Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Sākam šā gada 26. novembra attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtības izskatīšanu. Pirms sākam izskatīt jau izsludināto darba kārtību, vēlos jūs informēt, ka Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir nosūtījusi lūgumu Saeimas Prezidijam šīs sēdes darba kārtībā 10. darba kārtības punktu - likumprojektu “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” - izskatīt kā darba kārtības 1. punktu pirms darba kārtības pirmās sadaļas. Lūdzu aktivizēt sadaļu par procedūru! Lūdzu, balsosim par to, ka likumprojekts “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” (Nr. 610/Lp13, trešais lasījums) tiek izskatīts šodien šajā 26. novembra attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtībā kā pirmais darba kārtības punkts pirms darba kārtības pirmās sadaļas! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 65, pret un atturas - nav. Līdz ar to sākam izskatīt grozīto darba kārtību. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par aviāciju””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ivars Zariņš. Lūdzu!
Labvakar, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem likumā “Par aviāciju”. Uz trešo lasījumu ir saņemti četri priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš piedāvā papildināt 13. panta pirmo daļu ar 6. punktu šādā redakcijā: “pēc tās personas lūguma, kuras labā IDERA atļauja izsniegta (ja Civilās aviācijas aģentūra ir izdarījusi Latvijas Republikas Civilās aviācijas gaisa kuģu reģistrā ierakstu par IDERA atļaujas saņemšanu)”. Komisijā atbalstīts.
Paldies. Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Paldies. Deputāti atbalsta 2. priekšlikumu.
Nevis atbalsta, bet neiebilst.
Deputāti atbalsta komisijas lēmumu un piekrīt.
Tālāk... Tātad 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš runā par šī likuma 9.2 panta piemērošanas kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumu.
Un 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš nosaka, ka likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Komisijā atbalstīts.
Arī šo - 4. - atbildīgās komisijas priekšlikumu deputāti atbalsta.
Paldies, kolēģi! Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par aviāciju”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Nākamā šīs sēdes darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Godātie kolēģi, es vēlos jūs informēt, ka apstiprinātās darba kārtības pirmais lēmuma projekts “Par Rīgas apgabaltiesas tiesneses Zinaidas Lagzdiņas atbrīvošanu no tiesneša amata” ir jau izskatīts un pieņemts citā Saeimas attālinātajā ārkārtas sēdē - 26. novembrī. Līdz ar to šodien šo jautājumu mēs vairs neizskatām. Un otrs izskatāmais jautājums darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Daugavpils tiesas tiesneses Lidijas Mičules atbrīvošanu no tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - Valērijs Agešins. Lūdzu!
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 17. novembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Daugavpils tiesas tiesneses Lidijas Mičules atbrīvošanu no tiesneša amata”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2020. gada 31. decembri atbrīvot Daugavpils tiesas tiesnesi Lidiju Mičuli no tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Daugavpils tiesas tiesneses Lidijas Mičules atbrīvošanu no tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 81, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Kurzemes apgabaltiesas tiesneses Ingrīdas Junghānes atbrīvošanu no tiesneša amata”. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 17. novembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Kurzemes apgabaltiesas tiesneses Ingrīdas Junghānes atbrīvošanu no tiesneša amata”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2021. gada 1. janvāri atbrīvot Kurzemes apgabaltiesas tiesnesi Ingrīdu Junghāni no tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Kurzemes apgabaltiesas tiesneses Ingrīdas Junghānes atbrīvošanu no tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 83, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Nākamais lēmuma projekts - “Par Unas Melamedas atbrīvošanu no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 17. novembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Unas Melamedas atbrīvošanu no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneša amata”. Pamatojoties uz likuma “Par tiesu varu” 81. panta 1.1 daļu un 82. panta pirmās daļas 5. punktu, Tieslietu padome nolēma ierosināt Saeimai atbrīvot no amata Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesnesi Unu Melamedu sakarā ar atkārtotā tiesneša profesionālās darbības novērtēšanā saņemtu negatīvu atzinumu. Vēlos informēt, ka Juridiskās komisijas sēdē izskatītie materiāli - Tiesnešu kvalifikācijas kolēģijas lēmumi par tiesneses Unas Melamedas profesionālās darbības novērtēšanu - satur ierobežotas pieejamības informāciju atbilstoši Informācijas atklātības likuma 5. panta otrās daļas 5. punktam. Visu frakciju deputātiem, kā arī pie frakcijām nepiederošiem deputātiem tika nodrošināta iespēja iepazīties ar ierobežotas pieejamības materiāliem Saeimas Juridiskajā komisijā. Komisijas locekļi ar balsu vairākumu atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu balsot par komisijas sagatavoto lēmuma projektu “Par Unas Melamedas atbrīvošanu no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneša amata”. Paldies par uzmanību.
