[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés nyári 4. rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy a kormány lesújt a katás adózókra, hirtelen és fájón, úgy fog lesújtani ránk a klímaváltozás is, ha nem cselekszünk azonnal. Mind a két esetet előre lehetett jelezni, ahogy elbánik a kormány a katásokkal, már sejthettük egy ideje; jóval hosszabb ideje sejtjük, hogy az éghajlatváltozásnak milyen negatív hatásai vannak, illetve lesznek az életünkre, hiszen az éghajlatváltozás hatásait már most is a bőrünkön, illetve a pénztárcánkon is érezzük. Amikor elviselhetetlen a nyári kánikula, amikor aszályok vannak, amikor vízhiány van, forróság van, amikor egyre inkább élhetetlenné válik a környezet, az mind-mind az éghajlatváltozás következménye. Éppen ezért fontos a klímavédelmi intézkedések meghozatala, 2050-ig mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy karbonmentessé váljon az Európai Unió és Magyarország is. Jó lenne persze sokkal hamarabb megtenni. Ezeket az intézkedéseket régóta meg kellett volna kezdeni, de a jelenben nem lehet őket tovább halogatni. Nagyon-nagyon fontos, hogy honnan nyerjük az energiát. Látjuk, hogy a szénhidrogénektől teljes mértékben meg kell szabadulni, minden, ami szénhidrogén, az súlyosan klímagyilkos. Ha megnézzük, hogy egy kilowattóra áram előállításához mekkora üvegházgáz-kibocsátás társul, azt látjuk, hogy a szénerőművek esetén a teljes életciklusra vetítve egy kilowattóra áram megtermelése 900 gramm szén-dioxid- vagy azzal egyenértékű károsanyag-kibocsátással jár, a földgáz esetén ez 400 gramm, ami szintén óriási mennyiség. A megújuló energiák esetén pedig csupán 20-30 gramm, tehát ezek a klímabarát megoldások. A szén és a földgáz tehát klímagyilkos, minden, ami szénhidrogén, attól meg kell szabadulni. Éppen ezért érthetetlen a legújabb kormányzati szándék, miszerint a Makói-árokban lévő palagázmezőket szeretnék megnyitni, ott a kitermelést meg akarják kezdeni. Miért van szükség a többletgáz kitermelésére? Csak nem attól félnek, hogy Oroszország el fogja zárni a gázcsapokat és nem fogunk onnan kapni gázt? Lehet, hogy ezt ki kéne végre mondani bátran a kormány részéről. Ugyanis miről van szó? Különböző kormányzati szereplők az elmúlt időszakban a makói palagáz kitermeléséről beszéltek, illetve ennek lehetőségéről. Legelőször május 19-én Palkovics László miniszter vetette fel ennek a lehetőséget a miniszteri meghallgatásán, de később is erről beszélt. Június 20-án Koncz Zsófia államtitkár nekünk, az LMP-nek küldött válaszában fogalmazott úgy, hogy a palagáz kiváltja a szénalapú termelést és közelebb visz a klímacélokhoz. De július 7-én Gulyás Gergely miniszter is arról beszélt, hogy a makói palagáz kitermelése már megéri. Tisztelt kormánypárti képviselők, egyáltalán nem éri meg a palagáz kitermelése, súlyosan klímagyilkos és egészségünket is károsítja. A palagáz jóval több üvegházhatású gázt juttat a légkörbe, mint egyébként akár a hagyományos gázkitermelés. Látjuk azt is, hogy milyen káros, rákkeltő vegyszereket használnak a kitermelés során, veszélybe kerülhetnek a felszín alatti vízkészleteink, látjuk azt is, hogy újabb és újabb kutak fúrására van szükség, egy kút általában egy-másfél év alatt kimerül, tehát folyamatos a környezetpusztítás, a környezetrombolás. Ez egy hidraulikus rétegrepesztési eljárással történő kitermelés, egy-egy kút kitermelése esetén 15 millió liter ivóvizet fogyasztanak el. Ez azt jelenti, hogy egyetlenegy kút kitermeléséhez annyi vízre van szükség, ami tízezer magyarországi lakos teljes éves ivóvízszükségletét emészti fel. Iszonyatosan káros, környezetszennyező, veszélyes ez a megoldás, és arról nem is beszéltünk, hogy milyen földmozgásokat, akár földrengéseket idézhet elő a kitermelés megindítása. Éppen ezért szeretnék egyértelmű választ kapni a kormánytól arra, hogy tervezike ezeknek a gázmezőknek az újrafeltárását, újranyitását, a palagáz-kitermelés megindítását Magyarországon a Makói-árokban vagy sem. Teljesen más, zöld-, fenntartható megoldásokat ajánlanék a kormány figyelmébe. Ha áramot akarunk termelni, ott vannak a megújulók, engedélyezzék Magyarországon a szélerőművek üzemelését, ez, ugye, be van tiltva, a másik pedig, hogy fogyasszunk, használjunk kevesebb gázt úgy, hogy nem orosz gázzal fűtjük a magyar utcákat, hanem le kell szigetelni a magyar lakóházakat, ingatlanokat, országos szigetelési programot kell indítani. Köszönöm szépen. Várom a kormány válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon sok témát érintett a felszólalásában, többek között a korunk meghatározó környezeti, gazdasági és társadalmi kihívását, az éghajlatváltozást, amelynek hatásait már természetesen itt, a Kárpát-medencében is tapasztaljuk. Magyarország számára kiemelt cél a környezet védelme és a klímaváltozáshoz való alkalmazkodás. Ezzel kapcsolatban már többször beszéltünk, egyeztettünk itt a parlamentben, így a klíma- és természetvédelmi akciótervről, annak céljairól is, illetve már megvalósult eredményeiről, hogy felszámoljuk az illegális hulladéklerakókat, lehetővé tesszük az üveg- és műanyag palackok, a fémdobozok visszaváltását, betiltottuk az egyszer használatos műanyagokat, megvédjük a folyóinkat. Beszéltünk már arról is, hogy támogatja a kormány az elektromos autók megjelenését, a „Zöld Busz” program keretében beszéltünk a zöldállamkötvényről, hogy a kormány vállalja, hogy az ebből befolyó pénzeket klímabarát programokra fordítja, illetve arról is beszéltünk már, hogy egyébként milyen eredményeink vannak az üvegházhatású gáz kibocsátásával kapcsolatban, hiszen az 1990-es bázisévhez képest 34 százalékkal tudtuk csökkenteni azt úgy, hogy mindeközben a gazdasági teljesítményünk növekedett. Arról volt szó már, hogy 2050-re nagyon ambiciózus célt határoztunk meg, azt, hogy Magyarország klímasemleges legyen, és ahhoz, hogy ezt el tudjuk érni, nyilván mindent megteszünk azért, hogy növeljük a megújuló energiaforrásokat. Ezzel kapcsolatban a napenergiáról is beszélgettünk, a napenergia- és a napelemkapacitásokról, hogy a 6 ezer megawattot már sokkal hamarabb elérjük 2030-hoz képest, és arról is beszélgettünk már, hogy most egyébként a villamos hálózat rugalmassá tételén, az energiatárolókon dolgozunk. Itt nem szabad elfelejteni, hogy mindeközben háború van, és az Oroszországgal szembeni szankciók eredményeként az energiaárak drasztikusan emelkednek, ami jelentősen gyengíti Európát. Ma a háború és a szankciók miatt az egész világon Európa számára a legdrágább az energia. Azt látjuk, hogy ebben a környezetben Ázsia, Kína folyamatosan fejlődik, az Egyesült Államokra teljesen más hatással van, Európára pedig nagyon kedvezőtlen hatással van a jelenlegi helyzet. Az Európai Unió növekedése már az elmúlt időszakban láthatóan Közép-Európának, a közép-európai gazdaságoknak volt köszönhető. Nyilván a gazdasági növekedéshez a közép-európai országoknál energiára van szükség, a növekvő energiaárak pedig nagyon rosszul érintik a közép-európai országokat. Azt látjuk, hogy a háborús energiaválság korábban elképzelhetetlen helyzeteket alakított ki a legfejlettebb országok kormányai kapcsán is. [[9.10]] A holland ajánlás szerint senki se zuhanyozzon 5 percnél hosszabban, és a lakását ne fűtse nappal 19, éjjel 15 foknál többre. A brit energiaszolgáltató konkrétan azt mondja, hogy a hidegebb lakásban a háziállatok ölelgetését javasolják, erre biztatják az embereket. Azt gondolom, ez talán nem a legmegfelelőbb módja annak, hogy ezt a jelenlegi energiahelyzetet kezeljük. Olaszországban korlátozzák a fűtést és a légkondicionálást a közhivatalokban, míg a német városok a közvilágítás időtartamát korlátozzák. Németországban olyan helyzet is előállt, hogy gyakorlatilag egy zöld vezető politikus azon gondolkodik, hogy a szénerőműveket hogyan kellene újraindítani, tehát ilyen helyzetről beszélünk. Én azt gondolom, hogy ebben a helyzetben nagyon nagy felelőssége van a magyar kormánynak és egyébként az Országgyűlésnek is abban, hogy Magyarország energiaellátottságát biztosítsuk és ezzel kapcsolatban minden lehetőséget megvizsgáljunk. Beszéltünk már a gáztározókról, azok folyamatos feltöltéséről, hogy ez mennyire fontos. Itt az elmúlt időszakban lehetett hallani arról, hogy vizsgáljuk Paks I. üzemidejének a hosszabbítását. És az is nagyon fontos egy ilyen esetben, hogy a hazai gáztermelést és a hazai kitermelést növeljük, hiszen az, amit itthon meg tudunk termelni, az már biztosan itthon van, úgyhogy azt gondolom, hogy ezekkel a kérdésekkel foglalkozni kell. Én arra kérem képviselő urat, hogy ebben a háborús helyzetben ilyen szemmel nézze az [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] energiaellátás kérdését, és ebben pedig támogassa a magyar kormány munkáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Levelet hozott a posta múlt szombaton: pontosan 21 óra 21 perckor kaptam egy e-mailt a Gazdasági Bizottság elnökétől, amelyben azt közli, hogy a hétfői, vagyis a tegnapi bizottsági ülés kibővül egy napirendi ponttal, és ehhez mellékelt is egy háttéranyagot, amelynek a címe a következő, idézem: politikai nyilatkozat a Magyarország gazdasági érdekeinek védelmével ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról. Hát, kicsit homályos ez a cím, persze, maga az anyag is eléggé homályos, de valójában arról szól a dokumentum, hogy a magyar Országgyűlés marasztalja el, ítélje el az Európai Uniót, pontosabban az Európai Parlamentet, mert az a globális minimáladóval kapcsolatos magyar vétót nehezményezte, és különféle intézkedéseket helyezett kilátásba, úgymint a magyar vétó figyelmen kívül hagyása vagy a magyar helyreállítási terv jóváhagyásának késleltetése. A Gazdasági Bizottságnak benyújtott előterjesztés két pontot fogalmazott meg, az egyik az, hogy Magyarország nemzeti érdekeivel ellentétes a globális minimáladó elfogadása, ezért mi jogszerűen vétózunk. A második pedig az, hogy az egyhangú döntések gyakorlatát nem lehet felfüggeszteni; az Európai Parlamentnek konszenzusra kellett volna törekednie, és nem a konszenzusos döntéshozatal gyakorlatának megkérdőjelezésére. Nos, nézzük meg ezt a két érvet egy kicsit alaposabban! Nehezen lehet értelmezni azt, hogy vajon miért ellentétes az Magyarország érdekeivel, hogy nálunk nagy számban itt lévő multinacionális cégek jelenleg 9 százalékos társasági adót fizetnek, miközben, ha bevezetnénk a globális minimáladót, akkor 15 százalékot kellene fizetni. Talán nem jó az a magyar embereknek, hogy a külföldi cégek nem visznek ki olyan sok profitot, hanem kevesebb profitot visznek ki? Vajon nem jó az a költségvetésnek, hogyha több bevétele lesz, és azt esetleg, mondjuk, szociális vagy jóléti célokra lehet fordítani? Persze, ellenérv lehet az egyébként, hogy ha 15 százalék lenne a társasági adó, akkor a külföldi cégek elmennének innen. De ha ezek a cégek csak és kizárólag azért vannak Magyarországon, mert nálunk alacsonyabb az adó, akkor ez nagy baj, akkor ez azt jelenti, hogy alárendelt, gyarmati helyzetben vagyunk, amit nem konzerválni kellene, hanem sürgősen felszámolni. Régi-régi közgazdasági igazság az, hogy adócsökkentéssel nem lehet hosszú távon javítani a versenyképességet, és ha megnézik azokat az országokat, amelyek a legversenyképesebbek, mindenhol magasak az adók. És vajon miért lenne rossz a magyar embereknek, ha a hazai oligarchák extraprofitját nem 9 százalékos, hanem 15 százalékos társasági adó terhelné? Már csak azért is ildomos lenne ez, hiszen a minimálbért keresőknek is 15 százalékos adót kell fizetniük. A konszenzusos döntéshozatal gyakorlatával én maximálisan egyetértek, azt gondolom, hogy ez egy igen fontos és igen jó elképzelés, csakhogy egy kicsit farizeus az a magatartás, amit a Fidesz most képvisel, hiszen az elmúlt 12 esztendőben sohasem hangsúlyozom, sohasem törekedett arra, hogy konszenzus legyen, hanem a kétharmad birtokában mindig mindent lenyomott a torkunkon [[Rétvári Bence: Ti akartatok eddig konszenzust mindig… Te vagy következetlen!]] az Alaptörvénytől kezdve annak tízszeri módosításán át, a rendkívüli állapot bevezetésén keresztül a rabszolgatörvényig, szinte mindent. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Pestiesen szólva most a fagyi visszanyalt [[Rétvári Bence: Neked nyal vissza!]] , tehát Magyarország az európai uniós szavazatoknak mindössze 1/27-ével, 3,7 százalékával rendelkezik, gazdasági súlyát tekintve pedig még ennél is kevesebbel, 1 százalékkal, mégis igényt tartunk rá, és mondom, hogy joggal tartunk igényt rá, hogy az Európai Unió vegye figyelembe a mi álláspontunkat. Na de akkor, ha ez így van, képviselőtársaim, akkor önök az egyharmados súllyal rendelkező ellenzék véleményét vajon miért nem veszik figyelembe? Vajon miért nem számítják ezt be? Tudják, mi ez, kedves képviselőtársaim? Ez nem más, mint az önök által oly gyakran és oly sokszor kárhoztatott kettős mérce alkalmazása, csak amikor a kettős mérce nálunk jelentkezik, akkor ez önöknek problémát jelent, de amikor önök alkalmazzák, akkor úgy gondolják, hogy minden rendben van. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Rétvári Bence: Pont te alkalmazod a kettős mércét! Taps a Párbeszéd és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálom, hogy tegnap este nem tudott részt venni az Országgyűlés ülésén, mert egy napirendi pont keretében vitatta meg az Országgyűlés azt a politikai nyilatkozatot, amely az ön által most felvetett kérdésekről szólt, egyébként előtte pedig a Törvényalkotási Bizottság tárgyalta meg, de hát, nincs annak akadálya, hogy újból kifejtsük az álláspontunkat. Az önök magatartása, az önök globális minimáladóval kapcsolatos álláspontja egyet jelent: adóemelést. Önök megint egy adóemelést támogatnak, folyamatosan mindig is adóemeléseket támogattak. A globális minimumadó elfogadása jelentős többletterhet róna a magyar vállalkozásokra, és a magyar álláspont szerint egész Európát versenyhátrányba sodorná. Az Európai Parlament a hatásköreinek a nyilvánvaló túllépésével arra kényszerítené Magyarországot, hogy adja fel a saját gazdasági érdekeinek a képviseletét. Ezt tartalmazza az a politikai nyilatkozat, amit az Országgyűlés remélhetőleg a mai napon el fog fogadni. Azzal, hogy az Európai Parlament az állásfoglalásában egy, az úgynevezett globális minimumadó kérdésével semmilyen összefüggésben nem álló döntést, a magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv jóváhagyását is megemlíti, burkolt fenyegetéssel, de legalábbis nyilvánvaló politikai nyomásgyakorlással él, ami súlyosan sérti a lojális együttműködés elvét. Tehát az önök álláspontja Brüsszel fenyegetését, Brüsszel nyomásgyakorlását támasztja alá, ezt pedig az Országgyűlésnek vissza kell utasítania. A brüsszeli elit továbbra is minden erejével azon van, hogy rákényszerítse a tagállamokat a globális minimumadó bevezetésére. Ahogy azt már elmondtuk, ennek elfogadása a duplájára emelné a magyar vállalkozások adóterheit. Ez békeidőben is elfogadhatatlan, de háború idején pedig egyenesen felháborító. Az Európai Parlament a tegnapi politikai nyilatkozatban is megfogalmazottan továbbment egy lejtőn, és a baloldal nyomására határozatban kritizálta, hogy Magyarország ellenzi a globális minimumadót, és a hazánknak járó helyreállítási alap visszatartásával fenyegetőzött. Inkorrekt az európai politikusok és a bizottsági tisztségviselők részéről, hogy a globális minimumadó megszavazását összekötik a helyreállítási pénzek folyósításával, ez ellentétes az uniós joggal. Aki vétóról beszél egyébként, az nem is ismeri az európai szerződéseket. A konszenzusos döntéshozatal éppen azt jelenti, hogy addig kell tárgyalni egy ügyről a döntés előtt, amíg nincs teljes egyetértés. A magyar álláspontnál sokkal súlyosabb kérdésekben is volt már ilyen egyet nem értő határozat, Hollandia vagy Franciaország is megakadályozta például az európai alkotmány elfogadását. [[9.20]] Brüsszel ahelyett, hogy a háború idején adóemelésekkel sodorja versenyhátrányba egész Európát, dolgozhatna a béke mielőbbi helyreállításán, ami a kontinens gazdaságát is helyre billentené. Tisztelt képviselő úr, arra kérem önöket és a baloldal összes képviselőjét, hogy ebben a helyzetben segítsék Magyarországot, és ne a globális minimumadó hangoztatásával újabb adóemelések mellett kampányoljanak, hanem fogadják el, hogy a magyar Országgyűlés és Magyarország szuverenitásának a kérdése, hogy milyen adókat vezet be. Amit pedig a kettős adóztatás elkerülésével kapcsolatos egyezmény amerikai részről való felmondásával kapcsolatban mondott, az nem pontos. Finoman szólva is nem pontos az ön állítása, hiszen ezt az egyezményt 2011-ben módosították, és magyar részről elfogadásra került, éppen amerikai részről nem került elfogadásra ez az egyezmény. Most a módosított egyezmény jövője kérdéses. Azt azonban sem az Európai Uniótól, sem az Amerikai Egyesült Államoktól nem lehet elfogadni, hogy egy adóemelést kényszerítsen rá Magyarországra, a magyar emberekre. Kérem, hogy segítsen a kormánynak ebben a szándékában, segítsen a nemzeti szuverenitásunk védelmében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Toroczkai László frakcióvezető úr, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Újabb milliárdokat találtunk a költségvetés számára” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, hogy me-gint óriási baj van, üres az államkassza, önök ugyanazt teszik, mint az elmúlt 30 évben az összes fideszes és balliberális kormány, nekiesnek a magyar dolgozóknak, nekiesnek a magyar vállalkozóknak, a magyar vállalkozásoknak. Nyilván, ha az elmúlt 30 esztendőben nem teremtettek volna olyan adózási és vállalkozási környezetet, amilyen Magyarországon kialakult, akkor nem kényszerülnének nagyon sokan arra, hogy katázzanak, vagy nem kényszerültek volna arra, hogy katázzanak. Még megfelelő időt sem adnak a magyar vállalkozóknak, a magyar dolgozóknak, a vállalkozásoknak arra, hogy felkészüljenek az új szabályokra, hiszen az első hírek szerint már ősztől szeretnék bevezetni ezeket a módosításokat, nyilvánvalóan azért, mert óriási baj van, üres az államkassza. Nem hallották meg azokat a vészkiáltásokat már a kilencvenes évektől kezdődően, amik arról szóltak, hogy állami beavatkozással a magyar nemzetgazdaságot kell építeni, azt kell erősíteni. Önök ugyanazt tették az elmúlt 12 esztendőben, mint az elődeik, a balliberális kormányok. Önök kiemelten vissza nem térítendő támogatásokkal a multikat segítették, ahelyett, hogy ugyanígy állami beavatkozással a magyar vállalkozásokat, a magyar dolgozókat segítették volna. Például most az élelmiszerválság idején nagyon jó lenne, ha egy sokkal rövidebb értékesítési lánc lenne Magyarországon, közvetlenül a magyar termelőtől vagy a gazdától juthatna a magyar vásárlóhoz, a fogyasztóhoz az élelmiszer. Ezeket a lépéseket nem tették meg, most pedig, amikor baj van, nekirontanak a katásoknak. Ez egy brutális támadás a magyar vállalkozókkal, a magyar dolgozókkal szemben. Már megint róluk akarnak lenyúzni újabb bőrt. Nemrégiben tettem egy javaslatot: a Mi Hazánk frakciója igyekszik segíteni a kormánynak, hogyha pénzt akar találni Magyarországon, és nem a magyar dolgozóktól, nem a magyar vállalkozóktól akar újra pénzt elvenni, nem őket akarja újra megnyúzni. 2020 óta kérjük, követeljük azt, hogy például a koronavírus- és ennek az egész mesterségesen politikailag előidézett válságnak a haszonélvezőit adóztassák meg. Örülünk, hogy két év után végre megfogadták a Mi Hazánk Mozgalom javaslatát a különadókkal kapcsolatban, de már megint dilettáns módon kezdték azt megvalósítani. Miközben a Ryanairrel vitatkoznak, nem veszik észre azt, hogy például a mesterségesen előidézett, egy laborvírusból kiindult gazdasági válságnak nem a légitársaságok voltak a legnagyobb haszonélvezői. Tehát miközben vitatkozgatnak a Ryanairrel, aközben mi önöknek már megmutattuk, hogy itt vannak a globális techcégek. Nem tudom, hogy azóta sikerülte a Pénzügyminisztériumnak, vagy, ahogy a miniszterelnök úr válaszolt nekem, az igazságügyi miniszter asszonynak valamilyen előrelépést elérnie a globális techcégekkel kapcsolatban. De segítek akkor, ha nem sikerült volna, és majd várom a válaszukat. Tehát ha nem sikerült volna, akkor segítek. Például egy nagyon egyszerű törvénnyel lehetne kötelezni a Facebookot arra, hogy legyen Magyarországon elérhető, legyen székhelye. Ha ezt nem tartja meg, máris mehet a bírság. Volt erre példa a világon, néhány országban ezt már meglépték. Nagyon gyors bevételhez tud jutni a magyar államkassza. A Mi Hazánk Mozgalom azonnal meg fogja szavazni, ha lesz ilyen előterjesztés. Ha lesz ilyen javaslatuk, azt azonnal támogatni fogjuk. Láthatják, hogy még azt a szívességet is megtesszük, hogy nem mi nyújtjuk be először, hanem várjuk önöktől a megoldást. Tehát az egyik kérdésem, hogy sikerülte a globális techcégekkel kapcsolatban valamit elérni, hogy végre Magyarországon is fizessenek be, járuljanak hozzá a közteherviseléshez. S rögtön mondok még egy ilyen globális disznófejű nagyurat. Például 2020 óta bizonyos globális multi cégek, amelyek étel-futárszolgáltatással foglalkoznak, megötszörözték a bevételüket Magyarországon, megint csak a mesterséges gazdasági krízisnek köszönhetően, a koronavírus megjelenése vagy ideküldése után. Itt van például a Wolt nevű multinacionális cég amely finn alapítású, de az amerikai globális tőke azóta beszállt a cégbe , amelynek a vezérigazgatója elmondta, hogy ötször annyi, tehát 5 milliárd forintnyi volt a nettó árbevétele a koronavírusnak köszönhetően. S azt is elmondta a vezérigazgató, hogy az üzletpolitikájuk az, hogy migránsokat, bevándorlókat foglalkoztassanak. Ezt tapasztaljuk Budapesten, tapasztaljuk Magyarországon, hogy az ételfutáraik egyre nagyobb része nem magyar. Azt várjuk, hogy például őket elővegyék az egyébként nem extraprofitot termelő légitársaságok helyett. Illetve várjuk azt, hogy legyen majd a kormánytól olyan előterjesztés, hogy korlátozni akarja az olcsó külföldi munkavállalók arányát a magyar dolgozók, a magyar vállalkozók, a magyar nép védelmében. A Wolt egy nagyon jó példa erre. Ajánlom önöknek, hogy kezdjenek el velük is foglalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön újabb ötletekkel áll elő, hogy hogyan lehetne az állami költségvetés helyzetét javítani, miközben a frakciótársai rendre arról beszélnek, hogy kinek, hogyan kellene pénzt osztani a költségvetésből. Ön üres államkasszáról beszél, a frakciótársai pedig arról, hogy kinek mennyi, milyen béremelést hogy kellene kiosztani. Ellentmondást látok ilyen tekintetben a frakciójuk politikai megnyilvánulásaiban. Aztán abban is ellentmondás van, hogy ön kritizálja a kormányt, hogy támogatja a multikat, és nem támogatja a kisvállalkozásokat. Egy másik mondatában pedig azt mondja, hogy a kormány miért változtatja meg a kata rendszerét, hiszen az éppen a kisvállalkozásokat támogatta és segítette. Sok ellentmondás van abban, amit ön szeretne mondani, ajánlani a kormánynak. De nézzük előbb a multi cégek adózását! A globális minimumadó kérdése itt van az Országgyűlés előtt, itt van egész Európában. Ezzel foglalkozik most Amerika és egész Európa. Ön is tudja, hogy a globális minimumadó rendszere az OECD által kidolgozva nem így indult, hanem úgy indult, hogy volt két pillére, az egyes pillér az, amit ön is javasol, hogy a digitális cégek adózása történjen meg. Ezeknek a cégeknek az adózása csak nagy nemzetközi megegyezéssel, kiegyezéssel és szabályozással történhetne meg. Azonban valamilyen ok folytán ez az egyes pillér kikerült a globális minimumadó tervezetéből. Amíg ez benne volt, Magyarország támogatta ezt az előterjesztést, ezt a javaslatot, de most, hogy kikerült belőle, nem támogatja, mert csak a kettes pillér maradt meg, ami azt jelentené, hogy az országunk versenyelőnyét ami az adózásban megjelenik, különös tekintettel a társasági adózás terén, ahol mindössze 9 százalékot fizetünk Európában majdnem egyedüli országként Magyarország elvesztené. Ezért nem támogatjuk a globális minimumadó javaslatát, tervezetét. Ami pedig a katás vállalkozókat illeti: a katás rendszernek hihetetlen sok előnye volt, az alacsony adminisztráció, nem kellett könyvelést végezni, az alacsony közteher, és nagyon sok vállalkozó, vállalkozás választhatta, hiszen már több mint 450 ezren, közel 500 ezren választották ezt az adózási formát az elmúlt tíz évben. [[9.30]] Nyilvánvaló, hogy ilyen helyzetben háborús költségvetést készítünk, háborús infláció van, nehéz a költségvetés helyzete, ebben egyetértünk, és változtatni szükséges a kata adózási rendszerén. A cél egyértelmű. Az eredeti cél az volt, hogy azoknak a vállalkozásoknak, azoknak a vállalkozóknak, akik közvetlenül a lakosságnak szolgáltatnak, legyen könnyebb, kevesebb a közterhük, kevesebb az adminisztrációjuk. Az új rendszer, amit a napirend előtti felszólalások után fog tárgyalni az Országgyűlés, ezt fogja biztosítani. Azt fogja biztosítani, hogy azoknak az egyéni vállalkozóknak, akik a lakosságnak direkt módon, közvetlenül szolgáltatnak, lényegében megmarad a kata, olyan szinten megmarad, hogy még az adófizetés összege is ugyanannyi marad, 50 ezer forint havonta, és az adózás rendszere sem fog változni, lényegében csak bevételi nyilvántartást kell vezetnie ezeknek a vállalkozásoknak. Azoknak, akik pedig nem tudják folytatni a katát, más, kedvező adózási módot fog ajánlani, javasolni a Pénzügyminisztérium és a kormányzat. Én úgy gondolom, hogy az új rendszer [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] igazságos rendszer lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Molnár Zsolt képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Szocialista Párt mint patrióta szociáldemokrata közösség [[Derültség a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Húha!]] hosszú évek óta komoly küzdelmet folytat természeti örökségeinkért, különösen a vízpartjainkért, a kempingjeinkért, a Balatonért és más fontos, az élővilág szempontjából kiemelkedő jelentőségű vízpartokért. Az elmúlt héten egy stratégiai győzelmet arattunk az Alkotmánybíróság előtt, amely ritka döntést hozott, azonban üdvözlendő, hogy a jövőre nézve megtiltotta a Balaton vízparti területe, a védősáv elleni kiskapuk alkalmazását, a kempingek beépítését, ami egy stratégiai lehetőség és győzelem a jövőre nézve. Folytatni fogjuk ezt a küzdelmet, hiszen ez a döntés csak többletet és erőt adott ahhoz, hogy ne nézzük tétlenül, hogy a természeti örökségeinket a jövő nemzedékei számára veszélyeztető folyamatok zajlódjanak az országban. Volt másik két nagyon fontos kezdeményezésünk, az egyik a természetes vizek melletti strandok ingyenessé tétele, hiszen felfoghatatlan és egyben elfogadhatatlan, hogy a kizárólagos állami tulajdonban lévő természetes vizekbe való bejutásért fizetni kelljen magyar állampolgároknak. Ezt a kezdeményezésünket fenntartjuk, akárcsak a nemzeti üdültetési programra vonatkozó javaslatunkat, amit sajnos eddig a kormánytöbbség még nem támogatott. Mi bízunk benne, hogy ez változni fog, és ideológiai és párthovatartozástól függetlenül fontos lesz a kormánytöbbség számára. Ezek a korábbi javaslataink. Azonban most egy új javaslattal álltunk elő, ami a tanulmányi táborozás intézményét hozná be a magyar köznevelésbe. Ebben is hiszünk, hogy ez a javaslat, amelyet határozati javaslat és törvényjavaslat formájában is önök elé tártunk, elnyeri majd a kormánytöbbség támogatását, hiszen nem is gondoljuk, hogy pártpolitikai vagy ideológiai kötöttségek miatt akár ne támogassák ezt a javaslatot. Mi nagyon szívesen felajánljuk, hogy ne szocialista javaslat legyen, akármilyen módon, csak legyen ebből törvény. Hiszen az a javaslat, hogy a 4-11. évfolyamig egyhetes, ötnapos tanulmányi táborozás legyen a diákok számára, egybefüggően, ez beiktatható a köznevelési törvénybe, a tanrendbe, szabad kezet adna a pontos időpont megjelölésében az intézményvezetőnek, és ami talán a legfontosabb, hogy forrás is van, hiszen a turizmusra szánt 581 milliárd a következő nyolc vagy kilenc évben bőven fedezi ennek a költségét. Önöknek volt jó javaslatuk, azonban nem elég jó, hiszen a 2011-es javaslat, amely a Kárpát-medencei osztálykirándulásokra vonatkozik, ez egy jó javaslat. Nem olyan sok van az önök részéről, de ez azok közé tartozik, akárcsak az Erzsébet-tábor. De nem elég jó, hiszen egy-egy szórványos osztálykirándulás… vagy az egyébként nagyon helyes, hogy a Kárpát-medencébe menjenek a magyar diákok, és legyen ilyen tanulmányi kirándulás, ezek jó javaslatok, de nem elég jók, tovább kell ezt fejleszteni. Abban is biztos vagyok és szeretném hinni, hogy ma minden magyar országgyűlési képviselőnek fontos a jövő nemzedékeinek, a diákoknak az egészséges gyermekkora, amely élményekben gazdag, és a jövőben az egészséges testi-lelki fejlődést elősegítő felnőttkor megteremtéséhez egy ilyen javaslat, ami a tanulmányi táborozásra vonatkozik, támogatható lesz. Ezért azt kérjük majd, hogy mind a határozati javaslatot, mind a törvényjavaslatot támogassák, hiszen a nemzeti fejlődés, a magyar ifjúság jövőképe szempontjából ezek fontosak. Én azt gondolom, hogy ezek a kérdések nem tűrik a pártpolitikai hovatartozást. A költségvetési lábuk megvan, és hogyha esetleg, mondom, az szükséges, hogy ez az önök javaslata legyen és ne ellenzéki, akkor akár ezen az áron is, csak legyen ebből törvény, mert nincsen fontosabb, mint a magyar családok, magyar diákok jövőképe, a természeti örökségeink megőrzése és a jövő nemzedékei számára való továbbélése. Egy patrióta szociáldemokrata mozgalomnak talán ez a legfontosabb [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , és bízom benne, hogy ez önöknek is legalább tolerálható, és a későbbiekben támogatható. Én nagyon szépen köszönöm a figyelmet, és a magyar diákok nevében bízunk abban, hogy támogatni fogják. [[Taps az MSZP, a Párbeszéd és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Több témát is érintett, és köszönöm, hogy nem a provokációs hangnemet választotta ez lehet, hogy az MSZP-nek egyfajta stílusváltása, mindenesetre újdonság. Ami a természeti értékeket illeti, illetve a vizek védelmét, én nagyon fontosnak tartom, hogy valamennyi természeti kincsünk, természetes vizünk, tópartunk, folyópartunk megfelelő védelmet élvezzen. Ez azt is jelenti, hogy amikor a kormány beruházásokról dönt, akkor egyszerre kell figyelembe venni a gazdasági szempontokat, a munkahelyteremtési szempontokat, az ott élők érdekeit, és épp ennyire a természetvédelem szempontjait. Amikor Csepreghy Nándor államtitkár úr tegnap arról beszélt, hogy a kormány áttekinti a folyamatban lévő beruházásokat, akkor ő is nagy hangsúlyt helyezett arra, hogy a természeti értékek megóvása is nagy hangsúlyt kap majd ebben. Ami a strandokat illeti, én jól emlékszem arra, hogy tavaly nyáron önök kiterjedt kampányt folytattak a strandokkal kapcsolatban, különös tekintettel a balatoni strandokra. Emlékszem azokra a repülőgépekre is, amelyek talán az önök megbízásából cikáztak az égen ingyenes szabadstrandokat követelve, nemritkán egyébként ingyenes szabadstrandok fölött, és ezt az ott lévő turisták, magyar fürdőzők nagy-nagy meglepetéssel fogadták. Talán nem is ez a lényeg, hanem az, hogy az MTÜ közreműködésével elindított strandfejlesztési program első négy ütemében összesen 215 balatoni projekt részesült 8,6 millió forintnyi támogatásban. A Balaton partján 18 település 42 szabadstrandja újult meg, összesen 4,5 milliárd forint értékben. Ezen strandfejlesztések részét képezi a vízbejutás feltételeinek javítása, a zöldfelületek és a közlekedési infrastruktúra fejlesztése, az utcabútorok, a kültéri elemek megújítása, telepítése, cseréje, és még hosszasan folytathatnám. Ha ön járt valamelyik megújult szabadstrandon, akkor láthatja, hogy ég és föld a különbség a korábbi állapotokhoz képest. Amit még szeretnék itt kiemelni, hogy tavalyi adatok szerint a Balaton partján, a Balaton partja mentén összesen 107 közhasználatú strand található, ezeknek a hossza 38 kilométer. Ha azt nézzük, hogy a partszakasz hossza szerint mennyi a szabadstrand, akkor közel a kétharmaduk az. Tehát hogyha ön fontosnak tartja, önök fontosnak tartják, hogy minél többen tudják használni ezeket a strandokat, akkor a kétharmados arány szerintem sokatmondó. Ami pedig a táborokat illeti, hogyha megvizsgálja, hogy a kormányzás kezdetéhez képest, a korábbi időszakhoz képest milyen lehetőségek vannak Magyarországon, akkor megint csak ég és föld a különbség. Nemcsak arról beszélek, amire ön utalt, hogy határon túli osztálykirándulásokhoz nyújtunk támogatást, hanem arról is, hogy az Erzsébet-program keretében soha nem látott létszámú diák, fiatal nyaralhat javarészt a Balaton partjainál egyébként más vízparti településeknél is , olyan fiatalok, akiknek lehet, hogy erre egyébként ilyen formában nem lenne lehetőségük. Úgyhogy én a felszólalását annak tudom be, hogy valójában támogatja az Erzsébet-programot, ami mégiscsak egy fontos előrelépés a korábbi, általános baloldali állásponthoz képest. Mindezt összefoglalva: ha ön fontosnak tartja, hogy a magyar gyermekek méltóképpen nyaralhassanak, olyanok is, akiknek egyébként erre nem lenne lehetősége, akkor a kormány még a mostani nehézségek ellenére is minden támogatást meg fog adni ehhez. Nagyon köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[9.40]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bedő Dávid képviselő úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Lassan elfogynak a szavak arra, amit önök művelnek kormányzás címszó alatt. Láthatóan nincsenek a helyzet magaslatán, mondhatni, fogalmuk sincsen, hogy mit csinálnak. Forintválság, két számjegyű infláció és súlyos megélhetési válság tombol az országban, ezek kezelése helyett önök összevissza beszélnek és összevissza cselekednek. Nézzük csak meg az elmúlt pár hetet, elmúlt pár hónapot! A belügyminiszter nemrég például azt találta nyilatkozni, hogy azért mondanak fel rendőreink, mert olyan jól megy a gazdaság, hogy túl erős a versenyszféra elszívó hatása. Beosztottja, a köznevelési államtitkár szerint viszont olyan rosszul megy a gazdaság, hogy a pedagógusok kétszer is meggondolják majd, hogy felmondjanak-e. Úgy tűnik, a belügyminiszter elfelejtette útbaigazítani az államtitkárt, hogy éppen mit kell hazudnia a gazdaság állapotáról. A külügyminiszter meggyőződéssel állítja, hogy az EU egyértelműen a gyermekvédelmi törvény miatt fagyasztotta be az EU-s támogatásokat. Mindeközben ennek homlokegyenest az ellenkezőjét nyilatkozza az EU-s pénzekkel kapcsolatos tárgyalásokért felelős miniszter, szerinte ugyanis a több ezer milliárd forint befagyasztásának semmi köze nincs a gyermekvédelmi törvényhez valaki mellébeszél, valaki hazudik. Az igazságügyi miniszter jegyzőkönyvbe mondja, hogy a költségvetés most abszolút az egész európai gazdasági recesszióra figyelemmel született meg, tehát nagyon nagy megszorítások vannak benne, majd az egészet elegánsan letagadja. Ezúton is üzenem az igazságügyi miniszter asszonynak, hogy az ilyen üléseken szó szerinti jegyzőkönyv készül, erre legközelebb figyeljen oda kicsit jobban, ha betéved egy ilyen ülésre. A gazdasági miniszter közben úgy fékezné meg az inflációt, hogy befagyasztja a közszféra pofátlanul alacsony béreit, és ugyanerre szólítja fel a versenyszférát is. Teszi ezt azután, hogy a kormány minden csatornán azt hazudja, nem lesznek az embereket érintő megszorítások. Kérdezem én, ha elszáll az infláció, és befagyasztják a béreket, akkor ugyan kiket fognak érinteni a megszorítások. A delfineket? De a pénzügyminiszter sem akart lemaradni a kormányzati káoszról, ezért a sorba beállva azt találta nyilatkozni, hogy Magyarországon háborús infláció van, és a forint árfolyama is a háború miatt zuhan minden komolyabb valutával szemben. Teszi ezt úgy, hogy a kormány minden csatornán azt harsogja, hogy Magyarország a béke és biztonság egyetlen szigete egész Európában. Miféle háborús inflációról beszélnek, amikor már a háború kitörése előtt fél évvel folyamatosan és meredeken nőtt az áremelkedés mértéke, a forint árfolyama pedig a háború kitörése óta még az ukrán hrivnyához képest is 20 százalékot romlott? Már ez is bőven elég bizonyíték arra, hogy önök teljesen fogalmatlanok azt tekintve, hogy mit kezdjenek ezzel a válsággal, de önöknek még az elmúlt hetek káoszkormányzását is sikerült felülmúlnia a tegnapi nappal. Az elmúlt 30 év legsúlyosabb válsága során mit tesz a magyar kormány? Kinyírja a legnépszerűbb adózási formát, ezzel közel félmillió egyéni vállalkozót sodor bizonytalanságba. Pont amikor stabilitásra lenne szükség, pont amikor biztos megélhetésre lenne szüksége az embereknek, önök egy nap alatt nulla egyeztetéssel és nulla párbeszéddel úgy alakítják át a katát, hogy az gyakorlatilag megszűnik. Négy nappal ezelőtt négy nappal ezelőtt! a Miniszterelnökséget vezető miniszternek fogalma nem volt arról, hogy hogyan fogják átalakítani az egyéni vállalkozók adózását, ma meg már szavazunk róla?! Ma reggel arra ébredtünk, hogy az egész változást sürgető és kezdeményező Parragh László azt mondta, hogy ez a törvényjavaslat kissé erőteljes lett. Tisztán kirajzolódik ezekből, hogy önök nemcsak az érintettekkel nem egyeztetnek, de saját magukkal sem. Önök mára eljutottak oda, hogy a középosztály létét fenyegetik. A CSOK és a családi adókedvezmények kormánya egész pályás letámadást indított a magyar középosztály ellen, 400 ezer ember, 400 ezer család életszínvonalát akarják földhöz vágni az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatti válság ürügyén. Soros György, Brüsszel és a nemátalakító óvodások után az önök új ellenségei a fodrászok, a fordítók, a grafikusok, a nyelvtanárok és a villanyszerelők félelmetes seregei lettek. Önök még a saját szavazóikat is durván átverték, mert ahogy senkit, őket sem nézik semmibe. Mivel már tegnap este a Törvényalkotási Bizottságban leszavazták a Momentum módosító javaslatait, amelyek legalább valamennyire racionalizálták volna ezt a törvényt, így most az egyetlen megoldás a törvény visszavonása. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Hagyják békén a dolgozó magyar középosztályt, vonják vissza a törvényt, és kezdjenek el végre válságot kezelni, ha már önök miatt tartunk itt! Köszönöm. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Képviselő úr, lejárt az ideje. [[Bedő Dávid: Le is ültem.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem tudtuk, hogy mi lesz az a felszólalás, amit olyan gondosan elgyakorolt itt a páholyban, de ezek szerint ez az. [[Bedő Dávid: Így igaz.]] Mivel ön új képviselő, ezért nem rójuk fel önnek, hogy nincsenek konkrét tapasztalatai arról, ami valóban az elmúlt 30 év legsúlyosabb gazdasági válsága volt 2010 előtt. Azért mondom önnek, mert világos összehasonlítási alapunk van. Most 7 százalékkal növekedett a gazdaság, volt időszak, amikor 7 százalékkal csökkent, és nem béremelésekről született döntés, mint például idén növekedett a minimálbér, és még számtalan szektorban növekedtek a bérek, hanem béreket elvettek, egyhavi bért és nyugdíjakat is elvettek, miközben mi ezt visszaépítettük. Tehát azért én meglehetős óvatosságot javasolnék akkor, amikor arról beszél, hogy mi is volt az elmúlt 30 év legnagyobb válsága. És ami a tényeket illeti gondolom, ön számára is fontos , a 7 százalékos növekedés mellett mégiscsak komoly fegyvertény az, hogy rekordszinten áll a foglalkoztatás, minden nehézség ellenére, 4 százalék alatt van a munkanélküliség. Azok idején, akikhez csatlakozott, ez 12 százalékos volt. És hogy máshonnan is megtámasszam a gazdaság állapotát, 9 százalékkal nőtt az elmúlt egy évben az ipari termelés. Ha a béreket nézzük, akkor 15 százalékkal növekedtek Magyarországon az elmúlt egy évben, ami fölötte van a háborús inflációs szintnek. Látom azt a törekvést, hogy megpróbálják az egész háborús infláció tényét, jelentőségét elvitatni, de ha eleve, élből tagadják, tagadnak bármit, ami a kormánytól érkezik, akkor legyenek szívesek, nézzék meg az összes inflációs adatot nemcsak a környező országokban, hanem minden európai országban, és legyenek szívesek, nézzék meg, hogy hogyan veszít az értékéből az euró, az eurózóna egyébként… és más európai valuták is a dollárral szemben, ami egyenes következménye a háborús helyzetnek. Én nem tartom azt meglepőnek, hogy minden létező dologért a kormányt hibáztatják, mégiscsak ellenzéki létben vannak, de azt azért hadd ne fogadjuk el, hogy ilyenkor úgy tesznek, mintha csak Magyarországon lennének gazdasági kihívások. Szeretném pár példával bizonyítani, hogy ez mennyire nem így van. Olaszországban például energia-vészhelyzeti terv készül, amely érinti a lakások fűtését, az üzletek működését és a városi világítás szabályozását is. A közhivatalokat legfeljebb 19 fokra lehet fűteni, és nem lehet 27 fok alá hűteni. Spanyolországban szintén 19 és 27 fokos küszöbértékkel szabályozzák a középületek fűtését és klímáját. Németországban például alacsonyabban húznák meg ezt a hőmérsékleti határt. A baden-württembergi miniszterelnök szerint, mivel problémák lehetnek majd a fűtéssel, ezért legfeljebb 15 fok a megfelelő szobahőmérséklet. A német közműszolgáltatást szabályozó ügynökség vezetője szerint az is megoldás lehet, ha a németek kevesebbet zuhanyoznak. Hamburg egyik szenátora szerint előfordulhat, hogy korlátozni kell a meleg víz elérhetőségét. Azért hozom fel ezeket a példákat, mert alapjaiban cáfolják az önök állítását arról, hogy csak Magyarország néz szembe gazdasági kihívásokkal. Ha ezeket az említett intézkedéseket, a Nyugat-Európában hozott intézkedéseket vagy életmódtanácsokat valaki egy-két éve kilátásba helyezte volna, akkor valószínűleg sokan írtak volna fel neki gyógyszert, legalábbis azt gondolták volna, hogy megártott a meleg. Ami nemrég elképzelhetetlen volt tőlünk nyugatabbra lévő országokban, az ma a valóság. Európa nálunk gazdagabb országaiban súlyosan korlátozni kell az életet, és ennek a fő kiváltó oka a háború maga, a másik pedig az elhibázott brüsszeli politika, mondjuk ki, amely akkor is erőltette a szankciókat, amikor már teljesen világos volt, hogy azok valójában Európának fájnak a legjobban, és most Brüsszelben egy mondatuk nincsen arról, hogy ebből a helyzetből hogyan kellene kimászni. [[9.50]] Nézze meg a híreket az elmúlt napokból, tisztelt képviselő úr! Korlátozták, sőt leállították az Északi Áramlaton érkező gáz érkezését Németországba, Olaszországból és Ausztriából szintén arról szólnak a hírek, hogy kevesebb gázmennyiség érkezik és önök ezek után megpróbálják letagadni az egésznek a jelentőségét. Ami pedig az adózás kérdését illeti, önök azokhoz csatlakoztak, akik a társasági adót 19 százalékra emelnék, a jövedelemadót kétkulcsossá tennék, önöknek is van javaslatuk, hogy 25-30 százalékos legyen, nézze meg a saját programjukat; és arról már nem is beszélek, hogy elvonnák a családi adókedvezményt, korlátoznák, mert mint érvelnek az nem helyes, hogy adókedvezmények formájában érkeznek ezek a támogatások. [[Az elnök csenget.]] Tehát hogyha egy dolog állandó a baloldali pártok között, akkor az az adóemelés, ezért legyen szíves, az adóemelés kérdését nagyobb körültekintéssel tegye szóvá itt a Házban. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az igazság órája közeleg [[Rétvári Bence: Így van!]] és kezd felfesleni a fideszes egypárti túlhatalom Patyomkin-falujának szövete. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Azt hiszem, ez a kissé, értem, hogy a Ház átlagos szóhasználatához képest kissé magasabb röptű bevezetés [[Rétvári Bence: Annyira entellektüel vagy, azért!]] egy nagyon érdekes és olyan időszakát vetíti előre a fideszes egypárti túlhatalom 13. évének, ahol önök egy évtizednyi pénzbőség, EU-források és egyáltalán nagyon kedvező világgazdasági folyamatok révén [[Rétvári Bence: Mint a koronavírus-járvány!]] valóban, ebben a tíz évben a magyar társadalom viszonylag széles rétegei számára azt az illúziót tudták biztosítani, hogy megy előre az ország, és kétségtelenül történtek fejlesztések [[Rétvári Bence: Na! Na!]] , de most dől úgy össze ez a Patyomkin-falu, hogy annak beláthatatlan következményei lehetnek. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az, hogy egyszeriben a Brüsszel ellen folytatott szabadságharc mintha elbukott volna hirtelen, és Navracsics és Gulyás miniszter urak arról számoltak be, hogy önök az Európai Bizottság néhány javaslatát elfogadták arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet az európai uniós forrásokat mindenki számára egyértelmű módon sújtó korrupciót visszaszorítani. Én két pontját emelném ki ennek a négy pontnak. Az egyik az egyszereplős közbeszerzéseknek a 15 százalékra leszorítása. Ezt persze lehet azzal ha szabad így mondani megvédeni, hogy ez egy európai uniós átlaghoz közelítene akkor, azt viszont ne felejtsük el, hogy Magyarországon vagyunk, és pontosan tudjuk, hogy ha egy egyszereplős közbeszerzést kiírnak, akkor azt ki nyeri meg, az akkor Mészáros vagy Garancsi vagy Szíjj és akkor Tiborcz. [[Rétvári Bence: Egyszereplős, és felsorol négyet.]] Én tehát azt gondolom, hogy azzal nem lehet védekezni, hogy százalékos arányban megszabjuk az egyszereplős közbeszerzéseket. Egy másik nagyon érdekes pontra szeretném felhívni tisztelt képviselőtársaim figyelmét, mégpedig arra, hogy vállalta a fideszes egypárti túlhatalom, idézem, a speciális, gyors jogalkotások számának a csökkentését majd beterjesztik nekünk a kisadózókról szóló törvényjavaslatukat, és 30 óra alatt meg akarják szavaztatni a tisztelt Házzal. Szóval, komolyan kérdezném, hogy akkor most mennyire lehet az önök bármilyen ígéretét az Európai Unióval szemben komolyan venni, hogyha tesznek egy ígéretet hétfőn, majd utána 30 óra alatt magyar kisvállalkozók százezreit tönkretevő olyan törvényjavaslatot terjesztenek ide a tisztelt Ház elé, amellyel gyakorlatilag a fideszes megszorítások árát magyar családok és munkavállalók százezrei fogják megfizetni. Az egyértelmű számunkra, a Jobbik számára, a törvényes rend pártjának számára, hogy az adóelkerülőkkel szemben természetesen fel kell lépniük a hatóságoknak, de néhány tisztességtelen katás miatt ne verjék le a szociális dolgozók, a kisiparosok, a művészek és az értelmiségiek százezrein azt a fideszes megszorítást, amit az okozott, hogy önök ebben a tíz év pénzbőségben nem a megfelelő helyekre rakták ezt a rengeteg forrást, és ez most megbosszulja magát nagyon komolyan. A Jobbik konzervatív pártként [[Derültség a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Hosszabban szoktad mondani!]] mindig kiáll egyrészt amellett, hogy a jogalkotási folyamatot nem lehet így megszégyeníteni, mert ez nem más ráadásul egy adóév kellős közepén adót változtatni, hát, az egy polgári kormány számára, ugye, eleve lehetetlen volna, ezért, mondjuk, önök többet ezt a szót, ha lehet kérnem, ne használják magukra , tehát azt gondolom, hogy egyrészt az, hogy adóév kellős közepén, senkivel nem egyeztetve szeptember 1-jével be akarnak jelenteni egy ilyen változást, ez is mutatja azt, hogy mennyire félnek attól, hogy valaki, olyan kisegzisztencia, általában még értelmiségi is, aki nem tagozódik bele az önök által kiépített félfeudális rendszerbe [[Rétvári Bence: Már csak fél!]] , azoknak veszniük kell, mert csak azokra jut az önök költségvetésében, például százmilliárd a fideszes propagandaminisztériumra, akiket önök ki akarnak tartani. A Jobbik felszólítja tehát az országot az államcsőd felé kormányzó fideszes egypárti túlhatalmat, hogy ne az önálló egzisztenciát teremtő polgárokat, vállalkozásokat sújtsa, hanem ezt a törvényjavaslatot azonnal vonja vissza, és óvjuk meg hazánkat ettől a nagyon komoly megszorítástól, hiszen azt gondolom [[Az elnök csenget.]] hogy olyan válságos időszakot élünk, amikor amúgy is nagyon komoly lépésekre lesz szükség. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hát, ha valahol foszlik a szövet, az inkább a Jobbik környékén van, tisztelt képviselő úr. Úgy látszik, az önök expártelnöke, még ideig-óráig frakcióvezetője meg akarja dönteni Fekete-Győr Andrásnak a gyorsasági rekordját, aki fél éven belül lett először bukott miniszterelnökjelölt-jelölt, aztán bukott pártelnök, majd bukott frakcióvezető. Úgy látszik, erre a vonatra feltette Jakab Pétert is Gyurcsány Ferenc. Úgy látszik, egy újabb név fog törlődni az „Elnökök” Signal-csoportból Gyurcsány Ferenc adminisztrátora által, és az a Jobbik lesz. Önök azok, ahol annyira bomlik a szövet, hogy már nem is lehet követni, hogy pontosan ki kivel van, és ön éppen most egy frakcióvezető-jelölti kampánybeszédet mondott, hogy milyen lenne a Jobbik-frakció retorikája akkor, hogyha Jakab Péter helyett ön venné át ezt a tisztséget még nem tudjuk persze, hogy akkor őt megtűrnéke maguk között, vagy a függetlenek közé ültetnék ki, de inkább erről szólnak a Jobbiknak a hétköznapjai, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Brenner Koloman: Szerintem a katásokról!]] És arról, hogy önök tulajdonképpen milyen javaslatokat nyújtottak be a magyar baloldal részéről a költségvetéshez. [[Dr. Brenner Koloman: Pedagógusbér-emelés!]] Ön beszél különböző pénzekről és milliárdokról, de mi az, amit önök aláírtak, amit a saját nevükkel benyújtottak a költségvetéshez? Tisztelt képviselő úr, 3000 milliárd forinttal emelnék önök a magyar emberek és a magyar vállalkozások terheit, 3000 milliárd forinttal. Bevezetnék a karbonadót és többféle vagyonadót, a magyar emberekkel a fogyasztásukból és a vagyonukból 1200 milliárd forintot vennének el ezzel a két adótípussal. Ezek az önök benyújtott törvénymódosító javaslatai itt, a parlament asztalán. A társasági adó emelésével önök a magyar cégektől, az összes magyar cégtől 2360 milliárd forintot vennének el, azoktól a cégektől, amelyek valóban hozzájárultak ahhoz, hogy Magyarországon rekordmagas, 7,1 százalékos legyen a GDP emelkedése, azzal szemben, amit a baloldal tett a saját válságkezelésekor, amikor 7 százalékkal csökkent. Ön akkor beszél nehéz helyzetről, amikor rekordalacsony a munkanélküliség Magyarországon, 3,5 százalékos. Önök vészharangot kongatnak Magyarországon akkor, amikor rekordalacsony munkanélküliség van, amikor, hála istennek, az embereknek a bére a tavalyi évhez képest is átlagosan több mint 10 százalékkal, volt olyan időszak, amikor 20 százalékkal is emelkedett, amikor rekordmagas a foglalkoztatottság szintje Magyarországon. Mindemellett persze van egy háborús és sajnálatosan egy elhibázott brüsszeli szankciós környezet emellé, amely tényleg nehéz helyzetet teremt az egész világban, Európában különösen, mert Európában még a saját európai vezetőink is rontják a helyzetet, bár Magyarország igyekszik, amikor kell, közbelépni, hogy Magyarországon ez ne okozzon végzetes következményeket. A környezetünk tényleg rossz. De ön nem mondhatja azt, hogy Magyarországon rossz helyzet lenne akkor, amikor az önök 12 százalékos munkanélküliségével szemben 3,5 százalékos munkanélküliség van [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] , amikor úgy nyitottuk az évet, hogy 10 százalékos béremelés volt a pedagógusoknál, 10 százalékos béremelés volt az óvónőknél, 20 százalékos béremelés volt a szociális dolgozóknál, 20 százalékos a kulturális dolgozóknál, 21 százalékos az ápolóknál, 15 százalékos az egyetemi dolgozóknál, hathavi fegyverpénz a rendvédelemben, hathavi fegyverpénz szintén a rendőrségnél, 13. havi nyugdíj kifizetése, és ön arról beszél, hogy itt a gazdasági összeomlás; mindamellett, ugye, a 25 év alattiaknak adómentessége van, és családi adó-visszatérítésben is átlagosan 800 ezer forintot kaptak a magyar családok, tisztelt képviselő úr ez a gazdaságpolitika eredménye. [[10.00]] És van az, amihez önök hozzájárulnak, hogy támogatják azt a szankciós politikát Brüsszelben, az önök újdonsült pártelnöke elsők között támogatta, amivel viszont tényleg egy olyan energiaár-robbanást idézünk elő, amivel mindazt az eredményt, amit elértünk, ezeket a bérnövekedéseket önök veszélybe sodorják, és azzal, hogy Brüsszelben fúrják azt, hogy Magyarország megkapja a saját pénzét. Ön beszélt arról, hogy az Európai Unióban milyen tárgyalásokat folytatunk. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon sok vitánk volt az elmúlt 12 évben Brüsszelben az Európai Unióval. Valóban nagyon sok vitánk volt. Mindegyiknek a végén megállapodtunk. Ha nem lett volna vita előtte, rosszabb feltételekkel állapodtunk volna meg. [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van!]] Ezért folytattuk le ezeket a vitákat. Ön azt mondja, hogy ne legyen vita Magyarország és az Európai Unió között. Hát, akkor az európai költségvetésből, ön is tudja, euromilliárdokkal rosszabbul álltunk volna. Mi vállaltuk ezt a vitát Magyarországért, de önök az első pillanatban feladnák ezeket. Bármit, amit Brüsszelben elgondolnak, és abban nincs benne a magyar érdek, önök azt feladnák. És utána eljön, és egy hosszú eposzi jelzőt mond, hogy a Jobbik egy népnemzeti, európai, ilyen-olyan, jobboldali, konzervatív s a többi néppárt [[Moraj a Jobbik soraiból. Közbeszólás a Fidesz soraiból: Demokratikus!]] demokratikus, úgy, hogy egy olyan ember az önök új pártelnöke, akire azt mondta a baloldal vezére: „Ez az újnáci fiúcska az emberből állativá lett mocsok képviselője. Eljött az ideje a Jobbik betiltásának.” [[Dr. Brenner Koloman: Valami intellektuális tartalom kellene, gondolom, az nem megy!]] Így beszél önökről a saját szövetségesük. Azt hiszem, én önökkel túloldalon ülőként még igazán emberségesen beszéltem. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Komáromi Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! „A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház-Rendelőintézet helyett ellátási érdekből 2022. július 1-jétől visszavonásig a kórház ellátási területéről érkezett csecsemő- és gyermekgyógyászati intenzív terápiás ellátásra, valamint az előreláthatólag gyermekintenzív osztályos hátteret igénylő sebészeti, csecsemő- és gyermek fül-orr-gégészeti ellátásra szoruló betegek ellátására az alábbi egészségügyi szolgáltatókat kijelölöm, és egyben kötelezem.” A Nemzeti Népegészségügyi Központ ebben a határozatában négy budapesti, egy kecskeméti, egy miskolci és egy debreceni kórházat nevesít. Indoklásában pedig közli, hogy a kórház főigazgatója hivatalosan jelezte, július 1-jétől szakdolgozóhiány miatt a biztonságos betegellátást nem tudja biztosítani a gyermekosztály intenzív részlegén, ezért „a kórház rendelkezésére álló feltételek mellett olyan műtét nem végezhető, mely előreláthatólag gyermekintenzíves ellátást igényel”. Az egészségügyi igazgatás bikkfanyelvét kevésbé ismerők számára lefordítva ez azt jelenti, hogy egy súlyos balesetben megsérült vagy súlyos, életmentő műtétre szoruló Szolnok megyei kisgyermeket ellátás előtt másfél-két órát kell utaztatni mentővel 60-100-140 kilométerre. Leszámítva az ezzel kapcsolatos szállítási költségeket, gondoljunk arra, hogy ezeknek a súlyos állapotban lévő gyermekeknek ez a késedelem akár az életébe kerülhet. Értik, ugye? A kormány félti az óvodásokat a nemátalakító műtétektől, milliárdokat költ emiatt tavasszal az adófizetők pénzéből hazug óriásplakátokra és hirdetésekre, de az életük, az egészségük megóvása érdekében sajnálja a pénzt az egészségügyi szakemberektől. Ha valakinek ismerős a Hetényi Géza Kórház neve, az sem véletlen. Június eleje óta szülészeti, koraszülött-, neurológiai és stroke-ellátással van baj ebben az intézetben, és ez a helyzet várhatólag egészen biztosan nyár végéig fennáll. Aki pedig azt hinné, hogy ez a helyzet csak ebben a kórházban fordul elő, az is téved. Ellátási problémákat az egészségügyben dolgozók egyre szorítóbb hiánya miatt az ország szinte minden közfinanszírozású intézményében tapasztalhatunk, ha más nem, hát a mind végeláthatatlanabb várólisták tanúskodnak erről. A szolnoki eset csak annyiban különleges, hogy itt egy megye egészségügyi csúcsintézményében szakadt be a mestergerenda, viszont a főigazgató legalább szembenéz a problémával, és nem próbálja mondvacsinált ügyekkel elfedni azt. Az orvosok béremelése óta az orvoshiány kevésbé feszítő, a szakdolgozók hiánya viszont katasztrofális. A rendszerből hosszabb ideje hiányzik 25-30 ezer szakember. Rengetegen közelednek vészesen a nyugdíjkorhatárhoz, az utánpótlásra pedig remény sincs. Az egészségügyi közkiadások 2012 óta 5 százalék alatt vannak. Normális országokban ez mindenhol 7 százalék fölött van. Ráadásul idehaza az egészségügyi kiadások harmadrészét a magyar polgárok zsebből kénytelenek fizetni. Nem meglepő tehát a szakemberek folyamatos elszivárgása az állami egészségügyből. Az Európai Unióhoz a 2022-2026 közötti időszakra benyújtott konvergenciaprogram e finanszírozás kínosan lassú növekedését ígéri, ami még több felé fog aprózódni, ha a kormány megvalósítja a következő rémálmát, az önkormányzati szakrendelők és háziorvosi praxisok államosítását. Mindez még inkább a magánegészségügy felé fogja terelni azt, aki egyáltalán megengedheti magának, a többieket pedig egyre silányabb ellátásra kárhoztatja. Bő 30 milliárd forintért ismét vizes-vb-t rendeztünk. Hurrá! A kormány szerint ez a költség bőségesen megtérül, mert szétviszi jó hírünket a világban, fellendítve a vendégforgalmat. Nos, egy norvég úszóbajnok is részt vett volna a versenyen, de előtte még pénteken itt, Budapesten rosszul lett. Órákig várt a mentőre, végül a kórházban haladéktalanul egy életmentő műtétet hajtottak rajta végre. Az ápolás során aztán súlyos tüdőgyulladást kapott, majd Covid-vírussal is megfertőződött, de panaszait a vele foglalkozó egészségügyi dolgozók nem vették komolyan, az ő véleménye szerint azért, mert nem értették, hogy mit akar, hiszen egyikük sem beszélt angolul. Akik beszéltek volna, azok nyilván már külföldön dolgoznak. A sportoló leírta, aligha hagyja el élve a kórházat, ha édesanyja, aki korábban ápolónőként dolgozott, nem érkezik Budapestre. Tisztelt Ház! Mi, orvosok, esküt teszünk hivatásunk megkezdése előtt. Bár ennek az eskünek a szövege az idő alatt többször is változott, az alapelv két és fél éve, ezer éve változatlan: salus aegroti suprema lex esto, a beteg üdve a legfőbb törvény.