Mødet er åbnet. Udvalget til Valgs Prøvelse har afgivet: Beretning om klager i forbindelse med folkeafstemning den 3. december 2015 om omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsordning. 2). Beretningen vil fremgå af www.folketingstidende.dk. I dag er der følgende anmeldelse: Maria Reumert Gjerding (EL) m.fl.: Beslutningsforslag nr. B 51 (Forslag til folketingsbeslutning om, at Danmark tilslutter sig initiativet om et globalt moratorium om stop for nye kulminer og for udvidelse af eksisterende). Titlen på den anmeldte sag vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jf. ovenfor).
Det punkt, som er opført som nr. 25 på dagsordenen, kan kun med Tingets samtykke behandles i dette møde. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg samtykket som givet. Det er givet.
Hvis ingen gør indsigelse mod fremme af denne forespørgsel, betragter jeg Tingets samtykke som givet. Det er givet.
Forhandlingen er afsluttet, og vi går til afstemning om de stillede forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nr. V 13 af Yildiz Akdogan (S), Liselott Blixt (DF), Jane Heitmann (V) og Mette Abildgaard (KF), og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 78 (S, DF, V og KF), imod stemte 31 (EL, LA, ALT, RV og SF). Forslag til vedtagelse nr. V 13 er vedtaget. V 14 af Pernille Skipper (EL), May-Britt Kattrup (LA), Carolina Magdalene Maier (ALT) og Lisbeth Bech Poulsen (SF) bortfaldet.]
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 110 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 100 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 109 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 96 (S, DF, V, EL, RV, SF og KF), imod stemte 14 (LA og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 88 (S, DF, V, ALT, RV og SF), imod stemte 12 (LA og KF), hverken for eller imod stemte 9 (EL). Forslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 101 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 102 (S, DF, V, EL, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 8 (LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og bliver tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogle, der ønsker at udtale sig? Hr. Christian Juhl, Enhedslisten. Værsgo.
Det her forslag er i og for sig på nogle områder ret godt. For det første er det fornuftigt at lave Arbejdstilsynets tilsyn risikobaserede, men i en situation, hvor regeringen sparer voldsomt på Arbejdstilsynet og vel fyrer op imod en femtedel af de ansatte, kan det komme til at vende mod sig selv, for vi har også andre redskaber, som bliver brugt i Arbejdstilsynet. Det betyder, at der kommer færre besøg på arbejdspladserne; det betyder, at vi får afsløret færre overtrædelser; det betyder alt andet lige, at vi får flere ulykker, flere dødsulykker, og det er rigtig, rigtig skidt. Det miks af at ændre på Arbejdstilsynets måde at arbejde på og at skære hårdt samtidig frygter jeg vil komme til at betyde rigtig, rigtig meget og føre i den forkerte retning. Det samme gælder, når man kun lige symbolsk vil hæve bøderne. Der skal meget, meget større bøder til inden for arbejdsmiljøet, for at arbejdsgiveren reagerer. Det skal være sådan, at det ikke kan betale sig at overtræde arbejdsmiljøloven. Det kan det ofte i dag, fordi udgifterne til at få grejet i orden, stilladserne i orden og alle de andre ting er store og bøderne er små. Vi har i Enhedslisten undret os over, at man aldrig nogen sinde har brugt paragraffen om at frihedsberøve folk, hvis de overtræder arbejdsmiljøloven, altså hvis de påfører andre mennesker alvorlig skade eller direkte slår dem ihjel. I andre dele af lovgivningen er vi meget, meget skrappe: Hvis man med en promille i blodet slår mennesker ihjel i trafikken, så er der klar afregning ved kasse 1. I visse tilfælde er der faktisk tale om drab. Og derfor er det jo vigtigt, at vi også overfører det til arbejdsmiljøet. Det kan ikke nytte noget, at vi har regler her, der er formildende over for arbejdsgivere, der igen og igen overtræder lovgivningen og igen og igen udsætter mennesker for risiko for skader på deres helbred og i værste tilfælde død på arbejdet. Vi har lige haft en lang debat i Beskæftigelsesudvalget om dødsulykker, for det viste sig, at Arbejdstilsynet henlagde en række sager om dødsulykker på arbejdspladsen, for man syntes, at de sager skulle man ikke rejse, fordi forholdet mellem ansatte og arbejdsgivere var for nært. Heldigvis har vi fået rettet lidt op på det med en aftale med beskæftigelsesministeren, men det er ikke nok. Det burde være sådan, at når en arbejdsgiver kan være årsag til, at en arbejder bliver slået ihjel, skal han også straffes for det. Når en arbejdsgiver flere gange gør det samme, mener jeg, at frihedsberøvelse er en mild straf. Vi kunne godt tænke os at bygge over, så de arbejdsgivere, der ikke kan finde ud af at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø på deres egen arbejdsplads, bør kunne fradømmes retten til at drive virksomhed i f.eks. 5 år. Det ville være en passende straf for den slags overtrædelser. Derfor vil jeg gerne opfordre til, at vi ikke nøjes med de her relativt små ændringer, men også i det nye år får en mulighed for grundlæggende at få diskuteret, hvordan arbejdsmiljøloven fungerer i Danmark. Det er simpelt hen skammeligt at have et område, hvor nogle, der ødelægger andres helbred, ikke bliver straffet hårdere, og hvor vi ikke har et bedre forebyggende arbejde. Det er jo dybest set det, der er det vigtigste, nemlig det forebyggende arbejde. Heldigvis er det ikke alle arbejdsgivere, der er dårlige til det med arbejdsmiljø, men der findes en gruppe på vel nok 10-15-20 pct. i Danmark, som i den grad sløser med det, og desværre er der en stor, stor parallelitet mellem de firmaer, der prøver at snyde i skat, prøver at snyde med løn, der udøver social dumping, og dem, som har et meget, meget lemfældigt forhold til deres ansattes helbred. Vi vil stemme for forslaget, men synes bestemt, at der ikke just er ruttet med forbedringer i arbejdsmiljøet med de her forslag.
Tak til ordføreren. Er der flere, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget med 107 stemmer og bliver tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 108 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er enstemmigt vedtaget med 108 stemmer og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget med 107 stemmer og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Vi tager afstemningen en gang til. Og så anmoder jeg alle, der er til stede, om at stemme. Der skal helst være styr på clearingerne. Det er ikke i orden. Det er simpelt hen ikke i orden, at man ikke er på plads, når der skal stemmes. Der bliver stemt nu Er alle sikre på, at de har stemt, og at de har stemt rigtigt? Afstemningen er slut. For stemte 56 (DF, V, LA og KF), imod stemte 55 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og bliver tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Værsgo til ordføreren.
Det Radikale Venstre stillede et ændringsforslag til det her lovforslag, der betød, at skattevæsenet kun kunne gå ind og kontrollere et byggeri, hvis ikke der var sat et skilt op foran huset. Hvis der er sat et skilt op foran huset med, hvem der bygger på den pågældende byggeplads, mener vi, at skattevæsenet burde kunne kontrollere skattesnyd uden at træde ind i folks private haver. Det ændringsforslag blev desværre stemt ned, og derfor har vi skullet tage stilling til lovforslaget, som det ligger, og vi har i Det Radikale Venstre besluttet at stemme for lovforslaget for at være på borgernes side, i forhold til om skattevæsenet bare kan gå ind i folks haver og lave kontrol.
Tak til ordføreren. Der er en enkelt spørger – nu er der to. Hr. Christian Juhl, Enhedslisten. Værsgo.
Tak for det. Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det også er at være på borgernes side at bekæmpe social dumping og sørge for, at tingene er i orden selv på små arbejdspladser.
Ordføreren.
Jo, selvfølgelig. Vi synes bare, at hvis man havde vedtaget vores ændringsforslag om, at skattevæsenet kun må gå ind i folks haver eller på folks byggepladser, hvis der ikke er et skilt, så havde det været rigeligt. Hvis der er et skilt, kan man se, hvem der bygger her, og så bør man kunne lave skattekontrol på de almindelige måder i stedet for at skulle gå ind i folks haver.
Hr. Christian Juhl.
Det synes jeg er meget fint, men den myndighed, der så kommer til et sted, hvor der skulle have været et skilt, skal alligevel til at vurdere, hvorfor det skilt ikke er der. Derfor skal man i princippet vurdere, om der findes en arbejdsplads, som man kan kontrollere, og derfor er det jo ikke sværere end alt muligt andet. Jeg synes, det er en søgt undskyldning for at underlægge sig regeringens forsøg på at forringe indsatsen mod social dumping, og jeg synes, at Radikale skulle prøve at mande sig op, eller hvad det hedder på dansk, og sørge for, at vi får bekæmpet social dumping ordentligt og effektivt, også på de små arbejdspladser.
Ordføreren. Værsgo.
Vi vil gerne bekæmpe social dumping. Vi synes bare, det skal foregå i overensstemmelse med almindelige fornuftige retsprincipper. Hvis der er et skilt foran huset, bør skattevæsenet kunne gå ind og se, om den virksomhed eksisterer. Man kunne ringe til virksomheden, finde ud af, om den rent faktisk bygger på adressen, og man burde kunne gå ind i de almindelige skatteregistre og kontrollere, om virksomheden betaler skat osv. Det mener vi kunne sikre ikke bare indsatsen mod social dumping, men også borgernes retssikkerhed. Det ændringsforslag, vi stillede, kom ikke igennem, og derfor har vi skullet vælge, om vi ville stemme ja eller nej. Og vi stemmer altså ja til det her lovforslag, fordi vi synes, det er for meget, at skattevæsenet bare kan gå ind på folks private ejendom.
Tak. Så er det hr. Jeppe Bruus, Socialdemokratiet. Værsgo.