Paldies. Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Kā Saeimas Juridiskās komisijas deputāte es balsoju “pret” šo lēmuma projektu un aicināšu arī jūs šodien balsot “pret”, jo mēs, iespējams, varam būt liecinieki tam, ka Saeima kā parasta balsotava šobrīd nobalso tādu lēmumu, kuru varbūt, iespējams, vajadzēs pēc tam nožēlot. Es negribu piedzīvot laikus, kad likumdevējs automātiski palīdz izrēķināties ar nevēlamu tiesnesi, ja šis tiesnesis rada kādu traucējumu vai ja šis tiesnesis vada lietu nepareizā virzienā - ne tādā virzienā, kādā varbūt kāds to sagribētu. Es vēlos jums atgādināt to, ka tad, ja šī tiesnese tiek... tiks atbrīvota no darba, vairāk nekā 80 krimināllietas, kuras šobrīd ir Unas Melamedas pārziņā, būs jāskata no jauna. Un mēs varam tikai minēt, kura - viena vai vairākas - no šīm krimināllietām būs ar citādāku gaitu un tiks izskatītas varbūt citādākā veidā. Un mēs varam tikai minēt to, kurš ir tas, kuram šodien būs ļoti liels prieks par šīs tiesneses atbrīvošanu no amata. Es negribu piedalīties šādā pasākumā, un es aicinu arī jūs, godātie kolēģi, ļoti rūpīgi apsvērt jūsu balsojumu. Šis nav standarta gadījums, kad Saeima atbrīvo tiesnesi pēc paša vēlēšanās vai disciplinārlietas sakarā. Šis ir pavisam cits gadījums. Tātad kolēģija ir vērtējusi šo tiesneses sprieduma motivāciju. Un es vēlos atgādināt, ka Tieslietu padomes sēdē 2020. gada 11. maijā tika aktualizēta un publiski pausta informācija, ka viens tiesnesis gadā izskata vidēji 100 lietas. Kā mēs redzam no pieejamiem datiem, tiesnese Una Melameda 2019. gadā izskatījusi 152 civillietas, 53 krimināllietas, četrus procesus par noziedzīgi iegūtu mantu. Tātad gadā ir 209 lietas, kas ir divas reizes vairāk nekā Tieslietu padomes sēdē paustais vidējais rādītājs gadā. Neliela statistika - 2019. gadā tiesnese Una Melameda ar spriedumu izskatījusi 53 krimināllietas; saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku, pārsūdzētas ir divas. Bez tam 2019. gadā tiesnese ir izskatījusi deviņas soda izpildes lietas, piecas krimināllietas vienošanās kārtībā, četrus procesus par noziedzīgi iegūtu mantu; neviens lēmums nav pārsūdzēts. 2019. gadā tiesnese Una Melameda ar spriedumu izskatīja 152 civillietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku), pārsūdzētas ir 10. 2020. gadā tiesnese Una Melameda izskatījusi 42 krimināllietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku), pārsūdzēta ir viena. 2020. gadā tiesnese izskatījusi deviņas soda izpildes lietas, 14 krimināllietas vienošanās kārtībā, trīs procesus par noziedzīgi iegūtu mantu; viens lēmums pārsūdzēts. 2020. gadā tiesnese izskatījusi 33 civillietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku), pārsūdzētas ir piecas. Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas sastāvā, neskaitot Centra rajona tiesā skatītās, tiesnese iztiesājusi 297 krimināllietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku), pie tam Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas sastāvā tiesnese iztiesājusi 44 soda izpildes lietas, 41 krimināllietu vienošanās kārtībā, 17 procesus par noziedzīgi iegūtu mantu, no kuriem atcelts nav neviens. Turklāt Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas sastāvā tiesnese iztiesājusi 848 civillietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku). Turklāt Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas sastāvā tiesnese izskatījusi 204 administratīvo pārkāpumu lietas, 40 lietas par iestāžu lēmumiem, administratīvo pārkāpumu lietas (saskaņā ar Tiesu informatīvās sistēmas izdruku). Es vēlos atgādināt arī to, ka tiesnese Una Melameda bija tā, kas pieņēma lēmumu attiecībā uz Ivara Poikāna attaisnošanu. Un tas, ka prezidents arī attaisnoja, atbrīvoja Ivaru Poikānu, nozīmē to, ka viņas lēmums bija pamatots. Es aicinu, kolēģi, jūs vēlreiz rūpīgi apsvērt jūsu šodienas lēmumu un atcerēties, ka tā nav parasta balsotava, ka tā ir Saeima un katrs deputāts pieņem lēmumu saskaņā ar savu sirdsapziņu. Es aicinu balsot “pret”.
