Godātie Saeimas deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē, lai varam sākt Saeimas 2017.gada 23.novembra sēdi! Vispirms – iesniegtās izmaiņas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Darba kārtībā – “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Jāņa Dombravas, Riharda Kola, Augusta Brigmaņa, Solvitas Āboltiņas un Raivja Dzintara iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas valsts karoga likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Darba kārtībā – “Deputātu pieprasījumu izskatīšana”. Par saņemtajiem deputātu pieprasījumiem. Pieprasījums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju vai izvairīšanos sniegt atbildes par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām un pieņemtajiem lēmumiem”. Tātad Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Tutina, Artūra Rubika, Ivana Ribakova, Jāņa Urbanoviča, Zentas Tretjakas, Jāņa Ādamsona, Igora Zujeva, Aleksandra Jakimova un Raimonda Rubika pieprasījumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju vai izvairīšanos sniegt atbildes par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām un pieņemtajiem lēmumiem”. Pieprasījums ir izdalīts visiem Saeimas deputātiem. Pieprasījuma iesniedzēji ir lūguši vārdu motivācijai. Vārds motivācijai deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Es domāju, gandrīz visi no jums ir redzējuši televīzijas raidījumā “Nekā personīga” tos sižetus par šīm iespējamām krāpniecībām ar subsidētās elektroenerģijas stacijām. Tas tiek pasniegs kā krāpniecība. Mēs lūdzām Ekonomikas ministriju sniegt informāciju par šiem gadījumiem, konkrēti par to, kādus lēmumus Ekonomikas ministrija pieņēmusi, kādas darbības veikusi un uz kādas informācijas pamata to ir darījusi. Diemžēl Ekonomikas ministrija mums līdz šim ir sniegusi izvairīgas atbildes vai pat atteikusies iesniegt šo informāciju, uz kuru balstoties mēs varētu novērtēt, kā tad īsti Ekonomikas ministrija ir rīkojusies, pieņemot savus lēmumus un veicot savas darbības, – rūpējusies par sabiedrības interesēm vai par atsevišķu komersantu labklājību. Tā kā Ekonomikas ministrija ir izvairījusies to darīt, mēs esam sagatavojuši pieprasījumu, lai jau pieprasījuma veidā iegūtu visu šo informāciju, kas mums ļautu pārliecināties, kā tad īsti ir tikusi īstenota... un kurš tad īsti ir tas krāpnieks visā šinī situācijā, kurš tad ir bijis tas, kurš ir rīkojies varbūt nelikumīgi, bet varbūt tomēr likumīgi, un kādā veidā vispār bija iespējams, ka šādas shēmas tiek īstenotas. Jo, raugiet, tā situācija ir ļoti interesanta, ja mēs paskatāmies... Jūs paši redzējāt, kā dzīvē izskatās šīs vietas, kur tika izsniegtas atļaujas saistībā ar jaudām, kas mērāmas megavatos. Lai jūs saprastu, ko tas nozīmē. Ja mēs runājam par šķeldas koģenerācijas staciju, tad jāteic, ka viena megavata elektriskā jauda – tie būs ne mazāk kā kādi trīs četri megavati siltuma jaudas. Lai komersants varētu kvalificēties šim atbalstam, viņam ir jānodrošina, lai šī saražotā siltuma jauda, siltumenerģija, tiktu izmantota lietderīgi. Lai jūs saprastu, kas tas ir par siltuma apjomu, kurš ir jāizmanto lietderīgi. Ja jūs paskatīsieties uz tādu pilsētu kā, piemēram, Tukums, tad redzēsiet, ka Tukumam šāda stacija ar četriem megavatiem siltuma jaudas būtu par lielu. Tanī vietā jūs vienkārši redzējāt zaļu pļavu. Jautājums ir – kāpēc Ekonomikas ministrija to nepārbaudīja? Un vai Ekonomikas ministrija, jau dodama šo atļauju, neapzinājās, ka tanī vietā šādas jaudas ir pilnīgi neadekvātas? Un tieši tādas Ekonomikas ministrijas rīcības dēļ arī varēja tikt īstenotas visas šīs iespējamās krāpniecības shēmas. Tas viss pastiprina šīs mūsu aizdomas – Ekonomikas ministrijas rīcība, izvairīšanās sniegt mums visu šo informāciju, lai mēs varētu pārliecināties, kā tad īsti Ekonomikas ministrija pildījusi savas funkcijas un pieņēmusi savus lēmumus. Un tāpēc ir šis pieprasījums. Mēs ļoti ceram, ka Ekonomikas ministrijas ierēdņi tomēr nodrošinās mums visu šo informāciju un kliedēs šīs bažas, ka Ekonomikas ministrija ir piedalījusies šinīs krāpniecības shēmās. Paldies.
Paldies. Tātad pieprasījumu nododam Pieprasījumu komisijai. Nākamā darba kārtības sadaļa – “Pieprasījumu komisijas atzinums”. Darba kārtībā – deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Urbanoviča, Vitālija Orlova, Artūra Rubika, Igora Pimenova, Sergeja Mirska, Raimonda Rubika, Sergeja Potapkina, Ivana Ribakova un Borisa Cileviča pieprasījums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju vai izvairīšanos sniegt atbildes par savām veiktajām rīcībām attiecībā uz iespējamajām pretlikumīgajām darbībām saistībā ar subsidētās elektroenerģijas ražošanu un tās pārraudzību”. Pieprasījumu komisijas vārdā – deputāts Augusts Brigmanis.
