Доброго ранку, шановні колеги народні депутати. Прошу підготуватись до реєстрації. Будь ласка, займайте свою місця. У нас на сьогодні є ряд теж важливих питань і ратифікацій, питання іномовлення. Я попросив би, щоб ми сконцентрувались на чотири години пленарної сесійної роботи, оскільки у другій половині дня відбудуться засідання комітетів. І знову ж таки, я би хотів, щоб кожен комітет розглянув всі питання, які потребують розгляду, у тому числі завтра у нас важливе питання безвізового режиму, питання ренти на газ, питання мораторію на продаж землі. Це всі ті питання, які потребують, у тому числі рішень комітетів. Я звертаюсь зараз до голів комітетів, щоб ретельно попрацювали, і ми завтра той порядок денний, який запланований, дуже чітко опрацювали і прийняли відповідні рішення. Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Будь ласка, реєструємося. Прошу включити систему "Рада". [[10:02:51]] 306 народних депутатів у залі Верховної Ради. Оголошую ранкове засідання Верховної Ради відкритим. Шановні колеги, давайте привітаємо нашу колегу, народного депутата України Ольгу Матузко з днем народження. Вітаємо Олю, шановна колега. [[Оплески]] Всіх земних благ і найкращі побажання. Шановні друзі, відповідно до Регламенту Верховної Ради України в середу ми маємо 30 хвилин на виступи від народних депутатів України. Будь ласка, прошу підготуватись до реєстрації, шановні народні депутати. Прошу: реєструємося на виступи від народних депутатів. Будь ласка, прошу. Будь ласка, народний депутат Володимир Гусак, "Опозиційний блок".
Прошу передати слово депутату Балицькому.
Будь ласка.
Добрый день. Хотел сегодня поговорить о выборах. Ситуация, которая сложилась на местных выборах является крайне неприемлемой для любого демократического общества, тем более для нашей страны, которую мы пытаемся строить. Более грязных и проблемных технологий, которые были применены со стороны административного ресурса, даже нельзя было представить. Поздний Янукович отдыхает по сравнению с тем, что исполняла власть на округах. Если говорить о том, что в городе Харькове более 500 человек, более 500 советов были лишены своего права избирать свою власть. Депутатов областного совета зарегистрировали за 36 часов. Такого унижения своего народа, своего избирателя не допускала еще никакая власть в Украине. В городе Мариуполь были сорваны выборы, практически отменены. Те мероприятия, которая применила власть для того, чтобы сорвать выборы были крайне неприемлемы для нашей страны, когда люди заходили с оружием, когда на выборах применялись грязные технологии, в результате чего были отменены выборы. В городе Мелитополе прошли выборы, когда 50 процентов "Оппозиционный блок" получил в городе, сегодня не дают, старая власть, бывшие регионалы, которых пригрела партия "Солидарность" Петра Порошенко, пригрели этих людей, которые сегодня не дают возможности собраться новому совету. В Бердянске – можно, а в Мелитополе, где 50 процентов победил "Оппозиционный блок", – нельзя. Это избирательное право необходимо отменить в отношении к нашим избирателям, к нашим людям. 35 процентов явки на округах – это красная карточка власти. После того, что 35 процентов. если на западе люди не приходят. приходят на избирательные участки для того, чтобы выразить свой протест, то, к сожалению, наше общество, когда чувствует свою обиженность и униженность со стороны власти, люди просто не ходят на выборы. И вот эта низкая явка, это и есть показатель, который можно сегодня оценить уровень доверия к власти. Мы будем требовать перерасчета голосов на целом ряде округов. В Кировоградской области, Киевской, а также требуем перевыборов в городе Харькове, где избиратель был лишен своего права провести во власть свою партию. Необходимо понимать, что власть, в первую очередь, это ответственность. Власть – это ответственность. Не бывает полномочий без ответственности. Если бы в Виннице не провели выборы и губернатор наверняка бы улетел бы со своей должности на следующий день, а в Мариуполе можно. Жебривский продолжает занимать свой пост. Такого отношения терпеть нельзя. Мы считаем, что власть в первую очередь должна быть ответственная. И перевыборы необходимы в некоторых округах. Это должен собраться согласительный совет и принять решение по этому вопросу.