Turpinām debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
“Tiesnešus apstiprina Saeima, un viņi ir neatceļami. Tiesnesi pret viņa gribu atcelt no amata var Saeima vienīgi likumā paredzētos gadījumos, pamatojoties uz tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmumu vai tiesas spriedumu krimināllietā. Ar likumu var noteikt vecumu, ar kura sasniegšanu tiesneši atstāj savu amatu.” Kolēģi! Es citēju neko citu kā Latvijas Republikas Satversmi, Satversmes 84. pantu. Kolēģi! Mēs visi esam devuši zvērestu, visi mēs esam teikuši, ka ievērosim Satversmi. Mani mazliet pārsteidza Juridiskā komisija. Kāpēc pārsteidza? Pārsteidza divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, šis Satversmes pants ļoti skaidri pasaka to, kad un kādos apstākļos atceļ tiesnesi. Disciplinārkolēģijas lēmuma nav. Nav! Vienkārši nav, krimināllietas nav. Tiesnese... Otrkārt, kāpēc mani pārsteidza, - tāpēc, ka tiesnese Melameda ir vērsusies Satversmes tiesā. Un Satversmes tiesa vai nu pieņems šo lietu, vai nepieņems. Tātad, kolēģi, ir tikai 30 dienas - tikai 30 dienas! - jāpagaida un jāuzzina tas, vai Satversmes tiesa uzskata, ka šī lieta ir atbilstoša Satversmei vai nav atbilstoša Satversmei. Ne mums to interpretēt, tāpēc tiesa to interpretēs. Es jūs, lai mēs neiekāptu ķezā, aicinu balsot “pret” - gluži tāpat, kā to darīšu es. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Augsti godātie kolēģi! Ņemot vērā izskanējušo, man ir jautājums Juridiskās komisijas deputātiem. Vai balsojums komisijā par tiesneses Unas Melamedas atbrīvošanu no amata bija vienbalsīgs? Un, ja šis balsojums nebija vienbalsīgs, tad man ir liels lūgums tiem komisijas deputātiem, kas vai nu atturējās, vai balsoja “pret”, šobrīd... šodien pamatot savu nostāju. Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Aldim Gobzemam.