Cienījamie kolēģi! Mēs tagad skatām to pieprasījumu, kas tika izskatīts iepriekšējā Pieprasījumu komisijas sēdē, nevis to, ko šodien iesniedza. Lai jūs nemulsina šie vārdi, kuri figurē gan vienā, gan otrā pieprasījumā, kuri ir līdzīgi, – gan par nespēju, gan par izvairīšanos! Tur ir līdzīgi šie vārdi. Bet šis pieprasījums ir ļoti precīzs (citēšu) – “Par Ekonomikas ministrijas nespēju vai izvairīšanos sniegt atbildes par savām veiktajām rīcībām attiecībā uz iespējamajām pretlikumīgajām darbībām saistībā ar subsidētās elektroenerģijas ražošanu un tās pārraudzību”. Šis pieprasījums tika izskatīts Pieprasījumu komisijā un ar balsu vairākumu tika noraidīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Mēs runājam par šo otro pieprasījumu, kurš jau tika izskatīts Pieprasījumu komisijas sēdē. Un jāteic, ka šī Pieprasījumu komisijas sēde bija vienkārši unikāla. Mēs tajā nācām klajā ar konkrētiem faktiem par šiem žurnālistu atklātajiem iespējamiem krāpniecības gadījumiem un lūdzām Ekonomikas ministriju komentēt konkrētus tās pieņemtos lēmumus un darbības. Ne uz vienu no šiem faktiem atbilde netika saņemta. Vispār netika atbildēts – ne pušplēsts vārds. Pat pēc tam, kad vēlreiz tika atkārtoti šie fakti un lūgts atbildēt uz tiem, tik un tā nekāda atbilde netika saņemta. Pieprasījumu komisijā par šo pieprasījumu vispār netika runāts. Taču tas netraucēja komisijai lemt, ka šis pieprasījums nav pamatots, lai gan atbilde netika saņemta. Kolēģi! Par kādiem faktiem ir runa? Es jums tagad šeit... Ja kādam vispār tas vēl interesē... Es skatos: budžets ir pieņemts (Dep. A.Bērziņš: “Interesē! Mani interesē!”)... Es ņēmu konkrētus piemērus par iespējamās krāpniecības faktiem saistībā ar šīm stacijām. Hronoloģija, kā tika pieņemti lēmumi. Ministra kungs, esmu pateicīgs, ka šodien jūs esat šeit. Paklausieties, ko ir darījuši jūsu ierēdņi, kā viņi pieņēmuši lēmumus. Varbūt jūs nāksiet šeit un spēsiet atbildēt uz mūsu jautājumiem, jo Pieprasījumu komisijas sēdē jūs neko neatbildējāt. Tātad SIA “Tektus” ir viena no šīm kompānijām. 2012.gada 17.jūnijā Ekonomikas ministrija pieņem lēmumu, ar kuru atļauj šai SIA uzsākt 0,99 megavatu jaudas ieviešanu. Tā kā šī jauda ir mazāka par vienu megavatu – un tā ir svarīga nianse! –, tad šāda jauda saskaņā ar Ministru kabineta noteikumiem Nr.883 ir jāievieš triju gadu laikā. Kolēģi, tā ir svarīga nianse visās šajās shēmās! Otrs nosacījums ir tāds, ka 24 mēnešu laikā ir jāuzsāk būvniecība, tātad jāizņem būvatļauja. Šinī gadījumā – līdz 2014.gada jūlijam. Un ko dara komersants? Kad ir pagājuši vairāk nekā divi gadi, tas ir, 2014.gada oktobrī, un tas ir pirms vēl jūs, Ašeradena kungs, kļuvāt par ministru, komersants vēršas ministrijā un saka: “Ko man darīt? Es tomēr nevarēšu to visu paveikt. Vai var, es jūsu atļautā gandrīz megavata vietā uzlikšu apmēram 100 reizes mazāku jaudu? Vai tad skaitīsies, ka es esmu izpildījis atļaujas nosacījumus?” Uz ko Ekonomikas ministrija tā vietā, lai viņam norādītu: “Paklausies, saskaņā ar noteikumiem tev jau sen bija jāuzsāk būvniecība! Tai stacijai, par ko ir runa, jau bija jāsāk darboties! Principā atļaujas nosacījumi ir pārkāpti, mēs to anulējam!...” Tieši otrādi! Ekonomikas ministrija pasaka: “Nē, viss ir kārtībā! Neskatoties uz to, ka mēs tev esam izsnieguši atļauju pavisam citai jaudai un citai tehnoloģijai, uz citiem nosacījumiem, pat ja tu to izpildīsi nosacīti, par simto daļu, tas ir, piedāvāsi būtībā pavisam citu risinājumu, nevis to, kāds ir atļaujā, tu tā drīksti darīt!” Vēl vairāk! Ministrija šim pavisam citam risinājumam saglabā tos atbalsta nosacījumus, kādi tika izsniegti pavisam citai – simtreiz lielākai jaudai. Ko dara šis komersants? Viņš ir priecīgs par Ekonomikas ministrijas atbildi. Un tā vietā, lai uzstādītu staciju, viņš, balstoties uz šo Ekonomikas ministrijas atbildi, paņem konteineru, kurā ir šī 0,01 megavata jauda jeb 10 kilovatu jauda, uzstāda to stacijas vietā, pasauc “Sadales tīklu”, parāda Ekonomikas ministrijas vēstuli un pasaka: “Redziet, mēs visu esam izdarījuši