Будь ласка, Іван Рибак, "Блок Петра Порошенка". Микола Томенко, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, хочу привернуть увагу вас не до актуальної теми українського суспільства: кому сьогодні із народних депутатів, чергових, видадуть повістку в суд – це корінна важлива тема українського народу. Але я хотів звернути увагу на те, що народні депутати і парламент робить добрі справи, в тому числі. Але, на жаль, погана наша справа, що ми не контролюємо наші добрі справи. Інформую вас, що відповідно до прийнятого нами закону, з вами, з 1 листопада з України заборонено вивіз лісу-кругляка цінних порід всіх, крім сосни. Ми в межах комітету вирішили проаналізувати як даний закон виконується. Але перед тим, як з 1 листопада ми ввели цю заборону, Кабінет Міністрів мусив відповідно, і тут багато моїх колег над цим законом працювали, розробити новий порядок видачі сертифікатів. На сайті лісового агентства розмістити електронний перелік тих, кого вони видали, на якій території видали. Кабінет Міністрів повинен розробити комплексну програму стабілізації розвитку лісопереробної галузі. Тобто наша ідея була яка? Що ми зупиняємо лісову корупцію, ми створюємо робочі місця, ми забезпечуємо екологію і, дай Бог, з 1 січня 2017 року повністю забороняємо вивіз лісу, у тому числі сосни, з України. Що наш, не проти ночі буде сказано, рідний уряд робить? Рідний уряд дає агентству лісових ресурсів згоду на використання старих сертифікатів, порушує три позиції нашого закону, не вводить електронний реєстр, не розробляє комплексної програми. І, найважливіше, на засіданні у Прем’єр-міністра Яценюка, він дає вказівку, Мінекономрозвитку у двотижневий термін розробити та внести на розгляд Кабміну законопроект – увага! – щодо скасування тимчасової заборони експорту лісоматеріалів у необробленому вигляді. Друзі, я як доктор політичних наук вам скажу, що я в парламенті такого дива не бачив. Тобто Прем’єр-міністр не дає вказівку негайно виконати закон і розробити підзаконні акти і державні програми, а він дає вказівку не виконати закон і розробити закон про скасування закону, який він зобов’язаний виконати. Тому, друзі, позиція моя дуже проста. Я вивчив всі матеріали про діяльність і положення про Антикорупційне бюро. Сьогодні я подаю позов до Антикорупційного бюро у відповідності до пункту 9 статті 72 проти Прем’єр-міністра України і відповідних чиновників про те, що вони не сприяють боротьбі з корупцією і таким чином сподіваюсь, що Антикорупційне бюро відкриє першу справу проти Прем’єр-міністра, а ми забезпечимо виконання закону.
Дехтярчук Олександр Володимирович, будь ласка, "Блок Петра Порошенка".
Шановне товариство! До мене як народного депутата України звернувся колектив державного підприємства "Мирогощанський державний іподром" з проханням посприяти у вирішенні складної ситуації, що склалася з роздержавленням підприємства. За сприяння Міністерства аграрної політики та продовольства України Постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2015 року номер 271 "Про проведення прозорої і конкурентної приватизації" у 2015 році затверджено перелік об’єктів державної власності, що підлягають приватизації, серед яких ДП "Державний іподром". Проте, процес приватизації підприємства фактично призупинений Кабінетом Міністрів України шляхом затримки прийняття розпорядження про приватизацію. Фінансовий стан підприємства, на якому працює до ста осіб, нині є доволі плачевним: понад сім мільйонів накопичених збитків. У 2011 році розпочався процес розпаювання земель ДП "Мирогощанський державний імподром". На земельні частки, паї тоді претендувало 1 тисяча 57 осіб, мешканців шести сіл: Мирогощанської і Молодавської сільських рад. Пайовики неодноразово вдавались до акції громадянського протесту: перекриття траси Київ-Чоп, пікетування Мінагрополітики, пікетування Кабміну. Для виготовлення технічної документації громадянами були затрачені значні для них кошти – понад 800 тисяч гривень. Внаслідок цього 23 пайовики встигли отримати державні акти на землю на право власності на земельні частки ділянки з зареєстрованими кадастровими номерами. А інша частина внаслідок зміни законодавства, не встигнувши отримати державні акти, в судовому порядку досі домагається визнання права власності на належній і відповідно до проекту приватизації земельної ділянки. Проте, Секретаріат Кабінету Міністрів, посилаючись на Міністерство фінансів, вже вдруге відмовляє в затвердженні відповідного розпорядження Кабінету Міністрів України. Така позиція створює соціальну напругу в краї. Профспілковий комітет працівників підприємства, пенсіонери вказують на обмеження їхніх вправ. Адже в сусідніх селах люди мають право розпоряджатися земельними частками (паями). Крім цього, за період з 2011 року по даний час понад 80 осіб вже померли від старості, а їх нащадки (спадкоємці) втратили право на приватизацію землі. Можливий неконтрольований процес самовільного захоплення своїх земельних часток (паїв). З розумінням ставлюся до бажання уряду отримати кошти у бюджет від приватизації. Проте прийняттю рішень міг би передувати конкретний фінансовий розрахунок, чіткий аналіз існуючого стану справ. На моє глибоке переконання, небезпека соціального вибуху не вартує тих мізерних коштів, які можуть бути отримані від реалізації амортизованого майна. Дякую.