Jā, es varētu atbildēt Vjačeslavam Dombrovskim. Es esmu Juridiskās komisijas loceklis, un es nepiedalījos balsojumā. Man nebija līdz galam saprotama tā motivācija, kāpēc Juridiskā komisija nobalsoja “par”, jo man ir... lai arī es daudzreiz nepiekrītu Mārtiņam Bondaram, bet juridiski tā ir taisnība, ka tiesnesi var atcelt divos gadījumos. Un es personīgi nepazīstu šo cilvēku, man nekad dzīvē... kaut esmu ļoti daudz kā advokāts tiesājies... nekad dzīvē nav bijusi nekāda darīšana ar šo tiesnesi. Bet tiesnešu neatkarība ir ļoti būtiska demokrātiskas valsts sastāvdaļa. Šajā gadījumā es gribu uzsvērt to, ka no juridiskā viedokļa kolēģis Mārtiņš Bondars ļoti pareizi norāda, ka nav to juridisko priekšnoteikumu, kas ir par pamatu, lai tiesnesi atceltu no amata. Tātad nevar... mēs nevaram radīt juridisku precedentu, tas būtu absolūti ne pēc tiesiskas un demokrātiskas valsts pamatprincipiem, ka mēs atceļam uz politisku lēmumu pamata, tāpēc ka koalīcijai ir vairāk balsu vai Juridiskajai komisijai ir vairāk balsu. Tam tomēr ir jābūt zināmiem juridiskiem priekšrakstiem. Un šo priekšrakstu Juridiskajā komisijā nebija. Līdz ar to, ja lēmums Juridiskajā komisijā bija politisks... un es no šī politiskā lēmuma... es nebalsoju ne atturoties, ne “pret”, es vienkārši nepiedalījos šādā politiskā lēmumā. Ja būtu attiecīgie Satversmē noteiktie priekšnoteikumi, kas paredz, pie kuriem gadījumiem tiesnesi var atcelt no amata, tad būtu cits stāsts, jo mēs tūlīt radīsim... nobalsojot “par”, radīsim precedentu, kas ir bīstams - superbīstams! - tiesiskai valstij, kas nozīmē, ka ar politiskiem lēmumiem mēs varam ietekmēt jebkuru tiesas spriedumu, ka mēs varam jebkuru tiesnesi patiesībā šantažēt, vienkārši sakot, ka mēs... mums ir balsu vairākums un mēs viņu atcelsim nākamajā dienā - tad, kad mums viņš nepatiks. Mēs viņu vienkārši atcelsim, tāpēc ka mums ir 51 balss, neskatoties uz to, ka likumā ir noteikti priekšnoteikumi, tikai kuriem iestājoties... un tie ir imperatīvi, tie nav paplašināti tulkojami priekšnoteikumi, tātad tie izslēdz jebkādas interpretācijas. Un Juridiskajā komisijā bija interpretācija. Es saprotu, ka tur ir konflikts tiesu sistēmā iekšienē. Es nesaprotu šī konflikta būtību. Es nesaprotu, kāpēc ir tāda vēlme atbrīvoties no tiesneša. Es saprotu, ka ir kaut kādas disciplinārlietas bijušas, bet attiecīgi nav juridisku... tādu pamatojumu es nedzirdēju Juridiskajā komisijā, kas man radītu nepārprotamu pārliecību, ka man būtu jānospiež poga “par”. Un es šodien kā cilvēks, kurš pats ir nācis no tieslietu sistēmas un kuram nekad mūžā nav bijusi nekāda darīšana ar konkrēto tiesnesi, kurš ir mācījies Juridiskajā fakultātē un apmeklējis gandrīz visas Latvijas tiesas, - šodien es balsošu “pret”, jo, balsojot “par”, mēs pārkāpsim Latvijas Republikas Satversmi. Un es aicinātu visus savus kolēģus neradīt šo bīstamo precedentu. Mēs ilgtermiņā tādā veidā nonāksim pie situācijas... ja mēs tiesnešus sāksim atcelt pa labi, pa kreisi... un mēs jau tā tuvojamies totalitāram režīmam. Šis būtu vēl viens solis tajā virzienā. Nedarīsim to! Es saprotu, ka ar 51 balsi var izdarīt ļoti daudz ko, bet tajā pašā laikā cienīsim mūsu Satversmi. Mēs esam savā zvērestā solījuši to darīt. Satversme mums neļauj šodien balsot “par”. Es gribētu apvienot laikus pie reizes, ja drīkst.
Jūsu debašu laiks ir apvienots.