saskaņā ar to, kā Ekonomikas ministrija teica.” Un kas atliek “Sadales tīklam”? “Sadales tīkls” fiksē šo faktu un godīgi – tā, kā arī ir, par jaudu, kāda tiek uzrādīta, jo jāuzrāda šī niecīgā, minimālā jauda, – sastāda aktu. Un visus šos dokumentus, tādus, kādi tie ir, neko nepieliekot klāt, bez būvniecības dokumentiem, nodod šim komersantam. Komersants ar tiem ierodas Ekonomikas ministrijā un tos iesniedz. Ekonomikas ministrija (citēju Ekonomikas ministrijas lēmumu): “Pārliecinoties par informācijas patiesumu, izvērtējot iesniegumu un pievienotos dokumentus, pieņem lēmumu, ka šis komersants drīkst palielināt jaudu par 100 reizēm.” Tātad viss ir izpildīts un viss ir kārtībā. Un pieņem nākamo lēmumu, lai gan pati Ekonomikas ministrija atzīst par krāpniecību to, ka nebija šīs būvniecības atļaujas. Tad man ir jautājums – kā tad Ekonomikas ministrija konkrētajā gadījumā ir pildījusi savas funkcijas, rūpīgi pārbaudījusi šim iesniegumam pievienotos dokumentus un pieņēmusi šo lēmumu, ja jau jūs paši atzīstat, ka tā bija krāpniecība, tā nedrīkstēja darīt un tādu dokumentu nav? Un tas jau, ministra kungs, ir noticis 2017.gada 21.jūlijā. Jau jūsu laikā ierēdņi to izdarījuši! Un tas bija viens no faktiem, par kuriem mēs prasījām skaidrojumus, bet neko nesaņēmām. Pilnīgi neko! Nekādus komentārus! Kādas ir konsekvences no visa šī pasākuma? Lai gan publiski paziņots, ka ir tā saucamais moratorijs, kura laikā jaunas atļaujas netiek izsniegtas un iepriekšējās netiek pagarinātas, šādā veidā Ekonomikas ministrijas ierēdņi ir atraduši iespēju, kā to visu apiet. Tātad – kādi bija reālie nosacījumi, kas bija iedoti šim komersantam? Sākotnēji viņam bija pateikts, ka līdz 2017.gada jūlijam viņam jāuzstāda šīs jaudas un jāsāk ražot, ja viņš grib saglabāt atļauju. Savukārt tagad sanāk, ka šis komersants ir saņēmis jaunu atļauju – pagarinājumu vēl uz pieciem gadiem to visu atlikt un saglabāt visas iespējas. Pēc būtības notiek OIK loga veidošana un uzturēšana ar šādu manipulāciju. Tas ir viens gadījums. Otrs gadījums. Tur ir vēl citādas neatbilstības, vēl interesantākas... Viens no šiem krāpniekiem – SIA “Madonas Eko”. Ekonomikas ministrija pieņem lēmumu 2012.gada 9.maijā – iedod atļauju attiecībā uz trim megavatiem elektriskās jaudas, nosakot, ka šī atļauja ir derīga piecu gadu laikā, jo, ja jauda ir lielāka par megavatu, tad ieviešanas termiņš ir pieci gadi. To nosaka Ministru kabineta noteikumi Nr.883. Ko dara komersants? Tiklīdz viņš ir saņēmis šo atļauju attiecībā uz triju megavatu staciju (tā ir nopietna, liela stacija!), viņš... Nepaiet ne mēnesis – viņš atkal vēršas pie Ekonomikas ministrijas: “Vai es drīkstu ieviest nevis trīs megavatus, bet 0,01 megavatu?” Proti, ir runa par apmēram 300 reizes mazāku jaudu. Un viņš tātad prasa Ekonomikas ministrijai: “Drīkstu tā darīt? Un, ja es tā izdarīšu, vai viss būs kārtībā? Vai visi tie nosacījumi, kas man tika doti saistībā ar šo lielo jaudu, tiks saglabāti? Ekonomikas ministrija saka: “Nu protams! Viss ir kārtībā! Tu drīksti tā darīt!” Tas ir uzreiz... pēc mēneša. Vai tad tiešām Ekonomikas ministrijai nevajadzēja rasties jautājumiem par kaut kādām neatbilstībām? Kas tālāk notiek? Protams, kad komersants ir saņēmis atļauju, ka var uzstādīt vienkārši konteineriņu, viņš to arī izdara. Bet jautājums ir – kad tas notiek? Tas notiek 2017.gadā. Atļauja tika izsniegta 2012.gadā. Un būtībā datumi parāda, ka principā jau šie pieci gadi bija pārtērēti; tur atšķīrās tikai dienas. Bet šeit ir kāda cita nianse: ja komersants uzstāda nevis trīs megavatus, bet 0,01 megavatu jeb 10 kilovatus, tad Ministru kabineta noteikumi noteic, ka šādai jaudai jābūt uzstādītai triju gadu laikā. Termiņi ir pārkāpti, taču tā vietā, lai Ekonomikas ministrija norādītu: “Nekas jums, puiši, nesanāks! Šī shēma jums neies cauri! Jūs esat pārkāpuši, neesat ievērojuši Ministru kabineta noteikumus!”, ministrija visu to pieņem, ministrija pasaka: “Viss ir kārtībā!” Atkal pieņem dokumentus, kuros nav nekādu pieņemšanas aktu būvniecībai. Atkal vecais