Tak. Altså, jeg er nødt til lige at høre De Radikales ordfører: Hvad angår argumentet om almindelige fornuftige retssikkerhedsprincipper, anerkender De Radikale så Dansk Byggeris høringssvar til det her lovforslag, der handler om, at det sådan set er i fin overensstemmelse med retsprincipperne, og at det har haft en gavnlig effekt? Hvad angår borgernes retssikkerhed, har vi i Skatteudvalget afholdt en eksperthøring, hvor selv de mest positive fortalere for at afskaffe det her, nemlig CEPOS' jurister, anerkendte, at det sådan set holdt sig inden for rammerne for borgernes retssikkerhed. Kan De Radikales ordfører anerkende de to argumenter? Og dermed er det jo også en lidt ejendommelig argumentation for at afskaffe noget, man selv har været med til at indføre, og som har haft en gavnlig effekt.
Tak. Hr. Andreas Steenberg.
Når jeg nævner retsprincipper, handler det selvfølgelig om den følelse, vi har, om, hvad vi synes det er rimeligt at myndighederne kan. Og vi synes ikke, det er rimeligt, at myndighederne kan gå ind på folks private ejendom og foretage kontrol, uden at der er en en eller anden form for mistanke. Hvis man ikke har sat sådan et skilt op, som der jo står i loven at man skal, med oplysning om, hvem der bygger der, så mener vi, der må være en begrundet mistanke om, at der foregår et eller andet. Og det kunne vi godt tænke os var kommet med som et kompromisforslag for at forene kampen mod social dumping, men også forsvaret for det, vi synes er fornuftige retsprincipper.
Hr. Jeppe Bruus, værsgo.
Men nu er jeg så helt forvirret. Nu er jeg fuldstændig forvirret, når De Radikales ordfører siger, at de gerne ville have haft med, at man skal kunne kontrollere, hvis der ikke er sat et skilt op. De Radikales ændringsforslag gik jo på det modsatte, nemlig at der kun må være kontrol, hvis der er sat et skilt op. Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er, der nu er argumentet for, at De Radikale har skiftet holdning her. Kan ordføreren ikke prøve at forklare os, bare sådan helt enkelt, hvad det var, ændringsforslaget gik ud på, og hvorfor det er, at De Radikale nu har ændret position i den her sag?
Hr. Andreas Steenberg.
Det handler om, at hvis ikke man har sat sådan et skilt op, synes vi, det er okay, at skattevæsenet kan gå ind og foretage kontrol på byggepladsen. Hvis man har det, bør skattevæsenet kunne foretage kontroller på almindelig vis uden at komme ind på byggepladsen.
Tak til hr. Andreas Steenberg. Hr. Jeppe Bruus, Socialdemokratiet. Værsgo.
Det her er det første og eneste lovforslag efter valget, som handler om kontrollen med social dumping. Derfor er det jo helt paradoksalt, at vi – ud over de forringelser, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti i finansloven, vedrørende indsatsen mod social dumping – nu skal have det eneste lovforslag, efter vi har haft en valgkamp, hvor kampen og indsatsen mod social dumping har været meget højt på dagsordenen. Det er den eneste afstemning, hvor det så handler om at forringe SKATs mulighed for at kontrollere sort arbejde. Der er så nu et flertal, der stemmer for det, med Dansk Folkeparti og nu også De Radikale, kan jeg forstå. Det er dog paradoksalt, hvor lidt sammenhæng der er mellem den diskussion, vi havde i valgkampen, særlig med Dansk Folkeparti, og så det, vi kommer til at stemme lige om lidt. Derfor må jeg bare lige minde om, hvad det her handler om. Det her handler om at kontrollere professionelt byggeri, kontrollere, om der er styr på skattepapirerne, og at give SKAT mulighed for at kontrollere, at det professionelle byggeri foregår på ordentlige vilkår. Nu kan man så forstå på De Radikale, at det så også handler om borgernes retssikkerhed og grundlæggende retsprincipper osv., og den diskussion har vi haft til fulde. Vi er blevet bakket op af jurister, bakket op af Dansk Byggeri, der – da vi indførte det her – sagde, at de er skeptiske, men de kan jo se, at det har haft en mærkbar og tydelig effekt på at bekæmpe sort arbejde, og at balancen sådan set er fuldstændig i orden. Derfor synes jeg bare, det er paradoksalt – i en tid, hvor vi så meget har drøftet, hvad det egentlig var, den valgkamp handlede om, i en tid, hvor vi har diskuteret det pres, der er på det danske arbejdsmarked og på danske lønmodtagere, og vi har fået fuldstændig klarhed over det – at når man nu stækker SKATs kontrolmuligheder, rammer det selvfølgelig de arbejdere, der bliver udkonkurreret af andre, der arbejder på dårligere vilkår og arbejder sort. Og det rammer selvfølgelig fuldstændig de små håndværksmestre, som bliver udkonkurreret af nogle, der sådan set er fuldstændig ligeglade med, om man betaler den skat, man skal, og om man har styr på de papirer, man skal have styr på. Så jeg vil bare lige minde om, at det her for mig at se stritter fuldstændig imod den grundlæggende diskussion, vi har haft om indsatsen mod social dumping, og jeg er da ked af og ærgerlig over og bitter over, at vi nu står i en situation, hvor vi har et så stort flertal i Folketinget, der finder det rimeligt at stække SKATs kontrolmuligheder.
Tak til hr. Jeppe Bruus. Der er en kort bemærkning til hr. Jeppe Bruus fra hr. Christian Juhl, Enhedslisten. Værsgo.
Jeg blev lige lidt overrasket over ordføreren: Sagde ordføreren virkelig, at Dansk Folkeparti vil stemme for det her forslag? Det forstår jeg sgu ikke – undskyld, det forstår jeg ikke. De plejer altid at sige, at de er Man skal huske, at man ikke bander overhovedet i Folketinget, hverken fra ordførerposten eller fra talerstolen). Hvad for noget? Jeg hørte det ikke. Man bander ikke!) Nå. Undskyld, formand, at jeg kom til at bande. Jeg hørte bare, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti ville stemme for det her forslag. Det forstår jeg ikke. Er det ikke en misforståelse? Har ordføreren ikke misforstået det? For Dansk Folkeparti siger da altid, at de kæmper imod social dumping. Det forstår jeg slet ikke.
Ordføreren, værsgo.
Jeg skal også beklage, hvis jeg er kommet til at bande, men det er måske, fordi det her er noget, der bringer sindene i kog, fordi man jo ved, hvad det betyder. Hvis man har sin gang ude omkring og snakker med de danske lønmodtagere og de danske arbejdere, de små og mellemstore virksomheder, som jo bliver ramt af, at vi nu stækker SKATs kontrolmulighed, ja, så bliver man da forundret. Derfor virker det da også fuldstændig vanvittigt. Og jeg håber da, at jeg har misforstået det. Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i: Jeg håber da, at jeg har misforstået, at Dansk Folkeparti virkelig stemmer for det her, for det er jo et klokkeklart, og nu siger jeg det bare, som det er, løftebrud fra Dansk Folkepartis side i forhold til alt det, de har gået og sagt de seneste år, og det, de sagde i valgkampen.
Hr. Dennis Flydtkjær for en kort bemærkning.
Det er lidt mærkværdigt, at det skulle være et løftebrud, sådan som ordføreren slutter af med at sige. Vi var sådan set imod det, da man indførte den her beføjelse til SKAT. Vi var før valget sammen med resten af de blå partier medfremsætter af et beslutningsforslag, hvor vi netop ville fjerne det her. Så det var faktisk ret klart for alle danskere allerede inden valget, at Dansk Folkeparti gerne ville have den her beføjelse væk, fordi den retssikkerhedsmæssige problemstilling, der er i forhold til, at man kan gå ind i folks haver, simpelt hen ikke står mål med de beføjelser, man så giver til SKAT. Derudover burde ordføreren sådan set også kunne bekræfte, at vi faktisk i udvalget har arbejdet meget konstruktivt, både via eksperthøringer og via spørgsmål, på, at man skulle få lavet en særstilling for SKAT, så de kunne få det, man kan kalde en fast track, så de ret nemt og hurtigt kan få en godkendelse til at gå ind i folks haver, hvis de mener, at der er noget ulovligt. Så jeg synes altså, det er en lidt misvisende indstilling, man viser fra talerstolen, når man prøver på at sige, at Dansk Folkeparti er fuldstændig imod, at de skal have nogle gode muligheder. Men det skal da selvfølgelig være i balance med de ting, man nu er sikret via grundlovens § 72.
Tak. Ordføreren.
Jeg vil da gerne rose Dansk Folkeparti for under valgkampen at have betonet, hvor vigtigt det er at bekæmpe sort arbejde, som det her lovforslag jo handler om, men sådan set også hele indsatsen omkring social dumping. Jeg vil også gerne rose Dansk Folkeparti for at være meget konstruktive i udvalget – det er jeg fuldstændig enig med hr. Dennis Flydtkjær i – og jeg håber, at vi fremadrettet kan arbejde sammen. Men det er jo fint nok med al den snak og alt det positive, men det er jo nu, vi skal stemme, og det her lovforslag ændrer sådan set hverdagen for de mennesker, der bliver udkonkurreret, både som lønmodtagere og som arbejdsgivere, og når vi lige om lidt sætter fingeren på stemmeknappen, betyder det noget. Og når jeg siger, at det er et klokkeklart løftebrud, så er det jo, fordi jeg tror, at man må sidde fuldstændig måbende tilbage, når man ser på, at det eneste, der er sket i forhold til indsatsen mod social dumping i den her periode, er det lovforslag, vi nu behandler, og Dansk Folkeparti så stemmer imod. Hvis Dansk Folkeparti havde haft den indflydelse, som man måtte kunne forvente af den borgerlige sides største parti, så havde vi da formentlig set flere lovforslag i forhold til at bekæmpe sort arbejde, i den her samling.