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Öt perc a felszólalási időkeret, meglehetősen túlmentünk. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mi azt tűztük ki magunk elé célként, hogy minél jobb szintű egészségügyi ellátást biztosítsunk, de mintha a baloldaltól az elmúlt hónapokban mást hallottunk volna, hiszen László Imre arról beszélt, hogy hány kórházat kellene bezárni Magyarországon. Ön is ismeri ezt a nyilatkozatát, amelyben azt mondta, hogy közel a felét a magyarországi kórházaknak felesleges fenntartani, magyarul: a kórházak felét be lehetne zárni. Osztályokról beszélt és ideiglenes lépésekről, de önök véglegesen bezárnák a magyar kórházak majdnem felét. Ez nem előkép nélküli, hiszen emlékszünk, itt, Budapesten akár a gyermekkórház esetében, az OPNI esetében, akár más kórházak esetében, hogy hogyan zártak be önök intézményeket itt, Budapest környékén is. Tehát elindultak ezen az úton, majd elmondta László Imre, hogy igazából a kórházak felét be kellene zárni, hogyha a baloldal hatalomra kerül. Ön erre nem azt mondta, hogy ez elfogadhatatlan, hanem azt mondta, hogy lehet, hogy még többet is érdemes lenne megfontolni, hogy fenn kelle tartani, vagy sem. A baloldal tehát nem a kórházi ellátást bővíti, hanem egész egyszerűen a kórházak számát csökkentené. Ugye, a saját idejükben ami még volt, annak egy részét is privatizálták, hogy utána az állam az utána anyagi nehézségekbe került HospInvest által üzemeltetett kórházakat és másokat meg kellett hogy mentsen 2010 után, mert egész egyszerűen a magánszolgáltatók a profitot termelték, csak az intézményt nem üzemeltették. Ez az a modell, ami a baloldal modellje volt. Persze, az önök idejében a kórház bezárása önök szerint jó volt. Az, hogy a privatizált kórházak nem tudtak működni, hanem az államnak még több pénzt kellett utólagosan az ő helyrehozatalukba betenni, az helyes út volt. Így állnak önök fel minden egyes esetben, amikor az egészségügyről beszélnek, és azt elfelejtik elmondani, hogy mennyi aktív ágy is szűnt meg a baloldal egészségügyi kormányzása idején Magyarországon. Mennyi? Nem tudom, most hány ágyról beszélt vagy amelyikből ideiglenesen más kórházba irányítanak betegeket , de 16 ezer. Tizenhatezer! Ön arról beszélt, hogy több ápoló kéne. Mennyi egészségügyi dolgozónak mondtak föl? Tehát nem arról van szó, hogy elmentek, hanem azt mondták, hogy holnaptól te nem jöhetsz be dolgozni a kórházba. Hány embernek? 6 ezer embernek mondták azt, hogy nem jöhet be dolgozni a kórházba. És mindemellett aki ott maradt, attól elvettek egyhavi bért. [[10.10]] Önök azt mondják, hogy sürgős béremelésre van szükség az ápolóknál. Az elmúlt ciklusban 72 százalékos béremelés volt az ápolóknál. De önök mit is tettek? Elvettek egyhavi bért a magyar ápolóktól. Tehát amit itt ön mond ebben a felszólalásában, annak az ellenkezőjét mondták a kampányban, és még inkább az ellentétét tették akkor, amikor kormányon voltak, mert csak a leépítés, a bezárás, a forráskivonás és a privatizáció, ez volt jellemző akkorra. Ön pedig még ezt tetézte azzal, amikor járvány alatt azt mondta, hogy „talán a betegség nem is rosszabb, mint a kínai vakcina”. [[Dr. Komáromi Zoltán: Nem ezt mondtam. Az elnök csenget.]] Szó szerint ez volt: talán a betegség nem is rosszabb, mint a kínai vakcina itt van idézet szerint. [[Dr. Komáromi Zoltán közbeszól.]] Kínos önnek, megértem, tisztelt képviselő úr, de attól, hogy letagadja, az internet korában ezt már nem tudja megtenni. De akkor folytatom, ha ennyire tetszenek a saját idézetei, van több is. Tehát: „Emberkísérlet az orosz vakcina magyarországi tesztelése.” „Vitatkozom azzal, hogy bármelyik oltás jobb, mint a betegség.” „Az biztos, hogy ilyen felületes dokumentációval rendelkező orosz oltásra senkit sem fogok rábeszélni.” Ilyen mondatokat mondott ön a járvány alatt, amivel ön igazából nem enyhítette, csak tetézte a bajt, ha már itt latinul is felolvasta nekünk az orvosi eskü szövegét. Emberek százmilliói köszönhetik az egészségüket ezeknek az oltásoknak, amik ellen ön a magyar embereket a legnagyobb félelmükben hangolta. Ami az egészségügyi forrásokat illeti, az utolsó baloldali költségvetésben 1198 milliárd forint szerepelt egészségügyi célokra, most 2670 milliárd forint szerepel. Ez azt jelenti, hogy 123 százalékos a többlet, ez nem 23 százalékos növekedést, hanem 123 százalékos növekedést, több mint kétszeres növekedést jelent. Ami a kórházakat illeti, mi nem bezártuk a vidéki kórházakat, hanem felújítottuk, részben vagy egészben 91 kórházat, emellett 54 rendelőintézetet. Korszerűsítettünk 107 mentőállomást, építettünk 23 új rendelőintézetet, és építettünk 34 új mentőállomást azért, hogy mindenkihez időben kiérkezzen a mentő. Ha azt nézi ön, tisztelt képviselő úr, hogy az orvosok száma hogyan alakult az elmúlt években, azt láthatjuk, hogy 2010-ben dolgozott közel 34 ezer orvos Magyarországon, míg most több mint 38 ezer orvos dolgozik Magyarországon. Tehát ebben is érezhető a növekedés az elmúlt években. Több orvos több forrásból tud ugyanannyi kórházban gyógyítani, az önök idején a kórházak száma is csökkent, az orvosok bére is csökkent [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és az ellátás színvonala is csökkent. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Földi László képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Növekvő migrációs nyomás a déli határnál” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Földrajzi, gazdasági és társadalmi okok összefüggéseként levezethető, hogy mind Európa, mind pedig Magyarország időről időre olyan történelmi léptékű fenyegetésekkel volt kénytelen szembenézni, amely határaihoz déli irányból közelített. Winston Churchill brit miniszterelnök a második világháborúban Németország legyőzésének és így a kontinens felszabadításának kulcsát egy délről jövő, Európa lágy alteste elleni támadásban látta, amely hasonlata szemléletesen fejezi ki, hogy az Európa védelmében gondolkodóknak ebbe az irányba mindig fokozott figyelemmel kell tekinteniük. A déli török hódítással szemben elődeink végvárrendszer kiépítésével védték hazánkat. Több száz évnyi küzdelemmel kiérdemeltük a kereszténység védőbástyája címet. Tisztelt Ház! A XXI. század a migránsválság képében olyan kihívással szembesítette Európát, amely figyelmünket ismételten a déli végek felé terelte. A folyamat lehetséges következményeinek felismerése a józanul gondolkodók szerint arra kellett volna késztesse a brüsszeli döntéshozókat, hogy a probléma hatékony leküzdése érdekében egységesen lépjen fel az Európai Unió. Sajnos a Közösség ebben az alapvető sorskérdésben kudarcot vallott. Ellentmondásos nyilatkozatok és a következetesség teljes hiánya nemhogy nem segített, de inkább rontott a helyzeten. Gazdasági bevándorlók ezrei gondolhatták úgy, hogy szabadon útra kelhetnek, mert Európa várja őket. A baloldal lelkesen tapsolt a leglehetetlenebb nyugati képtelenségnek is, de a magyar kormány ebben a kaotikus helyzetben a nemzeti érdekek védelmét választotta. Volt olyan időszak az elmúlt években, amikor csak Magyarország vette komolyan a schengeni határok megvédésére vonatkozó kötelezettséget, ezáltal történelmi küldetését folytatva ismételten Európa védelmezőjének szerepébe került. Ez a szerep, ahogy a történelem is megmutatta, nem egy hálás dolog, ugyanis segítséget és köszönetet alig, irigy és méltatlan támadást már annál többet kapunk a vérért és verejtékért, amit feláldozunk azon értékek oltárán, amelyekben hiszünk. De tudomásul kell vennünk, hogy nincs más lehetőségünk, meg kell védenünk magunkat és a magyar embereket, sorsunk és Európa sorsa össze van kötve. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy a Szerbiában várakozó és a magyar határt ostromló több ezer illegális bevándorlók mindamellett, hogy terroristák is lehetnek közöttük egyre erőszakosabbak, egyesek fegyverrel is rendelkeznek, emiatt fokozott biztonsági kockázatot jelentenek. A migránsok törvényszegő magatartásának eddig is sok sérültje volt, többek között rendőrök, de a migránsbandák legutóbbi egymás közötti összecsapásának Szabadka mellett már halálos áldozata is van. Afelett sem hunyhatunk szemet, hogy a határ migránsokkal szembeni védelmét most részben honvédeknek kell ellátniuk, mert Gyurcsány Ferenc annak idején megszüntette a határőrséget. Mivel az orosz-ukrán háború és az emiatt veszélyessé vált nemzetközi biztonsági helyzet romlása megköveteli Magyarország katonai védelmének megerősítését, indokolt egy kifejezetten határvédelmi feladatokat ellátó szervezet létrehozása, amely a migránsválsággal kapcsolatos határvédelmi teendőktől tehermentesíti a Magyar Honvédséget annak érdekében, hogy az az ország fegyveres védelmére összpontosíthassa erőforrásait. Tisztelt Országgyűlés! A migránsválságnak nincs vége, a déli határra nehezedő nyomás növekszik, az Uniótól megoldást továbbra sem várhatunk. A szomszédban zajló harcok menekültjeiről is gondoskodnunk kell amellett, hogy biztosítjuk a haza védelmét, a honvédség fejlesztését. Ugyanakkor a háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika által okozott gazdasági és energiaválság, a növekvő infláció hatásaival is számolnunk kell. Ezek a kihívások külön-külön is emberpróbálók, de így együtt óriási veszélyt jelentenek. Egy biztos: Magyarországnak ki kell tartania, túl sok minden forog kockán. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt is mondhatjuk Batsányi után, hogy jertek, sorsotok előre nézzétek, vigyázó szemetek Szlovéniára vessétek! Mi történt Szlovéniában? Szlovéniában is voltak választások nem messze attól az időponttól, amikor Magyarországon, csak azzal a különbséggel, hogy ott a jobboldali nemzeti kormány helyett egy baloldali kormány került hatalomra, Magyarországon maradt a jobboldali kormány. S mi volt az egyik első lépése az új kormányzatnak? Az, hogy döntött arról, hogy lebontja a határkerítést, magyarul, megszünteti a határok védelmét. És az ország védelme és a kerítés védelme helyett mit mondott szó szerint az új szlovén miniszterelnök? „A migráció a modern társadalmak része, ezért a leghatékonyabb migrációs politika a biztonságos és legális migráció biztosítása.” Ezért a kerítést lebontják, az országot átjárhatóvá teszik, beengednek korlátlan számú illegális migránst, és azt mondják, hogy különböző integrációs programokat kell indítani, és majd ez lesz Szlovénia jövője. Mindenki láthatja tűpontosan és egyértelműen, mi a tétje egy választásnak itt, Közép-Európában. Ha egy baloldali kormány kerül hatalomra, teljes mértékben a brüsszeli elvárásoknak megfelelően, az ottani dogmatikus elvárásoknak megfelelően, ők is mondták, ez egy választási fontos programpontjuk volt, ők bizony lebontják a kerítést, ők bizony beengedik az illegális migránsokat. Emlékszünk Karácsony Gergely szavaira, szinte ugyanezek voltak nem tudjuk pontosan, hogy miért, de elmondta, talán azt gondolta, hogy nem jut haza ez az interjúja , hogy ők bizony itt mindenfajta emberi segítséget, emberi jogi segítséget megadnának a migránsoknak, de nem ezzel fognak kampányolni, nem ezt teszik ki a plakátra, mert azzal választást nem lehet nyerni. [[10.20]] Ha ők kerültek volna hatalomra Magyarországon, ugyanazt tették volna, mint a szlovén miniszterelnök és a szlovén kormány tette, hogy nemcsak hogy magára hagyja, mondjuk, a kerítést és nem küld oda rendőröket vagy másokat, akik a határvédelemben közreműködnek, hanem le is bontja, szimbolikusan is mutatva, hogy teljesen beáll abba a sorba, ami a baloldalnak, a liberális oldalnak a brüsszeli elvárása. Ezért láthatják a magyar emberek is, hogy ha nem a Fidesz-KDNP-t támogatták volna, akkor nem arról beszélnénk, hogy milyen határvadászok fognak a déli határhoz menni, hogy biztosítsák a határ védelmét, hanem arról beszélnénk, hogy mi történik azzal a kerítéssel, amit korábban felépítettek. Márpedig látható, hogy egyre agresszívebbek az embercsempészek. Volt már, hogy lövés dördült el a határ közelében, volt hogy köveket, fejszéket, kalapácsokat dobáltak. Találtak már bevándorlóknál, embercsempészeknél gázsprayt, fegyvert, beverték már rendőrautók ablakát, megfigyelőállások plexijét, az ablakát. És a legdrámaibb az volt, amire a képviselő úr is utalt, hogy alig pár kilométerre a magyar határtól, amit a magyar rendőrök és a magyar katonák védenek, az ottani embercsempészek bandaháborút folytattak, ami lövöldözéssé fajult. Egy ember meg is halt, több ember megsérült. Ezeket a fegyvereket nem dobják el akkor, amikor a magyar határ felé közelítenek. Ezek a fegyverek, amikkel most egymásra lőttek, ugyanúgy ott vannak a zsebükben, amikor a magyar határ felé, a magyar rendőrök felé, a magyar katonák felé közelítenek. És láthatólag akkora potenciált látnak – számukra üzletet is, teljesen maffiaszerű működés az embercsempészet , üzletet látnak a jövőben is, hogy képesek akár fegyveres harcba is bocsátkozni, nem messze a magyar határtól, hogy ki ellenőrizze azt a határszakaszt, magyarul, ki szedje be az embercsempészésért járó, beszedett pénzeket. Mert úgy látják, hogy a jövőben ez annyira növekedni fog, hogy akár érdemes fegyveres bandaháborút is folytatni egy-egy terület ellenőrzéséért. Mi is igyekszünk felkészülni erre, hiszen a számok egyértelmű növekedést mutatnak. 2020-ban egész évben 46 ezren próbáltak átjönni illegálisan, 2021-ben 122 ezren már. Ez több mint kétszeres növekedés. És idén már eddig több mint 115 ezren, a tavalyi egész éves, 12 hónapos 122 ezerrel szemben, idén biztosan jóval magasabb lesz az illegális migráció mértéke. Ezért döntött úgy a kormány, hogy felállítja a határvadász ezredet, elindul a határvadász századok toborzása a nyár folyamán, hogy ősszel az első alakulatok már megjelenhessenek; külön szerződéssel, gyors kiképzéssel a nyár folyamán, hiszen itt nem kell a rendőri teljes feladatot ellátni, csak annak egy részét, a határ védelmét. A Honvédelmi Alapból tudjuk fedezni ennek a költségeit, és meg tudjuk védeni a magyar emberek biztonságát. A rendőrség kötelékén belül lesz ez a határvadász ezred, a határvadászok parancsnokai, tisztjei rendőrök lesznek, az állomány többi tagja pedig szerződéses határvadász, akiket először körülbelül 2200 fővel, aztán ha [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] igény mutatkozik arra a nagyobb nyomás miatt, akkor akár 4 ezer főre is fel tudunk fejleszteni. Meg fogjuk védeni a határvadászokkal is a magyar emberek biztonságát, hogy ne legyenek Magyarországon ilyen bandaháborúk, lövöldözések és no-go zónák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hörcsik Richárd képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország előtt álló számos kihívás egyik legfontosabbika az, hogy hazánk számára kiharcoljuk az esélyegyenlőséget az európai integráció keretei között. A Fidesz-KDNP mint kormányzó erő számára, mondhatni, hivatalbeli kötelezettség, hogy biztosítsa a Magyarország számára elvben feltétel nélkül járó forrásokat. Tisztelt Ház! Az az eredmény igazán értékes, amiért megküzdöttünk. Hosszú folyamat végére érve elmondhatjuk, hogy készen állunk a fejlesztési forrásokkal kapcsolatos tárgyalások lezárására. Nagy a tét, az Európai Unió 2021-27 közötti költségvetése és a „Következő nemzedék EU” alap együttes keretösszege összesen 2000 milliárd euró. Erről a tagállamok egyébként egyhangúlag megállapodtak 2020 decemberében, beleértve a közös hitelfelvételt is. A magyar kormány a helyreállítási tervét 2021 májusában nyújtotta be, ám a mai napig nem történt meg annak a jóváhagyása. Jó hír, hogy Navracsics miniszter úr tárgyalásai alapján mára ott tartunk, hogy a kormány kijelölte azokat a vállalásait, amelyek a Bizottság javaslatait elfogadva a lehető leggyorsabb megállapodás előfeltételeivé emelkedtek. Lássuk ezeket! A legfontosabb az egyszereplős közbeszerzések arányának 15 százalék alá csökkentése a nemzeti rezsimbe tartozó eljárások esetén is. Ez egyébként egybeesik a kormány szándékaival, az egyajánlatos közbeszerzések számának csökkentését szolgáló intézkedésekről szóló kormányrendelet világos iránymutatást és eredményt garantáló eszköz is. Másodikként említendő a korrupciós büntetőügyekben a bírósági jogorvoslat lehetőségének biztosítása, az ügyészi döntéssel szemben. A harmadik ügy pedig a társadalmi konzultáció bővítése a kormány által kezdeményezett jogalkotás esetében, és negyedikként pedig a kormány azt a javaslatot is elfogadta, hogy a hitelt az energiafüggetlenség növelésére fordítsuk. Fontos ez az egyezség, mert az uniós pénzek között található például a pedagógusbérekre fordítható forrás, és az egészségügyi béremelés fedezete is a Helyreállítási Alap költségvetésében van. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az ellenzéki képviselőtársaink azt kérdeznék, hogy nem vágjae a hónaljunkat a célszalag, örömmel felelnénk rá, ha nem tudnánk, hogy éppen ők azok, akik mindent megtesznek azért, hogy ne érjen célba Magyarország. A magyar baloldal képviselői intenzíven lobbiznak azért, hogy megakadályozzák ezt a megállapodást. Ezzel pedig az országnak okoznak kárt: a pedagógusok vagy az egészségügyi dolgozók béremelése ellen küzdenek, miközben ennél a jelenlegi háborús helyzetben nincs nagyobb felelőtlenség! És hab a tortán, képviselőtársaim, hogy bár a globális minimumadónak és a Helyreállítási Alapnak semmi köze egymáshoz, a baloldali képviselők az Európai Parlamentben állásfoglalásban zsarolták meg hazánkat, hogy adjuk fel a nemzeti érdekekből vitt adópolitikánkat a nekünk alanyi jogon járó források folyósításáért. Ez az állásfoglalás, képviselőtársaim, úgy vélem, hogy durván megsérti az uniós alapszerződéseket, hiszen a lojális együttműködés elve azt jelenti, hogy különböző kérdéseket nem lehet összekapcsolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Moldova György örökbecsűjével szólva: olyan most az ellenzék, mint Vasdinnyei Jenő, a szerény képességű rövidtávfutó, akinek az idejét a pályagondnok felesége mérte a leves rotyogásából. Itt van élete nagy lehetősége: elindulhat a hosszú távú versenyen. Bizonyíthat, hogy a baloldali képviselőknek is volna lehetőségük az Európai Parlamentben hasznos dolgokért küzdeni, de nem teszik. Vasdinnyei azonban eltévedt. Nem ért célba, azóta is fut, fut rendületlenül, és így tesz most az ellenzék is, bár nem tudja, hova tart, de rendületlenül támadja a nemzeti érdekeket. Tisztelt Képviselőtársaim! A háborús helyzet itt marad, és ez kritikus helyzetet teremt, amelyben a nemzeti érdek megállapodás elérése. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem tehát, találjuk meg a célt, hozzunk létre nemzeti konszenzust mindannyian, a megállapodást, Magyarország érdekét tartsuk szem előtt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Latorcai Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is köszönöm a lehetőséget, hogy végre a tényeknek megfelelően beszélhetünk arról, hol is tartunk az európai uniós forrásokkal kapcsolatos tárgyalásainkkal az Európai Bizottsággal. És jól mutatja azt, hogy tényszerűen beszélünk, hogy lám-lám, teljes egészében üresek az ellenzéki padsorok, láthatjuk, hogy az ellenzék mennyire is kíváncsi ezekre a tényszerű dolgokra. Képviselő úr, ami a 2021-27-es uniós fejlesztési ciklust illeti, más uniós tagországokhoz hasonlóan, ütemezetten tárgyalunk, de egyelőre csupán az európai uniós tagországok egyharmada írta alá a partnerségi megállapodást, másokhoz hasonlóan a mi tervezetünk is bizottsági értékelésre vár. A következő mérföldkő, hogy július 31-éig minden operatív programot hivatalosan benyújtunk. Ezt követően öt hónap áll a Bizottság rendelkezésére ahhoz, hogy a programokat jóváhagyja, és a Bizottság ígéretet is tett erre. [[10.30]] A partnerségi megállapodás egy lépéssel közelebbi. A Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszközzel vagy más néven RRF-fel kapcsolatos tárgyalások esetében még azért több a feladat, mert az RRF esetében láthatóan több a politikai feltétel, de itt is nyitottak vagyunk arra, hogy akár technikai kompromisszumos megoldást kössünk Brüsszellel. Konkrét megoldási javaslatainkat megküldtük, és várjuk, hogy legfeljebb néhány hónapon belül le tudjuk zárni a tárgyalásokat, és alá tudjuk írni a megállapodásokat. Arra törekszünk, hogy a nagyon érzékeny, az európai uniós forrásokkal és azok felhasználásával szorosan össze nem függő kérdéseket leválasszuk a tárgyalásokról, azaz politikai témák ne keveredjenek a szakmai kérdések közé. Eddig is folyamatosan nyitottsággal tárgyaltunk a Bizottsággal, reflektáltunk az észrevételeikre, és ugyanígy tárgyalunk a továbbiakban is. Ahogy a képviselő úr is mondta, a közbeszerzéssel és a korrupciós büntetőügyekkel kapcsolatos kérdésekben is elfogadtuk a Bizottság javaslatait. Vállaltuk, hogy 15 százalék alá csökkentjük az egyszereplős közbeszerzések arányát. Erről egyébként a kormány már korábban is határozott. Ráadásul ebben a kérdésben nemhogy az európai uniós viszonylatban hátul lennénk, hanem kifejezetten az Európai Unió középmezőnyébe is tartoztunk. További vállalásunk, hogy a kis- és közepes vállalkozások még nagyobb arányú részvételét ösztönző intézkedéseket vezetünk be. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A következő időszakban a gazdaságfejlesztés, a versenyképesség és az infrastruktúra, illetve a munkahelyteremtés lesz intézkedéseink fókuszában. A kormány azt tűzte ki célul, hogy hazánk 2030-ig az Európai Unió öt legélhetőbb tagállama közé tartozzon. A 2021-2027-es időszak fejlesztéseit is ennek szellemében terveztük be. A források legalább 65 százalékát a négy leghátrányosabb magyar régióban használjuk majd fel, és az a célunk, hogy minden magyar régió mielőbb elérje az uniós fejlettségi átlagot. A korábbiakhoz képest több pénz fogja támogatni a települések fejlődését, a vidék megerősödését. Folytatjuk a vidéki falvak és városok infrastruktúrájának megújítását, a mezőgazdaság támogatását, a helyi közösségek és az élhető vidéki Magyarország építését. A ciklus forrásainak több mint 23 százaléka, több mint 2200 milliárd forint a gazdaságfejlesztés és az infokommunikációs téma területére kerülnek felhasználásra, de jelentős összegeket terveztünk a környezetvédelem, az energetika, a közlekedés és a turisztika tekintetében is. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gazdaság jó helyzete lehetővé tette azt is, hogy az új pályázatok előfinanszírozását megtegyük hazai forrásból, ezért már több száz pályázatot hirdettünk meg, több mint 1700 milliárd forint értékben. A tárgyalások esetében eddig is mindig találtunk megoldást, és biztos vagyok abban, hogy a jövőben is meg fogjuk találni a mindenki számára elfogadható megoldásokat, így a megállapodások aláírása végső soron az Európai Bizottságtól függ. De nagyon fontos, képviselő úr, hogy a magyar baloldal végre hagyjon fel a brüsszeli áskálódásaival, ne akadályozzák, hogy a magyar emberek, a magyar vállalkozások végre megkapják azokat a forrásokat, amelyek járnak nekik. Ne akadályozzák, hogy Magyarország az Európai Unió öt legfejlettebb tagországa közé tartozzon! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Soron következik a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/583. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium miniszterhelyettesének. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány a tegnapi napon benyújtotta a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló T/583. számú törvényjavaslatot. A törvényjavaslat célja, hogy olyan törvényi szabályokat alakítson ki, amelyek megőrizve a kisadózó vállalkozások tételes adójának pozitív eredményeit biztosítják, hogy az adónem továbbra is elsősorban az eredetileg megcélzott személyi kör, a ténylegesen is vállalkozási tevékenységet folytató legkisebb adóalanyok számára legyen vonzó adózási alternatíva. A cél a jövőben is az, hogy a lakosság részére saját szolgáltatást nyújtó, terméket értékesítő egyéni vállalkozó kapjon lehetőséget arra, hogy a tevékenységét terhelő valamennyi közteherfizetési kötelezettségét, csekély adminisztráció mellett, méltányos mértékű tételes adó megfizetésével teljesítse. Ezen célok megvalósítása érdekében született meg tíz évvel ezelőtt az a szabályozás, amely minden korábbinál kedvezőbb adókörnyezetet teremtett a legkisebb, jellemzően magánszemélyek részére szolgáltatást nyújtó vállalkozások, önfoglalkoztatók számára. Az adómérték és az adminisztrációs terhek csökkentése mellett az adónem célja a gazdaság kifehérítése a kisvállalkozói tevékenységből származó jövedelmek legalizálásán keresztül. Az adózási mód rendkívül sikeres volt, több mint 450 ezren választották az évek során. Sajnos, az egyszerűség és az alacsony közteher nemkívánatos irányba vitte el az adónem működését. A kedvezőbb feltételek lehetőséget teremtettek az eredeti célcsoporton túl olyan csoportok számára is, amelyeknél a kata alkalmazása a közterhek jelentős csökkenését eredményezi az általánosan alkalmazandó szabályokhoz képest. A katát egyre magasabb jövedelemmel rendelkezők, és nem csak a ténylegesen vállalkozási tevékenységet végzők kezdték tömegesen használni. Nagyon széles körben elterjedt az a gyakorlat, hogy a katát a munkaviszonyban végzett tevékenységek kiváltására, vagyis a munkavégzésre irányuló jogviszonyok átalakítására használják a munkáltatók, mivel a kata mértékének változatlansága mellett a bérek és a minimálbér emelkedésével ez az adómérték egyre kedvezőbbé vált a normál munkaviszonyban kifizetett munkabér terheihez képest. Ez a káros gyakorlat pedig komoly versenyképességi hátrányt jelent azoknak a munkáltatóknak, akik jogkövető módon, munkaviszonyban alkalmaznak szakembereket. Az adónem főleg abban az esetben, amikor a 12 millió forintos sáv közelében van a bevételszerzés rendkívül alacsony közteherfizetést eredményez, amely az arányos közteherviselés elvének nem felel meg. A 2021-ben bevezetett szigorítások például a 3 millió forintot meghaladó, ugyanazon kifizetőtől származó bevételre 40 százalékos mértékű kifizetői adó bevezetése következtében a bújtatott foglalkoztatás megnehezült ugyan, de a tételes adó továbbra is alacsony mértéke mellett a jelenség továbbra sem szűnt meg. További probléma, hogy az általános szabályok szerint adózó vállalkozásoknak való beszámlázás révén a kata lehetőséget teremt a társasági adó és az osztalék utáni személyi jövedelemadó elkerülésére is. Ezek a problémák már többször, több formában elhangzottak itt a Házban is, de számos szakmai fórumon is felmerültek. Az átalakítás tárgyában a kormány az elmúlt hetekben széleskörű konzultációt folytatott szakmai kamarák, könyvelők, adótanácsadók képviselőivel. Abban egyetértés volt a kormány és a szakma képviselői között, hogy az átalakítás során a katát sikertörténetté tevő vitathatatlan eredményeket mindenképpen meg kell őrizni. [[10.40]] Ezek az alacsony adminisztrációs szükséglet, a korábban igazán nehezen adóztatható tevékenységek esetében megjelenő gazdaságfehérítő hatás, továbbá a méltányos adóteher a legkisebb, közvetlenül a lakosság számára saját szolgáltatást nyújtó, termékeiket értékesítő egzisztenciák tekintetében. Abban a kérdésben is széles körű egyetértés bontakozott ki a tanácskozásokon részt vevők között, hogy az egy évtizednyi alkalmazás során felmerült problémákra olyan megoldást kell találni, amely megőrzi az elért eredményeket, de ugyanakkor biztosítja, hogy az adónem továbbra is elsősorban az eredetileg megcélzott személyi kör, a ténylegesen is vállalkozási tevékenységet folytató legkisebb adóalanyok számára legyen vonzó adózási alternatíva. Ez utóbbi cél elérése és a felmerült problémák megoldása érdekében született meg az önök előtt fekvő törvényjavaslat. A javaslat a jövőben csak a főfoglalkozású egyéni vállalkozók számára teszi lehetővé az adózási forma választását, közülük is jellemzően csak azok élhetnek e lehetőséggel, akik közvetlenül a lakosság felé szolgáltatnak vagy értékesítenek terméket. Nem választhatják tehát az adóalanyiságot azok a vállalkozók, akik tevékenységüket valamilyen más tevékenység mellett végzik. Nem lehet az új kata szerint adózó vállalkozó például a munkaviszony mellett vállalkozást folytató vállalkozó sem. Megszűnik az adónem alkalmazására való jogosultság akkor is, ha az egyéni vállalkozó kifizető felé végez szolgáltatást vagy értékesít terméket. Kivételt jelent ez alól a taxis személyszállítási szolgáltatási tevékenység végzése. Az adónem évi 18 millió forint bevételig alkalmazható. Az összeghatár túllépése esetén a vállalkozót 40 százalékos mértékű különadó-fizetési kötelezettség terheli. Nem változik a fizetendő közteher mértéke, továbbra is havi 50 ezer forint tételes adó megfizetésével teljesíthető a vállalkozót terhelő adókötelezettség. Az adózási kötelezettségek továbbra is egyszerűen, kevés adminisztrációval teljesíthetők. Elegendő a bevételek nyilvántartása, illetve az adóév elteltével egy egyszerű nyilatkozat benyújtása. Az új szabályozást 2022. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. A javasolt szabályozással megcélzott személyi kör szűkebb a jelenlegi, még hatályos törvény által érintett személyi körnél, a régi kata szerint adózók jogalanyisága az új törvény hatálybalépésével automatikusan megszűnik. Az új kata szerinti jogalanyiságra a szabályok szerint arra jogosult egyéni vállalkozóknak mindenképpen be kell jelentkezniük. A szeptember 25-éig megtett nyilatkozat alapján az új jogalanyiság szeptember 1-jétől jön létre. Azoknak, akik nem kívánnak élni a kata lehetőségével, vagy az új szabályok alapján már nem jogosultak annak alkalmazására, mérlegelniük kell, hogy a rendelkezésre álló alternatívák közül melyik megoldást választják. Az egyéni vállalkozók számára nagyon kedvező lehet például a személyi jövedelemadózásban szabályozott átalányadózás választása. A választási szándék bejelentésére a 2022. évre vonatkozóan október 31-éig lesz lehetőség. A jelenleg a kata szerint adózó nem egyéni vállalkozók, bt.-k, kkt.-k választhatják a növekedést elősegítő kisvállalati adót vagy a társasági adó szerinti adózást, de dönthetnek az egyéni vállalkozóvá válás mellett is. Utóbbi esetben jogosultak maradhatnak az új kata választására, vagy választhatják az általános szabályok szerinti vállalkozói személyi jövedelemadózást, illetve a már említett átalányadózást. A korábbi évek gyakorlatának megfelelően a választást a NAV tájékoztatókkal és kalkulátorokkal is segíteni fogja. A működő vállalkozások esetében a törvényjavaslat rendelkezik arról is, hogy miként lehet áttérni az általuk alkalmazott adózási módról az új katára, illetve az eddig kata szerint adózóknak milyen szabályokat kell követniük a más adózási módra való áttérésnél. Az új szabályozás tehát a kormány szándékai szerint megőrzi a szabályozás eddigi pozitívumait, bezárja viszont azokat a kiskapukat, amelyek a jogalkotói szándékkal ellentétes magatartást váltottak ki az adózóknál. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslathoz két ellenzéki képviselő nyújtott be módosító javaslatot. Az egyik javaslat a javaslat hatálybalépésének időpontját 2023. január 1-jére módosítaná, ehhez igazítva a bejelentési és nyilatkozattételi határidőket is. A javaslat egyebekben elhagyná azt a rendelkezést, amely szerint az adóalanyiság megszűnését eredményezi, ha a kisadózó a kifizetőtől szerez bevételt. A másik javaslat a törvény hatályát kiterjesztené az önkormányzatok, az állam, illetve költségvetési szervek, a köztulajdonban álló gazdasági társaságok részére nyújtott szolgáltatások és egyéb tevékenységek esetén a számla nyújtására. A javaslat továbbá a mellékállásban tevékenységet végzők számára újra lehetővé tenné az adónem választását. A kormány egyik javaslatot sem tartja támogathatónak, hiszen az eltér a már elmondott, eredeti adópolitikai céloktól. A Törvényalkotási Bizottság javaslata nyelvhelyességi, jogtechnikai pontosításokat tartalmaz, amelyeket a kormány támogat. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, vitassuk meg a törvényt, és délután szavazzuk meg azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr felszólalását, egyben tájékoztatom, hogy 13 perc áll rendelkezésére a további vitában való részvételre és az esetleges zárszó elmondására. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Törvényalkotási Bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. július 11-én tartott ülésén megtárgyalta a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló T/583. számú törvényjavaslatot. A Törvényalkotási Bizottság egy jogtechnikai, nyelvhelyességi pontosításokból álló módosítót elfogadott. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a kisadózó vállalkozók számára alakít ki új törvényi szabályokat, amelyek biztosítják az adónem eredetileg meghatározott célját. A javaslat kedvező feltételek mellett, a visszaéléseket megszüntetve a legkisebb egyéni vállalkozók számára teszi vonzóvá ezt az egyszerű adózási formát az eddiginél magasabb, évi 18 millió forint bevételi értékhatárig. A kritikák között hangsúlyosan megjelenik a bújtatott foglalkoztatás elterjedése. Jól szemlélteti ezt, hogy 2020-ra már az összes katás mintegy 40 százalékát tették ki a korábban alkalmazásban állók. A romló tendenciát az is jól jelzi, hogy 2019-ben vagy 2020-ban a katára áttérők esetében ez az arány már 50 százalék fölötti volt. A 2021-ben bevezetett szigorítások következtében a bújtatott foglalkoztatás megnehezült ugyan, de a jelenség továbbra sem szűnt meg. A munkaviszonyból érkezők egyre nagyobb mértékű térnyerése komoly versenyképességi hátrányt jelent azon munkáltatók számára, akik jogkövető módon munkaviszonyban alkalmaznak szakembereket. Az új szabályozás a kamarához beérkező visszajelzések alapján lett kialakítva az államkassza, a munkavállalók és a tisztességes adózók megkárosításának elkerülése érdekében, valamint az egyéni vállalkozók számára lehetőséget biztosít a méltányos mértékű tételes adó megfizetésére csekély adminisztráció mellett. A gazdaság fehérítése és az adóterhek csökkentése mindig is kiemelt helyen szerepelt a nemzeti kormányok politikájában; nem úgy, mint 2010 előtt a baloldali kormányok idején, amikor is az adórendszer munka- és családellenes, a feketegazdaságot tápláló és a közteherviselést elkerülő rendszer volt. [[10.50]] Tudjuk, ha a baloldalon múlna, ismét eltörölnék a családi adókedvezményt, megszüntetnék a 13. havi nyugdíjat, vagy éppen felemelnék a szociális hozzájárulási adót. Tudjuk, mert ez 2010 előtt, a baloldal kormányzása idején már megtörtént. Emlékszünk arra is, hogy a baloldal kormányzása alatt, ha az állam pluszbevételre törekedett, akkor új adó kivetésével azt az állampolgárokra és a kisvállalkozásokra terhelte. Emlékszünk, mert ez 2010 előtt, a baloldal kormányzása idején már megtörtént. 2010-től azonban a közteherviselés bankokra és multinacionális nagyvállalatokra történő kiterjesztésével, a társasági adó, a személyi jövedelemadó és a munkához kapcsolódó járulékok csökkentésével ez a folyamat véget ért. Láthatjuk, a háborús infláció, az energiaválság és a gazdasági nehézségek ellenére is kitartunk amellett, hogy a korábban elért eredményeinket megőrizzük: a 25 éven aluliak személyijövedelemadó-mentességét, a családok adókedvezményét vagy éppen a kisadózó vállalkozások tételes adóját, melyet a kormány az eredetileg is segíteni szándékozott körnek nem pusztán megtart, hanem 18 millió forintos bevételi határig ki is terjeszt. Mindezekre tekintettel javasoljuk a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A bizottságban kialakult kisebbségi véleményt Gréczy Zsolt képviselő úr ismerteti. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány tönkretette Magyarországot, és ennek a lépésnek egy következő fejezetéhez értünk el azzal, ami most zajlik, és bizonyára önök is érzékelik, hogy több ezren már kint vannak a Kossuth téren és tiltakoznak az ellen, amiről itt fideszes képviselőtársam úgy gondolta, hogy meg kell védenie. Az előttünk álló törvény a katás vállalkozásokról még rengeteg vitát fog elindítani, szakmai elemzését, a brutális következmények taglalását ellenzéki képviselőtársaim a vitában el fogják mondani. A javaslatcsomagról az ellenzéki képviselők a Törvényalkotási Bizottságban rendkívül keményen fogalmaztak. Az ellenzéki pártok álláspontja szerint ez az adótörvény több százezer katás vállalkozást tesz tönkre, bizonytalanít el, és erről a megszorító csomagról, erről az adóemelésről nem volt szó április 3-a előtt. Önök nem beszéltek arról április 3-a előtt, becsapva a választókat, hogy ezt a kedvező adózási formát meg fogják szüntetni. Az ellenzéki pártok álláspontja szerint a kidolgozatlanság és a kapkodás bizonyítéka, hogy a kormánypárti módosító javaslatok az első változatban ejtett helyesírási hibák korrigálására születtek, tehát még csak tökéletes nyelvtani helyességgel sem sikerült megalkotni az első jogszabályt. Az ellenzéki pártok úgy látják, hogy a katás vállalkozások ellehetetlenítése nem más, mint beismerése annak, hogy a költségvetés, az ország pénzügyei bajban vannak, és ez a valós egyeztetés nélkül összerakott, pár nap alatt átfutó adóemelés és megszorító csomag a költségvetés megmentésére tett újabb kísérlet. A Törvényalkotási Bizottság tegnapi ülésén fideszes képviselő is elismerte, hogy lesznek, akik nehéz helyzetbe kerülnek. Ellenzéki oldalról elhangzott, hogy elfogadhatatlan, hogy nyár közepén, a szabadságok idején, szeptemberi határidővel vállalkozások százezreit kényszerítik az eddigi rendszer feladására, a jövő átgondolására, adótanácsadókhoz, könyvelőkhöz szaladgálásra. Gulyás Gergely miniszter úr a múlt heti kormányinfón négy pontban ígérte, hogy alkalmazkodnak az uniós elvárásokhoz, csak hogy végre pénzhez jussanak. Ebből a harmadik pont így hangzott, idézem: „A kormány által kezdeményezett jogalkotást megelőzően a társadalmi egyeztetésre is lesz idő. A gyors jogalkotás arányát csökkenti a kormány.” Nos, akkor ennyit ért az az ígéret, pár napig sem tartott. És csodálkoznak, ha nem jön az uniós pénz, és az önök miniszterelnökét senki nem veszi komolyan. Ez a katás csomag pár nap alatt arra vállalkozik, hogy bárddal operáljon szike helyett, tovább mélyítve az Orbán-kormány által tönkretett Magyarország válságát. Tisztelt Ház! Az ellenzéki pártok, osztva az emberek mély felháborodását, nem támogatják a katás vállalkozások tönkretételét. Arra szólítjuk fel a kormányt, hogy a javaslatot vonja vissza, kezdjék meg az érdemi egyeztetést, és végképp ne szabjanak betarthatatlan határidőket nyár közepén több százezer magyar családnak és vállalkozásoknak. A törvényjavaslatot az ellenzék egységesen elutasítja, a Törvényalkotási Bizottságban nem támogatta, és nyilván itt a szavazásnál sem fogja támogatni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az MSZP, a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 30-30 perc áll rendelkezésükre. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő, a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló törvényjavaslat célja, ahogy az expozéban államtitkár úr már részletesen kifejtette, hogy olyan új törvényi szabályokat alakítson ki, amelyek megőrizve a kisadózó vállalkozások tételes adójának pozitív eredményeit, biztosítják, hogy az adónem továbbra is elsősorban az eredetileg megcélzott személyi kör, a ténylegesen is vállalkozási tevékenységet folytató legkisebb adóalanyok számára legyen vonzó adózási alternatíva. A 2013. január 1-jétől választható kisadózó vállalkozások tételes adója, közismert nevén a kata, azon jogalkotói szándékból került bevezetésre, hogy kedvezőbb adókörnyezetet teremtsen a legkisebb, jellemzően magánszemélyek részére szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások, önfoglalkoztatók számára. Az adómérték és az adminisztrációs terhek csökkentése mellett az adónem bevezetésének további célja a gazdaság kifehérítése volt a kisvállalkozói tevékenységből származó jövedelmek legalizálásán keresztül. Az adónem tehát elsősorban a lakosságnak értékesítő, éppen ezért láthatatlan bevétellel rendelkező, jellemzően kisiparos tevékenységből élők számára készült. A bevezetése óta eltelt mintegy egy évtizedben az elfogadott módosítások azt eredményezték, hogy a kata a nagyobb bevétel elérésére képes, talán inkább kifizetőknek számlázó vállalkozások számára is elérhetővé válik, ami azonban számos problémát felvetett. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat továbbra is alacsony összegű, kevés adminisztrációval járó, egyszerű adózási formát kínál a kisadózó vállalkozásoknak. Az új szabályozásra azért van szükség, mert a beérkező adatok és a kamarai visszajelzések alapján egyes munkaadók katás jogviszonyba kényszerítették munkavállalóikat, ezzel az államkasszát, a munkavállalókat és a tisztességes adózókat is megkárosíthatták. Az új kata megszünteti a visszaéléseket, emellett kedvezőbb feltételeket kínál a lakosságnak értékesítő legkisebb vállalkozóknak. Ahogy korábban is említettem, az új kata, a kisadózó vállalkozók tételes adója az eddiginél magasabb, évi 18 millió forint bevételi értékhatárig kínál egyszerű és kedvezményes adózási módot a legkisebb egyéni vállalkozóknak. Az adó mértéke minden kisvállalkozónak havi 50 ezer forint. Az új kata szabályai egyértelmű viszonyokat teremthetnek a színlelt munkaviszony kizárása érdekében is. Az adózási formát csak a lakosság részére saját szolgáltatást nyújtó, terméket értékesítő egyéni vállalkozók választhatják. Az új katásoknak így csak magánszemélyektől származhat bevétele. Az új szabályok, ahogy államtitkár úr is említette, 2022. szeptember 1-jén lépnek hatályba, a bejelentkezéssel kapcsolatos szabályok azonban már 2022. augusztus 1-jétől hatályosak. Tisztelt Ház! Fontos megemlíteni, hogy jelenleg Magyarországon nagyjából 450 ezer vállalkozás a kisadózó vállalkozások tételes adója és a kisvállalati adó szerint adózik. A kisadózó vállalkozások tételes adója az Európai Unió egyik legegyszerűbb és legkevesebb adóteherrel járó adófajtája, amely a kisvállalkozóknak kínál könnyítést, de senkinek sem jó, ha a nagy cégek visszaélnek a szabályokkal, és ha azt a foglalkoztatás alternatívájaként használják. Az elmúlt években Magyarországon azonban sajnos az tapasztalható, hogy míg a fehérítési reményeket beváltotta a kata, hiszen több tízezer egyéni vállalkozót és kisvállalkozást terelt ebbe az irányba, a szándékolt irányba, addig számos cég alternatív foglalkoztatási módként használhatja. A kata ilyen mértékű visszaélésszerű alkalmazása azonban nemcsak az államkassza bevételét csökkenti, hanem a piaci versenyt is torzítja. [[11.00]] Mindezek ismeretében kijelenthetjük, hogy a törvényjavaslat megszüntetheti a visszaéléseket, emellett kedvezőbb feltételeket kínál a lakosságnak értékesítő legkisebb vállalkozóknak, ezért tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Tisztelettel kérem önöket, hogy a közteherviselés aránytalan csökkentésének támogatása helyett álljanak a tényleges kisadózók oldalára, az előttünk fekvő törvényjavaslat szándékának félreértelmezése helyett szorítkozzanak annak valós tartalmára, a 12 millió forintos összeghatár helyett támogassák a kata 15 millió forint bevételi értékhatárig történő emelését... [[Dr. Apáti István: 18 millió forint!]] 18 millió forint értékhatárra történő emelését. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Őrizzék meg a nyugalmukat! Most megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának, és átadom az ülés vezetését alelnök úrnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ha már ilyen lendületbe jött Illés Boglárka képviselőtársam, hadd emlékeztessem ha már vette a bátorságot arra, hogy 15 évvel ezelőtti eseményekre hivatkozzon néhány dologra abból, amit önök elkövettek: a magánnyugdíjpénztárak eltüntetése, az egészségügy tönkretétele, a CEU elüldözése, a civil szervezetek elleni hajsza. Ez az, amit önök tényként az elmúlt évek alatt csináltak. S ezt hosszan lehetne folytatni, de most inkább a kisvállalkozók érdekében felhívom a szíves figyelmüket arra, hogy mit nem kellene csinálniuk. Ezt pedig oly módon teszem, és képviselőtársamnak is mondom, hogy gondolja végig akkor, amikor éppen a tüntetőkkel beszélgetve, közülük néhány példát is idehozva említem azt, hogy egy szinkrondramaturg azt mondja nekem, hogy az ő munkája gyakorlatilag befejeződött, hiszen ő filmstúdióknak dolgozik, és ezt a munkáját az önök által idehozott szabályozás lehetetlenné teszi, hiszen intézmények vagy cégek vásárolnak tőle. Ugyanebbe a kategóriába tartozik egy magyar népzenét népszerűsítő kiadványokat készítő úriember is, aki családjával ennek él és ezt csinálja. És nem tudja folytatni, mert jelentős részben intézmények vásárolnak tőle. De ugyanígy mondhatom azt a kreatívbolt-tulajdonost, aki katás vállalkozó, és éppen a gyerekeinknek, óvodásoknak, kisiskolásoknak készít olyan készségfejlesztő eszközöket és barkácseszközöket, amiket az önkormányzatok támogatásával tanárok vásárolnak meg tőle, de önök ezt ellehetetlenítik ezzel a szabályozással. Ön szerint az, ami itt történik, ebből a szempontból támogatandó? Én azt mondom, hogy egyáltalán nem támogatható, és ezzel a törvénnyel ennyit kéne csinálni. [[A képviselő egy kidobásra utaló mozdulatot tesz.]] Ha lenne hozzá bátorságuk. De nincs. Hanem ehelyett idejönnek, és újabb megszorító intézkedésekkel próbálkoznak, és annak részeként ezt bevezetik. S teszik ezt úgy, azzal a felelőtlenséggel, hogy önök hoztak ide egy törvényt az elmúlt időszakban, tíz évvel ezelőtt. Bocsánat, módosították 2016-ban, hogy csak úgy hoznak ide törvényt, hogy ahhoz hatástanulmányt készítenek. De ehelyett, mivel nem hoztak ilyet, hasra ütve, egyeztetés nélkül fogják és benyújtják ezt a törvényt. Ön is részese ennek és részesévé válik, mert ön is ennek az elfogadására biztat bennünket az államtitkár úr felvezetése után, mert a miniszter úrnak nem volt bátorsága ahhoz, hogy idejöjjön és az általa jegyzett törvényt megvédje. Ehelyett arról szól a történet, hogy önnek kellene ezt elvégeznie. De nincs ilyen tanulmány, hiába kérjük ezt önöktől. Vagy ön látott ilyet? Ezért mondja ilyen halált megvető bátorsággal, hogy támogassam? Tisztelt képviselő asszony, nem támogatom! Ez az én álláspontom. Mert amit idehoztak, az nem más, mint a multik védelme a katásokkal szemben. Önök azoknak az adóztatását támogatják, illetve éppen hogy nem támogatják, leszavazták, idehoztak egy előterjesztést, majd a kisvállalkozásokra idehoznak egy megszorító intézkedést az Orbán-csomag részeként azért, mert az elrontott gazdaságpolitikájuknak az a súlyos következménye, hogy Magyarország nemcsak hogy rekord-államadóssággal rendelkezik, hanem rekordinflációt is sikerült önöknek produkálni. Az orbáni inflációt. És ne hazudják senkinek se azt, hogy ennek bármi köze van a háborúhoz! Mert semmi köze nincs hozzá, kedves képviselő asszony. [[Nacsa Lőrinc: Nincs is háború!]] Ez kizárólag az önök és az ön által támogatott elrontott gazdaságpolitika következménye. Ezzel döntenek romokba családokat, semmizik ki őket, és most kifejezetten megcéloztak 450 ezer embert, a katások legnagyobb részét azért, hogy ők ilyen helyzetbe kerüljenek. Bocsánat, a szándékuk az, hogy lóvét kell begyűjteni, s azért, hogy a kiadásaikat tudják finanszírozni, ezt megteszik. Ez a benyújtott, a katás adózással kapcsolatos törvénymódosítás erről szól. A brutális orbáni megszorító csomaghoz illeszkedő javaslat, ami szeptember 1-jétől sokakat ellehetetlenít. Ez a változtatás tudatosan zár ki a katából akár több tízezer embert, de mondhatnánk sokkal többet is. Ha lenne egy hatástanulmányuk, akkor bizonyára megmutatnák, hogy ennek mennyi a pontos száma. De miniszterhelyettes úr, államtitkár úr talán majd elmondja nekünk, hogy pontosan hány embert érint. Én azt mondom, hogy ma este több tízezer ember, egyéni és kisvállalkozó fogja feltenni magának a kérdést: szeptember 1-jétől dolgozzone feketén vagy húzza le a rolót? Ez a kérdés. Az előbb említett dramaturgnak, a kisboltosnak, és mindazoknak, akiket ebbe a helyzetbe hoztak. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció szerint hiába az orbáni infláció és a különadó, most a katásokat is bevonták ebbe a körbe, és őket is megpróbálják ellehetetleníteni. Ez a gyenge kormány nemcsak gyenge forintot hoz, hanem adót emel, adóemeléssel jön ide elénk, és ezeknek az embereknek az adóját jelentősen emeli. Ezért én most hét plusz egy pontban szeretném felpiszkálni az önök figyelmét vagy lelkiismeretét, hogy időnként legalább egy kicsit gondolkodjanak el azon, hogy mit csinálnak. Az eredetileg megcélzott személyi kört önök megpróbálják kisebbíteni, miközben ennél jóval nagyobb kört érint. Első pontként mondom, hogy a kamarai visszajelzések alapján egyes munkaadók katás jogviszonyba kényszerítettek munkavállalókat. Csak úgy halkan kérdezem meg, hogy a kamara kit is képvisel ebben a felállásban. Önöket? Mert ha az önök meghosszabbított keze, akkor legalább értem, hogy mi történik. A másik figyelemfelhívó emlékeztető az orbáni megszorítás közepette, hogy igenis adóemelésről beszélünk, nagyon sok embernek az adóját fogják megemelni, merthogy a katát önök lényegében megszüntetik, és az új lehetőség jelentős számú embernek sokkal több adót fog jelenteni. Számítások szerint legalább 1 millió forint fejenként az, ami minden adózót érint. A számításokban csak annyit vettek alapul, hogy 600 ezer forint a bevétele, és az elmúlt évhez képest neki a következő időszakban minden évben 1 millió forinttal többet kell befizetnie. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Ezért az a feltételezésünk, hogy önök százezreket tartanak katacsalónak. Azt nem tudom, hogy ezt mi alapján teszik, mert, ahogy mondtam, hatástanulmány nincs, csak az elméletük alapján tehetik. De az elmélet helyett inkább hasra ütést szeretnék mondani, mert nem más a szándékuk, mint hogy lóvét kell begyűjteni valahonnét. Na, nézzük meg, kinek van még! Itt van olyan, akkor ezt most tőlük elvesszük. Önök tehát csalóknak kiáltanak ki embereket, minden indoklás nélkül. Aztán folytathatom azzal, hogy a tevékenységi kör szűkítése sokakat kizár a katakörből. Tehát sunyi módon azt is megteszik, hogy ezt a lehetőséget szűkítik, és őket visszaterelik a normál adózás keretébe. [[11.10]] A javaslathoz nem készült, mint ahogy mondtam, semmilyen hatástanulmány, ezt itt még egyszer megemlítem, hogy ne felejtsék el, bár önök teljesen leszoktak róla, legalábbis arról, hogy a parlamentnek megfelelő tájékoztatást adjanak e tekintetben. Elfogadhatatlan, hogy a módosítás már idén szeptember elején életbe lép. Ilyen a világon nincsen! Nem tudom, honnét veszik a bátorságot. Ezt egyenrangúan kell kezelni gyakorlatilag a visszamenőleges jogszabályalkotással, bár önöknek azzal sem volt semmi problémájuk. Most ezzel sincs, év közben adóterhet változtatnak, és az, aki azt gondolta, hogy a következő hetekben némi pihenéssel megpróbálja kiheverni az önök inflációs üldöztetését, annak most erre semmi esélye nincs, mert egyébként nyugodtan és egyáltalán nem nyugodtan azon kell gondolkodnia, hogy miből fog megélni a családja a tekintetben, hogy ősztől ezzel a változással szembe kell nézni. Szeretném bejelenteni… bocsánat, de mielőtt ezt megteszem, államtitkár úr, segítsen nekem a következőben. Az új katatörvény teljesen kizárja a nyugdíjasokat ebből az adózási formából. Értheteme ezt így, vagy ezt másként is lehet értelmezni? Én azt gondolom, hogy az 1. § bekezdéséből, a 2. § 2.b pontjából az következik, hogy a nyugdíjasok nem tudnak részt venni ebben. Legyen szíves, hogy a slendrián módon beterjesztett törvényből ezt a következtetést ne lehessen levonni, egyértelműen jelentse ki, hogy ilyen szándékuk nincsen, és ezért érdemben a kijelentést meg tudja tenni, illetve ha szükséges, akkor egy ilyen módosítást a kormány pedig fogadjon be. Következő pontként pedig szeretném bejelenteni, hogy éppen azért, hogy valamilyen módon érzékeljék azt, hogy ez, amit most tesznek, nemcsak a mi köztársaság-felfogásunk szerint alkotmányellenes, amit önök megszüntettek, de az Alaptörvényüknek megfelelően azzal is ellentétes. Éppen ezért biztos, hogy kezdeményezzük, és részt veszünk abban, hogy az Alkotmánybírósághoz fordulva az vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy egyébként az önök kapkodó törvénykezését igenis megakadályozza, megszüntesse, és az olyan felelőtlenségeket, amikor képviselőtársam arra biztat bennünket, hogy mi ezt szavazzuk meg, mi ennek nem tudunk részese lenni, és nem is fogjuk támogatni. Már csak azért sem és ez a bónuszjavaslat az önök részére , mert Gulyás Gergely miniszter veszi a fáradságot és bejelenti, a négy pontból következően a 3. pontban azt mondta, hogy a kormány által kezdeményezett jogalkotást megelőzően társadalmi egyeztetésre is lesz idő, a gyors jogalkotás arányát csökkenti a kormány. Hurrá! Most éppen ennek a példáját látjuk, hogy önök nem akarják a gyors jogalkotást? [[Vajda Zoltán: Volt három óránk!]] Kedves Képviselő Asszony! Végiggondolta, hogy mit mondott az előbb, amikor ehelyett a támogatást kérte tőlem? Nem fogom támogatni! Inkább tartsák be azokat az európai normákat, miszerint egy ilyen nagyságrendű, ilyen horderejű változtatásnál igenis készítenek róla szakvéleményt, tanulmányt, háttértanulmányt, annak hatásairól itt beszámolnak, arról bennünket tájékoztatnak, és egyébként hagynak időt a törvény vitájára. Ha ezt nem tudják megtenni, akkor épp ellenkezőleg, kedves képviselő asszony, ne támogassa ezt a törvényt! Elnök úr, köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. Köszönöm. [[Taps a DK, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Varju képviselő úr az előbb azt mondta, hogy nemrég járt a tüntetőknél és beszélt velük, erre hivatkozott a képviselő úr. [[Varju László: Nem csak hivatkoztam, ott voltam!]] Meg azt is mondta a képviselő úr, hogy mi kiket nevezünk adócsalóknak. Mi azokat nevezzük adócsalóknak, akik elkövettek ilyet, például Czeglédy Csabát adócsalónak nevezzük, mert ő egy adóbűnöző. [[Derültség az ellenzék soraiban. Vajda Zoltán: Katás vállalkozó Czeglédy Csaba! Varju László: Az én ügyvédem!]] Az önök kebelbarátja, ügyvédje, jelöltje és az ön személyes jóbarátja egy adócsaló. Egy adócsaló Czeglédy Csaba, elítélt adóbűnöző, tisztelt képviselő úr. Azokat nevezzük annak, akik azok, még ha az önök… [[Varju László: Ezt ismételje meg, képviselő úr, még egyszer!]] Adóbűnöző Czeglédy Csaba, ítélet van róla [[Varju László: Köszönöm szépen. Az elnök csenget.]] , kimondott ítélet 2004-ből, korábbról. A képviselő úr azt is kifogásolta, mondott egy ilyen mondatot, hogy a köztársaság-felfogásukkal nem egyezik az, hogy szeptember 1-jével lép valami hatályba, hogy ilyen közel van az elfogadás és a hatálybalépés. Tudják, 2006. június 10-én Gyurcsány Ferenc… [[Vajda Zoltán felnevet.]] Képviselő úr, ön is fog szót kapni. Értem, hogy megviselte a hétvégi vereség a tisztelt képviselő urat… [[Az elnök megkocogtatja a csengőt. Vajda Zoltán: Nyertem egy fogadást, Lőrinc!]]
