рады будет дана правовая оценка указам Президента, его действиям, его поступкам. Эта оценка будет фактически юридическая оценка его деятельности и это даст основание всему народу дать правильную оценку всему этапу действия Президента Ющенка. Я хочу вам напомнить с чего начилась президентство. Оно начиналось с фальшивой попытки внести. принять присягу в этом зале Верховной Рады Украины и точно таким же образом вся деятельность нашего так называемого Президента была фальшивой, о чем свидетельствует в том числе и заявления тех людей, которые вместе с ним были в 2004 году, надеялись, доверяли ему, а сегодня констатируют разочарование, констатируют то, что они обмануты как обманут весь народ Украины. Поэтому еще раз говорю, наша с вами позиция должна быть совершенно четкой и понятной. Мы обязаны с вами дать правовую оценку действиям Президента в течении всего срока его полномочий. Если мы с вами этого не сделаем, то мы берем на себя ответственность за то, что такие поступки, такие неправовые действия возможны в дальнейшем и следующим человеком, который будет избран на высший должностной пост. Поэтому, еще раз говорю, позиция коммунистов четкая и понятная: мы с вами должны дать правовую оценку поступкам, указам Президента, для того чтобы прекратить, в конце концов, нарушение Конституции, законов Украины, для того чтобы защитить суверенность нашего государства, потому что не может быть государство суверенное, если оно не является правовым. Спасибо за внимание.
Народний депутат Глазунов, фракція Партії регіонів. Ганна Герман, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Я вам скажу коротко: справедливість є, ми її мусимо вибороти, і ми мусимо проголосувати за ту дату виборів Президента, яка виповнюється рівно 5 років – 25 жовтня цього року. І ми закінчимо з цією історією раз і назавжди. Я вам розкажу таку маленьку притчу. Йде Господь зі Святим Петром, і заблудилися. А кругом, знаєте, така помаранчева осінь, не видно. І дивляться: під грушкою лежить парубок, гарний такий, високий, чорнявий. Вони його питають: „Покажіть нам дорогу”. А парубок так, не встаючи, ногою показує: „Он туди”. Йдуть вони далі. Далі не знають, як іти. А там дівчина на потічку білизну пере. А вони її запитали: „Як іти?” Вона лишила білизну, побігла, показала. І каже Святий Петро: „Господи, як ми їй віддячимо?” А Господь каже: „Знаєш, ми їй дамо того, що під грушкою лежить, бо без неї він пропаде”. Ото 5 років вони мучилися разом. Тепер треба того, що під грушкою, лишити під грушку і дати тій дівчині добру пару, щоб вони могли добре керувати цією країною. Давайте зробимо це 25 жовтня цього року.
Народний депутат Парубій, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги, шановні виборці, я з одного боку, вдячний Голові Верховної Ради за те, що він відкрив обговорення. Мені здається, він вчинив абсолютно розумно і справедливо. Разом з тим, звинувачувати мене, що я не ходжу на роботу, з вашого боку, пане Голово Верховної Ради, є щонайменше легковажно. Тому що вся країна щодня бачить, що на роботу я таки ходжу. Так само я закликаю вас, пане Голово Верховної Ради, і надалі не відвертати голову від депутатської групи „За Україну”, коли ми хочемо сказати слово правди. Ми розуміємо, що вам незручно від цього слова правди, бо ви думали, що у вас на нього до останнього часу була монополія. Тепер ви член коаліції, ви один із лідерів коаліції і тому майте мужність інколи слухати і незручні для себе речі. Ми вас до цього закликаємо. По цих питаннях, які є сьогодні. Нам здавалося, що Конституція дає вичерпну відповідь на те питання, яке ми розглядаємо сьогодні. Тому що Конституція говорить чітко про вибори Президента в останню неділю останнього місяця п’ятого року повноважень президента. А це січень місяць, візьміть записники, порахуйте. Хочете 25 жовтня? Будь ласка. Очевидно, тут сидить уже щонайменше п’ять Президентів, у яких німб уже виріс і вони думають, що Президентське посвідчення у них уже в кишені і хочуть по-швидше: давайте ж 25 жовтня неодмінно я сану Президентом. Я думаю, помиляються і одні, і другі. Але хай борються, аби тільки країна від цього вигравала. В зв’язку із цим я хочу запитати колег: чого ми боїмося, коли зараз в пожежному порядку розглядаємо це питання? Позачергових виборів до парламенту? Виникає питання: а хто їхх проголошує? Пане Голово Верховної Ради, у вас інформація, що буде Указ Президента? Будь ласка, оприлюдніть цю інформацію. Ми, наприклад, проти позачергових виборів до парламенту, вся депутатська група „За Україну”, як проти позачергових виборів Президента. У вас, може. Є більше інформації, інша позиція? Оприлюдніть це. А не примушуйте в пожежному порядку приймати ті речі, які можуть бути скасовані. І останнє, мені здається, що ми постійно є жертвами політиканства: одні з завтрашнього дня хочуть блокувати трибуну, і тому бігом-бігом треба прийняти все сьогодні, інші бояться якихось позачергових виборів. Шановні колеги, а своя позиція, яку ми можемо достойно обговорити, не дивлячись на колір партквитків, у нас є чи немає, чи постійно хтось нас кілком, вибачте, в одне місце буде підганяти, тому що ми боїмося когось, хто поза парламентом може прийняти якісь рішення. Який же ми парламент після цього, які ж ми взагалі антикризові питання можемо розглянути? Мені здається, цеї, на цю тему серйозної розмови не відбулося, і це прикро. Дякую за увагу.
Народний депутат Забзалюк, фракція "Блок Юлії Тимошенко" передає право на виступ Володимиру Бондаренку, будь ласка.
Шановні друзі, теле- і радіоглядачі і слухачі! Хотів би звернути увагу, що сьогодні наша дискусія йде в декількох напрямках. Ну, перш за все, починаємо давати характеристики там тому чи іншому Президенту. Я волів би повернутися до правових аспектів проблеми, які сьогодні є головними. Мова йде про упорядкування дуже важливого юридичного аспекту, який стосується виборів глави держави. Який би він не був, хороший чи поганий, ми повинні знову ж таки до всіх, і наступних, і нинішнього, примінити одні і ті ж самі юридичні правила. Мова йде про те, що комітет розглянув дуже предметно якраз ці юридичні аспекти і вніс пропозицію, яка ґрунтується на законі. Лякати когось тим, що скасує Конституційний Суд, він також повинен ґрунтуватися на законах України, на Конституції України, і безумовно, якщо він буде правову позицію, нічого він скасувати не може. Таким же чином дія і іншої фракції побудована на тому, що хочеться зберегти, ну, як вони вважають, свого Президента якомога довше. Для мене він є Президентом України, і він повинен підпорядковуватися закону. Тому я хотів би, щоб ми сьогодні прийняли перш за все правове рішення. І щоб ми не лякали один одного, що хтось зіскочить. Вибачте мене, шановні друзі, нам немає куди зіскакувати, ми вже маємо в практиці тоді, коли домовлялися діяти якимось чином таким, щоб устаткувати проблеми з Конституцією, а потім надійшла команда від парочки олігархів не робити цього. То давайте ми в кінці кінців будемо чесними перед собою. У цій залі сьогодні, мені здається, є консенсус стосовно проблеми юридичного розв’язання питання про терміни обрання Президента. І немає чого тут гратися, давати характеристики. Ці характеристики Президенту і його діяльності дасть народ. Після того, як будуть оголошені вибори, він буде голосувати чи за того, чи за іншого, обираючи Президента України. Тому я впевнений, що та соціологія, яка сьогодні є, вона побудована якраз на думках народу і на його позиціях. І не важливо те, що Ющенко має сьогодні менше, ніж три відсотки підтримки, він повинен допрацювати свій термін. І бажано, щоб ми не плутали тут все-таки проблеми з імпічментом Президента і так далі. Його здійснити сьогодні в рамках нині діючих законів практично неможливо, хоча настрій у багатьох у цьому залі є такий, щоб скоріше розстатися з тією людиною, яка привела Україну до того стану, в якому ми сьогодні знаходимося. Але я ще раз закликаю до правового рішення і пропоную підтримати проект, який сьогодні тут був виголошений від імені Комітету з державного будівництва і самоврядування паном Москалем. Дякую за увагу.
Володимир Стретович, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Стретович, партія „Християнсько-демократичний союз”, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги, питання не таке просте, як на перший погляд здається, і дискусія, що розгорнулася у цьому залі, є цьому свідченням. У нашій новітній історії був уже факт, коли Президент Кучма обрався на п’ять років, а потім вступила в дію Конституція 1996 року, яка визначила дату проведення президентських виборів – останню неділю жовтня п’ятого року повноважень. І фактично він допрацьовував п’ять років і чотири місяці. Коли ми писали Конституцію 1996 року, ми виходили з тези про те, що призначаємо стабільну дату виборів – останню неділю жовтня – плюс другий тур, плюс інавгурація, і фактично кожен Президент буде номінально 5 років виконувати без декількох днів. Питання зараз у правовій площині полягає у тому, що кандидати у Президенти 2004 року, балатуючись на цей високий пост, знали, що їх переоберуть в останню неділю жовтня 2009 року. Вони йшли на це свідомо. Зміни до Конституції вступили в дію 1 травня 2006 року. Існує в праві правило, що не можна змінювати процедуру під час її дії, ніхто не може бути суддею у своїй справі, так гласить Римське право. Тому в даній ситуації, якщо ми хочемо закладати правову традицію, ми повинні поставити правило, що можна змінити термін повноважень мерів тільки для тих, що прийдуть після цих мерів, але не для тих, що діють зараз. Можна змінити правило для Президента, для наступного президента, а не для цього, що зараз. Можна змінити зарплату депутата, але не для себе, а для тих, хто прийдуть після нас і тоді ми закладемо традицію, і тоді ми закладемо традицію. Я розумію, що ви у переважній більшості політики, а не юристи, але я вас закликаю по праву, бо древні римляни говорили: „Не знаєш, як діяти правильно – дій по закону”. І нам нічого не залишається, як призначити вибори на останню неділю жовтня п’ятого року повноважень – це 25 жовтня. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено, я думаю, що ми в плані розгляду питання повністю дотримались Регламенту. Зараз я буду ставити на голосування, прошу уваги, в порядку реєстрації постанов. Перша постанова Андрія Шевченка [[3655]] про призначення чергових виборів Президента на неділю 27 грудня. А друга постанова [[3655-1]] Геннадія Геннадійовича Москаля щодо призначення чергових виборів Президента України на неділю 25 жовтня. Разом з тим, якщо це буде сприйнято, я скажу свою точку зору. Шановні колеги! Ми приймаємо не правове, а якщо буде прийнято, а політичне рішення. Що ми були свідомі з цього, з цієї позиції, я не буду більше нав’язувати свою точку зору, але щоб ви були свідомі при прийнятті рішень. Прошу уваги! Першим ставиться на голосування проект Постанови 3655 народний депутат Андрій Шевченко є автором проекту постанови, вона такого змісту: „Верховна Рада України постановляє призначити чергові вибори Президента України на неділю 27 грудня 2009 року”. [[11:38:43]] За-1 Рішення не прийнято. Тепер прошу уваги. Ставиться на голосування Проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 3655-1]] [[автор – народний депутат України Геннадій Москаль]] про призначення чергових виборів Президента України. Я зачитаю цю постанову. „Відповідно до статті 58 пункту 7 частини першої статті 85 Конституції України, керуючись статтею 16 та частиною першою і другої статті 17 Закону України „Про вибори Президента України”, Верховна Рада України постановляє. Перше. Призначити чергові вибори Президента України на неділю 25 жовтня 2009 року. Друге. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування”. Ставлю на голосування про прийняття проекту постанови, як постанови. Реєстраційний номер 3655-1. Прошу визначатись. [[11:39:52]] За-401 Постанову прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 174, „Блок Тимошенко” – 155, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 26, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Ще раз хочу сказати, що ми прийняли політичне рішення! Шановні колеги, оголошується до розгляду, прошу уваги, ми зараз переходимо до розгляду, за розділом питання ратифікації і маємо зараз розглядати два документи. Це реєстраційний номер 0112, Проект закону про приєднання України до Конвенцій про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення, а також проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з приєднанням України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення. Реєстраційний номер 3550. Разом з тим, Кабінет Міністрів України в особі Міністра у справах сім’ї, молоді та спорту Павленка Юрія Олексійовича просить Верховну Раду України відкласти розгляд цих двох документів до наступного пленарного засідання, на наступний пленарний тиждень у зв’язку з тим, що ряд фракцій виклали свої застереження до цих документів. Немає застережень? Є? Будь ласка, Адам Мартинюк. Я прошу уваги!
Дякую! Мартинюк, фракція комуністів. Володимире Михайловичу! Ну може бути пропозиція, але нехай покажуть нам лист Кабінету Міністрів за підписом Прем’єр-міністра про те, що вони просять перенести. Це перше. Друге. А яке відношення до цього має Кабінет Міністрів і міністр, скажіть будь ласка. Це подання Президента України. Якщо буде подання Президента України, що він просить перенести, нехай переносять. Це ще один момент. І третій, найголовніший. Радитись не можна, тому що на превеликий жаль у цій Конвенції, на відміну від багатьох інших, є 40-ва стаття Конвенції, яка застерігає, що жодна з держав, яка хоче приєднатись до цієї Конвенції, не має права вносити туди ніяких змін. Це рідкість у міжнародному праві і якраз це записано в Конвенції. Тому я пропоную розглядати сьогодні, якщо буде рішення Верховної Ради, що перенести, це інша справа. Але не по заявках Кабінету Міністрів, який до цього, ще раз наголошую, не має відношення.