Hr. Dennis Flydtkjær.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at det her skulle gøre, at der simpelt hen bliver markant mere sort arbejde. Kan ordføreren så ikke forklare, hvad den her beføjelse, man nu har haft i et stykke tid, egentlig har medført? For som jeg har forstået på Skatteministeriet, har man altså ikke nogen antagelse af, at det her skulle være en markant og stor forbedring i forhold til bekæmpelsen af sort arbejde, og så må jeg jo bare igen sige, at det her er en grundlæggende overskridelse af de almindelige retssikkerhedsmæssige principper i forhold til grundloven. For det skulle jo gerne stå mål med de kontrolbeføjelser, man får i SKAT. Når det nu stort set ikke har ført til noget som helst, er det måske en god idé, at man prøver at kigge på, om den kontrolbeføjelse faktisk går for vidt. Betyder det så, at man er tilhænger af, at der skal være mere sort arbejde? Nej, men det kunne da godt være, at man skulle kigge på de beføjelser og se, om man kunne gøre det på en anden måde. Og der vægter vi altså bare grundloven højere, end vi vægter SKATs beføjelser.
Tak. Ordføreren.
Nu holdt vi jo en eksperthøring i Skatteudvalget, hvor der også var inviteret nogle af de jurister, der er store fortalere for at afskaffe det her, og selv den skarpeste af de jurister fra CEPOS måtte jo bekræfte, at det her ikke var i strid med grundloven. Så det er sådan det første argument. Og når man så lytter til, hvad det er, der er blevet svaret i de høringssvar, der har været til det her lovforslag, fra på den ene side Dansk Byggeri og på den anden side fagbevægelsen, siger de jo samstemmende, at det her har haft en effekt, både præventivt, men sådan set også helt konkret i forhold til at dæmme op for sort arbejde.
Hr. Christian Langballe, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Jeg må tilstå, at jeg synes, at det, der her kommer fra Socialdemokratiets side, simpelt hen er for plat og for lavt, altså, det nærmer sig det uvederhæftige. Jeg kan huske, at vi har stået og diskuteret det her lovforslag i Folketingssalen, hvor vi var lodret imod. Jeg har stået og har udtalt mig imod det her lovforslag, og jeg har holdt fuldstændig fast i de grundlæggende principper, jeg har haft i forhold til det her lovforslag. Jeg mener, at det, når man giver myndighederne ret til at gå ind på en grund, så er en diskussion værd, om det ikke er en krænkelse af privatlivets fred, og det bør man kunne diskutere i en retsstat, hvor vi tager privatlivets fred alvorligt. Så lad nu være med at komme med det der uvederhæftige politiske spin, hvor hensigten bare er at koge suppe på en pølsepind, og hvor man forsøger at hvirvle noget skidt af, for at se, om der er noget, der hænger ved.
Ordføreren, værsgo.
Jeg ved ikke, hvad der er uvederhæftigt ved at lave et stykke parlamentarisk arbejde, som f.eks. når regeringen bakket op af Dansk Folkeparti foreslår at afskaffe den her kontrolmulighed, og vi så i Skatteudvalget indkalder til en eksperthøring, hvor vi har fire parter siddende, herunder to jurister, bl.a. fra CEPOS eller fra Danske Advokater, som bekræfter, at det her ikke er i strid med grundloven, og at det ikke er i strid med borgernes retssikkerhed. Jeg ved ikke, om det er specielt uvederhæftigt, eller om det ikke er mere uvederhæftigt at slække SKATs mulighed for at kontrollere sort arbejde.
Hr. Christian Langballe.
Hvad der er uvederhæftigt eller i hvert fald plat og, vil jeg også sige, uærligt, er Socialdemokratiets forsøg på at sværte Dansk Folkeparti til med alle tænkelige midler, også i forhold til ting, hvor det er fuldstændig ude i skoven. Vi har i sin tid stået og udtalt os imod det her lovforslag, og vi har givet begrundelserne for, hvorfor vi har gjort det, og så begynder ordføreren at tale om, at vi nu går ind for social dumping, og jeg ved ikke, hvad man så antyder. Det er jo helt hen i vejret, og det er da ikke værdigt.
Ordføreren.
Nej, det kan jeg godt se, og der må jeg sige at jeg er gået langt over stregen. Tænk sig, at man har haft en hel valgkamp, hvor et af de temaer, som Dansk Folkeparti har fremført, har været indsatsen mod social dumping og indsatsen mod sort arbejde, og det eneste, vi så ser det omsat til, er et lovforslag, hvor man stemmer for at stække SKATs kontrol. Hvis det er det, skal jeg beklage, at jeg fuldstændig har misforstået den store indsats, som Dansk Folkeparti har lagt i den her samling. Jeg kan bare overhovedet ikke se det, og der er ikke kommet nogen resultater ud af det til gavn for lønmodtagerne eller de små og de store virksomheder.
Hr. Bent Bøgsted, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Tak. Jeg vil gerne lige spørge ordføreren om noget, når vi nu snakker om social dumping og kontrol på byggepladserne. Kan ordføreren forklare, hvad der lå til grund for, at den socialdemokratiske beskæftigelsesminister i foråret trak forslaget om id-kort på byggepladserne? For det var jo netop her, hvor arbejdere, der kommer fra Østeuropa, kunne have været udstyret med et id-kort, så man havde kontrol med, hvem der kom til landet, og hvem der arbejdede. Men det trak Socialdemokratiets beskæftigelsesminister dengang. Hvad var årsagen til, at man trak det og ikke vil have indført id-kort på byggepladser nu?
Værsgo til ordføreren.
Det er jo et helt andet lovforslag, men årsagen dengang var, at man ikke havde en model, som man mente kunne gennemføres. Det var sådan set ikke, fordi man ikke ønskede det, men det var, fordi man ikke kunne finde den rette model. Det krævede så, at man arbejdede videre med det. Derfor trak man det for at finde en model, der var passende, og desværre må vi jo sige, at det så ikke er lykkedes at få den nye regering overbevist om at lægge den indsats i at finde den rette model.
Hr. Bent Bøgsted, værsgo.
Der er jo ikke noget til hinder for at indføre et id-kort på en arbejdsplads. Der er utrolig mange arbejdspladser i Danmark, hvor man har id-kort, for at man i det hele taget kan komme ind på sin arbejdsplads, og det kan man da også have på byggepladser. Jeg kan ikke se, at der skulle være nogen grund til, at man bare kan sige, at det kan man ikke gennemføre. Selvfølgelig kan man da det. Man kan indføre al den kontrol, man vil, hvis viljen er der. Det var den bare ikke hos Socialdemokratiet her.
Ordføreren, værsgo.
Jamen så er det jo en ren tilståelsessag. Vi ønsker sådan set stadig væk at indføre et id-kort, men regeringen har jo bakket Dansk Folkeparti op med finansloven og sagt, at det ønsker man ikke at gøre, og så har man taget de penge, der var sat af til at indføre et id-kort og brugt dem til noget andet. Det er jo rigtigt. Det har man jo lige gennemført med finansloven. Hvis spørgeren mener, at det, jeg siger, ikke er rigtigt, må vi jo afklare det bagefter, men det er jo klokkeklart. Det står jo i finansloven.
Tak, og så går vi videre med L 13. Det er hr. Alex Ahrendtsen, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Tak for det. Tyv tror jo, hver mand stjæler. Socialdemokraterne begik 100 løftebrud på 100 dage, da de kom til i 2011, og nu ser de så løftebrud over alt. Jeg vil egentlig bare have ordføreren til at bekræfte det, som vores udmærkede skatteordfører jo meget stilfærdigt påpegede, at vi før valget var imod at indføre den her hjemmel på privat grund og nu efter valget stemmer for et forslag, der fjerner den her mulighed. Er det ikke det, man kalder at overholde de ting, man har stået for før et valg og efter et valg. Jeg vil egentlig bare have bekræftet, at der er en linje i Dansk Folkepartis politik på det her område.
Ordføreren, værsgo.
Nu har vi lige diskuteret id-kort, og jeg håber da, at Dansk Folkeparti vil være med til at bekræfte, at Dansk Folkeparti har stemt for en finanslov, hvor man afskaffer muligheden for at indføre id-kort. Er det så et løftebrud eller ej? Ja, det mener jeg jo sådan set det er i forhold til alt det, man har sagt undervejs i valgkampen. Så er det jo rigtigt, at Dansk Folkeparti har haft nogle bekymringer i forhold til den konkrete kontrol, men når man i en valgkamp slår sig op på at ville bekæmpe sort arbejde og social dumping og der ikke er et eneste forslag, der sådan set medvirker til at intensivere den indsats, men det eneste, man så ender med at stemme for det første halve år, er et lovforslag, der stækker SKATs kontrolmuligheder, så mener jeg da, at man begår et løftebrud over for vælgerne.
Hr. Alex Ahrendtsen.
Jeg stillede egentlig et meget simpelt spørgsmål, som ordføreren ikke svarer på. Jeg stiller det gerne igen. Det, vi sagde før valget, og det, vi siger efter valget, er der ikke en lige linje i det? Det vil ordføreren så ikke bekræfte. Det vil jeg altså bede ham om at bekræfte, fordi det er der. Og lad så være med alt muligt andet sniksnak. Svar dog på spørgsmålet. Det er for sølle, hvis ordføreren ikke svarer på spørgsmålet.
Ordføreren, værsgo.
Så må jeg jo svare igen. Jeg bekræfter hermed, at Dansk Folkeparti også var skeptiske før valget over for den kontrolmulighed, som man nu stemmer for at afskaffe, og jeg bekræfter hermed, at det er det eneste lovforslag i indsatsen mod sort arbejde, som Dansk Folkeparti og alle vi andre kommer til at stemme for her efter valget. Og er det ikke rimelig sølle, at det eneste, man sådan set kommer til at forholde sig til, er at stække SKATs kontrolmuligheder?