stāsts – rūpīgi iepazīstas ar dokumentiem, izvērtē un, balstoties uz šo iesniegumu, pieņem lēmumu, ka attiecībā uz jaudas palielināšanu viss ir kārtībā. Šie ir tikai divi gadījumi no visiem šiem stāstiem. Un tas ir tas, ko mēs lūdzam ekonomikas ministram (arī komentējām Pieprasījumu komisijā), – izskaidrot, kā tad tas noticis. Uz kādu normatīvo aktu pamata vispār šī shēma ir īstenota? Kur būtu deleģējums Ekonomikas ministrijai tā rīkoties? Un, otrkārt, kā šie konkrētie, acīm redzamie pārkāpumi ir veikti? Un šie pēdējie lēmumi, ministra kungs, pieņemti jūsu laikā. Jūsu laikā ierēdņi tā ir rīkojušies un pieņēmuši šos lēmumus! Lūk, tas bija tas, ko mēs lūdzām jums Pieprasījumu komisijā komentēt un atbildēt. Mēs nesaņēmām neko! Nevienu atbildi par to. Vispār neko! Un rodas jautājums – vai tiešām... kā tad īsti ir? Tātad droši vien visi šie fakti ir vēl viens apliecinājums tam, ka patiesībā viss šis stāsts par OIK ir bijis kā viena liela afēra no paša sākuma, ar politisku piesegu, uz ko norāda ļoti daudzi fakti. Bet par to es jums pastāstīšu jau nākamajā pieprasījumā, kad mēs par to sāksim runāt. Kolēģi! Es vēlos norādīt: lai mēs kliedētu šīs bažas par to, vai šī afēra joprojām nav politiski piesegta, es aicinu atbalstīt šo manu pieprasījumu. Ja mūsu pieprasījums netiks atbalstīts, šis Saeimas balsojums būs vēl viens apliecinājums tam, ka subsidētās enerģijas stāsts joprojām ir piesegta politiskā afēra. Lielākā nolaupīšana valsts vēsturē. Priekšsēdētājas kundze! Jūs no šīs tribīnes svētku uzrunā visai tautai un Latvijas Saeimai teicāt: “Nebūšanas nedrīkst paslaucīt zem tepiķa, vainīgie ir jāsoda!” Es ļoti ceru, ka tie nav tukši vārdi, un es ļoti ceru, ka arī Saeima tos ir dzirdējusi un, šodien lemjot, atcerēsies un ar savu rīcību pierādīs, ka šo lietu nedrīkst paslaucīt zem tepiķa. Paldies.
Debates... Tātad debatēs ir pieteicies ekonomikas ministrs. Vārds ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam.
Cienījamie Saeimas deputāti! Es gribu izmantot iespēju runāt par OIK problēmu un gribu teikt, ka patiesībā ir ļoti labi, ka šī situācija ir nonākusi atklātībā. Tas dod iespēju paskatīties uz šo jautājumu, kurš Latvijā aizsākās 2006.gadā. Šajā starplaikā izsniegtas vairāk nekā tūkstoš atļaujas dažādu staciju uzstādīšanai, ir pieņemti visdažādākie lēmumi, un 2016.gadā iedzīvotāji un uzņēmēji no savas kabatas par OIK risinājumu maksājuši vairāk nekā 234 miljonus eiro, lai uzturētu šo sistēmu. Šobrīd 406 stacijas strādā atjaunojamo energoresursu režīmā un pietiekami liels skaits lielo koģenerācijas staciju tiek subsidētas. Kā jau es teicu, par to maksā iedzīvotāji. Mēs katrs to redzam savā rēķinā kā vienu trešo daļu no elektrības rēķina. Sadalīsim šo jautājumu vairākās daļās. Pirmā daļa ir tā, ka 2012.gadā tika uzlikts moratorijs atļauju izsniegšanai, un no tā brīža atļaujas vairāk nav izsniegtas. Šis ir pēdējais gads, kad ļauts šīs stacijas uzstādīt, un tas radīja diezgan vētrainus notikumus šī gada beigās, kad tie, kas nebija stacijas realizējuši, mēģināja tās uzstādīt. Kā jau es teicu, no sākotnēji uzstādītajām tūkstoš stacijām, šobrīd realizētas ir 406, un vēl ir mēģinājumi uzstādīt tās atlikušās. Jāsaka, tas, ko mēs redzējām dabā, tiešām pārsteidza. Vairākas no šīm pēdējām uzstādītajām stacijām ir... Ja mēs skatāmies, kā ir uzbūvēta atbildības shēma, tad Ekonomikas ministrija ir atbildīga par Ministru kabineta noteikumiem, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija ir atbildīga par attiecīgiem pieslēguma noteikumiem un “Sadales tīkls” ir atbildīgs par pašu pieslēguma realizāciju. Pieslēguma realizācija ir skaidra procedūra, kura paredz būvatļauju, iekārtu testēšanu un nodošanu ekspluatācijā. Šobrīd mēs esam konstatējuši, ka sākotnējā pārbaudē vismaz 37 šādas stacijas, kas nav uzsākušas iepirkumu, ir nodotas, pārkāpjot noteikumus, un tagad mēs strādājam pie tā, lai pēc visu faktu pārbaudes tām stacijām, kurām nebūs iesniegta pilnīga dokumentācija, šīs atļaujas tiktu atceltas. Savukārt “Sadales tīkls” šobrīd ir veicis