Дякую. Я попрошу міністра, будь ласка, коротко сформулюйте сутність своїх пропозицій і я потім поставлю на голосування про перенесення розгляду. Якщо Верховна Рада не підтримає, будемо розглядати. Я просив би міністра переконати народних депутатів.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Справді, даний законопроект вніс Президент України і уповноважив мене, як Міністра України у справах сім’ї, молоді і спорту представляти дані законопроекти у Верховній Раді України. Саме тому за підсумками розгляду і обговорення даних законопроектів на засіданнях фракцій виникло ряд питань і було прохання ряду фракцій зокрема, і фракції Партії регіонів перенести розгляд даного питання на наступне пленарне засідання з метою пошуку і надання відповіді на ряд питань, які виникли у процесі обговорення. Я мушу зазначити, що нам за чотири роки справді вдалося зробити ефективну державну політику забезпечення права дитини на виховання в сім’ї. Ми створили і активно розвивається національне усиновлення як пріоритет, який ми для себе обрали і ці тенденції підтверджуються. І в цьому році, коли за перший квартал на двадцять відсотків більше дітей усиновлено українськими громадянами, ніж за попередній рік. У нас сьогодні немає на міждержавне усиновлення дітей віком до шести років, здорових і таким чином, наша політика є ефективна. Разом із тим, дана Конвенція дає можливість нам контролю і захисту наших дітей, які були уже усиновлені іноземними громадянами до 2009 року. Але є ряд моментів, на які необхідно знайти грамотні в інтересах української держави і в інтересах української дитини рішення. Тому я просив би як уповноважений Президентом на представлення даних законопроектів перенести розгляд цього питання на наступний пленарний тиждень. Дякую.
Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування цю пропозицію про перенесення на наступний пленарний тиждень розгляду двох законопроектів, реєстраційні номери 0112 і 3550, прошу підтримати. Прошу проголосувати про перенесення. [[11:45:20]] За-80 Рішення не підтримано. Тому ще одна пропозиція, шановні колеги, оскільки у нас багато законопроектів, ми витратили чимало часу і депутати підходять і наполягають, щоб їхні законопроекти, якими вони є авторами, були сьогодні розглянуті. Тому я поставлю на голосування пропозицію, щоб ми розглядали за скороченою процедурою питання, визначені розкладом на сьогодні. Прошу голосувати за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:45:57]] За-174 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про приєднання України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення, реєстраційний номер 0112, а також Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з приєднанням України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення, реєстраційний номер 3550. Доповідач – міністр у справах сім’ї, молоді та спорту Юрій Олексійович Павленко, співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Лук’янова Катерина Євгенівна.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! Нам, справді, за останні 4 роки вдалося зробити ефективну державну політику спрямовану на реалізацію головного права дитина – виховання в сім’ї. Я хочу відзначити, що, і можна подивитися на дану табличку, що у порівняні 2004-2008 року, коли у нас народжувалося щодня 1160 дітей, при тому, що сьогодні за 2008 рік 1402 дитини народжується щодня в Україні сиротіло тоді 60 дітей, сьогодні сиротіє не більше 50 дітей. Разом з тим, право і отримують нову сім’ю діти-сироти по даним 2008 року проти 50, які сиротіють 60 дітей щоденно знаходять нову сім’ю проти 45 як це було в 2004 році. Таким чином ми вийшли на ефективну політику, коли кожна дитина, яка втрачає сім’ю по різних причинах знаходить нову родину і знаходить можливість зростання в родинному оточенні. Крім того, окрема позиція стосується усиновлення. Так вже сталося, що до 2005 року у нас постійно зростало міждержавне усиновлення і падало національне усиновлення. Ми визначили причини чому і разом з залом Верховної Ради України, Кабінетом Міністрів, Президентом було вчинено цілий ряд законодавчих змін, які радикально змінили дану ситуацію. І починаючи з 2006 року, у нас неухильно зростає національне усиновлення, яке зросло майже в двічі за ці чотири роки і зменшується міждержавне усиновлення. Крім того, і останні цифри по першому кварталу уже цього 2009 року, не дивлячись на кризу, 480 українських родин усиновили дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, це на 20 відсотків більше, ніж за аналогічний період минулого року. І ця тенденція буде, я переконаний, продовжуватися. Ми сьогодні маємо ситуацію, унікальну ситуацію, якої не мали багато років, а фактично за всі роки незалежності, коли кількість дітей, яка знайшла нову родину, перевищила кількість дітей, які втратили своїх батьків. Крім того за даними, які сьогодні є у базі даних дітей на усиновлення, а таких дітей, які підлягають усиновленню, є 30, трошки більше 32 тисяч, з них міждержавне усиновлення, тобто усиновлення іноземними громадянами можуть бути близько 19 тисяч дітей. При чому я хочу відзначити, що дітей віком до 6 років є сьогодні на усиновлення до 10 відсотків із загальної кількості. При чому жодної дитини, яка підлягає міждержавному усиновленню, здорової, тобто такої, яка не має жодних вад здоров’я, немає. Тому сьогодні усиновляють дітей переважно українські громадяни. І це велике надбання і заслуга того, що зроблено українською державою. Разом з тим, я хотів би відзначити, що за роки незалежності іноземними громадянами усиновлено понад 20 тисяч українських дітей. На жаль, існуюча процедура на сьогодні, тобто зобов’язання родини давати звіти не відповідає інтересам захисту дитини. Тому що дуже часто звіт сім’я надає, але ми не маємо гарантій, і наше консульське управлінняне мають можливості детально перевірити, у якому ж стані ця дитина реальному перебуває.Більше того, жодних гарантій.
Будь ласка, завершуйте.
Жодних гарантій держава, куди усиновили дитину, вона згідно жодного правового документу не бере на себе. Саме тому була прийнята у свій час Гаазька конвенція з питань міждержавного усиновлення, яка на сьогоднішній день ратифікована 76 державами світу. Вона ратифікована практично всіма країнами Європейського союзу, Сполученими Штатами Америки, тобто ратифікована тими державами, де сьогодні перебувають українські діти, які усиновлені громадянами цих держав, а згідно українського законодавства за дітьми до 18 років залишаються право набути українського громадянства, тобто вибрати для себе в 18 років бути громадянином держави, куди він усиновлений, чи все-таки зберегти за собою українське громадянство. Саме тому я вважаю важливим приєднання України до Гаазької конвенції для того, щоб ми працювали в єдиному полі, що стосується захисту інтересів дітей, що стосується питань, пов’язаних в міждержавним усиновленням. Є цілий ряд застережень стосовно позиції, єдиної позиції Гаазької конвенції щодо роботи акредитованих агенцій, які займаються міждержавним усиновленням, які діють в інших державах. Але я хотів би, щоб народні депутати сьогодні, приймаючи рішення, чітко усвідомлювали, що, на жаль, в Україні існують посередники, хоча вони і заборонені законом, якім займаються міждержавним усиновленням. Вони діють нелегально, вони створюють дуже багато проблемних моментів, як для сучасного, так і для майбутнього дитини. Гаазька конвенція знімає всі ці речі і дає можливість створити тут прозорі процедури у міждержавному усиновленні. Разом з тим я переконаний, що в разі не ратифікації даної конвенції Верховна Рада повинна теж не боятися і тоді приймати радикальні рішення щодо накладання, наприклад, мораторію на міждержавне усиновлення. І це один із шляхів, бо не можна займатися такою важливою с справою, як усиновленням, тим більше, усиновленням на території, де не діють українські законодавства. І при цьому не мати правил, не мати правил і не мати законних можливостей контролювати дану дитину. Тому я звертаюсь до Верховної Ради України перед тим, як голосувати, подумати, що цей механізм – Гаазька конвенція – є додатковим інструментом, один із інструментів захистити нашу дитину, яка вже усиновлена і знаходиться за кордоном, дізнатися свою долю і зобов’язати уряди тих держав серйозно захищати і звітувати перед українською державою за.
Дякую. Дякую вам, сідайте, будь ласка. Позиція комітету. Катерина Євгенівна Лук’янова виступить з цього приводу щодо законопроектів 0112 і 3550.
Шановні колеги, в комітеті розглянуті законопроекти про приєднання України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення та про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з приєднанням України до цієї конвенції. Щодо запропонованих до тексту закону заяв, на погляд комітету, необхідно уніфікувати назву центрального органу виконаної влади, що відповідає за питання міждержавного усиновлення. Це буде відповідати вимогам нормо проектувальної техніки. Комітет з питань охорони здоров’я не підтримує приєднання України до цієї конвенції. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що законопроект про приєднання України до конвенції має вплив на видаткову частину бюджету, збільшуючи її, хоча автори законопроекту зробили висновок, що додаткових бюджетних витрат законопроекти не потребують. Відповідно до статті 40, статті конвенції, жодні застереження до неї не допускаються. Так як не можна внести змін до конвенції, то необхідно ввести такі зміни до чинного законодавства, щоб вони суттєво посилили контроль за процесом усиновлення дітей іноземними громадянами. В той же час до законопроекту номер 3550, яким пропонується внести зміни до законодавчих актів України в зв’язку з приєднанням України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення, висловлено багато зауважень. Це зауваження Головного науково-експертного управління та Комітету з питань охорони здоров’я щодо необхідності доопрацювання змін, які пропонується внести до чинного законодавства у зв’язку з приєднанням до цієї Конвенції. Відповідно до законопроекту №3550 дозволяється діяльність в нашій державі уповноважених організацій, агенцій з усиновлення тих іноземних країн, яких відповідно до статей 9 та 22 Конвенції центральні державні органи уповноважують їх виконувати функції з усиновлення. Найбільшу кількість нарікань викликає саме це положення Конвенції про створення акредитованих організацій. Акредитовані організації по Гаазькій конвенції є посередниками, що діють насамперед в інтересах усиновлюваних дітей. У штаті таких організацій мають бути психологи, соціальні працівники, лікарі-педіатри, які готують родину до усиновлення, здійснюють подальший нагляд за проживанням усиновленої дитини і насамперед, відповідно до статті 11 Конвенції, вони повинні мати тільки неприбуткові цілі, які встановлені компетентними органами держави акредитації. А згідно із 32 статтею ніхто не повинен одержувати невиправданої фінансової винагороди від діяльності, пов’язаної з міждержавним усиновленням. А як визначено виправданість цієї фінансової вигоди. Комітет вважає, що законодавче закріплення відповідних повноважень за такими акредитованими державами-організаціями має особливе значення для України як країни-донора. На наш погляд, необхідно розробити спеціальний закон, який би і визначив основні правові засади діяльності цих організацій, оскільки законопроектом передбачено визначити порядок їхньої діяльності лише нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України. Комітет не підтримує запропоновані зміни щодо можливості нотаріально засвідчувати письмову згоду батьків на усиновлення, що не відповідає чинному порядку обов’язкового посвідчення такої згоди лише нотаріусом. Підтримуючи зміни до четвертої частини статті 236 з метою упередження зловживань закладів охорони здоров’я або навчальних закладів при усиновленні дитини, пропонуємо внести такі зміни до цієї статті, які б у разі надання цими закладами згоди на усиновлення з корисливих мотивів визнавали б таким усиновлення недійсним за рішенням суду в обов’язковому порядку. Також хочу зауважити, що в резолюції Парламентської Асамблеї Ради Європи 2008 року зазначено, що усиновлення стало ринком і що нестача малюків на заході, яких можна було б всиновити, робить проблему ще гіршою. Рішення комітету. Перше. Рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні направити законопроект номер 3550 про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з приєднанням України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Друге. Зважаючи на те, що відповідно до статті 9 Закону України „Про міжнародні договори” проекти законодавчих актів, необхідність прийняття яких випливає з міжнародного договору, приймаються.
Дайте можливість завершити.
приймаються одночасно з проектом Закону про ратифікацію, то комітет пропонує відповідно і законопроект номер 0112: про приєднання України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення – теж направити суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, давайте домовимося таким чином: ми завершимо розгляд цих двох документі, і тоді оголосимо перерву. Немає заперечень? Тоді я прошу записатися для обміну думками з приводу законопроектів 0112 і 3550. Проводиться запис на виступ. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Лілія Степанівна Григорович, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Будь ласка.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну!” Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я насамперед взяла слово для того, щоб наголосити у цьому поріділому парламенті, тому що щойно питання було більш цікавим, про те, що в час кризи ми все ж таки маємо здобутки. Ми не можемо похвалитися сьогодні ростом ВВП, робочими місцями, багатьма іншими соціальними показниками, але хочу наголосити на тому, що за останні 4 роки кожного дня, підкреслюю, кожного дня в Україні народжується на 368 – 370 діточок більше. Вони не підуть завтра голосувати за ті чи інші речі, не підтримають того чи іншого політика чи політичну силу – вони будуть працювати на Україну через 15, 20, 30 років. І дай Боже нам ці тенденції зберегти. Тому, коли ми говоримо, що зроблено за останні часи, то хочу сказати: більше дітей в Україні народжується, менше сиріт. А тепер стосовно Гаазької конвенції. Так, дійсно, Україна залишилася білою плямою серед багатьох інших країн, які ратифікували цю конвенцію. Несприйняття цього акту, до речі, в мене є передчуття, що це може і повторитися в Україні, має певні підстави. Були зловживання з усиновлення дітей раніше, ще до створення центру по усиновленню і прийняття законодавства. І ця тенденція, ця оскомина, ця пам’ять зберігається, це перше. Друге, сьогодні, у такий непростий час, це питання може бути використано в Україні з політичною метою. І багато політичних сил боїться, що за мене скажуть, що я, мовляв, хотів продавати дітей. А потім доведи, що в тебе дочки немає. І буквально останнє, що мені хотілося б наголосити при цій нагоді, на жаль, не можна вносити зміни у дану конвенцію, тому що це є цілісний акт. І ми його можемо ратифікувати, або не ратифікувати. З огляду на те, гіпотетично при громадянському суспільстві і правовій країні ця конвен.