Fru Pia Olsen Dyhr, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
Nu har jeg hørt flere fra Dansk Folkeparti angribe ordføreren og nærmest påstå, at det er Dansk Folkeparti, der vil gøre noget mod social dumping. Derfor bliver jeg nødt til at spørge ordføreren: Er der nogle tiltag i den her finanslov, som Dansk Folkeparti har sørget for, der reelt vil bekæmpe social dumping, eller kan man sige, at den her finanslov egentlig er kendetegnet ved, at der er 0 kr. til at bekæmpe social dumping?
Ordføreren, værsgo.
Man kan i hvert fald sige, at for så vidt angår id-kort, afskaffer regeringen muligheden for at gennemføre det – bakket op af Dansk Folkeparti. For så vidt angår de midler, vi havde afsat til at intensivere kontrollen og indsatsen mod sort arbejde, så er der færre midler i den finanslov, man har vedtaget. Jeg vil også gerne bekræfte, at jeg ikke kan se et eneste fingeraftryk eller fodaftryk, eller hvad man nu kalder det, fra Dansk Folkeparti på den finanslov, der sådan set skulle skærpe indsatsen mod sort arbejde og social dumping.
Vi går videre med L 13. Værsgo, fru Pia Olsen Dyhr.
Jeg takker bare ordføreren for at bekræfte, at det, Dansk Folkeparti har leveret på finansloven, i virkeligheden er at fjerne penge fra bekæmpelsen af social dumping, både i forhold til de konkrete lovforslag, men også i forhold til midlerne, for penge til Arbejdstilsynet forsvinder jo også på den her finanslov. Nogle af dem, der faktisk skulle kontrollere de her byggepladser, har Dansk Folkeparti sørget for kom ud af finansloven, så det går i den gale retning, hvad angår social dumping. Jeg vil bare komme med det seneste eksempel. Det er jo, at Dansk Folkeparti i sidste uge stemte imod, at man kunne kontrollere ulovlig cabotage bedre på vores danske landeveje. Så man kan vel groft sagt – eller måske snarere præcis – konkludere, at Dansk Folkeparti i virkeligheden slet ikke er optaget af social dumping.
Ordføreren.
Det kan jeg også bekræfte.
Tak til ordføreren. Er der flere, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning om forslagets endelige vedtagelse.
Der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 59 (S, EL, ALT og SF), imod stemte 50 (DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 93 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 98 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget.
Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Det gør hr. Pelle Dragsted, Enhedslisten. Værsgo.
Det her forslag, som vi har diskuteret før, vedrører jo skattefritagelse for statsministerens og andre ministres brug af Marienborg. Jeg må bare sige, at jeg synes, det er en uskik, at vi her i Folketinget laver den slags særlove for os selv, for ministre og for folketingsmedlemmer, på samme måde som det er en uskik, at vi selv vedtager vores løn, vores pension og vores eftervederlag. Da forslaget blev fremlagt, blev der argumenteret for det på den måde, at statsministeren skulle have mulighed for, hvis han f.eks. havde besøg af et udenlandsk statsoverhoved, at overnatte på Marienborg forud for en joggetur om morgenen med efterfølgende møde. Man kan måske godt se det fornuftige i, at det ikke skal beskattes. Men det forslag, man fremsatte, var jo langt mere vidtgående og åbnede op for privat brug og for private selskaber. Derfor stillede vi et ændringsforslag, der begrænsede det her forslag på den måde, at det, som man sagde var årsagen til at fremsætte forslaget, nemlig arbejdsrelateret brug, skulle være skattefrit, men hvis statsministeren eller andre ministre brugte Marienborg til helt private formål, skulle det beskattes, ligesom det bliver for alle andre danskere, der får den slags goder stillet til rådighed af deres arbejdsgivere. Det blev stemt ned under andenbehandlingen, så nu står vi tilbage med et lovforslag, der altså giver den her fulde skattefritagelse for privat brug af Marienborg. Er det så småligt, at jeg og Enhedslisten opfordrer til at stemme det ned? Måske, men så er det jo, fordi reglerne er for smålige, og så er det måske dem, der bør ændres, frem for at lave særlove for ministre og politikere. Når jeg tænker på, hvor smålige danske myndigheder kan være over for ikke mindst socialt udsatte – det kan være en arbejdsløs, der glemmer at møde på et jobcenter, det kan være en hjemløs, der har gæld til det offentlige – så synes jeg egentlig ikke, det er småligt at mene, at statsministeren skal betale det samme i skat og have de samme regler for den slags goder som andre danskere. Jeg ønsker da statsministeren tillykke med julegaven fra Folketinget og ønsker ham mange fornøjelige og festlige stunder på Marienborg, men som det fremgår, opfordrer vi i Enhedslisten til at stemme det her forslag ned.
Tak til ordføreren. Er der flere, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 95 (S, DF, V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 13 (EL og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive tilstillet statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 100 (S, DF, V, EL, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 8 (LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.
Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget afsluttet, og vi går til afstemning.
Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nr. 1 af skatteministeren som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Hr. Dennis Flydtkjær, Dansk Folkeparti. Værsgo
Grunden til, at jeg tager ordet her ved tredjebehandlingen, er jo, at vi i Dansk Folkeparti, inden vi havde andenbehandlingen, kom med vores indstilling til det samlede lovforslag, som vi indstillede til vedtagelse. Det gjorde vi jo, fordi det udmøntede en aftale, som Dansk Folkeparti var en del af, og hvor en af forudsætningerne var, at der var indlagt et loft, som betød, at man for værdien over 800.000 kr. ikke fik en lempeligere indfasning Siden vi afgav betænkning inden andenbehandlingen, er der jo så sket det, at man i Skatteministeriet har haft en telefonsamtale med en embedsmand i Europa-Kommissionen, som er kommet frem til, at man i EU ikke kan godkende det her loft, fordi det skulle være ulovlig statsstøtte til fordel for de små elbiler – stik imod den vurdering, som vi havde fået af vores egne embedsmænd i Skatteministeriet. Det gør jo så, at vores indstilling til det samlede lovforslag har ændret sig, fordi man ved andenbehandlingen, som vi havde i fredags, har ændret grundlæggende på lovforslaget, ved at man har taget det loft, som jeg lige har omtalt, ud af forslaget. Så derfor er vores indstilling til lovforslaget ændret fra et ja til et nej. Det skyldes jo bl.a., at det her er en meget principiel sag. Vi mener grundlæggende ikke, at det er statsstøtte, at man vælger at sætte det her loft ind. Skulle man mene det, kan man vel med rette sige, at det så også skulle være statsstøtte, når vi snakker om registreringsafgiften, hvor der jo, efter at vi vedtog et senere lovforslag, er et skalaknæk, så man betaler 105 pct. i afgift af bilens værdi indtil 83.000 kr. af værdien derover. Vi ser det jo som en bombe under vores afgiftssystem på bilområdet, hvis man accepterer det her, og det synes vi ganske enkelt ikke man skal. Det er også en principiel sag, fordi vi jo mener at EU blander sig i alt for mange ting i forvejen, og vi har altså lige haft en folkeafstemning i Danmark, hvor danskerne klart sagde, at de ikke ønskede mere EU. Nu vælger et spinkelt flertal i Folketinget så at gå den anden vej og sige, at vi skal lægge os fladt ned på ryggen i den her sag, apropos sagen om børnechecken. Det synes vi altså er rigtig ærgerligt. Vi synes altså, at der er behov for, at man på et tidspunkt, og det kunne meget vel være nu, tager et opgør med EU's blanden sig i alt, også på områder, hvor vi ikke har givet suveræniteten videre til EU, og det har vi altså ikke på skatteområdet. Her bruger EU så undskyldningen, at det skulle være statsstøtte, men den bruger de sådan set i rigtig mange henseender, og det er man så nødt til nogle gange at sige nej til – og lade være med at stå at bukke og skrabe for EU. Afslutningsvis skal jeg sige, at vi sådan set ville have stemt ja, fordi lovforslaget udmøntede den aftale, vi var en del af. Den forudsætning har flyttet sig under andenbehandlingen, så det ikke længere er den aftale, som vi ellers fuldt ud stod inde for, og derfor kan vi ikke længere støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren. Er der flere, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 56 (S, V og RV), imod stemte 53 (DF, EL, LA, ALT, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget, og det sendes til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er tæt på at blive afsluttet, og nu er afstemningen slut. For stemte 90 (S, DF, V, LA, RV og KF), imod stemte 19 (EL, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 90 (S, DF, V, LA, RV og KF), imod stemte 19 (EL, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil nu blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 55 (DF, V, LA og KF), imod stemte 53 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil nu blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 85 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil nu blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 85 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og vil nu blive tilsendt statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Fru Sofie Carsten Nielsen, værsgo.
Med det her lovforslag giver regeringen nu kommunerne lov til at dispensere fra en række love. I Radikale Venstre vil vi meget gerne være med til at give fleksible muligheder for at indkvartere flygtninge. Det har vi sådan set allerede gjort ved at dispensere fra planloven, så man kan indkvartere på højskoler, nedlagte plejehjem og skoler. Vi vil rigtig gerne være med til at hjælpe kommunerne med den opgave. I Radikale Venstre har vi også foreslået regeringen straks at indkalde boligforligskredsen og sætte gang i arbejdet med billige boliger og fritage kommunerne fra at skulle bidrage til det. Men med den her lov fjernes begrænsningerne, rammerne for, hvordan kommunerne kan indkvartere flygtninge. Man kan være et ubegrænset antal mennesker i samme værelse i et ubegrænset antal måneder eller år. Det mener vi ikke er den rigtige måde at sikre håndteringen af den store opgave, vi står med i Danmark, den store opgave, som kommunerne står med. Vi skal tage helt alvorligt, hvad det er for en opgave. Derfor bliver vi også nødt til at håndtere det på en måde, som ikke konsekvent er midlertidig. Når det er midlertidigt, så bliver vi nødt til at have ordnede forhold, med hensyn til hvordan vi håndterer den her opgave. Vi kan ikke sætte traumatiserede familier ind på køjesengsværelser i årevis. Det er ikke en måde at løse problemerne på. Vi løser det kun, hvis vi håndterer det med den alvor, som opgaven faktisk kræver. Det er mennesker, familier og børn, der kommer. Vi er nødt til at sætte grænser for, hvor længe de kan opholde sig på værelser, og hvor længe vi kan opgive alle de rammer, som vi normalt sætter for os og for, hvordan vi behandler mennesker. Derfor er vi i Radikale Venstre imod det her lovforslag. Vi synes, det er ærgerligt, at vi ikke har kunnet sætte os sammen på tværs af Folketinget og finde nogle ordentlige måder at gøre det her på. Der er faktisk forslag derude. Kommuner, organisationer og virksomheder er klar til at hjælpe med. Det vil vi også gerne i Radikale Venstre, men vi vil ikke være med til at dispensere fra alt, hvad vi plejer, når vi håndterer mennesker, som er i nød, mennesker, som har det svært. Derfor stemmer vi imod.