Tātad un... mūsu zvērestā mēs solījām ievērot likumus un Satversmi. Un no tiem dokumentiem, kas ir visiem 100 deputātiem izsniegti... nav neviena punkta, kas atbilstu Latvijas Republikas Satversmei. Un mana cilvēciskā sajūta, nenostājoties nevienā pusē, jo es nevaru objektīvi spriest par tiem iemesliem, kas ir... tā mana cilvēciskā, intuitīvā, sajūta saka, ka ir kaut kādas nesaprotamas raganu medības, un ļoti iespējams, ka tiesnesis kaut ko ir pārkāpis, ļoti iespējams, bet tikpat ļoti par tiem otriem 50 procentiem ir skaidrs, ka tā argumentācija otrā pusē arī ir ļoti šaubīga. Šeit nav tirgus laukums, un, ja mēs gribam iet uz Ziemeļvalsti... ja mēs gribam būt tiesiska valsts, mēs nedrīkstam vienkārši tāpat - tāpēc ka mums iegribas vai tāpēc ka mums ir koalīcijas līgums, sadarbības līgums - atcelt tiesnešus. Un Mārtiņš Bondars ļoti pareizi norādīja - sagaidīsim Satversmes tiesas reakciju. Pēc tās mēs varam pieņemt lēmumu, kurš būs tātad juridiski kaut kādā veidā nostiprināts. Un agrāk es ieteiktu šo jautājumu vispār neskatīt. Nebalsot ne “par”, ne “pret”, neskatīt to šobrīd. Sagaidīt rezultātu. Jo mēs nedrīkstam... Es saprotu, ka daudzreiz mēs pārkāpjam likumus, bet Satversmi... šajā gadījumā mēs pārkāpjam Satversmi. Tiesu vara ir ļoti nopietna institūcija, mēs nedrīkstam sākt ar balsojumiem vienkārši atcelt tiesnešus, tāpēc ka mums ir tāda vēlēšanās. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Labs vakars, kolēģi! Par šo lēmuma projektu, kas mūsu priekšā ir sagatavots. Tik tiešām šīs debates, kas ir gan no koalīcijas, gan no opozīcijas, raisa jautājumus. Un gribējās saprast mazliet izvērstāk to, kas ir noticis komisijā, kā mēs līdz tādam lēmumam esam vispār nonākuši. Arī es šobrīd... pāršķirstīju Bondara kunga minētos citātus. Un tik tiešām tā arī ir. Un pēc būtības ļoti grūti atrast to pamatojumu, kāpēc, uz kāda pamata mēs šodien šādu lēmumu pieņemam. Vēl vairāk. Es gribētu aicināt, ja tiešām tas tā ir, kā minēja Bondara kungs, ka pēc mēneša par šo lietu būs jau skaidrība arī no Satversmes tiesas, tad šobrīd mēs kā politiķi... un arī Juridiskā komisija nodarbojas ar tādu savdabīgu interpretāciju. Un tas ir līdzīgi kā... es šo lietu liktu kopā... līdzīgi kā iepriekšējais balsojums par ministra... bijušā ministra Jura Pūces apstiprināšanu par... komisijā iebalsošanu, lai gan nav salīdzināms, tomēr tā ir kaut kāda lietu kārtība, kas ir noteikta. Un, ja frakcija, Saeimā ievēlēta frakcija, lemj un pieņem tādu lēmumu un ir šie 10 deputātu paraksti, tad tas ir jārespektē. Un tāpat ir tiesnešu atcelšanas kārtība, par ko mēs visi esam vienojušies, un tas ir likumā ierakstīts, un pat vēl vairāk - tas arī Satversmē ir ierakstīts. Un šī būtu tā lieta, kur vēl jo īpaši būtu jāievēro tā kārtība, kas ir noteikta likumos un Satversmē. Šobrīd nav pārliecības par to, ka tiešām tā kārtība tiek ievērota, vēl jo vairāk - nu jau Satversmes tiesa šo lietu tuvākajā laikā vērtēs. Tāpēc mans priekšlikums... es, manuprāt, atbilstoši Saeimas kārtības rullim varu to darīt... un, ja tāds atbalstu gūst, arī novēlējums atbildīgajai - Juridiskajai - komisijai šo lietu mēnesi neskatīt. Es aicinu Saeimu balsot par šī lēmuma projekta nodošanu atpakaļ komisijai. Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātei Evijai Papulei.