Тарас Чорновіл, фракція Партії регіонів.
Я прошу передати слово Леоніду Кожарі, доки він іде до трибуни хочу тільки сказати.
Леонід Кожара.
що я все ж таки особисто буду підтримувати. Тому я натиснув „за”. Але його мотиви те ж дуже серйозні і прошу його позицію теж врахувати.
Дякую, пане Голово! Шановні депутати України, я от не розумію кількох речей. Ну, по-перше, я не розумію, чого сьогодні ми розглядаємо цей законопроект, оскільки профільні комітети висловилися, відправити його на доопрацювання. А по-друге, я не розумію, що ми його такі очевидні якісь лобістські речі сьогодні виносимо до нашої зали і розглядаємо в сесійному порядку. Чи існують проблеми на сьогоднішній день в сфері усиновлення? Так, вони існують. Більше того, років 10 тому назад вони ще більше існували. Але на той час держава не створила належних механізмів усиновлення і належного законодавства. Сьогодні проблеми існують в тому, що певні структури, лобістські структури намагаються обійти це законодавство. І ми знаємо випадки, які виникають сьогодні, вони виникають не того, що Україна не може належним чином забезпечити процедури усиновлення, а того, що всі структури, які цим займаються, корумповані, їх намагаються обходити і так далі. Що сьогодні нам пропонується в цій Конвенції, яку ми маємо ратифікувати? Ну, по-перше, я хочу сказати, що є міжнародні інструменти, конвенції, договори, які наближають Україну до певних можливостей, наближають на шляху євроінтеграції і так далі. Ця конвенція – це типовий приклад того, як розвинуті західні країни намагаються вирішити свої питання в країнах менш розвинутих, таких, як Україна і деяких інших. І давайте подивимося хоч такі певні специфічні положення запропонованої конвенції, яка, фактично, пропонує нам замість держвних органів, які сьогодні покликані займатися питаннями усиновлення, створити, фактично, комерційні посередницькі структури на території України і віддати наших громадян, причому.
Дайте можливість завершити.
громадян неповнолітніх, і віддати розгляд питань усиновлення цим комерційним структурам. Я пропоную Верховній Раді сьогодні не те що відкласти розгляд цього питання, а взагалі не повертатися до нього і відмовитися від його розгляду. Дякую.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, мы предлагаем вам не поддерживать сегодня предложение ратификации данной конвенции. Исходим из следующего. Опыт строительства независимого государства Украина подтверждает, что, к сожалению, подобные законы являются лоббистскими в интересах тех, кто за годы независимости начал внедрять бизнес, новый бизнес – это торговля детьми. Я хочу вам напомнить, тем, кто более всего говорил из этих регионов о независимом государстве, что именно в Ивано-Франковской области, во Львовской области начали торговать детьми Украины за годы независимости. Именно оттуда началась эта зараза, которая и сегодня кое-кому не дает спокойствия. Именно там были заложены основы того, что порождено сегодня как недостатки всем государствам. Мы должны лечить причины истинные того, что реально происходит. И в данном случае не попытка переложить ответственность за воспитание своих граждан, юных граждан, на другие государства и те другие семьи, которые их усыновляют, а прежде всего в своем государстве Украина создать надлежащие условия. В каких условиях рождается ребенок? А это прежде всего безработица, социальные болезни, наркомания, те же, так скажем, отсутствие возможностей воспитываться в детских садиках. Я уже не говорю о том, что пионерские лагеря, что сделали с ними и куда подевали, о детских, дошкольных учреждениях, о недоступности для наших детей тех же дворцов культуры, учреждений культуры и многое другое. Поэтому когда мы говорим об этих проблемах, то мы и должны сегодня создать предпосылки для того, чтобы прежде всего гражданин Украины имел возможность воспитываться в своем государстве, а не воспитываться за пределами его, а тем более та беспризорность, которая сегодня процветает и возрастает в Украине. Я обращаюсь к вам, уважаемые коллеги, именно детский труд здесь прежде всего используется вами.
Дайте можливість завершити виступ.
Именно детский труд, запрещенный законом, используется здесь, в Украине, для получения сверхприбылей. Поэтому, господа, которые имеете заводы, фабрики, пароходы и самолеты, поделитесь этой прибылью со своим государством, чтобы наши дети воспитывались в родной стране, а не были изгоями в чужих государствах.
Дякую. Шановні колеги, Іван Кириленко, будь ласка. Одна хвилина.
Шановний Володимире Михайловичу, фракція не підтримує прийняття такого законопроекту. Аргументи були висловлені з цього приводу. І я прошу передати слово Кармазіну.
Шановні колеги.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни.
Це є порушенням Регламенту. Але разом з тим одну хвилину, будь ласка. І більше давайте цього не повторювати. Зауваження.
Я не буду повторюватися. Я хочу сказати, Володимире Михайловичу, у нас присутній Уповноважений з прав людини. Ми маємо надати їй слово з цього питання. Я вас прошу про це. Це перше. Друге. Я хочу сказати, що наших дітей сьогодні ми не знаємо, що з ними, і доля їх не відома. Особливо це і в Сполучених Штатах Америки і в інших країнах. І з цього приводу зверталися і до Президента, зверталися і Уповноважений, зверталися і народні депутати, і ми все робили, щоб цього порядку не було. Цей закон уже тричі валиться в цій залі. Для чого ви його ще виносите? Я прошу сьогодні всіх дати нуль тут і показати, що закони, які проти українських громадян не мають тут прийматися. Це закон про неповагу до себе і один і другий. Я не хочу цитувати, що таке пропозиція до змін до статті 216 Сімейного кодексу, яка передбачає можливість проведення організації іноземної держави з наданням послуг різного характеру щодо усиновлення. Дійшло вже до того, що Чикагська торгівельна палати хотіла усиновлювати, приймати рішення по нашим дітям. Ми не маємо сьогодні.
Дякую. Я хочу, Юрій Анатолійович, я хочу вас просити не керувати мною. Нам треба з цього приводу прийняти рішення Верховної Ради. Зараз судячи. Ну, будь ласка, я ставлю на голосування, хто за те, щоб надати право виступу Уповноваженого з прав людини, три хвилини, прошу визначитись, будь ласка, я поставив на голосування. Немає мотивів. [[12:09:21]] За-212 Ви ж прекрасно бачите, що. Шановні колеги! Не треба. я прошу вас, давайте не ганьбити один одного, ви ж бачите, що немає людей, ви не ганьбіть один одного. З мотивів чого? Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимир Михайлович! Я хочу нагадати, що пані Карпачова – це Уповноважений Верховної Ради України з прав людини. І коли ми тут сьогодні з вами через одного розказуємо, що цей закон чи порушує чи захищає права українських громадян, а особливо, коли йдеться про маленьких дітей, громадян України. Верховна Рада зобов’язана надати слово Карпачовій, а інакше для чого нам Уповноважений з прав людини, коли ми його не хочемо чути, тим більше коли в такому важливому питанні, йдеться про захист прав дітей українських. Я пропоную повернутися до голосування, підтримати, надати можливість висловити позицію омбуцмену і потім прийняти свідоме рішення. Дякую.
Дякую. Я ще раз хочу вам сказати, шановні колеги, якщо ми Верховна Рада і дотримуємось регламенту, я поставлю на голосування. Зараз я поставлю ще раз на переголосування, але, шановні колеги, ми можемо приймати рішення, надавати слово, коли є рішення Верховної Ради України. Так що, будь ласка, хто за те, щоб повернутися до голосування про надання слова для виступу 3 хвилин уповноваженому Верховної Ради України з прав людини, прошу проголосувати. [[12:11:14]] За-362 Рішення прийнято. Будь ласка, Ніна Іванівна. Це повернулися, я перепрошую. Тепер ставлю на голосування про надання право на виступ 3 хвилин уповноваженому Верховної Ради України з прав людини, прошу голосувати. [[12:11:43]] За-360 Рішення прийнято. Прошу вас.
Дякую пане Голово, дякую шановні народні депутати. І хочу єдине нагадати, що у вашому регламенті, Регламенті Верховної Ради України це право уповноваженому на виступ вже передбачено вашим голосуванням. Дякую ще раз. Коротко по питанню, яке сьогодні розглядається четвертий раз в сесійній залі Верховної Ради України. Мова йде про те, що певні країни тривалий час лобіюють питання усиновлення дітей-сиріт виходячи з власних національних інтересів. Україна у 1996 році в цій залі зробила прозорі механізми в національному законодавстві, внесла зміни до Сімейного кодексу, до Кримінального кодексу України, була встановлена за посередницьку діяльність кримінальна відповідальність. Ми робили все, передали навіть порядок усиновлення через суд, адже тоді скопом дітей по списку всиновлювали губернатори, голови районних рад. Тобто Верховна Рада робили всі кроки, в першу чергу у відповідності до базової Конвенції ООН з прав дитини. Ця Конвенція, я знову-таки кажу, вона не відповідає національним інтересам України, проте в 1996 році ми імплементували ті норми Конвенції, які відповідають нашим національним інтересам. І ми тоді ще створили центр державний, центр по усиновленню українських дітей-сиріт і поставили під контроль це питання, яке було абсолютно непрозорим до того часу. Після того, коли було створено міністерство, яке очолює шановний Юрій Павленко, ця функція була передана у спеціальний департамент. Було ліквідовано центр по усиновленню, як державну структуру і переведено міністерству. За консульським статутом Міністерство закордонних справ України зобов’язане контролювати всіх дітей, яких мають вони поставити на облік, які були усиновлені іноземними громадянами. Більше того, парламент України за моєю пропозицією вніс зміни до законодавства і зробив єдине виключення з правила подвійного громадянства. Наші діти-сироти залишають за собою громадянство до 18-ти років і деякі з них повернулись саме через приниження їхньої національної гідності, ми дали їм це право. Я знову ж таки звертаю увагу. Конвенція не містить жодних застережень, щоби ми могли з вами зробити. А тому вона відкриває „шлюзи” для відкритої легальної посередницької діяльності, а таким чином легалізується поки що завуальований продаж дітей України. Тому я вас всіх закликаю, зрештою поставити крапку в цьому питанні. Знову, четвертий раз дати відсіч тим, хто лобіює цю Конвенцію. Я прошу вас не підтримувати цю ратифікацію. Але створити, знову таки, з 2000 року просимо Міністерство закордонних справ, Міністерство сім’ї і молоді.
Дайте можливість завершити, будь ласка.
І саме головне – це має бути виключення з правил. Нам не потрібні конвенції, ми маємо всіх дітей наших сиріт залишати в Україні і дійсно продовжити той процес, який сьогодні вже був розпочатий всіма нашими свідомими дійсно патріотичними державницькими силами. Я бажаю нам в цьому успіху! Захистимо наших дітей-сиріт! Дякую!
Шановні колеги, обговорення законопроектів завершено. Я хочу лише поінформувати нашого колегу Кожару, який висловив здивування, чому ці законопроекти потрапили до Верховної Ради. Рішення комітету, як ви знаєте, це ще не означає, що воно є остаточним. Верховна Рада приймає остаточне рішення, враховуючи рішення комітету, через те, вони потрапили до сесійної зали. Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування про прийняття Закону про приєднання України до Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення. Реєстраційний № 0112. [[12:16:33]] За-34 Рішення не прийнято. Шановні колеги, так тепер за логікою речей, ми не можемо розглядати 3550, бо йдеться про прийняття закону у зв’язку із прийняттям Закону про ратифікацію Конвенції про захист дітей та співробітництво з питань міждержавного усиновлення. Правильно я кажу, пане міністре? Тому ми знімаємо з розгляду і наступний законопроект 3550. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 48 хвилин.
продовжити нашу роботу. Разом з тим, шановні колеги, я звертаюсь до керівників фракцій, є така пропозиція о 14 годині 15 хвилин провести засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій для того, щоб ми обговорили ряд питань, в тому числі які стосуються конституційного процесу, і визначились щодо рекомендацій в Верховній Раді України як надалі організувати наше життя. О 14 годині 15 хвилин в кабінеті Голови Верховної Ради. Шановні народні депутати, продовжуємо нашу роботу. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди [[Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська]] між Україною та Європейським інвестиційним банком. Доповідач – міністр палива та енергетики Продан Юрій Васильович, співдоповідач –голова Комітету у закордонних справах Олег Григорович Білорус. Будь ласка, Юрій Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект будівництва високовольтної. А скільки часу?
Будь ласка, 2 хвилини.
Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС – Київська є самоокупним інвестиційним проектом. Реалізація проекту передбачає: максимальне використання встановленої потужності Рівненської та Хмельницької атомних електростанцій; підвищення стабільності енергопостачання споживачів центральної частини об’єднаної енергетичної системи України, в першу чергу Київського енерговузла і винесення мережі 750 кВ із забрудненої зони Чорнобильської атомної електростанції. Проект включатиме спорудження повітряної лінії 750 кВ довжиною 353 кілометри, спорудження з заходу повітряної лінії 750 кВ Хмельницька АЕС – Чорнобильська на підстанцію Київська довжиною 135 кілометрів. Які є очікувальні результати у виконанні цього проекту. Перш за все. це збільшення питомого виробництва електричної енергії, яка виробляється на атомних електростанціях. Ця електрична енергія є більш дешевою, що є вигідним для нашої економіки. Зменшуються потреби у вугіллі та газі. Зменшення потреби енергетичного сектори у вугіллі або газі складе десь 1,2 мільйона тонн умовного палива, або якщо перевести на газ - 1,2 мільярда метрів кубічних газу щорічно. Будуть зменшені шкідливі викиди десь близько 52 тисяч тонн на рік. І також зменшуються втрати електричної енергії у мережах за рахунок перерозподілу електричної енергії. Шановні народні депутати, Законом України від 29 жовтня 2008 року вже ратифіковано відповідну кредитну угоду за проектом у частині його фінансування Європейським банком реконструкції та розвитку. Зважаючи на вигідні умови кредитування, шановні народні депутати, я просив би підтримати вказаний законопроект. Крім того, іншим позитивним моментом цього проекту є те, що це робочі місця для українських робочих організацій та підприємств, що дуже сьогодні актуально. Прошу підтримати.
Дякую, Юрій Васильович. Сідайте, будь ласка. Олег Григорович Білорус, голова Комітету у закордонних справах.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Проект цього закону про ратифікацію розроблено з метою надання чинності Фінансової угоди [[Проект будівництва високовольтної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська]] між Україною та Європейським інвестиційним банком. Відповідно до пояснювальної записки міністра, який щойно доповідав, реалізація цього закону не потребує додаткових бюджетних коштів, оскільки проект є самоокупний. Головне науково-експертне управління підтримує прийняття закону. Комітет з питань фінансів і банківської діяльності не має зауважень до зазначеного законопроекту і рекомендує його прийняти Верховною Радою. Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки рекомендує проект закону до ратифікації. Комітет з питань бюджету одначе вважає, щозаконопроект впливає на доходи, видатки, фінансування Державного бюджету ат обсяг державного боргу. Проте, відповідні показники вже враховані у Державному бюджеті на поточний рік. У разі ратифікації фінансової угоди її норми можуть набути чинності відповідно до статті 1204 цієї угоди. Комітет з питань Регламенту вважає, що законопроект поданий з деяким порушенням частини другої статті 90 та частини першої статті 91 Регламенту Верховної Ради. Проект закону уважно розглянутий у Комітеті закордонних справ, як головному, 11 березня цього року і рекомендований до ратифікації Верховною Радою України. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати. Хто наполягає обговоренні, запишіться, будь ласка, щоб не було звинувачень у порушенні. Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів, що записалися. Павло Сулковський.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Шановні, ви знаєте, що це надзвичайно важливе питання для економіки України. Я виступаю, як дійсно Рівненщина знаходиться між двома атомними станціями – це Рівненська і Хмельницька, і, на жаль, я буду вдячний і сьогодні закликаю всіх підтримувати без всяких мотивацій, це тільки на користь Україні і економіки, я вже говорив. Але, на жаль, хочу, користуючи нагодою, сказати, що те населення, яке проживає під реакторами атомних станцій, на жаль, декілька було проектів, які не були підтримані у Верховній Раді вже третього скликання. І я сьогодні хочу закликати народних депутатів, щоб ми все-таки для таких зон розробили окремі проекти законів і в якійсь мірі, поскільки ці люди живуть в надзвичайно великій небезпеці, а нас навчила Чорнобильська атомна станція же, приклад є в житті, тому я хотів би закликати також, щоб ми всі згуртувались, буде такий проект, щоб ми все-таки продумали і розумні умови життя розробили для того населення, яке проживає поблизу атомних станцій, тобто 30-кілометровій зоні, в першу чергу. Вони платять сьогодні за електроенергію практично, як і всі громадяни України. Це справедливо чи ні? Зрозуміло, що це несправедливо. Тому я вас закликаю, шановні друзі, підтримати цей проект закону, і це буде дійсно на користь України.
Народний депутат Кілінкаров.
Спасибо. Килинкаров, фракция коммунистов. Ну, мне очень жаль, что я не смог задать вопрос Юрию Васильевичу, но мне очень бы хотелось поинтересоваться. Если мы сегодня вкладываем государственные деньги в модернизацию сетей или в строительство новых сетей, по которым, я так понимаю, мы будем экспортировать электроэнергию за пределы нашей страны по четыре цента, а обеспечивать отечественные предприятия по 10 центов, мы сегодня будем продавать электроэнергию в другие государства дешевле, чем это потребляют отечественные производители? И хотелось бы узнать, мы сегодня вводим ограничения, и таким образом заставляем наших людей экономить на электроэнергии, когда вводим нормы – 400 киловатт, которые распределяются абсолютно несправедливо в отношении семей, которые имеют, скажем, пять членов семьи и имеют одного члена семьи, а норма для всех одинакова. Если человек производит колбасу и ограничивает потребление, это правильно или нет? Если у нас газа не хватает в стране, понятно, надо вводить ограничения. Но если электроэнергию страна производит в избытке, почему мы сегодня должны идти на такие шаги, и почему электроэнергия для представителей других государств, в том числе промышленных предприятий, стоит в два раза дешевле, чем отечественные предприятия? И хотелось бы услышать конкретную цифру: какова экономическая эффективность вложения финансовых ресурсов страны в условиях кризиса? Какова эффективность? Какой будет результат? Сколько необходимо лет для того, чтобы ему вернули эти деньги, или хотя бы сказали, какой экономический эффект от вложения этих средств в данный проект. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний пане Голово! Я просив би вас дати доручення секретаріату, щоб підтягнулись трошки депутати після перерви, якщо можливо, тому що ми зараз розглядаємо антикризовий закон. Насправді мова йде про залучення коштів в реальну економіку, і у вас. роздано документи про ратифікацію до закону, де є повністю навіть технічне описання, що це мова йде про виконання робіт з проектування, будівництва і введення в експлуатацію високовольтної системи електропередачі, до складу якої входять лінії електропередач вільно стоячі подібні металеві опори і далі. Це по Рівненському АЕС лінії київська. І по чорнобильській. І Чорнобильська, напрямок северна. Тобто у нас все абсолютно розписано. Тому понад мільярд гривень по нинішньому курсу вже 150 мільйонів євро залучити в реальну економіку – це хіба не антикризовий захід? Це я звертаюсь до тих, хто завжди казав, що не ставляться антикризові заходи. Оце якраз антикризовий захід, бо це дає можливість залучити колосальну кількість саме наших працівників, і я не думаю, до металеві опори – метал – будуть завозитись звідкись. Вони будуть тут виготовлятися в Україні, на наших заводах, і замовлення поступлять уже на ці заводи. Я також не думаю, що сталеалюмінієвий провід буде завозитись з іншої сторони. Я також не думаю, що будуть і вестися інші чи хтось буде проектувати хтось інший і систему релейного захисту зв’язку і так далі будуть робити наші люди. Тому я прошу абсолютно всіх депутатів всіх фракцій, зважаючи на те, що це антикризовий закон, підтримати його, проголосувати і напрацьовувати далі антикризові заходи, які б вивели державу з цієї системної кризи. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено. Ніхто не наполягає на висловленні своєї позиції? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про схвалення проекту Закону про ратифікацію Фінансової угоди [[Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська]] між Україною та Європейським інвестиційним банком. Реєстраційний номер 0118. Прошу голосувати. [[12:53:09]] За-207 Рішення не прийнято. Ну, так а що я можу зробити: „не встигли”. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 151, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 35, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту закону 0118, повернутись до розгляду проекту закону 0118. [[12:53:53]] За-218 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Конвенції Міжнародної організації праці №184 2001 року про безпеку та гігієну праці в сільському господарстві. Доповідач – заступник міністра аграрної політики Шевченко Олександр Олександрович. Співдоповідач – голова Комітету у закордонних справах Білорус Олег Григорович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Даний законопроект розроблено Міністерством аграрної політики України відповідно до Закону України „Про Загальнодержавну програму адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу” та на виконання відповідного розпорядження Кабінету Міністрів. Необхідність ратифікації зазначеної конвенції зумовлено прагненням України стати асоційованим членом Європейського Союзу з подальшою перспективою набуття повноправного членства в цій організації. Важливою умовою на цьому шляху є зміцнення економічних та політичних зв’язків між Україною та Європейським Союзом, що полягає в наближенні існуючого і майбутнього законодавства України із законодавством співтовариства, яке викладено у положеннях Угоди про партнерство і співробітництво між Україною і європейським співтовариством. Запропонований проект закону ставить за мету адаптувати національне законодавство в галузі охорони праці, яке стосується питань безпеки і гігієни праці в сільському господарстві, до законодавства Європейського Союзу шляхом ратифікації. Є позитивні тенденції в нашій державі, якщо в 99-му році було травмовано 6 560 працівників, в тому числі 480 із смертним наслідком, то в 2008 їх було 1825, із 123 із смертельним наслідком. Але такий рівень виробничого травматизму перевищу європейські показники. Тому дотримання положень цієї конвенції, безумовно, сприятиме зменшенню рівня виробничого травматизму та професійної захворюваності в агропромисловому виробництві нашої держави, покращенню соціальної захищеності працівників галузі. Ратифікація зазначеної конвенції сприятиме підвищенню політичного іміджу України на міжнародній арені, як країни, яка послідовно дотримується взятих на себе зобов’язань, а також створення не шкідливих і безпечних умов праці. Цей законопроект погоджено у всіх відповідних комітетах, з усіма заінтересованими сторонами. Прощу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Олег Григорович білорус, голова комітету - заключення комітету, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет в закордонних справах обговорив проект закону України про ратифікацію міжнародної конвенції Організації праці номер 184 про безпеку та гігієну праці в сільському господарстві і рекомендував його до прийняття Верховною Радою України. Конвенція спрямована на впровадження міжнародних стандартів у сфері охорони праці, зокрема щодо безпеки, гігієни праці в сільському господарстві, до законодавства Європейського Союзу. Дотримання положень зазначеної конвенції сприятиме зменшенню рівня виробничого травматизму та професійної захворюваності в агропромисловому виробництві нашої країни, а також покращенню соціальної захищеності працівників галузі. Прийняття цього закону не потребує додаткових фінансових витрат з Державного бюджету. Науково-експертне управління, Комітет з питань соціальної політики та праці, Комітет з питань охорони здоров’я підтримують ратифікацію угоди Верховною Радою України. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Шановні колеги, якщо немає заперечень, то давайте запишіться тоді, будь ласка. Прошу записатися на виступ. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Леонід Кожара.
Дякую, пане Голово. Шановні народні депутати! Я хотів би звернути вашу увагу на те, що це конвенція не Європейського Союзу, і мова йде в цій конвенції не про стандарти Європейського Союзу, а навпаки, це є конвенцією Організації об’єднаних націй, і розраховано на те, щоб створити мінімальні стандарти в країнах третього світу з нерозвинутою сільськогосподарською інфраструктурою і так далі. І що викликає, які питання ця конвенція? По-перше, ми ніякі нові стандарти не запроваджуємо, оскільки наші стандарти домашні набагато вищі, ніж запропоновані цією конвенцією. Але при цьому ми створюємо додатково багато якихось інспектуючих органів, які сьогодні багато в чому придушують діяльність у сфері сільського господарства. Тому у мене є такі сумніви, і я закликав би Верховну Раду, можливо, ще раз повернутися і глибше вивчити, які наслідки ратифікація цієї конвенції принесе для України. Дякую.
Будь ласка, Ярослав Сухий.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, чому я попросив слова? Справа у тому, що ратифікація конвенції Міжнародної організації праці – це прерогатива Комітету з питань соціальної політики та праці. І справа ось в чому. Сьогодні близько дев’яти тисяч сіл на Україні не мають не те, що фельдшерсько-акушерського пункту, але навіть аптечного кіоску. Медико-санітарне обслуговування людей на селі стає все більш недоступним. Україну покрила мережа платних медичних установ, які є неможливими для використання нашим сільським жителем. Автобусне сполучення, яке колись працювало між райцентрами і селами, відсутнє. Зараз тут пішов Продан, і я б його хотів запитати, як же так сталося, що населення на селі буде в стільки раз платити більше електроенергії, бо газу немає, то змушений використовувати електроенергію для опалення. Люди, санітарно-побутові умови людей на селі такі жахливі, що ратифікація цієї МОПівської конвенції робить нас посміховиськом. Ми маємо нормальні стандарти, їх потрібно виконувати, а потім ратифікувати.