Kérem szépen, képviselő úr, fegyelmezze magát!
Nézzük el neki, elnök úr, mert megviselte a hétvégi kétharmados veresége a XVI. kerületben! 2006. június 10-én az Országos Érdekegyeztető Tanácson Gyurcsány Ferenc közölte, hogy 50 nappal később, értem, hogy a képviselő urat ez nem érdekli, de 50 nappal később a háztartásoknak 30 százalékkal emeli a gáz árát és 14 százalékkal a villamos energia árát. Június 10-én közölte az emberekkel Gyurcsány Ferenc, hogy 50 nappal később 4 százalékos szolidaritási adót vet ki a nyereséges vállalkozásokra és a 6 millió forint feletti jövedelemmel rendelkező emberekre. 2006. június 10-én azt is közölte Gyurcsány Ferenc, hogy október 1-jével az eva kulcsát 15 százalékról 25 százalékra emeli, 10 százalékkal emeli az eva kulcsát három hónap alatt, tisztelt képviselő úr. Hol volt akkor ön, hol voltak a nagyívű szólamai, hogy fölszólítsa Gyurcsány Ferencet, hogy ne csinálja azt, hogy 50 nap alatt meg három hónap alatt 10 százalékkal megemel adókat, és 30 százalékkal megemeli a lakossági gáz árát? Emlékszik, képviselő úr, ez volt az az év, amikor önök hamis számokkal elcsalták a választást. Emlékszik, tisztelt képviselő úr, ez volt az az év, ahol 3 százalékos költségvetési hiányt irányoztak elő, és 9 százalék lett belőle. Emlékszik erre, tisztelt képviselő úr? Ön államtitkár volt ebben az időszakban, a kormány felelős tagjaként részt vett ebben a borzadályban. [[Varju László: Egyébként ez nem igaz, amit mond! De ettől még nyugodtan állíthatja! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Ez történt 2006. június 10-én az Országos Érdekegyeztető Tanácson. Nézzük meg, hogy mi történt 2012 szeptemberében [[Szabó Sándor: A katáról beszélj!]] 2012 szep-temberében a kata parlamenti vitáján, tisztelt képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: ’92-ig is visszamehetünk!]] 2012-ről beszélek, a kata parlamenti vitájáról, amire önök nem szívesen emlékeznek vissza, mert az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy önök nem támogatták a katát. [[Vajda Zoltán: Na és?]] Önök úgy mennek ki a tüntetők közé, és úgy próbálják politikai haszonszerzésre használni az embereknek a tüntetését, hogy önök nem támogatták a kata bevezetését, önök nemet mondtak rá. Z. Kárpát Dániel a tartózkodását fejezte ki, és nem szavazta meg; Apáti István, Novák Előd, Varju László, Szabó Timea, Karácsony Gergely, Szabó Rebeka nem szavazták meg a kata bevezetését. Nem szavazták meg a kisvállalati adót [[Dr. Apáti István: Salátába raktátok akkor is! Salátába raktátok, ami vállalhatatlan!]] nem szavazták meg a katát. Az MSZP nem csak tartózkodott; az MSZP nemmel szavazott, tisztelt képviselőtársak [[Dr. Apáti István: A tüntetőknek magyarázd meg!]] Molnár Zsolt, Hiller István és a többiek, akik akkor itt voltak, és mára kiestek a parlamentből. [[Varju László: És ez feljogosít arra, hogy megváltoztasd? Az elnök csenget.]] Önök most egy olyan intézmény védelmében jönnek ide, amit, amikor kormányon voltak, eszük ágában sem volt bevezetni, majd amikor mi idehoztuk a parlament elé, akkor önök nem támogatták, és nem szavazták meg. [[Z. Kárpát Dániel: Akkor magyarázd meg a nyugdíjasoknak, hogy miért veszitek ki őket!]] Egy olyan törvény vitájában vagyunk, ami, ha önökön múlt volna, akkor bevezetésre se került volna 2012 után, 2013. január 1-jével. Önök egy olyan dolgot védenek, amit se nem vezettek be kormányon, aztán se nem támogattak itt az Országgyűlésben, tisztelt képviselőtársaim. (Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Földi László váltja fel.) Tudok idézni az akkori parlamenti vitából. Azt mondta az MSZP vezérszónoka jól figyeljen, Vajda képviselő úr, az MSZP vezérszónoka mondta, gondoltam, a politikai közösségével csak közösséget vállal [[Vajda Zoltán: Veled is!]] azt mondta: várhatóan a tételes adók és az egyéni vállalkozók adója, a kisvállalati adó első hallásra jónak is tűnt, de ha jobban megnézzük, sok-sok problémával találjuk szembe magunkat. Önök a vitában végig szidták a kisvállalati adót és a kata bevezetését, tisztelt képviselőtársaim. Az MSZPs vezérszónok, a jobbikos vezérszónok, a DK-s, akkor még független felszólaló, az LMP-s vezérszónok végig szidta. [[Z. Kárpát Dániel: Félreértetted! Nem a kisvállalkozói adózást, hanem a ti viselkedéseteket szidtuk!]] Hol volt akkor például a VOSZ, tisztelt képviselő úr [[Dr. Apáti István: Erről a javaslatról mondj valamit! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hogy fölszólítsa a baloldalt, hogy szavazzák meg?! [[Dr. Apáti István: Ne arról, hogy húsz éve mi volt vagy a tatárjáráskor! Az elnök csenget.]]
Ne kiabáljon bele, képviselő úr! [[Megkocogtatja a csengőt.]] Felszólítom, hogy hagyja abba, mert a következő lépés, hogy kimegy a teremből.
Tíz évvel ezelőttről beszélünk, tisztelt képviselő úr, nem a tatárjárásról. Én értem, hogy önök ma úgy keltek föl és úgy jönnek ide, hogy önök lesznek a kisvállalkozóknak a megmentői, majd azzal szembesülnek, hogy önök még csak a törvényt sem támogatták. Értem, hogy ez fáj önnek és az önök képének, hiszen reggel, amikor belenéztek a tükörbe, akkor önök úgy gondolták, hogy ma a kisvállalkozók megmentői lesznek [[Z. Kárpát Dániel: Ti meg multibérencek vagytok!]] , holott önök nem támogatták ezeket, és kormányon sem próbálták ezeket az intézkedéseket bevezetni. [[11.20]] Milyen javaslatokat tettek önök a kisvállalkozók érdekében, amikor kormányon voltak? Emlékezzünk csak: 36 százalék volt az szja felső határa. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: És nulla az alsó!]] Varju képviselő úr felsorolásából valahogy kimaradt az a 36 százalékos személyi jövedelemadó vagy a 19 százalékos társasági adó, és így tovább, sorolhatnám csak azokat az intézkedéseket, amelyekkel önök sújtották a kisvállalkozókat, a kisvállalkozásokat és a magyar embereket. Idézzünk az önök házilapjából, a Népszavából két évvel ezelőttről! Azt írja a Népszava két évvel ezelőtt: a kisadózó vállalkozások tételes adója az elmúlt években túl népszerű lett, a cégek nagymértékben szervezték ki munkavállalóikat katázó vállalkozásokba, így jelentős adót spóroltak, ezzel pedig a munkavállalók jelentős nyugdíjvárománytól estek el. Nem mi mondjuk, az önök házilapja mondja ezt, tisztelt képviselő úr. Az önök újságja két évvel ezelőtt azt mondja [[Vajda Zoltán közbeszól.]] , hogy nem jó a munkavállalóknak ez a visszaélésszerű foglalkoztatás, a bújtatott foglalkoztatás, hogy kiszervezik katás vállalkozásokba az egyébként rendes munkavállalást. Az önök újságja írja, tisztelt képviselőtársaim. Önök a parlamenti vitában elmondták, hogy mennyire nem helyes és mennyire félresiklott lépés a kisvállalati adó, a kiva és a tételes adó, a kata bevezetése. Az a kérésem, tisztelt képviselőtársaim, hogy kicsit hátrébb az agarakkal. Lehet értelmes vitát folytatni a magyar gazdaságpolitikáról, szerintem nagyon fontos, hogy segítsük a kisvállalkozásokat, szerintem nagyon fontos, hogy segítsük a középvállalkozásokat, szerintem nagyon fontos, hogy bármekkora méretű is legyen, segítsük a magyar tulajdonú vállalkozásokat [[Csárdi Antal: 48 óra alatt?! 48 óra alatt?!]] csak először nézzenek magukba, amikor önök ezt a törvényt leszavazták, és ha önökön múlott volna, bevezetésre sem került volna. Amikor önök kormányon voltak, akkor önökkel a kisvállalkozók csak vesztettek, tisztelt képviselőtársaim. [[Vajda Zoltán közbeszól.]] 2006-ban, a pénzbőség éveiben Gyurcsány Ferenc egy hónapon belül rendelt el adóemeléseket, 10 százalékos adóemelést, 4 százalékos adóemelést és így tovább, 30 százalékos gázáremelést. Az nem sújtotta a kisvállalkozókat, tisztelt képviselőtársaim? Annak a körnek, amely ezen törvény elfogadása után benne marad a katában, annak ez a törvény adócsökkentés, mert 18 millió forint bevétel után kell ugyanannyi adót fizetni a 12 millió forint bevétel helyett. [[Varju László: Minden műkörmös, tudod, de csak azok, akik a Mészáros családhoz járnak!]] 12 millió forint bevétel helyett 18 millió forint lesz az értékhatár, az adókulcs marad ugyanannyi, tisztelt képviselőtársak. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Lehet értelmes vitát folytatni, hogy hogyan érdemes segíteni a kisvállalkozókat. Arról is lehet értelmes vitát folytatni, hogy hogyan védjük meg például a munkavállalókat attól, hogy például a munkáltatóik elvegyék tőlük azokat a nyugdíjjárulékokat, azokat a nyugdíjjárulékokat, amik nekik járnak, tisztelt képviselő úr [[Vajda Zoltán közbeszól.]] amik járnak. [[Z. Kárpát Dániel: Hozzunk vietnámi munkavállalókat!]] Ha önök tényleg a munkavállalók érde-kében szólalnának föl, akkor most erről is beszélnének, meg arról is beszélnének, hogy bocsánatot kérnek a kisvállalkozóktól, hogy tíz éven keresztül, ha önökön múlt volna, nem lett volna ilyen, mert önök nem szavazták meg akkor. És azért is bocsánatot kérnek, hogy a 2002 és 2010 közötti időszakban az önök gazdasági ámokfutásában a kisvállalkozók jártak a legrosszabbul, és ők voltak a vesztesei a magyar családokon kívül az önök politikájának. [[Varju László: Most van 20 százalékos infláció, képviselő úr!]] Csak akkor a VOSZ persze nem emelte fel a szavát; meg 2012-ben sem, hogy a DK meg az MSZP miért nem szavazta meg a katát és a kivát. Erről beszéljenek, tisztelt képviselőtársaim, mert lehet itt nagy szavakat mondani, meg lehet itt feldúlt parlamenti beszédeket tartani, de Varju László erről is beszéljen akkor odakint [[Varju László: Nagyon szívesen!]] hogy bocsánatot kér az emberektől, hogy 2012-ben nem támogatta ezt az intézkedést. [[Varju László: Bocsánatot kérek a nevetekben, hogy elkövetitek azt, amit most csináltok! Az elnök csenget.]]
Varju képviselő úr, kérem szépen, fogja vissza magát!
A képviselő urat hallgattuk 14 percen keresztül, nem volt… Meghallgattuk őt is, bár nem ez volt a kedvenc elfoglaltságunk, de mégis meghallgattuk, mert fontos, hogy… [[Vajda Zoltán közbeszól.]] fontos, amit elmond, így van, mint ahogy önnek is, tisztelt képviselő úr. [[Vajda Zoltán közbeszól.]] Azt szeretném kérni önöktől, hogy ebben a szellemben folytassák le ezt a vitát. Itt ülnek azok a képviselők közöttünk, és itt ülnek azok a pártok közöttünk, amelyek erre tíz évvel ezelőtt azt mondták, hogy nem, ne legyen ilyen, tíz évvel ezelőtt azt mondták, hogy ne részesüljenek a kisvállalkozók ilyen kedvezményekben. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] És itt ülnek azok a képviselők és politikai pártok közöttünk, a parlamenti patkónak azon az oldalán, akik nem akarják megvédeni a munkavállalókat attól, hogy kevesebb nyugdíjjárulékot fizessenek be utánuk, mint amennyi járna egyébként a bérük után, és itt ülnek közöttünk önök, azok a képviselők és azok a politikai pártok, akik soha semmilyen módon nem adtak kedvezményeket a kisvállalkozásoknak, sőt csak megszorításokkal sújtották őket. Kérem, hogy önök is ebben a szellemben folytassák le inkább a vitát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Vajda Zoltán tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egészen elképesztő Nacsa képviselőtársam érvelése, hogy ha a 2010 előtti, általam amúgy nem rajongott gazdaságpolitikai korszak megtehetett valamit, ami nem jó, akkor most önök is megtehetik a sárga lapáttal a homokozóban. [[Varju László: Így van!]] Ön ezt mondta el. [[Vajda Zoltán: Így van!]] Egészen szánalmas, egészen elképesztő érvelés! De mielőtt rátérnénk a témára, muszáj arra a bolsevik tempóra reagálnom, amit fideszes vezérszónok asszony itt előadott, egészen meg vagyok döbbenve rajta, tehát amikor a katáról szóló vitában hozzák az érveiket, amikor ennyire indulatosak és ennyire magabiztosnak próbálnak tűnni, akkor én mindig tudom, hogy valami védhetetlent próbálnak védeni, de amikor itt ilyen érvekkel jön elő a képviselő asszony, hogy őszerinte az ellenzék eltörölné a családi adókedvezményt, és hogy 2010 előtt mi volt… Nézze, én 2010 óta vagyok a parlamentben. Lehet itt izzadságszagú érveket előhozni arról, hogy ön szerint én mit csinálnék, de legalább mímeljék, legalább játsszák el a demokráciát! Az a bolsevik házmestertempó, ahogy itt érvelnek, miszerint önök megmondják, hogy mi hogy gondolkodunk, ezt minősítik, és aki nem támogatja a pártot és önöket, az a rendszer és a kommunizmus ellensége önök észre sem veszik, de ugyanúgy viselkednek, mint akik ellen 30 évvel ezelőtt, úgy gondolom, egy virtuális csatába indulnak. Tehát kérem, hogy ettől tartózkodjanak. És amikor a képviselő asszony elmondja azt, hogy a közteherviselést önök a multikra kiterjesztették, hát, komolyan felmerül bennem, hogy ki melyik filmet nézi. Képviselő asszony, melyik volt az a kormány, amely adóparadicsomi adókulcsot hozott multi cégek számára Magyarországon, és csökkentette a multik által befizetett adótömeget? 15-ről 8-9 százalékra csökkentették a kulcsot, és a vissza nem térítendő támogatásokból háromszor érti, háromszor?! annyit adnak a multiknak, mint az a 2010 előtti korszak, amely ellen én sajtótájékoztatót és tüntetésen beszédet tartottam annak idején, hogy túl sok dotációt ad multi cégeknek és túl keveset a magyar mikro- és kis- és közepes méretű vállalkozásoknak, és önök ezt megtriplázták. Hát, olyan cégeknek adnak több száz milliárdos vissza nem térítendőt, amelyek erre nem szorulnak rá, sokszor ezt még el is mondják, de önök mindent megtesznek a multi cégek kényeztetése érdekében és ez a Fidesz valódi arca. Az önök igazi stratégiai partnerei a nyugat-európai multi hálózatok, ezeknek az érdekében még akár a globális minimumadótól is elállnak, pedig nagyon jól tudják, hogy ha a 137 érintett ország egyszerre bevezetné ezt, akkor több adót fizetnének a multik, és Magyarországról nem vonulnának ki emiatt, de az a nagyon kevés, szánalmasan alacsony társaságiadó-befizetés egy kicsit több lenne, és talán a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat is lehetne ebből az összegből támogatni. Önök erre nemet mondanak. Önök a multikat védik, simogatják minden eszközzel, és ugyanazon a tegnapi TAB-ülésen meg most a parlament előtt behozzák az orbáni megszorító csomag egy brutális részét, amely, ugye, a magyar kisvállalkozókkal megy szembe, és hát, legyünk őszinték, az egyik kollégám azt mondta rá, hogy baltával akarnak szúnyogot üldözni, és valóban így van. Önök létrehozták a kata rendszerét. Ha van ebben visszaélés, azt számoljuk fel, ebben teljes mértékben egyetértünk, hogy a rejtett foglalkoztatás nem jó dolog. De, könyörgöm, hol élnek önök? Nem a XXI. században? Nem az általam amúgy annyira nem rajongott globális kornak a közepén? Mindenféle tranzakcióra, minden számlára rálát a NAV. Amiről önök beszélnek, az egy szoftverkérdés. Oldják meg! Ez a harci feladat. Egy olyan NAV-os szoftvert kell létrehozni, amely az összes visszaélési formát a digitális kor közepén, az elektronikusan rögzített tranzakciók korában kiszűri. Ha egy cégnél azt találják, hogy gyanúsan sok a katás foglalkoztatott, idejönnek a parlamentbe kicsinálni a katát? Miért nem azt mondják, hogy ha gyanúsan sok a katás foglalkoztatott, egy algoritmus alapján célzott ellenőrzést csinálunk? Tudják, mi lenne a célzott ellenőrzés vége? Az összes rejtett foglalkoztatás kiderülne. Ennyit kellene tenniük, nem pedig ezt a bohóckodást, amit idehoznak. Az orbáni megszorító csomag részeként önök spórolni akarnak a magyar vállalkozásokon, adóemelést foganatosítanak azon magyar emberek ellen, akik nem akárkik, nem az önök szövetségesei, mert azok a multi cégek, de a multi cégek csak a munkahelyek egyharmadát biztosítják Magyarországon. Akikről most beszélünk, akiket önök vegzálnak, akiknek a függetlenségére vadásznak, ők biztosítják, tudják, a munkahelyek kétharmadát Magyarországon, és nem kapnak olyan mértékű támogatást, mint az önök stratégiai partnerei, a multi cégek, önöktől vegzatúrát kapnak, és helyesen hangzott el, hogy adott esetben egymillióval magasabb adóterhet. Na, ezt magyarázzák meg valahogy! Miért nem ezt csinálják? Miért nem egy szoftveres kérdést csinálnak a digitális kor közepén egy szoftverrel megoldható kérdésből? Miért akarnak politikai háborút, miközben még egyszer mondom a multi cégeknek folyamatosan kedveskednek. [[11.30]] Tehát, ha össze akarjuk foglalni, hogy mi az, amit mi ebben a helyzetben követelnénk önöktől, a Jobbik négy pontot követelne. Első körben szüntessék meg szakmacsoportok vegzálását, és az önkormányzatokat és az állami szféra ideértett részeit is vegyék ki ebből a vegzatúrakörből. A konkrét példák között hangzott el, hogy ha valaki cserépkályhát épít egy önkormányzati intézmény megrendelésére, az önök új szabályai alapján ezt már nem teheti meg. Ez agyrém, ez marhaság! Képviselő asszony, ez a feketegazdaság felé viszi a folyamatokat! Hát, pontosan az ön érvelése támasztja alá, hogy miért nem szabadna ezt csinálnia a kormánynak, amit csinál! Egészen el vagyok képedve ezen! Második pontként, mint említettem, ez egy szoftveres kérdés: hogyha egy cégnél túl sok a katás, célzott ellenőrzésekkel számolják fel a visszaéléseket. Egyetértünk, csak ehhez ez nagyon rossz módszer. Tehát atomháborút akarnak indítani egy szúnyograj ellen, egészen elképesztő! Harmadsorban magyarázza meg nekem bármelyik fideszes vagy KDNP-s vezérszónok, hogy mellékfoglalkozás vagy nyugdíj mellett, ha eddig lehetett katásként bevételre szert tenni, ősztől miért nem lehet? Miért akarják még a nyugdíjasok adóterheit is egy ilyen, nem is annyira hipotetikus esetben megemelni? Tehát a harmadik követelésünk egyértelműen az, hogy mellékfoglalkozásként nyugdíj mellett is, vagy adott esetben egy szociálisan nehéz helyzetben egy rokkantsági állapot mellett is lehessen kata által bevételre szert tenni. Ezeket a nagyon nehéz helyzetben lévő honfitársainkat ne szorítsák meg még jobban! Látjuk, hogy van fideszes megszorító csomag, látjuk, hogy nem nagyon tudják kezelni a válságot, de legalább ne a legnehezebb helyzetben lévőkkel csinálják ezt. Ha már változtatni akarnak és remélem, hogy a végén visszavesznek ebből a tolvajtempóból, és tisztességes irányú változtatások is lehetnek , akkor azt január 1-jével tegyék meg. Mindenféle szakmai alapot nélkülöz [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg!]] az a szeptember 1-jei, de még az államtitkár által említett októberi dátum is, amely felforgatja nemcsak a katások nyarát, hogy augusztus közepén kellene könyvelőt keresni, nemcsak a könyvelők világát, hogy egy-két hónap alatt kellene ilyen súlyú problémát megoldani, de ez már a nemzetgazdaság számára is káros, ami történik. Még egyszer mondom, itt a feketegazdaság felől a tisztességes gazdasági folyamatok felé kellene vinni az egészet, tehát vonják vissza ezt a csomagot, és a négy pontunknak megfelelően tisztességes úton próbálják meg ezt letárgyalni. Azt látjuk, hogy a lényeg az önök szemében mégiscsak az, hogy a társadalmi felelősségét vállaló középosztályt, a függetlenségéért nagyon nehéz helyzetben harcoló középosztályt egy kicsit lenyomják abba a függőségi rendszerbe, ami az önök élete, ami az önök világa. Tehát ez a bolsevizmussal kevert félfeudalizmus, ami a média színterén bolsevizmus, faluhelyen pedig sokszor feudalizmus. Ez az önök rendszere, ez az önök világa, és azt látjuk, hogy ebbe a függőségbe taszítással önök felrúgnak egy ki nem mondott társadalmi szerződést. [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg!]] Ez a ki nem mondott társadalmi megállapodás arról szólt, hogy nemcsak az önök idejében, legyünk ebben korrektek, de 32 év alatt nem sikerült kiépíteniük egy korrekt, egészséges alapon működő nemzetgazdaságot. Nem sikerült az ellátórendszereket kiépíteniük; a szociális és a nyugdíjrendszer is recseg-ropog, nem képes arra, hogy önállóan időskori vagy bármilyen más jellegű biztonságot szavatoljon. A ki nem mondott szerződés másik fele az volt, hogy önök ezt nem garantálják, de legalább akkor minél kevesebbet vegyenek el abból, amit a magyar ember a pluszmunkájával, a mellékállásával a családjától elvett időben megkeres. És akkor legalább a halálig dolgozással a magyar emberek többsége boldoguljon, maradjon a felszínen, adott esetben még legyen középosztálybeli is a végén, hogyha nagyon-nagyon kapaszkodik? Ez a Magyarország-kép, egy nagyon-nagyon nehéz társadalmi-szociokulturális helyzet. És önök ezt most felrúgták. Megint az önök beteges, pszichotikus függőségi viszonyrendszerébe akarják taszítani azokat az embereket, akik a másik oldalon nem kapják meg sem az időskori biztonságot, sem a tisztességes egészségügyet, sem a szociális ellátást, hogyha nehéz helyzetbe kerülnek, kilakoltatják őket, munkahelyi vegzatúrának vannak kitéve, és a tényleg csehszlovák stílusú indoklásban idehozzák a munkavállalók érdekvédelmét hát, könyörgöm! Indonéziából és Vietnámból hoznak vendégmunkásokat ezrével, tízezrével a magyarok nyakára, akik letörik a magyar munkavállalók bérszínvonalát, és akik könnyebben rákényszerítik ezáltal a magyar munkavállalókra a nehezebb munkakörülményeket, és önök beszélnek védelemről? Parragh úrnak pedig az lenne a dolga, hogy a magyar munkavállalók érdekvédelmét legalább alapfokon ellássa. Én nagyon kíváncsi vagyok arra, hogy a következő kamaraitagdíj-fizetési időszakban az 5 ezer forintok alatt a „közlemény” rovatban mik lesznek. Erre külön pályázatot lehetne egyébként kiírni, de valami egészen elképesztő ez a működés! Összességében tehát azt szeretnénk üzenni önöknek, hogy ne izélgessék végre a lecsúszás által fenyegetett középosztály maradékát, hagyják ezeket az embereket a ki nem mondott társadalmi szerződés értelmében valahogy a jég hátán megélni, egyről a kettőre jutni, és ne kényszerítsék őket olyan helyzetbe, ami az önök félfeudális viszonyrendszeréhez tartozik. És itt tényleg arról van szó, képviselő asszony, hogy életszerűtlen, amit hoznak. Az önök mostani szabályozása szerint, ha valaki egy konditeremben személyi edző, akkor tudja folytatni az életét úgy, mint eddig, ő magánszemélyek felé számláz, ugye? Viszont, ha csoportos óraadó, és ugyanazoknak az embereknek egy csoportos edzést tart, akkor már a teremmel van leszerződve, és akkor már nem tudja folytatni katásként az életét. Tehát teljes mértékben életszerűtlen, a hatvanas-hetvenes évek szabályozását idézi az, amit önök ide letettek. Két nap alatt egyébként ilyen munkára van lehetőség, tehát ez olyan, mint amikor egy vizsgára próbálnak három hét helyett két nap alatt felkészülni. Azt látjuk, hogy teljes szakmacsoportok életével önök így játszadoznak… [[Tállai András felé:]] Röhögcsél az államtitkár. Igen, ez fejezi ki önöket. Itt teljes szakmákról van szó, és ez a beképzelt, szánalmas röhögcsélés… Igenis, idehozzák 2012-ben egy salátatörvényben [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg!]] tudatosan úgy rakják össze a törvényeket, hogy legyen mellette olyan, ami miatt az ellenzék ezt nem szavazhatja meg [[Az elnök csenget.]] aztán röhögcsélve, beképzelt pojáca módon számonkérik ugyanezt a parlamentben, mintha itt bárki is a kisvállalkozók ellen lett volna a parlamentben, akármikor is. [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg!]] Egészen elképesztő, hogy a multik kényeztetése közben egyáltalán nem ilyen bátrak, akkor félre tudják söpörni a nemzeti érdeket, akkor, amikor a multi cégektől nem szedik be a tisztességes mértékű adót. Képviselő asszony akkor nem áll fel sajtótájékoztatót tartani. Miért támogatjuk mi az Audit, amikor nem szorul rá, és miért nem támogatjuk a magyar kisvállalkozót munkahelyteremtési támogatással? Ott nincs nemzeti érdek, amikor német autógyárakat kell kiszolgálni! Ilyenkor pedig nemzeti érdekre próbálnak hivatkozni, amikor egy megszorító csomagot hoznak ide magyar vállalkozások kapcsán és a magyar vállalkozók életét illetően. Éppen ezért utasítom el azt, hogy a multik védel-me érdekében mindent megtesznek, a magyar vállalkozókat pedig tovább terhelik. Én ezt értem, hogy megpróbálják a függőségi viszonyrendszerükbe behúzni a magyar kisvállalkozót, az előrehaladni próbáló, nagyon nehéz körülmények között előrehaladni próbáló honfitársainkat, csak ez nem fog működni, kedves képviselőtársaim. Ha ezek az emberek lecsúsznak a középosztályból, szociális transzferekre szorulnak majd ahelyett, hogy tudnák vinni a hátukon a nemzetgazdaságot, akkor önök alól is kicsúszik az a bizonyos talapzat. Nagyon-nagyon veszélyes terepre tévedtek. Én bízom a belátásukban és abban, hogy innen van visszaút. Tehát tényleg, vonják vissza ezt a csomagot, itt nemcsak az ellenzékiek, szerintem a kormánypártiak is látják ezeket az életszerűségi problémákat, amit itt egy konditermi példa alapján meg lehet világítani, és erre önök nem fognak tudni válaszolni. Arra sem, hogy ez miért logikus önök szerint, és arra sem, hogy ez hogyan lesz életszerű. Ezt nem lehet életszerűvé tenni! Egyetemi óraadók, cserépkályha-építők, személyi edzők, virágboltosok életét lehetetlenítik el. Ezek az emberek pluszmunkát, pluszerőfeszítést vállalnak, adót fizetnek, embereket foglalkoztatnak, önök még a statisztikából is kihagyják őket sokszor, mert a bérstatisztikák kapcsán, amire előszeretettel hivatkoznak, az öt fő alattiakat nem számolják bele ebbe a körbe, és ezek az emberek nagyon komoly erőfeszítéseket vállalnak, hogy legyen egzisztenciájuk ne vegyék el ezt tőlük! Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most megadom a szót Orosz Anna képviselő asszonynak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim már aki itt van , tisztelt Fideszes Kormánytagok! Önök a választás előtt azzal plakátolták ki az országot, hogy „Magyarország előre megy, nem hátra”. Ha esetleg valakiben kérdőjel lett volna, hogy mégis hova megy Magyarország előre, akkor a választás óta eltelt pár hónap alatt világossá vált, hogy a rekordinflációban megyünk előre, az energiaválságban megyünk előre, az elszállt euróárfolyamban megyünk előre. Legalább valami igazat is mondtak ebben a kampányban! Miközben ekkora a baj, miközben mindenki a bőrén érzi minden egyes nap a két számjegyű inflációt, önök egyetlen nap leforgása alatt 400 ezer ember kisvállalkozását teszik tönkre. Kivételes eljárásban és gyorsasággal nem volt konzultáció erről tegnap nyújtották be ezt a törvényjavaslatot, és ma lesz róla szavazás. A válság kellős közepén, a nyári szabadságok alatt gyakorlatilag felszámolják a katás vállalkozásokat, és ezzel komoly bajba sodornak 300-400 ezer embert. A mostani katásoknak, amennyiben önök meg fogják szavazni ezt a módosító javaslatot, legjobb esetben az a választás áll elébük, hogy áttérjenek egy szja-alapú egyéni vállalkozói formára vagy egy kft.-be. [[Nacsa Lőrinc: Kiva…]] Ezzel rengeteg többletteher jár mind pénzügyileg, mind anyagilag, mind adminisztratíve; több százezer forint többletkiadással járhat ez a jelenleg katás vállalkozók számára minden egyes hónapban. [[11.40]] Rosszabb esetben viszont csődöt vagy adóelkerülést is eredményezhet ez a katások számára, és az önök döntésének az eredménye lehet az, hogy sokan a feketegazdaságba kényszerülnek. Legyen szabad emlékeztetnem önöket arra, hogy az önök kormánya hozott döntést arról, hogy bevezetik a katát 2013-ban. Ha elégedetlenek voltak ezzel az adónemmel, akkor közel tíz évük volt arra, hogy igazságosabbá tegyék azt vagy javítsanak rajta. Az elmúlt tíz évben a gazdasági konjunktúra idején lehetőségük lett volna arra, hogy korrigálják ezt az adónemet, de nem, önök most ébrednek úgy, egyik napról a másikra, hogy itt az ideje az egészet eltörölni, úgy, ahogy van, és gyakorlatilag minden katást a kiszolgáltatottságba és a szakadék szélére taszítani. És akkor arról még nem is tettem említést, hogy miközben a kisvállalkozókat egyik napról a másikra tönkreteszik, önök tűzbe mennek azért, nehogy bevezessék a globális minimumadót, és egy picivel egy picivel! több adót kelljen fizetniük azoknak a vállalkozásoknak, akiknek a nyeresége 300 milliárd forint fölött van éves szinten. Gazdasági és diplomáciai hadjáratot indítanak az Európai Unióval és az Egyesült Államokkal szemben, hogy megvédjék ezeket az extrán nyereséges vállalatokat, miközben a kisvállalkozókat a kiszolgáltatottság szélére taszítják. Így védik önök a magyar vállalkozók érdekeit?! Önök nem hajlandók őszintén beszélni arról, hogy milyen válság előtt állunk, és hogy elszabadult a költségvetési hiány. Az önök választás előtti osztogatása, amit egyébként azóta felzabált az infláció, az Unió elleni esztelen hadjáratuk, a 400 forint fölött járó euró súlyos gazdasági válsággal fenyegeti hazánkat. Értjük, hogy azt hiszik, hogy nyár van, és majd gyorsan elfelejtik ezt az emberek, de amit most tesznek a katásokkal, arra mindenki emlékezni fog, mert ilyen felelőtlenül egy kormány sem bánhat adófizetők százezreivel. Végezetül szeretnék néhány idézetet megosztani önökkel, amelyek tegnap lepték el a közösségi médiát a bejelentésük hatására. Idézet következik: „Nyugdíjas vagyok, és mellette a könyvkiadásban dolgozom korrektorként körülbelül 10 éve, változatlan árakkal. A legdühítőbb, hogy másfél hónap alatt ki kell találni, hogy mi legyen, végig kell csinálni az ügyvédesditől kezdve egy csomó dolgot, ki kell fizetni jó sok költséget, és lehet, hogy másfél hónap múlva már nem lesz semmiféle pluszjövedelmem, pedig a nyugdíjamból nemigen tudnék megélni.” „Vidéken élő nőként, kevés helyi munkalehetőség lévén, online cégeknek dolgoztam be internetes szakértéssel, fordítással abszolút kishal szinten, a fennmaradásért küzdve. Most engem is tönkretesznek.” „Víziközmű-tervezéssel egészítem ki a közalkalmazotti, a béka feneke alatt lévő fizetésemet, természetesen csak céges megrendelőim vannak. Nem tudom, ezek után hogyan jövők majd ki a hó végén.” Napestig sorolhatnám még ezeket a történeteket. Ezeknek az embereknek a nevében és több százezer magyar ember nevében arra kérem önöket, hagyják békén a kisvállalkozókat. A Momentum-frakcióval követeljük, hogy a kisvállalkozók továbbra is számlázhassanak cégeknek, és hogy adóév közben ne változtassanak a játékszabályokon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, Orosz Anna képviselő asszony. A következő vezérszónok Vajda Zoltán képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportja részéről. Öné a szó, képviselő úr.
Hát, nagyon szépen köszönöm a szót. Először, mielőtt elmondanám, hogy miről szeretnék majd beszélni, meg a beszédemet elkezdem, mivel azt hiszem, a kamera csak engem mutat, először azoknak, akik esetleg nézik ezt, csak tájékoztatnám őket, hogy 2-4-6-8-9-10 darab fideszes bocsánat, és KDNP-s , összesen tíz darab fideszes és KDNP-s képviselő az, aki itt van a parlamentben, és a kormányt pedig egy darab Tállai államtitkár úr képviseli. Tehát sem a kormány nem szeretne itt lenni, úgy látom, és összesen a KDNP és a fideszes képviselők közül tízen vannak itt. Én úgy látom, hogy a fideszes és a KDNP-s képviselők azok, akik meghallották azoknak az ellenzéki szavazóknak a hangjait, amivel egyébként nem értek egyet, hogy bojkottálni kell a parlamentet. Valamiért a fideszes és KDNP-s képviselők közül is tízen vannak itt. [[Nacsa Lőrinc: MSZP-s hány van itt?]] Ezek közül, ha most jól látom, négyen a telefonjukat nyomkodják, vagy pedig a számítógépen biztos, hogy szakmai munkát végeznek. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Nacsa Lőrinc: Fülhallgatóval ültél itt eddig!]] Egyébként Tállai úr is ez alatt a beszélgetés alatt, míg a kollégáim hozzászóltak, én két dolgot láttam, hogy ő csinált, a telefonját nyomkodta, vagy pedig a kollégáival beszélgetett a padsorok között. Tállai úr, adok önnek tollat, ha nincs esetleg, jegyzeteljen, hogy legyen mire majd válaszolnia, mert néhány konkrét példát fogok önöknek mondani. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Nacsa Lőrinc: Fülhallgatóval ültél itt! Az elnök csenget.]]
Képviselő úr! [[Zaj. Nacsa Lőrinc: Mostanáig fülhallgatóval ültél itt! Az elnök csenget.]] Térjen a tárgyra, képviselő úr!
A tárgyról beszélek, elnök úr.
Arról beszéljen, képviselő úr!