neatkarīgu auditu. Ir konstatēts, ka šajā kartībā ir bijuši diezgan rupji pārkāpumi. Par vienu no stacijas pieslēgumiem jau ir ierosināta krimināllieta, jo tur netika izmantota pat ne tuvu tā iekārta, kas vispār būtu plānota nākotnē, un tātad tas jau ir policijas rokās. Par pārējām, kā jau es teicu, notiek pārbaude. Savukārt Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija šobrīd pārbauda atļaujas un veic darbības, kas ir tās kompetencē. Jāteic, es kā ekonomikas ministrs uzskatu, ka mums šinī gadījumā bija pamats skatīt plašāk visu OIK sistēmu, un mēs esam pieņēmuši lēmumu kopā ar publisko enerģijas tirgotāju veikt šo 406 darbojošos staciju pilnu pārbaudi, un šāda pārbaude tiks veikta. Audits būs par to, vai šīs stacijas atbilst vai neatbilst līgumam. Sabiedrībai ir pilnīgas tiesības zināt, kādā veidā šīs stacijas darbojas. Attiecībā uz Ekonomikas ministriju. Es piekrītu, ka mums jāveic sava pārbaude, un es esmu devis rīkojumu valsts sekretāram, iesaistot trešo pusi, veikt divas neatkarīgas pārbaudes: gan par Ekonomikas ministrijas šajos gados veikto darbību juridisko atbilstību normatīviem, gan arī OIK sistēmas pārbaudi pēc būtības, lai saprastu, kādā veidā mēs esam nonākuši situācijā, ka OIK sistēma ir papildus iedzīvotāju un uzņēmumu maksājumiem jāfinansē no valsts budžeta, un kā mēs esam nonākuši pie tā, ka Latvijā elektrības cenas tiešām ir gandrīz pašas augstākās Eiropas Savienībā. Tā ka šīs divas lietas tiek šobrīd veiktas. Mana pārliecība ir, ka nākamo sešu mēnešu laikā es varēšu sniegt pilnu atbildi uz jebkuru jautājumu, kāds šeit tiktu uzdots. Paralēli tam es sniedzu atskaites arī Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā, kurā mums ir vienošanās par grafiku, kādā šis process tiek izvērtēts. Vēl. Es gribu teikt, ka Ekonomikas ministrija savus pūliņus ir veltījusi tam, lai samazinātu šos OIK maksājumus. Proti, Ekonomikas ministrija iepriekšējā gadā ir veikusi saskaņojumu ar Eiropas Komisiju, kas fiksē peļņas normu šīm stacijām. Šobrīd tā ir pārskatīta 216 stacijām, ar 16 staciju īpašniekiem mēs tiesājamies. Turklāt šonedēļ valdība pieņēma ļoti, ļoti lielu lēmumu – ļāva OIK maksājumu jeb OIK slogu samazināt par gandrīz 28 procentiem. Tātad ir samazināts atbalsts “Latvenergo” par 75 procentiem, un tātad jau no nākamā gada valsts budžetam nebūs jāatbalsta OIK sistēma, nedz arī OIK pati kā tāda. Gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem šie maksājumi sāks samazināties vismaz par astoņiem procentiem katram rēķina saņēmējam. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam, otro reizi.
Viss atkārtojas. Ministra kungs, ne par to bija pieprasījums! Pieprasījums bija par konkrētiem faktiem, konkrētiem lēmumiem. Visu to, ko izstāstījāt, mēs visi, ieskaitot arī mani, esam jau dzirdējuši Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas sēdē, gan arī vēl citur vairākas reizes, bet mūsu pieprasījums ir par konkrētiem faktiem, uz kuriem jūs atkal neatbildējāt. Tur bija runa par konkrētiem Ekonomikas ministrijas lēmumiem, kuri tika pieņemti un par kuriem jūs tagad sakāt, ka jums nav skaidrības, kā tie tikuši pieņemti. Tad man rodas jautājums – kas notiek Ekonomikas ministrijā? Uz kāda pamata jūs tur pieņemat lēmumus, ja jūs vispār nezināt... nevarat iesniegt tagad tiesisko pamatojumu tam, ka tie lēmumi bijuši tiesiski un pamatoti? Cik nedēļu jums priekš tā bija iedots? Un, ja jūs to nevarat pateikt, tad – kas notiek ministrijā?! Paralēli, kā mēs dzirdam, pazūd vēl kaut kādi dokumenti. Un tad ir jautājums – kā vispār tiek vadīta Ekonomikas ministrija? Vēlreiz es atkārtoju: jautājums, pieprasījums bija par konkrētiem faktiem, konkrētiem Ekonomikas ministrijas lēmumiem. Par tiem mēs nesaņēmām atkal pilnīgi nekādu atbildi. Jūs, kolēģi, uzskatāt, ka konkrētajā gadījumā var uzskatīt, ka uz pieprasījumu ir ticis atbildēts? Manuprāt, retorisks jautājums. Tā ka atcerieties visi, ko teica Saeimas priekšsēdētāja svētku runā: “Nedrīkst to paslaucīt zem tepiķa!” Un es ceru, ka vārdi sakritīs ar darbiem. Paldies.