Шановні колеги, хто ще наполягає? Немає. Шановні колеги, комітет пропонує підтримати проект закону про ратифікацію угоди. Я хотів лише привернути увагу шановних колег. Якщо ви на комітеті приймаєте рішення, не згодні, то, можливо там, свою особливу думку викладіть. А то комітет приймає одне рішення, потім тут від заступника голови комітету йде інша пропозиція. Це не до вас я говорю. Я говорю Комітету у закордонних справах. А рішення вашого комітету є позитивним, всі заключення є. Щоб ми мали тут чітку і зрозумілу картину. Шановні колеги, якщо немає інших пропозицій, ставиться на голосування пропозиція комітету про схвалення проекту Закону України про ратифікацію Конвенції Міжнародної організації праці, номер 184, 2001 року про безпеку та гігієну праці в сільському господарстві. Прошу голосувати. [[13:02:13]] За-228 Рішення прийнято. Сулковський, будь ласка. Я ж не порушую. [[Ш у м у з а л і]] Одну хвилиночку.
Дякую. Шановні народні депутати! Я звертаюсь до вас, Володимире Михайловичу, з проханням все-таки в деякій мірі йдуть толкування то на користь, то не на користь, значить ратифікація відбувається. Я вважаю, все-таки, що тут у нас була дещо незрозумілі речі і я дуже прошу вас Володимир Михайлович, повернімось до голосування [[проект 0118]] ратифікації, що стосується Рівненської АЕС.
Михайло Чечетов. Хвилинку, ми зараз знайдемо порозуміння. Шановні колеги! Прошу заспокоїтися. Якщо будуть заперечення не будемо повертатися.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Ну когда уже эти игрища между БЮТом и «Нашей Украиной» прекратятся? Вчера Президент дал отмашку, зарубили три закона, извините за выражение, накрылся кредит МВФовский. Сегодня в отместку БЮТ не голосует, накрылся президентский законопроект, цена 150 миллионов, единственная партия, которая защищает интересы страны Партия регионов, я обращаюсь к «Нашей Украине», к БЮТу, давайте переголосуем, имейте совесть! Имейте совесть, что же вы делаете? Партия регионов призывает, бездельников этих проголосовать, хватит воевать между собой. Страна рушиться. Просим поставить на голосование, переголосовать, мы поддержим, мы продемонстрируем как надо любить Украину. Спасибо.
Адам Мартинюк, будь ласка. Я не бачу, скажіть прізвище.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Я думаю, Володимир Михайлович, ви абсолютно правильно наголошуєте, якщо будуть заперечення, а вони є такі заперечення, ви не будете ставити на переголосування. Тому що ви один раз нормою 48 статті Регламенту скористалися, поставили на повернення до переголосування. Набрало 218 голосів, тобто вас законних регламентних підстав абсолютно ніяких немає. Якщо ви хочете продемонструвати порушення Регламенту, будь ласка, демонструйте. Але ще раз наголошую, ви поступили чітко по Регламенту, використали право 48 статті не зібрали голосів, нехай чекають слушного часу. Давайте йти і працювати далі, бо в кожного можуть бути різні забаганки.
Одну хвилиночку, ну від фракції по одному, не всі зразу. Прокопчук давно тримає руку, фракція БЮТ і Кармазін, і будемо далі рухатися.
Народний депутат Прокопчук, „Блок Юлії Тимошенко”, Рівненщина. Я хотів би і до своїх виборців, до всіх громадян, от показати, як дуже конструктивно піклуються про, скажімо так, і про народ України, і про все інше, Партія регіонів. Навіть не політичний закон, в тому числі, який вносить колега, який представляє Рівненщину і сам, правда, за нього не голосує, ви знову заводите в тупик. Тому, Володимире Михайловичу, я теж прошу поставити на повторне голосування дуже важливий законопроект 0118, який стосується ратифікації фінансової угоди і будівництво високовольтної повітряної лінії між рівненською АЕС і київською. Ніби то Партія регіонів вже готова до цього, так. То покажіть, що ви піклуєтесь про людей.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Партія захисників вітчизни „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні друзі, я вас закликаю до того, щоб ви не перетягували канат нікуди і вас закликаю, тих хто ревнітели регламенту, я його знаю не гірше вас і якщо хочете для чистоти експерименту, то я вношу пропозицію. Цей закон треба проголосувати, він антикризовий, він дає робочі місця, він дає понад мільярд гривень в бюджет. Тому я вношу пропозицію проголосувати за включення його до порядку денного зараз ще раз і потім проголосувати за ратифікацію, все, крапка і тоді, повірте мені, нормально все получається, абсолютно по закону. По закону буде, якщо користь прийде людям, а якщо ви чіпляєтесь за регламент, щоб зробити гірше цим людям, то це не є добре. Тому я прошу проголосувати не говорячи про які фракції, я нікого не називаю, я думаю, що тут всі патріоти України. І я вас закликаю бути патріотами. Дякую.
Шановні колеги, ми вже обмінялися, виступили від фракцій. Давайте домовимось в такий спосіб, що позаяк є заперечення з боку однієї фракції, щоб не було звинувачень в порушенні регламенту, перенесемо розгляд цього питання на завтра, дасть Бог день! [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги! Я ще раз хочу вам сказати, порушення Регламенту, а ви ж самі говорите не порушувати Регламент. Це не та проблема. Верховна Рада вже визначалась двічі, не прийняла рішення. Я прошу вас, давайте керівники фракцій узгодьте! Я ще раз прошу вас, щоб не було заперечень, узгодьте цю позицію, проведіть консультації і будьте готові, через півгодини поставимо на голосування. Ну проведіть, будь ласка! Шановні колеги! Я прошу вас, шановні колеги! Я прошу вас, проведіть консультації! Будете готові через півгодини – поставимо, через 15 хвилин – поставимо. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію угоди між Україною та Республікою Словенія про обмін та взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Реєстраційний номер 0119. Доповідач - заступник Голови Служби безпеки України Герасименко Микола Михайлович. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань євро інтеграції Вечерко Володимир Миколайович. Прошу вас.
Дякую! Шановний Голово, шановні народні депутати України! На ваш розгляд подається проект Закону про ратифікацію угоди між Україною та Республікою Словенія про обмін та взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Зазначений міжнародний договір розроблено на виконання доручення Кабінету Міністрів України від 7 червня 2007 року з метою розвитку двостороннього співробітництва України та Словенії у сфері оборони, державної безпеки та охорони правопорядку. Угода підписана 4 червня 2008 року в місті Люблено. За своїм змістом вона повністю відповідає міжнародній практиці. Відповідно до положень чинного законодавства угода для набрання чинності підлягає ратифікації Верховною Радою України. Проект угоди погоджений без зауважень з усіма зацікавленими державними органами, витрат з державного бюджету не потребує. Таким чином угода після набрання нею чинності буде сприяти підвищенню ефективності, взаємовигідного співробітництва України і Республіки Словенія.Я вам дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякуємо вам також, Микола Михайлович. Сідайте, будь ласка. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань європейської інтеграції Вечерко Володимир Миколайович, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, від імені профільного комітету хотів би зазначити наступне щодо запропонованого Верховній Раді України проекту Закону України про ратифікацію угоди між Україною та Республікою Словенія про обмін та взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Комітет з європейської інтеграції на своєму засіданні 18 березня 2009 року розглянув проект закону та прийняв рішення рекомендувати його до прийняття Верховною Радою України за основу та в цілому. Позитивні висновки щодо ратифікації угоди прийняли Комітет у закордонних справах та Комітет з питань бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України відповідно до свого висновку від 11 лютого 2009 року також не має зауважень щодо ратифікації зазначеної угоди Верховною Радою України і вважає, що це відповідатиме національним інтересам України. Угода є рамковим міжнародним договором, положення якого визначають порядок передачі інформації з обмеженим доступом та зобов’язання сторін щодо охорони такої інформації, принципи, згідно яких здійснюється допуск до інформації з обмеженим доступом, порядок здійснення візитів встановлюють відповідність між грифами обмеження доступу до інформації. Таким чином, ратифікація угоди сприятиме підвищенню ефективності та оперативності у процесі обміну інформацією з обмеженим доступом між Україною та Словенією. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, всі заключення позитивні. Є потреба нам обговорити? Ніхто не наполягає? Наполягає Адам Мартинюк, будь ласка, мікрофон і будемо тоді визначатися.
Шановні колеги, ми не один раз уже приймаємо подібні закони про те, щоб внести, ратифікувати подібні угоди. Є декілька зауважень. Перше. Ми ще не є членами НАТО, але, дивіться, в основному, в основному ми ратифікуємо угоди з країнами, які входять до блоку НАТО, інші країни майже не мають таких угод з нами, а ми вже попереду усіх, так би мовити, намагаємося. Це один момент. Другий момент. Мене дивує, Володимир Михайлович, чому доповідає Комітет з питань Європейської інтеграція, секретна інформація – європейська інтеграція чи все-таки це предмет відання Комітету з питань національної оборони і безпеки? Я розумію добре, що цьому комітету немає що робити, ми створили, просто мертвонароджений комітет, от комусь заманулося просто з питань Європейської інтеграції давай комітет, робити йому немає що, то який закони доповідає, немає він до цього, на жаль, відношення, він може бути одним із співдоповідачів як і по кожному із законів. Але все-таки це комітет, який, тобто предмет відання комітету, який займається питаннями національної безпеки. Якби доповідав Немиря тут, який євро інтеграцію відає у Кабінеті Міністрів тоді і Вечерко від комітету міг би спів доповідати, а доповідає Служба безпеки, значить, повинен займатися профільний, профільний комітет. Я пропоную не підтримувати цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановні колеги, я хочу якраз тут заступитися і сказати, що є певна неточність, оскільки ми приблизно в співвідношенні пів до пів проводимо затвердження, ратифікації відповідних договорів. Наш комітет отримав від Служби безпеки загальний список договорів про передання і збереження документів з обмеженим доступом чи секретних документів, повний план, який передбачається для ратифікації країн-членів НАТО і не членів НАТО там, в принципі, порівну. Алжир не входить в країни-члени НАТО, інші теж не входять, ми їх ратифікували без жодних проблем. В даному випадку, це є документ, який не передбачає якоїсь там інтеграції кудись, якоїсь орієнтації кудись, оскільки є оборот документів, які часто носять або секретний, або з обмеженим доступом по режиму характер, тому такі документи мають мати статус, як їх передавати, тексти, чи зі Словенією, чи з Німеччиною, чи з Алжиром, чи з Монголією, практично ідентичні. Як маркувати ці документи? Хто відповідальний у тій чи іншій країні за передачу, за отримання? Як має відбуватися цей процес? Це процедурний документ, який ми маємо, і це наш комітет настоював підписати і ратифікувати з усіма країнами світу, з якими у нас може бути хоча б якийсь обмін документів, які носять секретний характер. Тепер що стосується саме підзвітності комітету. Наш комітет і Комітет європейської інтеграції відзначає це відповідно до того, які це є країни, члени Євросоюзу чи не члени Євросоюзу як профі, як головний комітет, тому що ми маємо відстежити, щоб ці міжнародні договори не вступали у суперечність з іншим, щоб виконувалася практика міжнародних договорів. Але так як Комітет євроінтеграції, так як Комітет у закордонних справах ніколи не приймає до розгляду подібні проекти, доки не має з профільного комітету, у даному випадку національної безпеки і оборони, абсолютно стопроцентно аргументованого рішення. Це міжнародна політика і тому ми старає.
Шановні колеги, обмінялися думками. Я прошу на зауваження Адама Івановича Мартинюка секретаріат звернути увагу, щоб відповідно і до Комітету з питань національної безпеки і оборони потрапляв такий документ. Бо у нас є три заключення трьох комітетів у закордонних справах, з питань євроінтеграції, а також з питань бюджету. Очевидно, треба, щоб була думка і нашого комітету, який очолює Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка, Вечерко мікрофон.
Уважаемые народные депутаты, я хочу сделать маленькую поправку к выступающим. Если бы Комитет по европейской интеграции занимался еще и вопросами. и мониторил нашу украинскую промышленность, тогда в бюджете Украины было бы больше средств для наших больниц и других отраслей. Поэтому, кто не знает, чем занимается Комитет по европейской интеграции, просим вас прийти в наш комитет и мы подскажем, чем мы занимаемся и будем заниматься. Спасибо.
Шановні колеги, комітет пропонує схвалити проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Республікою Словенія про обмін та взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Ставиться на голосування ця пропозиція, а саме, про схвалення проекту Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Республікою Словенія про обмін та взаємну охорону інформації з обмеженим доступом, реєстраційний номер 0119. Прошу голосувати. [[13:18:07]] За-366 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про прийняття Поправок до Статей Угоди Міжнародного валютного фонду, 0124 реєстраційний номер. Доповідач – заступник міністра фінансів Матвійчук Володимир Макарович, співдоповідач – секретар Комітету з питань фінансів та банківської діяльності Полунєєв Юрій Володимирович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, Президентом України внесено на розгляд Верховної Ради України проект Закону про прийняття Поправок до Статей Угоди Міжнародного валютного фонду, який підготовлено відповідно до чинного законодавства України. Основним завданням цього законопроекту є набуття чинності в Україні поправок до статей Угоди Міжнародного валютного фонду. Відповідно до статті 9 Закону України „Про міжнародні договори України” набуття чинності поправок до статей Угоди Міжнародного валютного фонду потребує прийняття Закону України Верховною Радою України. Таким чином будуть виконані всі процедури в України необхідні для набуття чинності в Україні зазначених поправок. З метою набуття чинності змін до статей Угоди Міжнародного валютного фонду підготовлено законопроект про прийняття поправок до статей Угоди Міжнародного валютного фонду, який передбачає прийняття. Поправки до статей Угоди Міжнародного валютного фонду щодо посилення голосу та участі в Міжнародному валютному фонді, яка схвалена Резолюцією Ради керуючих номер 63-2 від 28 квітня 2008 року, та поправки до статей Угоди щодо розширення інвестиційних повноважень Міжнародного валютного фонду, яка схвалена Резолюцією Ради керуючих 63-3. Стосовно поправки щодо посилення голосу та участі в МВФ. В МВФ здійснюється реформа розміру квот країн-членів фонду та кількості голосів в Міжнародному валютному фонді для перегляду рівня представництва країн-членів в фонді у зв’язку із зміною позиції окремих країн-членів МВФ у світовій економіці. У зв’язку з цим запропоновано збільшити розмір квот для деяких країн-членів фонду – 54 країни, визначених для кожної країни.