A vicc úgy hangzik, tudják, hogy a bácsikát fölviszi a műrepülőbajnok és most nem mondom végig a gyakorlatokat , és akkor azt mondja a bácsi, hogy erre számítottam, erre számítottam, na, erre nem számítottam, és hadd ne mondjam el konkrétan, hogy mik a példák, amik vannak. Én is egy kicsit így érzem magamat, mert azt én már, mióta itt vagyok a parlamentben, meg mióta, 2010 óta állampolgárként követtem az önök tevékenységét, azt látom, hogy önök biztosan nem az embereket, biztosan nem a családokat és biztosan nem a szeretett hazámat képviselik, úgyhogy erre számítottam. Arra is számítottam, hogy önök ezt tudatosan teszik. Tehát tudatosan nem az embereket, tudatosan nem a családokat és tudatosan nem a szeretett hazámat képviselik, erre is számítottam. Na de arra már nem számítottam, hogy önök ezt kérkedve, pofátlanul, tudatosan, pökhendi módon teszik, és ilyen módon támadják az embereket, a nemzetünket s a családunkat. Úgyhogy én ezt látom ennél a törvénytervezetnél. Mert arról én most nem szeretnék beszélni, kollégáim már elmondták, hogy micsoda pofátlan dolog az, hogy másfél nap alatt akarják átverni ezt azon a parlamenten, amellyel kapcsolatosan nemrég önök ígérik meg az Európai Uniónak, hogy majd itt széles körű társadalmi egyeztetésekkel fognak keresztülvinni törvényeket, és időt hagynak. Arról sem beszélek, hogy a módosítók benyújtására önök három órát adtak; az önök nyelvén mondom, négy félidőt egy focinál. Tényleg, bőven elég volt, adhattak volna csak egy félidőt is. Milyen dolog az a harmadik, amiről én nem beszélek , hogy Gulyás Gergely miniszternek a múlt hét végén még fogalma sem volt arról egy sajtótájékoztatón, hogy lesze ebből törvény; erről sem akarok beszélni. Arról sem akarok beszélni, hogy Parragh László, aki a mi pénzünkből, az emberek, a vállalkozók pénzéből, az 5 ezer forintokból elvileg a vállalkozókat kéne hogy képviselje, totális szereptévesztésben van. Tényleg, ma is arról beszél egy sajtónyilatkozatban, hogy neki nem feladata idézem a politikai akaratot minősíteni; tehát nem beszélek az ő totális szereptévesztéséről. Arról sem beszélek, hogy ő most összesen annyit tudott mondani, ha jól tudom, hogy egy kissé erőteljesre sikeredett ez, mondja az, aki elvileg a vállalkozókat képviseli, és persze az egész alapgondolat is tőle származik. Én jóhiszemű vagyok Parragh úrral kapcsolatosan, én azt gondolom, hogy ő itt csak egy beszélő száj, egy avatar, akinek kiadták, hogy ő ezt mondja, de én erről sem szeretnék beszélni. Tudja, én az emberekről szeretnék beszélni, és elnézést, ha egy picit indulatos vagyok, sőt egy kicsit izzadt is vagyok, ugyanis én kinn voltam a téren, és az emberekkel beszélgettem. Mindjárt mondok önöknek konkrét példákat, de először engedjenek meg egy példát, hátha ezt értik. Ha mondjuk, ömlik a víz a lépcsőházban egy társasháznál, és felhívják a vízvezeték-szerelőt, akkor neki először vissza kell kérdezni, hogy elnézést, ez egy társasház, vagy magánépület. És ha azt mondják neki, hogy társasház, akkor megkérdezi majd, hogy honnan omlik a víz. Mit tudom én mondja, aki telefonál , folyik le a lépcsőn. Meg kell kérdezniük, hogy közös helyiségből folyik, vagy magánlakásból folyik. Nem mindegy? kérdezi, miközben ömlik a víz. Nem, mert ha közös helyiségből folyik, és a ház nevére kellene kiállítanom a számlát, akkor nem megyek ki mondja majd a vízvezetékszerelő , ha pedig magánlakásból, és a számlát is magánember fogja kifizetni, akkor kijövök. És ezt honnan tudhatnánk? Nézzenek utána, és holnap majd hívjanak! Önök ezzel a törvénytervezettel ilyen helyzeteket hoznak létre. Hol életszerű az hogy újabb példát mondjak , hogy mondjuk, egy villany- vagy vízvezeték-szerelő vagy akár egy könyvelő is csak magánszemélyeknek számlázzon? Hol életszerű az, hogy mondjuk, egy kézműves, aki karkötőket, nyakláncokat, fülbevalókat csinál otthon, és mondjuk, egy webshopja van, magánembereknek árul? Ha egyvalaki kér tőle céges számlát a webshopon, akkor vissza kell adnia a katát, és őt kilökték? Hol életszerű ez?! Hol életszerű az, mondjuk, hogy a masszőrök, akik egészségmegőrzésre, mondjuk, cégekhez is kijárnak, ők akkor lehúzhatják a rolót? Sosem lesz ekkora magánpraxisa. Tállai úr, nem akar jegyzetelni? Ezek konkrét példák! Emberek, akiknek a termékei, mondjuk, viszonteladóknál vannak, azokkal mi lesz, tud majd tanácsot adni ön nekik a kormány képviseletében? A klíma- vagy a PC-szerelők hogyan fognak működni, vagy általában a teljes szerelőszakma? Vagy egy cukrász, aki időnként rendezvényekre is visz ki tortát, vele akkor mi fog történni? és folytathatnám a virágárusokkal, takarítókkal. Egy tevékenységet nem mondok, a taxisokat. Önök a taxisoktól félnek, úgyhogy őket tételesen kivették. Ez gyávaság persze, de a fideszesek csak hangemberek, valamiért tőlük félnek. De ha ez nem jó és Tállai úrnak, most már látom, a toll már a kezében van , akkor mondok önnek neveket, hogy konkrétan tudjon válaszolni nekik. [[11.50]] Most voltam kint a tüntetésen, ahol maguk ellen tüntetnek az emberek! Maguk, akik elvileg a magyar embereket meg a magyar családokat képviselik, tudatosan teszik most őket tönkre. Maguk ellen tüntetnek! [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztátok meg! Varju László: A Margit hidat már elfoglalták! Az elnök csenget.]] És jelzem, hogy a Margit hidat már lezárták. Maguk ellen tüntetnek az emberek! Nacsa képviselő úr karba tett kézzel annyit kiabált be, hogy én viszont megszavaztam ezt. Nacsa kolléga, nem voltam én itt, ’12-ben, nem szavaztam itt meg semmit. Ne gyurcsányozz nekem, és ne mondd ezeket, mert nagyon gyenge, jó?! [[Nacsa Lőrinc: Magázódunk a teremben!]] Ön ne mondjon ilyeneket! Ne haragudjon, hogy tegezve mondtam, én szégyellem magam, én a barátaimat tegezem. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Tállai úr, mondok önnek konkrét neveket. Az találó, hogy csak keresztneveket merek önnek mondani, mert nem vállalták a vezetéknevüket. Ilyen országban élek. Zsigmond az egyik példa, aki kér öntől tanácsot, hogy most, a nyár közepén az egzisztenciális válságát ő hogyan oldja meg. Ő egy kézműves, magánembereknek szokott kézműves tárgyakat adni, de időnként kiállításokra is dolgozik. Tállai úr, Zsigmondnak adjon majd tanácsot, hogy ő hogyan oldja meg ezt az egzisztenciális problémáját a nyár közepén. Kérem, hogy Klárának is adjon tanácsot, aki azt mesélte el nekem, hogy ő gyerekszínházat vezet, illetve gyerekszínháznál dolgozik, nem tudom, hogy vezete, nem akarok hibázni. Gyerekszínházakat alapvetően nem magánemberek rendelnek meg. Tállai úr, adjon, legyen szíves, Klárának is tanácsot, hogy ő mit tegyen. Kérem, hogy adjanak Dénesnek is tanácsot, aki reklámfilmes. Alapvetően nagyon-nagyon ritka, hogy magánszemélyeknek csinálja, alapvetően projektszerűen sok-sok cégnek csinál reklámfilmet. Lényegében nincsen magánmegrendelője, mondta Dénes. Kérem a kollégákat, adjanak Dénesnek tanácsot, hogy most, a nyár közepén ő mit tegyen. Beszéltem Évával is. Én azt hiszem, hogy Évát nem Évának hívják, mert ő nagyon aggódott, és nem nagyon akarta megmondani a keresztnevét, mondta, hogy legyek akkor Éva; mert, tudja, nem meri még a keresztnevét sem megmondani magának. [[Nacsa Lőrinc: Önnek én sem mondanám meg!]] Ő egy radiológus orvosnő, aki azt mondta, hogy nagyjából az idejének a 60 százalékát állami kórházban tölti radiológusként, és nagyjából 40 százalékát a munkájának magánmegrendelőknek magánfoglalkoztatottként csinálja. Mit tegyen ő? Azt mondta, hogy el fog menni külföldre. Tehát lehet, hogy neki már nem kell élettanácsot adni, mert maguk miatt elhagyja szeretett hazámat. Márkkal is beszélgettem. Márk egy biciklis futár, éppen biciklisfutár-egyenruhában volt, és a doboz ott volt a hátán. Márk mit tegyen most maguk miatt itt augusztusban? Egy úr, aki nem akarta még a keresztnevét sem megmondani, ő bt. formájában háziorvos, és a következő példát mondta el. Nem tudtam leellenőrizni, hogy ez tényszerűen így pontosan helyese, de nekem hihetőnek tűnik az, hogy amikor egészségpénztárnak kell hogy kiállítson egy számlát, amely jelzem az az egészségpénztár, amely a magánmegtakarításunkat csak kezeli, ő akkor már nem fogja tudni kiállítani, mert az már cég. Pedig végtelen egyszerű: a magánembernek a magánmegtakarítását kezeli a pénztár, csak átmegy rajta. A keresztnevét sem megmondó úrnak milyen tanácsot tudnak önök adni? Csaba IT-fejlesztő, nagyon sok cégnek dolgozik, életében nem volt munkaviszonyban, mert sok cégnek számlát állít ki. Ő azt mondta, hogy nem kér már maguktól tanácsot, mert ő full feketén fogja akkor mostantól ezt nyomni. Ezt akarták? Vera és István, ők egy párnak tűntek, ketten vannak kint a téren, igazságügyi szakértők. Az államnak dolgoznak, kirendelik őket igazságügyi szakértőnek. A megrendelőjük az állam, kata formájában végzik a tevékenységet. Államtitkár úr, jobb kézbe a tollat, adjon majd tanácsot Verának és Istvánnak igazságügyi szakértők, az államnak dolgoznak , mit tegyenek augusztusban, a nyár közepén. Ön majd adjon válaszában tanácsot Verának és Istvánnak! András kérte, hogy amikor a keresztnevét mondom, akkor mondjam be, hogy full fideszes András. Odajött hozzám, hogy Vajda úr, én full fideszes vagyok, András vagyok, építőmérnök vagyok, lakásszövetkezetek a megrendelőim, társasházakban, sőt mondta, hogy mondjam, hogy panelházakban, lakótelepeken dolgozik. Nagyon egyszerű lesz: amit eddig 3 millióért vállalt, azt most 6 millióért fogja összességében. Nem tudja, hogy mit csináljon. Azt mondta, hogy még nem bánta meg, hogy magukra szavazott, de már kezd elege lenni magukból. Mondta a full fideszes András, kérte, hogy így mondjam őt. Mira és Babett elég ritka keresztnevük van, kicsit aggódtak is emiatt, de azt mondják, hogy vállalják. Mira marketinges, Babett pedig fényképész. Ők is kérnek tanácsot maguktól jó? Végül Lászlót szeretném még mondani, ő kiadványszerkesztéssel dolgozik, sok-sok cég a megrendelője. Kiadványszerkesztést nem magánemberek szoktak rendelni, sok-sok cég rendel, és ő most nem tudja, hogy mit tegyen. Bocsánat, elfelejtettem, a végén írtam fel kicsit csúnya az írásom, mert a térdemen írtam itt kinn a téren, mert nem volt rá más mód , Petra, ő mondta, hogy mondjam meg, hogy ő 60 éves, rendezőasszisztensként dolgozik, és mellette autós futár. Ezt a kettőt csinálja, hogy eltartsa magát, mind a kettőt egyéni vállalkozás formájában. Várja a tanácsát a Fidesznek és a kormánynak, hogy most augusztusban mit tegyen. Végül még azt szeretném mondani, hogy én azt látom, az is önmagában vérlázító, ahogyan ezt idehozták, a formáját, ahogyan átverik, és ahogy tudatosan a magyar emberek ellen teszi ezt az a kormány, az a Fidesz, amely azt hazudja, hogy az emberek képviseletében teszi. Az meg egyenesen abszurdum, hogy ezt a nyár közepére kényszerítik rá az emberekre, és szeptember 1-jétől akarják hatályba léptetni. Valaki kérte, mondjam el önöknek, hogy mi van akkor, ha valaki majd elmegy szeptember 1-je után egy fodrászhoz, levágatja a haját vagy a pajeszát, és utána azt mondja, hogy mégiscsak kérek egy áfás számlát. Akkor mit fog mondani a fodrász maguk szerint? Én befejezem egyelőre, nem akarok hosszabban beszélni, mert önök nem érnek annyit egyébként, megyek ki az emberekhez, és velük beszélgetek, mert ők azok, akikkel érdemes beszélgetni. De én azt látom egyébként, hogy maguk csalók, és maguk magukból indulnak ki. A csalók szoktak magukból kiindulni, és ezért azt hiszik, hogy akkor mindenki csal. Pedig most éppen azt a réteget vágják el, akik nem csalnak. Borzalmas, amit maguk művelnek! [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen, hogy nem megvonja vagy elveszi, hanem megadja nekem a szót. Ez igazán megnyugtató és megtisztelő. Eredetileg nem így terveztem, de most mégis Nacsa képviselő úrhoz kell néhány szót szólnom. Sajnálom, hogy nincs itt, mert sokkal szívesebben beszélek vagy küzdök szemtől szemben. Egészen elképesztő volt az a verbális ámokfutás, amit ő itt megengedett magának. Javaslom neki nagy tisztelettel, hogy mielőtt gázt ad a nyelvének, előtte kapcsolja sebességbe az agyát, mert sokkal hatékonyabban tud fogalmazni, és kevesebb ostobaságot hord össze. A leghatározottabban tiltakozom az ellen, hogy akár személy szerint engem néven nevezett, ezt különösen rossz néven veszem összemos a baloldallal, vagy a politikai közösségemet összemossa a baloldallal. Ez minden szempontból képtelenség. Ezt egyébként ő is tudja. Másrészt pedig összevissza hazudozott a tekintetben is, hogy mi történt itt 2012-ben. Egyrészt, amikor önök folyamatos kétharmados felhatalmazást kapnak, nagyon cinikus az ellenzék ellenzéke szerepét játszani. Tehát önök folyamatosan abba a pozícióba helyezkednek, mintha önök lennének ellenzékben más politikai erőkkel szemben. Nyilvánvalóan azért nem szavaztam vagy szavazta meg annak idején a Jobbik, 2012-ben ezt, mert bekeverték olyan salátajavaslatba, amely valamilyen, számunkra meg számomra teljesen vállalhatatlan elemet tartalmazott. Ha vegytisztán csak ezt kellett volna megszavazni, akkor nyilvánvalóan én is igen szavazatot adok le erre az egyébként akkor önmagában véve tényleg jó javaslatra. Őszintén meg vagyok döbbenve Illés Boglárka képviselőtársamon képviselő asszony ezt most úgy szemtől szemben el kell mondanom önnek , hiszen ön is mátészalkai, én húsz éve Mátészalkán élek. Az ország egyik legszebb és legszegényebb térségéből származunk mind a ketten, és önnek pontosan ugyanúgy kellene tudni, mint ahogy én tudom, hogy nagyon sok ottani egyszerű ember számára a kata egy végső mentsvárat, egy megmenekülést, egy túlélési útvonalat, egy utolsó szalmaszálat jelentett. És ön vállalta ezt a rendkívül hálátlan feladatot, hogy teljes szakmai megalapozatlansággal felolvasta azokat a blőd érveket, amelyeket önnek valakik papírra vetettek. Hagyatkozzunk mindenesetre a tényekre! E tekintetben egyébként Varju képviselő úr is pontatlanul fogalmazott, ugyanis nem tevékenységi kör szerint szűkítik itt a lehetőségeket, egyébként az lett volna az egyik részleges megoldás, hanem a bevétel forrása és az adóalanyok köre szerint végeznek egy drasztikus szűkítést és szigorítást. [[12.00]] Ugyanis jelen pillanatban arról van szó, hogy magánszemélyektől és vállalkozóktól is származhat bevétele egy katás vállalkozónak, illetőleg származhat még augusztus 31-éig, szeptember 1-jétől pedig csak magánszemélyektől származhat. Jelen állás szerint és augusztus 31-éig az a helyzet, hogy katás lehet valaki egyéni vállalkozóként, egyéni cégként, kizárólag magánszemély taggal működő betéti társaság, kizárólag magánszemély taggal működő közkereseti társaság, és ügyvédi iroda is katázhat, szeptember 1-jétől pedig csak és kizárólag főfoglalkozású egyéni vállalkozók nyújthatnak kizárólag magánszemélyek számára szolgáltatást, vagy adhatnak el valamilyen árucikket vagy terméket, kivéve a taxisokat, ugye, ez egy kivételi körben maradt. Nyilván nem szeretném a taxisok pozícióit rontani, legalább ők ússzák meg ezt a totális gyomirtást, amit önök végeznek. De ilyen alapon lehetett volna más kivételi köröket vagy hosszabb kivételi felsorolást is találni. Az egészen cinikus, hogy önök ezt úgy adják elő, hogy valójában a lehetőségek tárházát nyitják ki a katások előtt, hiszen 12 millióról 18 millióra növelik az éves bevételi határt, és marad 50 ezer forint az adó havi mértéke, vagyis 50 százalékkal megnövelik a bevételi határt, és igazából nincsen adóemelés. Ez azért nagyon cinikus, mert tudjuk jól, hogy szeptember 1-jétől sokkal kevesebben fogják tudni a katás kedvezményes egyszerű adózást igénybe venni, mint augusztus 31-éig. Az, hogy az időzítés körülbelül, futballnyelven szólva, úgy néz ki, hogy önök akkor rúgnak gólt, amikor az ellenfél már nem tud rá válaszolni, ez a futballban bejön, ott még egy támogatható taktika lehet, itt azonban egyrészt sunyi, másrészt rávilágít arra, amit önök próbálnak titkolni, hogy a baj hatalmas. A gazdasági válság hatásai pusztítóbbak már most és még pusztítóbbak lesznek, mint amire önök akár csak egy részleges beismerő vallomást mernének tenni. Milyen jogon, milyen alapon tesznek tönkre több százezer, ha nem milliónyi magyar családot? Jelen pillanatban 460 ezren adóznak a kata szabályai szerint, ebből 426 ezer egyéni vállalkozó van, 108 ezren mellékállásban űzik. Ha csak ezt a 108 ezer embert nézzük, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, és átlagosan, mondjuk, egy katás vállalkozóhoz négy fő eltartottat számolunk, beleértve magát a vállalkozót, akkor ez kényelmesen 400-500 ezer közötti magyar embert érint, és csak a mellékállásban katázókról beszélek. Milyen alapon mondják azt önök szeptember 1-jétől kezdődő hatállyal, hogy ezek az emberek valamilyen főállású munkaviszony, megbízási jogviszony, esetleg közszolgálati jogviszony mellett most már nem végezhetnek különböző szolgáltatási vagy esetleg áruforgalmi tevékenységet? Milyen alapon veszik el azokat a kicsi kis aprópénzeket még az emberektől? Önöknek nincs elég? Az önök NER-es cégeinek nincs elég? Mennyivel lennének elégedettek? Milyen politikai felhatalmazással? Milyen választási eredménnyel, és mennyi lóvéval, tisztelt kormánypárti képviselők? Milyen társadalomszervezés az, hogy önök, tisztelet a kivételnek, tejben-vajban, mézben fürdenek, tobzódnak a lehetőségekben, mások meg pusztuljanak éhen, vagy oldják meg valahogy? Vagy túlélik, vagy nem, mint az őskorban. Az erős túléli, a kevésbé erős vagy kevésbé támogatott, meg akinek nincsen semmilyen hátszele, az majd elpusztul. Milyen alapon mondják az előbb felsorolt vállalkozóknak, hogy szeptember 1-jétől bezár a bazár? És milyen jövőt, milyen sorsot szánnak nekik? És tudják, miért időzítették így? Azért időzítették így, mert ha ezt a választási kampányban vagy év elején vetették volna be, önmagában ezzel a javaslattal biztos, hogy kinyírták volna a kétharmadukat. Tehát önmagában ez elég lett volna ahhoz, ha a választók ennek tudatában szavaznak április 3-án, hogy a kétharmadtól elköszönhetnek. Ez önmagában több százezres szavazatveszteséget jelentett volna önöknek az országos listán, de számos egyéni körzetet is elbuktak volna, ha feltárták volna a valóság minden apró részletét. Ugyanis ha a 460 ezres számból indulunk ki, akkor bőven 1 millió fő feletti magyar embert érint ez a kör. Ahelyett, hogy előbb egy kertészeti kifejezéssel élve precíziós munkát végeztek volna és szelektív gyomirtást, mert kétségtelenül vannak, lehetnek visszaélések, ezt én sem vitatom, a Mi Hazánk sem vitatja, a szelektív gyomirtás helyett önök totális gyomirtást végeznek a halálos dózis többszörösére kiterjedően. Ahelyett, hogy egy precíz hogy egy most divatos hadászati kifejezést használjak, hogy kicsit színesítsem ezt az amúgy is elég indulatos vitát mesterlövészi munkát végeznének, önök totális könnyű- és nehéztüzérséggel teljesen szétlövik a katás adózást. Nincs elég munkatárs a Pénzügyminisztériumban vagy más szakminisztériumban? Nincs elég köztisztviselő? Nincs elég közszolga? Nem elég nagy az önök hatalmasra duzzadt klientúrája, hogy elvégezzenek egy alapos elemző munkát, és akkor meg tudnák állapítani, hogy ez így a létező legrosszabb? Úgy tűnt, mintha elkezdtek volna valamit maszatolni, aztán megunták az egészet, és egyszerűbb kinyírni a teljes katázást. Persze, meghagyják, formálisan meghagyják a lehetőségét. Tudják, olyan ez, mint amikor valakit formálisan nem akar megbuktatni a vizsgáztató az egyetemi vizsgán, csak majd olyan kérdéseket fog feltenni, amire biztos, hogy nem fog tudni válaszolni az egyszerű vizsgázó. Mi lett volna tehát a megoldás? Egyrészt az ellenőrzések rendszere, ami itt korábban az egyik előttem szólótól elhangzott, másrészt pedig a tevékenységi köröket kellett volna például felülvizsgálni, mert mondjuk, lakásbérbeadáshoz tényleg nem feltétlenül szükséges a katás adózási lehetőség biztosítása. De az egészen biztosan a legrosszabb irány, hogy egy katás vállalkozó nem számlázhat gazdasági társaságnak, nem számlázhat cégnek, nem számlázhat egyébként önkormányzatnak, államnak, önkormányzati vagy állami költségvetési szervnek. Milyen alapon? Mi ebben a ráció? Miért rossz? Miért ellenkezik bármilyen jogelvvel? Miért ellenkezik gazdasági érdekekkel, hogy egy vállalkozó egy állami vagy önkormányzati szervnek vagy egy gazdasági társaságnak számláz? Ez egyébként a vállalkozások szabadságának elvét is csont nélkül nagyon súlyosan sérti. Ez semmilyen alkotmányossági alapelvnek nem felel meg. Önök egész egyszerűen lusták voltak érdemi munkát végezni. Úgy gondolták, hogy ez lesz a legegyszerűbb. 150-250 milliárd forint közötti adóbevétel származott minimum ebből az adózási formából évente. A töredéke nem fog befolyni. A legtöbb dolog nagyszerűsége az egyszerűségében rejlik alapon, pont azért fizettek eddig sokkal többet a vállalkozók, mert kockázatmentes volt, egyszerű volt, kevés adminisztrációval járt, könnyen át lehetett látni, és igazából a vállalkozó arra tudott koncentrálni, ami a dolga volt, hogy szolgáltatást nyújtson, illetőleg valamilyen árut előállítson, és azt értékesítse. Nem az adminisztratív és adóügyi kérdések kötötték le a vállalkozókat. Pontosan a lényegét vették ki, a lényegét herélték ki ebből az egészből. Innentől kezdve több negatív hatás fog egyszerre beindulni. Az egyik az, hogy a fekete- és a szürkegazdaságot fogják hizlalni, mert azért, hála a jóistennek, a magyar emberek rendkívül leleményesek, és persze senkit sem a feketézésre biztat a Mi Hazánk Mozgalom, de az tény, hogy a magyar ember a boldogulást tekintve olyan, mint a víz, mindig megtalálja a maga útját, a szokásos magyaros leleménnyel, aminek köszönhetjük, hogy egyáltalán még magyarul beszélünk itt, ebben az ülésteremben is. Aztán lesznek, akik csődbe mennek, és lesznek, akik elhagyják az országot. Gratulálok önöknek! Az biztos nagyon jó üzlet lesz, az nagyon meg fogja érni, hogy a maradék minőségi munkaerő egy jó része is el fog menni, miután önök most nemcsak a vállalkozástól vették el a kedvüket, tisztelt képviselőtársaim, vagy fogják majd hamarosan, hanem az életkedvüket is lassan elveszik ezeknek az embereknek. Őszintén, ez volt a magyar gazdaság legnagyobb problémája? Itt folyt el a legtöbb szürke- vagy feketepénz? Egy dologról senki nem beszélt még, sem a kormánypárti képviselők, sem a baloldal képviselői. Úgy tesznek, azt a hamis látszatot keltik, hogy egy katás adózó eddig 25 ezer, 50 ezer vagy éppen esetleg 75 ezer adót fizetett havonta, és semmi mással nem járult hozzá a közteherviseléshez. Mindenki elfelejti, hogy ez egy ordas nagy hazugság vagy minimum pontatlanság, és nem teljes körű gondolkodás, ugyanis nemhogy a legtöbb, hanem minden katás vállalkozó maga is igénybe vett valamilyen szolgáltatást, megvásárolt valamilyen árut, fenntartott gépjárművet, magyarul megfizette az önök világrekord 27 százalékos áfáját, fizetett jövedéki adót, fizetett termékdíjat, fizetett egyéb közterheket. Nem igaz, hogy a katások ingyenélők lettek volna bármikor is, és nemcsak 25 ezret, 50 ezret vagy 75 ezret fizettek, hanem az előbb említett okokból kifolyólag valamennyi adót, valamennyi közterhet megfizették, és valószínűleg havonta több százezer forinttal járultak hozzá az állami költségvetés bevételi oldalához. Az előbb itt vitatták, hogy legalább 1 millió forint pluszadót fog jelenteni. Ez sokkal többet fog jelenteni: hogyha valaki egy normál egyéni vállalkozásba jelentkezik be, minimálbéren jelenti be magát javítsanak ki, ha tévedek , körülbelül 120 ezer forint közterhet kell havonta megfizetnie. Az az év utolsó négy hónapjában 480 ezer forint, egy évre kivetítve 1 millió 440 ezer forint, és akkor még egy liter benzint nem tankolt, semmilyen más vállalkozással kapcsolatos kiadását nem fedezte. Ez sokkal durvább adóemelés lesz a normál egyéni vállalkozói adózásra áttérő egykori katásoknak, mint évi 1 millió forint. Ez nekik évi 1 millió forinttól sokkal többe fog kerülni. És akkor ott van még egy kiemelt terület, amely most egyre nagyobb bajban lesz, az építőipar. Az építőiparban is népszerű adózási forma volt, hiszen valóban rengeteg olyan kisvállalkozó működött az összes szakiparban, amely szolgáltatott vagy munkát végzett magánszemélyeknek, mondjuk, családi házak építésekor, felújításakor, és esetleg bedolgozott kivitelező cégeknek. [[12.10]] Csont nélkül alkotmánysértő, hogy azt mondják, hogy innentől kezdve csak magánszemélyektől fogadhat el megbízást és nem fogadhat el cégektől. Nincs is ennek semmilyen indoka, csak a hajánál fogva előrángatott érvrendszerrel önök mindenáron csak abból a szempontból vizsgálják ezt az egész folyamatot, az egész ügyet, hogy ki tudják nyírni a katát, mert valamelyik nagyokos odafent ezt kitalálta, és ezt a nagyon-nagyon rossz parancsot, nagyon téves parancsot adta ki. Az is alkotmánysértő, hogy év közben vezetik ezt be, és szűk hat hét felkészülési időt biztosítanak erre a katás vállalkozóknak. Eddig a kata egyszerűsége azt bizonyította, hogy a kevesebb a több, és a kisebb összegű adóból, az egyszerű szabályozásból mindig a várakozásokat lényegesen meghaladó adóbevétel származott. Most ezzel azt érték el, hogy egy lényegesen elbonyolítottabb szabályozással sokkal kevesebb bevétel fogja az állam markát ütni, mint ahogy azt önök gondolják. Az ellenkező hatást fogják ezzel elérni, mert nagyon régen ha nekem nem hisznek, vagy a Mi Hazánknak nem hisznek, higgyenek a tüntetőknek , nagyon régen volt már arra példa, hogy ilyen spontán, flashmobszerűen az emberek utcára vonultak volna, a nyár közepén ráadásul, egy durva intézkedés ellen. Ez a társadalom helyes immunreakcióját és immunműködését mutatja, mert az, hogy úgy gondolják, hogy csont nélkül önök bármit megtehetnek az emberekkel, hivatkozva az április 3-ai eredményekre, hivatkozva az alacsony részvételű önkormányzati választási eredményekre, higgyék el, az elég durva. És azért biztos vagyok benne, hogy az önök ismeretségi köréből is számos jelzés érkezik vagy érkezett az elmúlt egy napban, hogy ezt azért így mégiscsak rendkívül arcátlan dolog ebben a formában elkövetni. Úgyhogy mi tartjuk azokat a javaslatainkat, amelyeket tegnap megfogalmaztunk. Egyrészt nem szabad elzárni az önkormányzati, állami és a gazdasági társasági szektortól a katás vállalkozókat, meg kell tartani a mellékállásban való katázást mert ez is egyébként ugyanolyan alkotmányellenes, mint ahogy az előbb említett több rendelkezése ennek a javaslatnak , és az építőipar megmentése érdekében át kellene gondolniuk önöknek alapjaiban ezt az egészet. Hiszen most, amikor tavaly a két ünnep között 1100 milliárd forintot zárolt a miniszterelnök úr, tegnap esti hír, hogy újabb 415 milliárd forintot zároltak, ez széles körben érint építőipari beruházásokat. Ha az egyre nehezebb helyzetben lévő építőipar helyzetét amely a magánberuházásoktól is el fog esni a következő egy-két évben, ez garantált még azzal nehezítik, hogy jóval költségesebb formába fognak kényszeríteni kisebb alvállalkozókat, akkor biztos, hogy sokszorosan az ellenkezőjét fogják annak elérni, mint amit szeretnének. Úgyhogy erről az egészről messziről virít, hogy budapesti dolgozószobákban, irodákban, teljesen életszerűtlen gondolkodású emberek találták ezt ki, akik soha az életben egy percig nem voltak vállalkozók, fogalmuk sincs arról, hogy milyen vállalkozónak lenni, esetleg még irigylik is a vállalkozókat, és olyan emberek találták ezt ki, tisztelt kormánypárti képviselők, akik a magyar vállalkozók döntő többségét vagy fejőstehénnek vagy madárnak vagy bűnözőnek nézik. Úgy gondolom, hogy egyiket sem a vállalkozók körében kell keresni, ezt a leghatározottabban kikérem magamnak úgy is, mint a Vállalkozásfejlesztési Bizottság elnöke az összes tisztességes magyar vállalkozó nevében. Mivel ez egy kezelhetetlen javaslat így ebben a formában, ezért nagy tisztelettel a Mi Hazánk frakcióvezető-helyetteseként azt javaslom: úgy ahogy van, vonják vissza, és fussunk ennek neki elölről még egyszer, úgy talán valamilyen kompromisszumos, normális javaslat elfogadható, és talán valami normális javaslat kisülhet belőle, mert ez így ebben a formában egy hatalmas szégyen, vállalhatatlan, és egyébként önökre is vissza fog ez ütni, mert nagyon hamar meg fog látszani a népszerűségi mutatóikon. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Könnyű helyzetben vagyok, hiszen az előttem szólók szinte minden fontos érvet elmondtak már, ezért nem szükséges és nem muszáj megismételnem ezeket. Mindenesetre van egy érdekes tanulsága ennek a mai alkalomnak, mert az eddigiekben úgy véltem, hogy nagyjából értem azt, hogy a Fidesz mit miért csinál. Ugyan nem értettem egyet a céljaikkal, de azt azért értettem, hogy miért csinálnak valamit, mert az az ő érdekük, és ebből következően ők erősödnek és gazdagodni fognak ezáltal, vagy az ő köreik gazdagodnak, és politikai tőkét is tudnak belőle kovácsolni akkor is, ha ez hosszú távon nem jó, vagy ha nem is igazából erkölcsös. De most, ebben a pillanatban tanácstalan vagyok, mert azt gondolom, hogy egy olyan törvényjavaslatot adott be a Fidesz, amely minden szempontból kifejezetten káros nemcsak az ország számára, mert azt nem szokták figyelni, hanem magának a Fidesz pártnak és a kormány számára is. Ugyanis itt arról van szó, hogy elvileg azt a célt szolgálná az egész dolog, hogy a gazdaság kifehérítése, egyszerű adózás, a bevételek növelése, kivédeni azt, hogy a cégek ki tudják ezt játszani, de ha végignézzük és az előttem szólók egyébként példákkal is ezt elmondták már , ezek a célok egyáltalán nem fognak teljesülni. Hiszen ebben a szigorú szabályozásban a gazdaság nem fog kifehéredni, ellenkezőleg, sokkal inkább az lesz, hogy a szürkegazdaságba, a feketegazdaságba mennek el emberek; az lesz, hogy egyre többen és többen kilépnek a legalitás köréből, külföldre mennek, és ehhez hasonló dolgok vannak. És nyilvánvalóan nem lesz belőle bevételnövekedés sem, bevételnövelés sem, mert hiába próbálják az adó mértékét megemelni azzal, hogy a katás körből kiűznek vállalkozásokat, és az átalányadózás felé viszik el, tulajdonképpen az adóalap fog jelentős mértékben csökkenni, és ebből következően az adóbevétel nem fog növekedni, hanem inkább csökkenni fog. Ugyanakkor pedig azzal is szembe kell néznie a kormánynak, hogy itt több százezer emberről van szó, akiket nagyon erőteljesen és nagyon súlyosan érint ez a dolog. Ez a több százezer ember most politikailag értékeli azt, hogy mi is történt itt április 3-án a választásokon, és hogy mit is ígért a kormány, és hogy ebből mit is valósít meg. Ennek az eredményeit már most is lehet látni; én is, mielőtt idejöttem, a téren voltam, és a téren már több mint ezer ember volt. Most a legutóbbi hír pedig az, hogy több ezer fő van kint most már az utcán, és elfoglalták a Margit hidat is, tehát érzékelhető és kézzelfogható az elégedetlenség az emberek, a kisvállalkozók köréből. Azok, akik eddig úgy érezték, hogy tudnak ma itt, Magyarországon megélhetést találni, most úgy látszik, hogy nem. Természetesen persze, arról sem szabadna elfeledkezni, hogy a Fidesz megint ugyanazt a régi taktikát követte, amit már a korábbiakban is, vagyis hogy nem a kormány adta be ezt a törvénymódosítást, hanem egy képviselő azért, hogy ne kelljen végigvinni az egész törvényjavaslatot a közigazgatási államtitkári egyeztetésen, hogy ne kelljen az érdekképviseleti szervekkel egyeztetni, és így rapid módon egy-két nap alatt ezt le lehessen nyomni az Országgyűlésben, le lehessen nyomni az emberek torkán, bízva abban, hogy ez a gyorsaság majd megakadályozza azt, hogy az emberek egyáltalán érzékeljék vagy lássák azt, hogy mi is történt velük, és hogy próbáljanak meg összeszervezkedni és bármit csinálni vagy nyomást gyakorolni ezzel szemben, de úgy tűnik, hogy ez egyáltalán nem sikerült, hiszen a felzúdulás egyre erőteljesebb és egyre elemibb. Akkor még nem beszéltem arról a dologról, hogy miközben ezt az eljárást folytatják, közben megfeledkeznek a saját ígéretükről, arról az ígéretről, hogy azt ígérték nem is olyan régen, néhány nappal ezelőtt az Európai Uniónak a többletforrásokért, hogy a következőkben majd megfelelő társadalmi egyeztetés lesz a törvényjavaslatokról, hogy majd megfelelő mennyiségű időt hagynak arra, hogy az érdekeltek föl tudjanak készülni a változtatásokra, a változásokra, azonban ez egyik sem történt meg egyáltalán. [[12.20]] És nyilvánvalóan ebből következően nem történt meg az sem, hogy hatástanulmányokat végeztek volna, hogy világosan lehetne látni, hogy ezt a 450-470 ezer érintett katást miként fogja ez az egész ügylet érinteni. Tehát valójában itt egy szakmai vita nem tud végbemenni, pedig itt egy szakmai vitát kellene nekünk most arról folytatni, hogy melyik része az -mert nyilvánvalóan a jelenlegi kataszabályozásnak is megvannak a problémái , amelyeket módosítani kellett volna. Tehát egyfajta finomhangolásra nyilvánvalóan mindenképpen szükség lett volna. Azonban ez egyáltalán nem történik meg. Kormányzati oldalról Nacsa Lőrinc képviselő urat hallottuk, aki a múltról beszélt, arról beszélt, hogy mi történt 2006-ban, 2010-ben, 2012-ben és a korábbi években, 2002-ben. Olyan példákat említett, amikor nem történt meg az egyeztetés a Gyurcsány-kormány idejében, és ebből egyébként arra következtetett, hogy akkor tulajdonképpen most sem kell ezt az egyeztetést végigvinni. Azt gondolom, hogy ez teljes egészében egy elhibázott, nagyon rossz példa lehetne, mert az, hogyha valaki, valamelyik politikai erő a múltban hibát követett el, az nem adhat felhatalmazást arra a most kormányon lévőknek, hogy ugyanazt a hibát vagy ugyanolyan típusú hibákat kövessenek el. Én falusi gyerek vagyok, és gyerekkoromban otthon azt mondták nekem, azt mesélték nekem, hogy ha a szomszéd lánya elhál a régi mondás szerint; van aki tudja, hogy ez mit jelent [[Derültség.]] , az nem hatalmaz föl bennünket arra, hogy a mi lányunk is ezt tegye vagy a mi lányunk is megtehesse ezt. Nos, azt gondolom, hogy ezt az elvet talán érdemes lenne nekünk érvényesíteni. Tehát az, hogy a múltban valakik rosszat csináltak, az nem menthet föl bennünket attól, hogy mi is ugyanezt elkövessük. Tehát azt gondolom, hogy szilárd erkölcsi alapokon kell állnunk akkor is, hogyha nem mindenki áll azon, mert máshogyan, máskülönben nem érdemes ezekhez az ügyekhez hozzáfogni. És én azt mondom a Párbeszéd nevében, hogy természetesen mi abszolút nem tudjuk elfogadni ezt a törvényjavaslatot. Sőt, azt javasolnánk a kormánynak és a kormánypártnak az ő saját érdekében is, hogy haladéktalanul vonja vissza ezt a törvényjavaslatot, és kezdjen el erről a kérdésről egy társadalmi vitát, egy megfelelő egyeztetést az érdekképviseletek bevonásával, és megfelelő időt hagyva a fölkészülésre, és valamikor a jövő év elejétől próbáljon meg egy új szabályozást hozni. Azt gondolom, hogy ez lenne mindannyiunk számára a legmegfelelőbb, és a közjót ez szolgálná, ez szolgálhatná. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Mellár Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Megint hazugság, hazugság és hazugság. Hazugságokkal teletűzdelt indoklás a törvénymódosítás kapcsán, hazugságokkal teletűzdelt előterjesztői expozé. Döbbenet! De azt gondolom, hogy kezdjük az elején, mert mindent úgy lehet objektíven értelmezni, ha megnézzük a körülményeket, ha megnézzük egy-egy javaslat kontextusát. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy a Fidesz gazdaságpolitikája, ha eddig valakinek nem is volt egyértelmű, mára vitathatatlanul egyértelművé kellett hogy váljon. A Fidesz gazdaságpolitikája miről is szól? Arról szól, hogy a multinacionális cégek érdekeit bármi áron, minden körülmények között érvényesítse, szemben a magyar társadalom elemi érdekeivel. Emlékezhetünk, hiszen tegnap is megtörtént és az elmúlt időszak gyakorlatilag attól volt hangos, hogy a Fidesz-KDNP-szövetség tűzzel-vassal küzdött a multinacionális cégek minimumadója ellen, az ellen az adó ellen, ami egyébként a 300 milliárd nem 300 millió, 300 milliárd! konszolidált bevételű multinacionális, tehát több országban is jelen lévő cégekre vonatkozik. Ezért minden konfliktust vállalnak: az Európai Unióval, az Európai Bizottsággal, az Egyesült Államokkal, nem számít! Nem számít, mert nincsen ok és nincsen elég erő, ami megfékezné a Fideszt, hogy a multinacionális cégek érdekeit érvényesítse. És érdemes megnézni, hogy ehhez képest most itt van előttünk egy törvényjavaslat, ami a legkisebb gazdasági magokat is gyakorlatilag hamvába fojtaná meg. Döbbenetes! De kezdjük azzal, mert elhangzott az előterjesztői expozéban, hogy sérül az arányos közteherviselés elve. Államtitkár úr szájából hangzott el ez a kifejezés. Érdekes módon államtitkár úr nem érezte azt, hogy sérül az arányos közteherviselés elve, amikor a multinacionális cégekről volt szó. És csak emlékeztetőül: sokszor elhangzott ebben a Házban az elmúlt másfél hónapban, hogy a MOL-nak az adózás utáni nyeresége magasabb, mint az adózási előtti nyeresége. Ez úgy fordulhat elő, hogy több támogatást kapnak az államtól, mint amennyi a teljes adófizetési kötelezettségük. De azt is tudjuk, hogy a Richter, ami egy másik multinacionális cég, a 140 milliárd fölötti nyeresége után egy fél pesti lakás árát fizeti be társasági adó formájában. Ez 0,03 százalék arányú adófizetést jelent. De nem sokkal jobb a helyzet, hogyha az Audira gondolunk, aki szintén 1 százalék alatti társaságiadó-fizetési arányt mutat fel. Tehát csak szeretném ezzel a számsorral igazolni, hogy a Fidesz-KDNP-szövetség teljes mellszélességgel és egyértelműen a multinacionális cégek oldalán áll, szemben a magyar társadalommal, a legkisebb gazdasági egységekkel szemben, akik ugye, a családok és a mikrovállalkozók. Ehhez képest, azt gondolom, hogy érdemes beszélnünk a többi hazugságról is; a többi hazugságról is, ami, ugye, arról szólt, és ezt megint államtitkár úr mondta el az expozéjában, hogy társadalmi és szakmai egyeztetést folytattak a törvényjavaslat benyújtását megelőző időszakban. Én szeretném látni ennek a társadalmi és szakmai egyeztetésnek a dokumentációját, mert nem hiszem el, hogy egyrészt ez megtörtént. Másrészt pedig szeretném látni azt a számviteli szakembert, aki azt mondta teljes magabiztossággal, teljes hittel és a szakmájába vetett teljes bizalommal, hogy év közben egy adójogszabályt ilyen módon, ilyen határidővel lehet módosítani. Szeretném látni! Én azt értem, hogy Parragh László, az önök kifutóembere ezt a javaslatot támogatja vagy támogatta, de azt gondolom, ezt 5 millió forintos fizetés mellett könnyen tette. Azok az emberek, akiknek a sorsáról döntünk ezzel a törvénymódosítással, megközelítőleg sem keresnek ilyen mértékben. Soha nem gondoltam volna, hogy egy olyan adótörvény vitájában fogok részt venni itt, az Országgyűlés ülésén, ami gyakorlatilag hathetes felkészülési időt biztosít az adóalanyok számára, hogy alkalmazkodjanak az új szabályokhoz, hogy új stratégiát alakítsanak ki, hogy új könyvelőt találjanak, és hosszasan sorolhatnám a sort, hogy mi kell ahhoz, hogy egyébként egy ilyen nagy mértékű változáshoz mi is szükséges. Érdemes végiggondolni: amíg a mostani ülésszak várhatóan július 19-én véget ér, és önök mind-mind szabadságon lesznek, a katás vállalkozóknak az lesz a feladatuk, hogy könyvelőt keressenek, gazdasági stratégiát gyártsanak, újragondolják a teljes működésüket. [[12.30]] Ennek a szakmai minimuma az lett volna, hogy évfordulóval változzon egy ilyen törvény, de azt gondolom, hogy tartalmilag akkor sem lenne helyes irány. Az csak hab a tortán, hogy önök egyébként gyakorlatilag kivételként tekintenek a taxisokra, és ennek nem gazdasági okai vannak, hanem önök rettegnek egy újabb taxisblokádtól. De szeretném megnyugtatni a tisztelt Házat, hogy katás blokád is elő tud állni, és ha van a társadalomnak működő immunrendszere és én hiszek benne, hogy van , akkor elő is fog állni a katás blokád, mert nem lehet azt tovább csinálni, amit önök csinálnak. Az, hogy gyakorlatilag körülbelül félmillió embert önök adócsalással vádolnak meg, az egészen méltatlan, és ehhez képest, azt gondolom, hogy semmi más nem fog történni ennek a törvényjavaslatnak az elfogadása esetén, mint hogy a feketegazdaság újra erőre kap, és újra terjedni kezd. Ez semelyikünknek nem lehet érdeke, sem a magyar gazdaságnak, sem a magyar társadalomnak. És hogy mennyire kapkodtak, mennyire átgondolatlan volt az egész törvényalkotási folyamat, azt tökéletesen igazolja, hogy gyakorlatilag a Törvényalkotási Bizottságnak konkrétan egy viszonylag nagy méretű módosító csomagot kellett gyártania csak azért, mert nyelvhelyességi problémáktól hemzsegett, nyelvtani hibákkal volt tele az eredeti törvényjavaslat. Önök a katások megvédésére hivatkoznak úgy, hogy egyébként a katás vállalkozók életét lehetetlenítik el. Azt gondolom, az elhangzott kormánypárti érveléseket hallgatva önök nem találkoztak még a való életben katás vállalkozóval, mert ha és amennyiben a munkavállalást elrejtő adózási formaként tekintenek a katás adófizetésre, akkor önöknek is észre kell venni, hogy azzal, hogy a gazdasági társaságokat kiveszik a potenciális partnerek közül, minimálisan sem oldják meg azt az egyébként szerintem nem létező vagy nagyon kis mértékben létező problémát, amiről beszélnek. (A jegyzői székben Földi Lászlót dr. Tiba István váltja fel.) Jelen pillanatban ez azt jelenti, hogy egy katás vállalkozó innentől kezdve nem tud csoportos szolgáltatást nyújtani például egy cég számára vagy egy társasház számára. Önök ellehetetlenítik azokat a vállalkozástípusokat, amik nem főállásként üzemelnek, hanem gyakorlatilag az alacsony rokkantnyugdíjak vagy nyugdíjak mellett kiegészítő keresetként jelennek meg. Bármelyik alternatívát is veszem figyelembe, ami szóba jöhet a kata kiváltására, az mindegyik egy sokszoros pluszadóterhet jelent, ami azt jelenti, hogy lehet tagadni, de ez egy megszorító csomag része; úgy, hogy egyébként arra nagyon vigyáznak, hogy a megszorító csomag csak a magánszemélyeket, a kisvállalkozásokat érintse, és véletlenül se érintse például a multinacionális cégeket, ugye, erről beszéltem. Azt gondolom, hogy önök támadást indítottak a szellemi szabadfoglalkozásúakkal szemben, mert ez a társadalmi réteg gondolkodik, és az országos átlaghoz képest nagyobb arányban vesz részt a közügyek véleményezésében vagy kommentálásában. Szeretném kérdezni tisztelt államtitkár urat, hogy az a felkészülési idő, amit önök elégségesnek tartanak, ami, ha jól számolom, hét vagy hat hét utána kéne számolni, gyakorlatilag másfél hónapról beszélünk , tude hasonló példát mondani a világban bárhol, hogy ilyen rövid határidővel hoztak volna meg ilyen súlyú döntéseket. Óriási kérdés, hogy a nyári szabadságolások időszakában foge találni egyébként adott katás vállalkozó partnert például könyvelés elvégzésére, tehát könyvelőt. Határozottan azt gondolom, hogy nem. Azt gondolom, hogy önök valami egészen furcsa, torz világban élnek, ami minimálisan sem találkozik a való világgal, és végeredményben ez a javaslat egy az egyben és tökéletesen igazolja azt, hogy önöknek most a megszorítások kapcsán egyértelműen egy céljuk van: minél több pénzt kisajtolni a hétköznapi emberekből. Zárásként annyit tudok mondani, hogy a tisztességes, azt gondolom, az lenne, ha önök visszavonnák ezt a módosító javaslatot, mert az valami egészen vérforraló, hogy nem egész 48 óra alatt akarják ezt a törvényt átvinni. Végezzenek el egy tisztességes, széles körű, társadalmi és szakmai konzultációt, és igen, szeretném, ha a szakmai konzultáció kapcsán azok a számviteli szakemberek, akik szerint lehet egy hónapra meg másfél hónapra adójogszabályt módosítani, azok a nevükkel vállalnák ezt a típusú véleményüket. Szerintem ez mind az alkotmányossági, a kiszámíthatósági és a számviteli alapelvekbe ütközik. Azt gondolom, hogy ha bárki, aki olvasta a számviteli törvényt, és ismeri a számviteli alapelveket a Pénzügyminisztériumban for example, tudja támogatni ennek a módosításnak az ilyetén való benyújtását, az ilyetén való elfogadását, az nagyon nagy probléma, és azt gondolom, hogy nem véletlen van az, hogy pénzügyminiszter úr nem gondolta azt, hogy ebben a vitában neki személyesen részt kéne vennie. [[Tállai András: Brüsszelben van.]] Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy egyetlenegy útja van, ha önök tisztességesen akarnak eljárni, hogy visszavonják ezt a törvényjavaslatot, az alapoktól újrakezdik a társadalmi és szakmai konzultációt, majd a konzultációt követően a konzultáció eredményét beépítve hoznak ide olyan törvényt, ami a megfelelő és illő jogalkotási folyamaton végigmegy, amire van ideje fölkészülni kormánypárti és ellenzéki képviselőnek egyaránt. Ebben az esetben, azt gondolom, hogy lehetne találni olyan megoldást, ami mindenki számára, a kormány és a katás vállalkozók számára is elfogadható. Amíg ez nem történik meg, addig ez semmi más, mint egy hadüzenet a kicsi és a mikrovállalkozások számára, és ez elfogadhatatlan. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, a Jobbik, az MSZP, a Párbeszéd és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Több képviselőtársunk jelezte, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván még szólni. Elsőként megadom a szót Komáromi Zoltán képviselő úrnak, DK.
Tisztelt Országgyűlés! Én világéletemben törvénytisztelő állampolgár voltam. Hittem abban, hogy a törvényeket azért hozza az Országgyűlés, hogy javítsa, könnyítse a magyar emberek életét. 20-22 évvel ezelőtt, éppen az első kormány idejében a Magyar Orvosi Kamara tisztségviselőjeként számos törvény előkészítésében vettem, vehettem részt. Különböző tapasztalattal és szaktudással rendelkező szakemberekkel együtt tekintettük át a különböző törvénytervezeteket, azok indoklásait, háttéranyagait, hatástanulmányait, még a parlamenti beterjesztés előtt. Ennek az előkészítő munkának az volt az értelme és az eredménye, hogy sok olyan problémára és következményre derült fény, amire a tervezetek előkészítői nem gondoltak. [[12.40]] A tegnap beterjesztett és ma délutánra már végszavazásra kerülő törvényjavaslat igazából megingatta ezt a törvénytisztelő habitusomat, megrendített abban a meggyőződésben, hogy a törvények az ország, az állampolgárok és a magyar vállalkozások működésének jobbítását, javítását szolgálja. Mindössze egy aspektusra szeretném felhívni a figyelmet. A katátlanító törvényjavaslat szerint kizárólag a taxisok lesznek jogosultak arra, hogy nem magánszemélyek számára számlát bocsássanak ki. A javaslat benyújtói megfeledkeztek a magyar munkáltatókról, a magyar kisvállalkozásokról. A munka törvénykönyve szerint ugyanis minden munkavállalót, alkalmazottat a felvétele előtt és utána megfelelő időközönként foglalkozás-egészségügyi vizsgálatnak kell alávetni, a munkahely működésével kapcsolatos veszélyforrásokat, a dolgozókat veszélyeztető körülményeket fel kell tárni, csökkenteni, lehetőség szerint meg kell szüntetni. Ezt a tevékenységet az üzemorvosok végzik, akiknek legtöbbje a háziorvosi praxisa mellett egyéni vállalkozóként, legtöbbször katásként végzi ezt a tevékenységet. A háziorvosi praxisokat a NEAK finanszírozza, az üzemorvosi tevékenységet pedig számla alapján a munkáltatók. Az Audi, a Mercedes, a BKV, a több ezer főt foglalkoztató munkáltatók megtehetik, hogy főfoglalkozású üzemorvosokat alkalmaznak vagy több szakembert foglalkoztató egészségügyi magánvállalkozásokkal kötnek szerződést, de az 5-10-15-20 alkalmazottat foglalkoztató kisvállalkozások ezt nem tehetik meg. Ők általában egy helyi háziorvossal szerződnek, egy alkalmazott foglalkozás-egészségügyi ellátása általában évente 5-10 ezer forintba kerül, ez ennyi költséget jelent a vállalkozásoknak, ennyi pluszbevétele van a vállalkozó háziorvosnak. Ráadásul ezt a bevételt a háziorvosok általában a saját háziorvosi praxisuk fejlesztésére, működtetésére fordítják. Én például az elmúlt években ebből a bevételből fizettem ki azt a második ápolónőt, akinek a bérét a NEAK nem finanszírozza. A háziorvosok tehát nem magánszemélyekkel, az alkalmazottakkal állnak szerződésben, hanem a munkaadókkal, a kisvállalkozókkal, cégekkel. Ha a háziorvosok számára megszűnik ez a lehetőség, főleg a vidéki kisvállalkozások számára ez biztosan jelentős többletterhet fog jelenteni. Biztosan ezt akarta az előterjesztő?
Köszönöm szépen, Komáromi képviselő úr. A következő hozzászóló Apáti István képviselő úr, Mi Hazánk.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Van itt még néhány hozzáfűznivaló az előbb elmondottakon kívül is. Önök azt gondolják, hogy az időzítés azért kedvező, mert a nyárra való tekintettel nem lesz ellenállás de az ellenállás már most kialakult, meg kell nézni a Kossuth teret és a Margit hidat , hamar elfelejtik az emberek, s mivel önök szerint azokat nem érdekli és nem is érinti, hat hét bőven elég egy ekkora volumenű változtatásra és átállásra. Azonban az időzítésnek vannak más aspektusai is, tisztelt kormánypárti képviselők, és ebből a szempontból a lehető legrosszabb döntést hozták. Ugyanis még nem is igazán vagyunk túl egy világháborút helyettesítő világjárványon, dúl a szomszédunkban egy rendkívül pusztító háború, és a gazdasági világválság összes tünetével halmozottan kell szembenézni. Pontosan egy ilyen időszakban nem kellene bántani azt a legalább 450 ezer vállalkozót, aki különösebb segítség nélkül képes volt biztosítani saját maga és a családja megélhetését. S mivel az előbb elmondottak szerint ők is vásároltak máshonnan termékeket és szolgáltatásokat, egy láncolat részeként működtek, mások megélhetését is segítették, ezért ezeknek a közvetett hatása és a közvetett szereplők száma valószínűleg jóval több mint 450 ezer, nem beszélve az érintett családokban élők számáról; ez bőven egy 1,5-2 milliós tömeget jelent. Ilyen helyzetben éppen hogy könnyíteni kellene a vállalkozók megélhetésén, segíteni kellene őket minimum azzal, hogy nem bántják őket. Ehhez képest valamelyik nagyokos valamiért kitalálta, hogy a katások esetleges visszaélései okozzák a legnagyobb problémát, és akkor páros lábbal beleszállnak. Csak az a gond, hogy abszolút nem gondolták végig, még csak közelítő pontossággal sem, nemhogy precízen. Ugyanis önök szerint az a megoldás, ha a legtöbb katás majd főállású munkaviszonyba fog lépni vagy más vállalkozási formába fog kezdeni, ugyanis akkor jóval több bevételt fog befizetni az államkasszába. Csak nem gondolnak bele az ellenkező végletbe, nem nézik az érem másik oldalát. Számos olyan tevékenység, szolgáltatási jellegű tevékenység, amelyeket augusztus 31-éig egy katás, mondjuk, egy önkormányzat, önkormányzat valamely szervezeti egysége vagy valamelyik állami szerv számára nyújtott, jóval kevesebbe került az önkormányzatnak vagy az államnak, és a szolgáltatás jellegéből is az következett, hogy elegendő ehhez egy vállalkozási szerződést kötni. Tehát egy szimbióta életforma volt, jó volt a vállalkozónak, jó volt a megrendelő államnak vagy önkormányzatnak, hiszen adott esetben olyan tevékenységet takart, amely sokkal többe került volna, a többszörösébe került volna az önkormányzatnak, ha munkaviszony keretében oldja meg azt a kérdést. Megoldották jóval olcsóbban és közmegelégedésre katás vállalkozók révén. Ezt most gyakorlatilag lehetetlenné teszik. Tehát kiderül, hogy sokkal többe fog ez kerülni, sokkal drágább lesz, ha egyáltalán lesz még ezek után, aki bizonyos tevékenységeket el fog tudni látni. Tehát ez egy túlzó leegyszerűsítés volt, amelynek a legfontosabb aspektusait úgy, ahogy van, figyelmen kívül hagyták. Azt, hogy miből származik több bevétel és miből lesz majd kevesebb bevétel, sokkal alaposabban meg kellett volna vizsgálni. Egészen biztos vagyok benne, hogy sokkal kevesebb bevétel fog befolyni így. S azok a katások, akiket most önök tönkretesznek, nem fognak tömegesen munkaszerződéseket kötni, már csak a magyar virtus miatt sem, a csak azért is meg a csak azért sem jegyében s tudják mit? jól is teszik , hanem meg fogják találni azokat a még éppen törvényes, a túléléshez szükséges megoldásokat, amelyekbe megint önök kényszerítik bele őket. Sokáig azzal érveltek az elmúlt hetekben, azzal etettek itt mindenkit, beleértve az ellenzéki pártokat is, hogy nagyon alacsony lesz a katás vállalkozók nyugdíja ami egyébként igaz is, tehát önmagában véve ez egy valós kijelentés , és ezért is kell áttekinteni a szabályokat. Ahhoz képest ennek nyomát sem látjuk ebben a javaslatban. Még egy apró jele sincs annak, hogy a katás vállalkozó, közel a nyugdíjhoz, akár az öngondoskodás sajátos formáját választva, akár önkéntes alapon magasabb adótételt fizethetne be annak érdekében, hogy előre tervezhessen és magasabb nyugdíjat kaphasson, amikor ez az idő majd eljön. Nem beszélve arról, hogy önök abban is hazudtak mindenkinek, hogy legalább százezer mikrovállalkozás bent marad a rezsicsökkentetti védetti körben. E tárgyban pár héttel ezelőtt nyújtottam be interpellációt, akkor született az a meglepő válasz, hogy legalább százezer vállalkozás védett maradt. Aztán kiderültek a nagyon fontos apró részletek, hogy persze, 1500 köbméteres éves gázfogyasztásig, 4000 vagy 5000 kilowattórás éves villanyfogyasztásig, amibe gyakorlatilag senki nem fog beleférni. Magyarul, önök piaci villany- és gázárakat robbantanak a vállalkozókra, plusz még a katásokat is hátba támadják. Amikor kiteszik ezeket a vállalkozókat a rezsivédetti körből, vagy éppen most akarják áttenni abba a körbe, ahol egészen biztosan magas rezsit kell majd fizetni, akkor olyan körülményeket állítanak elő halmazatban, amelyek külön-külön is kivégeznék ezeket az, őszintén szólva, nem is mikro-, hanem ha lenne ilyen kifejezés, akkor azt lehetne mondani, hogy nanovállalkozásokat, a legkisebbeket, a legvédtelenebbeket, a legkevésbé tőkeerőseket. Kilökik abba a vállalkozói szektorba, ha egyáltalán számukra ez még választható, ahol egészen biztosan durva rezsitételeket kell majd megfizetni. Kaptam olyan választói leveleket, amelyekben arról írnak a vállalkozók, hogy szeptember 30-a után 875 forint plusz áfa/köbméter gázárral tudnak szerződést kötni abban az esetben is, ha a vállalkozásuk székhelye és az ő állandó lakóhelyük egy lakcímre esik. 1100 forint/köbméteres bruttó gázárról írnak nekem számomra megbízható és hiteles emberek, és őket is ebbe a körbe fogják még nagyobb mélységekbe taszítva belelökni. Arról nem hallottunk itt elemzést ezért nagyon kíváncsi lennék államtitkár úr válaszára , hogy vane valami hozzávetőleges becslésük, fogalmuk, elképzelésük, számításuk arról, amit önök olyan nagy hévvel mondanak, hogy nagyon sok a visszaélés, hogy önök szerint ez mennyi bevételkiesést jelenthet, mondjuk, milliárdokban. És milyen alapon számolták ezt ki, min alapulnak ezek a becslések? [[12.50]] Ugyanis az, amit most itt látunk, az egy biológiai szakkifejezéssel élve, tisztelt képviselőtársak, nem más, mint hogy az esetek döntő többségében egy szimbióta életformát egy parazita életformára váltanak le. A parazita ebben az esetben az állam, amelyik megpróbálja minden forrását elvenni a legkisebbeknek, a legvédtelenebbeknek, akik most tömegesen, spontán úgy döntöttek, hogy a kezükbe veszik a saját sorsuk irányítását, és megpróbálnak mindent elkövetni annak érdekében, hogy akár utcai nyomásgyakorlással, de megakadályozzák ezt a gyalázatot. Biztosak vagyunk benne itt a Mi Hazánk frakciójában, hogy nem a katás vállalkozók jelentik az igazi problémát a magyar gazdaságra. Biztosak vagyunk abban, hogy sokkal hatékonyabb megoldásokat is lehetett volna választani. Ha már mindenáron kotorászni akarnak vállalkozói körök zsebében, akkor tegyék meg a nagy NER-es építőipari cégeknél, legyenek kedvesek, amelyeket magas szintű politikai védelemben, fokozott védelemben részesítenek. Vagy hogyha vállalkozóktól akarnak pénzeket elvenni, elvonni, akkor a már sokat emlegetett kaszinókat, államtitkár úr, szíveskedjenek bekötni a NAV online rendszerébe. Ha a szamosbecsi kozmetikust be kell kötni a NAV online rendszerébe, mert az nagyon fontos, hogy neki minden egyes fillérét lássák, akkor a több száz milliárd forint szürke- és feketepénztömeget megtermelő, megforgató NER-es kaszinókat is, ha honvédelmi miniszteri érintettség van vagy bármilyen érintettség is van, kapcsolják be a NAV online rendszerébe. Bármibe le merem fogadni, hogy sokkal több pénzt tudnának beszedni a kaszinókból, ha végre látható lenne, hogy mennyi pénz forog ott, ha tisztességes különadót vetnének ki, mondjuk, a kaszinókra és a vakcinagyártókra is, annak az összegnek a többszörösét tudnák tőlük beszedni közmegelégedésre, és ők még mindig fennmaradnának, még mindig nem végeznék ki őket, mint amennyit a katás vállalkozók tönkretételével el tudnak érni. Nemhogy többet, annak a többszörösét szednék be, csak hát, tisztelt képviselőtársaim, az erősebb kutya számottevően kedvezőbb szaporodási esélyeit sajnos jól ismerjük. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én azt gondolom, érdemes egy kicsit tágabb kontextusba helyezni ezt az egész kérdést, hogy mi történik most a kisvállalkozókkal, a kisadózókkal. Nagyon szimbolikus az, amit az államtitkár úr mondott itt Csárdi Antal kijelentésére, hogy hol a miniszter úr Brüsszelben. Gyanítom, hogy Varga miniszter úr Brüsszelben például többek között sort kerít arra, hogy a globális minimumadó ellen lobbizzon, védve a nagytőkét, a multinacionális vállalatokat, addig pedig az államtitkára, Tállai államtitkár úr itt dolgozik azon, hogy a korábbi kedvezményeket ki lehessen irtani a rendszerből, hogy a kisadózók nehezebb, rosszabb helyzetbe kerüljenek, többet tudjon tőlük beszedni az állam. Ez a kettő egyébként ugyanabba az irányba mutat, ez az irány pedig az az irány, hogy a Fidesz hogy képzeli el ennek az országnak a szekerét, milyen irányba szeretnék tolni. Ez egy egyértelmű stratégiaválasztás, nem véletlen, ami történik. Itt egész egyszerűen az történik, hogy a magyar kormány kormányzati szinten szövetséget kötött egy nyugati, jellemzően német centrumtőkével, ezek a nagy autógyárak, multinacionális vállalatok, összeszerelő üzemek. Arra próbálják alapozni ennek az országnak a versenyképességét ez többször elhangzott itt a vitában is , hogy mi úgy vagyunk versenyképesek, hogy a nagyvállalatoknak gyakorlatilag adóparadicsomot biztosítunk, ők alig adóznak, kormányzati támogatásokkal, mindenféle egyéb idézőjelben mondom munkahelyteremtő támogatásokkal stafírozzák ki őket, és erre alapozzák ennek az országnak a munkahelyteremtő képességét, munkahelymegtartó képességét, ami az autóiparban és a beszállítóiparban történik. Vegyük észre, hogy ez mennyire, de mennyire egy kiszolgáltatott és függő helyzet, ugyanis a nyugati centrumnagytőkétől, nagy német autógyáraktól függünk, és nyilván ahogy ezeknek az autógyáraknak leáldozik, mert változik a piac, mert benzinárválság van, s a többi, úgy a magyar gazdaság is lejtmenetbe fog kapcsolni sajnos nagyon hamar. Létezne egyébként egy más út, egy teljesen más stratégiai út, amikor azt mondja egy ország, hogy kitalálja saját magát, a saját lábára áll, a saját erőforrásaira alapoz. Igen, ehhez a kis- és középvállalkozásokra lenne szükség, az ő maximális támogatásukra például egy zöldfordulattal, a zöldgazdaság erősítésével, amiről többek között a napirend előtti felszólalásomban beszéltem. Országos szigetelési programmal több tízezer pluszmunkahelyet lehetne teremteni éves szinten, ez mind a zöldfordulatot, a fenntarthatóságot szolgálná. Számos olyan egyéb zöldmegoldás van, ami nem a nagyvállalatoktól várja a megoldást, hanem, még egyszer, a kicsikre, a kis- és közepes vállalatokra alapoz. Önmagában egyébként a kisvállalat, a kkv egy érték, zöldszempontból pláne egy érték, hiszen minden, ami kicsi, az szép, azt támogatni kell, az hatékony, az zöld, hiszen kevesebb energiát fogyaszt, a helyi piacokra termel, a helyi piacokra szolgáltat, a közösségeket segíti. A nagyvállalatoknak meg döntően mégiscsak az a céljuk, hogy innen kiszívják a profitot, és még egyszer, egy olyan gazdasági szerkezetbe kényszerítik ezt az országot a magyar kormány asszisztálásával, ami lefelé nivellálja, lefelé töri a béreket, és a munkajogi garanciákat is nagymértékben csökkenti. Természetesen a kis- és közepes vállalkozások támogatása mellé egy nagyon-nagyon erőteljes oktatási rendszerre lenne szükség, az egészségügy megerősítésére, a kultúra megerősítésére, amikor ezeknek a forrásait jelentősen, döntően emeljük. Nyilván ez a modell egy olyan irányba mutatna, amikor nem a külföldtől, nem a külföldi nagytőkétől várjuk itt a megváltást, a munkahelyteremtést, hanem tényleg a saját embereinkre, a saját közösségeinkre, a saját kkv-szektorunkra alapozva próbálnánk kitalálni ezt az országot, a saját lábunkra állni és erősödni. Most nem ez történik. Lenne még plusz egy zárókérdésem az államtitkár úrhoz. Ez az egész katás módosítás a választási program, illetve a kormányprogram mely fejezetében olvasható? Próbáltam ezt megkeresni, de nem találtam; nyilván előzetesen már számoltak ezzel. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP, az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Hiller István képviselő úr, MSZP.