Tak til ordføreren. Der er en kort bemærkning fra hr. Jan E. Jørgensen. Og jeg skal bede om, hvis der er ordførere, som vil på talerstolen, at de så vil være venlige at melde sig. Det er mere, så vi har et nogenlunde overblik over, hvor langt vi er kommet i dagsordenen. Der er foreløbig nogle, der har bedt om at komme herop efter den korte bemærkning. Det er fru Johanne Schmidt-Nielsen og hr. Jacob Mark. Hvis der er andre, må de godt melde sig til nu. Tak. Værsgo, hr. Jan E. Jørgensen.
Tak for det. Når jeg tager ordet for et spørgsmål, er det bare, fordi den mistillid, som jeg synes at jeg fornemmer til kommunernes evne til at håndtere situationen, ærgrer mig lidt. Og spørgsmålet om, hvorvidt der kan være mere end en person på et værelse, synes jeg også er blevet kørt helt op. Lad mig bare som illustration nævne, at min datter netop har fået brev om, at hun er blevet optaget på Oure Efterskole, og det er vi rigtig glade for hjemme hos os. Da vi var på besøg, var noget af det, vi hæftede os ved, netop hvor dejlige bofaciliteter der var. Men bare lige for god ordens skyld: De bor altså fire personer på et værelse, og det synes de er rigtig, rigtig fint. Så jeg forstår ikke, hvorfor eksempelvis fire enlige mænd eller to ikke også skulle kunne bo på samme værelse.
Ordføreren, værsgo.
Jamen det tror jeg også sagtens at de kan. Jeg har også opholdt mig på højskoler og efterskoler og diverse og delt værelse. Jeg tror, at både hr. Jan E. Jørgensen og hr. Jan E. Jørgensens datter og jeg sagtens kan håndtere det. Jeg tror også, at nogle flygtninge sagtens kan dele værelse i en periode. Jeg tror ikke, at der er nogen, der forventer, at de skal have luksusforhold i Danmark. Det gør jeg heller ikke. Og netop derfor havde det været så fint, hvis regeringen havde ønsket at sætte sig ned og være sammen på tværs af Folketinget og spørge: Hvordan sætter vi rammerne for det her? Det handler på ingen måde om mistillid til kommunerne, det handler faktisk om at hjælpe kommunerne med at løfte den opgave, de står over for.
Hr. Jan E. Jørgensen, værsgo.
Jo, det gør det jo, for det, der tidligere har været fremme i debatten, også da vi debatterede det her i salen, var jo netop, at man efterlyste, at der skulle nogle helt faste begrænsninger på – om det var kubikmeter eller kvadratmeter, nåede jeg aldrig helt frem til – sådan at kommunerne ikke bare stuvede en masse mennesker sammen, der lå i bunker. Jeg har stor tiltro til, at danske kommuner kan løse den her opgave på en ordentlig og en værdig måde.
Ordføreren, værsgo.
Jeg synes, det er ret utroligt, at ordføreren på den måde gør grin med det her med at tale om bunkevis af mennesker og lægge mig ord i munden. Nej, jeg har ikke mistillid til kommunerne. Jeg har meget stor tillid til, at hvis vi overlod det til dem og i øvrigt overlod det til civilsamfundet og virksomhederne, ville Danmark være et langt bedre sted, end når vi politiserer det her i Folketinget. Og det var sådan set det, jeg havde ønsket, nemlig at vi fik en reel forhandling, debat, samtale om det her i Folketinget, så vi kunne sætte nogle ordentlige rammer. Og det kunne sagtens betyde, at flere skulle dele værelse, men på en måde, hvor vi respekterede, at flygtninge også skal have et privatliv.
Tak til ordføreren. Så er det fru Johanne Schmidt-Nielsen. Værsgo.
Jeg synes jo, at fru Sofie Carsten Nielsen sagde det så ganske udmærket, nemlig at det ikke er mærkeligt, at kommunerne har behov for at få en større grad af fleksibilitet i en situation, hvor der kommer flere flygtninge end normalt. Jeg vil så samtidig sige, at vi jo ikke skal være blinde for, at opgaven med at skaffe boliger til flygtninge selvfølgelig er blevet markant sværere af, at regeringen har indført den såkaldte integrationsydelse. Og når jeg siger »den såkaldte integrationsydelse«, er det, fordi den ydelse absolut intet har med integration at gøre, tværtimod – man spænder jo ben for integrationen, når man isolerer mennesker i fattigdom. Jeg synes, at ordet fattigdomsydelse ville være langt mere præcist. Men som sagt er der ikke nogen tvivl om, at opgaven med at skaffe boliger til flygtninge selvfølgelig bliver markant sværere for kommunerne, når man placerer dem i en økonomisk situation, som er så trang, at det bliver rigtig, rigtig svært at finde en husleje, som kan betales på så lille et budget. Men det ændrer ikke på, at kommunerne står i en ekstraordinær situation. Og jeg ville som sagt ønske, at man fra regeringens side ville tage større ansvar for at få integrationen til at fungere frem for at tørre opgaven af på kommunerne. Når vi ikke kan støtte det her forslag, skyldes det det, som jeg synes fru Sofie Carsten Nielsen også påpegede så fint, nemlig at man jo absolut ingen grænser har for denne midlertidighed. Og dermed er der jo en risiko for, at midlertidigheden bliver mere eller mindre permanent. Der er ikke nogen øvre grænse for, hvor længe mennesker kan bo i de her midlertidige boliger og være flere på et værelse. Der er ingen begrænsning af, hvor mange der kan bo på ét værelse, og hvor små værelserne kan være. Det er ikke holdbart. Privatliv er afgørende for alle mennesker, tror jeg, og hvis vi ønsker, at de flygtninge, som kommer hertil, skal have en god start og skal blive en del af det danske samfund og komme ud på det danske arbejdsmarked, skal vi selvfølgelig også sørge for, at de boligforhold, der er for flygtninge, er stabile og giver mulighed for privatliv, altså skaber den ro og stabilitet, som vi alle sammen har brug for, og som flygtninge, der jo som oftest har levet meget ustabilt og meget usikkert i meget lang tid, i allerhøjeste grad har brug for. Så stillede Radikale, SF, Alternativet og Enhedslisten faktisk et ændringsforslag, hvor vi siger: Men så lad os da ophæve det her efter 3 måneder eller sige, at så er det en midlertidig situation; altså, så tager vi regeringen på ordet og siger, at lige nu er der sådan en akut situation, og så lad os se nærmere på det senere, hvor man også har mere tid til at få en ordentlig lovbehandling. Det blev afvist. Som sagt synes jeg faktisk ikke, man tager integrationsopgaven alvorligt med det her lovforslag, og det synes jeg er et stort problem. Vi stemmer imod.
Hr. Marcus Knuth, Venstre, for en kort bemærkning. Værsgo.
Mange tak. Er ordføreren opmærksom på, at allerede tilbage i sommer gik over halvdelen af Danmarks borgmestre ud og sagde: Vi har ikke mere plads, vi har ikke flere nedlagte skoler, vi har ikke flere nedlagte plejehjem? Og hvis ordføreren er opmærksom på det, hvordan kan det så ikke være sund fornuft netop at give vores kommuner mere fleksibilitet, således at de bedre kan håndtere det store pres, de står under?
Ordføreren.
For det første tror jeg simpelt hen, at hr. Marcus Knuth glemte at høre efter, hvad det var, jeg sagde i min tale, nemlig at jeg har stor forståelse for, at kommunerne har behov for en større grad af fleksibilitet i den situation, Danmark står i netop nu. Men jeg har ikke forståelse for, at man ikke laver grænser for, hvor længe mennesker kan bo flere på ét værelse f.eks. Det synes jeg er uklogt. Og jeg tror, man risikerer at skyde sig selv i foden, hvis ønsket er at skabe integration. For det andet vil jeg sige, når nu vi taler om det her med at lytte til borgmestrene, at der er så mange borgmestre, som har sagt: Den der såkaldte integrationsydelse, altså det der med at give flygtninge så lav en ydelse, går simpelt hen ikke, hvis vi skal skaffe boliger til dem, for vi har ikke boliger, som kan betales med så lave ydelser. Tænk, hvor ville det være dejligt, hvis Venstre og regeringen ville lytte til den kritik. Den er da så saglig.
Hr. Marcus Knuth.
Tak. Jamen jeg lyttede efter og hørte udmærket, hvad ordføreren sagde, herunder også kritikken af vores integrationsydelse. Og for at kigge på den del vil jeg sige, at hvis ordføreren er enig i, at integrationen sker bedst på arbejdsmarkedet, må ordføreren da også være enig i, at integrationsydelsen jo netop har til formål at få folk ud på arbejdsmarkedet. Og det er der, jeg tror at en af vores store værdimæssige forskelle er. Det lyder, som om ordføreren gerne vil have, at alle flygtninge bare permanent skal være på offentlig forsørgelse, hvor vi mener, at integrationsydelsen skal have folk ud på arbejdsmarkedet.
Ordføreren.