Дайте можливість завершити.
63-2. Крім того, пропонується внести поправку до розділу п’ять статті 12 статей Угоди, яка дозволяє збільшити кількість базових голосів країн-членів МВФ. Для України поправка щодо посилення голосу та участі в МВФ не передбачає збільшення їй квот. На даний час квота України в МВФ складає 0,63 відсотка або 1 млрд. 372 млн. спеціальних прав запозичень. Набуття чинності цієї поправки зменшить квоту України до 0,57 відсотка. При цьому змін у нашій групі, що дуже важливо для України, членів МВФ, не відбудеться: Голландія залишить за собою перше місце в групі, а Україна збереже для себе друге, дуже важливе місце. Таким чином, представник України збереже за собою посаду заступника директора у виконавчій раді і буде мати відповідне право голосу. Стосовно поправки щодо розширення інвестиційних повноважень МВФ. Згідно з цією поправкою вносяться зміни до статей п’ять та 12 Угоди Міжнародного валютного фонду з метою створення нової моделі доходів та нової структури видатків фонду.
Завершуйте, будь ласка.
які забезпечать збільшення надходжень до цієї організації. Ці зміни розширюють можливості фонду використовувати валюту країн- членів для здійснення інвестицій, що також дуже важливо. Прийняття законопроекту забезпечить набуття чинності в Україні поправок до статей Угоди МВФ та створить умови для внесення вищезазначених змін до статей Угоди МВФ. Профільним комітетом Верховної Ради України надано позитивний висновок до законопроекту. Враховуючи зазначене, ми дуже просимо вас підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету хто буде виступати? А, Юрій Полунєєв, будь ласка.
Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні 18 березня розглянув внесений Президентом України проект Закону про прийняття Поправок до Статей Угоди Міжнародного валютного фонду. Завданням зазначеного законопроекту є набуття чинності, тобто ратифікації в України Поправок до Статей Угоди про заснування Міжнародного валютного фонду. Ці поправки викликані сьогодні необхідністю розширення операцій Міжнародного валютного фонду по підтриманню стабільності міжнародної валютної системи. Ті заходи, які передбачаються, про них вже говорив попередній доповідач, і я не буду на цьому зупинятися. Ці поправки, ратифікація яких сьогодні пропонується Верховній Раді, вони не зменшують можливості України щодо використання ресурсів МВФ, які потрібні для стабілізації у разі необхідності національної валюти. Ця поправка також не передбачає збільшення квоти України, тобто внесення додаткових грошових коштів до Міжнародного валютного фонду. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради зробило позитивний висновок, комітет також зробив позитивний висновок і звертається до Верховної Ради підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Аржевітін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Станіслав Аржевітін, депутатська група „За Україну!” Законопроект потрібно підтримати, він не вносить суттєві зміни і нашу позицію у Міжнародному валютному фонді. Як ви чули, за нами зберігається друга позиція після Голландії, за нами зберігається місце, посада заступника директора у виконавчій раді. Головне: розрахунковий показник, який був ще розрахований, виходячи з показників України в часи Радянського Союзу, теж не переглянутий. І це є добре. А головне, що сьогодні в нашій країні Міжнародний валютний фонд, Світовий банк, Кабінет Міністрів і Національний банк розглядають широкомасштабну програму по реабілітації фінансового сектору, і ключова роль тут відводиться саме Міжнародному валютному фонду. Тому приведення у відповідність внутрішньодержавних процедур в Україні є важливе в цій частині. Тому пропоную підтримати в цілому цей законопроект.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, перш ніж натискувати кнопки, давайте ми собі дамо відповідь на запитання: а для чого нам Міжнародний валютний фонд? Для того, щоб далі затягувати зашморг на економіці держави? Якщо для цього, то натискуйте кнопки „за”. Невже нікому не зрозуміло, що знайшли благодійну організацію, яка буром пре на Україну, що „ми хочемо вам дати гроші”? А чому ніхто з вас не задумається, а чому вони так в умовах кризи намагаються нам всучити кредити? А тому хочуть дати кредити, щоб завтра їх забрати, бо сьогодні, в 2009 році, Україна як держава – вона менше, половину винна, більше винні корпоративні борги. 25 мільярдів доларів треба віддати. І ось Міжнародний валютний фонд хоче дати нам позику під високий процент, для того щоб забрати назад ці кошти за рахунок тих боргів, які мають, і тим більше має не держава Україна, а які мають корпорації, які мають різні бізнесові структури. А повинна за це розраховуватися держава Україна, наші діти і онуки під високі проценти. А по-друге, патріоти України, прочитайте, будь ласка, що пропонується, невже в вас не грає патріотичні почуття, адже змінюється квота України. Сьогодні квота України в МВФ Складає 0,63 відсотки або 1,3 мільярда. А після набуття чинності цієї поправки квота України зменшиться до 0,57. Так патріоти України поступають? Ні. А ви не думаєте про патріотизм, ви думаєте про те, як би за рахунок майбутніх поколінь повернути свої борги. Давайте будемо думати, треба нам Міжнародний валютний фонд, чи ні. Абсолютна більшість країн світу відмовилася від нього. А ті, хто влізли до нього в кабалу, ніяк не можуть із неї вилізти.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує схвалити проект закону про прийняття поправок до статей Угоди Міжнародного валютного фонду. Я ставлю пропозицію на голосування, а саме про схвалення проекту Закону про прийняття поправок до статей угоди Міжнародного валютного фонду, реєстраційний номер 0124. Прошу голосувати. Так ми в цілому приймаємо. [[13:28:55]] За-371 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів - 142, "Блок Юлії Тимошенко" - 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 57, комуністів - 0, „Блок Литвина” – 19. Оголошується до розгляду проект Закону про прийняття поправок 1991 та 1993 років Конвенції про Міжнародну морську організацію 1948 року. Доповідач – заступник міністра транспорту та зв’язку Работнєв Володимир Геннадійович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Крук Юрій Борисович.
Добрий день. Шановний ВолодимиреМихайловичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд надається проект Закону України про прийняття поправок 91-го та 93-го років до конвенції про міжнародну морську організацію. Проект Закону розроблений Кабінетом Міністрів України на виконання указу Президента України від 20 травня 2008 року про рішення Ради національної безпеки і оборони України про заходи щодо забезпечення розвитку України як морської держави. Метою прийняття зазначеного акту є прийняття Україною поправок 91-го, 93-го років до конвенції про міжнародну морську організацію 1948 року. Ця конвенція вступила в силу для України в 1994 році шляхом прийняття відповідної постанови Верховної Ради України. Міжнародна морська організація була створена з метою забезпечення механізмів для співробітництва урядів в сфері реагування і заходів, що стосується міжнародного торгівельного судноплавства, заохочення і сприяння прийняттю всіма країнами високих практично можливих норм в питаннях, що стосуються безпеки судноплавства, безпеки на морі як такої, ефективності судноплавства, запобігання забрудненню суден і боротьби із цим забрудненням тощо. Прийняття цього акту продовжить процес остаточної легалізації на міжнародному рівні діяльності комітету зі спрощення формальності створеного в рамках Міжнародної морської організації та буде сприяти поліпшенню міжнародного іміджу України. Поправки 91-го року до конвенції стосується не тільки переформатування конвенції і зміни нумерації статей, но і закріплюється міжнародно-правовий статус комітету зі спрощення формальності, що має для України сьогодні ключове значення в процесі спрощення формальності, спрощення і доведення до міжнародних стандартів режиму судноплавства у морських торгівельних портах України. Зважаючи на те, що зазначені поправки вже ратифіковані абсолютною більшістю країн членами Міжнародної морської організації, а саме поправки 91-го року ратифікували 83 країни, поправки 93-го.
Дайте можливість завершити. Будь ласка, завершуйте.
та той факт, що Україна намагається стати членом ради Міжнародної морської організації категорії „С” найближчим часом, просимо підтримати проект Закону України "Про прийняття поправок 91-93 років до Конвенції про Міжнародну морську організацію”. Дякую.
Дякуємо вам. Юрію Борисовичу, будь ласка, рішення комітету з цього приводу. Заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Крук Юрій Борисович.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Законопроект о принятии поправок 1991 и 1993 годов Конвенции Международной морской организации [[ІМО]] 1948 года направлен в основном на необходимость юридического признания деятельности одного из основных комитетов Международной морской организации по упрощению формальностей. В функции этого комитета входят, как сегодня сказал докладчик, решение очень серьезных проблем безопасности мореплавания во всем океане, с одной стороны. С другой стороны, все те требования, которые связаны с учетом того, что ІМО, Международная морская организация, является отростком Организации Объединенных Наций, то требования, которые стоят в вопросах терроризма, в вопросах пиратства на море и целый ряд других вопросов, которые крайне необходимы для решения, в том числе и нашей морской общественности, мы должны активно, я думаю, мы должны стать одним из членом этих комитетов. Так же, как в 1993 году мы стали членами этой Международной морской организации. Комитет на своем заседании рассмотрел этот законопроект. Мы уже ратифицировали Украиной более 30 международных конвенций, связанных с безопасностью мореплавания. И я просил бы поддержать этот законопроект не просто за основу, а принять как закон в цилому.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Ніхто не наполягає? Не наполягають. Тоді ставиться на голосування пропозиція комітету про схвалення проекту Закону про прийняття поправок 1991 та 1993 років Конвенції про Міжнародну морську організацію 1948 року. Реєстраційний номер 0116. Прошу голосувати. [[13:34:59]] За-394 Рішення прийнято. Шановні колеги! Нам треба зараз включити до порядку денного і прийняти рішення, у нас два є таких законопроекти. Тому я зараз їх по черзі поставлю на голосування. Це для включення до порядку денного та прийняття рішення. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України" [[щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії]]. Реєстраційний номер 4267. Прошу голосувати. [[13:35:49]] За-382 Рішення прийнято. Ми розглянемо цей законопроект, тоді наступний будемо включати до порядку денного, так же ж. Доповідач – Сергій Михайлович Тітенко, перший заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! До вашої уваги пропонується законопроект, який підготувала група народних депутатів у складі семи чоловік нашого комітету. Я хочу вам нагадати, що приблизно рік тому ми проголосували тут в парламенті закон про так званий зелений тариф, яким дали світло для впровадження виробництво електроенергії з альтернативних джерел енергії. Хочу нагадати вам, що той законопроект готувався приблизно три роки і країна нам, з одного боку, вдячна за те, що він був, але час минув, нові виклики часу вимагають від нас удосконалення цього законопроекту. Я хочу сказати, що він цей законопроект, який я зараз стисло спробую вам доповісти, враховує досвід всіх провідних країн світу, з точки зору впровадження відповідних законів, враховує директиви Євросоюзу номер 77 від 2001 року. В чому стислий зміст законопроекту? По-перше, зелений тариф вперше визначається окремо по кожному з типів альтернативних джерел енергії: окремо – для малих гідроелектростанцій, окремо – для вітроенергетики, окремо – для сонячного випромінювання і окремо – для біомаси. Друге. Зелений тариф набирає статус фіксованого тарифу, який буде діяти певний час для кожного з цих окремих типів альтернативних джерел енергії. Я хочу вам сказати, що в нашому законі, який зараз діє, він існує як єдиний для всіх типів альтернатив джерел енергії, зараз він має окремий статус, встановлюється один раз і існує на протязі дії закону. Далі, передбачається, що цей зелений тариф.
Завершуйте, будь ласка.
Буде зменшуватись кожних п’ять років відповідно на 10, 20 і 30 відсотків. До того ж хочу додати, що кожного року Центральний орган виконавчої влади, який буде уповноважений Кабінету Міністрів буде звітувати про хід впровадження цього законопроекту, земельні ділянки під об’єкти всі інженерні інфраструктури будуть виділятися без аукціону і по певній ціні. Хочу додати, що це дасть нам можливість зекономити природні копалини, які використовуються як паливо на електростанціях, і той же газ, що це дасть нам зменшити забруднення окружающей среды, створити багато нових робочих місць. Законопроект розглянутий на комітеті і повністю підтриманий. Науково-консультативна група Верховної Ради теж дала висновок позитивний. Прошу вас підтримати рішення і прийняти цей законопроект за основу. Дуже дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Я хочу нагадати, що це законопроект, авторами якого є представники всіх п’яти фракцій. Ну якщо не буде бажаючих виступати, то приймемо цей закон? Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записались. Олег Зарубінський, потім Михайло Чечетов і Кармазін. Продовжуємо роботу до 14 години 15 хвилин, якщо не заперечуєте? Ну комітети ж о 15-ій.