Debates slēdzu. Vai Pieprasījumu komisijas vārdā ir kas piebilstams? Nē. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Urbanoviča, Vitālija Orlova, Artūra Rubika, Igora Pimenova, Sergeja Mirska, Raimonda Rubika, Sergeja Potapkina, Ivana Ribakova un Borisa Cileviča pieprasījumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas nespēju vai izvairīšanos sniegt atbildes par savām veiktajām rīcībām attiecībā uz iespējamajām pretlikumīgajām darbībām saistībā ar subsidētās elektroenerģijas ražošanu un tās pārraudzību”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 47, atturas - 7. Pieprasījums ir noraidīts. Paldies. Godātie kolēģi! Juridiskā komisija lūdz izdarīt sēdes darba kārtībā izmaiņas un iekļaut tajā un izskatīt komisijas sagatavoto likumprojektu “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Saeimas Juridiskā komisija lūdz izdarīt izmaiņas un komisijas sagatavoto likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas sēdes darba kārtībā un komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Darba kārtībā - “Likumprojektu izskatīšana”. Likumprojekts “Grozījumi Pasta likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Pasta likumā, trešais lasījums. Nav saņemts neviens priekšlikums, jo acīmredzot likumprojekts bija labi sagatavots. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu balsot par likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pasta likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par aviāciju””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Strādājam ar grozījumiem likumā “Par aviāciju”. Ir saņemti divi priekšlikumi. 1. ir Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš paredz grozīt 31.1 pantu par profesionālās apmācības un kvalifikācijas paaugstināšanas izdevumu apmaksu. Komisijā šis priekšlikums ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Savukārt 2. ir deputāta Kārļa Seržanta priekšlikums, kurš ir saistīts ar bezpilota gaisa kuģu un cita veida lidaparātu lidojumu vai pārvietošanos virs Latvijas Bankas objektiem vai to tuvumā, un līdz ar to saistīts arī ar šādu lidojumu piespiedu pārtraukšanu. Jāatgādina, ka 47.1 pants jau šobrīd paredz noteikto lidojumu aizliegumu virs militārajiem objektiem, lidostām, militārajiem kuģiem. Tātad virs šiem objektiem lidojošie droni var tikt notriekti vai piespiedu nosēdināti. Ar šo priekšlikumu tiek ieviests vēl viens papildinājums, tas ir, Latvijas Bankas objekti. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši abus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt grozījumus likumā “Par aviāciju” trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Guntis Kalniņš.
Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Juridiskajā komisijā tika saņemts viens priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums -, kas paredz papildināt 26.pantu “Naudas sods” ar skaitļiem “88.11”; tas nozīmē naudas sodu par gāzes emisijas kvotu informācijas sagrozīšanu vai nepatiesas informācijas sniegšanu. Juridiskajā komisijā izskatīts un atbalstīts. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Deputāti atbalsta. Un komisija aicina atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Komisija atbalsta.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Paldies par atbalstīšanu. Priekšlikumus trešajam lasījumam lūdzu iesniegt līdz šā gada 28.novembrim.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 28.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Labdien, kolēģi! Likumprojekta trešais lasījums. Ir saņemti...
Otrais lasījums.
Ā, jā! Es atvainojos! Otrais lasījums. Ir saņemti desmit priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 10. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstu otrajā lasījumā likumprojektam kopumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumus gaidīsim līdz 28.novembrim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 28.novembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Šim likumprojektam, kas ir paralēls jau iepriekš izskatītajam, ir saņemti 16 priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 16. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu kopumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 94, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Arī šim likumprojektam gaidīsim priekšlikumus līdz 28.novembrim.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 28.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā” (Nr.1079/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi Ministru kabineta piedāvātos grozījumus Zemes pārvaldības likumā. Likumprojekts ir izstrādāts, lai sagatavotu normatīvo regulējumu zaudējumu atlīdzināšanai teritorijās, kuras teritorijas attīstības plānošanas dokumentos ir noteiktas publiskās infrastruktūras attīstībai un kurās ir noteikti nekustamo īpašumu izmantošanas ierobežojumi. Tāpat šajā likumprojektā ir paredzēts, ka būtisku sabiedrības interešu nodrošināšanai Ministru kabinets nosaka, izveido un apstiprina nacionālo interešu objektus un izmantošanas nosacījumus. Un, lai neapgrūtinātu nacionālo interešu objektu īstenošanu, ir iespējams noteikt attiecīgus ierobežojumus privātajām darbībām šajās teritorijās, kā arī paredzēt atbilstošu kompensēšanas sistēmu. Var teikt, ka tas saistīts ar tādiem lieliem infrastruktūras objektiem, kā, piemēram, Rail Baltica un citiem. Komisija ir izskatījusi šo likumprojektu pirmajā lasījumā un atbalstījusi. Komisijas vārdā es aicinu arī jūs, kolēģi, atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Zemes pārvaldības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Tā kā šeit ir daudz juridisku nianšu, kas vēl jārisina, tad priekšlikumus gaidīsim līdz šā gada 22.decembrim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 22.decembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Iepakojuma likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Cienījamie kolēģi! Strādājam ar grozījumu Iepakojuma likumā (Nr.1075/Lp12). Šis likumprojekts ir saistīts ar iepakojuma nozares administratīvo pārkāpumu kodifikāciju, kas stāsies spēkā vienlaikus ar Administratīvo pārkāpumu procesa likumu. Tātad principā šie administratīvie pārkāpumi tiek pārcelti uz konkrētās nozares likumu. Komisija šo likumprojektu ir atbalstījusi pirmajā lasījumā. Es aicinu arī jūs, kolēģi, atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Iepakojuma likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 92, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Paldies, kolēģi! Priekšlikumus gaidīsim līdz šā gada 28.novembrim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 28.novembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Jānis Tutins.