Будь ласка, Нестор Шуфрич, "Опозиційний блок".
Дякую, пане головуючий. Шановні колеги, всі чекали, чим закінчаться місцеві вибори, і ми пережили цей дуже непростий день. Хоча в окремих регіонах ще продовжується підведення підсумків виборів. Не зважаючи на те, що влада гарантувала, що на наступний день після проведення виборчого процесу всі будуть знати результати, в окремих регіонах, в тому числі, і в місті Києві не маємо результатів і донині. Що ми отримали? Не зважаючи на те, що про опозицію в цілому і про "Опозиційний блок" окремо багато говорилося, ми представлені сьогодні, подобається це комусь чи ні, і 17-ти регіонах. Ми перемогли в шести регіонах, і це при тому, що в Харкові нам нахабно не дали можливості бути представленими і захистити, представити права жителів Слобожанщини. У двох регіонах ми зайняли друге місце; більше, ніж в 10-ти містах наші представники виграли мерські вибори; в трьох обласних центрах ми продовжуємо боротися за представництво і перемогу наших кандидатів на мерські посади. Я хочу ще раз звернути увагу і підкреслити, чи є в цій Раді політики, які більш, ніж 10 років отримують перемогу на конкретних територіях і мають підтримку третини як мінімум? А це в сьогоднішніх умовах, після того, як багато людей позбавлені права голосувати, отримали підтримку третини наших громадян. Що ми сьогодні бачимо? Ми бачимо, що влада замість того, щоб сконцентруватися і вирівняти ситуацію в країні, забезпечити мир, забезпечити стабільність, підняти зарплати і пенсії згідно із піднятих тарифів і підняття цін. Що вона робить? Вона устроює розборки між собою. Ми бачимо, що сьогодні блокується виборчій процес в Маріуполі, тому що влада знає, що і в Маріуполі вона програє. І сьогодні ми вимагаємо відповідальності влади. Народ України сказав "ні" владі і влада має це почути. Що ми бачимо? Ми бачимо таку змогу, хотять зробити винуватим Прем’єра при красивому Президенті. Не вийде, всі вони однакі. Влада має піти на. Влада має піти на вибори і люди сьогодні вимагають відповідальності. А ці окремі палатки тих, хто в коаліції і є в "Блоку Порошенка" - це посміховисько. Ми вимагаємо владу змінити. Така влада не має права на існування. І ми не дозволимо людей дурити на добру і погану владу. Сьогодні влади в країні нема і вона має піти.
Будь ласка, Максим Бурбак, "Народний фронт".
Шановні колеги, хочу повернутися до надважливого питання, яке буде стояти завтра в порядку денному, це Закон під назвою: про зниження тарифів на газ, але ми розуміємо, що це закон 2835 – це закон про повернення над прибутків газовим олігархам. Вчора терміново було скликано засідання робочої групи, яка потім обернулася засіданням комітетом, де було розглянуто лише одну поправку: як зняти 70 відсотків ренти з "Укргазвидобування". А це 7 мільярдів гривень, які не дополучить бюджет, які прямо ідуть від ренти на газ, на виплату субсидій малозабезпеченим верствам населення. Хочу повідомити, що субсидії оформили понад 4 мільйони сімей. І ці гроші повинні піти їм на допомогу при оплаті рахунків за газ. Хочу ще раз нагадати всім, що реформа газу – це є надважливою реформою, тому що вона була погоджена з нашими колегами з МВФ, і це є одною з основних умов вступу до Євросоюзу. Хочу ще сказати, що під цією реформою підписалися як Президент, так і Прем’єр, тому що вона надважлива. 24 роки ми давали грабувати ринок газу в Україні. Нарешті ми наводимо там порядок. І завтра, якщо буде проголосований в другому читанні цей законопроект з цими поправками, мільйони сімей не отримають субсидії за тепло. Хочу ще раз звернутися до депутатів з вимогою не підтримувати цей законопроект, тому що це наносяться прямі збитки нашій державі. І, до речі, газова реформа і наведення ладу на ринку газу є одним з найважливіших завдань. Ми зараз боремося і перемагаємося в боротьбі за незалежність України, тому маємо перемогти і за незалежність ринку газу від нашого сусіда – країни-агресора. Ще раз нагадаю: 70 відсотків газу ми зараз отримуємо по реверсу від наших західних колег-партнерів. Тому не дамо зробити два кроки назад і повернути тіньові схеми олігархів назад. Дякую.