Дякую, Володимире Михайловичу! Олег Зарубінський "Блок Литвина". Шановні колеги! Ви знаєте, тут не випадково в цьому законопроекті є співавторами представники всіх п’яти фракцій. Бо питання, яке ставиться в законопроекті, є абсолютно не ідеологічного, не політичного ґатунку. Це питання, яке всі знають, про яке всі говорять, але яке на відміну від іншого світу, перш за все європейського, у нас абсолютно не реалізується. Мова йде про не просто альтернативні, а я хотів би підкреслити слово „відновлювальні” джерела енергії. Ми говоримо про те, що треба скорочувати вживання газу, нафтопродуктів і так далі. Але за рахунок чого? Якщо ми хочемо, щоб розвивалася економіка, щоб розвивалася промисловість, це має бути компенсовано. На жаль, не було сказано і я скажу, що на сьогоднішній день у всьому балансі спожитої енергії в Україні 0,8 одного відсотка – це те, що дають відновлювальні джерела енергії, вдумайтеся в це. В Норвегії, яка займає четверте місце в світі по видобутку газу, це на чотири з половиною мільйони населення, що четверте місце в світі. 20 відсотків на сьогоднішній день відновлювальні джерела енергії. У Німеччині 19-21 відсоток. У нас 0,8 відсотка і це при тому, що є вітер, при тому, що є сонце, при тому, що дуже багато маленьких річок, на яких можуть працювати маленькі гідроелектростанції. Тому автори законопроекту намагалися диференціювати і деталізувати отой так званий „зелений тариф”, про який ми говорили ще в вересні місяці і правильно зробили, що прийняли той закон. Цей закон розвиває і на підставі вже певної практики дає можливість і заохочує людей займатися відновлювальними джерелами енергії. Я прошу проголосувати за нього. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів. Підготуватися Кармазіну.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, завданням законопроекту є стимулювання виробництва та впровадження енергозберігаючих технологій та використання альтернативних джерел енергії, підвищення конкурентоспроможності вітчизняного товаровиробника за рахунок зменшення енергоємності виробництва, покращення платіжного балансу України за рахунок скорочення споживання імпортних енергоресурсів. Для цього проектом передбачається внесення змін до двох законодавчих актів, Земельного кодексу України та Закону України „Про електроенергетику”. Запропонованими змінами передбачено доповнення Земельного кодексу двома нормами, згідно з яким визначається механізм оцінки земельної ділянки, що продається покупцям для будівництва та обслуговування об’єктів транспортної та енергетичної інфраструктури, конкретизується перелік об’єктів транспортної та енергетичної інфраструктури шляхом включення до нього об’єктів альтернативної енергетики. Запропоновані проектом зміни до Закону України „Про електроенергетику” стосується питань уточнення засад державної політики та державного управління в електроенергетиці щодо розповсюдження її на всі види альтеративної енергетики, застосування зеленого тарифу та термінів звітності центрального органу виконавчої влади, уповноваженого Кабінету Міністрів України перед Верховною Радою України про стан альтернативної енергетики, конкретизує основні повноваження Національної комісії регулювання електроенергетики України, зміни умов функціонування оптового ринку електричної енергії України, регулюються питання формування зеленого тарифу для стимулювання виробництва електроенергії з альтернативних джерел енергії. Перехід на альтернативні технології в енергетиці дозволить зберегти паливні ресурси України. Фракція Партії регіонів пропонує проголосувати цей закон і в першому читанні, і в цілому. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін. Підтримуючи цей антикризовий закон, я передаю слово одному з авторів закону, керівнику фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" Миколі Володимировичу Мартиненку.
Микола Володимирович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, перше, на що я хотів би звернути увагу. Дякуючи нашому складу Верховної Ради, ми започаткували законотворчу ініціативу по альтернативні енергії, це продовження цих же самих дій. Перше. Це створення, по суті, нової галузі виробництва. Друге питання. Хочу нагадати всім директиви Європейського Союзу формулу 20-20-20. Що вона означає. Що до 2020 року зменшити викиди в атмосферу на 20 відсотків. Зменшити енергоспоживання на 20 відсотків і 20 відсотків енергії повинно вироблятися альтернативними джерелами. Тому якраз цей законопроект націлений на ці задачі. Друге питання. Мені дуже приємно, що авторами є представники всіх фракцій без виключення і оскільки, ще раз кажу, це можна назвати антикризовим законом, створенням нової галузі, нових робочих місць, тому я хотів би, щоб ми дружно проголосували за цей закон. Не тільки за основу, а, можливо, і в цілому, зокрема, ми на фракції сьогодні розглядали і допускаємо такий варіант. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено і представники тих фракцій, які не виступали, не наполягають на виступі?
Пропозиція звучала, прийняти а основу і в цілому, то. ні, давайте спочатку ми його поставимо за основу, а далі будемо розбиратись. Шановні колеги, ставиться на голосування перша пропозиція про прийняття за основу Проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії, реєстраційний номер 4267. Прошу голосувати. [[13:46:44]] За-418 Рішення прийнято. Шановні колеги, ну я прошу уваги. Тепер друга пропозиція прийняти проект в другому, в цілому як закон. Немає заперечень? Немає? Ну, є заперечення, я не можу, шановні колеги. Прошу, узгодьте позиції. Будь ласка, Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, до цього законопроекту є суттєві зауваження Головного науково-експертного управління. І у тих, хто бажає проголосувати в цілому, зверніть, будь ласка, увагу на ці зауваження. Там не досить чітко сформульовані деякі норми щодо викупу землі. І це може призвести до протилежних наслідків, ніж декларують це автори закону. Тому якщо є бажання запровадити, як сказав Микола Володимирович Мартиненко нову галузь, дати їй, як кажуть життя, давайте проголосуємо за скороченою процедурою. Нехай до другого читання усунуть ці зауваження і потім голосуємо завтра чи післязавтра в цілому. Але пороти гарячку, особливо коли йдеться про викуп землі і все інше - це серйозні питання. І робити так нашвидкуруч їх не можна. Дякую.
Шановні колеги, на превеликий жаль, оскільки є заперечення, не можу поставити його на голосування. Можливо, давайте приймемо. Що, що? Так ні, зараз давайте, будь ласка, від комітету, якщо вони погоджують, щоб врахувати зауваження науково-експертного управління і поставити на голосування в цілому, поставимо і не буде заперечень. Будь ласка, Микола Володимирович. Хто. Будь ласка, Сергій Михайлович Тітенко. Будь ласка.
Маленький коментар. Наукові висновки. Пане Ляшко, у науково-експертному висновку написано, що доцільно було б конкретизувати. Мова іде про те, що це питання, от міністр сидить, знає, ні газопровід, ні нафтопровід, ні лінії електропередач неможливо зараз знайти землю, земельну ділянку під їх це. оскільки виключно аукціон для придбання. Порахуйте, що „Нафтогаз” з ким-то сперечається за трасу для будівництва газопроводу. І мова іде про те, що без аукціону, але по ціні справедливій буде куплена ця земля або власність, або передана в оренду. І немає тут такого зауваження от у цьому висновку, що це недоцільно або щось інше. Я прошу вас, почитайте уважно. Тут написано: „Доцільно конкретизувати, визначивши основні параметри та критерії”. Для цього є Кабінет Міністрів.
Дякую. Шановні колеги, ви знімаєте свої застереження? Будь ласка. Давайте серйозно віднесемося. Зробимо який перший крок у цьому питанні. Там заперечення, точніше, є у вигляді побажання – не сформульовані пропозиції. Будь ласка, Олег Ляшко, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, якщо звернути на аргументацію пана Тітаренка, то я хочу нагадати, є урядовий Закон „Про вилучення земель для суспільних потреб”. У цьому законі можна буде врегулювати і ті питання, про які йдеться. Я хотів би ще раз звернути вашу увагу на ті зауваження, які висловлює експертне управління. Там не загальні зауваження, а йдеться про підходи до визначення оцінки, за якою. ціни, за якою викупатиметься ця земля. Розіумієте? Тому я даю нормальну пропозицію.
Ми вилучимо ці два пункти, які стосуються землі.
Я вважаю, що.
Мікрофон умвімкніть, будь ласка.
Дякую. Мені не зовсім приємно, що я став на заваді розвитку нової галузі економіки, але ж.
Ні, там про всю енергетику.
Одну хвилиночку, хай висловить Ляшко свою точку зору. Будь ласка.
Я пропоную вилучити із цього закону земельні норми, що стосується землі вилучити, а все інше нехай іде, врегулюємо у Земельному кодексі. За таких умов можемо приймають в цілому. Дякую.
Комітет підтримує таку пропозицію? Шановні колеги, з врахуванням пропозиції, яку висловив народний депутат Олег Ляшко, ми можемо ставити на голосування про прий2няття у цілому проекту закону? Нема заперечень? Заперечень немає. Відтак я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні в цілому, як закон, проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії]], реєстраційний номер 426,7 з врахуванням пропозицій народного депутата Олега Ляшка прошу голосувати. [[13:52:18]] За-415 Рішення прийнято. Шановні колеги, як ми і домовлялись, тепер нам треба включити до порядку денного ще одне питання [[прошу уваги, щоб не було тут]].Одну хвилиночку, я ж хочу сказати. Шановні колеги, як пропонують? Щоб включити до порядку денного і прийняти рішення, ваше ж має рішення бути, проект Постанови про відзначення 90-річчя створення Комсомолу України, і тоді знімається зауваження, і ми проголосуємо, ратифікуємо відповідний документ. Якщо Верховна Рада пристане на такі пропозиції. Ці питання у нас є у розкладі засідань. Ну одну хвилинку, я ж вам кажу, тим більше, що логічно ми маємо розглядати її. Шановні колеги, тим більше, що у розкладі на сьогодні є це питання. Але якщо ми погодили цю позицію, тоді давайте таким чином, я поставлю на голосування, прошу підтримки, щоб зараз ми розглянули в такій послідовності: включили до порядку денного та прийняли рішення щодо проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4140]] про відзначення 90-річчя створення Комсомолу України і повернулися до розгляду проекту Закону про ратифікацію фінансової угоди – проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кіловат, Рівненська АЕС, Київська між Україною та Європейським інвестиційним банком [[реєстраційний номер 0118]]. Прошу голосувати, щоб було рішення Верховної Ради. Прошу голосувати. [[13:54:17]] За-293 Ми про таке рішення прийняли. А тепер я ставлю на голосування про включення до порядку денного та прийняття проекту Постанови про відзначення 90-річчя створення Комсомолу України [[реєстраційний номер 4140]], прошу голосувати. [[13:54:48]] За-258 По фракціям, будь ласка. Партія регіонів – 146, Блок Тимошенко – 60, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 5, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, є ще така одна пропозиція. Щоб ми не політизували це питання, проект постанови є, давайте ми проголосуєм, це наша історія, а далі вже хай кожен визначається собі, бо зараз будуть доповіді, виступи, взаємні звинувачення. Ніхто не заперечує? [[Ш у м у з а л і]] Ну зараз будем доповідати, голосувати. Ну що ви, шановні колеги?! Я прошу вас. Я ставлю. Прошу уваги! Я поставлю на голосування про прийняття цього проекту постанови 4140 без обговорення. Будь ласка, проголосуйте. Щоб не було звинувачень. [[13:55:54]] За-266 Верховна Рада прийняла рішення. Тепер я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови [[Реєстраційний номер 4140]] про відзначення 90-річчя створення Комсомолу України як постанови. Прошу голосувати. [[13:56:23]] За-251 Рішення прийнято. Далі. Шановні колеги! По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 150, "Блок Юлії Тимошенко" – 53, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 1, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Тепер я нагадую, що ми прийняли з вами рішення, що ми повертаємося до розгляду проекту закону про ратифікацію Фінансової угоди [[Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська]] між Україною та Європейським інвестиційним банком. Реєстраційний номер 0118. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону. Прошу голосувати. [[13:57:21]] За-379 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування про схвалення проекту Закону про ратифікацію Фінансової угоди [[Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська]] між Україною та Європейським інвестиційним банком. Прошу голосувати. [[13:57:53]] За-374 Закон схвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про Концепцію державної міграційної політики. Доповідач – міністр юстиції Оніщук Микола Васильович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич. Будь ласка, Микола Васильович.