Jeg tror, at alle i det her rum har ét ønske, nemlig at de flygtninge, som kommer hertil, bliver integreret så godt som overhovedet muligt og allerhelst får et arbejde og bliver en del af det danske arbejdsmarked. Men jeg tror ikke på, at mennesker kommer i arbejde af, at man tager pengene fra dem. Og det er jo i virkeligheden ikke bare et spørgsmål om tro; vi har klokkeklare erfaringer med den såkaldte starthjælp fra 00'erne. Resultatet var entydigt: Ganske få kom i arbejde, og langt de fleste blev bare fattigere. Hvad sker der, når mennesker bliver fattigere? De isoleres, de skubbes væk fra at deltage i samfundet. Antallet af børn, der voksede op i fattigdom, eksploderede i den periode. Det er dumt, hvis man gerne vil integration.
Tak til ordføreren. Og der er en ny ordfører, der skal på talerstolen, og det er fru Josephine Fock. Værsgo.
Tak for det. I Alternativet har vi også tillid til kommunerne, men som det er i øjeblikket, ved vi også, at de bliver presset. Og det, vi er bekymret for med den her lov, er, at den vil sætte kommunerne under et voldsomt kryds- og prioriteringspres. Det vil utvivlsomt tvinge mange kommuner, kommunalpolitikere og kommunalt ansatte til at søge grænserne for, hvad de selv synes er anstændigt. Og det vil givetvis også rykke ved de grænser. Vi synes, at regeringen og aftalepartierne fralægger sig ansvaret og udelukkende placerer det hos kommunerne, og det synes vi ikke er i orden. Jeg tror også, vi kommer til at se en situation, hvor noget, som vil være helt utænkeligt i én kommune, vil være almindelig praksis i en anden kommune. Og det vil derfor variere meget voldsomt, hvad det er for nogle rettigheder, man har, når man er flygtning i Danmark. Vi synes, at vi i løbet af behandlingen af det her lovforslag har forsøgt at få svar på: Hvad er en vejledende støjgrænse, som kan gælde for flygtningeboliger, og hvor mange mennesker er det, der må bo på samme værelse og på hvor mange kvadratmeter? Og jeg har stadig væk svært ved at forstå, at vi ikke her som Folketing kan sætte nogle vejledende rammer for, hvad det er, der er ordentligt, for at vi skal kunne give vores flygtninge en værdig bolig. Og derfor stemmer Alternativet imod det her lovforslag. Vi synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, at der skal være så stor usikkerhed om, hvordan vi byder vores nye medborgere velkommen.
Tak. Der er en kort bemærkning fra hr. Jan E. Jørgensen. Værsgo.
Når Alternativets ordfører efterspørger de her vejledende grænser, må jeg spørge: Er det Alternativet, der har det behov, eller er det Danmarks kommuner, der har det behov? Jeg har ikke fået henvendelser fra kommuner, borgmestre eller andre, som efterspørger vejledende grænser.
Ordføreren.
Folketinget har en forpligtelse til at sætte nogle grænser op. Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi risikerer at komme til at se flygtninge, som kommer til at bo flere personer på samme værelse i rigtig, rigtig lang tid. Vi har også spurgt ind til, hvad det så er, der skal tages hensyn til. Hvad nu, hvis du har posttraumatisk stress? Hvad nu, hvis der er små børn osv.? Jeg synes, det er på sin plads, at Folketinget faktisk giver nogle vejledende rammer. Det tror jeg også vil gøre det lettere for kommunerne, så de ikke kommer til at stå i den prioriteringssituation, som vi ved de ellers kommer til at stå i.
Hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg tror ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål. Altså, er der kommuner, der har henvendt sig til Alternativet og sagt, at de efterlyser dette redskab, eller er det Alternativet, der tror, at kommunerne har sådan et behov? Det kan godt være, at ordføreren ikke selv kan se det, men det, der bliver sagt af Alternativets ordfører fra Folketingets talerstol, er altså udtryk for en mistillid til, at kommunerne selv kan finde ud af at håndtere det her på bedste vis.
Så er det ordføreren. Værsgo.
Alternativet har på ingen måde mistillid til kommunerne, men kommunerne er i forbindelse med omprioriteringsbidraget, som nu er vedtaget med finansloven, hvor vi fjerner flere penge fra kommunerne. Derfor vil kommunerne være udsat for et pres, og derfor er det på sin plads, at Folketinget giver nogle vejledende retningslinjer, i forhold til hvordan det er, man kan give boliger til vores nye medborgere, og hvor meget plads de skal have.
Tak til ordføreren. Så er det hr. Jacob Mark, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
SF stemmer nej til det her forslag, og det gør vi sådan set ikke, fordi vi ikke stoler på kommunerne, for det gør vi. Det er ikke mere end 5 måneder siden, jeg selv var byrådsmedlem. Men er kommunerne pressede? Ja, det er de. Jeg kører på TV 2 News hele dagen, hvor man kan se udgifterne til asyl. Antallet af folk, der får asyl, er steget over de sidste mange år. Men kommunerne er altså også pressede af en række andre årsager. Det var de sådan set allerede, da jeg sad derude. De er pressede, fordi de har en opgave med at finde permanente boliger. De er pressede, fordi de har en opgave med at finde midlertidige boliger. Det kan være rigtig svært at finde midlertidige boliger, det anerkender vi sådan set også. Men hvorfor er det sådan? Det er det, fordi det jo, når man skal fra en midlertidig bolig ud i en permanent bolig, kræves, at der er permanente boliger. Men det har den her regering gjort sværere og sværere for kommunerne. Så hvis regeringen og Socialdemokraterne virkelig vil hjælpe kommunerne, vil jeg gerne forsøge at hjælpe lidt til med, hvordan det så kan gøres. Man kunne bevare billigboligloven. Man kunne gøre det lettere for kommuner at bygge billige boliger. Og hvorfor skulle man så gøre det? Jo, fordi de mennesker, der skal have permanente boliger, og de flygtninge, der skal have permanente boliger, jo sådan set skal have råd til at betale de boliger, og det ved kommunerne godt. Men de boliger er der bare ikke. I forvejen er der nærmest ikke boliger til unge eller til enlige mødre eller fædre. Hvordan forestiller man sig, når man gør det endnu sværere at bygge billige boliger, at der skulle komme flere permanente boliger til flygtninge? Så bevar billigboligloven og lav en aktiv lovgivning for at sikre flere billige boliger rundtomkring i kommunerne. Det er jo så heldigt, at vi har en integrationsminister, som faktisk også er minister for boliglovgivning. Vi har desværre ikke haft meget tid til at snakke om boliglovgivning i år, men der er heldigvis en stor del af valgperioden tilbage, så lad os nu lave en målrettet strategi for at sikre flere billige boliger. Det vil hjælpe kommunerne. Så vil jeg også gerne bede om, at man dropper fattigdomsydelserne. For når man halverer menneskers levegrundlag, er der altså bare meget mindre tilbage at betale husleje med, og det ved kommunerne godt. Så der er meget færre lejligheder, som kommunerne kan sende de her flygtninge ud i, fordi flygtningene ikke har råd til at betale boligerne, fordi man har halveret deres ydelser. Så kunne vi tage en lang snak om, at man også lader dem vokse op i fattigdom. Det synes jeg er slemt nok, men det gør det altså sværere for kommunerne. Så hvis man virkelig vil lette presset for kommunerne, så drop fattigdomsydelserne, så de har råd til at betale en bolig. Det er ikke kun det, man gør. Man siger, at alle, der kommer til landet, lige får halveret deres levegrundlag, men med den nye lovgivning vil man jo også gøre det med alle dem, der bor her nu. Så en stor del af dem, som kommunerne faktisk har fundet en bolig til, risikerer at måtte flytte ud, fordi boligen så alligevel er for dyr. Det vil presse kommunerne. Så vil man hjælpe kommunerne, så drop fattigdomsydelserne. Så er der den sidste del: Drop besparelserne. Det er de selvlysende bænke, eller hvad det er, der er det evige argument. Men vi ved jo alle sammen, at resultatet er, at der vil ske besparelser i børnehaver, at der vil ske besparelser på skoler – og det er i øvrigt også der, hvor flygtningene er, i modtageklasser eller i den lokale børnehave. Men det vil også gøre det sværere for kommunerne. Så vil man lette presset på kommunerne, så drop besparelserne, drop fattigdomsydelserne og bevar billigboliglovgivningen. Svaret er ikke at lade mennesker, der er flygtet fra krig, bo i fællesrum. Svaret er ikke at presse folk, der savner deres familie og sidder og tænker på, hvor de mon er henne, og hvor lang tid der går, før de kan se dem igennem, sammen på små værelser. Og svaret er ikke at lade folk, der flygter fra bomber og skrig, flytte ind på værelser med støjgrænser, som vi ikke tillader for nogen andre mennesker. Svaret er simpelt: Drop fattigdomsydelser, drop besparelser og byg flere billige boliger. Så vil vi lette presset på kommunerne. Tak.
Så er der en kort bemærkning til hr. Marcus Knuth.
Tak. Jeg har desværre lidt svært ved at se logikken i ordførerens argumentation her. Ordføreren vil gerne hjælpe kommunerne. Kommunerne har selv henvendt sig og bedt om en løsning på den her problemstilling. Det er præcis, hvad det her lovforslag gør. Hvordan kan det være andet end mistillid til vores kommuner at stemme nej til det her?
Ordføreren.