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Ennek a módosításnak egy sajátos részére, részterületére szeretném felhívni a figyelmet, egészen pontosan olyan társainkra, akiket nagy valószínűséggel mindannyian kedvelünk, tisztelünk, nagyra tartunk, meg azokra, akik az ő munkájukat segítik. A magyar kultúra területéről szeretnék beszélni, egészen pontosan a művészeinkről, színészeinkről, előadóművészeinkről, filmeseinkről. Olyan emberekről, akiket, teljesen függetlenül attól, hogy ki melyik politikai közösséghez tartozik, magyar nyelvet értő emberként az esetek meghatározó többségében kedvelünk. A kedvelésnek könnyen lehet, hogy kritika a formája, az egyik filmet szeretjük, a másikat nem, a művészi teljesítményt azonban elismerjük. Hasonlóképpen egyikünk ilyen koncertre jár, a másikunk azt a zenét hallgatja, de jóérzésű ember szereti a zenét. Azt az előadóművészt pedig, aki ebből él, tehetségét erre használja, ilyen értelemben nemcsak a közösségnek, hanem a közönségnek, mindannyiunknak, önöknek, nekünk, családtagjainknak, ismerőseinknek és számunkra ismeretlen magyaroknak tesz a kedvére, szerez örömet, mindannyian büszkék vagyunk, amikor a tehetségüket díjazzák. Nagyszerű dolog, amikor egy nemzetközi filmfesztiválon egy magyar film, annak rendezője, szereplője, színésze elismerést kap, mindannyian magunkban vagy éppen itt, közösen az Országgyűlésben állva tapsolunk. Az is nagyszerű, amikor egy tanár munkájának eredményeként, akár magánórák keretében egy diák, felkészülten a tehetségével ennek az országnak dicsőséget hoz egy nemzetközi diákolimpián. Államtitkár és miniszter keblét dagasztva mondja, mutatja, hogy milyen nagyszerű az eredmény. Azokról is szeretnék beszélni, akiket meg nem ismerünk, de az ő munkájuk nélkül azok, akiket tisztelünk, becsülünk és szeretünk, nem tudnának előttünk megjelenni. Egy koncert ugyanis nem csak azokból áll, akik a színpadon dolgoznak, a színpadon mutatják tehetségüket, mi meg nekik tapsolunk. Egy sereg ember ott a színpad mellett, mögött dolgozik, az ő technikai tudásuk nélkül a legjobb hangú énekes hangja sem jutna el egy sok ezer fős közönséghez. [[13.00]] (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És van még valami. Bár tudom, hogy mindannyiunkat, képviselőket és nem képviselőket megviselt lelkileg az elmúlt két év, olyan időszakon vagyunk túl, de legalábbis reméljük, hogy túl vagyunk, amely minden embert megtépázott ebben a hazában és szerte a világon, valljuk meg, hogy azok, akik a tehetségükből, művészetükből élnek, a pandémia ideje alatt nem tudtak és nem is volt módjuk semmilyen bevételre szert tenni, minthogy nem volt hol fellépni, a színházak be voltak zárva, filmeket nem forgattak, koncertek nem voltak, nem mehettünk élvezni a magyar könnyűzenét vagy éppenséggel legendás előadóinkat a komolyzene területén. Ezek az emberek, illetve közülük jó néhányan itt, tőlünk néhány száz méterre tüntetnek. Már önmagában az figyelemreméltó, hogy emberek azért tüntetnek, mert adózni akarnak, történetesen tisztességesen akarnak adózni, olyan táblákat visznek, hogy nem vagyok csaló, adózni akarok. Nem gondolom, hogy egyébként politikai ambícióik lennének, egyszerűen csak az érdekeiket képviselik egy önök által 24 óra alatt lepörgetendő törvényjavaslatban, -módosításban. Úgy gondolják, hogy tisztességes munkájuk és tehetségük akkor nyer kifejezést, és akkor szolgálják ezt a közönséget és közösséget, hogyha munkájuk után tisztességesen, ebben a formában, amit egyébként létrehoztak, a kata eredeti formájában adóznak. Azért nem bővelkedik mondom még egyszer a magyar történelem olyan tüntetésekben, amikor emberek azért mennek tüntetni, hogy tisztességesen adózhassanak. Ezt elutasítani akár csak pénzügyi, financiális szempontból igencsak meggondolandó. Én azt kérem önöktől, miközben tudom, hogy mit vár el önöktől az úgynevezett frakciófegyelem: a frakciófegyelem azt várja el önöktől, bár csak néhányan vannak itt, nyilván önöknek tudom mondani és önökön keresztül a tisztelt társaiknak a kormánypárti sorokban, pontosan értem, hogy a parlament működésében pártpolitika és ezen belül frakciófegyelem mit jelent. Megjegyzem: gondolkodni sem árt néha. 24 óra erre kevés. Azok az emberek pedig, akik most spontán, saját érdekükben és társaik érdekében, akik tisztességgel akarnak adózni… azt gondolom, hogy ezt a törvényjavaslatot, ezt a módosítást vonják vissza, gondolják végig, mit jelent az akár morálisan, hogy emberek tisztességesen akarnak adózni, és nem akarnak bedőlni ennek a rosszul sikerült és hirtelen módosításnak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Képviselőtársaim! A következő felszólaló, ismételt felszólalásra jelentkezett Illés Boglárka képviselő asszony, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ahogy figyelemmel kísérem a vitát, itt olyan dolgok hangzanak el, olyan dolgokat állítanak, amelyek a valóságnak legfeljebb a töredékével mutatnak hasonlóságot, vagy még azzal sem, és fontosnak tartom kiemelni, hogy önök közül többen már 2010 óta, de van, aki már 2010-et megelőzően is a parlamentben képviselhette a magyar embereket, a magyar választópolgárokat, többek között Apáti István képviselőtársam is, aki bár 2010 óta itt van, és nemcsak a parlamenten kívül, hanem a parlamenten belül is el tudja mondani a véleményét a Mátészalka és térségében élők vonatkozásában is, nem véletlen, hogy a Mátészalka és térségében élők elmondták a véleményüket az ön tevékenységéről, és ön 9,15 százalékot szerzett ebben a térségben a választások során. Önt még az is megverte, több mint kétszer annyi szavazatot szerzett, akit szexuális bűncselekménnyel vádolnak a Jobbik soraiban. Én az ön helyében inkább szövetségeseket keresnék a Mátészalka és térségében élők képviselete vonatkozásában, és én akár Mátészalkán élők, akár Kolozsváron, akár Beregszászban vagy akár Budapesten élők vonatkozásában nagyon szívesen a szövetségese leszek a múltban és a jövőben is. [[Sic!]] És nagyon jó döntést hoztak a választópolgárok, hogy elsöprő többségben Kovács Sándor képviselő úr mellett döntöttek és szavaztak. És bár nem gondolom, hogy itt most adótanácsokat nekünk kellene megfogalmazni, de én azért mindenképpen a figyelmébe szeretném ajánlani akár a kivát, akár a tételes átalányadózást, én úgy gondolom, hogy ezek is megfelelő lehetőséget tudnak nyújtani és biztosítani. És én azon sem lepődöm meg, hogyha önök kevésbé veszik figyelembe, azt nem mondom, hogy egyikőjüket sem érdekli, de az elhangzottak alapján azt tudom mondani, hogy kevésbé veszik figyelembe azt, hogyha a munkáltatók a munkavállalókat egyértelműen egy olyan irányba terelik, amelynek köszönhetően várhatóan a nyugdíjellátásuk jelentős mértékben csökkenhet. Éppen az a célja ennek a törvényjavaslatnak többek között, hogy ezt elkerüljük, és ami megilleti majd őket nyugdíjaskorukban, azt meg is kapják. És azért nem lepődöm meg, mert önök között többen voltak azok, akik támogatták a 13. havi nyugdíjnak az eltörlését, támogatták azt, hogy a nyugdíjasok ne kapják meg a 13. havi nyugdíjat; ezt a Fidesz-kormánynak köszönhetően a nyugdíjasok ismételten visszakapják, akkor is, hogyha egy háborús inflációval küzdünk, akkor is, hogyha gazdasági nehézségek azok, amelyek minket is érintenek, nem tudjuk magunkat kivonni ezeknek a hatásai alól. A DK képviselője részéről elhangzott, hogy ez a családokat romokba dönti. Én tudom, hogy önök pontosan tudják, hogy mi az, ami a családokat romokba dönti. Hiszen amikor Gyurcsány Ferenc volt kormányon, amikor Gyurcsány Ferenc kormányzott, akkor mi történt? Az egy- és kétgyermekes családoktól elvették a családi adókedvezményt, a háromgyermekes családok családi adókedvezményét 60 százalékkal csökkentették, és az otthonteremtési kedvezményt is megvonták tehát önök igazán tudják, hogy mi az, ami a családokat romokba dönti, nem véletlen, hogy áprilisban a magyar emberek többsége ekként szavazott. És én értem azt is, hogy a Jobbik részéről Z. Kárpát Dániel képviselő úr nem véletlenül próbálja magát kivonni a DK és a Gyurcsány Ferenc által korábban meghozott döntések következményei alól, de azért tisztelettel szeretném jelezni, hogy ön az és önök azok, akik úgy döntöttek, hogy egy gyékényen árulnak Gyurcsány Ferenccel, önök azok, akik a választások során együtt indultak Gyurcsány Ferenccel és Gyurcsány Ferenc pártjával [[Szabó Sándor: A katáról is beszéljen már! Közbeszólás a DK soraiból.]] , és önök azok, akik ezzel a baloldallal összeálltak. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy azt megelőzően is el kellett volna mondani ezzel kapcsolatban a véleményét. Nem véletlen az sem, hogy a Jobbik-frakció most egyetlenegy egyéniképviselő-jelöltet sem tudott kiállítani az áprilisi választásokat követően. Úgyhogy én ezek alapján tisztelettel arra szeretném kérni önöket, hogy a kisadózókat, a tényleges kisadózókat támogassák, és támogassák azt, hogy 18 millió forintos értékhatárig legyen arra lehetőségük a kisadózóknak, hogy a továbbiakban is a katát válasszák, amit a törvényjavaslat tartalmaz. Nagyon szépen köszönöm. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Bravó! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Dávid Ferenc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Itt az ellenzéki képviselők minden lehetséges szakmai érvet elmondtak, ezért én nem a szakmai érvekre hegyezném ki a mondanivalómat, hanem az eljárásra. Remélem, hogy a képviselő asszony is tud arról, hogy Magyarországon működik a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma, egy háromoldalú érdekegyeztető fórum: munkaadói szövetségek, szakszervezetek és a magyar kormány. Bizonytalan voltam abban, hogy ezen a fórumon történte egyeztetés, ezért fölhívtam az országos nagy munkaadói szövetségek első számú vezetőit, és fölhívtam a nagy szakszervezeti konföderációk első számú vezetőit, nehogy tévedjek. Na most, ezt a törvényjavaslatot önök semmilyen formában természetesen nem a tegnap este benyújtottról beszélek, semmilyen formában nem beszélték meg az érdekeltekkel, azokkal, akiknek ez az intézkedés a hátán csattan. Nem azt gondolom, hogy el kell fogadni a munkaadói szövetségek speciális érdekeit. Nem azt gondolom, hogy feltétlenül el kell fogadni a munkavállalók érdekeit. De önök nemhogy nem fogadják el, meg sem hallgatták a munkaadói szövetségeket, és meg sem hallgatták a szakszervezeti képviselőket. Ugyanezt tették egyébként a parlamenti játékszabályok szerint. Ugye, ha jól tudom, itt ül előttem két sorral a Gazdaságfejlesztési Bizottság elnöke, én a Gazdasági Bizottság alelnöke vagyok, egy ilyen törvényt, ilyen súlyú törvényt a két hogy mondjam? , mondhatom, professzionális bizottságba be se viszik, és azt a beszélgetést, azt a vitát, amit most mi itt lefolytatnunk, ezt bizottsági szinten önök elhanyagolták, elsumákolták, mert gyorsan keresztül akarták ezt hajtani. [[13.10]] Ezt én rendkívül fontosnak tartom. És akkor ennek a másik oldala: miután önök teljes mértékben kizárták ebből a munkaadói képviselőket és a munkavállalók képviselőit, odafordultak a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarához. Ahhoz az iparkamarához, amelyikről húsz éve tudjuk már, hogy nem a vállalkozók érdekeiért van. Én nyugodtan ki merem mondani: ma Magyarországon nem a vállalkozóknak van kamarája, hanem a kamara elnökének van kamarája, saját kamarája. Ez a kamara nem vonzó, ez a kamara vakon végrehajt mindent, ez a kamara előáll ezzel, és támogatja ezt az előterjesztést, és ma reggel sunyi módon azt mondja, hogy a kormány ezt túltolta. Tehát azt gondolom, hogy itt nemcsak az eljárással van probléma, hanem azzal is, hogy önök olyan szereplőket vonnak be az egyeztetésbe, akik egyébként ebben a kérdésben nyíltan a kisvállalkozók ellen vannak. Hozzáteszem: Parragh László azon túl, hogy most a kisvállalkozók ellen merényletet követett el, nekem nagyon fájó módon az egész magyar kamarai rendszert is lejáratja. Ugyanis én ma kamarai vezetőket is felhívtam telefonon, megyei kamarai elnökök mondták azt, hogy vérlázító, hogy ilyen törvényjavaslat kerülhet be a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara támogatásával. És önök ezt pontosan tudták, hogy így van, és ennek ellenére egy ilyen vállalkozásellenes lépést és ilyen törvényjavaslatot terjesztettek be. Most már csak néhány kis színest mondanék. Többen mondták képviselőtársaim közül, hogy nem értik, hogy a taxisok miért kerültek ki a körből. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy sokan azt hitték, hogy azért, mert félnek a taxisoktól. Nem, nem azért, mert az egyik legnagyobb budapesti taxistársaság elnöke a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara elnöke. Nem mikrovállalkozó, nagyvállalkozó! Ha nem tudják a nevét, nézzék meg a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamarának a honlapját, és akkor rögtön mindenki tudni fogja, hogy a taxisokra miért nem vonatkozik ez. A következő: azon gondolkodtake, hogy ez a dolog, és itt több képviselőtársam elmondta, Apáti képviselő úr is elmondta, Csárdi képviselő úr is elmondta, gyakorló vállalkozók mondták, hogy ez teljesen egyértelműen a feketegazdaság irányába fogja tolni a biciklit és az egész magyar kisvállalkozói társadalmat. Tehát önök most egy olyan lépést céloznak meg, ami fel fogja szaporítani a feketemunka-adást és a feketemunka-vállalást. Sajnos Nacsa képviselőtársam nincs most itt, mert az orromra olvasta, hogy a VOSZ nem szólalt föl 2013-ban; akkor jelzem képviselő asszonynak, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége 2013-ban természetesen támogatta a kata bevezetését, csak azt nem értem, hogy tíz év után önök, akik akkor ezt megalkották, most miért akarják ezt kiirtani. Mert ez nem észszerű korrekció! Itt elhangzott most egy hozzászólásban, hogy fontos lenne, hogy a társadalombiztosítási és a nyugdíjellátásban javítsunk. Szeretném megkérdezni: azzal, hogy fölemelték 18 millió forintra az árbevételhatárt, mennyiben javul a jövendő nyugdíjasok és a jövendő betegek ellátása? Önök semmit nem tettek ezért, tehát erre kár hivatkozni. Befejezésül: talán nem lesz szimpatikus, amit mondok, itt szintén a két vállalkozó képviselő elmondta, hogy akik ezt a jogszabályt írták, azok életükben nem láttak vállalkozást és életükben nem találkoztak vállalkozóval. Én valamikor 12 évig a VOSZ főtitkára voltam, megerősítem képviselőtársamat: akik ezt papírra vetették, azok életükben nem láttak vállalkozást, és tudja, mivel tudom ezt bizonyítani? A munkavállalóknak van egy olyan lelkületük, hogy ha valami nem tetszik nekik, akkor vagy demonstrálnak, vagy sztrájkolnak, vagy szabotálják a munkát, vagy nem mennek be dolgozni, vagy kilépnek. A vállalkozók nem ilyenek. A vállalkozók nem mennek ki az utcára, a vállalkozók általában megpróbálják megoldani, ahogy Apáti képviselő úr is mondta, megpróbálják okosba’ megoldani a dolgokat. Most itt a kollégáimmal nézzük a telefonokon, ezek a vállalkozók még egyszer mondom, nem munkavállalók, nem sztrájkolók , ezek már megszállták a Kossuth teret, elmentek az Erzsébet hídra, és a Margit hidat is lezárták, és önmagukat szervezték meg, nem a vállalkozói szövetségek szervezték meg, önmaguk szervezték meg. Hát, ha ez nem hiteles önöknek, hogy ez az intézkedés, ha a magyar vállalkozói közösség spontán lezár két hidat, és megszáll egy teret, és ha önök ebből nem vonják le azt a következtetést, hogy ezt a jogszabályt azonnal vissza kell vonni és akkor leengedem a hangom: ezt a jogszabályt azonnal vissza kell vonni, mert elképesztő károkat okoz a magyar gazdaságnak. Köszönöm a türelmet, elnök úr. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nincs itt türelem kérdése, amíg időkeret van, képviselő úr, addig beszélhet magától értetődően. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azt hiszem, érezzük mindannyian, hogy nem a képviselők türelme, hanem a magyar emberek, a magyar kisvállalkozók türelme kezd elfogyni, ezért is utalt talán erre képviselőtársam. Én a kormánypárti előterjesztőkhöz, bocsánat, vezérszónokokhoz szeretnék szólni. Eddig itt volt Illés Boglárka ja, bocsánat, itt van a teremben [[Illés Boglárka Láng Zsolttal beszélget.]] , tehát én a Fidesz és a KDNP vezérszónokához, Illés Boglárkához és Nacsa Lőrinchez szeretnék szólni, illetve nekik szeretnék kérdést feltenni. Ugye, megtudhattuk, hogy egy ilyen helyzetben, egy rendkívül súlyos válság idején, egy ilyen brutális infláció idején gyakorlatilag az alapvető egyeztetéseket sem folytatták le, és úgy nyújtottak be egy ilyen radikális változást jelentő intézkedést. Gyakorlatilag százezreket, kisvállalkozók százezreit hozták lehetetlen helyzetbe. Hát, érdemes tiszta vizet önteni a pohárba, tisztelt vezérszónok asszony, tisztelt Illés Boglárka képviselő asszony: pontosan hogyan és miképpen történnek itt a dolgok? Ha egy picit figyelne képviselő asszony, akkor szeretném azt a kérdést feltenni neki, hogy személy szerint képviselőként pontosan mikor kapta kezébe ezt a javaslatot. Tehát Illés Boglárka és Nacsa Lőrinc mikor kapta országgyűlési képviselőként a kezébe azt az indítványt, amit tegnap valamikor kutyafuttában beterjesztett ide a pénzügyminiszter? És azt is szeretném megkérdezni a Fidesz vezérszónokától, illetve a KDNP vezérszónokától, hogy vane bármilyen elképzelésük arról, hogy milyen károkat fognak okozni itt több száz ezer vagy még több embernek. Vane bármilyen elképzelésük arról, hogy milyen hatása lesz a társadalomra, illetve a magyar gazdaságra ennek a javaslatnak? Tehát önök tegnap kapták kézhez a javaslatot, és gyakorlatilag azt a feladatot kapták, hogy ezt vakon itt ismertessék, végrehajtsák, úgy, hogy fogalmuk sincs a várható hatásokról, vagy esetleg önök már korábban, akár hetekkel ezelőtt kaptak valamiféle, mindenki elől eltitkolt háttértanulmányt? És akkor pedig az a helyzet áll elő, hogy önök tudták, hogy mire készül a kormányuk, tudták, hogy mire készül a pénzügyminiszter, és ezt eltitkolták a magyar kisvállalkozók elől, eltitkolták a magyar társadalom elől, és esélyt sem adtak rengeteg embernek, hogy ezekre a hatásokra felkészüljenek. Tehát, tisztelt Illés Boglárka, aki kitartóan beszélget képviselőtársával, ismételten felteszem a kérdést: önök mikor kapták kézhez ezt a javaslatot, ön felelős országgyűlési képviselőként mióta ismeri ezt a javaslatot? Vakon, frakcióbuzgalommal, frakciófegyelemmel fogja ezt megszavazni, vagy már készültek erre, személy szerint és önök is, tisztelt képviselőtársaim, ismerték ezt a javaslatot, és egyszerűen csak eltitkolták a magyar emberek, a magyar kisvállalkozók elől, hogy ennek milyen hatása lesz? Azt gondolom, hogy egészen elképesztő és szimbolikus, ahogy képviselőtársaim is utaltak rá, hogy önök jelen helyzetben is körmük szakadtáig védik a multinacionális cégek, a globális, brutális gazdasági erővel rendelkező multinacionális cégek érdekeit. Minden követ megmozgatnak, hogy nehogy növelni lehessen ezeknek a hatalmas, gigantikus multi cégeknek az adóterheit, nehogy nagyobb mértékben kelljen a közteherviselésben részt venniük ilyen súlyos, válságos időszakban, majd ilyen körülmények között, ilyen gazdasági és társadalmi válságok közepette önök behoznak egy ilyen javaslatot, és százezreket vagy még több embert hoznak rendkívül kilátástalan helyzetbe. Én azt gondolom, hogy ez egészen elképesztő, felelőtlen viselkedés, és erre a kialakult helyzetre egyetlenegy jó megoldást látok, azt, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr a szokásához híven tart egy rövid videós bejelentkezést, és ott elmondja, hogy háborús infláció, súlyos válság idején egyetlenegy dolgot tud tenni, hogy ebben a helyzetben megvédi a magyar kisvállalkozókat a pénzügyminisztertől, és utasítja őt a javaslat visszavonására. Nagyon remélem, hogy miniszterelnök úr, látva azt a tragikus helyzetet, amit kialakított, megteszi ezt a bejelentését, még mielőtt ez a gyalázatos javaslat szavazásra kerülne. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Mi Hazánk képviselőcsoportjából Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! [[13.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nagyon sajnálom, hogy Illés Boglárka elhagyta az üléstermet, és szellemi párbajt fegyvertelenekkel nem célszerű vívni, de most mégis kénytelen vagyok néhány kemény szót szólni hozzá, ugyanis amit ő az előbb előadott, az hihetetlen politikai felkészületlenségről, ostobaságról és szűklátókörűségről tesz komoly tanúbizonyságot. És azt is szeretném rögzíteni, sajnálom, hogy nincs itt, halálmegvető bátorsággal kifáradt innen, hogy nagyon sok paszulyt és még több spenótot kell neki ahhoz megenni, hogy engem bármikor, bármilyen formában legyőzzön. Nonszensz, amit előadott, ugyanis én vele ellentétben nem papírról szoktam felolvasni a mondandómat, általában fejből beszélek, ezt teszem most is. Másrészt én mindig sokkal több szavazatot kaptam a választókerületemben, mint amennyit az engem jelölő szervezet vagy párt kapott. Így volt ez mind a négy országgyűlési választáson. Most egy olyan jobboldali ellenzéki párt színeiben indultam, amelynek a helyi listás eredményét 50 százalékos mértékben léptem túl. 2800 szavazatot kapott a Mi Hazánk Mozgalom, én 4200 szavazatot kaptam a választókerületben. 9,15 százalékkal a pártom országos eredményét majdnem kétszeres mértékben sikerült túllépni. Engem a pártom alkalmasnak tartott arra, hogy indítson a választókerületben; őt még arra sem méltatták, hogy elindítsák. Úgy került be országos listáról az Országgyűlésbe, hogy sehol, egyetlen egyéni körzetben meg nem mérettette magát. Úgyhogy nekem a választókerületi eredményem kapcsán semmi szégyenkeznivalóm nincs. Ráadásul egy olyan párt színeiben vagyok itt már és kezdem a negyedik ciklusomat, amely az elmúlt két hónapban legalább megduplázta a társadalmi támogatottságát, és mára már a Mi Hazánk a legerősebb, legtámogatottabb ellenzéki párt. Az egyébként külön övön aluli volt, hogy a szexbotrányba keveredett személlyel kapcsolatban is összefüggésbe hozott, vagy azzal is össze mert hasonlítani, de nem haragszom azokra, akik övön alul támadnak, hiszen csak odáig érnek fel, tudják. Ezt külön személyes sértésnek, súlyos személyes sértésnek fogom fel egyébként. Azt a személyt hat politikai párt indította, hat politikai párt állt mögötte; mögöttem Magyarország legfiatalabb pártja állt, és erre egyébként roppant büszke vagyok. Úgyhogy Illés Boglárka tartozik minimum egy bocsánatkéréssel. Tanulhatna az édesapjától, aki egy kifogástalan úriember és egy tisztességes vállalkozó egyébként, akit személyesen volt szerencsém korábban megismerni. Igazán szégyenteljes és gyalázatos, amit az előbb itt előadott, a törvényjavaslatról pedig egy szót sem szólt. Szélsőséges politikai, szakmai felkészületlenségről tett tanúbizonyságot, úgyhogy javaslom, hogy jó darabig ne engedjék törvényjavaslat vitájának a közelébe, mert negyedfokon szénné égeti a Fidesz-KDNP-t. Köszönöm.
Tisztelt Képviselőtársam! Úgy látom, hogy kicsit kicsúszott a vita a normális mederből, és elment a személyeskedések irányába, és azt én nem szeretném a továbbiakban megengedni. Ezért tisztelettel arra kérek mindenkit, hogy a törvényjavaslatról a véleményét mondja el, az azzal kapcsolatos benyomásait és érzéseit tárja a tisztelt parlament elé, és ne kezdjen el a továbbiakban senki személyeskedni, mert abban a percben megvonom tőle a szót. Kár, hogy nem hamarabb tettem. Köszönöm szépen. A következő felszólaló Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából, aki az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elnöki intelmet ildomos betartani, bár tény, hogy Illés képviselő asszony azért nagyon sok mindenkit megihletett a szavaival itt az ülésteremben. Én óva intenék attól képviselőtársakat, hogy egy szakmai vitában érvként használják fel azt, hogy ki hány szavazatot kapott akár egyéniben, akár listán. Én emlékszem ilyen korszakra, amikor abban mérték az ember értékét, hogy éppen a politikai táplálékláncban hol helyezkedik el. A következő mi lesz? A szemüvegeseket vesszük elő? [[Dr. Tilki Attila közbeszól.]] Tehát ne idézzünk meg ilyen korokat a parlamentben! Azt kell hogy mondjuk erre, hogy ha a törvényjavaslat magváról akarunk beszélni, akkor arról kell beszélni, hogy a Magyar Orvosi Kamara nemrég adott ki egy közleményt azzal kapcsolatban, hogy az egészségügyi dolgozók is érintettek a katatörvény Fidesz általi szándékolt módosításában, és konkrétan úgy érzik, hogy a betegellátás is veszélybe kerülhet emiatt, és maga az egészségügyi utak nem is annyira áramvonalasított rendszere még nehezebbé válhat, hogyha az ott dolgozókra is vonatkozni fognak azok a katamódosítások, amelyek itt vannak. Én látom a kormány oldaláról, hogy erősen próbálja a multinacionális cégek érdekeit védeni. Éppen ezért lep meg, hogy a másik oldalon ennyire próbálja a megszorító csomagja által megnyirbálni a magyar vállalkozókat. Az a tiszteletteljes kérésünk, hogy a legjobb lenne, hogyha visszavonnák ezt az egészet egy órán belül, tehát lehetőleg még a szavazás előtt. Ha a visszavonásig most még nehezebben jutnak el, tehát az egy óra végére sikerül csak, addig is megnyugtathatnának mindenkit, hogy az egészségügyi dolgozók legalább mentesülnek a módosítás szándéka alól, mert talán vitán belül áll az, és politikai oldalaktól függetlenül kijelenthető, hogy az egészségügy további veszélyeztetése katasztrófahelyzetet idézhet elő Magyarországon. Kérem, hogy gondolják ezt át, ne tovább, és lehetőleg vonják vissza az egész csomagot. Lesznek jobbító módosító javaslataim, amelyek által bármilyen visszaélés kiszűrhető, viszont azt az őrületet, amit most terveznek, nem kell végigvinni, ez szükségtelen, ez veszélyes. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Használjuk ki azt a lehetőséget, hogy a terembe lassan bejönnek a fideszes képviselők, akik eddig távol tartották magukat a vitától, és mondjuk el nekik, hogy mi minden zajlott idáig, és melyek azok az érvek, amelyek amellett szólnak, hogy igenis ezt a törvényt önöknek nem szabad elfogadni. Már csak azért sem, mert sem a kormány, sem a korábban idedelegált egy-két fős kormányképviseleti csoport erről nem tudott meggyőzni senkit sem. Sőt, odáig fajult a helyzet, és bizonyára önök is tisztában vannak ezzel, hogy órák óta igenis tüntetnek azok az emberek, akiknek a megélhetését, a mindennapi lehetőségeit teszik tönkre. Természetesen azt akár még érteni is lehetne, hogy az orbáni inflációs helyzet kialakítása érdekében, és mivel önök tudják, hogy ebben milyen nagy felelősségük van, hiszen minden esetben szavazatukkal hozzájárultak, hogy egy elrontott gazdaságpolitikát támogassanak, ebben a helyzetben nagyon megfontoltan kell önöknek is cselekedni. De most van egy olyan pillanat, mint ami egyébként a rabszolgatörvény elfogadásának időszakában is volt, hogy egyébként felszólítjuk és felkérjük önöket, amelyik jobban tetszik önöknek, hogy ne tegyenek az emberek ellen, hanem igenis segítsék őket azzal, hogy ezt a törvényt elutasítják, nem fogadják el, mert önmagában nemcsak az adóemelés, a bevétel a fontos, hanem azoknak az embereknek az életben tartása, meghagyása, a mozgástér fenntartása; tudják, azoknak az embereknek, akiknek a lehetőségeit önök megünnepelték akkor, amikor 350 eurót, ma már annyit sem érő minimálbér elfogadásáig eljuttatták ezt ebben a gazdaságpolitikai helyzetben, és most, amikor olyan helyzetben vagyunk, amikor egy kezdő pedagógus bérét ki kell egészíteni 16 500 forinttal ahhoz, hogy egyébként a garantált minimálbért elérje az ő fizetésük. [[Sic!]] Na, ilyen körülmények között tesznek önök egy újabb lépést, és a vállalkozásokat, azokat a vállalkozókat, akiknek egy jó része, mondhatnám azt is, hogy kényszervállalkozó, aki maga tesz azért, hogy ne az önök kegyelemkenyerén éljenek, hanem a saját kreativitásukat, lehetőségeiket kihasználva többet tudjanak tenni a családjukért úgy, hogy egyébként itthon maradnak Magyarországon, mondhatnám azt, hogy kalandvágyból, itthon maradnak, és dolgoznak, és kihasználják, élnek azzal a lehetőséggel, amit önök korábban megteremtettek, ahova becsábították őket, most pedig egyébként arcul csapva azt mondják az embereknek, hogy becsapják előttük az ajtót, és úgy döntenek, hogy nekik ebből a lehetőségből elég volt. Mi ez a lehetőség, mert önmagában azt túlzásnak nem tekinthetjük, ha a jelen viszonyok között azok, akik befektetnek, eszközöket vásárolnak, helyiséget bérelnek, és fenntartanak egy vállalkozást, ha egyébként ők szeretnének például 600 ezer forint körüli jövedelmet ebből szerezni, ennek a jövedelemnek a megszerzése érdekében kockázatot vállalnak, és ezek a kisvállalkozások azok, amelyek akár egyszemélyes vállalkozásként, igenis önfoglalkoztatóként végzik ezt a tevékenységet. Tekinthetünk így is rájuk. [[13.30]] Na, ezeknek az embereknek azt mondták, hogy ezt a tevékenységet zárják be. Az a döntés, amit ma idehoztak a parlament elé, az lényegében azt jelenti, hogy a mai döntésük után, a mai szavazataik után fennáll annak a lehetősége, hogy igenis le kell ülni a konyhaasztal mellé, és vagy feketén fognak dolgozni, vagy bezárják azt a vállalkozást, amit idáig csináltak. Úgy látom, hogy hiába mondjuk, de remélem, hogy meghallották azokat a példákat, amelyeknek a sorát hoztuk itt fel; közöttük azt a kreatív eszközöket gyártó kisboltost, aki értékesíti az ott vásárló tanárok számára azokat az eszközöket, amelyek a gyerekeink nevelését segítik, de egyébként ők támogatást kapnak az önkormányzatunktól azért, hogy tudjanak ott vásárolni, és a számlát az intézményre állítják ki, és ehhez képest ezt a boltot önök bezáratják, nem tarthatja fenn a továbbiakban a tevékenységét. Éppen ezért azt javaslom, hogy azokat a vállalkozásokat, amelyek tesznek azért, hogy a foglalkoztatásukkal vagy a vállalkozói tevékenységükkel hozzájáruljanak ahhoz, hogy ez működjön, őket segíteni kell. Ők azok az emberek, akik szembeszállnak Orbán megszorító intézkedéseivel, akik minden lépése ellenére fenntartják és megtartják a családjuk életét, és megteremtik a feltételeit annak, hogy dolgozni tudjanak. Őket köpik szembe akkor, amikor ezt a törvényt elfogadják, éppen ezért ez elfogadhatatlan, és arra kérem, figyelmeztetem és hívom önöket, hogy hagyják ezt abba, vonják vissza, még időben vannak ehhez. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Momentum képviselőcsoportjából Tóth Endre képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Kormánypárti Képviselők! Önök adóparadicsomot hoztak létre Magyarországból a multinacionális cégek számára, és most arra készülnek, hogy adópoklot hozzanak létre a kisvállalkozók, a magyar kisvállalkozók számára az országból. Ha egy multi cég szeretne a magyar adóparadicsomba jönni, akkor a kapunál ott találja Szijjártó „szent” Pétert, aki adókedvezményekkel és rekordalacsony társasági adóval várja őket. Ellenben a magyar kisvállalkozókat ma önök az adópokol kénköves bugyraiba készülnek vetni, ahol Varga Mihály és Parragh László szurkálja őket vasvilláikkal a céges számlázás tilalmával és a szeptemberi átállási határidővel. De visszatérve a vallási hasonlatokból a száraz tényekhez: önök ma kidobnak 300 ezer magyar kisvállalkozót a katából, és mindössze két hónapos határidőt adnak nekik az alkalmazkodásra, az új adónem megtalálására. Ezzel 300 ezer magyar család egzisztenciáját veszélyeztetik; 300 ezer magyar család és magyar munkavállaló felépített üzleti modelljét teszik tönkre, miközben magasról tesznek a társadalmi egyeztetésnek Navracsics Tibor által az EU felé hangoztatott elvére, és mindössze egy nap alatt akarják keresztülverni a magyar Országgyűlésben ezt a jogszabályt. Ezt hívják akarnokságnak és diktátortempónak. Azt mondják, hogy ezzel az intézkedéssel az adóelkerülést akarják visszaszorítani, de vigyázzanak a szavaikkal, hiszen amikor ezt mondják, akkor azt gondolják, hogy ez a 300 ezer ember, akit ki akarnak szorítani a katából, ők mind adócsalók lennének. És azt is mondják, hogy a saját kormányuk annyira ostoba volt, hogy hagyta éveken keresztül, hogy az általa alapított adónemből 300 ezer ember kicsalja az adót. Ennyire ostobának gondolják a saját kormányukat? Szerintünk ez a 300 ezer ember nem adócsaló, hanem a magyar társadalom vállalkozó szellemű krémje, akik most is rengeteg GDP-t termelnek, és tisztességgel adóznak, legálisan működnek. Később pedig, amint kinövik magukat és jelenlegi katás státuszukat, jól menő vállalkozások alapítójaként rengeteg embernek adhatnának munkát, ha önök hagynák. A nyolcvanas évek végén volt a háztáji gazdálkodás, talán emlékeznek még sokan, amiben sokan kitörési lehetőséget és az extra jövedelmet látták. Most a kitörési lehetőség a kata volt, amelyből pusztán kreativitás és szorgalom révén lehetett előrejutni. Most önök a szabad vállalkozásnak ezt a lehetőségét zárnák be az emberek előtt. Végezetül hoztam egy idézetet Biankától, akit mélyen érint ez a katás törvényjavaslat. Ezt írja Bianka: „Szabadúszó vagyok, menedzser-tanácsadó, stratéga, tervező, író. A kevés dolog, amiben szabadnak érzem magam, ez: a munkám, a projektek, a kapcsolatok, amik így születnek, az értékek, amiket másokkal együtt teremthetek. Nem azért választom ezt az utat, hogy az államnak vagy bárkinek ártsak, hanem azért, mert úgy érzem, így tehetem a legtöbbet. Nem az fogja megoldani az inflációt vagy a recessziót, ha egy felelőtlen döntéssel kihúzzuk a talajt azok alól is, akik nem érdemlik meg. A kreatív ipar szabadúszókból áll. Egy formatervező vagy egy grafikus életében pedig hatalmas dolog, amikor egy nagy cég, például egy hollywoodi filmgyártó vagy egy globálmárka szavazza meg nekik a bizalmat egy projektben, de őket valahogy megint elfelejtették. Szeretnék szabad maradni, legalább ebben. Szeretném, hogyha nem fogyna el a levegőm.” Ezt írta Bianka. Kedves Kormánypárti Képviselőtársaim! Ne vegyék el Biankától és a társaitól a szabad levegőt. A Momentum Mozgalom frakciója módosító javaslatokat adott be, amelyek megszavazásával önök esélyt adnak arra, hogy ne kelljen a saját választóik haragjával szembenézniük holnap, és ne kelljen szembenézniük a katás vállalkozók haragjával, akiket most vágóhídra küldenének. Javaslataink biztosítanák a katások további kiszámítható és legális működését, és hogyha szeretnének még tükörbe nézni holnap reggel is, akkor szavazzák meg a módosítót, különben pedig a következményekkel kell szembenézniük. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum, a DK, az LMP és a Párbeszéd padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Úr! Nem állítottam meg, de tisztelettel arra kérem, hogy függetlenül attól, hogy kinek-kinek mi a vallási világnézete vagy a világnézete, egyházi kifejezésekkel máskor, legyen szíves, ne viccelődjön. Köszönöm szépen a megértését. A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Kedves Polgártársak! Most jövünk az utcáról, az utcáról, ahol lezárták a hidakat, és maguk ellen, a maguk megszorításai ellen tüntetnek az emberek. Amikor múlt héten kiállították azt a szerencsétlen Gulyás Gergelyt, akinek el kellett mondani, hogy mostantól aztán annyira jogállami módon működik a fideszes hatalmi gépezet, annyira egyeztetni fognak mindenről, olyan társadalmi konzultációk lesznek, hogy csak ihaj!, és aztán tegnap délelőtt benyújtanak valamit, amiről most vitatkozunk, és egy fél óra múlva meg akarják szavazni, erre gondoltak? Ettől kéne úgy meghatódnia majd az Európai Uniónak, hogy hirtelen magukra öntik a világ pénzét? Ezzel akarják megállítani a gazdasági válságot? Azzal akarják kezelni a megélhetési válságot, hogy annak a több százezer kisvállalkozónak, mikrovállalkozónak, sokszor kényszervállalkozónak elveszik a megélhetését, egy brutális adóemelésbe tolják bele őket? Maguknak ez a terve? Ez a nagy orbáni válságkezelés? Ez az Orbán-csomag? Üssük azokat, üssék azokat, akiknek amúgy is nehezen jön ki a matek a hónap végén, akiknek amúgy is bizonytalanok a bevételei? Véletlenül se a fideszes oligarchák cégeire, véletlenül se a nemzetközi óriásvállalatokra, nem, maguk rámennek a katásokra. És nem tudom, kedves egyéni fideszes képviselőtársak, konzultáltake a saját választókerületükben azokkal az emberekkel, azokkal a tisztességes magyar kisvállalkozókkal, akik magukat ideküldték az Országgyűlésbe, hogy vajon ennek a támogatására szegődtek-e? Amikor Orbán Viktor azt mondta nekem a válaszában, hogy nincs megszorítás, és nem lesz megszorítás, akkor erre gondolt? Az adóemelés a katásoknak nem megszorítás? Az, hogy többet kell fizetni, az nem megszorítás? Épp eléggé meg kell szorítani a szerencsétlen magyar családoknak már most is a háztáji költségvetést, hogy kifizessék a megemelkedő élelmiszerszámlákat, hogy azt az élelmiszerválságot, amit a maguk nemtörődöm, fogalmatlan politikája okozott, valahogy kimozogják. Ilyen infláció mellett, ilyen forintárfolyam mellett maguk még egyet ütnek egymillió magyar emberen. Legalább 300 ezer kisvállalkozó és a családtagjaik azok, akik most elveszítik, vagy legalábbis sokkal nehezebb körülmények között kell hogy biztosítsák a megélhetésüket. [[13.40]] Ez a maguk terve, ez a fideszes válságkezelés?! A Margit hídon állnak az elkeseredett katás vállalkozók, elmondják, hogy ők művészként, értelmiségiként, független szabadúszóként hogyan fogják sokkal nehezebben megoldani az életüket a következő hónapoktól, hogyan szorulnak vissza a szürkegazdaságba, hogyan veszítik el a megrendeléseik jelentős hányadát, vagy hogyan kell többször annyi adót fizetniük majd, mint eddig. Az egyik felszólaló kiemelte, hogy ők a családban mindannyian katás vállalkozók, és nekik 400 százalékos adóemelést jelent az önök terve. Négyszeresére emelik a magyar kisvállalkozók adóját? Ellehetetlenítenek egész gazdasági ágazatokat? Ez a nagy terv? Erre képesek önök?! A legnagyobb tisztelettel azt szeretném kérni, azt javasolnám önöknek, hogy fontolják meg ezt a módosítót, konzultáljanak a saját választóikkal. Nem minden katás szavazott az ellenzékre, legközelebb mindegyik ellenzéki pártokra, mindegyik a változásra fog szavazni. Ha a nemzet érdekét, ha a magyar társadalom érdekét, a magyar családok, a magyar emberek érdekeit nem nézik, akkor nézzék legalább a saját önös politikai érdeküket! Maguknak nem lehet az az érdekük, hogy magukra haragítsanak félmillió embert, egymillió embert családtagokkal! Maguknak, elmondom, mi kéne legyen az érdeke. Az, ami az egész országnak, hogy azok az óriáscégek, akiknek eddig adóparadicsomot építettek ki itt, Magyarországon, azok megfizessék az adót. És ne aggódjanak, nem lesz ebből versenyhátrány, versenyhátrány akkor lenne, ha itt magasabb lenne az adószint. 140 ország megállapodott abban, hogy legalább 15 százalékkal adózzon a nagytőke is, a nemzetközi óriáscégek. Magyarországnak ez 600 milliárd forint pluszt jelentene. Elég sok gondunkat megoldaná nem? A katások sanyargatásából hány milliárd forint pluszt várnak? Egyet, kettőt, ötöt, tízet? Nem 600 milliárdot. Onnan vegyek el, könyörgöm, ahol van pénz, ne onnan, ahol már most is hiányzik! Úgyhogy legyenek olyan bátrak, hiszen magukat azért dicséri a saját főnökük, mert rettentően bátrak, szóval, legyenek bátrak! És tudják mit? Ne szavazzák le a saját előterjesztésüket, még azt sem várom, hogy levegyék a napirendről, mert az elég nehézkes lenne ügyrendileg. Egy kulturált, udvarias, óvatos tartózkodást javasolnék önöknek. Ne támogassák a magyar kisvállalkozók kivéreztetését! Van még néhány percük ezt átgondolni. Arra kérem önöket, kedves fideszes és KDNP-s kollégák, hogy legyenek bölcsek, legyenek humánusak, és legyenek emberségesek legalább egyszer az életben! Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Ismételt felszólalásra jelentkezett a Momentum képviselőcsoportjából Tóth Endre képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Az előbb küldte el nekem Havasi Gábor egészségügy-politikusunk a Magyar Orvosi Kamara közleményét, amelyet felolvasok önöknek, hogy megfelelő információk birtokában tudjanak dönteni. Tehát így áll a Magyar Orvosi Kamara közleménye: a kataszabályok átmenet nélküli átalakítása az egészségügyben tovább nehezíti az ügyeletek kialakítását, akadályozhatja a betegek folyamatos ellátását a rendelőkben és az osztályokon. A betegbiztonság és ellátásbiztonság megóvása érdekében kérjük, hogy az egészségügy ígért átalakításáig az egészségügyi dolgozók mentesüljenek a katatörvény nem magánszemélyeknek való számlázást tiltó szabálya alól. Kedves Hölgyeim és Uraim! Kedves Kormánypárti Képviselők! Legalább a betegek biztonsága érdekében halasszák el ezt a döntést! Ha már nem számítanak önöknek a katás vállalkozók, gondoljanak azokra a betegekre, akiknek emiatt borul fel az ellátásbiztonságuk, akik elmennek az ügyeletre, és nem találnak ott senkit. Kérem, fontolják meg ezt a döntést! Látják, hogy hibát követnek el, látják az utcákon, látják a parlamentben, fontolják meg, és halasszák el legalább a társadalmi konzultáció erejéig! Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Momentum képviselőcsoportjából jelentkezett felszólalásra Szabó Szabolcs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Akkor folytassuk a szakmai szervezetek állásfoglalását! A Szépírók Társasága is nyílt levelet írt önöknek. Így szól a nyilatkozat: „A Szépírók Társaságának elnöksége tiltakozik a katáról szóló új törvényjavaslat bevezetése ellen, és arra szólítja fel a döntéshozókat, hogy azt jelenlegi formájában ne fogadja el. Az úgynevezett kata egy évtizede jelenti, mások mellett, a művészeti szektorban vállalkozóként dolgozók számára az egyetlen menedéket, lehetőséget a legalább megközelítőleg tisztességes megélhetésre és az utolsó biztos pontot a már így is kellőképpen kaotikus magyarországi adózási rendszerben. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a törvényjavaslat érdemi szakmai egyeztetés nélkül született meg, tartalmi szempontból nem átalakítást, hanem lényegében megszüntetést jelent, a kapkodás pedig a július 12-ei tárgyalás és elfogadás, tárgyév szeptember 1-jei bevezetés meggondolatlanságot, rosszabb esetben tudatos destruktív szándékot sejtet, így az új katatörvény az irodalmi szakma számára jelen formájában elfogadhatatlan. Nagyon szívesen kifejtenénk és eddig is kifejtettük volna részletesen ellenérveinket a törvényjavaslat egyes pontjaival kapcsolatban, megfogalmaznánk javaslatainkat arról, miként lehetne módosítani, fejleszteni, korszerűsíteni a kisadózást, felsorolnánk aggályainkat a radikális átalakítással szemben, de így, a törvényjavaslat tárgyalásával és várható elfogadásával egy időben csak a rövid, tárgyilagos és egyértelmű tiltakozás lehetősége marad. Szolidárisak vagyunk azon szakmákkal, amelyek várhatóan szintén elszenvedői lesznek az átalakításnak, és összefogásra, közös tiltakozásra hívjuk fel az érintett szakmai szervezeteket, érdekképviseleteket.” A Szépírók Társasága elnöksége ezt üzeni önöknek. Tegyenek ennek megfelelően a szavazáskor! [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Csárdi Antal képviselő úr jelentkezett felszólalásra, de nem látom a teremben. [[Csárdi Antal feláll képviselői helyén, és felemeli a kezét. Közbeszólások, köztük: Ott áll! Derültség.]] Most már igen. [[Csárdi Antal: Igen, ott volt a régi helyem.]] A régi helyén kerestem. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. És akkor tényleg, nekem tetszik ez a folyamat, amit elkezdtek képviselőtársaim. A taxisok érdekképviselete, a taxisok, akik egyébként ennek a törvénymódosításnak akár a nyerteseinek is érezhetnék magukat, úgy fogalmaznak: a taxisok szakmai érdekképviselete 24 órán belül korrekciót kér a kormánytól, azt szeretnék, hogy az áfahatárt is emeljék meg. Önök senkivel, még az egyébként nyertesnek számító taxisokkal sem egyeztettek, és még nagyon sok, egyébként szakmai szervezet véleménye, ami a mai délelőttön vagy a mai napon nyilvánosságra került, még nem lett felolvasva; én most beszélek egy kicsit, hátha még a többiek találnak párat. Azt gondolom, hogy ezek jelzésértékű gondolatok, és azt gondolom, hogy ezek mind-mind egy irányba mutatnak, tisztelt képviselőtársaim: ezt a törvénymódosítást ebben a formájában egyértelműen és haladéktalanul vissza kell vonni. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, és elnézését kérem, hogy a régi helyen kerestem, de az a pár év, amit eltöltött ott, mély benyomással volt rám. [[Moraj a kormánypártok soraiból.]] A Momentum képviselőcsoportjából Bedő Dávid képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nehéz, tényleg nehéz már szavakat találni erre. [[Közbeszólás a kormánypártok oldaláról: Akkor ülj le!]] Ez az, erről beszélek! Pontosan erről beszélek! [[Az elnök csenget.]] Itt ülünk a parlamentben, egy olyan törvény módosításáról beszélünk, ami 400 ezer ember, 400 ezer kisvállalkozó életét lehetetlenítené el, és önök viccelődnek. Itt ülnek a parlament padsoraiban, a telefonjukat nyomkodják, beszélgetnek egymással, nem is érdekli önöket, a szemük sem rebben. A szemük sem rebben, és 400 ezer embert, 400 ezer kisvállalkozót akarnak kicsinálni egyik napról a másikra. Négy nappal ezelőtt önök sem tudták, hogy milyen lesz ez a törvény, négy nappal ezelőtt a Miniszterelnökséget vezető miniszter sem tudta, hogy mi lesz ebben a törvényben, és ma meg már szavazunk róla. Úgyhogy semmilyen egyeztetést nem folytattak le, semmit, semelyik érdekképviseleti szervvel, semelyik érintettel zéró párbeszéd és zéró egyeztetés. Ráadásul egyetlenegy hónapot akarnak adni, kicsit többet, másfél hónapot akarnak adni ezeknek a kisvállalkozóknak, hogy átalakítsák az életüket, és megtalálják azt, hogy hogyan fognak adózni a jövőben. Másfél hónapot! Ezeknek az embereknek másfél hónapjuk lesz arra, hogy kitalálják, hogy mit kezdenek az életükkel. Fogalmuk sincs, hogy… [[Dr. Semjén Zsolt: Az életükkel?]] Igen, az életükkel. Az életükkel, a munkájukkal, a megélhetésükkel. Ön szerint az nem az életük? Hanem az micsoda akkor? [[Dr. Semjén Zsolt: Az az adózásuk nem? Az adózás nem egyenlő az életükkel. Az elnök csenget.]] Ez a fajta hozzáállás az, amivel igazán nagy probléma van ebben a Házban.