Дякую. Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Маємо велику країну, але до цього часу не маємо законодавчо визначених пріоритетів і напрямків державної міграційної політики. Власне цьому завданню і присвячений урядовий законопроект: про Концепцію державної міграційної політики, - який, між іншим, ставить за завдання – визначити напрямки та пріоритети державної міграційної політики та визначає шляхи розв’язання існуючих проблем у сфері міграції. Звертаю вашу увагу, що насправді тема надзвичайно важлива, оскільки йдеться про трудову міграцію, і в тому числі захист прав та інтересів українських громадян, які працюють за кордоном. Йдеться про необхідність встановлення квот щодо в’їзду в Україну трудових мігрантів, зокрема йдеться про вжиття додаткових заходів, які стосуються біженці та громадян, які шукають притулку; йдеться про заходи щодо незаконної міграції, боротьби з ксенофобією та расизмом, йдеться про сприяння поверненню в Україну українців, які там працюють, чи перебувають, і вжиття відповідних заходів. З нашої точки зору, з точки зору уряду прийняття цього закону, саме як концепції державної політики, буде сприяти більш чіткому визначенню завдань уряду, а також відповідної побудови ієрархії законодавчих актів та актів підзаконних, які мають забезпечити цілісну міграційну політику нашої країни. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Микола Васильович. Шановні колеги, оскільки в нас два законопроекти: 3506 і 3158, де йдеться також по суті справи про концепцію, так як би ви не заперечували, ми б заслухали ще автора проекту закону 3158 – Юрія Анатолійовича Кармазіна. Потім попросили б Юрія Васильовича Гнаткевича висловити щодо двох законопроектів, а тоді ми будемо приймати рішення. Нема заперечень? Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ці законопроекти не є альтернативними, вони один одного тільки доповнюють, по-перше. Тому я просив би це мати на увазі. Проект закону про засади державної міграційної політики, який вноситься мною і народним депутатом Шаровим, ці законопроекти розроблені на підставі рішення Ради національної безпеки і оброни України ще 2007 року, який називався: про напрямки державної еміграційної політики України. Правда, з того часу нічого, практично, в країні не змінилося. Тобто відсутній головний законодавчий акт, який би відображав засади державної політики з цього питання і, очевидно, тому і така відсутня політика. Ситуація, яка в Україні сьогодні склалася в міграційній сфері, вважаю, що критична. Особливості такі, що за даними Державної прикордонної служби в 2007 році державний кордон переткнуло в обох напрямках 51,2 мільйона іноземців, з них в’їхало 26,16, виїхало 25,4 мільйона осіб. Різниця складає 1 мільйон 12 тисяч осіб. Повторюю: один мільйон дванадцять тисяч осіб – це іноземці, які не покинули державу в установлені чинним законодавством терміни. Деякі з них продовжили терміни перебування в органах внутрішніх справ чи змінили правовий статус, отримали дозвіл на еміграцію, постійне проживання і так далі. Однак за даними МВС України у 2007 році 733 тисячі іноземців перебувати в Україні без законних на те підстав. З них притягнені до відповідальності 52,3 тисячі нелегальних мігрантів, видворено з України 2008 осіб. За даними державної прикордонної адміністрації не виїхало більш ніж з 2002 по 2006 рік більш, ніж 123 тисячі іноземців. Тому ми і пропонуємо зараз врегулювати ці питання цим законом і.
Так, будь ласка, завершуйте.
Зараз, швиденько. Пропонуємо. закон передбачає і визначення термінів, і що таке, і мету державної міграційної політики, правову основу державної міграційної політики, установлює принципи державної міграційної політики і регулювання міграційних процесів, також загальні пріоритети, де є створення в Україні сприятливої ситуації для сталого соціально-економічного і культурно-освітнього розвитку держави. Також пріоритетами є забезпечення захисту прав самих громадян України. Цей закон направлений. також передбачає всі завдання державних органів щодо реалізації засад державної міграційної політики. І я вважаю, що з прийняттям цих двох законів ми будемо наповнювати їх подальшим змістом і зробимо все для того, щоб і встановити відповідальність за незаконну міграцію, і обмеження, і зробити нормальне міжнародне співробітництво в сфері якраз міграції. Я перепрошую, обмаль часу. Закон має 14 статей і Прикінцеві положення. Прошу прийняти його у першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Юрій Васильович, позиція комітету з приводу цих законопроектів.
Шановні колеги, міграційна проблематика є надзвичайно складною, є актуальною і, я підкреслив би, комплексною і багатогранною. Це і імміграція, і еміграція, і трудова міграція, це і нелегальна міграція, це і права людей і багато чого іншого. Як ви знаєте, у нас в державі немає єдиного органу, який би займався практикою міграції. Не. цією практикою займаються Міністерство внутрішніх справ, закордонних справ, Прикордонна служба, СБУ, Мінпраці, Держкомнацміграції та інші до речі. Інша справа, що у нас зараз з’явилося у комітеті, я думаю, десь дюжина законопроектів з цієї тематики. І я з прикрістю нам нагадаю, що у зв’язку з тим, що не було такого комплексного орієнтиру, ми недавно, так скажемо прямо, завалили проект Григорія Смітюха, тому що він десь там трошки його заполітизував одну із позицій. І ось якраз основною метою даного законопроекту, першого, є забезпечення узгодженості діяльності державних органів відповідно до цієї концепції, в якій передбачається системна і послідовна реалізація державної міграційної політики на основі єдиних принципів стратегічних цілей і завдань стандартів і забезпечення прав і свобод людини. Я нагадаю вам, що такі концепції уже є і в країнах СНД. Це і в Молдові, в Росії, Казахстані, в Киргизстані. У нас ще такого єдиного документу, спільного для нас всіх, який би дав чіткі і ясні орієнтири, ще досі немає. Норми концепції державної міграційної політики, які ми маємо сьогодні можливо затвердити, звичайно, вони не є законами прямої дії, якоюсь мірою вони є і декларативними. Норми прямої дії будуть міститися в інших законах, які надійшли уже чи будуть надходити, зокрема і в цьому законі, про який доповідав Юрій Кармазін. Я хочу відразу сказати, що звичайно, Головне науково-експертне управління завжди має якісь зауваження. І основне їхнє зауваження полягало в тому, що тут є деяка багатослівність і декларативність. Але заслуги цього законопроекту полягають у тому, що він охоплює всі абсолютно випадки і норми позиції і ситуації, які відносяться до цієї складної багатогранної міграційної практики. І тому ми вважаємо, що треба з чогось почати, щоб люди мали на щось орієнтуватися. І ці державні установи, які опікуються цією проблемою, щоб вони опиралися на якусь спільну концепцію. І тому ми рекомендуємо цей закон затвердити у першому читанні. Я маю на увазі Закон про концепцію. Тепер щодо того закону, про який доповідав Юрій Анатолійович, як співавтор разом із Шаровим. Я теж почну з того, що позиція Головного експертного управління у нас широко дебатувалося, до речі, Володимире Михайловичу, точно так само, як сьогодні ми його розглядали на нашому комітеті в один і той час, один і зразу інший закон. На що там звертається увага? Вона звертається на те, що в цих законопроектах є якісь речі, які збігаються, що це можливо порушується принцип системності і консолідації законодавства. Але ми після дебатів дійшли до єдиної згоди, що тут ці законопроекти мають дві різні речі, два різні орієнтири. Якщо перший вказує на проблематику і основні орієнтири, як з тим себе вести і користуватися, то другий закон, про який говорив Юрій Анатолійович, він рекомендує нам механізми, скажімо, механізми обмежень, у відповідальності, фінансово-інформаційного забезпечення, міжнародного співробітництва. Дає нам рамки і орієнтири. Тобто це все-таки два різні.
Будь ласка, завершуйте, ви вже.
і доповнюють один одного, який на сьогоднішній день є надзвичайно потрібними. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Якби ваша воля була, якби не було заперечень, ми ж не знаємо, як далі будуть розвиватися події, ми поприймали ці законопроекти, які у нас є розкладом за основу і сьогодні благополучно завершили нашу роботу. Є потреба обговорювати законопроекти 3506 і 3158? Ніхто не наполягає? Ні. Тоді я буду по черзі ставити на голосування. Будь ласка, Бондаренко мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні друзі! Я свідомо попросив слово для короткого виступу. У вас знаходиться на розгляді порушене нами питання, а нами – це мною, паном Тарасом Чорновілом і Володимиром Стретовичем, стосовно законопроекту про недержавні міграційні послуги. Ми пройшли сьогодні чотири комітети базові з цим питанням і воно доповнює, в тому числі, і ті проблеми, які порушуються в даній концепції. Тому я хотів би попросити вас, все-таки, внести до зали цей готовий до розгляду законопроект, який конче потрібен, тому що сьогодні сотні різних агентств вербують українців, вони від’їжджають за кордон без будь-яких гарантій, дотримання їхніх трудових прав, їхніх взагалі-то будь-яких інших прав і продовжується машина діяти. На жаль, сьогодні Міністерство Внутрішніх справ в основу своєї діяльності ставить порушення кримінальних справ по факту вербовки людей, вивезення за кордон, замість того, щоб сконцентрувати увагу на попередженні цього виду злочину. На жаль, концепція не в повній мірі відображає і цей бік проблеми. Тому я хотів би звернути увагу на те, що тут також в цій концепції є проблеми між координацією діяльність консульств, прикордонної служби, Міністерства Внутрішніх справ, які діють кожна в рамках своєї компетенції, а спільної програми немає. І тому ми сьогодні можемо прийняти цю концепцію за основу, але з обов’язковим доопрацюванням, у мене практично по більшості позицій є ось вже сформульовані письмово проблеми, які я хотів би внести до другого читання. Дякую.
Тарас Чорновіл, будь ласка. Ми ж мову ведемо тільки за основу.
Шановні колеги, я буду закликати проголосувати в першому читанні, але тільки в першому читанні. Там є ряд мух, які треба виправляти і є ряд неповний, зокрема, з точки зору міжнародного права. І я закликаючи всіх, все-таки, в першому читанні проголосувати за обидва документи. Хочу сказати велике „фе” зокрема авторам депутатського проекту, які не зволили прийти на засідання Комітету у закордонних справах, де це питання ми були готові розглянути і ми через відклали, і тому ми не змогли їм порадити цілий ряд дійсно важливих, суттєвих норм, які могли б тільки покращити закон. У зв’язку з цим при підготовці до другого читання ці всі речі можна виправити, вони не є кардинальними, тими, які шкодують закону і тому закликаю в першому читанні його прийняти. Що стосується тих мух, які там є, там є недостатньо визначено розмежовано питання іміграції і еміграції і тих проблем, які з цим виникають. Там немає достатньо чіткої відповіді на те, все-таки в якій системі, за якою логікою має діяти центральний орган виконавчої влади в сфері міграційної політики. Так само не згадуються норми, які зв’язані з міжнародно-правовими питаннями. Тому ще раз кажу, закликаючи проголосувати в першому чанні, до другого читання дати нормально можливість всім попрацювати над ним. І приєднуюся до звернення Володимира Бондаренка, паралельно з цими законами нам треба прийняти остаточно, про недержавні міграційні послуги, бо на цьому ринку у нас твориться просто щось неймовірне.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський "Блок Литвина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Всі хто виступав, вони праві по суті. Зрозуміло, що є багато неврегульованих питань, які стосуються конкретних норм міграційної політики, як і міграційної, так і еміграційної політики. Але я хотів би зважити на те, що рішення комітету якраз і було спрямоване на те, щоб прийняти за основу і законопроект, який визначає концепцію тобто концептуальні засади цієї важливої проблеми і законопроект депутатський, який не є альтернативним, більше того, який є в розвиток цієї концепції: механізми адміністрування, механізми фінансування, механізми і взагалі деталізацію того, що є в концепції. Тому буде абсолютно логічним, буде абсолютно правильним, якщо ми приймемо в першому читанні за основу і питання, яке стосується концепції. З іншого боку ми теж за основу маємо повні підстави, право і це буде коректно в першому читанні, або за основу, прийняти і законопроект, який доповідав Юрій Анатолійович Кармазін і авторами якого є Кармазін і Ігор Шаров. Тоді що б ми зробили? Ми б зробили базу для розгляду і того, що казав Володимир Бондаренко і того, що казав Тарас Чорновіл, і того, що сьогодні до речі поставлено в порядок денний під номером 3079, а недарма воно йде після двох законопроектів про правовий статус іноземців та осіб без громадянства. І ще один момент, на який я хотів би, шановні колеги, звернути вашу увагу. Коли ми кажемо про те, що Науково-експертне управління на жаль, визначає, що перетинаються ті чи інші норми в законопроекті урядовому і депутатському, то це не зовсім або зовсім не відповідає дійсності. Це дуже важливий момент і я хотів би, щоб це колеги зрозуміли. Що є в. Основні засади державної.
Дайте, нехай завершить. Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Я по темі, ви ж бачите, абсолютно. Про основні засади державної міграційної політики України Кармазіна і Шарова. Застосовуються конкретні, саме конкретні правові норми, які дають змогу здійснити необхідні законодавчі заходи, які у подальшому сформують цілісне адміністративно-правове середовище.
Дякую. Ми ж не зможемо рішення приймати, уже 14.15, нам треба прийняти рішення. Шановні колеги, обговорення законопроекту 3556 і 3158 завершено. Комітет пропонує прийняти їх за основу, тому я у порядку буду їх ставити, розгляду. Першим ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону про Концепцію державної міграційної політики, реєстраційний № 3506 урядовий. Прошу голосувати за основу. [[14:16:10]] За-205 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, „Блок Юлії Тимошенко” – 138, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 46, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Тепер я ставлю на голосування проект Закону, реєстраційний № 3158 про основні засади державної міграційної політики України. Це авторський законопроект Юрія Анатолійовича Кармазіна і Шарова для прийняття за основу, прошу голосувати. [[14:16:57]] За-186 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проект закону 3506, прошу голосувати, на повторне перше. Прошу голосувати. Це урядовий законопроект. [[14:17:23]] За-224 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Я ставлю на голосування про повернення на потворне перше читання, читання проект закону реєстраційний номер 3158, автори народні депутати України Кармазін і Шаров. На повторне перше читання. Прошу голосувати. [[14:17:56]] За-207 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. О 15-ій годині – засідання комітетів, зараз розпочнеться засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі о 10-ій годині за розкладом на четвер.