Labdien! Minētā likumprojekta otrajam lasījumam komisija ir saņēmusi un sagatavojusi septiņus priekšlikumus. 1. ir finanšu ministres vietā Ministru prezidenta Kučinska parakstītais priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas izstrādātajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, un tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - finanšu ministres vietā Ministru prezidenta parakstītais priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. ir atbildīgās komisijas izstrādātais priekšlikums. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. arī ir atbildīgās komisijas izstrādātais priekšlikums. Un komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. ir atbildīgās komisijas priekšlikums. Un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 95, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Komisija piedāvā priekšlikumus iesniegt līdz šā gada 7.decembrim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 7.decembris.
Paldies.
Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” un nolēmusi to atbalstīt un virzīt izskatīšanai Saeimas sēdē pirmajā lasījumā. Pavisam īsi vēlos jūs informēt, ka daļa grozījumu ir saistīti ar Zemgales tiesu apgabalā ietilpstošo rajonu (pilsētu) tiesu reorganizāciju. Tāpat arī, turpinot noteikt stingrākus ierobežojumus uzturlīdzekļu parādniekiem, ar šo likumprojektu tiek paredzēts ierobežojums uzņemt zvērinātu tiesu izpildītāju skaitā tādus pretendentus, kuri ir ieguvuši parādnieka statusu saskaņā ar Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumu. Likumprojektā ietverti arī atsevišķi grozījumi saistībā ar zvērinātu tiesu izpildītāju disciplinārlietu procesu. Likumprojekts paredz noteikt, ka pret zvērinātu tiesu izpildītāju uzsāktā disciplinārlietā pieņemto lēmumu vai tieslietu ministra lēmumu pēc tā spēkā stāšanās Latvijas Zvērinātu tiesu izpildītāju padome publicē mājaslapā internetā. Tiesu izpildītāju likumā ir veicami atsevišķi grozījumi saistībā ar zvērināta tiesu izpildītāja palīga amata kandidāta statusa iegūšanu un zaudēšanu. Likumprojektā ietverti arī vairāki grozījumi attiecībā uz zvērinātu tiesu izpildītāju depozītu summu uzskaites un lietvedības vešanas kārtību. Ievērojot mūsdienu tehnoloģiju attīstību, paredzama depozītu summu uzskaites grāmatas kārtošana elektroniskā veidā. Likumprojektā tiek vienkāršota kārtība, kādā zvērinātam tiesu izpildītājam piešķirami atvaļinājumi. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Tiesu izpildītāju likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 93, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Šā gada 11.decembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 11.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Notariāta likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Arī šā likuma grozījumi ir saistīti ar Zemgales tiesu apgabalā ietilpstošo rajonu (pilsētu) tiesu reorganizāciju. Tāpat likumprojektā paredzēts ierobežojums uzņemšanai zvērinātu notāru skaitā tām personām, kuras saskaņā ar Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumu ir ieguvušas parādnieku statusu. Tāpat arī, ņemot vērā mūsdienu tehnoloģiju attīstību, ir paredzēta zvērināta notāra darbā izmantojamo reģistru kārtošana elektroniskā veidā. Lai ikviens interesents nepieciešamības gadījumā varētu pārliecināties par Latvijas zvērināta notāra apliecinātas pilnvaras esamību, ir izstrādāts priekšlikums iekļaut reģistrā informāciju par Latvijas zvērinātu notāru apliecinātajiem pilnvarojumiem. Likumprojekts ir arī papildināts ar jaunu sadaļu - “Elektroniskie apliecinājumi”, kur paredzēts, ka notāram ir iespējas taisīt aktus un apliecinājumus elektroniski. Ir paredzēts, ka šāda iespēja vienkāršos ārvalstīs dzīvojošo Latvijas valstspiederīgo iespējas efektīvi īstenot savas tiesības (piemēram, pilnvarot citu personu lietu pārvaldībai Latvijā, pieņemt vai atraidīt mantojumu). Likumprojekts precizē arī regulējumu attiecībā uz priekšmetu nodošanu glabājumā, un likumprojektā turklāt paredzēts: ja mantojuma masas sastāvā būs norādīti skaidras naudas līdzekļi, kuru summa pārsniedz 15 tūkstošus eiro, vai ekvivalents, tad mantinieka pienākums būs tos iemaksāt kredītiestādē. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Notariāta likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 91, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Šā gada 11.decembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 11.decembris.
Paldies.
Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Upenieks.
Godātie kolēģi! Komisijā izskatījām grozījumus Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā, kuri paredz labot esošo kārtību. Līdz šim apdrošinātājs varēja vērsties pret avārijas izraisītāju regresa kārtībā bez brīdinājuma un aicinājuma iesniegt saskaņoto paziņojumu. Saskaņā ar šiem likuma grozījumiem apdrošinātājam turpmāk būs jābrīdina par saskaņotā paziņojuma iesniegšanu, pirms tas varēs vērsties regresa kārtībā pret avārijas izraisītāju. Komisija šo likumprojektu izskatīja, aicina atbalstīt, kā arī atzīt par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - 7, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Līdz ar to aicinu atbalstīt arī pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 4.decembris, un izskatīšana otrajā lasījumā - 14.decembrī.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 4.decembris, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 14.decembrī. Darba kārtībā - “Paziņojumu izskatīšana par Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpumiem”. Par 12.Saeimas deputāta Veiko Spolīša Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietu. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija 2017.gada 15.novembra sēdē izskatīja Nacionālās apvienības “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” frakcijas priekšsēdētāja iesniegumu, kurā bija lūgts izvērtēt Saeimas deputāta Veiko Spolīša uzvedības atbilstību Saeimas deputātu ētikas kodeksam. Deputāts Veiko Spolītis komisijas sēdē nepiedalījās. Lietas izskatīšanas gaitā komisija konstatēja, ka iesniegumā norādītajā situācijā deputāts Veiko Spolītis ir rīkojies neatbilstoši Saeimas deputātu ētikas kodeksa 7. un 16.punktam. Līdz ar to, pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 179.panta septītās daļas 3.punktu, komisija vienbalsīgi nolēma izteikt 12.Saeimas deputātam Veiko Spolītim rakstveida brīdinājumu, paziņojot par to Saeimas sēdē, kā arī publicēt komisijas lēmumu oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”.