Будь ласка, Рефат Чубаров. Будь ласка, Рефат Абдурахманович.
Шановний Голово, шановні колеги! 46-й день як триває громадська блокада Криму. Завдяки учасникам акції, а це активісти кримськотатарського національного руху, це члени "Автомайдану", "Самооборони Майдану", "Правого сектору", цивільного корпусу "Азову" та багато інших справжніх патріотів України, повністю припинено величезний контрабандний канал, перекритий канал контрабанди постачання товарів на окуповану територію України. Завдяки учасникам громадської блокади Криму нарешті усунені причини для корупції та тіньового обсягу величезних грошей на адміністративному кордоні України, яка, як іржа, потім розходилася по багатьох кабінетах України. Учасниками акції перекритий нарешті канал збагачення маріонеточної влади окупованого Криму: Аксьонов, Бєлавєнцев та їхнє оточення втратили сотні тисяч доларів щотижнево ними отримувалися на трансферах української продукції через Кримський півострів на материкову Росію. Звідси, зрозуміло, окупанти в розпачі, тому вони повернули останніми днями всі репресії проти кримських татар, проти активістів громадської блокади Криму, проти їхніх членів родин. Останніми днями в Криму прокотилися десятки обшуків, допити. В застінках ФСБ багато місяців знаходяться активісти кримськотатарського руху, члени Меджлісу: Ахтем Чийгоз, Алі Асанов, Мустафа Дегермеджи. Шановний Голово! Шановні колеги! Ми маємо як держава захищати своїх громадян. Ми виходимо з тим, що єдиний ресурс, який зараз підпитує окупантів в Криму, це постачання електроенергії. Отже, ми виходимо з вимогою до уряду України для того, щоб припинити новий виток репресій в Криму, в найближчі дні рішенням уряду припинити постачання електроенергії для того, щоб зупинити репресії проти громадян України. Ми виходимо з того, що якщо уряд буде далі тягнути з цим питанням і не буде вирішувати його, то люди, які мають в такій ситуації захищати себе, своїх рідних, вони можуть згідно з законодавством України здійснювати заходи, спрямовані на захист територіальної цілісності України, на захист свого життя і життя своїх близьких.
Завершуйте, будь ласка.
Я закликаю уряд і РНБО в найближчі дні прийняти рішення щодо припинення постачання електроенергії до окупованої території Криму. Дякую.
Будь ласка, Єгор Соболєв, "Самопоміч".
Ми просимо Президента України серйозно ставитися до своїх обов’язків і подати до парламенту 12 нових членів Центральної виборчої комісії, включно з головою комісії. Ми не сприймаємо безкінечне повторення Президентом мантри парламентських фракцій: подайте нам свої кандидатури. По-перше, в законі написано, що не парламентські фракції, а саме Президент подає ці кандидатури після консультації з парламентськими фракціями. Президент регулярно зустрічається з лідерами парламентський фракцій, останній раз це було в понеділок, і абсолютно ніщо не заважає йому провести ці консультації, по кандидатурі нового Центрвиборчкому. Я нагадаю спеціально Президенту України, що на початку вересня фракція "Самопоміч" представила йому кандидатуру на посаду члена Центрвиборчкому, це Євген Радченко, якого нам запропонувала громадськість, який був одним з творців Комітету виборців України, який був міжнародним спостерігачем на багатьох виборах. Є в країні люди, з яких можна обрати нормальний, гідний Центрвиборчком, не можна далі залишати Охендовського і його людей для фальсифікації виборів. Ми всі побачили в Маріуполі, в Красноармійську, і інших містах, до чого це призводить. Давайте припинимо цю ганьбу. Про ще одну ганьбу, яка перетворилася на трагікомедію. Я не знаю парламентаря, який в останні тижні, в останні дні, в останні години не був здивований тим, що відбувається з Віктором Шокіним і навколо Віктора Шокіна. Ну це вже справді сміх крізь сльози. Сльози, це в першу чергу багатьох людей, які далі не можуть отримати правосуддя, які далі перебувають в лапах цієї системи неправосуддя, кругової поруки, крадіжки чужого бізнесу, політичних репресій. Завтра це можуть бути наші сльози, завтра це можуть бути сльози тих людей, які сьогодні отримують його на посаді або побоюючись, або слухаючи своїх політичних вождів. Ми є парламент. Давайте до цього поставимося серйозно. Вчора Мустафа Найєм став 120-им депутатом, який підписався за розгляд відставки Верховною Радою Генерального прокурора України. У мене прохання до інших колег: проявіть волю, проявіть мужність, зараз призначення незалежного Генерального прокурора разом з початком заміни всіх судів є фактично останнім шансом для нас вести країну далі по еволюційному сценарію.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Далі все більше, все страшніше буде говорити вулиця. Величезне прохання: давайте проявимо себе як парламент і поведемо державу, поведемо суспільство по законному шляху. Для цього потрібен незалежний Генеральний прокурор, який забезпечить правосуддя.