Labvakar, kolēģi un arī sēdes vadītājas kundze! Šķiet, ka debates šobrīd parāda vairākus aspektus. Pirmais aspekts ir, ka, jā, manā pieredzē (Skaņas pārrāvums.)... mazliet (Skaņas pārrāvums.)... pamats apšaubīt Juridiskās komisijas vairākuma lēmumu, jo šajās debatēs izskanējušie argumenti un piemēri rāda, ka tomēr lēmums nav izdebatēts. Un, otrkārt, tiesneši (Skaņas pārrāvums.)... tomēr iemesls, ka gadskārtējā novērtēšanā ir kaut kas mazāks, nekā kādam šķiet... vienu reizi... nevar būt par pamatu, lai Saeima lemtu par tiesneša atstādināšanu. Ir noteikti daudzas citas iespējas, kā tur darboties un kā skatīties. Treškārt. Ja 30 dienas ir jāgaida Satversmes tiesas lēmums, tad neapšaubāmi, pievienojoties jau izskanējušajam priekšlikumam un prasībai, šis lēmums ir jānodod atpakaļ komisijai, jāgaida noteiktais laiks un tikai tad jāskatās, pirmkārt, jau uz tālākām komisijas darbībām un tad uz Saeimas lēmumu. Ceturtkārt. Šodien Saeimas vadītāja būtībā mums teica... un aicināja runāt parlamentāros sekretārus. Šķiet, ka Tieslietu ministrijā arī tāds ir. Ja Juridiskās komisijas vadītājs nevar neko paskaidrot papildinoši vai atbildēt uz izskanējušiem argumentiem un šaubām, pamatotām šaubām, tad Tieslietu ministrijas parlamentārajam sekretāram, kurš, visticamāk, arī ir informēts par attiecīgās administrācijas darbību un lēmumiem, būtu jābūt šeit klāt - attālināti - un jāstāsta, un jāargumentē, kādēļ un kas notiek, tai pašā laikā pieminot arī procesu, kas notiktu ar Satversmes tiesas lēmumu, un tā tālāk. Šajā brīdī domāju, ka būtu pilnīgi nepareizi balsot, tādēļ vēlreiz atkārtošu un, ja vajag, otrreiz aicinu šo priekšlikumu nodot atpakaļ komisijai, gaidot noteikto termiņu. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Jurim Jurašam.
Labvakar, kolēģi! Es vēlējos novērst, kā lai saka, tādu dezinformāciju varbūt šajās debatēs. Likuma “Par tiesu varu” 82. pants nosaka konkrētus nosacījumus, pie kuriem var atbrīvot tiesnesi no amata. Un viens no šiem punktiem ir - ja viņš atkārtoti tiesneša profesionālās darbības novērtēšanā saņēmis negatīvu atzinumu. Un šajā konkrētajā situācijā par šo tiesnesi - Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija ir divreiz vērtējusi tiesneses profesionālo darbību un abas reizes ir konstatējusi, ka darbība ir neapmierinoša. Šie Tiesnešu kvalifikācijas kolēģijas lēmumi ir tikuši pārsūdzēti Disciplinārtiesā, un arī šī tiesa ir vērtējusi, analizējusi un atstāj šos lēmumus negrozītus. Tāpēc šajā konkrētajā gadījumā nav absolūti nekāda pamata uzskatīt, ka šis ir politisks lēmums bez juridiskā izvērtējuma, vēl jo vairāk - šo juridisko izvērtējumu ir devusi pati tiesnešu saime, tātad, kā es minēju, Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija, tad Disciplinārtiesa ir vērtējusi, un vēlējos atzīmēt, ka šo jautājumu ir skatījusies arī Tieslietu padome, un pēc Tieslietu padomes ierosinājuma tālāk šis jautājums ir ticis skatīts Juridiskajā komisijā. Šodien mēs to darām Saeimas sēdē. Tāpēc es no savas puses varu bilst, ka visiem deputātiem bija iespēja iepazīties ar visiem materiāliem, kas satur ierobežotas pieejamības informācijas elementus, un šobrīd es aicinātu balsot “par”, atbalstīt komisijas deputātu vairākumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko otro reizi.