Képviselőtársaim! Ez nem párbeszéd kérdése. Mindenkinek fogok adni szót.
Ezzel a problémával van baj. Ezeknek az embereknek fogalmuk sincs, hogy mi lesz. [[13.50]] Most én is kint voltam a Margit hídon, ami két órája le van zárva, mert a katások az ellen tüntetnek, amit önök most itt csinálnak. Végiggondolták egyáltalán, hogy ennek milyen következménye lesz a jelenlegi infláció mellett? Önök szerint mi lesz, ha ezeknek a kisvállalkozóknak utána árat kell majd emelni? A szolgáltatásaik nagy részének emelkedni fog az ára, és tovább fogja fűteni ezt az inflációt. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Így van!]] Ha van egy icipici lelkiismeretük, egy icipici, tényleg nem kérek önöktől sokat, csak egy icipicit, akkor a mai napon ezt a törvényt nem fogják megszavazni. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Párbeszéd képviselőcsoportjából Szabó Rebeka képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó. [[Nacsa Lőrinc: Ő az egyik, aki nem szavazta meg…]]
Köszönöm a szót. Itt Semjén miniszterelnök-helyettes úrnak csak finoman szeretném jelezni, hogy igen, van, akinek az adózáson az élete múlik, bizony! Ezt, ugye, önöknek baromi nehéz lehet elképzelni. De az a helyzet, hogy ma Magyarországon nagyon-nagyon sok ember van, akinek a megélhetése egy hajszálon függ a maguk ostoba, gonosz politikája következtében. Semmit nem foglalkoznak az inflációval, mennek fel az élelmiszerárak. És nemcsak az értelmiségi szakmák, hanem a fodrászok, a biciklis futárok, az ékszerkészítők és rengeteg olyan ember, akinek valóban most azon kell gondolkozni, hogyan fogja a családja megélhetését előteremteni. És szeptembertől tehát ez a másik dolog, amit már itt többen elmondtak, hogy egészen elképesztően blőd dolog nemcsak az, hogy mindenféle egyeztetés nélkül hoznak ilyen szabályt, de hogy emberek életét igenis, a jövedelmi viszonyaikat megváltoztatják mintegy 90 napos határidővel adóéven belül. Ez valami olyan egészen elképesztő ostoba marhaság! Nézze, lehetne azt mondani, és egyébként sokat is gondolkozom azon, hogy mi a fenét csinálunk mi itt az Országgyűlésben, mert nyilván itt a maguk kétharmadával szemben döntési jogosultságunk nincs. Egyébként, Semjén miniszterelnök-helyettes úr, nyugodtan nézhet a szemembe is, látom, hogy nézi a plafont, biztosan nagyon unalmas, amit mondok [[Dr. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettesi helyén Szabó Rebeka felé fordul.]] de az az igazság, hogy most emberek tüntetnek kint a Margit hídon, emberek tüntetnek kint az Erzsébet hídon, és igazából azért jöttünk ide be, mert valakinek igenis itt is el kell mondani, hogy mi a helyzet, mert maguk a drága autóikkal bejönnek, lemennek a mélygarázsba, ki se néznek az utcára, fogalmuk sincs, hogy mi zajlik ebben az országban. Úgyhogy most… [[Dr. Semjén Zsolt: Képviselő asszony annak idején megszavazta a katát? Közbekiáltások az ellenzék soraiból: Gomb! Gombnyomás! Az elnök csenget.]] Úgyhogy most lehet azt csinálni, hogy akkor sétáljanak ki, legyenek szívesek, önök is a Margit hídra, nézzék meg, hogy ott mi van. Nézzenek ezeknek az embereknek a szemébe, akiknek éppen tönkreteszik a megélhetését [[Kunhalmi Ágnes: Így van!]] és utána akkor esetleg nézzenek magukba is, és próbáljanak meg tükörbe nézni, mert szerintem nem fognak tudni. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Az LMP képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azt gondolom, hogy nem kell azon csodálkozni, hogy elhúzódik a vita, és hogy mindenki próbálja kihasználni a szűkre szabott időkeretet, hiszen önök teljes mértékben elmulasztották az előzetes egyeztetést. Ugye, a mai vitán elhangzott, hogy egyébként a jogszabályokban is leírt egyeztetési kötelezettségeket önök semmilyen módon nem teljesítették. Én feltettem a kérdést a két kormánypárti vezérszónoknak, Illés Boglárka képviselő asszonynak és Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, nem kaptam még választ, szerintem ez fontos lenne, látható, hogy milyen sok embert, milyen sok kisvállalkozót taszítanak gyakorlatilag teljesen reménytelen helyzetbe, hogy önök személy szerint mint vezérszónokok, mint képviselők, mikor kapták kézhez ezt a javaslatot. Tehát pontosan milyen eljárást alkalmazott most a kormányoldal? Hogy önöket bevonták, és valamiféle, a társadalom elől eltitkolt hatástanulmányok révén önök már pontosan tudják a hatásait ennek a törvényjavaslatnak, és önök azért szónokolnak mellette? Viszont ez azt jelenti akkor, hogy gyakorlatilag eltitkolták a társadalom elől ezt a javaslatot, és esélyt sem adtak a felkészülésre. Vagy egyszerűen idenyomták tegnap az önök kezébe, és önök vak buzgalomból, frakciófegyelmet követve egyszerűen előadták, és megnyomják a gombot, és ezt fogják követelni minden frakciótársuktól? Mi a helyzet? Önök személy szerint, tisztelt Nacsa képviselőtársam és tisztelt Illés Boglárka, mikor ismerték meg ezt a javaslatot, ezt szeretném kérdezni önöktől. Még bőven van idejük, hogy erre tudjanak válaszolni. Azt gondolom, hogy egy ilyen helyzetben, egy ilyen súlyos, kritikus válsághelyzetben, ilyen háborús infláció mellett, ahogy önök is fogalmaznak, egy ilyen nagy hatású módosítót behoznak, úgy, hogy gyakorlatilag semmilyen időt nem adnak a felkészülésre, csak egy másfél hónapos átállási időt, akkor szerintem indokolt erről a kérdésről legalább itt a parlamentben egy részletes vitát lefolytatni, érdemben egy részletes vitát lefolytatni, és figyelembe kell venni a különböző társadalmi és gazdasági szereplőknek a véleményét, akik szintén tegnap óta gyakorlatilag ezt csak ilyen kutyafuttában tudják megfogalmazni. Én is tennék egy ilyen kísérletet. A Minősített Könyvelők Egyesülete is kiadott egy állásfoglalást ezzel kapcsolatban, akik azt mondják, sajnálják, hogy egy ilyen törvényjavaslat megszületett, és úgy vélik, hogy ha elfogadásra kerül, akkor annak a több százezer becsületes kisadózó lesz a kárvallottja. Kérik, hogy ebben a formában az Országgyűlés ne fogadja el ezt a javaslatot. Aggályukat fejezik ki a törvényjavaslat miatt, mert több százezer család életét dúlja fel, és ők azt mondják, hogy természetesen a kata átalakítása szerintük is szükséges, azonban álláspontjuk szerint a lehető legrosszabb megoldás született, a változások életszerűtlenek, teljesíthetetlenek, a katás vállalkozók több mint háromnegyede más adózási formát kell hogy keressen. Most nem olvasom tovább ezt a közleményt. Tehát ők is azt mondják, hogy valóban szükséges a kata rendszerének módosítása, de megfontoltan, figyelembe véve a különböző szempontokat. Ilyen helyzetben különösen csak ilyen módon lehet ezt megtenni, és ezt a valóban szükséges változtatást átvezetni. Úgyhogy én nagyon-nagyon kérem önöket most még bőven van idejük meghozni egy frakciódöntést akár frakciónként , hogy ennek a törvényjavaslatnak a vitáját most vegyék le napirendről, és egy érdemi társadalmi konzultáció után visszahozzák, és adott esetben akkor kialakulhat talán még konszenzussal is egy olyan javaslat, amely nem nehéz helyzetbe, nem lehetetlen helyzetbe hozza a magyar kisvállalkozókat, hanem valóban egy olyan módosítást terjeszt az Országgyűlés elé, ami előremutató, és nem okoz ilyen súlyos károkat egy ilyen rendkívül nehéz, válság sújtotta helyzetben. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Momentum képviselőcsoportjából Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Én általában minden felszólalásomat azzal kezdem, hogy tisztelt Ház meg tisztelt házelnök úr, meg tisztelt képviselőtársaim, hát, az az igazság, hogy nem nagyon van mit tisztelni önökben. Nézzenek magukba, itt vagyunk, és egy olyan törvényről fogunk szavazni, ami tönkretesz 400 ezer embert, 400 ezer családot. Egyébként elolvasták, hogy egyáltalán miről fognak szavazni? Ez egy szégyen! Ez az önök szégyene! Tudják, itt ülnek a nagyon drága öltönyeikben [[Kocsis Máté: Magadat! A selyemöltönyödet!]] , egy dolgot sajnos nem lehet megvásárolni: a pedigrét. Ez az, ami hiányzik önökből nagyon súlyosan! Önök elvileg egy családbarát kormány, most mégis tönkretesznek magyar családokat. Önök elvileg egy munkaalapú társadalmat akarnak létrehozni, erre elvesznek 400 ezer embertől munkát. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] Agyrém! Olyan szintű cinizmust produkálnak jelenleg, amire szerintem a magyar történelem során még nem volt példa. Én elhiszem, hogy önök gyűlölnek minket. Gyűlöljenek, itt vagyok, lehet utálni [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] de könyörgöm, ne a magyar embereket utálják! Ne 400 ezer magyar vállalkozót és a családjaikat utálják! Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Azt se tudjuk, ki vagy te!]]
Én arra kérek mindenkit, hogy próbáljon lehiggadni, abból a szempontból, és elmondani lehetőleg szakmailag mindazt, amit akar, hogy a gyűlölet magját ne kelljen már itt elvetni. A Momentum képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra Szabó Szabolcs képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Most nagyon rövid leszek, még rövidebb, mint az előzőekben. Nem tudom, felteszem önöknek ezt a kérdést, hogyan telt az előző délutánjuk és estéjük. Engem például a csepeli és soroksári katás vállalkozók közül sokan hívtak, hogy legyek szíves elmagyarázni, akkor az ő életük hogyan fog menni szeptember 1-je után. És ezt miniszterelnök-helyettes úrnak mondanám, hogy igen, itt az életükről van szó, ezért hívtak föl, hogy mondjam el nekik, az ő életükkel mi lesz. [[Dr. Semjén Zsolt: Egyéni vállalkozó!]] Ez nem adózás, nem arról van szó, hogy egy technikai jellegű dolog, az ő életüket alapvetően befolyásoló dologról van szó. Én elhiszem, és aláírom, hogy a rénszarvasvadászat áfája Norvégiában nem az életünket befolyásoló tényező, de a kata itt, Magyarországon, ha így kicsinálják, az az életünket befolyásoló tényező. Ezt így nem lehet átverni a Házon. Legalább azt tegyük meg, hogy normálisan egyeztetve hozzák ide a Ház elé, és nem ilyen puccsszerűen. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
A Párbeszéd képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra Tordai Bence frakcióvezető úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Most egyéni képviselőként szólnék, Budapest 4. számú választókerületének a képviselőjeként. Ugye, a II. kerület is idetartozik, ebben a kerületben van Magyarországon a legtöbb egyéni vállalkozó, a legnagyobb a vállalkozószellem, és talán ebből az aspektusból is érdemes egy kicsit ránézni erre a módosításra. Tehát önök próbálták úgy körbebástyázni ezt a katamódosító történetet, hogy éppen azokat üssék, akik eddig önálló egzisztenciaként, a kormánytól nem függő vállalkozóként talán túlságosan öntudatos ellenzékiek voltak, talán túl sok borsot törtek a maguk orra alá. Valószínűleg egy budai kisvállalkozót vagy akár egy biciklis vagy motoros futárt nem tudnak azzal fenyegetni, hogy majd jól kirúgják őt vagy a rokonát. [[14.00]] Merthogy az önök uralma erre épül, a félelemre, a megfélemlítésre, és ami a leginkább csípi a hatalom szemét, az a független egzisztencia, az, aki nincsen kitéve az önök kényének-kedvének. Azt látjuk ebben a katamódosítós történetben, hogy most több százezer kritikus hangot is el akarnak hallgattatni, meg akarják nehezíteni a dolgukat, hogy foglalkozzanak többet a saját megélhetésükkel, gürizzenek még többet, és ne támogassanak, mondjuk, független újságírást, ne támogassanak független kultúrát, ne támogassák általában a szabadság maradék intézményeit, amelyek egyre inkább arra szorulnak pedig, hogy független állampolgárok és független egzisztenciák álljanak ki mellettük, hiszen minden, ami közpénz, ami az ellenzéki polgárok által is befizetett adóforintokból keletkezik és a közös kasszába megérkezik, az nem jut el független intézményekhez, legyen szó itt a kultúráról vagy éppen a művelődés és a tájékozódás intézményeiről. Úgyhogy látjuk az aljas, gonosz szándékokat is emögött [[Kocsis Máté: Na, kicsit finomabban!]] , látjuk, hogy egy kicsit talán túllőttek a célon. Az hagyján, hogy mi látjuk, de már a maguk legrosszabb tanácsadója, a legrosszabb énjük, Parragh László is azt mondta, hogy kicsit erősre sikeredett ez. Hát, nagyon finoman fogalmazott, ez nagyon erősre sikeredett, és nincs olyan jogállam, ahol egy ilyen 50 napos felkészülési időt sem adó adómódosítás átmenne az Alkotmánybíróságon. Úgyhogy kíváncsian várom, hogy kiadtáke már az ukázt az alkotmánybíráiknak, vagy lejátsszuk azt a meccset is, és megnézzük, hogy lehete továbbvinni a jogászkodást, megnézzük, hogy vane Magyarországon még annyi szikrája a jogállamiságnak, hogy ezt el lehessen kaszálni, vagy nem játsszuk ezt végig; vagy tényleg meggondolják magukat, visszavonják vagy leszavazzák a saját törvénymódosításukat, mert ez lenne az egyetlen megnyugtató megoldás. Maguk itt forró nyarat kapnak akkor is, ha nem csinálnak semmit politikailag, mert a klímakatasztrófa itt van a nyakunkon. Jövő héten 40 fok lesz egyébként is. [[Kocsis Máté: Budapesten? Dr. Vadai Ágnes: Ön is jár metróval, villamossal? Mert én járok metróval, trolival is!]] De ha maguk politikailag is forró nyarat és forró őszt akarnak, akkor folytassák csak ebben az irányban tovább, és akkor le fogják darálni saját magukat. Mi, őszintén szólva, ezt nagy örömmel néznénk, de nem azon az áron, hogy tönkreteszik 1 millió magyar ember megélhetését. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm szépen. Az MSZP képviselőcsoportjából Kunhalmi Ágnes képviselő asszony jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Budáról menjünk Dél-Pestre! A XVIII. kerületi Pestszentlőrincen, Pestszentimrén nem a leggazdagabb emberek élnek, olyan kispénzű emberek, akik becsületesen, a saját munkájukból élnek [[Kocsis Máté: Te sem ott élsz! Derültség a kormánypárti padsorokból.]] , és bizony nekik mindenféleképpen fontos volt ez az adónem. Szeretném azt is elmondani, hogy önök azt mondják, hogy válságállóvá kell tenni a magyar társadalmat. Egy válságban az a válságállóság, hogy azokhoz, ahhoz a félmillió emberhez nyúlnak hozzá, akik a kis pénzükből élnek meg, és most az ő adónemüket szeretnék elvenni és megnehezíteni a helyzetüket? Mindenki tudja az országban, hogy nem az oligarchák használják a kata adónemét, nem azok az oligarchák, akiket önök egyébként nem vonnak be a közteherviselésbe, ugye? És még valamit szeretnék elmondani. Most fog kiderülni az ország nyilvánossága, jobb- és baloldali számára mindenkinek egyértelműen, hogy bár azt hazudják, hogy a megszorítás az önök szótárából hiányzik, egy világgazdasági válságot önök sem tudnak és nem képesek megszorítás nélkül megcsinálni. Nemcsak a kata az, ahol megszorítanak, hanem például a nagycsaládosoknak járó kedvezményeket, például az autóvásárlási kedvezményt is visszavonják vagy nagymértékben megkurtítják ennek a költségvetését, de ott van például az, hogy a közmunkásoktól is el fognak vonni. Tehát hiába hazudta azt az elmúlt 10-12 évben a nemzeti együttműködés rendszere, hogy egyébként egy gazdasági, egy világgazdasági konjunktúrában, ha gazdasági válság lenne, önök jobban csinálnák, mint bárki, hogy nem fognak megszorítani, ez bizony megszorítás, nagy M-mel, és ez most fog kiderülni az ország jobb és bal felének egyaránt. Kérem, ne csinálják, hagyják békén a katásokat, mint egyéni képviselő kérem és mint az MSZP vezetője kérem. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselőcsoportjából Dömötör Csaba képviselő úr jelentkezett felszólalásra. [[Felzúdulás az ellenzéki pártok soraiból. Nagy zaj. Az elnök csenget.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Végighallgattuk itt a felszólalásaikat, és az az érzés kerülget minket, hogy amit bemutattak, az képmutatás a köbön, mert a kata adónemet ez a kormány vezette be, és amikor a kormány kezdeményezte, a kormánypárti frakciók megszavazták. Megnéztük a jegyzőkönyveket: ezzel szemben egyetlen baloldali frakció sem támogatta a kata adónemet. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Az MSZP-s képviselők [[Zaj. Az elnök csenget.]] most felszólaltak. Amikor szavazni kellett róla, az MSZP nem támogatta. Az LMP-s képviselők felszólaltak. Amikor szavazni kellett róla, nem támogatták. A jobbikos képviselők kemény szavakkal felszólaltak. Amikor szavazni kellett róla, nem támogatták. A DK-s képviselők akkor, ha jól idézem fel, még függetlenként , amikor szavazni kellett róla, nem támogatták. [[Dr. Vadai Ágnes: De most támogatjuk! Megváltozott az álláspontunk!]] Akik az elmúlt órákban megnyilvánultak az ügyben, például Karácsony Gergely, Szabó Rebeka, Varju László képviselő úr, Z. Kárpát Dániel képviselő úr, amikor szavazni kellett itt, ebben a Házban, nem támogatták. [[Dr. Vadai Ágnes: Most pedig igen!]] Képmutatás a köbön! Magyarország szabad ország. Mindenki elmondhatja a véleményét. Arra kérem önöket, hogy ha azokra hivatkoznak, akik esetleg nem értenek egyet a mostani módosításokkal, akkor menjenek el, és mondják el nekik, hogy ha önökön múlt volna, akkor a kata adózás Magyarországon nem is létezne. Mondják el nekik! [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Így van! Taps a kormánypárti padsorokban.]] Lenne helyette viszont kétkulcsos jövedelemadó, akár 40 százalékos, lenne helyette viszont megemelt társasági adó, akár 19 százalékos, Karácsony Gergely például ezt javasolta. Lenne helyette globális minimumadó, ami mit jelent? Hogy még annak a meghatározását is kiadnánk a kezeink közül, hogy mekkora legyen az adónem. Ez brutális adóemelést jelentene. Nem pár ezer, nem pár százezer ember számára, hanem minden bérből élő számára és minden magyar vállalkozás számára. [[Dr. Vadai Ágnes: Hogyne! Mindenkinek!]] Na, milyen jó, hogy nem ezt az utat választottuk! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló a Momentum képviselőcsoportjából Sebők Éva képviselő asszony. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Na, végre!]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. 2016-ban az, hogy én politikával fogok foglalkozni, abszolút nem volt még az asztalon. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Kit érdekel?]] Én ekkor munkaügyesként és bérszámfejtőként dolgoztam. Szeretnék felolvasni 2016 januárjából egy Facebook-bejegyzést, amit akkor írtam. „Az idei évváltással jelentkező apró jogszabályváltozások olyanná változtatják a hónapkezdést, mintha capitoliumi gyerek lennék Snow elnök rezidenciája előtt, és érkeznének az ejtőernyős ajándékcsomagok.” Akiknek nem lenne meg a popkulturális referencia, Az éhezők viadalában bombák érkeztek a gyerekekre az ejtőernyőkből. 2016 óta annyi változott, hogy most már nem évkezdésről és nem januárról beszélünk, hanem 90 napról. 90 nap egy tisztességes szoftveres átálláshoz nem elegendő ezeken a területeken. Egy olyan országban élünk, ahol értelmezhető az, hogy egy könyvvizsgáló, egy könyvelő, egy adótanácsadó éjszakai ügyeletet lát el, hogy figyelje azt, hogy amiről délelőtt Gulyás Gergely beszélt, az éjszaka hogyan fog megjelenni a parlament honlapján. Én azt mondom, hogy önök azt szokták mondani, hogy fontos a stabilitás, fontos a kiszámíthatóság, ebben igazuk is lenne; a valóság az, hogy önök küldik az ejtőernyőket a Capitolium elé. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen. Az MSZP képviselőcsoportjából Komjáthi Imre képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó. [[Nacsa Lőrinc: Na, hallgassuk a komcsit!]]
Köszönöm szépen a szót. Képmutatásról beszéltek önök. Képmutatásról beszélnek azok, akik akkor, amikor egy tisztességgel dolgozó embert ki mertek rúgni a Suzukiból azért, mert szakszervezetet mert alapítani, akkor önök azt mondták, hogy nem szólhatnak bele egy gyár belső viszonyaiba, egy gyár életébe. Amikor felemeltük a hangunkat azért, hogy mit művelnek Dunaújvárosban a Dunaferrnél [[Nacsa Lőrinc: Ti privatizáltátok!]] , hogy mit művelnek a Continentalnál, mit művelnek a Tungsramnál, akkor mindig az volt a válasz, hogy hát, mi nem szólhatunk bele egy gazdasági csoport, egy cég belső életébe. [[14.10]] De most beleszólhatnak az emberek életébe?! Most beleszólhatnak vállalkozások életébe, vállalkozók életébe?! Tönkretehetik az ő életüket is ugyanúgy, ahogy azoknak az embereknek tették tönkre, akik felemelték a hangjukat a munkavállalókért, a dolgozókért, a szakszervezetért?! Hát, szégyelljék magukat! Most látom, kétféle mosoly van az arcukon. Az egyik a zavart mosoly, a másik meg az őszinte. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Ezeknek egy szavuk sincs őszinte!]] Lehet, hogy az az őszinte mosoly, az jobban fáj, mert az cinikus mosoly, de legalább őszinte. De a zavart mosoly nem őszinte. Tudom, hogy zavarban vannak, tudom, hogy látják, hogy hibáztak. Mondják ki nyugodtan, mondják ki ezt a mondatot: vannak még hibáink, de az elért eredmények elkeserítőek. És változtassanak, és végre-valahára legyenek már valóban családbarát kormány! Önök annyiszor elmondják ezt a családbarát kormányt, de mikor arról van szó, hogy konkrétan családok életét teszik tönkre, akkor hirtelen ezt elfelejtik. Nemzeti színű szalaggal átkötött téglával verik a mellüket, hogy mekkora magyarok, de nem érdekli a magyar emberek sorsa. Úgyhogy legyenek szívesek magukba nézni, és még van idő, vonják vissza ezt a törvényt. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban. Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük Nacsa Lőrinc: Föl, föl, ti rabjai a földnek!]]
Köszönöm szépen. A Mi Hazánk képviselőcsoportjából Toroczkai László frakcióvezető úr következik felszólalásra. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak 49 másodpercem maradt, mert a Mi Hazánk Mozgalom frakciója szakmai javaslatokkal szól bele ebbe a vitába, nem pedig a cirkuszban vesz részt, amit önök nyújtanak, de egyszerűen kénytelen vagyok most már megszólalni ebben a néhány másodpercben is. Ugyanis mi írásban fogjuk átadni azokat a javaslatainkat önöknek, amikről már szóban nagyon sokszor beszéltem, hogy egész hosszú listát tudunk mutatni önöknek arról, hogy a Fidesz háza táján és itt, a Momentum vagy éppen a DK háza táján milyen sokan vannak azok, akiket meg lehetne adóztatni ahelyett, hogy a magyar dolgozókat, kényszervállalkozókat, kis- és középvállalkozókat nyomorítják meg most ezzel a katás javaslattal is. Ezt át fogjuk önöknek adni. Én is kinn voltam most a hídlezáráson, nekem nagyobb tapasztalatom van ebben, mint a momentumosoknak [[Felzúdulás a Momentum soraiban.]] akik most megpróbálnak rátelepedni erre a tüntetésre, miközben az ő gazdáik azok, akiket valamiért a Fidesz is véd, azok az óriás techcégek [[Felzúdulás a Momentum, LMP, Párbeszéd, DK és MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] vagy például azok a globális nagyvállalatok, akiket valamiért most sem adóztatnak. Ott még rengeteg pénz van, úgyhogy arról beszéljenek a megafonban a hídon, ne pedig mellébeszéljenek! Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Párbeszéd képviselőcsoportjából Szabó Timea képviselő asszony következik, parancsoljon! [[Moraj a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Örülök, hogy végre megszólaltak a fideszes képviselők is, még ha csak egy halk morajlással is. Én örülök, ha önöknek nem tetszik az, amikor én felszólalok, mert az azt jelenti, hogy én jól végzem a munkámat [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokból. Az elnök csenget.]] és azokat képviselem, akiket önök most el akarnak tiporni. 350 ezer ember [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Nem szavaztad meg! Az elnök csenget.]] sorsát döntik el 24 óra alatt. Ez egymillió embert érinthet összesen, ha a családokat nézzük. Hát, szégyelljék már magukat, hogy önök merik magukat családbarát kormánynak nevezni?! Hát, egy éjszaka alatt kivégzik a megélhetésüket! És ki a jó fenét érdekel, hogy ki hozta ezt a törvényt, és ki szavazta meg akkor?! [[Folyamatos közbekiáltások a kormánypárti és az ellenzéki sorokból.]] Most önök törlik el. Erre büszke Dömötör Csaba, erre hahotázik ön, hogy 24 óra alatt elveszik a megélhetését embereknek?! Tegnap azon hahotázott éppen Gulyás Gergely, amikor megkérdeztem, hogy miért kerül ki a tb-támogatottak köréből a felnőttpelenka, és elkezdett hahotázni, hogy ez milyen vicces. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Nem igaz!]] Tudják, hogy ki hord felnőttpelenkát? Az idős, demens betegek és a veleszületett rendellenességgel élő, fogyatékossággal élő emberek, akiknek most emiatt, mert önök még az aprópénzt is a legkiszolgáltatottabbaktól szedik be, az a havi 10-15 ezer forint, amit most elvesznek, nekik konkrétan azt jelenti, hogy nem biztos, hogy lesz vacsora a hónap 28-29-30. napján. És most ugyanezt teszik önök családok tízezreivel, százezreivel. Majd megnézem azt, amikor önök éppen nem az ötcsillagos étteremben szürcsölik a 30 ezer forintos leveseiket, ahogy Rogán Antal tette ezt valamelyik nyáron [[Közbeszólások a kormánypárti és az ellenzéki sorokból.]] hanem éppen, mondjuk, otthon támad kedvük rendelni egy étteremből, ki fogja azt kivinni? Mert nem lesz ételfutár egyébként e miatt a katatörvény miatt. [[Zaj.]] És ha mondjuk, ősszel bejön egy újabb pandémia, bejön egy újabb járványhullám, és akkor önök már étterembe biztos, hogy nem tudnak elmenni, akkor önök lesznek a legjobban kikészülve, hogy majd órákat kell várni arra, hogy valaki kiszállítsa maguknak az ételt, mert nem lesz ilyen ember. Vagy ugyanígy nem lesz ember az egészségügyben. Legalább az Orvosi Kamarára hallgatnának már! Ha tönkretették az egészségügyet, és azok már foglalkoztatásban nem tudnak dolgozni, és így is a 30 százaléka hiányzik az ápolóknak és egészségügyi dolgozóknak, és a maradéknak egy része katázik, akkor most azoktól is elveszik a megélhetést. Önök ezeket az embereket, százezreket most áttolnak a feketegazdaságba vagy a megélhetés nélküli gazdaságba. Pont ráadásul még azt a célt sem érik el, amit akarnak, hogy beszedjék azt, mert amit nyernek a réven, elveszítik a vámon [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Milyen bölcs!]] , hogy azok az emberek, akik fizettek adót, inkább átmennek a szürke- meg a feketegazdaságba. Tehát még azt az aprópénzt sem fogják tudni beszedni, amit ezzel akartak. És mindezt 24 óra alatt! Tudjuk, hogy a Parragh rossz tanácsadó, de most kivételesen jót mondott reggel, hogy „hát, ezt túltoltuk egy kicsit”. Ezen gondolkozzanak el, és még van néhány percük visszavonni ezt az aljas törvényt. Ne tegyenek tönkre egymillió embert ebben az országban! [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Most már egymillió!]] Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Az MSZP képviselőcsoportjából Vajda Zoltán képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Önök azzal szoktal példálózni mindig, hogy önök a magyar embereket meg a nemzetet meg a magyar családokat képviselik. Azt megszoktam, hogy önök egyébként mindig az emberek, a nemzet és a családok ellen hoznak döntéseket. Ezt én már megszoktam. Lassan azt is megszokom, hogy ez nem egy véletlen melléktevékenység, hanem ezt tudatosan teszik. Azt viszont én ma láttam először, hogy önök nemcsak hogy az emberek, a nemzet és a család ellen hoznak döntéseket, és hogy ezt tudatosan teszik, hanem mindezt kérkedve, pofátlanul és pökhendi módon teszik. Nekem ez ma egy új élmény. Én elhoztam önöknek a magyar emberek, a magyar családok és a magyar nép néhány konkrét példáját, hogy önök is okulhassanak belőle. Délelőtt már egypár szót tudtam erről beszélni, csak akkor éppen tízen voltak itt csak önök közül, és egy darab Tállai vezetéknevű államtitkár úr tudta képviselni a magyar kormányt. Most látom, hogy önök jó sokan itt vannak, hogy a gombot majd nyomogathassák, na de hátha meghallják például az utcáról mert én kinn voltam a tüntetők között, önöket is várják kinn szeretettel egyébként. [[Folyamatos közbekiáltások a kormánypárti és az ellenzéki sorokból.]] Hát, szeretettel talán nem, de várják. Egyébként, Semjén úr, önt konkrétan nagyon várják, majd el is mondom, mert szavaznak önről kinn egyébként. De először elmondom, hogy Zsigmondnak önök milyen egzisztenciális tanácsot adnak most itt a nyár közepén, aki egy kézműves, magánembereknek adja el a portékáját, karkötőt, fülbevalót és nyakláncot, de időnként kiállításra is szokott dolgozni, és így bizony cégnek ad ki számlát. Zsigmondnak önök milyen egzisztenciális tanácsot adnak itt a nyár elején, hogy augusztusban milyen megoldása legyen? Klára is szertettel üdvözli önöket [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Dobrev! Közbekiáltások az ellenzéki oldalról.]] , aki gyerekszínháznál dolgozik, és bizony legtöbb esetben cégeknek dolgoznak. Neki milyen módon tudnak majd segíteni egzisztenciálisan? Kérdezi önöktől Dénes is, aki reklámfilmes, legtöbbet cégeknek dolgozik vajon ő mit fog tudni csinálni? Egy radiológus orvosnő még a keresztnevét sem merte megmondani, mert ilyen hazában élünk maguk miatt, de azt mondta, hogy hívjuk csak Évának. Ő azt mondta, hogy ő nagyjából az idejének 60 százalékában egy kórházban dolgozik, állami kórházban, és utána 40 százalékban magánrendelésben. Kérdezem önöket: Évának, aki azt kérte, hogy csak hívjuk úgy, milyen egzisztenciális tanácsot adnak maguk itt most nyár végén, augusztusban? Semjén úr, önhöz is szólok, mert ön a beterjesztője, adjon tanácsot akkor Évának! Milyen tanácsot adnak Csabának? Csaba egy IT-fejlesztő szakember. Azt mondta, hogy életében nem dolgozott munkaviszonyban, mindig beszámlázott. Mi legyen? Bár azt mondta, hogy neki már nagy tanácsot nem kell adni, mert ő majd fusizni fog, jó? László is üdvözli önöket. Lászlónak fénymásolószalonja van, egyéni vállalkozásban dolgozik, de azt mondta, hogy bizony cégek is jönnek oda, számlára kérnek fénymásolást. Semjén úr, mit tegyen László a fénymásolószalonjával, aki legtöbbet magánszemélyeket szolgál ki, de cégeknek is szeretne? És mondok önöknek még: Mira, aki egy marketingszakember, és a szerződését most maguk miatt akkor át is kell írnia. És végül, bár még sokat tudnék mondani, de nem akarom tovább húzni, Petra is üdvözli önöket. Petra kérte, hogy azt is mondjam el, hogy ő 60 éves, rendezőasszisztensként dolgozik, de mellette mellékállásban autósfutárként, mind a kettőt katás vállalkozás tekintetében. [[14.20]] Semjén úrtól hiszen ő a beterjesztő kéri Petra az életviteli tanácsot, hogy neki most, a nyár közepén milyen módon kell megváltoznia. S az utolsó, aki külön kérte, hogy emeljem ki, miután odajött hozzám, hogy Vajda úr, mondja el nekik, hogy én vérfideszes vagyok, mondta András. András, a vérfideszes ez a saját jelzője, vérfideszes építőmérnök elmondta vérfideszesként, hogy lakásszövetkezetnek szokott számlázni. Azt is mondta, hogy mondjam meg maguknak, hogy panelházaknak dolgozik, és nem magánszemélyeknek, hanem a lakásszövetkezetnek állíthatja ki a számlát. Kéri a tanácsot a vérfideszes András maguktól, hogy milyen módon kell neki ezt augusztusban átalakítania. Végül pedig szeretném jelezni önöknek, hogy az emberek is szavaznak magukról. Semjén úrról szavaznak kint az emberek. Négy, sőt öt variációban szavaznak. Az egyik szavazás az, hogy Semjén Zsolt, a beterjesztő tudja, hogy mit csinál, és látja a kisvállalkozások fényes jövőjét. A második szavazás az, hogy Semjén Zsolt érti, mit csinál, és tudja, hogy a kata ezzel lemegy a WC-n jó pár ezer vállalkozással együtt, ezért teszi. A harmadik jó sok szavazatot kapott: Semjén Zsolt nem tudja, hogy mit csinál. A negyedik az volt, hogy Semjén Zsolttal csak elvitetik a balhét, mert másra úgysem jó. S végül volt még egy újabb szavazat is, amely csak annyi, hogy „és külön Semjén Zsolt”. [[Taps az ellenzéki oldalon.]] Ezeket kapta. Semjén úr, jöjjön ki velem, beszélgessünk az emberekkel! Maga a nép hangját akarja hallani, hát jöjjön ki, beszélgessünk! Várják magát kint. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki oldalon. Zaj.]]
Képviselő úr, elnézést, de letelt az ideje. A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon! [[Nacsa Lőrinc: Ő se szavazta meg!]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A helyzet az, hogy a Nacsa Lőrinc-i flegmaságokhoz képest én ezt a pillanatot már átéltem akkor, amikor a budai Várban önök megpróbálták a védett bérlakások egy részét magántulajdonná formálni és azok egy részét bezsebelni. A helyzet az, hogy akkor időben kapcsoltak, és a 100 százalékból visszamentek 1 százalékra. Hasonlóan kényszeredett toporgás, erőltetett magabiztosság volt az akkori fideszes, a javaslatot védő képviselőtől, mint amit ma délelőtt is láttunk, és aztán visszatáncoltak abból a javaslatból. Ott a Vár bérlakásairól volt szó, most pedig több százezer honfitársunkról. Szerintem olyanok tüntetnek önök ellen, akikről nem gondolták volna. Nem pártkatonák, hanem olyan vállalkozó emberek, akik, ha nemzeti érdekvédelem lenne ennek a kormánynak a szótárában, most védelmet kapnának, nem pedig megszorító csomagot. A Fidesz valódi arca a TAB tegnapi ülésén bontakozott ki. A multi cégek arányos és a közteherviselés felé mutató adózását önök elutasították, tehát a multikat nem akarják igazságosan megadóztatni, közben hoznak egy megszorító csomagot, és a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozásokat pedig megszorítják és szénné adóztatják. Szeretném önöket emlékeztetni, hogy önök nem a multi cégektől kapták a felhatalmazást a kormányzásra. Szeretném önöket figyelmeztetni, hogy stratégiai partnereik, a multik a munkahelyek egyharmadát biztosítják Magyarországon, és önök folyamatosan kényeztetik őket ezért. Akikről most beszélünk, egy valódi kétharmad, a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások, ők teszik önök számára lehetővé, hogy költségvetésről egyáltalán vitatkozzanak. Ők viszik a hátukon a nemzetgazdaságot, ők tartják fenn a munkahelyek kétharmadát, kenyeret biztosítanak rengeteg embernek. Nagyon sokszor elhangzott a vita során, hogy a nemzeti érdek diktálja, hogy önök azt csinálják most, amit. Szeretném önöket megkérdezni, miféle nemzeti érdeket szolgál az, hogy az önök javaslata szerint ősztől mellékfoglalkozásként nyugdíj mellett nem lehet valaki katás. Melyik nemzet érdeke ez? Mert magyar nemzeti érdek biztos, hogy nem lehet az, hogy egy nyugdíjas korrektor, aki a könyvkiadóhoz bedolgozik, a nyugdíja mellé katával mellékjövedelemre tegyen szert. Nem látjuk azt, hogy a lehetőségekkel és a szabályokkal visszaélő személyek között hány nyugdíjas korrektor bujkálhatna. A helyzet az, hogy a XXI. század közepén élünk. Ha önök ezt a kérdést rendezni akarják, és van egy egyetértési pont közöttünk, a visszaéléseket, a rejtett foglalkoztatást én sem nézem szívesen, de ez egy szoftveres kérdés, képviselőtársaim. Az önök által szabályozott környezetben a NAV-nál minden egyes tranzakcióról ott a nyom. Tökéletesen látják azt, hogy melyik cégnél egy kicsit gyanúsan magas a katás foglalkoztatottak aránya. Tessék ott célvizsgálatokat végezni, tessék felderíteni a visszaéléseket! Szoftverkérdésről beszélünk, szakmai kérdésről. Önök pedig behozzák ezt a papírra vetett akármit a Házba, belerongyolnak, szerintem már látják, hogy elhibázták több társadalmi osztályban és csoportban. Valószínűleg nem mérték meg a két nap alatt ennek a valós hatásait. Én csak azt tudom önöknek javasolni, hogy próbáljanak ebből is valahogy úgy kitáncolni, mint a bérlakásos kérdésből, mert szerintem tökéletesen látják, hogy nagyobb hullámokat fog kavarni ez a katás megszorító csomag, mint ahogy azt előre modellezni lehetett. Még az is lehet, hogy elvégeztek egy telefonos kutatást ez ügyben, de ezek sokszor modellezhetetlen folyamatok. Olyan emberek tiltakoznak most önökkel szemben, akik lehet, hogy a szavazóik voltak néhány héttel ezelőtt, ez nem zárható ki. És azt látjuk, hogy nemcsak a nyugdíjas korrektorról szól ez, hanem egyetemi óraadókról szól, olyan virágboltosokról szól, akik céges megrendelést is teljesítenek, vagy, mint ahogy elmondtuk, egy sima egyszerű konditeremben a személyi edző folytathatja a tevékenységét, mint eddig, aki egy emberrel foglalkozik, felé számlázik. Viszont a csoportos edző, aki arra ragadtatja magát, hogy ugyanezeknek az embereknek csoportba verődve órát tartson, már nem folytathatja katásként ezt a tevékenységét. Életszerűtlen ez az egész, amit két nap alatt idehoztak. Talán önök is látják, hogy nem modellezték jól, túllőtték ezt a dolgot, nem lehet tartani a valóság talaján mindezt. Számomra a legirritálóbb mégis az, amikor nemzeti érdekre hivatkoznak, mert azt látom, hogy amikor a multikat szeretnék behúzni a közteherviselés alá, akkor önök rendre körömszakadtáig védik ezeket a multi cégeket vissza nem térítendő támogatással, kiemelt támogatással, azzal, hogy igazából nem kell adózniuk. Most nem kértünk kiemelt támogatást a magyar vállalkozóknak, csak annyit kértünk számukra, hogy hagyják őket békén legalább az eddigi egyáltalán nem könnyű helyzetükben. Szeretném önöket emlékeztetni, hogy ez egy igazi kétharmad, ezek az emberek viszik a hátukon a nemzetgazdaságot, ne vegyék el tőlük ennek a lehetőségét. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Ismételt felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence frakcióvezető úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezekben a nehéz pillanatokban van egy jó hírem, sőt két jó hírem van. A Fidesz-frakciónak van még 17 perc 49 másodperce, a KDNP képviselőcsoportjának pedig 19 perc 38 másodperce arra, hogy kifejtse a véleményét ebben a vitában. Nagyon sok általános jellegű kritika és nagyon sok konkrét probléma felmerült az elmúlt percekben az ellenzéki felszólalásokban. Nagy szeretettel és kíváncsisággal várjuk, hogy valami érdemi reakciót kapjon az a nagyjából egymillió ember, aki érintettként követi a történetet. Értjük, hogy Dömötör Csaba megpróbálta azzal elütni a dolgot, hogy amikor összecsomagolták mindenféle egyéb vállalhatatlan intézkedéssel a kata bevezetését, akkor ezt az ellenzékiek nem szavazták meg. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz, mert kiváló csomag volt!]] Igen, nyilván voltak, mint mindig, olyan támogathatatlan mozzanatok a törvényeikben ebben is , ahogy azt megszoktuk, nehogy véletlenül megszavazhassunk egyszer valami tényleg jó dolgot, ám tényleg jó dologra önök nem képesek. De lépjünk tovább! Fussanak neki, van összesen majdnem 40 percük. Én kíváncsi vagyok, hogy Semjén Zsolt mit gondol akkor, amikor azt mondja, hogy ez nem az életükről szól, ez csak az adózásukról szól. Kíváncsi vagyok, hogy Nacsa Lőrinc, amikor beóbégat, kommunistázik, meg nem tudom, mit csinál, gyurcsányozik és karácsonyozik, akkor vajon mit gondol a katásokról, az ő lehetőségeikről ősztől. Amikor Soltész Miklós eltorzult fejjel rikoltozik, akkor vajon mi jár a fejében? Tegnap megkapta az eligazítást Orbán Viktortól. Tartottak egy vészfrakcióülést, ahol a főnök megmondta, hogy támadások alatt leszünk, de az ostromlott várban kell a legkeményebben kitartani s a többi. Mondják el, hogy mégis milyen kiképzést kaptak, milyen felkészítést kaptak, védjék meg az ostromlott várat, próbálják meg észérvekkel! Vagy Láng Zsolt nyugtassa meg a budai polgárokat, a sok budai vállalkozót, akiknek néhány éve még a polgármestere volt. Mondja el nekik még most sem néz fel a telefonjából, nyilván nagyon szégyelli magát; Láng Zsolt véleményére is kíváncsiak vagyunk mi ott Budán , hogy erről a törvényjavaslatról mit gondol. És úgy általában minden egyéni fideszes képviselőnek szerintem jut 5-10 másodperc, hogy letegye a voksát, a hitét az igen, a nem vagy a tartózkodás szavazat mellett. Kíváncsian várjuk. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Szabó Timea képviselő asszony. Parancsoljon! [[14.30]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Hadd erősítsek rá az előttem szóló Tordai Bence kérésére: önöknek majdnem 40 perc áll még rendelkezésre ahhoz, hogy elmondják a saját választóiknak, hogy miért akarják őket tönkretenni. Önök nagyon büszkék arra, hogy negyedik kétharmad van, hogy narancssárga lett az ország, önök több mint 80 egyéni körzetet nyertek az országgyűlési választáson. Itt ül 80 olyan fideszes és KDNP-s képviselő, akik a saját körzeteikben képviselik a magyar embereket. Tiszteljék meg őket azzal, várjuk itt a gombnyomásokat, hogy elmagyarázzák, hogy az ő életük hogyan is lesz jobb most a válság alatt, amikor az elmúlt egy évben 40 százalékkal nőtt a kenyér ára, hogyan lesz most az ő életük jobb azáltal, hogy eltörlik a katás adózást. Várjuk, itt van a lehetőségük, szólaljanak fel! A tüntetők is alig várják, hogy meghallgassák, hátha van valami jó érv, ki tudja. Mondják el! Epekedve várja 350 ezer ember és egymillió ember a családokkal együtt, hogy miért lesz ez most jó nekik. Semjén Zsolttól pedig mint a törvény benyújtójától szeretném megkérdezni azt, hogy ön 2008-ban kiadott egy verseskötetet, egyik versének a címe az, hogy Ámentelenül. Én most felolvasnám ezt a verset: „Jézus, értemvérző Arcod / Rúzsként kenem szét arcomon, / Dicsőséged dicsőségem részeként / Önmagamra aggatom.” örülök, hogy ön is mondja velem. „Igent mondhatoke Rád / Míg magamra nem mondok nemet? / A talánok közt így tördelem / Én skizofrén életemet.” Szeretném… [[Dr. Semjén Zsolt: Ez volt az első értelmes gondolat! Derültség és taps a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] Amennyiben ön a skizofrén életét gondolja, hadd kérdezzem meg öntől ön is nyomhat gombot [[Dr. Semjén Zsolt: Dedikálom önnek!]] , nem tudom, hogy mire értődött ez a skizofrén élet. De hadd kérdezzem meg, hogy esetleg lehete ahhoz köze, hogy önök azt mondják, hogy családbarát kormány, miközben most tesznek tönkre egymillió embert és több százezer családot. Mit jelent ez a skizofrénia? Azt, hogy mást mondanak, hogy vizet prédikálnak és bort isznak? Most fognak tönkretenni családokat. Tessék felszólalni ennek a törvénynek a vitáján! Ne hallgassanak! 88 egyéni képviselőjük ül most itt. Tessék választ adni a magyar embereknek! [[Taps a Párbeszéd, a Momentum, az MSZP és a DK soraiban.]]
Az LMP képviselőcsoportjából Kanász-Nagy Máté képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Én szeretnék köszönetet mondani Dömötör Csabának, aki gombnyomással, vagy éppen Nacsa Lőrincnek, aki gombnyomás nélkül adott hangot véleményének. Szerintem tényleg fontos, hogy a fideszes képviselők véleményét is megismerhessük. Engem megihletett az, amikor a tíz évvel ezelőtti eseményekről beszéltek, akkor én nem ültem még itt, tehát nem nyomtam semmilyen gombot. Ellenben itt volt például Matolcsy György, aki ennek a törvényjavaslatnak az előadója volt, vagy éppen Rogán Antal, aki a Fidesznek a vezérszónoka. Mind a ketten arról beszéltek, hogy azért van nagyon nagy szükség a kisvállalkozók új adójára, mert az a foglalkoztatást erősíti, a munkahelyeket védi, a gazdaságot fehéríti. Rogán Antal például úgy fogalmazott, hogy ez azon kisvállalkozások számára kedvező, akik egyébként a költségek között nagy arányban számolnak el munkaköltséget, tehát komoly foglalkoztatók, és itt kérem képviselőtársaimat, hogy ennek jelentőségét ne becsüljék alá. Én szeretném megkérdezni, hogy most, tíz év után miért becsülik mégis alá ennek a jelentőségét, és továbbra is várom Tállai államtitkár úr válaszát, hogy a kormányprogram, illetve a választási program mely fejezetében találhattuk meg ezt a módosítási javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Momentum képviselőcsoportjából Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Dömötör Csabát hallgatva eszembe jutott egy mondás, hogy az Úr adta, az Úr elvette, ez az önök kereszténysége. Nacsa képviselő úr meg úgy mutogat mindenkire, hogy ki szavazta meg, ki nem, mint annak idején a kommunizmusban, amikor az emberek a szomszédjukat feljelentették, vélhetően ez valami örökletes dolog lehet. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Én elhiszem, hogy önök nem akkora váltásnak élik meg ezt a döntést, hiszen ’89-ben önök közül nagyon sokan kijöttek KISZ-esként az egyetemről, aztán beültek a parlamentbe, többek között a miniszterelnök úr is és a pártjuk elnöke is, aki 32 éve soha életében nem dolgozott a piacon. [[Vitályos Eszter: A saját nevedben beszélj! Nacsa Lőrinc: FeGyőr!]] Így borzasztó egyszerű olyan döntéseket hozni, ami a piacot szabályozza, hiszen nem tudják, hogy az micsoda [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , nem tudják, hogy azt eszike vagy isszák. Legközelebb, tisztelt képviselőtársaim, amikor elmennek a fodrászhoz, a körmöshöz [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] amikor ételt rendelnek, akkor majd verjék büszkén a mellüket, és kérem, legyenek szívesek, majd oktassák ki a fodrászt, meg oktassák ki a szakácsot, hogy ő márpedig egy kommunista. Én kezdem azt hinni, hogy amúgy önök projektálnak ilyenkor. [[Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Summa summarum, képviselőtársaim, önök a középosztály lépfenéje, annak a középosztálynak, amely egyébként a vállán viszi ezt az egész országot, és amely nélkül ez a gazdaság összeomlana. Mindenkit emlékeztetnék arra, hogy mi volt a netadós tüntetésen. Ha ez a törvény átmegy, akkor a netadós tüntetés semmi volt ahhoz képest, ami ezután jön. Köszönöm. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ez fenyegetés? Taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Párbeszéd képviselőcsoportjából Berki Sándor képviselő úr következik.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Az együttműködés jegyében, ha megengedik, két dologra hívnám fel a figyelmüket. Az első, ami többször elhangzott, hogy szakmai vita de ebben a javaslatban semmi szakmai nincs. A második: ha önök megszavazzák ezt a törvényt, akkor legalább bebizonyítják a magyar embereknek, hogy mire számíthatnak az elkövetkezendő négy évben. Rövid távon 400 ezer ember megélhetésével fognak játszani, de ha erre lehet önöktől számítani, hogy ilyen gyorsan és ilyen komolyan avatkoznak be a magyar emberek életébe, remélem, akkor tisztában vannak azzal, és remélem, a választók is tisztában lesznek, hogy önök ezen a napon indulnak el a bukás útján. Köszönöm. [[Taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselőcsoportjából Kocsis Máté frakcióvezető úr következik. [[Moraj és közbeszólás az ellenzéki pártok soraiból: Gyerünk, Máté! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]]
Köszönöm a figyelmet, tisztelt képviselőtársak. Köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Timea! Részben az ön biztatására, részben feladatom ellátása végett kértem szót [[Dr. Vadai Ágnes: This is the beginning of a beautiful friendship!]] , és remélem, hogy megtisztelnek azzal, hogy meg is hallgatnak, ha már követeltek tőlünk felszólalásokat. Először is szeretném, ha tudnák, hogy a felénk irányuló, egyébként már megszokott, egyre durvább személyeskedésben nem fogunk részt venni. [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] Nem érdekel bennünket… [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Csend!]]
Szabó Szabolcs képviselő úr! [[Szabó Szabolcs: Semjén urat követtem!]] Képviselő úr! [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]]
Meghallgatom önöket szívesen. Van arra is időnk, hogy az önök bekiabálásait is meghallgassuk. Tehát teljesen mindegy, hogy ide nem illő versrészleteket olvasnak föl, vagy akár egy képviselőtársunk kereszténységét kérdőjelezik meg, ez mind mindegy, erre nem fogunk reagálni. Ugyanis a dolog többet érdemel annál, mint amit önök itt művelnek. Annyit szeretnék önöknek mondani, hogy először is megértsük, hogy mi történik, tisztelt kormánypárti képviselőtársak. Az történik, hogy az itt felszólaló ellenzéki képviselők az általuk összehívott tüntetésen ki vannak hangosítva, és ezt hallják. Van egy ilyen verseny, valószínűleg az európai parlamenti választásokra való felkészülés jegyében, hogy ott ki kapja a nagyobb tapsot, ennek köszönhetjük ezt a sok ide nem illő felszólalást. De miután a dolog komoly, maga a téma komoly, ezért érdemes ettől elvonatkoztatni, és komolyan is beszélni erről. Éppen ezért, Gelencsér frakcióvezető úr, ön még elég kezdő ahhoz, hogy szerintem megengedjen magának bizonyos, sem stílusban, sem a korának, sem a hogy mondjam rutinjának nem megfelelő felszólalást, ezért csak annyit engedjen meg, hogy… [[Tordai Bence: Semmi személyeskedés nem volt!]] Igen, hívhatom személyeskedésnek is, ha úgy tetszik. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Annyit engedjen meg, hogy ha ön nem érti, hogy mi a javaslat lényege, akkor ne szóljon hozzá, nagyon szépen kérem. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban. Arató Gergely: Micsoda riposzt!]] Ez egy udvarias, jó szándékú tanács. Ugyanis először is nyugodjon meg, jöjjön ki a buborékból, amiben egész délelőtt volt, vegyen néhány mély lélegzetet! A kata nem szűnik meg. [[Kanász-Nagy Máté: Csak átalakul! Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Nem szűnik meg a kata. [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Még egyszer elmondom: a kata nem szűnik meg. Ez az első állításom. A második állításom, kedves Ferenc, hogy azok, akik mellett ön ül, akikkel közösen indult [[Dr. Vadai Ágnes: Elnök Úr! Azért ezt ne! Legközelebb majd „kedves Máté”?]] , ha rajtuk múlik, egyáltalán nem lenne kata. Ezért díjazom, amikor Szabó Timea képviselőtársam azt mondja, hogy tönkretesszük… nem tudom, hány, százezernél kezdett, aztán másfél milliónál végzett. Kedves Szabó Képviselő Asszony! Ha önön múlna, egyáltalán nem lenne ilyen adózási forma, de lenne 36 százalékos személyi jövedelemadó, és lenne 19 százalékos társasági adó. [[Szabó Timea: …Mészáros Lőrincnek! Taps az ellenzéki padsorokban.]] Ha önökön múlna, egyáltalán nem lenne kata. Egyáltalán nem lenne kata! [[14.40]] Most azt szeretném önöknek mondani, hogy miután a kata nem szűnik meg, hanem visszatérünk az eredeti szándékhoz, mely szerint… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] mely szerint a lakossági szolgáltatást nyújtók számára legyen ez egy kedvező adózási forma, valljuk be, hogy évek alatt sok helyen bújtatott foglalkoztatási jogviszonnyá vagy formává alakult, és miután… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] és miután most egy háborús helyzet van, bizonyára észrevették [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] hogy a bennünket körülvevő világ egyre nehezebb, egyre drágább, és egyre nagyobb kihívások elé nézünk, miután ez eddig belefért, most ez nem fér bele. [[Dr. Vadai Ágnes: Így jó, így jó!]] De ez nem azt jelenti, hogy nem lesz kata, hanem visszatér az eredeti kedvezményezetti köréhez. [[Dr. Vadai Ágnes: Tehát nem fér bele! Oké, ezt kell mondani!]] Más kérdés, hogy egyébként akik most katáztak, azok választhatnak még további adózási formákból. Tehát kérem önöket, hogy ne állítsanak be egy helyzetet úgy, minthogyha… mint ahogy nincs egyrészt, másrészt ne keltsék azt a látszatot, minthogyha ezek az emberek lényegében az állásukat veszítették volna el. [[Tordai Bence: Adóemelés!]] A magyar… az adóemelés az önök javaslata. [[Szabó Rebeka: Megszorítás! Megszorítás!]] Ha már Tordai képviselő úr bekiabált, itt ragadom meg a remek pillanatot arra, hogy arról elfelejtettek ma délelőtt beszélni, kedves képviselőtársak, hallgattak, mint a sír, hogy önök az idei, idén tárgyalt, jövő évre vonatkozó költségvetési javaslathoz 3240 milliárd forintos adóemelést javasoltak, azt elfelejtették elmondani [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nincs így! Arató Gergely: Nem igaz! Taps a kormánypártok soraiban.]] elfelejtették elmondani. Elfelejtették elmondani. Ezzel nem büszkélkednek a saját támogatóiknak. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] 3240 milliárd forintos adóemelést javasoltak az idei költségvetésben, amit mi elutasítottunk. És még néhány pontosítást hadd tegyek! Egyrészt nem 80, hanem talán 88 választókerületben nyertünk, inkább 90 az, ez az egyik, de ez a kevésbé fontos. A másik az, hogy… [[Dr. Vadai Ágnes: Jajjajjaj! Derültség az ellenzék soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Nagyot sóhajtottam!]]