Jeg kom til at tænke på den der julesang – det er nok, fordi det er tæt på jul: »Når man strammer garnet«. Altså, lige nu er kommunerne så pressede på grund af de her ting, jeg lige har nævnt, at de selvfølgelig vil bede om hjælp til alle mulige ting. Og de vil jo sidde og sige: Hvordan skal vi løse den her situation? Jamen det kan vi ikke. Jeg ved da godt, at kommunerne kæmper, men mine forslag, SF's forslag, synes jeg er bedre, og hvorfor synes jeg så det? Det er, fordi jeg synes, det er bedre at bygge flere billige boliger end at lade flygtninge flytte ind på et fælles værelse med støjværdier, vi ikke byder nogen andre mennesker. Det er, fordi jeg synes, det er bedre, at man giver flygtninge råd til at betale en bolig i stedet for at halvere deres levegrundlag, så de skal vokse op i fattigdom. Sådan kan man også hjælpe kommunerne. Venstre har måske én måde at hjælpe kommunerne på. Kommunerne kommer og beder om hjælp, fordi Venstre har presset dem i så lang tid. Vi har en anden måde.
Hr. Marcus Knuth.
For det første er vores prioritering sådan set også, at flygtninge selv skal kunne betale for deres bolig. Det er netop derfor, vi har indført en integrationsydelse, der bedre skal få folk ud på arbejdsmarkedet, så de selv kan tage vare på deres økonomi. Men i forhold til at stemme nej til det her er det jo igen et udtryk for mistillid til vores lokalpolitikere, og ordføreren henviser jo netop til sit kendskab til lokalpolitik. Hvordan er det andet end et udtryk for mistillid til vores lokalpolitikere ude i landet at stemme nej til det her og dermed sige, at de ikke kan administrere håndhævelsen af den her lov?
Ordføreren, værsgo.
Jeg kender ikke den dér integrationsydelse, jeg kender kun fattigdomsydelsen. Og jeg glæder mig til den dag, regeringen har lyst til at snakke integration med SF. Så kan vi snakke om, hvordan vi kan få folk ud i et arbejde. Det gør man ikke ved at straffe dem økonomisk. Nej, jeg stoler på kommunerne, men jeg har siddet i en kommunalbestyrelse for 5 måneder siden, og jeg ved, hvor pressede de er. Så selvfølgelig vil man se på alle muligheder for at overholde lovgivningen, men det betyder ikke, at det er den bedste løsning. Det er den, jeg lige har fremlagt.
Så er det hr. Jan E. Jørgensen. Værsgo.
Tak for det. Altså, hvad er det, der presser kommunerne? Det, der presser kommunerne, er jo det store antal asylansøgere, der ankommer til Danmark. Og det er en udfordring, som vi er nødt til at håndtere og løse her og nu. Vi kan jo ikke vente på, at der bliver bygget en masse billige boliger. Har ordføreren noget som helst bud på, hvor lang tid det tager at lokalplanlægge, finansiere og bygge de billige boliger, som ordføreren står og taler om som et eller andet mirakelmiddel?
Ordføreren.
Faktum er jo, at både København og Aarhus har budgetteret med en masse billige boliger, der er på vej, men må risikere at droppe de planer, fordi regeringen vil trække billigboligloven tilbage. Det er ikke en mirakelkur. Det er sådan set bare sandheden. En anden mirakelkur, hvis I vil kalde det det – jeg synes, det er sund fornuft, hvis vi snakker om det – er jo bare at skrotte de der fattigdomsydelser, så flygtningene faktisk har råd til at betale en bolig. Det vil lette presset, fordi det vil være meget lettere for kommunerne at finde permanente boliger til flygtninge. De er så hårdt pressede derude – og jeg har lige været i Aarhus – at de ikke kan finde permanente boliger til de her folk, fordi folk ikke kan betale dem. Og det er jo på grund af fattigdomsydelserne.
Tak. Man bruger ikke direkte tiltale. Værsgo til hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg tror, at noget af det, som vælgere, hvis der måtte være nogen, der ser det her i fjernsynet lige nu, er rigtig, rigtig trætte af, er folk, der ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet. Altså, jeg stillede et spørgsmål om, hvor lang tid det tager at bygge de her billige boliger, og ordføreren står og taler udenom.
Ordføreren.
Nej, det gør ordføreren ikke. Ordføreren konstaterer, at de to største byer i Danmark allerede er i gang med at bygge billige boliger, men risikerer at måtte trække planerne tilbage, fordi regeringen vil trække billigboligloven tilbage. Jeg konstaterer, at ordføreren hver evig eneste gang, ordføreren har stillet et spørgsmål på en dag som i dag, konstaterer, at vi Men vi svarer faktisk på spørgsmålene. Jeg er kommet med tre konkrete løsninger på, hvad der kunne lette presset på kommunerne, og ingen af dem handler om at lade mennesker, der er flygtet fra krig, flytte ind på steder, hvor der er støjværdier, som ingen af os ville kunne leve med.
Så er det hr. Jonas Dahl, Socialistisk Folkeparti. Værsgo.
Nu var Venstres ordfører, som så ikke kan bekvemme sig op på talerstolen, inde på, at man skal udvise tillid til kommunerne. Jeg vil bare høre ordføreren, om han kan sætte ord på den tillid, man udviser, når man gennemfører omprioriteringsbidraget. Er det tillid til, at kommunerne kan håndtere økonomien?
Ordføreren.
Jeg synes jo netop, at det er sådan en christiansborgtankegang. Noget af det værste, jeg ved, ved at sidde ude i en kommune, er, når der sidder nogle christiansborgpolitikere, der tror, at man bare kan spare 1 pct., for det, som alle byrådspolitikere ved, er, at når der igen skal spares, går det ud over børnehaver, skoler, integrationsindsatsen og flygtninge. Det er ikke at vise tillid. Og tak for spørgsmålet.
Tak til ordføreren. Ministeren har bedt om ordet.
Jeg vil gerne takke for debatten om det her lovforslag og også for det, jeg jo kan se, nemlig at der er en bred opbakning i Folketinget til det. Jeg har også noteret mig, at der har været en vis kritik af lovforslaget, men jeg vil i den forbindelse sige, at det, der jo er det væsentlige her, er, at kommunerne får nogle bedre redskaber til netop midlertidigt at boligplacere de flygtninge, der kommer ud, så man efterfølgende kan finde en permanent løsning på boligsituationen. Men der er så mange kommuner, der for øjeblikket er presset med hensyn til det antal flygtninge, de modtager, at det har vist sig nødvendigt at give nogle mere fleksible rammer. Det er det, der ligger i lovforslaget her.
Tak til ministeren. Der er ikke nogen, der har bedt om at stille spørgsmål. Er der flere, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 84 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er vedtaget og kan sendes til statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er sluttet. For stemte 82 (S, DF, V, RV og KF), imod stemte 27 (EL, LA, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og kan tilsendes statsministeren.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Det gør hr. Holger K. Nielsen. Værsgo.
Den her regering har gjort det til en mærkesag at skære ned på ulandsbistanden. Det er de fattigste i verden, der skal finansiere regeringens skattelettelser, billigere biler osv. Det er jo en del af finansloven for 2016, og det er velkendt. Det er vi nogle der er meget stærkt imod. Men udover det har regeringen også besluttet at skære ned på eller rettere sagt fjerne en række af de bevillinger til ulandsområdet, der var en del af finansloven for 2015. Det er en ret speciel måde at føre politik på, kan man sige. Efter vores vurdering bør det være sådan, at når man har en finanslov og der er givet tilsagn til en række partnere udeomkring i verden – et tilsagn, som er vigtigt for den tillid, der måtte være til den danske regering – så står man også ved det. Det kom meget bag på os, da det gik op for os, at man ville sløjfe for omkring 2,7 mia. kr. i 2015 af det, der allerede var på finansloven for 2015. Vi bemærkede også, at Det Konservative Folkeparti var imod denne nedskæring i 2015, og det syntes vi sådan set var så interessant, at vi besluttede at udarbejde det her beslutningsforslag, hvor vi, om jeg så må sige, tilbagefører 1,4 mia. kr., således at vi i 2015 kommer til at ligge på 0,8 pct. af BNI, som Det Konservative Folkeparti jo ønsker. Vi er meget glade for, at Det Konservative Folkeparti har stået ved protesten mod at skære i bevillingerne for 2015, og at man ved at undlade at stemme sørger for, at det her beslutningsforslag bliver vedtaget, når vi om lidt skal stemme. Det tjener partiet til ære, at man står ved det, man har sagt tidligere, og derfor synes jeg, det er tilfredsstillende, at et flertal i Folketinget vil vedtage det her beslutningsforslag om lidt. Men jeg kunne sådan set godt tænke mig at få en kommentar fra regeringen. Udenrigsministeren er her ikke. Er det ikke normalt, at ministre skal være her, når et forslag, der er dækket af deres område, bliver behandlet her i Folketingssalen? Justitsministeren omfavner embedsmændene i logen dernede, kan jeg se. Ellers er det lidt småt med, hvad der er her af repræsentanter for regeringen. Jeg vil egentlig godt høre, om det er muligt at få en minister her op på talerstolen for at gøre rede for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre, når man om lidt bliver stemt ned. Hvordan skal det her håndteres? Vil man indkalde til forhandlinger med Folketingets partier om, hvordan de 1,4 mia. kr., der skal føres tilbage på finansloven for 2015, skal udmøntes? Det synes jeg i og for sig Folketinget har krav på at få at vide. Men som sagt er besparelserne i 2016 i sig selv skandaløse og 2015-besparelserne ikke mindre skandaløse. Vi er så tilfredse med, at det tilsyneladende lykkes at få tilbageført en del af den besparelse, der er gennemført af regeringen alene i 2015.
Der skal altid være en fungerende minister, og denne gang er det justitsministeren, der fungerer som udenrigsminister. Hr. Christian Juhl, Enhedslisten. Værsgo.