Jā, paldies. Es aicināšu neatbalstīt šo lēmumu. Es biju tā, kas arī aicināja tiešām pagaidīt un kaut vai ļaut tiesnesei iztiesāt šīs krimināllietas, kuras ir viņas pārziņā, neļaut šim te iespējamam... kāda vēlmi šīs krimināllietas atsākt skatīt pavisam citā sastāvā. Un es vēlos arī pateikt, ka Juraša kunga pieminētais pants... jā, tātad tiesnese ir jāvērtē attiecīgi Tiesnešu kvalifikācijas kolēģijai, tā ir regulāra standarta procedūra, un šeit ir tā, ka Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija vērtē lēmumus neatkarīgi no tā, vai lēmumi ir tikuši pārsūdzēti. Kā mēs redzam, tad šo pārsūdzību ir skaitliski ļoti, ļoti maz, un šis nav jautājums par nolēmumu kvalitāti attiecībā uz to, vai tie ir tikuši atcelti vai tie nav tikuši atcelti. Tikai un vienīgi subjektīvs vērtējums... jautājums par to, kas nav saistīts ne ar tiesneša iespējamu likumpārkāpumu vai disciplinārpārkāpumu, šī ir tikai un vienīgi nolēmuma izvērtēšana subjektīvā gaismā, skatoties, vai tā ir... vai tas ir gana kvalitatīvi uzrakstīts vai nav. Šajā gadījumā mēs nevaram šobrīd vērtēt šādu subjektīvu skatījumu uz tiesneses darbu. Būtu saprotams, ja tā būtu tiešām disciplinārlieta, būtu saprotams, ja tas būtu kāds cits pārkāpums. Taču šajā gadījumā, godātie kolēģi, lūdzu, būsim piesardzīgi un saglabāsim tiesneša neatkarību, un nebalsojiet, lūdzu, par šādu lēmuma projektu. Tas būs ļoti nepareizi. Sagaidīsim, tiešām, kā Bondara kungs teica, Satversmes tiesas spriedumu, jo tiesnese arī to lūdza Juridiskās komisijas deputātiem, bet diemžēl šis lēmums bija tāds, kā mēs redzam šobrīd. Es paliku mazākumā, un, man liekas, Juridiskās komisijas vadītājs jums neizskaidroja līdz galam visu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Bet, pirms mēs balsojam par lēmuma projektu, deputāti izteica priekšlikumu par to, ka minētais lēmuma projekts būtu nododams atpakaļ atbildīgajai - Juridiskajai - komisijai, un mums ir jābalso par šo priekšlikumu. Lūdzu aktivizēt sadaļu par procedūru! Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai lēmuma projekts “Par Unas Melamedas atbrīvošanu no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneša amata” tiktu nodots atpakaļ atbildīgajai - Juridiskajai - komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 32, pret - 47, atturas - 1. Līdz ar to lēmuma projekts nav nodots atpakaļ atbildīgajai komisijai un mums ir jābalso par lēmuma projektu šajā sēdē. Lūdzu zvanu! Vai pirms balsošanas Agešina kungs komisijas vārdā vēl vēlas ko piebilst pēc debatēm?
Nekas nav piebilstams. Paldies.
Tātad komisijas vārdā nekas nav piebilstams. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Unas Melamedas atbrīvošanu no Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesas tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 54, pret - 11, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi, Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātu Alda Adamoviča, Andas Čakšas, Ojāra Ērika Kalniņa, Arvila Ašeradena un Ainara Latkovska lūgumu izsludināt pārtraukumu šā gada 26. novembra attālinātajā Saeimas sēdē no 3. decembra pulksten 19.00 līdz šā gada 10. decembra pulksten 9.00. Arī par šo procedurālo jautājumu mums ir jābalso. Lūdzu aktivizēt procedūras sadaļu! Lūdzu zvanu! Balsosim par pārtraukumu šajā sēdē līdz 10. decembra pulksten 9.00 no rīta! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 79, pret - 3, atturas - nav. Līdz ar to Saeimas deputāti ir atbalstījuši pārtraukumu. Vēl nepieciešama dalībnieku reģistrācija. Reģistrācija veiksmīgi noritējusi. Paldies, kolēģi. Izsludinu pārtraukumu šajā sēdē līdz 10. decembra pulksten 9.00. Uz redzēšanos! Sēdes pārtraukums. (Pārtraukums.)