Képviselő asszony…
Kár, hogy nem látják Vadai képviselő asszonynak a… [[Szabó Rebeka közbeszól.]]
Képviselő asszony!
…hangját és az arcát! A másik az, amit szeretnék önöknek mondani, hogy önök megint nem mondanak igazat egy fontos dologban. [[Szabó Timea: Na!]] A kata és a kiva 2012-ben nem egy salátatörvény volt, elvtársak, az nem egy salátatörvény volt. [[Szabó Timea: Elvtársak?!]] Az egy önálló benyújtás volt. [[Dr. Vadai Ágnes: Mi nem vagyunk elvtársak, frakcióvezető úr! Biztosan nem!]] Egy önálló benyújtás volt. A kata és a kiva önálló törvényjavaslat volt, nem egy salátatörvény volt [[Tordai Bence közbeszól. – Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van!]] önök tudatosan nem szavazták meg sem a katát, sem a kivát. Ez egy törvény volt 2012-ben. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van! Taps a kormánypártok soraiban.]] Ne óbégassanak, Tordai úr! Ha tévednek, akkor még elnézést kérhetnek, ha tudatosan nem mondtak igazat, az nagyobb baj. Önök teljesen átgondoltan egy önálló, világos törvényjavaslatot utasítottak el, a katára és a kivára vonatkozót. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] Még egyszer mondom: ha önökön múlna, nem is lenne ma ilyen vita, hiszen egyáltalán nem lenne kata. [[Szabó Timea: Ez nem fog működni most már! Arató Gergely közbeszól.]] Az utolsó néhány dolog, amit szeretnék mondani önöknek, az az, hogy sok olyan megjegyzést tettek, ami persze vita után kiáltana, de egyáltalán nem tartozik ide, ezeket hívjuk összefoglaló néven csak ide nem illő sértegetéseknek vagy személyeskedésnek, főleg amit az előterjesztővel csinálnak [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Szegény! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] de egy dologra azért hadd reagáljak ebben a logikában! Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, kár, hogy nincs itt, azt mondja, hogy… [[Kunhalmi Ágnes jelzésére:]] Ja, itt van! [[Dr. Fónagy János: Illegalitásban. Közbeszólások.]] Azt mondja… [[Az elnök csenget.]] Kunhalmi képviselő asszony azt mondja, hogy sok szegény ember él a XVIII. kerületben, sok olyan ember, aki erre rászorul. Egyrészt nem világos, hogy ez hogy jön a katához, másrészt pedig ön meg nem ott él. [[Kunhalmi Ágnes: És ez hogy jön ide?!]] Képviselő asszony, úgy tetszik… [[Kunhalmi Ágnes: Mégis megválasztottak!]] Úgy tetszik ezt előadni [[Az elnök csenget.]] minthogyha valami személyes tapasztalat lenne. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Képviselő asszony, azt kérem öntől, hogy a katáról szóló vitához szóljon hozzá [[Dr. Vadai Ágnes: Ez csak személyeskedés most, frakcióvezető úr!]] és hagyja ezeket az előterjesztőt és a képviselőtársainkat érintő személyeskedéseket. [[Kunhalmi Ágnes: Ők katáznak, a szegény emberek!]]
Képviselő asszony!
Zárásként pedig egyetlenegy dolgot hadd ismételjek el! Mi szívesen részt vennénk abban a vitában, amelyben önök az elmúlt tíz évben érdemi álláspontot képviseltek, de önök soha nem akarták, hogy legyen kata adózási forma Magyarországon, soha! Amikor benyújtottuk [[Dr. Vadai Ágnes: Mert volt eva! Varju László közbeszól. Arató Gergely: Mi vezettük be! Annyira nem akartuk, hogy mi vezettük be!]] akkor is ellenezték, most, hogy az eredeti szándékokhoz visszatérünk, azt is ellenzik. Lényegében mindegy, hogy mi mit csinálunk, az a lényeg, hogy önök ellenezhessenek valamit. Na, ezért kaptak ki április 3-án. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Úgy van! Taps ugyanott. Varju László: A hazugságaitok miatt!]]
Köszönöm szépen. A Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence képviselő úrnak, frakcióvezetőnek adok szót. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Na ne!]] Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Kocsis Máté frakcióvezetőnek csak arra hívnám fel a figyelmét, hogy önök azt ígérték, hogy nem lesz megszorítás, ehhez képest most azt mondja, hogy mi a nagyvállalatok adóját emelnénk, meg az oligarchák adóját, a Tiboczok meg a Mészáros Lőrincek adóját emelnénk maguk pedig ehelyett a katások adóját emelik. Igen, ez egy értékválasztás. Hogyha baj van, és több bevétel kell, akkor maguk megszorítják a dolgozó középosztályt, mi pedig beszednénk a globális nagytőkétől meg a fideszes oligarcháktól az extraprofitot ez a különbség köztünk, ez való igaz. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Így van!]] A múltkor kihagytam a felszólalási lehetőségek megemlítéséből a kormányt. Nem csak a Fidesz és a KDNP véleményére vagyunk kíváncsiak, elég kevés is volt, és elég kevéssé szakmai, de hát van hat gazdasági miniszter az Orbán-kormányban! Hány van itt? [[Dr. Vadai Ágnes: Egy sincs itt!]] Egy se! Van helyette egy Tállai államtitkár, de akkor jobb híján tőle várnánk azokat a szakmai válaszokat [[Moraj, közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] amelyek az eddigi kritikákra adhatók. Kíváncsian várjuk, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az előterjesztő nevében beszél Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes, és természetesen a zárszó őt illeti. Várja meg, legyen szíves, hogy az is bekövetkezzen! Köszönöm szépen. [[Arató Gergely: Alig várjuk! Dr. Vadai Ágnes: Attól félünk!]] A következő felszólaló a Momentum képviselőcsoportjából Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr. Parancsoljon! [[Közbeszólások, moraj a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a szót. Igyekszem megfogadni a frakcióvezető úr tanácsát, és higgadtabb hangot megütni, bár abban talán egyetértünk, hogy egy ilyen szituációban nagyon nehéz higgadtnak maradni. De akkor most behozok egy jogtechnikai érvet is a vitába. A kata azért is praktikus, mert 12 millió forintig áfamentesen lehet számlázni. A kata bevételi határát most önök megemelnék 18 millió forintra, viszont nem látom, hogy az áfa alanyi mentességi határa módosításra kerülne, hogy szintén 18 millió forintra emelkedne [[Dr. Lukács László György: Nem lehet! Az uniós jogszabály!]] , ennek értelmében pedig valójában a 12 és a 18 millió forint közötti rész áfaköteles lenne; ez adószámváltást, áfabevallást, tehát többletköltséget és adminisztrációs terhet is jelentene. Ez szerintem így kapkodás. Ezért nem lesznek érdekeltek a katás vállalkozók abban, hogy egy bizonyos szint fölött effektíve munkát végezzenek, hiszen más árat kell szabniuk a saját szolgáltatásuknak 12 millió forint fölött, hiszen bele kell kalkulálniuk az áfát. Tehát lehet, hogy az első kilenc hónapban 1000 forintért végeznek el valamit, de utána meg már 1270 forintért kell elvégezniük ugyanazt a szolgáltatást. Tehát legalább valami jogharmonizáció történjék! Köszönöm. [[Taps a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. [[Arató Gergely: Zárszó! Halljuk! Halljuk!]] Most megadom a szót a fennmaradt időkeret terhére Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Engedjék meg, hogy először az itt a vitában is emlegetett tüntetésről adjak egy hírt! A telex.hu 12.14 órakor a következőt írta erről a tüntetésről: a tüntetés Facebook-eseményén kedd délelőttig közel… jelezték részvételüket, a helyszíni tudósítók beszámolói alapján a tüntetésnek nem volt konkrét programja, és felszólalókkal sem terveztek [[Dr. Vadai Ágnes: De, a tüntetés, az volt a program!]] a tüntetők szellősen álldogáltak, és kis csoportokban beszélgettek [[Dr. Vadai Ágnes: Nem jár a 4-es, 6-os!]] néhányuknál egy-egy transzparens is volt; a „Ne szavazd meg!” rigmust skandálták. [[Közbeszólások.]] Most pedig folytatnám azzal, Dávid Ferenc a vitában azt mondta, hogy vállalkozók tüntetnek, és hogy erre még példa nem nagyon volt Magyarországon. Nézzük a tudósítást! Néhány perccel 11 óra előtt a Momentum elnöke, Gelencsér Ferenc elkezdte skandálni, hogy zárják le a Margit hidat [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] majd a Momentum-frakció tagjai és a párt más politikusai is azt kiabálták, hogy „Gyertek velünk!” [[Dr. Vadai Ágnes: És mentek!]] Ezután a tömeg egy része elindult a Kossuth térről a Margit híd irányába, ahol már több tucat ételfutár is a híd spontán blokádjára készült. A tömeg élén a momentumosok haladtak, de ott volt a Párbeszéd is, többek között Tordai Bence pártelnök és frakcióvezető úr. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Éljen! Mindenki ott volt! Közbeszólások. Zaj. Arató Gergely közbeszól.]] Tisztelt Parlament! [[Az elnök csenget.]] Hogy is van ez? Hogy is van ez? [[Közbeszólások.]] Hogy az esküt tett képviselők beszaladnak a parlamentbe, demokratikusan elmondják a véleményüket, mi arra reagálunk, majd kiszaladnak a parlamentből, és embereket törvénytelenségre, szabálysértésekre próbálnak rávenni azzal, hogy zárják el a közlekedést, zárják le a hidat, hogy mások ne tudjanak közlekedni. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Felbujtók!]] [[14.50]] Azt gondolom, ez semmiképpen nincsen rendjén. Ami a törvényjavaslatot illeti, a hosszú vita során nincs elegendő időm, hogy mindenre reagáljak [[Dr. Vadai Ágnes: Van, van. Moraj az ellenzéki pártok padsoraiban.]] , és egyébként is köszönöm a segítséget Dömötör Csabának és frakcióvezető úrnak, Kocsis Máténak, akik azt hiszem, besegítettek ebbe. De a legtöbb felszólalás azt érintette többek között, hogy miért 24 óra alatt fogadja el a parlament. Erre azt szeretném mondani, hogy a házszabály, a jogalkotási törvény lehetővé teszi [[Derültség.]] , hogy a parlament 24 óra alatt elfogadja. És azok a kritikák, amelyek szerint egy adótörvénynél mindössze hat hét áll rendelkezésre, szeretném elmondani, hogy egyébként a törvény az adótörvények módosításánál harminc napot ír elő, hogy ki kell hirdetni, tehát ennek a feltételnek is teljes egészében megfelel, és hogyha hozzászámítom, hogy szeptember 25-ei és október 31-ei határidők vannak benne, akkor azt gondolom, hogy elegendő ideje lesz mindenkinek dönteni. Ez a törvény semmilyen tevékenységet nem tilt meg [[Dr. Vadai Ágnes: Semmilyen tevékenységet!]] , ellentétben azzal, amit önök állítanak. Senkit nem tesz tönkre, és senkitől nem vonja el a vállalkozás szabadságát. Az a valós érv, amit frakcióvezető úr is elmondott, hogy a törvény visszatér az eredeti céljához, az eredeti javaslathoz; egy bizonyos körnek, azoknak az egyéni vállalkozásoknak, akik közvetlenül a lakosság számára szolgáltatnak vagy terméket állítanak elő, számukra marad meg ez a kedvező adózási forma; de úgy marad meg, hogy ez még kedvezőbb lesz, mint eddig, hiszen marad az 50 ezer forint/hó közteher, és ugyanakkor pedig 18 millióra emelkedik az értékhatár. Van megoldás azok számára, akik kikerülnek a kata hatálya alól. Ezek valószínűleg valóban többen lesznek, hiszen több mint 450 ezren választották ezt. Számukra van lehetőség arra, hogy adott esetben még kedvezőbb adózást válasszanak. Ilyen például, tisztelt Tordai Bence, az átalányadózás. [[Tordai Bence közbeszól.]] Az átalányadózást 24 millió forint értékhatárig lehet választani. De egyébként segítek önnek, mert egy adótanácsadó cég a nevét szándékosan nem mondom 2021. december 10-én írt egy szakmai cikket, amelynek címe: Kata helyett átalányadó 2022-től. Azt javaslom mindenkinek, aki most indulatból támadja ezt a törvényt, ismerje meg ezt a törvényt az átalányadózásról, és meg fogja látni, hogy megtalálja benne szinte ugyanazt a kedvező adózási formát. Az átalányadózást 2021-ben módosítottuk kedvező módon, és ez meg fog felelni a nyugdíjasoknak is, és meg fog felelni mindazoknak, akiket itt önök felsoroltak: a háziorvosnak, a cipésznek, a masszőrnek, a naptárból felsorolt keresztneveknek [[Derültség.]] , mindenkinek: vagy a kiva, vagy az átalányadózási forma meg fog felelni ennek az elvárásnak. Ugyanakkor pedig az előadóművészek, színészek, újságírók továbbra is az ekho szerint adózhatnak, ahol 15 plusz 13 százalék az adó; ezt ők nagyon jól ismerik. Választható a kiva és a normál társasági adózás, amelynek, csak jelzem egyébként, mindössze 9 százalék az adó mértéke. Többször elhangzott, hogy a mostani törvény elfogadása után többen elmennek az országból. Semmiképpen nem javasolnám nekik, hogy elmenjenek ebből az országból, mert bármelyik országba mennek, mindenhol magasabb adózással fognak találkozni. Több társasági adót fognak fizetni, több személyi jövedelemadót fognak fizetni és több munkaadói járulékot fognak fizetni. Tisztelt Országgyűlés! Elhangzott az is, hogy a feketegazdaság lehetőségét növeli. Én úgy gondolom, hogy a jelenlegi törvény az, amit sokan arra használnak, hogy kibújjanak a valós adózás alól, és azért választották ezt az adózási formát, a 450 ezerből sokan vannak olyanok, akik ezt választották. [[Arató Gergely: Szégyelljétek magatokat! Kálmán Olga és Varju László közbeszól.]] Nem állítom, hogy mindenki, de nagyon sokan vannak olyanok. Számukra most megszűnik ez a lehetőség. Pontosan hogy nem a feketegazdaság lehetőségét növeli, hanem az új elfogadott törvény, amennyiben a parlament így dönt, ezt vissza fogja szorítani. Arra kérem az Országgyűlést, tiszta lelkiismerettel szavazza meg ezt a törvényt, mert ez egy igazságos törvény, és helyére kerül ez az adónem is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra még a mai ülésnapunkon sor kerül. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/119. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/119/5., összegző jelentését pedig T/119/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/119/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 171 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/119/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 170 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/287. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/287/5., összegző jelentését pedig T/287/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/287/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/287/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló T/152. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslatát T/152/462. számon, összegző jelentését pedig T/152/463. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a T/152/152. és 153. számú módosító javaslatokat a házelnök úr a határozati házszabály 29. § (3) bekezdés b) pontja alapján visszautasította. [[15.00]] A házszabály 29/A. § (2) bekezdése alapján a módosító javaslatok benyújtója kérte az Országgyűlés döntését a módosító javaslatok szabályszerűségéről. Ezekről vita nélkül dönt a Ház. Ha az Országgyűlés a módosító javaslatok bármelyikét szabályszerűnek minősíti, annak fenntartásáról is határoznunk kell. A 152. számú visszautasított módosító javaslat Novák Előd képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a 152. számú, visszautasított módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Tordai Bence: Rasszista náci!]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 8 igen szavazattal, 159 nem szavazat ellenében, 9 tartózkodás mellett nem minősítette szabályszerűnek. A 153. számú visszautasított módosító javaslat is Novák Előd képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a 153. számú, visszautasított módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 166 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem minősítette szabályszerűnek. Tisztelt Országgyűlés! Most a frakciók által fenntartásra kért módosító javaslatokról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 405., 406. és 407. számú; az LMP képviselőcsoportja a 352., 398. és 399. számú; a Momentum képviselőcsoportja a 414., 418. és 426. számú; a Párbeszéd képviselőcsoportja a 431., 433. és 440. számú; a DK képviselőcsoportja a 421., 423. és 424. számú; a Jobbik képviselőcsoportja a 26., 428. és 439. számú; a Mi Hazánk képviselőcsoportja pedig a 157., 158. és 205. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Ezekről képviselőcsoportonként, a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók. A 405. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 118 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 406. számú módosító javaslat is Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 407. számú módosító javaslat is Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 118 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 352. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 17 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 398. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 399. számú módosító javaslat is Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 17 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 414. számú módosító javaslat Fekete-Győr András és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 418. számú módosító javaslat is Fekete-Győr András és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 426. számú módosító javaslat is Fekete-Győr András és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 118 nem szavazat ellenében, 17 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 431. számú módosító javaslat Tordai Bence és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 433. számú módosító javaslat Tordai Bence és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 13 igen szavazattal, 128 nem szavazat ellenében, 37 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 440. számú módosító javaslat Tordai Bence és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 38 igen szavazattal, 118 nem szavazat ellenében, 16 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 421. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Nacsa Lőrinc: Biztos nem! Hol a Feri? Az elnök csenget.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 423. számú módosító javaslat is Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 119 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 424. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 26. számú módosító javaslat Sas Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[15.10]] A 428. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 43 igen szavazattal, 129 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 439. számú módosító javaslat Jakab Péter indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 157. számú módosító javaslat Dúró Dóra indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 158. számú módosító javaslat Novák Előd és Dúró Dóra indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 151 nem szavazat ellenében, 18 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 205. számú módosító javaslat Dúró Dóra és Novák Előd indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 14 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 40 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési Bizottság T/152/462. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen szavazattal, 57 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény és a határozati házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/152/471. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. Ennek megfelelően a zárószavazásra várhatóan jövő heti ülésünkön kerül sor. Most soron következik a kisadózó vállalkozók tételes adójáról szóló T/583. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/583/4. számon, összegző jelentését pedig T/583/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/583/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 57 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/583. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 120 igen szavazattal, 57 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik „A Magyarország gazdasági érdekeinek védelmével ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról” című, P/578. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat zárószavazása. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a politikai nyilatkozat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a P/578. számú politikai nyilatkozatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a politikai nyilatkozatot 125 igen szavazattal, 52 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[A DK képviselői távoznak az ülésteremből.]] Most soron következik a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa egy tagjának megválasztása. A megválasztását előkészítő Gazdasági Bizottság a jelöltet meghallgatta, javaslatában a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben foglalt jogkörében eljárva dr. Kardkovács Kolos urat 2022. szep-tember 13-ai hatállyal javasolja a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa tagjának megválasztani. Az erről szóló, elnöki jogkörben előterjesztett S/591. számú javaslatot a honlapunkon valamennyien megismerhettük. Tisztelt Országgyűlés! A monetáris tanács tagját az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők többségének szavazatával hat évre választja meg. Az Országgyűlés a személyi javaslatról vita nélkül dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/591. számú javaslat szerint megválasztjae a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa tagjának dr. Kardkovács Kolost. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Kardkovács Kolost, a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa tagjának 121 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül megválasztotta. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a megválasztott tisztségviselő ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Tisztelettel felkérem dr. Kardkovács Kolos urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére és tegye le esküjét. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig arra kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg azt. [[Az ülésteremben tartózkodók felállnak.]]
Én, dr. Kardkovács Kolos fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most arra kérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő dr. Kardkovács Kolos úr esküokmányát, önt pedig arra kérem, hogy legyen szíves azt kézjegyével ellátni. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző gratulál dr. Kardkovács Kolosnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa tagjának megválasztásához az Országgyűlés és a magam nevében is gratuláljak, dr. Kardkovács Kolos úrnak munkája ellátásához sok sikert, Isten áldását kívánjam! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Kardkovács Kolosnak elsőként dr. Semjén Zsolt, majd Kövér László, Ungár Péter, dr. Lukács László György, dr. Simicskó István, Balla György, dr. Fónagy János, Kunhalmi Ágnes, Toroczkai László, Ritter Imre gratulál. A DK képviselői visszatérnek az ülésterembe.]] Köszönjük szépen. [[15.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az eskü ünnepélyes pillanatait nem akartam megzavarni azzal, hogy szóvá tegyem, hogy az eskü alatt illik egy országgyűlési képviselőnek fölállva és vigyázzba állva figyelni, nem pedig akkor kivonulni. Úgy gondolom, ez méltatlan az Országgyűléshez. [[Taps a kormánypárti sorokban.]] És mindazok a képviselők, akik ezt megtették, legyenek szívesek egy kicsit magukba tekinteni. [[Dr. Vadai Ágnes a kormánypárti képviselők felé: Parancsol, képviselő úr, kedves? Ne tessék kiabálni! Jöjjön ide, nem harapok!]] Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalok következnek. Kálmán Olga, a DK képviselője, az I/526. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 116 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Lukács László György, a Jobbik képviselője, az I/530. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, az I/536. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Gurmai Zita, az MSZP képviselője, az I/533. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, az I/540. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, az I/535. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, az I/528. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/584. számú javaslatot a honlapon valamennyien megismerhették. Most felkérem Z. Kárpát Dániel jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat 4. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Költségvetési Bizottságba V. Németh Zsolt, Fidesz, helyett Szabó Zsoltot, Fidesz, a bizottság alelnökévé megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönjük szépen, jegyző úr. Tisztelt Ház! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/584. számú javaslatnak megfelelően a bizottsági tagok sorából megválasztjae Szabó Zsoltot a Költségvetési Bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Szabó Zsoltot a Költségvetési Bizottság alelnökének 163 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Szünet: 15.26-15.29]] (Elnök: dr. Oláh Lajos Jegyzők: Gelencsér Attila és Bakos Bernadett)
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, foglalják el helyüket, folytatnánk a mai nap ülését. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A 2021. évi LXVI. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek képviseletében eljáró, az Afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás UNEP által ellátott Titkársága [[UNEP/AEWA Titkárság]] között az Afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodásban részes felek találkozója 8. ülésének megrendezéséről [[2021. október 5-9., Budapest, Magyarország]] szóló megállapodás jegyzékváltással történő módosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/447. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Koncz Zsófia asszonynak, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon! [[15.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A költöző madarakról már 3 ezer évvel ezelőtt is készítettek feljegyzéseket. Az ókori görögök úgy vélték, hogy a madarak téli álmot alszanak valahol a Nílus folyó mentén Afrikában. Ezt az elképzelést csak az 1900-as években cáfolták meg a kutatók, miután párhuzamot fedeztek fel az évszakok változása és a madarak viselkedése között. Ma már tudjuk, hogy a költöző madarak vándorlása állandó, sőt a kutatók munkájának és a technikai fejlődésnek köszönhetően már azt is pontosan követni tudjuk, hogy az egyes fajok hol töltik a telet és milyen útvonalakon közlekednek. A vonuló madarak hatékony védelme határokon átívelő közös feladat, hiszen egy adott országban, így a Magyarországon fészkelő madarak egy jó része másik országban telel. Felismerve, hogy a vándorló vízimadárfajok és a vonulási rendszer területén található élőhelyeik pusztulásának megállítása csak nemzetközi összefogással lehetséges, 1995. június 16-án Hágában aláírták az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelmét szolgáló megállapodást. A megállapodásban foglalt intézkedések összehangolt végrehajtása jelentősen hozzájárul a vonuló vízimadarak és élőhelyeik védelméhez, járulékos előnyeit pedig sok más állat- és növényfaj élvezi. A megállapodás kiterjed a kutatásra, az oktatásra, a monitorozásra és az élőhelyek fenntartható kezelésére. Az egyezmény hatálya alá eső terület Kanada és Oroszország északi részétől Afrika legdélebbi pontjáig nyúlik. Jelenleg 255 vízimadárfaj tartozik a hatálya alá, ezek között számos, hazánkban is fészkelő faj található. A dokumentumot aláíró 82 ország kötelezettséget vállalt arra, hogy lépéseket tesznek a vándorló vízimadárfajok védelmére, különös figyelmet fordítanak a veszélyeztetett fajokra, valamint azokra, amelyek védelmi helyzete kedvezőtlen. A vonulás során számos veszélynek kitett, különösen sebezhető vízimadárfajok védelmét szolgáló megállapodáshoz Magyarország 2003-ban csatlakozott, melyet a 2003. évi XXXIII. törvény hirdetett ki. Sajnálatos módon a tavalyi évben a koronavírus-járvány miatt elmaradt a részes felek nyolcadik konferenciája, de a tervek szerint idén szeptember 26-30. között Budapesten megrendezésre kerül. Ennek során a részes felek találkozója mint a megállapodás legfőbb döntéshozó testülete, áttekinti a valós és várható változásokat mind a vándorló vízimadarak védelmi helyzetében, mind a túlélésük szempontjából fontos élőhelyek, valamint a károsító tényezők szempontjából megvizsgálja az eddigi fejlődést, elfogadja a költségvetést, és áttekinti a megállapodás pénzügyi terveivel kapcsolatos ügyeket. A jelen törvényjavaslat célja a részes felek találkozója nyolcadik ülésének megrendezéséről szóló egyezmény jegyzékváltással történő módosításáról szóló megállapodás kötelező hatályának elismeréséhez szükséges felhatalmazás megkérése és a megállapodás kihirdetése. A megállapodás kihirdetése az ENSZ-től beérkezett szóbeli jegyzék, illetve az erre válaszként magyar részről megküldendő szóbeli válaszjegyzék szövegeinek egyidejű kihirdetése útján történik. Környezetünk megóvása mindannyiunk közös érdeke; szorosan idetartozik a velünk együtt élő állatok védelme is. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Tilki Attilának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánk elkötelezett élharcosa a flóra és fauna védelmének, ezért minden észszerű állatvédelmi kezdeményezést örömmel támogatunk. Jelen törvényjavaslat célja a 2021. évi LXVI. törvénnyel kihirdetett, Magyarország Kormánya és az ENSZ képviseletében eljáró, az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás, az UNEP által ellátott titkárságok között és a megállapodásban részt vevő felek közötti nyolcadik ülése megrendezéséről szóló megállapodás jegyzékváltással történő módosításáról szóló megállapodás kötelező hatályának elismeréséhez szükséges felhatalmazás megkérése és a megállapodás kihirdetése. Magyarország 2003-ban csatlakozott az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodáshoz. Titkársága az ENSZ környezetvédelmi programjának a része. A program a fenntartható fejlődést, illetve a környezetvédelemi tevékenységek koordinálását elősegítő szervezet, melyet 1972-ben alapítottak. Széles feladatkörébe tartozik a környezeti állapotok monitorozása, az adatgyűjtés és a disztribúció, továbbá a nemzetközi környezetvédelemi együttműködés előmozdítása, a váratlan környezeti anomáliák kezelése. A vándorló vízimadarak világunk biológiai diverzitásának fontos részei, ezért mérsékelnünk kell a sebezhetőségüket. Ezek a fajok évről évre nagy távolságokat tesznek meg, és a természetes élőhelyük területe a nem fenntartható emberi tevékenység nyomán csökkenő tendenciát mutat, melyet meg kell fékeznünk. Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás titkársága a tervek szerint 2022. szeptember 26-30. között a magyar fővárosban, Budapesten rendezné meg a részes felek nyolcadik konferenciáját. Tisztelt Országgyűlés! Környezetünk védelme közös ügyünk, ezért kérem, hogy az Nsztv. 7. § (2) bekezdése és a 9. § (1) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően támogassák a javaslatot, hogy kihirdetésre kerülhessen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] bekezdése és a 9. § (1) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően támogassák a javaslatot, hogy kihirdetésre kerülhessen. Köszönöm szépen a figyelmet. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
[[A mikrofonja nem szól.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár asszony és képviselőtársam is elmondta már a törvényjavaslat lényegét… [[Közbeszólások: Nincs hang! A szónok mikrofonja ismét működik.]] Most jó…
Tökéletes!
Tökéletes, köszönöm szépen. Államtitkár asszony és képviselőtársam is elmondták már a törvényjavaslat lényegét. Az ENSZ környezetvédelmi programja keretében működik titkárság kezdeményezte a részes felek nyolcadik konferenciáját. Ez elvileg 2021. október 5-9. között lett volna, szintén Budapesten. A mindannyiunk által ismert okok miatt, a koronavírus-világjárvány miatt ez a tavalyi évben elmaradt, a konferencia emiatt 2022. szeptember 26-30. között kerül megrendezésre Budapesten. A helyszín a frissen felújított Hungexpo lesz, amely az elmúlt időszakban már láthatott vendégül világeseményeket, ezáltal a világ vásár-, kiállítás- és konferenciatörténelmébe is beírta magát. Reméljük, hogy a mostani konferenciának is méltó helyszíne lesz a felújított Hungexpo. A dátum megváltozása miatt a konferencia megrendezéséről szóló megállapodást is módosítani szükséges, ezért gyűltünk ma itt össze ennél a törvényjavaslatnál. Mi, kereszténydemokraták mindig örömmel fogadjuk azt, hogyha szakmai, tudományos vagy nemzetközi konferenciának Magyarország vagy Magyarország fővárosa adhat otthont. Mi természetesen támogatjuk ezt a törvényjavaslatot. Reméljük, hogy a közeljövőben is minél több sporteseménynek, tudományos eseménynek, nemzetközi konferenciának adhat helyt Budapest, vagy éppen Magyarország egy másik színhelye. Mi ezeket mindig örömmel támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces felszólalásra jelentkezett Gy. Németh Erzsébet, a DK részéről. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak gyorsan szeretnék Nacsa képviselő úrra reagálni és válaszolni. Azt gondolom, hogy minden józan politikus és budapesti politikus örül annak, hogyha a fővárosban olyan rendezvények, sportversenyek, konferenciák vannak, amelyek tényleg öregbítik a város hírnevét. Én egyet szeretnék kérni itt is, és kérem, tolmácsolja, mert a kormányból nem sokakat látok itt a teremben, hogy jó lenne, hogyha mindenki egyeztetne a főváros vezetésével ilyen rendezvények megtartásáról. [[15.40]] Nem pontosan erről, amiről itt a törvényjavaslat most szól, hanem mondjuk, azokról a nagy sportrendezvényekről, versenyekről, világbajnokságokról, mert azt gondolom, úgy ildomos, ha valakinek a városában egy ilyet rendeznek, szerveznek, akkor ott egyeztetnek is annak a városnak a vezetésével. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Ez egy nagyon fontos ügy, egy fontos megállapodás, fontos annak az elismerése, és fontos az az esemény is, amit Nacsa képviselőtársam említett. Mi is nagy örömmel figyeljük, amikor ilyen rangos és fontos események otthona tud lenni Magyarország vagy Budapest. Nyilván ezt támogatjuk, támogatni fogjuk ezt a javaslatot is. Egy apró megjegyzésem van. Én azt gondolom, hogy a következő években még velünk lesz ez a vita. A környezetvédelem, a természetvédelem ügye, úgy érezzük, egy picit szét van tagolva a kormányzati struktúrában, és némi szerepzavart is érzékelünk. A természetvédelem ügye a vonatkozó jogszabályok szerint és a minisztériumi portfóliók szerint is az Agrárminisztérium felségterülete; mondhatjuk, hogy a vízügyek, ha ezt egy kicsit erőltetve ide akarjuk kapcsolni, az a Belügyminisztériumhoz tartozik. Az kicsit meglepő, hogy a Technológiai és Ipari Minisztérium jegyezi ezt a javaslatot, de ez csak egy megjegyzés volt, ennek ellenére természetesen az LMP frakciója ezt támogatni fogja. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra, ha jól látom, senki nem jelentkezett. Ezzel az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló, Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti Megállapodás módosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/519. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Rétvári Bence úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyar-szerb határon jelenleg két vasúti határátkelőhely üzemel: a Kelebia-Szabadka vasúti határátkelőhely és a Röszke-Horgos vasúti határátkelőhely. A röszkei határátkelőhelyet érintő vasútvonal korszerűsítése folyamatban van, és ezzel párhuzamosan zajlik a Kelebia-Szabadka vasúti határátkelőhelyet érintő vasútvonal korszerűsítése is, amely miatt a szabadkai vasúti határátkelőhelyen 2022. augusztus 1-jétől teljes vágányzár lép életbe. A nemzetközi áruszállításra tekintettel az itt átmenő teherforgalmat át kell terelni a Röszke-Horgos vasúti határátkelőhelyre, ahol a tehervonatok ellenőrzése 18 és 6 óra között kerülne végrehajtásra. A jelenleg hatályban levő magyar-szerb határforgalmi megállapodás értelmében a teherforgalomban nem minden tehervonat léphet be a röszkei vasúti határátkelőhelyen. A mostani szabályok nem teszik lehetővé a veszélyes árut szállító vasúti járművek közlekedését, illetve a növény- és állategészségügyi határkirendeltség sem működik. A teherforgalom, valamint a veszélyes áruk forgalmának zavartalanságát a felújítás ideje alatt is fenn kell tartani, ehhez pedig szükséges a meglévő magyar-szerb határforgalmi megállapodás módosítása. A magyar és a szerb kormány megállapodott a módosítás szükségességében. A két állam képviselői 2022. július 4-én, Szabadkán írták alá a módosító megállapodást. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény szerint a módosító megállapodás kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés adhat felhatalmazást, ezért tárgyaljuk most a törvényjavaslatot. Minderre tekintettel kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Tilki Attilának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Annak ellenére, hogy a szerb-magyar határszakasz már hosszú évek óta más történések a példátlan migrációs nyomás miatt szerepel a híradásokban, jelen törvényjavaslat a két ország közötti vasúti áruszállítást tekintve egy technikai jellegű változtatást tartalmaz. Magyarország és a Szerb Köztársaság között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló megállapodást tíz évvel ezelőtt Horgoson, 2012. január 24-én írták alá a részes felek. A megállapodás rendezi az országaink közötti két vasúti határátkelőhely forgalmával kapcsolatos szabályozásokat. Mind a Kelebia-Szabadka, mind a Röszke-Horgos átkelőhelyeket érintő vasútvonal korszerűsítése folyamatban van, ennek részeként teljes vágányzár lép életbe a kelebiai határátkelőhelynél 2022. augusztus 1-jétől. Eddig csak ezen a vonalon közlekedhettek a veszélyes árut szállító vasúti járművek, illetve ennél az átkelőhelynél működött csak növény- és állategészségügyi határkirendeltség. Az eredeti megállapodás most előttünk fekvő módosítása lehetővé teszi, hogy a vasúti teherforgalom zökkenőmentes működése érdekében a röszkei átkelőhelynél is biztosítottak legyenek az imént felsorolt feladatok. A migrációs nyomás ellenére jelen törvényjavaslat is mutatja, hogy a normális élet nem állhat meg a szerb-magyar határszakaszon sem. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a Magyarország és Szerbia közötti vasúti, közúti, vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló megállapodást módosítja. Szerbia mint a Nyugat-Balkán kulcsországa, az erős vajdasági magyar közösség otthona, kiemelten fontos szomszédja és partnere Magyarországnak energetikai, gazdasági, kereskedelmi, tranzitforgalmi és kulturális szempontból. A magyar-szerb kétoldalú kereskedelmi áruforgalom a tavalyi évben is óriási rekordot döntött 42 százalékos növekedéssel, amely mintegy 4 milliárd eurónyi kereskedelmi forgalmat jelent a két ország között. Ez a tavalyi rekordnagyságú kereskedelmi volumen idén a háború ellenére is még tovább bővülhet, ugyanis 2022 első negyedévében a tavalyi év első három hónapjához képest két és félszeresére nőtt a magyar-szerb kereskedelmi forgalom. A két ország közötti szoros együttműködés további bizonyítéka, hogy idén nyáron minden eddiginél jelentősebb és szélesebb körű energetikai megállapodást írt alá Magyarország és Szerbia, amely biztonságot ad mindkét ország energiaellátása szempontjából. A kétoldalú energetikai megállapodás értelmében Szerbia Magyarországon keresztül szerez be és Magyarországon tárol 500 millió köbméternyi földgázt a most következő téli szezonban. Szerbia megbízható és kiszámítható partnernek bizonyult az elmúlt évek tapasztalatai alapján, ugyanis a Magyarországra érkező földgázszállítás egy jelentős része délről, Szerbián keresztül érkezik, az idén például több mint 1,7 milliárd köbméter. Az energiabiztonsághoz vezető további lépcső Magyarország és Szerbia villamosáramvezeték-kapacitásának növelése. Jelenleg éves szinten maximum ezer megawatt szállítási kapacitás volt a két ország között, ezt 500 megawattal megnövelik, az új vezeték pedig Sándorfalva és Szabadka között épül ki 2028 tavaszáig. Az előttünk álló következő jelentős előrelépés a két ország kapcsolatában a vasúti infrastruktúra korszerűsítése, melynek kulcsa a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztése. A vasúti teherszállítás fejlesztésével jelentős terhet veszünk el a közútjainktól, valamint jelentős környezetszennyezés-csökkenést valósítunk meg általa; ezért kell minden zöldpolitikusnak támogatnia a Budapest-Belgrád vasútvonalat. 2022. augusztus 1-jétől új szakaszba lép a Magyarország és Szerbia közötti vasútfejlesztési projekt, amikortól teljes vágányzár lép életbe a Kelebia-Szabadka vasúti határátkelőhelyen felújítási és korszerűsítési munkák miatt. Ezzel párhuzamosan 2022. augusztus 1-jétől meg kell nyitni a szintén felújításon átesett Röszke-Horgos vasúti határátkelőhelyet. Tekintettel arra, hogy a Röszke-Horgos vasúti határátkelőhelyen veszélyes árut szállító vasúti járművek nem közlekedhetnek, és növény- és állategészségügyi határkirendeltség sem működik, éppen ezért a vonatkozó jogszabályokat módosítani szükséges. A KDNP támogatja a magyar-szerb kapcsolatok további fejlesztését, a vasúti infrastruktúra korszerűsítését és így a jelen megállapodás módosítását is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétpercest nem látok. Keresztes Lóránt kért szót. Parancsoljon, képviselő úr! [[15.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy valóban fontos, technikai jellegűnek tekinthető módosítás, amit maximálisan támogatok. Nyilván, ismertették képviselőtársaim, illetve államtitkár úr is, hogy miről szól ez a módosítás, valóban, erre a szükség van a vonatkozó különböző fejlesztések miatt. Én nem is akartam hozzászólni a vitához, de szóba került egy volumenét tekintve nagyon-nagyon jelentősnek tekinthető beruházás, és azt gondolom, hogy mivel viszonylag régen esett erről szó, így érdemes esetleg ezt napirendre venni ismét, és itt az erősen, ezer szálon kapcsolódó előterjesztés kapcsán beszélünk erről. Ez a Budapest-Belgrád vasútvonali fejlesztés, amiről viszonylag keveset tudunk, hiszen önök minden kapcsolódó dokumentumot titkosítottak, és nem tárták a nyilvánosság elé azokat a dokumentumokat, amelyek esetleg egyébként a vasútvonal majdani kihasználásának a garanciáiról szólnának. Látjuk azt, hogy új szakaszába lépett ez a beruházás, ugye, a jövő évi költségvetésben közel 200 milliárd forintos tételt jelent, holott tudjuk, hogy a fejlesztés elindulásától kezdve ez körülbelül akkora kiadást jelent a magyar államnak, ami közel 200 ezer új munkahely megteremtését jelenti. Az elmúlt években sokat vitatkoztunk erről Nacsa Lőrinc képviselőtársammal is, soha semmiféle egzakt adatot, információt nem kaptunk vissza, hogy mégis ez milyen módon jelent majd bármiféle gazdasági hasznot Magyarországnak. Ami nyilvánvaló ugye, mi mindig is nagyon támogattuk a vasúti fejlesztéseket és indokolt, hogy az áruszállítást lehetőség szerint közútról vasút felé tereljük, de ennek az a feltétele, akkor tud megvalósulni ilyen módon a fenntarthatóság felé bármilyen lépés vagy fejlesztés, ha valóban kihasznált lesz egy ilyen vasútvonal, nem csak megépül, és annak a különböző költségeivel esetleg csak elvesszük a forrásokat az amúgy sokkal inkább kihasználtabb és felújításra váró magyarországi egyéb vasútvonalak fejlesztése tekintetében. Kérdéseim így erre vonatkoznak, alapvetően államtitkár úrhoz, én nagyon bízom benne, hogy tud választ adni, hogy azóta is tartjae a kormány azt, hogy titkosítja, illetve titkosított állapotban tartja úgymond a fejlesztés dokumentumait, és kiderülte már, hogy vállalte a kínai partner, a kínai fél bármiféle garanciát a kihasználásra. Ugye, tudjuk azt, hogy Szijjártó miniszter úr itt bejelentette, hogy lesz valamikor Magyarországnak a trieszti kikötő térségében egy saját, önálló tengeri kikötője, és akkor úgy fogalmazott miniszter úr, ha ez a kikötő egyszer megvalósul, akkor minden hazai cég szállítási igényeit maximálisan kielégíti. Na, akkor ezzel összevetve milyen szállítási volumen, milyen szállítási igény jelentkezik majd a Budapest-Belgrád vasútvonalon? A következő kérdés nyilván adja magát, hogy ha meg is valósul Budapest-Belgrád között, el is készül ez a vasútvonal-fejlesztés, ez a pályabővítés, akkor mikor reális, hogy egészen a pireuszi kikötőig a vasúti szállítás releváns lehet. Tehát ennek mik a forgatókönyvei? Illetve egy nagyon-nagyon fontos kérdés: ugye, a vasúti áruszállításról beszélünk, most azon túl, hogy milyen kihasználási garanciák vannak, pontosan hogyan jelentkezik majd bevétel Magyarország számára, milyen módon tervezik megoldani az önök által nagy volumenben tervezett vagy elképzelt áru szállítását a Dunán keresztül? Tehát meg foge épülni, mikor és milyen költségvetéssel a V0 vasúti elkerülő? Vagy fennálle a veszélye, hogy ha valóban megvalósul a szállítás, akkor azt Budapest belső területein kívánjáke átszállítani? Ezzel kapcsolatban vane bármiféle információ? Ha már önök döntöttek erről a beruházásról, ez elindult, de mikor jut forrás érdemben a hazai vasúti szárnyvonalak, mellékvonalak fejlesztésére? Önök teljesen joggal fogalmaztak meg kritikát sok alkalommal a 2010 előtti kormányok működésével kapcsolatban; ugye, ezek a kormányok nagyon sok esetben bezártak, leállítottak vasúti mellékvonalakat. Ezekkel, mi akkor még nem voltunk parlamenti párt, de akkor nem értettünk egyet, ki is fejeztük mindenki a maga helyén és a szerepkörében a tiltakozásunkat ezzel kapcsolatban. Kérdés az, hogy önök immár 12 év kormányzás után mikor fogják visszaállítani a forgalmat ezeken a leállított vasúti mellékvonalakon, és mikor juthatunk el odáig, hogy valóban források jelennek meg a költségvetésben a vasúti mellékvonalak érdemi fejlesztésére. Ez elengedhetetlen, azt gondolom, a magyar vidék fejlesztése szempontjából. Nagyon bízom benne, hogy ezekre a kérdésekre kapunk választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Rétvári Bence nemet int.]] Nem kíván válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/559. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót György István úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő, a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint az egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat elsődleges célja megtartani a jogrendszer egységét. A tervezet elsősorban az Alaptörvény tizenegyedik módosításának megfelelő jogtechnikai módosításokat tartalmazza. A fentieknek megfelelően a jelen törvényjavaslat feladata a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény rendelkezéseinek felülvizsgálata és a szükséges szabályozások új törvénybe való átültetése. A törvényjavaslat a fővárosi és vármegyei kormányhivatalok működésével, adatkezelésével, egyes szolgáltatásaival kapcsolatos, jelenleg is meglévő szabályozásokat tartalmazza. A törvényjavaslat I. fejezetében szereplő rendelkezések kizárólag olyan, jelenleg is hatályos rendelkezések, amelyek fenntartása e törvényjavaslat keretei között indokolt a fent idézett törvény hatályon kívül helyezése miatt. Tisztelt Ház! A fővárosi és megyei kormányhivatalok felállítására, mint ez köztudomású, 2011. január 1-jével került sor. A kormányhivatalok létrejötte jelentette az addig széttagolt, ágazati szemlélet által vezérelt közigazgatás megszüntetését és az egységes területi közigazgatás kialakítását. A kormányhivatalok részeként kerültek 2013-ban felállításra a járási, fővárosi kerületi hivatalok, amelyek keretében működnek a kormányablakok, amelyek országos hálózata ma már 314 helyszínen, év végéig terveink szerint még további négy okmányiroda átalakításával 318 helyszínen biztosítja az egyablakos ügyfélkiszolgálás lehetőségét minden magyar állampolgár számára. A kormányablakok jelentik a kaput az állam és az állampolgárok között. A pandémiás időszakot megelőzően, 2019-ben 14,6 millió ügyfél intézte ügyeit a kormányablakokban, de 2021-ben is 11,5 millió ügyfél vette igénybe a kormányablakok szolgáltatásait. A törvényjavaslat tartalmazza a kormányablakokban 2021 szeptemberével bevezetett, aláírásminta-alapú hitelesítési rendszer szabályozását. Az új hitelesítési formával a kormányablakokban egy aláírópad került bevezetésre, amely az ügyfél aláírásának képi, dinamikai és íráserősségi adatainak a felvételével és a nyilvántartásban már meglévő aláírással történő összevetésével biztosítja az egyes dokumentumok ügyfél általi hitelesítését. Ezzel papírmentessé vált a személyes ügyintézés a kormányablak meghatározott ügyeiben. A törvényjavaslat tartalmazza továbbá a 2022 februárjában bevezetett adatváltozás-kezelési szolgáltatás vagy a kommunikációban elterjedt e-bejelentő-szolgáltatás szabályait is. Ez a szolgáltatás egyrészt a természetes személyek adataiban felmerülő változások egyszerű ügyintézési lehetőségeit, másrészt a közműátírási folyamat elektronizálását és egyszerűsítését biztosítja. Az adatváltozás-kezelési szolgáltatás két szolgáltatási lába a változásbejelentési és a közműátírási, vagyis felhasználóváltási szolgáltatás. A változásbejelentési szolgáltatás a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő természetes személy ügyfelek számára nyújtott állami szolgáltatás, amely az ügyfél név- és/vagy lakóhely- vagy egyéb adata változásának közüzemi és távközlési szolgáltatók felé történő egyablakos bejelentését teszi lehetővé az ügyfél megbízása alapján. A szolgáltatás másik lába a felhasználóváltozás bejelentése. Az e-bejelentő-szolgáltatás keretében jelenleg az ügyfelek 74 különböző közüzemi szolgáltatót érhetnek el, és 35 ezer honfitásunk élt már a szolgáltatás lehetőségével február óta. [[16.00]] Tisztelt Ház! Az Alaptörvény tizenegyedik módosítása indítványozta, hogy a következő, 2024. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását és az azt követő önkormányzati választásokat október hónap helyett április, május, június vagy július hónapban legyen szükséges megtartani az európai parlamenti képviselők választásával egyidejűleg, így gyakorlatilag a szavazásokat egy napra kell majd kitűzni. Ahogy az az Alaptörvény módosításának indoklásában is kifejtésre került, az európai parlamenti képviselők választása nem rögzített időpontban történik, hanem az eddigi gyakorlat alapján májusban vagy júniusban, amelyektől egy-egy hónappal el lehet térni, ezért az együttes lebonyolításra akkor van lehetőség, ha az európai parlamenti választásra előzetesen meghatározott konkrét négynapos időkeret az Alaptörvényben a helyhatósági választások megtartására rögzített április-július időszakra esik. Az egyidejűleg két szavazás közös választási eljárásban történő lebonyolításáról idén tavasszal, 2022. április 3-án jó tapasztalatokat szereztünk. A 2022. évi országgyűlési képviselők általános választása és a 2022. évi országos népszavazás lebonyolítása igazolta, hogy a két processzus közös eljárásban történő lebonyolítása beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Az egy időpontra való szervezés jelentős költségmegtakarítást eredményez, az idei konkrét esetben 10 milliárd forintos megtakarítást jelentett a költségvetésben. A törvényjavaslat ezekhez a fenti célokhoz igazodva rendez több részletszabályt is. Így például a módosítás rögzíti, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2024. évi általános választásán hivatalban lévő, a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, az Mötv. szerinti képviselő-testület és a polgármester megbízatása nem az általános szabályok szerint szűnik meg, hanem ennek időpontja 2024. október 1-jére tolódik. A javaslat azt is rögzíti, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, a 2024. évi általános választáson megválasztott képviselők, illetve polgármesterek megbízatása 2024. október 1-jével kezdődik, azaz az Mötv. szerinti, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásához kapcsolódó jogkövetkezmények teljesítésének kezdő időpontja a 2024. évben esedékes általános választások alkalmával 2024. október 1. A fentiekhez hasonlóan a törvénytervezet a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvényt is módosítja, hogy a nemzetiségi önkormányzatok 2024. évi általános választásán hivatalban lévő testületek a képviselő-testület és a közgyűlés is ideértendő , illetve a tisztségviselők, elnökök megbízatása, hasonlóan az Mötv.-módosításhoz, nem az általános szabályok szerint szűnik meg, hanem ennek időpontja 2024. október 1-jére tolódik. Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezet tartalmazza az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összhangban az ország területi egységeire vonatkozó rendelkezések megváltoztatását is. A történelmi hagyományokra, a történelmi alkotmányunk vívmányaira tekintettel a megyék elnevezése vármegyékre változik. A vármegye a magyar állam legősibb és legidőtállóbb intézménye, bár szervezetileg sokat változott az elmúlt egy évezredben, de egészen a kommunista diktatúra általi 1950-es eltörléséig biztosította a magyar államiság alkotmányos folytonosságát. A vármegye az ország viharos történelmében sok esetben jelentette a nemzeti érdek utolsó védőbástyáját az idegen érdekekkel szemben. A törvényjavaslat által módosított szóhasználat visszahozta ezt az archaikus kifejezést, a szuverenitást védő, ahhoz ragaszkodó magyar néplélek államiságmegerősítéséhez hozzá fog járulni. A tervezet célja az, hogy változatlan tartalommal erősítse a magyar demokrácia nemzeti karakterét. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Pajtók Gábornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Államtitkár úr tulajdonképpen teljes mértékben összefoglalta a törvényjavaslat sarkalatos pontjait. Valóban, ez a törvényjavaslat több törvény módosítása kapcsán tartalmaz érdemi javaslatokat, és számos területen tartalmaz a korábbi jogalkotás kapcsán szükségessé váló, pontosításra irányuló szabályokat. Ahogy államtitkár úr is mondta, a törvényjavaslat egyik központi szabályozási területe az Alaptörvény tizenegyedik módosításához kapcsolódik, jelesül a helyi önkormányzatokról, a nemzetiségi önkormányzatokról, valamint a választási eljárásról szóló törvények módosításához. A módosuló szabályozással az Alaptörvény rendelkezéseiből eredő jogalkotási kötelezettséget teljesítjük. A szabályozás másik fő területe a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény. Államtitkár úr utalást tett a módosítás főbb elemeire, én azokat nem kívánom megismételni. Magam is megerősítem, mint korábban a területi közigazgatásban vezetőként dolgozó, hogy mára a kormányhivatalok a területi közigazgatás hatékony szervezetei, amelyeket semmilyen ágazati érdek nem befolyásol, nem széttagoltan működnek, a kormányablakok pedig abszolút mértékig betöltik azt a funkciót, amire létrejöttek. A szabályozás, ahogy államtitkár úr is említette, kötődik az aláírásminta-alapú hitelesítési rendszerhez, magába foglalja az adatváltozás-kezelési szolgáltatáshoz kötődő részletes szabályokat, amellyel lehetővé válik az adatváltozás-bejelentés, és az, hogy az ügyfél még az életében megjelölheti azt, hogy halála esetén kit keressen meg a közműszolgáltató, s mindezt megteheti elektronikus úton, illetőleg a kormányablakokban. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényt érintő módosításból az alábbiakat emelem ki. A módosítás elvi éllel rögzíti, hogy a nemzetiségi önkormányzatok 2024. évi általános választásán a hivatalban lévő testületek, tisztségviselők megbízatása, miként a helyi önkormányzatok képviselőinek és polgármestereinek a megbízatása nem az általános szabályok szerint szűnik meg, hanem annak az időpontja 2024. október 1-je lesz. Szükséges a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosítása is, tekintettel az Alaptörvényhez kötődő, az európai parlamenti képviselők választásának, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásának, illetőleg a nemzetiségi önkormányzatok választásáról szóló eljárás egyidejű megtartására figyelemmel. Ebből a jogszabályból, jelesül a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításához kötődő szabályokból az alábbiakat kívánom kiemelni. A jogszabályi javaslat egyértelművé teszi, hogy a választási bizottságok megbízott tagjai bármely választási bizottság döntését igénylő ügyben gyakorolhatják jogaikat, függetlenül a megbízásuk jogalapjától. A módosító javaslat, tehát a törvénymódosítás biztosítja, hogy a közös eljárásban lebonyolított választás esetén az egyik választási típusban kért névjegyzéki adatszolgáltatás átfedés esetén a másik érintett választási típusban is felhasználható legyen. Végezetül a módosítás hatáskört biztosít a Nemzeti Választási Bizottságnak, hogy amennyiben a hozzátett kifogás tekintetében hatáskörének hiányát állapítja meg, a kifogást vagy áttegye a korábban áttevő választási bizottsághoz, vagy áttegye a hatáskörrel rendelkező másik választási bizottsághoz. A közös, egyidejű választási eljárás szükségessé tette a jogorvoslati fórumrendszer egységesítését is. [[16.10]] Ennek megfelelően a szavazatszámláló bizottságok mellett a települési, a területi és az országos szintű választási bizottságok működése is szükségszerű. A módosító törvényjavaslat részletesen tartalmazza az egyes szinteken eljáró választási bizottságok jogorvoslati hatásköreit. A módosítás továbbá kitér az átjelentkezés részletszabályaira is, hiszen ezen jogintézmény tartalma alapvetően különbözik az európai parlamenti képviselők választása és az önkormányzati képviselők választása során. Amennyiben a választópolgár a bejelentett tartózkodási helye szerinti településre jelentkezik át, azaz itt kíván szavazni, úgy ez esetben mind a helyi önkormányzati választásra, mind a nemzetiségi önkormányzati választásra, mind pedig az Európai Parlament tagjainak választására vonatkozó szavazólap átvételére lesz jogosult. Amennyiben azonban a választópolgár nem a bejelentett tartózkodási helye szerinti településre jelentkezik át, akkor egyidejűleg két névjegyzéken fog szerepelni: az önkormányzati választások tekintetében marad a lakóhelye szerinti névjegyzékben, s itt lesz jogosult szavazni, míg az Európai Parlament tagjai választása kapcsán átkerül a tartózkodási helye szerint kijelölt szavazóköri névjegyzékbe. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő, úgynevezett salátatörvény-javaslat, mint látható, több törvény tekintetében tartalmaz szükségszerű módosításokat, számos területen fogalmaz meg pontosításokat a jogharmonizáció érdekében, illetve emel be a szabályozásba bevált gyakorlati tapasztalatokat. Mindezek alapján a Fidesz-frakció a javaslatot, a javaslat elfogadását támogatja. Köszönöm figyelmüket. Kérem, hogy az előadottak alapján támogassák a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint az egyes törvényeknek az Alaptörvény módosításáról szóló T/559. számú törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Gy. Németh Erzsébetnek, a DK képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sajnálom, hogy amikor egy ilyen komoly törvényről beszélünk, akkor ennyire kevesen vannak, és ennyire kevesen érdeklődnek a tisztelt Házban ez iránt a törvénymódosítás iránt, noha nagyon sok olyan kérdésről szól ez a T/559-es törvényjavaslat, amelyik alapvetően fogja majd meghatározni és befolyásolni 2024 tavaszán a magyar emberek életét. Az államtitkár úrtól a bevezetőjében, illetve az előterjesztő előadásában, illetve most, a Fidesz vezérszónokától szerintem vagy számunkra, a DK számára nem igazán fontos kérdésekről volt szó, ellenben viszont sem az államtitkár úr, sem a Fidesz vezérszónoka nem beszélt azokról a fontos paragrafusokról a törvényjavaslat kapcsán, amelyek, azt gondolom, hogy megszövegezve és megfogalmazva nyilván megfelelnek a kodifikációnak, de talán az állampolgárok számára kevéssé érthetőek. Így én most megpróbálom lefordítani azt olyan nyelvre, hogy értsék a magyar emberek is, hogy pontosan miről fog dönteni a tisztelt Ház, amikor az alkotmány, az Alaptörvény tizenegyedik módosítása során ezt a törvényjavaslatot elfogadja. A járási, fővárosi kerületi hivatalok működésével összefüggő rendelkezések tekintetében jó azt tudni és észben tartani, hogy a digitális gazdaság és a társadalom fejlettségét mérő mutatóban Magyarország az Európai Unióban az utolsó előtti helyen áll a tagállamok között, tehát van mit behoznia ezen a területen Magyarországnak. Ennek egyik része a hatékony közigazgatás, amelynek alapja a megfelelő infrastrukturális háttér, a felhasználóbarát, jól működő szolgáltatások, a stabil és megbízhatóan működő informatikai háttér és most figyeljenek, kedves fideszes képviselőtársaim a felkészült, motivált és megfizetett közszolgálati tisztségviselők, tisztviselők. Ez utóbbi, ezek a felkészült tisztviselők biztos, hogy nem lesznek 2023-ban elégedettebbek, hiszen a megszorítások jegyében a kormányhivatalok működési költségét és személyi juttatásait komoly mértékben megvágja a 2023-as költségvetéshez benyújtott összegző módosító javaslat. Ugyanakkor a rendszerek összekapcsolása, az adatigénylés egyszerűsítése, körének szélesítése és az, hogy ezekhez egyre több hatóság és szervezet tud hozzáférni, mind-mind nagy kockázatot hordoz. Érdekes, hogy miközben az állam működése egyre átláthatatlanabb, a közérdekű adatok jelentős része titkosított, ami nem, azt pedig úgy kell kiperelni a különböző állami szervezetekből, addig az állampolgárokra vonatkozó adatgyűjtés és az állampolgárok megfigyelése a DK véleménye szerint totálissá válik. Az adatvédelmi hatóság nem tett észrevételt a törvényjavaslat kapcsán, és mondhatnánk, hogy ez rendszeres, hiszen komoly adatvédelmi aggályokat felvető javaslatokat sem küld meg a kormány, és ezeknek előzetes véleményezésére az adatvédelmi hatóság részéről nincs lehetőség. A törvényjavaslat az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvényt is módosítja. Itt egy tételt szeretnék kiemelni, kedves képviselőtársaim, mégpedig azt, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesének illetményénél a közigazgatási államtitkári illetményre vonatkozó szabályokat kell majd alkalmazni, és hogy ennek az illetménynek az összegét az Országos Bírósági Hivatal elnöke állapítja meg. Akiről viszont itt szó van, az OBH elnökhelyettese és kiemelt munkakörbe sorolhatja az OBH elnökhelyettesét az OBH elnöke , nos, ez a személy nem más, mint Varga Judit igazságügy-miniszter asszonynak az anyósa, dr. Erőss Mónika. Sem az OBH, sem a miniszter asszony szerint nem összeférhetetlen és nem sérti az Országos Bírósági Hivatal függetlenségét, hogy a miniszter anyósa az elnökhelyettes. Ezzel szemben a DK álláspontja pedig az, hogy egy demokratikusan működő országban, ahol a hatalmi ágak szétválasztása még jelent valamit, ilyesmi nem fordulhatna elő. Ráadásul a nevezett hölgynek bírói gyakorlata sincs, a Kúria főtitkáraként a civil szervezeteket érintő jogszabálytervezetek véleményezésében vett részt. Ugyanakkor nem hallottuk, hogy hangosan tiltakozott volna az orosz mintára a civil szervezeteket vegzáló, megbélyegző, külföldi ügynökként feltüntető, kormánykritikus civileket ellehetetlenítő törvény ügyében. Akkor most érkezzünk el a harmadik olyan tételhez, amiről most itt szerettem volna önöknek szólni, ez pedig, ahogy már hallottuk az államtitkár úrtól is, illetve a Fidesz képviselőjétől, a választási eljárásról szóló törvény módosítása. Úgy gondolja a Fidesz, hogy 2024-ben egy napon tartja meg az európai parlamenti választásokat, illetve az önkormányzati választásokat, és nem gondolja azt végig, hogy ezzel Pandora szelencéjét nyitja ki. Tisztelt Képviselőtársaim! Végiggondoltáke önök azt, hogy ha ezt a törvényt változatlan formában fogadják el, akkor milyen helyzeteket okoznak az önkormányzatokban, legyenek azok akár Fidesz-vezetésű, akár pedig ellenzéki vezetésű önkormányzatok. Nem tudom, hogy végiggondoltáke azt, hogy akkor, amikor mondjuk, ’24 májusától lesz egy megválasztott polgármester, egy megválasztott képviselő-testület, amelyik nem gyakorolhatja a jogait, nem léphet hivatalba október 1-jéig, illetve amelyik még hivatalban van, de már tudja, hogy nem ő fogja a települését irányítani október 1-je után 2024-ben, akkor ez milyen helyzeteket szül ott, az egyes testületekben, az egyes településeken. A Demokratikus Koalíció véleménye szerint ez nem más, és nem másért hozzák önök ezt a törvényt, szó nincs itt semmiféle spórolásról, mint amiről az államtitkár úr beszélt; egyetlenegy dolog fontos az önök számára, hogy a hatalmukat és a hatalmuk koncentrációját a továbbiakban is biztosítsák. Az államtitkár úr arról beszélt, hogy 10 milliárd forintot spóroltak az idén, amikor 2022-ben egy napon volt egy népszavazás, illetve az országgyűlési választás. Én azt gondolom, hogy ha nem szórják tele plakátokkal, különböző Fidesz-, illetve kormányzati propagandaanyagokkal és plakátokkal az országot, akkor ennek talán néhányszorosát is megspórolhatta volna az ország. Magyarul: ez az indok, ez az érv nem jó arra, hogy ilyen lehetetlen helyzetbe hozzák a képviselő-testületeket, illetve a megválasztott polgármestereket. [[16.20]] A korlátlan anyagi erőforrások és a tájékoztatásnak álcázott pártpropaganda mellett most már még további tényező is garantálja majd a Fidesznek, hogy komoly versenyelőnyből várhassa a 2024-ben esedékes európai parlamenti és önkormányzati választásokat. Ehhez a Demokratikus Koalíció nem fog asszisztálni, mi semmilyen módon nem fogjuk támogatni ezt a törvényt. Ugyanakkor ennek a törvénymódosításnak van még egy nagyon fontos eleme, ez pedig az, hogy különböző szabályokkal, az állandó lakhely létesítésének szabályaival és ezeknek a megkönnyítésével tovább bonyolítják azt a helyzetet, hogy hogyan és miként szavazhatnak az állampolgárok, és minél könnyebb legyen választási csalásokat elkövetni. Ugyan azt mondta Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, amikor benyújtotta azt a törvényt, hogy az elfogadott választási törvény nem fogja a választási szabályokat módosítani, de megszüntette annak a büntethetőségét, hogy fiktív lakcímeket létesítsenek tömegével, és legalizálják az erre épülő választási csalásokat. A voksturizmus a 2018-as országgyűlési választásokon, majd a ’19-es önkormányzati választások alkalmával is teljesen tetten érhető volt, mivel teljesen egyértelművé vált, hogy többen csak azért létesítettek tömegével tényleges ottélés nélkül lakcímet, hogy választójoguk legyen az adott településen. Politikailag mindenképpen aggályos, hogy 2024 tavaszán a helyi választási bizottságokba bekerült delegált, amelynek pártja, mondjuk, EP-listát állított, az dönthet ugyanakkor ugyanazon a napon tartandó önkormányzati választási ügyekben is, és fordítva. Ha például majd a Fidesznek az áll érdekében, hogy sok helyi civil szervezet mögé bújva induljon az önkormányzati választáson, akkor valójában az általa küldött sok-sok ember fog dönteni minden kérdésben, az európai választási ügyekben is. Így, azt kell hogy mondjam, előfordulhat, hogy sok lúd disznót győz. És akkor utoljára még talán van annyi időm a vármegyék kapcsán szeretnék még néhány dolgot mondani. Ha jól emlékszünk, akkor Lázár miniszter úrnak sem tetszett annak idején, amikor a Fidesz már kísérletet tett, hogy a megyéket vármegyékké nevezze át, és most az államtitkár úr remélem, jól figyeltem úgy fogalmazott, hogy az idegen hatalmak ellen ez egyfajta ilyen tradicionális név, és ezt szeretnék önök visszaállítani vármegye névvel. Hát, én szeretném megkérdezni az államtitkár urat, hogy mégis miféle idegen hatalmakról beszél és gondol akkor, amikor egy európai uniós államról beszélünk. Én azt gondolom, tisztelt Országgyűlés, hogy ezt a törvényjavaslatot jó érzéssel senki nem szavazhatja meg és senki nem támogathatja. Sokkal több problémát fog okozni ez a törvényjavaslat, mint amit esetleg önök gondolnak, hogy megoldanak ennek a megszavazásával. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és területi integrációjával összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény rendelkezéseinek a felülvizsgálata. A törvényjavaslat egyrészről a fővárosi és megyei kormányhivatalok, vármegyei kormányhivatalok működésével, adatkezelésével, egyes szolgáltatásaival kapcsolatos, jelenleg is meglévő szabályozásokat tartalmazza, menti át, másrészről pedig a törvényjavaslat az Alaptörvény tizenegyedik módosításával érintett, a helyi önkormányzatokról, a nemzetiségi önkormányzatokról, valamint a választási eljárásról szóló törvények módosítására irányul, megteremtve ezzel az Alaptörvény rendelkezéseiből eredő jogalkotási kötelezettség megfelelő végrehajtását. Az Alaptörvény tizenegyedik módosítása következtében a 2024. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását és az azt követő nemzetiségi önkormányzati választásokat október hónap helyett április, május, június vagy július hónapban fogják tartani ugye, ezt az európai parlamenti képviselők választásával egyidejűleg szükséges megtartani. A hatályos szabályok alapján a nemzetiségi önkormányzati képviselők választása szükségszerűen egybeesik a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának a napjával, így a jelen javaslatban három választástípus összhangját és a közös eljárás lebonyolításának jogi, igazgatási, logisztikai lehetőségeit kell megteremteni. A törvényjavaslat ezt teremti meg. A törvényjavaslat továbbá tartalmazza az ország területi tagozódására vonatkozó rendelkezések megváltoztatását is, a történelmi hagyományokra, a történelmi alkotmányunk vívmányaira való tekintettel a megyék elnevezése vármegyékre változik. És bár-mennyire is nem tetszett ez Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonynak, és mindenről, mint Mórickának, az a vicc jutott eszébe, hogy minket, a Fidesz-KDNP-t próbáljon ennek okán is gyalulni, én úgy gondolom, hogy ez a magyar választópolgárok nagy részének is az elégedettségével jár. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat főbb módosítási irányai tehát az adatváltozásokkal kapcsolatos módosítási csomag, a vármegyékkel kapcsolatos törvénymódosítási csomag, továbbá az egyebek. Az adatváltozásokkal kapcsolatos módosítási csomag, az adatváltozás és adatkezelés elsősorban a közműszolgáltatók vonatkozásában, a járási hivatalok hatósági eljárásában az igazgatási szolgáltatási díj a vármegyei kormányhivatal bevétele lenne a jövőben. Az ügyfél papíralapú iratai alapján a fővárosi, vármegyei kormányhivatal jogosult hiteles elektronikus másolatot készíteni, és az eljárást ez alapján jogosult lenne lefolytatni. Aláírásminta-alapú dokumentumhitelesítés kerülne bevezetésre, olyan, mint amilyen már a bankoknál is létezik. Adatváltozási és adatkezelési szolgáltatás, adatváltozás-bejelentési szolgáltatás és felhasználóváltozás-bejelentési szolgáltatás fenntartása, mivel az erről szóló törvényt ezzel a törvényjavaslattal hatályon kívül helyezik, de az ezekre vonatkozó szabályokat a jogalkotó nyilván meg kívánja tartani. A második pont tehát a vármegyékkel kapcsolatos törvénymódosítási csomag, erről már az imént beszéltem. És a további módosítások: módosulnak az átjelentkezések szabályai; hatáskört kapnak a helyi választási bizottságok az EP-választási plakátokkal kapcsolatos kifogások elbírálására; módosul az ítélőtáblák és törvényszékek katonai tanácsának illetékességi területe is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem kívánva megismételni a György István államtitkár úr expozéjában már elhangzottakat és a Pajtók Gábor képviselőtársam, a Fidesz vezérszónoka által már elmondottakat, már csak arra kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot éppúgy, mint ahogy a KDNP parlamenti frakciója is teszi. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Lőcsei Lajosnak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Megint sikerült egymással távoli kapcsolatban sem álló törvénymódosításokat egy kalap alá venni. Ha a salátatörvényekkel jól lehetne lakatni egy országot, a rekordinfláció fel sem tűnne Magyarországon. De sajnos nem ez a helyzet. Annak az esélye, hogy a magyar pedagógusok, szegény családok vagy nyugdíjasok asztalára bármilyen zöldség vagy gyümölcs kerüljön, az inflációval fordítottan arányosan csökken. De ne legyünk igazságtalanok! Azért vannak, akiknek ráadásul infláción túl növeli a bevételét a mai salátatörvény. Dr. Csillám Katalin és dr. Erőss Monika, az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesei nemsokára akár közel kétszer annyit is kereshetnek, mint eddig. Míg a gyermekeink tanárai azt számolgathatják, hogy hány rétegű vécépapírt és hány gurigával érdemes venni, hogy darabra olcsó legyen, de ne eméssze fel az arra szánt havi költségvetést, addig Erőss és Csillám elnökhelyettesek életszínvonala akár egy többhetes Maldív-szigeteki nyaralással is nőhet évente. [[16.30]] Szerencsére nemcsak az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesei fizetésének emelésére jut erőforrás, de alapos kodifikációs munkára is, amellyel a Budapest Diákváros megvalósításáról szóló 2021. évi LXXX. törvény technikai módosítására kerül sor így. Egy „tekintetében” szó helyett „vonatkozásában”, egy „továbbá” szó helyett „illetve”, egy „illetve” szó helyett „valamint” és egy „valamint” szó helyett „illetve” kerül a jogszabály szövegébe. Szerencsére, hogyha valami még eszébe jutna a kormánynak a Diákvárossal kapcsolatban, e módosítások mellett be tud még nyújtani mást is ugyanebben a salátatörvényben. És persze nem mehetünk el szótlanul a salátatörvény kapribogyója mellett sem: a megyék vármegyére keresztelése. Bizonyára különösen fontos eleme ez a kormány infláció elleni gazdasági stratégiájának. A gránitszilárdságú Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggően például ebbe a csomagba csaknem 200 törvénymódosítás kerül, ahol egyszerűen a megye szót változtatják vármegyére. Ezt ugyan értjük, de mégsem tudunk egyetérteni vele. Megkérdezem a kormánypárti méltóságos urakat és asszonyokat, hogy ha már kormánybiztosból főispán, megyéből vármegye lesz, akkor miért végeznek félmunkát. Legyen újra alispán és szolgabíró is, vagy esetleg van még teendő a köszönések terén is. A beosztottak köszönjenek alászolgájával az elöljáróiknak, legyen újra a megszólítás része a méltóságos, nagyságos, kegyelmes és tekintetes szavunk. Ha meg valaki nem jól végzi a munkáját, vagy nem használná ezeket megfelelően, akkor legyen lehetőség párbajra hívni az illetőt, hogy ne maradhasson megtorlás nélkül az ilyen durva tiszteletlenség. Remélem, érzik az iróniát, és remélem, azok is érzik, akik követik ezt a vitát, mert ez a javaslat semmi másról nem szól, csak a teljes terelésről, terelésről a valódi problémákról; terelésről azokról a gondokról, amelyek nap mint nap arcon csapják a hétköznapi választópolgárokat. Arcon csapja őket Nagykanizsán, a hajléktalanszállón dolgozókat, a szendrőládi kistelepülésen éhbérért dolgozó több száz közmunkást, az Újharangod településen élőket, ahová a mai napig lajtos kocsival szállítják az ivóvizet, és ugye, előre megyünk, nem hátra. És még sorolhatnám, de azért még egyet csak megemlítek önöknek: a Tarnaörs, Erk, Visznek, Zaránk, Tarnazsadány, Tarnabod településeken élőket, akik a mai napig a hátsó kertjükbe engedik a szennyvizüket, mert nincs csatornahálózatuk. Ezek a valós problémák, képviselőtársaim, amelyeket 12 év kormányzás után sem tudtak megoldani, kedves kormánypárti képviselőtársaim. Ez az alaptörvényi, majd törvényi kezdeményezés jól mutatja, hogy a kormány teljességgel érzéketlen és tehetetlen, miközben a forint árfolyama zuhan, a magyar emberek pénze elértéktelenedik, vagyonunk leértékelődése, azaz az infláció egyre gyorsul, és a megélhetés egyre nehezebbé válik több millió honfitársunk számára. Orbán Viktor azt mondta még 2006. június 8-án a parlamentben: „Azt kell mondanom, hogy élnünk kell a gyanúperrel, hogy itt valami félreértés lehet a demokrácia lényege körül, mintha valaki azt gondolná, hogy a választás arról szól, és az dönti el, hogy ki kormányoz, de ez tévedés. A választás valójában arról szól, merre menjen az ország, milyen legyen az irány, és az emberek által kiválasztott irány képviselőjét bízzák meg a munkára.” Kormánypárti képviselőtársaim, önök most úgy tesznek, mintha a választóiknak úgy kellenének a vármegyék, mint egy falat kenyér, mintha egy salátatörvénnyel be lehetne tömni az elégedetlen szájakat. Lehetséges persze, hogy önöknek nem mondta senki, úgyhogy mondom akkor én: a magyar emberek megélhetésének alapja a stabil forint, a forint stabilitása pedig a gazdasági környezet stabilitásától függ. A gazdasági környezet akkor lesz stabil és hívogató a befektetők számára, hogyha a jogszabályi környezet változása kiszámítható, és a kormány képes együtt stratégiát alkotni az európai és a nemzetközi szövetségeseivel. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ellenzéki térfélen lévő pártok közül egyetlenegy párt mutatta ezzel a salátatörvénnyel kapcsolatban a támogatását, az az önök szövetségese, az önök bajtársai, akikkel kéz a kezet fogva meg fogják szavazni ezt a salátatörvényt, ez pedig a rasszista, náci Mi Hazánk Mozgalom; az a Mi Hazánk Mozgalom, amely a hazai cigányságot biológiai fegyvernek nevezte, amely elvenné a hazai cigányságra szánt európai uniós forrásokat, és még sorolhatnám. Önöknek ők a bajtársak, szóval, sok sikert a salátatörvény elfogadásához. Mi, a Momentum-frakció ezt nem tudja támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Dócs Dávidnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha már ilyen szépen fel lettem konferálva, köszönöm szépen a megtisztelő megszólítást, akkor röviden reagálnék erre is, hiszen ennél nagyobb dicséretet talán egy nemzet- és életellenes Momentumtól nem igazán tudtunk volna beszerezni. Az előttem szólók már sok mindent elmondtak, hiszen a mai nap hallhattuk a nagyotmondás fekete öves nagymestereinek az erőpróbáját, volt itt már minden, de azért röviden megpróbálom én is a témával kapcsolatos gondolataimat összeszedni és elmondani önöknek. Vegyes érzelmeket vált ki belőlem ez a törvénymódosítási javaslat, hiszen mi a vármegyéknek a történelmi hagyományainkat illetően rendkívül örülnénk, de félő, hogy megint annak lehetünk a tanúi, hogy Magyarország Alaptörvénye egyre inkább egy párt alaptörvényévé alakul át, mégis becsülendő, hogy legalább eltávolodunk a népköztársaság alkotmányától. De javaslom a kormánynak, ha már visszatérünk dicső múltunkhoz, akkor tegyük ezt méltó módon. A vármegye kifejezésnek volt és van méltósága. Ezt becsüljük meg a rendeltetésszerű helyreállításával. Egy jó kezdet lenne a csendőrség visszavezetése. Hallhattuk előbb is, hogy mi a vidék Magyarországát… [[Lőcsei Lajos: A jobbágyságot is javaslom, hogy vezessék vissza!]] Így van, köszönöm szépen képviselőtársam helyeslő szavait. Tehát a csendőrséget azért szeretnénk visszaállítani, mert a Momentummal ellentétben szerintünk vidéken óriási problémák vannak, a vagyon és élet ellen elkövetett cselekmények most már sajnos napi szintűek, és ez a válság, amiben most, jelen pillanatban vagyunk, egyre jobban be fog gyűrűzni a hétköznapjainkba, ez még tovább fog növekedni. Tehát ahogy említettem, ennek szüksége főleg vidéken lenne kétségbevonhatatlan, ahol az alulfizetett, túldolgoztatott és egyébként létszámhiánnyal küszködő rendőrök nem bírják a feladataikat az elvárásoknak megfelelően végezni. Ám felmerül az a kérdés, hogy a kormánymegbízottak főispánná való átnevezése csupán egy formalitás, vagy hatáskörük akár az igazságszolgáltatásra is ki fog terjedni, így lesze például pallosjoguk ez egy jogos kérdés lehet , vagy esetleg csak egy szinonimája lesz az oligarchának. Fontos számunkra hazánk múltjának a felidézése, de inkább a jövőt kéne építeni, hiszen rengeteg megoldatlan problémával állunk szemben, például a rekordmagas inflációval vagy a mezőgazdasági nehézségekkel, az élelmiszerek árrobbanásszerű emelkedésével vagy éppen most a katások problémájával, amiknek többéves negatív következménye is lesz sajnos. De ha már vármegyerendszer, és ha már a történelmi gyökereinkhez szeretnénk visszatérni, akkor tisztelettel kérdezem kormánypárti képviselőtársaimat, hogy miért nem tettük ezt, mondjuk, a történeti alkotmányunkhoz való visszatéréssel, ahelyett, hogy a Szájer-féle Alaptörvény lenne ma is életben. Aztán ha már egyébként a történeti alkotmányunknál tartunk, akkor miért kellett ehhez az ötödik Orbán-kormánynak beköszöntenie, miért nem jutott ez előbb a Fidesznek eszébe? A megyei önkormányzatok kiüresítését láthattuk az elmúlt időszakban. Kérdem én, hogy ha már vármegyék lesznek, és a vármegyéknek lesznek, gondolom, megyegyűlései az eddigi megyei közgyűlések helyett, akkor milyen pluszjogokat fognak kapni, mivel fogják tudni jobban képviselni a rájuk bízott vármegyéket a megválasztott képviselők. [[16.40]] Ha már vármegyéről beszélünk, akkor vármegye esetében nem csonka, hanem egész vármegyékről szoktunk beszélni. Én volt megyei képviselőként mindig Nógrád vármegyéről beszéltem eddig is, ezután is arról fogok, de a vármegyék száma vagy 64, vagy 72, és az önök előterjesztésében is az olvasható, hogy emellett a vármegye szó használata a nemzeti összetartozás eszméjét, közös történelmi emlékeink megőrzését szolgálja. Ezzel a problémánk csak az, hogy jelen pillanatban éppen a történelmi Magyarország keleti részén található vármegyéinket gyakorlatilag Fidesz-asszisztálással fogjuk végképp elveszíteni, hiszen ukrán fennhatóság alatt található vármegyéinkben két lábbal tapossák a magyar kisebbség jogait. Láthattuk, ahogy Magyarország gyakorlatilag minden feltétel nélkül támogatta Ukrajna európai uniós tagságát. Mi viszont azt gondoljuk, hogy az a minimum lett volna, hogy egy nagyon komoly feltételrendszert szab ennek, hiszen egész egyszerűen védenünk kellett volna a saját őshonos és a területen egyébként legalább ezer éve élő őshonos kisebbségünket. [[Emellett rendkívül aggályosnak tartjuk azt is, hogy a 2024. október 1-jéig mandátummal rendelkező önkormányzati képviselőket és polgármestereket most már nem októberben fogjuk választani, hanem majd valamikor május, június vagy július hónapban, de a mandátumuk mégis október 1-jéig lesz érvényes, ami azért aggályos, mert rengeteg visszaélésre ad okot, és a motiválatlanság talán az egyik legkisebb ilyen ok, ami miatt ezt mi nem tartjuk jó ötletnek, bár azt a részét, hogy ezzel spórol a magyar állam, természetesen nem tudjuk elvitatni.]] Ha már egyébként még mindig a közigazgatási rendszernél tartunk, akkor talán azt még fontos megjegyezni, hogy a közigazgatási rendszer átnevezése helyett először talán azt kellett volna tisztába tenni, hogy a köztisztviselők és a kormánytisztviselők 2008-ban, még egyszer mondom: 2008-ban befagyasztott köztisztviselői illetményalapját kellett volna emelni, nagyjából, mondjuk, egy XXI. századi szintre, nemcsak egy inflációkövető szintre, hanem olyan szintre, amivel meg tudnánk nekik a nagyrabecsülésünket mutatni, hiszen ők nap mint nap a hátukon viszik ezt az országot. Elnök úr, köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk, kétperces felszólalást nem látok. Ritter Imrének adom meg a szót, parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt mit der Gesetzänderung Nr. T/559, zu bestimmten Fragen der Tätigkeit der regionalen öffentlichen Verwaltung sowie zur Änderung bestimmter Gesetze im Zusammenhang mit der elften Grundgesetzänderung erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/559. számon benyújtott, a területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat nemzetiségi kérdései kapcsán. Bizottságunk 2021. július 11-ei ülésén a törvényjavaslat általános vitáját megtartotta és álláspontját kialakította. Az előzményekről szeretnék először Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószóló úr 2022. június 28-ai, a Magyarország Alaptörvényének tizenegyedik módosításával kapcsolatban elhangzott beszédéből idézni. „A nemzetiségi közösségek kollektív joggyakorlásának legfontosabb eleme a nemzetiségi önkormányzati választások megvalósítása. A jelenlegi jogszabályi környezet jól kijelöli a nemzetiségi önkormányzati választások helyét a magyar közjogi rendszerben. Az Alaptörvény XXVII. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy a magyarországi nemzetiségek helyi és országos nemzetiségi önkormányzatokat hozhatnak létre. A választás napjának vonatkozásában a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 309. §-a a következőt tartalmazza: a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választását a Nemzeti Választási Bizottság legkésőbb a szavazás napja előtti 69. napon a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára tűzi ki. Az Alaptörvény tizenegyedik módosítási javaslata 1. és 2. cikke úgy fogalmaz, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választását az előző önkormányzati választást követő ötödik év április-május-június vagy július hónapjában, az európai parlamenti képviselők választásával egyidejűleg kell megtartani. Ugyanakkor a képviselő-testület tagjainak, valamint a polgármesternek a mandátuma a javaslat szerint a választás évének októberéig tart. Ez a rendelkezés nem tartalmaz utalást a nemzetiségi önkormányzatokat képviselő testület tagjainak és elnökének mandátumára. Ugyanakkor a nemzetiségi jogokat összefoglaló 2011. évi CLXXIX. törvény rendelkezései a választás napjából vezetik le mind a mandátum tartamát, mind pedig az újonnan megválasztott testület megalakulásának dátumát. Mivel éppen a mai napon kerül a plenáris ülés elé az egyes választási tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló tervezet, nem kívánok jelen felszólalásomban részletesen szólni az így keletkező bizonytalanságokról, megteszi azt majd az ahhoz a törvényjavaslathoz hozzászóló szószólótársam. Csupán jelezni kívánom, hogy ezzel a kérdéssel is foglalkoznia kell majd a tisztelt Háznak.” idézet vége. Nos, ezeket az általunk előre jelzett anomáliákat próbálja kezelni, kezeli a mostani T/559. számú törvényjavaslat, ennek 121. pontja a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításával, amennyiben annak 136. §-a alapján a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény átmeneti rendelkezések alcíme a következő 167. §-sal egészül ki. (1) E szakaszt a nemzetiségi önkormányzatok 2024. évi általános választására kell alkalmazni. (2) Ahol e törvény a választáshoz, a választás eredményének jogerős megállapításához, illetve a választás napjához jogkövetkezményt fűz, ott a jogkövetkezmény alkalmazásának kezdő időpontjaként 2024. október 1. napját kell érteni. Végül (3) A nemzetiségi önkormányzatok 2019. évi általános választását követő általános nemzetiségi önkormányzati választáson hivatalban lévő képviselő-testület, közgyűlés és elnök megbízatása 2024. október 1-jéig tart. Ez a 136. § rögzíti, hogy a nemzetiségi önkormányzatok 2024. évi általános választásán hivatalban lévő testületek képviselő-testület, közgyűlés , illetve tisztségviselők elnök megbízatása nem az általános szabályok szerint szűnik meg, hanem ennek időpontja 2024. október 1-jére kitolódik. A szakasz azt is rögzíti, hogy a nemzetiségi önkormányzatok 2024. évi általános választásán megválasztott testületek, illetve tisztségviselők megbízatása 2024. október 1-jén kezdődik, azaz a nemzetiségek jogairól szóló törvény szerinti, a nemzetiségi önkormányzati választáshoz kapcsolódó jogkövetkezmények teljesítésének kezdési időpontja a 2024. évben esedékes általános választások alkalmával 2024. október 1-je. Ez különösen érinti a megüresedett mandátum betöltésére 68. § -; az átalakult nemzetiségi önkormányzattá nyilvánítására 71. § -; az alakuló ülés összehívására 72. és 87. § -; a nemzetiségi önkormányzat, a képviselő-testület megbízatásának keletkezésére és megszűnésére 73-75. §, 102. és 108. § -; a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségre 103. § -; a nemzetiségi önkormányzat tisztségviselőjének, tagjának összeférhetetlenségére 106. § -; a méltatlanságra 107. § -; a jogutódlásra, az ideiglenes vagyonkezelésre és elszámolásra 138-142. § vonatkozó szabályokat. [[16.50]] Külön kellett szabályozni a hatályos Njtv. 56. § (3) bekezdését: „Az országos nemzetiségi önkormányzat esetében azokról a településekről, ahol az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a nemzetiségi közösség önigazgatása szükséges, a választás évében május 31-ig tájékoztatja a Nemzeti Választási Bizottság által meghatározott módon a Nemzeti Választási Bizottságot.”, mivel itt az időpont nem a választás napjához volt kötve. Ezért a törvényjavaslat az 56. § (3) bekezdésében a „május 31-ig” szövegrész helyébe „a választást megelőző év november 30-áig” szöveget rendeli betenni. Végül a 137. § (1) bekezdése a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény egészére vonatkozóan rendelkezik a „megye” szövegrész helyébe a „vármegye” szöveg módosításáról. Itt szeretném megjegyezni, hogy magában a törvényben, közel kétszáz törvényben a „megye” szövegrész helyébe a „vármegye” szöveg betétele többé-kevésbé technikai kérdés, de ez számos tennivalót jelent a következőkre nézve a nemzetiségi önkormányzatokra és a nemzetiségi egyesületekre, hiszen meg kell változtatniuk a nevüket, az alapszabályukat, bírósági bejegyzésüket, a bankszámla-megnevezésüket, az aláírási címpéldányokat, pecséteket, levélpapírokat, borítékokat, minden olyan hivatalos iratot, címet, bejelentést, ahol a „megye” név előfordul. Ez jelentős adminisztrációs feladatot és többletköltséget is fog jelenteni. A T/559. számú törvényjavaslat 174. §-a szerint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 307/D. §-a helyébe a következő rendelkezés lép. „(1) A jelölő szervezetet a területi választási bizottság vagy a Nemzeti Választási Bizottság, amelynél a jelölő szervezetet bejelentették, veszi nyilvántartásba. (2) Időközi választáson a jelölt, illetve a lista nyilvántartásba vételére illetékes választási bizottság veszi nyilvántartásba a jelölő szervezetet. (3) A nemzetiségi szervezet bejelentésekor a szervezetnek nyilatkoznia kell arról, hogy a szervezet megfelel a nemzetiségi szervezettel szemben a nemzetiségek jogairól szóló törvényben támasztott követelményeknek. A jelölő szervezet nyilvántartásba vételére illetékes választási bizottság a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában a nemzetiségi szervezet alapszabályát ellenőrzi.” Ez a módosítás csak annyit tesz, hogy a korábbi két bekezdést három bekezdésre bontotta, de továbbra sem rendezi objektív módon, hogy a civil szervezetek bírósági nyilvántartásából az egyesület formája vagy az alapszabályának az illetékes választási bizottság által történő vizsgálata dönti el, hogy nemzetiségi jelölő szervezetként nyilvántartásba vehető-e. Egészen biztos vagyok benne, hogy ehhez a kérdéshez ősszel hozzá kell még nyúlnunk. A most tárgyalt T/559. számú törvényjavaslat 177. §-a szerint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény a következő 162/A. alcímmel egészül ki. „Az átjelentkezés, 377/A. §: „Ha az átjelentkező választópolgár a 250. § és a 307/A. § szerinti átjelentkezés feltételeinek is megfelel, akkor a) ha a tartózkodási helye szerinti településre jelentkezik át, mindhárom választáson a 307/B. § (1) bekezdése szerinti szavazókör névjegyzékébe kell felvenni; b) ha a tartózkodási helye szerinti településtől eltérő településre jelentkezik át, az Európai Parlament tagjainak választására a 250. § (4) bekezdés szerinti szavazókör névjegyzékébe kell felvenni, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán és a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán azonban a lakóhelye vagy a 102. § (3) bekezdése szerinti szavazókör névjegyzékében szerepel.” A javaslat ezen része az átjelentkezés részletszabályait tartalmazza, figyelemmel arra, hogy eltér e jogintézmény az EP-választáson és az önkormányzati választásokon. Ugyanis az önkormányzati választásokon az állandó lakcímről csak a bejelentett tartózkodási hely szerinti településre lehet átjelentkezni, míg az EP-választás szempontjából bármelyik településre át lehet jelentkezni. Ebből adódóan viszont, ha valaki nem állandó tartózkodási helyre jelentkezik át, akkor földrajzilag szétválik az önkormányzati és nemzetiségi önkormányzati választás, illetve az EP-választás helyszíne. Jellemző a helyzet bonyolultságára, hogy a törvényjavaslat vonatkozó indoklása egyébként helyesen szükségesnek tartotta konkrét példán bemutatva egyértelműsíteni ezt a helyzetet. Ezzel együtt hozzá kell tenni, hogy a választások összevonása alapján kialakult bonyolult átjelentkezési helyzet az önkormányzati és nemzetiségi önkormányzati választások tekintetében elvileg nem okoz változást, hiszen annak átjelentkezési szabályait nem módosította, és valószínűsítem, hogy az ilyen típusú átjelentkezés sem lesz nemzetiségi körben számottevő. Ugyanakkor az önkormányzati és a nemzetiségi önkormányzati, valamint az EP-választás egyidejű megtartása kapcsán feltétlenül szükséges hangsúlyozni, hogy ez elsősorban a nemzetiségi választópolgárok részére fogja a legnagyobb terhet és nehézséget jelenteni, hiszen míg az átlagos, értsd nemzetiségi névjegyzékbe nem regisztrált választópolgár négy szavazólapot fog kapni, polgármester-választásra, településiképviselő-választásra, megyei közgyűlési és EP-választásra, addigi a nemzetiségi választópolgár akár további három szavazólapot is fog kapni, települési, megyei, vármegyei és országos nemzetiségi önkormányzatra, tehát összesen hét különböző szavazólapot. Mindannyiunk közös érdeke, hogy a nemzetiségi önkormányzati választások, a települési és vármegyei önkormányzati választások, valamint az EP-választás is a lehető legszabályosabban és eredményesen kerüljön megtartásra, ebben a legösszetettebb a nemzetiségi választás előkészítése. Ehhez kérem előre mindenkinek a kiemelt figyelmét és segítségét. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Kovács Zoltánnak, a Fidesz részéről.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A vezérszónoki körben sok minden elhangzott, olyan is, ami igazán a tárgyhoz nem tartozik. Hol szól ez pallosjogról, köszönésről, amit az ötvenes-hatvanas évek hangvételű, történelemtankönyv-ízű felszólalások keretében hallottunk? Azt gondolom, ez nem erről szól. Felmerült az is, hogy miért most. A képviselőtársak, bár nagyon nem emlékeznek, de 1990-ben az MDF megpróbálkozott ezzel a történelmi hagyománnyal, a vármegye nevének visszaállításával, az akkori SZDSZ-en bukott meg. Azt gondolom, soha nem késő ezeket a történelmi elnevezéseket visszaállítani. Én 1990-ben polgármester voltam. Akkor meg azt kérdezték, hogy miért kell most az utcaneveket megváltoztatni. Mintegy száz utcanév módosult egy 35 ezres városban, ahol ’19-es kommunista direktóriumi tagokról voltak utcák elnevezve, meg hazánkat leigázó szovjet marsallokról. Akkor meg azt kérdezték, hogy miért most? [[17.00]] Én azt gondolom, hogy ennyivel tartozunk Szent Istvánnak is meg a magyar történelmi hagyományoknak. Persze, a múltat végképp eltörölni, ez a szlogen még ma is él, hiszen ha nincs múltunk, akkor nem lehet visszanyúlni történelmi hagyományokhoz, és ez adott esetben erőt adhat azoknak, akik ehhez visszanyúlnak, és problémát jelent azoknak, akik ezt el akarják törölni. Csak egy példát hadd mondjak: a Várnegyedet nem kéne most újra az épített örökségünk gyönyörű részeként helyreállítani, ha azt nem bontják le, annak a maradékát, ami megmaradt a háborúban. A pallosjog, ez egyszerűen vicc. Tudjuk, hogy Magyarországon nincs halálbüntetés, és nyilván az ispánoknak a XIII. századig volt pallosjoguk, de hát ezt senki nem akarja visszaállítani. Sem a köszönéseket. Ez egy történelmi elnevezés visszaállítása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát ezennel lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Megadom a szót, államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden próbálok csak néhány dologra kitérni. Ott folytatnám, ahol Kovács Zoltán képviselő úr abbahagyta. A rendszerváltást követően, pontosan emlékszik mindenki, hogy amikor a törvénykezés a terminológiákat megalkotta, akkor tanácselnök helyett polgármester lett, vb-titkár helyett jegyző lett, érdekes módon, akkor senki nem háborodott fel, pedig ezek is egy korábbi közigazgatási korszak elnevezései voltak. Az, hogy visszatérünk ilyen kifejezésekhez, elnevezésekhez, azt gondolom, hogy több okra is visszavezethető. Itt már többször elhangzott, de Gy. Németh Erzsébet által a szememre vetett mondat, az, ha jól idézem, hiszen egy hozzászólást mondtam el, így szól: „A vármegye a magyar állam legősibb és legidőállóbb intézménye, és bár szervezetileg sokat változott az elmúlt évezredben, de egészen a kommunista diktatúra általi, ötvenes években történő eltörléséig biztosította a magyar államigazgatás alkotmányos folytonosságát. A vármegye az ország viharos történelmében sok esetben jelentette a nemzeti érdek utolsó védőbástyáját az idegen érdekekkel szemben”. Én idegen hatalmakkal szemben állásról nem beszéltem és nem kívántam beszélni, tehát én azt gondolom, hogy itt valami félrehallásról lehetett szó. Gy. Németh Erzsébet azt mondta, hogy a lényegről nem beszéltünk. Neki nem volt lényeges az, hogy az aláírásminta-alapú hitelesítési rendszert több mint százezer polgárunk használta már, 35 ezren az állami változáskezelési szolgáltatást, ugyanakkor a szemünkre veti, hogy milyen rosszul áll Magyarország a DESI indexben hát, nem áll azért annyira rosszul, mint ahogy ezt Gy. Németh Erzsébet elmondta. Nem vagyok rá büszke, nagyon szeretnénk, ha még sokkal jobban előre tudnánk törni. Épp még Kovács Zoltán államtitkársága idején indult el hét kormányhivatalban több mint 15 olyan fejlesztési projekt, amelynek most érünk a végére, és ha amiért államtitkár úr dolgozott, beérik, meg vagyok róla győződve, hogy a DESI indexben is lényegesen előrébb tudunk menni. Ezek a fejlesztések, amikről itt beszéltem az előbb, ezek mind-mind nagyon komoly fejlesztések, és ha úgy tetszik, akkor kicsit hosszabb távon több százezer vagy akár millió állampolgárnak könnyítik meg az életét. Most vezettük be az utazási költségtérítés elektronizálását: számos, 800 ezer embernek az életét fogja ez megkönnyíteni. Az, hogy mi itt különböző szakrendszereket kapcsolunk össze, ez az alapja annak, hogy kényelmi szolgáltatásokat nyújtsunk, hiszen az állampolgároktól nem kell kérnünk majd olyan adatokat, amelyek az államnál rendelkezésre állnak; éppen ez az, ami sokakat felháborít, és minden törekvésünk az, hogy csak olyan adatot kérjünk az állampolgártól, ami az állami adatbázisban nem áll rendelkezésre. De ezt csak akkor fogjuk tudni megcsinálni, ha ezeket a szakrendszereket összekapcsoljuk. Természetesen nem úgy, ahogy ezt Gy. Németh Erzsébet elképzeli, hanem rendkívül szigorú kibervédelmi és adatvédelmi előírások mellett, olyan sérülékenységi vizsgálatokat kell majd elvégezni, amelyek minden olyan hibára rávilágítanak, amelynek kijavítása nélkül egyetlenegy ilyen szakrendszert sem lehet élesben bevezetni. Amit elmondtak itt az OBH-elnökhelyettesi fizetéssel kapcsolatban, elmondta Gy. Németh Erzsébet is, rögzíti a jogszabály: ugyanúgy, mint eddig, a közigazgatási államtitkári fizetés jár. Valóban van egy olyan, hogy kiemelt munkakörben az elnök eltérhet ettől. Ez egy méltányossági kérdés. Ők előre megelőlegezték, hogy ezt biztos ilyen baráti alapon, hoci-nesze fogják majd működtetni; mindenki magából indul ki. 2024, EP-választás, Pandora szelencéje mondta Gy. Németh Erzsébet , hatalmi bebetonozás a cél. Csak azt felejti el, hogy itt nem a Fidesz fog szavazni, hanem az állampolgárok fognak szavazni ismét. És mind Gy. Németh Erzsébet, mind Lukács László képviselő úr is megfeledkezik arról, hogy itt nemrégiben volt egy választás. A mi nyakunkba próbálnak itt varrni mindenfélét, a forint gyengülését, a világgazdasági helyzetet, a háború okozta problémákat, miközben az önök működéséről és az önök ígéreteiről a választások során a választópolgárok markáns véleményt mondtak. Maradjunk annyiban, hogy amit próbálunk tenni és teszünk, határozottan teszünk, az, úgy tűnik, hogy a magyar állampolgároknak a meggyőzésére alkalmas volt, és mindent el fog követni a kormány azért, hogy ezt a bizalmat meg is őrizze. Teszi ezt most is, rendkívül nehéz körülmények között, és amikor azt vetik a szemünkre, hogy forrásokat vonunk el a magyar költségvetésből, akkor teljesen világossá tette a kormányfő is, hogy a Rezsivédelmi Alapot és a Honvédelmi Alapot kell létrehozni, mert Magyarországnak ez a nemzeti érdeke, és ezzel tudja az állampolgárait is megvédeni. Kovács Zoltán utalt az ironikus, cinikus megjegyzésekre, ezekre nem kívánok reagálni. Elment már képviselő úr, de az, hogy melyik ellenzéki párt, én nem kívánok senkit a védelmembe venni, Isten őrizzen, de lenácizza, rasszistázza és a többi… Hát, emlékszünk a választási kampányban Márki-Zay Péter mondataira, hogy ő a náciktól kezdve kivel fogna össze a választási győzelemért, úgyhogy bagoly mondja verébnek, hogy nagy fejű. Ilyenkor aztán persze változik a helyzet, úgy látszik, amikor a parlamentben kell elmondani egy hozzászólást. Köszönöm szépen, ennyit kívántam elmondani. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a vita lezárásáig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselőcsoportjából. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Július 10-én, vasárnap volt Tass Olga olimpiai bajnok tornász és edző halálának második évfordulója. Ezen a napon Pécs első olimpiai bajnokára emlékeztünk, és egyúttal egy kezdeményezést is útjára indítottunk. Tass Olga Pécsett született 1929. március 28-án. A városban végezte alapfokú és középfokú tanulmányait, 1945-ben itt kezdte meg versenyzői karrierjét a PEAC-ban, majd a pécsi BTC-ben, tehát a bőrgyár csapatában folytatta, mielőtt Budapestre költözött. A tornával 14 évesen ismerkedett meg, majd öt évvel később a londoni olimpián a magyar csapattal összetett ezüstérmet szerzett. Az 1952-es helsinki olimpián bronzérmet, az 1954-es római világbajnokságon aranyat nyert kéziszercsapattal, amit még egy összetett ezüsttel is megtoldottak. Ugyanebben az évben három aranyat nyert a főiskolai világbajnokságon, majd elkövetkezett az 1956-os olimpia Melbourne-ben, ami pályafutása csúcsát jelentette, hiszen három érmet nyert. Ezen az olimpián a kéziszercsapat tagjaként olimpiai aranyérmet is nyert. Ezt követően az 1960-as római olimpiáig versenyezett, ahol a csapattal hetedikek lettek. Négy olimpián vett részt Tass Olga, összesen hat érmet szerzett, egy aranyat, három ezüstöt, kettő bronzérmet. 1951-ben a Testnevelési Főiskolán tanári, 1978-ban tornaszakedzői, 1981-ben mesteredzői oklevelet szerzett. 1960-tól 1961-ig az Újpesti Dózsa, majd ’61-től ’68-ig a francia tornászválogatott edzője volt. Később a Testnevelési Főiskola tanára, a magyar női tornászválogatott és a Vasas, majd a Budapesti Honvéd edzője lett. 1979-1989-ig nemzetközi pontozóbíró volt. Tass Olga 1953-ban kötött házasságot Lemhényi Dezső olimpiai bajnok vízilabdázóval, ötven boldog évet töltöttek együtt. Lemhényiné Tass Olga 2020. július 10-én hunyt el. [[17.10]] Tass Olga ezer szállal kötődött városához, különböző interjúkból tudhatjuk azt, hogy az akkori Sallai, ma Ferencesek utcájában lakott, ott édesapjának egy asztalosüzeme volt, és arról is mesélt az interjúkban, hogy kerékpárral járt edzésekre, és hogy milyen sokat jelentett számára a város. Tudjuk azt, hogy Pécsre visszaköltözött a felsőfokú tanulmányai után, és a kereskedelmi szakközépiskolában még oktatott, és igen nehezen vált meg Pécs városától. Emléke előtt tisztelegve mi azt indítványozzuk, hogy a Pécsett 2018-ban felavatott Verseny utcai tornacsarnok a jövőben viselje Tass Olga, Pécs első olimpiai bajnokának a nevét. Mi azt gondoljuk, hogy ezzel a lépéssel egy méltó emléket állíthatunk e nagyszerű pécsi sportember emlékének. Mi erről a kezdeményezésről természetesen tájékoztattuk a Magyar Torna Szövetséget, tájékoztattuk a Pécsi Sport Nonprofit Zrt. vezetőségét, levelet írtam a tornacsarnok állami fenntartójának, levélben kértem az ügy támogatását Pécs város polgármesterétől, és természetesen levélben keresem meg a sportért felelős államtitkárságot. Egyértelmű, hogy ezt a döntést állami, országos szinten lehet meghozni, de én azt gondolom, hogy ebben nemcsak Pécsett, hanem országos szinten is egyetérthetünk, hogy ez egy méltó lépés lenne, és így méltóképpen tudnánk megőrizni Pécs első olimpiai bajnokának, Tass Olgának, egy nagyszerű sportembernek, nagyszerű edzőnek az emlékét. Úgyhogy nagyon bízunk benne, hogy kezdeményezésünk mielőbb célba ér. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Kovács Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett még Dócs Dávid képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Napirend utáni felszólalásom témája pedig: „Vizünk mint nemzeti kincsünk”. Korábban már említést tettem az országot sújtó drasztikus aszályról, mely során a legnagyobb mezőgazdasági területeink veszélybe kerültek, és ami akkora mértéket öltött, hogy sok helyen már a természetes folyóvizeink is elapadtak, illetve a kutaink is kiszáradtak. A víz nemcsak közvetlenül, de közvetve is a létezésünk kulcsa, hiszen a mezőgazdasági termények is csak akkor fognak kellő termést adni, ha a föld víztartalma elég magas. Viszont most az aszálynak köszönhetően a földek nagy részét locsoló- és öntözőrendszerek hiányában nem lehet locsolni, tehát a jelenlegi körülmények között bő termésre nem számíthatunk, ami komoly nemzetstratégiai probléma. Ez azért is nagy probléma, mert a mezőgazdaságban soha nem máról holnapra kell gondolkodni, hanem egyik évről a másikra, és aki úgy érzi, hogy a szárazság nem okoz akkora problémát, az jövőre fog szembesülni azzal, hogy mekkorát tévedett, ugyanis minél kevesebb magyar termény kerül piacra, annál magasabb lesz a boltok polcain jövőre azok ára. Ezért szükséges, hogy minél gyorsabban hatásos segítséget nyújtsunk a mezőgazdaságban dolgozóknak és abból élőknek, hogy minél kevesebbet kelljen még a szárazsággal is harcolniuk, hiszen számukra sokszor így sem kifizetődő az a tevékenység, amit végeznek. Az aszály csak növeli azon problémák tömegét, amellyel mindennap meg kell küzdeni a termelőknek és a feldolgozóiparnak, mely erre épül. A megfelelő és megfontolt vízgazdálkodás a záloga a mindenkori jó termésnek. Ezért tartjuk fontosnak, hogy a kialakult helyzetre olyan válaszokat adjunk, amelyek hosszú távon fenntartható vízgazdálkodást eredményeznek és mindennek az alapjául szolgálnak. Koncz Zsófia államtitkár asszony elmondta a tegnapi napon, hogy Magyarországon van elég víz, a probléma az, hogy ebből a vízből a mezőgazdasági területeknek alig jut. Szerintünk viszont ezt könnyen meg lehetne oldani, mondjuk, völgyzáró gátak vagy árvízi víztározók építésével, melyekből öntözőcsatornák és locsolórendszerek segítségével a sivataggá váló földekhez lehetne juttatni a vizet. Ugyanakkor megfontolatlannak tartjuk a művelhető és bőséges vízkészlettel rendelkező földek napelemparkokká vagy gyárterületekké alakítását, és szeretnénk fenntartásainkat kifejezni, hogy miért nem történt már eddig is hathatós előrelépés ezzel a témával kapcsolatban. Fontos kiemelni, hogy hazánk hárombalatonnyi vizet veszít évente, pont ezért kellene felelősségteljesebben beosztani a fennálló tartalékokat. Ebben nagy szerepet játszanak a víziközmű-hálózatok is, ahol nem ritka, hogy helyenként fél évszázados vezetékek látják el a lakosságot. Ezáltal sorra követik egymást a károk, csőtörések, melyek még javításra sem kerülnek, már megtörténik a következő káreset, nem kevés vízveszteséget okozva ezzel. Ezeket a berendezéseket minél hamarabb korszerűsíteni kellene. Rengeteg példát hozhatnék ide, de én személy szerint Emőd és Nyékládháza vonatkozásában nyújtottam be költségvetést módosító javaslatot, indítványt, de ezek már bizottságilag el lettek utasítva, csakúgy, mint az öntözési rendszerek fejlesztéséért benyújtott javaslatom. A 2018-2020 közötti 4,5 milliárdos támogatás az önkormányzatoknak közel sem fedezi ezen vízhálózatok rekonstrukcióját, újjáépítését. A víz ritka kincs, ezért javasoljuk a kormánynak, hogy ne ott spóroljon, ahol nincs helye ennek, és kezdje meg a mielőbbi, a helyes vízgazdálkodás alapjainak a lefektetését és az ország víziközmű-létesítményeinek a teljes rekonstrukcióját. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére a Házbizottság ajánlása szerint kerül majd sor. Köszönöm a még jelen lévő képviselők munkáját, és köszönöm azokét is, akik segítettek az ülés vezetésében. Az ülést bezárom.