Jamen det er jo en udsøgt ære, at det er selveste justitsministeren, som så tager sig af sagen. Det glæder jeg mig personligt over. 2,8 mia. kr. har regeringen sparet administrativt på udviklingsbistanden i 2015. Det her forslag hjælper på at få rettet lidt op på den skandaløse fejl, som regeringen har lavet her. Det er vel ikke engang en fejl, men en helt bevidst handling. Jeg var selv ovre at høre statsministerens tale i FN, og han fortalte, hvor vigtigt det var, at vi hjalp ude i verden, så verdens fattigste mennesker kunne få en ordentlig udvikling, så de der, hvor de boede, kunne få et godt liv og ikke måtte flygte fra kriser og sygdom og dårlig udvikling og sult. Der gik 20 timer, så kom han hjem, og så fremlagde han dødsliste nr. 1 – den liste, som skar den første runde, de 2,8 mia. kr. i 2016 – og der gik ikke andet end godt og vel 1½ måned, så kom der et supplement til det med endnu en besparelse på ca. 1,5 mia. kr. Det vil sige, vi begynder at nærme os de 5 mia. kr., som man skærer i udviklingsbistanden. Oven i det gjorde regeringen det, at de administrativt begyndte at skære ned på 2015-budgettet. Aftaler, der var indgået, godt nok mundtligt, tilsagn, der var givet, godt nok mundtligt, løber man fra. Det er helt uanstændigt, og det ville jo aldrig være sket, hvis det var erhvervslivet i Danmark, man havde lovet den slags penge, for så tror jeg, enhver regering ville have skammet sig over at gøre, som den nuværende regering gør over for de mennesker i verden, der ikke kan forsvare sig selv, som ikke kan tage til genmæle over for en regering, der gør den slags ting. Noget af det mest ynkelige, synes jeg, er, at regeringen gang på gang har stået heroppe og har sagt: Vi kan ikke andet, vi er nødt til det, for vi er pålagt at spare. Hvad er det for et sprog? Det er et ansvarsforflygtigende sprog. Hvorfor siger I det ikke, som det er, nemlig at I har besluttet at spare. Hvorfor siger I ikke: Der er råd, men vi vil ikke Når man kan give millioner i afgiftsbesparelser på dyre biler, når man kan give millioner i skattebesparelser på dyre villaer, når man kan lette arveafgiften for landets bedre stillede, så er det et bevidst politisk valg at sige: Nej, vi vil ikke give penge til verdens fattigste, i hvert fald ikke så mange, som vi har gjort før. Så er det et klart politisk valg. Stå dog ved jeres beslutninger i stedet for med det der forflygtigende sprog at sige: Nej, det er vi nødt til osv. Det er I ikke nødt til, det er et valg, et politisk valg. I har besluttet at spare på verdens fattigste, det må I stå ved, og jeg skal gerne benytte enhver lejlighed, indtil I kommer på bedre tanker, til at gøre folk opmærksomme på, hvad det er for en blodig og ubehagelig politik, I er i gang med at gennemføre. Det er rigtig godt, at Konservative tilsyneladende står fast på, at vi i hvert fald i år ikke skal spare helt så meget, som der var planlagt. Jeg havde også håbet, at de havde haft styrke til at få deres mål på 0,8 pct. for 2016 igennem, men det lykkedes jo tilsyneladende ikke. Hvis vi regner ud, hvor meget vi giver i udviklingsbistand til verdens fattigste, er vi under 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten – under 0,5 pct.! Jeg kan godt forstå, at formanden for FN's Generalforsamling krummer tæer. Han er valgt, fordi vi var en af sværvægterne i udviklingsbistanden i verden. Han er valgt til at gennemføre nogle af de mest visionære mål, der nogen sinde er sat i FN – de 17 bæredygtighedsmål – og så skal han se sit eget land på den her måde smadre dansk udviklingsbistand, så vi kommer ned i letvægtsklassen. Det er flovt, det er ubehageligt, og jeg håber, at vi snart kan få ændret på den politik. Det værste ved besparelserne er, at der på kort sigt ikke bliver ordentlige forhold for flygtninge i nærområderne. Det er der i forvejen ikke i f.eks. Jordan, og det er der i forvejen ikke i f.eks. Libanon. Og hvad gør de så, vil jeg spørge Søren Pind, hvad gør de så? Ja, så går de på flugt, finder et sted, hvor de kan overleve. Jeg så sidste år i Jordan, hvordan flygtningene fik halveret deres daglige bidrag, og det er meget, meget lille i forvejen. De familier kan ikke få det til at hænge sammen, og det er klart, at så prøver de desperat at finde nye veje til et sted, der bare er en lille smule bedre end der, hvor de er. Det er det, man får ud af besparelserne. Det værste ved besparelserne er også, at man på lang sigt ødelægger den strategiske indsats, den indsats, der skal sørge for skoler, sundhedssystemer og god regeringsførelse og skal forebygge konflikter og kriser i de mest udsatte områder i verden. Hvad sker der så? Ikke i morgen, men på lang sigt sker der det, at der bliver flere mennesker på flugt. Mennesker vil gerne give deres familie et ordentligt liv, og hvis der er sult, hvis der er sygdom, hvis der ingen skolegang er, hvis der intet arbejde er, så prøver man at finde andre steder hen. Det vil sige, at regeringen ikke De adresserer ikke flygtningeproblemet. De laver ikke forebyggende arbejde. Det er dumt, ufattelig dumt. Derfor støtter vi i EL SF's forslag som en hjælp i år til, at i hvert fald 1,4 mia. kr. kommer ud til dette vigtige forebyggende arbejde. Vi glæder os til at få en invitation fra ministeren til at finde ud af, hvordan vi skal fordele de her penge, for vi har jo lidt småtravlt, må jeg nok sige. Der er ikke andet end 10 dage tilbage af det her år til at få rettet op på den fejl. Endnu en gang tak til Konservative for at stå fast i det her vigtige spørgsmål. Jeg håber, at det kan være en start til, at vi får rettet op på det blodige nedskæringsridt, som regeringen har gjort på dansk udviklingsbistand.
Tak til Enhedslistens ordfører. Jeg skal minde om, at justitsministeren omtales »justitsminister« her i Folketingssalen. Så er det fru Ulla Sandbæk fra Alternativet som næste ordfører. Værsgo.
Mange tak. Her op imod den tilstundende jul vil jeg tillade mig at citere fra Det Nye Testamente. I Matthæusevangeliet står der, at den, som har, han skal få, og han skal få overflod, men den som intet har, fra ham skal endog tages det, som han har. Jeg tror, at det er det, som Venstre og regeringen prøver at føre ud i livet. De prøver nemlig at tage fra dem, som overhovedet ingenting har, og give til dem, som har. Men jeg tvivler nu på, at det er det, som Jesus har ment med det her citat. Jeg tror, han har ment, at dem, som har næstekærlighed, dem, som har empati, dem, som tager vare på de fattige, skal få endnu mere af det, de har, nemlig empati og kærlighed, og dem, som ingenting har, dem, som absolut vil tage alt, hvad de fattige har, fra dem skal det, de har, tages. Så vidt citatet fra Det Nye Testamente. Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at SF er kommet med dette beslutningsforslag, som i det mindste for 2015 gør, at dem, som allerede stod på finansloven, kan få de penge igen, som de havde regnet med. Det har været en fuldstændig katastrofe for de mennesker, som stod på finansloven, at pengene pludselig er blevet taget fra dem. De har været nødt til at fyre folk, de har ikke kunnet gennemføre de ting, som de havde lovet ude i den tredje verden, den anden del af verden. Derfor er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for, både at SF har fremsat beslutningsforslaget – det vil jeg takke mange gange for – og at De Konservative i Udenrigsudvalget sagde, at de vil undlade at stemme om dette forslag, så det kan blive vedtaget. Jeg er meget spændt på, hvad ministeren vil sige. Det her er jo ikke en regering, som har for vane at rette sig ret meget efter noget som helst – hverken efter hvad menneskerettighederne eller Ombudsmanden siger, men jeg håber da i det mindste, at regeringen vil rette sig efter et beslutningsforslag vedtaget her i Tinget. Så det håber jeg bliver min julegave, nemlig at ministeren vil rejse sig og sige, at man vil rette sig efter beslutningsforslaget og føre pengene tilbage. Tak, og god jul alle sammen.
Tak til ordføreren. Den næste ordfører er hr. Naser Khader. Værsgo.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte SF's beslutningsforslag, men vi vil heller ikke stemme imod. Vi stemmer gult, hverken for eller imod. Vi er enige med SF i, at et passende niveau for dansk udviklingsbistand er 0,8 pct. Vi mener dog samtidig, at der skal ske en mere strategisk tilgang til udviklingsbistanden, hvor man dels koncentrerer midlerne på færre lande, dels ikke mindst øger nødhjælpen i nærområderne betragteligt, og især i en tid, hvor der er mange, mange flygtninge, der flygter fra nærområderne. Så det er ikke kun for at være altruistiske, det er også i egen interesse, at vi gerne vil fastholde en højere udviklingsbistand. Som sagt stemmer vi i dag hverken for eller imod. Vi støtter kort sagt målet, men ikke måden. Jeg vil dog gerne understrege, at vi deler forslagsstillernes utilfredshed med regeringens ageren i den her sag. Det hører ingen steder hjemme, at en mindretalsregering uden nogen som helst form for parlamentarisk opbakning laver så markante justeringer i tidligere vedtaget politik. Det burde ikke være normen i dansk politik. Hvis man som regering er utilfreds med de love, man overtager, kan man søge at få Folketingets opbakning til at ændre dem. Man skal altså ikke snyde på vægten og justere administrativt og så bagefter regne med politisk opbakning. Så alt i alt stemmer vi hverken for eller imod.
Tak til ordføreren. Er der flere, der ønsker ordet? Det er ikke tilfældet, og så går vi til afstemning.
Der kan stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Har alle stemt? Afstemningen er sluttet. For stemte 54 (S, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 51 (DF, V og LA), hverken for eller imod stemte 4 (KF). Forslaget er vedtaget og vil nu blive sendt videre til statsministeren.
Der er ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 12. januar 2016, kl. 13.00. Jeg henviser til den dagsorden, der vil fremgå af Folketingets hjemmeside. Jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen, der fremgår af Folketingets hjemmeside. Jeg ønsker alle medlemmer og alle medarbejdere i huset en glædelig jul og et rigtig godt nytår!