Paldies par paziņojumu! Esam to uzklausījuši. Debates par paziņojumiem Kārtības rullī nav paredzētas. Godātie deputāti! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Saistībā ar šodien paredzēto atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem, vēlos jūs informēt. Par deputātu Kaimiņa, Brīvera, Viļuma, Krūmiņa un Smiltēna jautājumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par valsts amatpersonas amata savienošanu ar amatu biedrībā”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Sudrabas, Kleinbergas, Stepaņenko, Meijas un Krūmiņa jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par Mātes un bērna veselības uzlabošanas plāna 2018.-2020.gadam pasākumiem, kas paredz pretgripas vakcīnu iekļaušanu vakcinācijas kalendārā bērniem un grūtniecēm”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet ministre informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Par deputātu Viļuma, Brīvera, Šica, Krūmiņa un Melgaiļa jautājumu izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim “Par Daugavpils Universitātes rektora pilnvaru termiņu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevarēs ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu iepriekš plānoto darba tikšanos dēļ. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.346/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus viņi uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.347/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.348/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājums ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.349/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus viņi uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.350/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus viņi uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Ribakova un Orlova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam (Nr.351/J12) “Par subsidētās elektroenerģijas ražošanas atļaujām komersantiem”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Potapkina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par Ekonomikas ministrijas pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz SIA “Rīgas enerģija” saistībā ar subsidētās elektroenerģijas ražošanu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus uzdot viņi nevēlas. Līdz ar to šodien notiks atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem, un uz to ieradīsies veselības ministre Anda Čakša. Ir saņemti deputātu jautājumi. Deputāti Pimenovs, Artūrs Rubiks, Klementjevs, Raimonds Rubiks un Ribakovs iesnieguši jautājumu “Par mācībvalodu lietošanu”, ko nododam izglītības un zinātnes ministram Kārlim Šadurskim atbildes sniegšanai. Deputāti Zariņš, Morozovs, Urbanovičs, Rubiks un Orlovs iesnieguši jautājumu “Par Ekonomikas ministrijas sagatavoto rīkojuma projektu”, ko nododam ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam atbildes sniegšanai. Deputāti Zariņš, Tutins, Raimonds Rubiks, Ribakovs un Urbanovičs iesnieguši jautājumu “Par MK noteikumu Nr.221 “Noteikumi par elektroenerģijas ražošanu un cenu noteikšanu, ražojot elektroenerģiju koģenerācijā” normu piemērošanu”, ko nododam ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam atbildes sniegšanai. Deputāti Brīvers, Šimfa, Stepaņenko, Urbanovičs un Morozovs iesnieguši jautājumu “Par Latvijas valsts nacionālo interešu aizstāvību ANO struktūrās”. Vārds deputātei Silvijai Šimfai jautājuma motivācijai. (Starpsaucieni.)
Kolēģi! Vienu mazu mirklīti! Es saprotu, ka jūs mani pašlaik ļoti “mīlat”, bet... Ārlietu ministrija savā mājaslapā ir teikusi ļoti atbalstāmus vārdus. Arvien plašāka vēlētāju pārstāvība starptautisko organizāciju struktūrās ir viens no priekšnosacījumiem Latvijas ārpolitikas interešu īstenošanai. Dalībvalsts statuss sniedz iespējas piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos un aizstāvēt valsts nacionālās intereses, kā arī veicināt starptautisko atpazīstamību. Lieliski! Taču mums ir jautājums (būtībā - virkne jautājumu) Ārlietu ministrijai, un šo jautājumu izraisīja konkrētajā gadījumā tas, kā Latvijas pārstāve Ilze Brands-Kehre darbojas ANO Cilvēktiesību komitejā. Mums ir viedoklis, ka tas rada tendenciozu un nepatiesu priekšstatu par attieksmi un situāciju dzīvības atbalsta jautājumā mūsu valstī, jo Latvijas sabiedrībā ne mazāk spēcīgs (Dep. A.Kaimiņš: “Laiks!”) viedoklis (Starpsauciens: “Lai iet!”) ir arī pretējai pusei (Starpsaucieni. Zālē pieaug troksnis.), un mēs šajā sakarā gribam (Starpsauciens: “Lai runā!”) uzdot jautājumus un noskaidrot lietas. Paldies.
Laiks motivācijai ir beidzies, un saskaņā ar Kārtības rulli tas nav pagarināms. Paldies par jautājuma motivāciju. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu!... Vārds Saeimas sekretāra biedram reģistrācijas rezultātu paziņošanai.
Cienījamie kolēģi! Nav reģistrējušies: Andris Buiķis, Boriss Cilevičs, Vladimirs Nikonovs un Juris Viļums.
Paldies. Sēdi slēdzu.