Шановні колеги народні депутати, щодо ЦВК. За наявною у мене інформацією тільки 3 фракції подали свої подання кандидатури. Я вас прошу, будь ласка. [[Шум у залі]] Я зараз візьму дані, я оголошу ці дані. Але суть у тому, що, будь ласка, подайте всі свої пропозиції до кінця тижня, і ми їх направимо зразу Президенту. І Президент буде вносити, наскільки я розумію. Будь ласка. [[Шум у залі]] Будь ласка, Юрій Береза, "Народний фронт". Юрій Береза, "Народний фронт", будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би знову звернутися з однією проблемою. Ми продовжуємо, український парламент продовжує демонструвати свою недієздатність у прийнятті законів. Знову, коли на порядку денному стоять дуже важливі закони для нашої держави, знаходяться люди, які не присутні на своєму робочому місці. Тому я, колеги, закликаю все ж таки давайте не словом, а ділом, насправді, зараз всі фракцій, які присутній в цій Верховній Раді, все ж таки повернуться обличчям і до своєї роботи, і до тих людей, за яких вони тут закликають голосувати і приймати рішення. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Микола Величкович "Народний фронт".
Прошу передати слово Ігорю Лапіну.
Будь ласка, Ігор Лапін.
Слава Україні! Шановні колеги, ну, ні для кого не є секретом, що в нашому суспільстві на сьогоднішній день напруга досягла вже такої температури і доходить до точки кипіння. Я впевнений в тому, що першим кроком для зниження цієї температури мусить бути, перш за все діалог влади із своїми громадянами, а наш шановний Президент має все ж таки виступити в цій ситуації як гарант, якщо він дійсно є гарант Конституції і непопраних прав свого населення. Тому, я вважаю, що основними кроками на зустріч в цьому діалозі з боку Президента мали би бути такі кроки як відставка таких людей, які себе повністю дискредитували як представники влади, а саме таких людей як Охендовський. Я вважаю, що необхідним кроком був би також крок щодо відставки пана Шокіна, тому що на сьогоднішній день ми дограємося до того, що буде у нас народна люстрація, а не законна люстрація. І ця точка кипіння може перевалити і зашкалити до такого рівня, що в нас люстрація буде у вигляді калібру 7,62. Тому я звертаюся до всіх представників всіх гілок влади, шановні, найдіть спроби, найдіть можливість спілкування з своїми громадянами. Далі. Звертаю вашу увагу на той факт, що платівка – "уряд Яценюка", "уряд Яценюка" – вона вже настільки заїжджена, що вона вже надоїла всім. Наголошую: це є коаліційний уряд. В цьому уряді є представники по квотному принципу від різних політичних сил. І тому давайте ми будемо відвертими говорити про те, що це наш з вами спільний коаліційний уряд, а не лише дискридитовувати одну особу. Іншим аспектом хотів би звернути увагу щодо вибірковості правосуддя на території України. На сьогоднішній день ми бачимо ті чи інші кроки з боку прокуратури щодо посадки добровольців, щодо посадки патріотів. Ми бачимо ті чи інші кроки, які стосуються абсолютно не головних гравців на політичній арені нашої держави. Ми не бачимо кримінальних справ щодо "вишок Бойко". Ми не чуємо нічого стосовно "Укргазвидобування". Ми лише бачимо такі превентивні міри з боку Генеральної прокуратури. А для того, щоби відволікти рекламу на себе, ми видумуємо незрозумілі замахи, як я кажу замах на вимах. Тому що для дітей вже відомо, що через тепловізор, з допомогою тепловізора через скло нічого не видно. Я не можу зрозуміти, яким чином ці фахівці будуть розслідувати такі злочини, якщо вони не розбираються в елементарному. Ну, а стосовно свого округу і Волині, хочу звернутися до міністра оборони. У нас є така багатостраждальна 51-а бригада. І для офіцерів цієї бригади не вистачає для того, щоб закінчити будівництво будинку.
30 секунд, завершуйте.
Не вистачає 10 мільйонів гривень для закінчення даного будинку для цих офіцерів в місті Володимир-Волинський. Я звертаюсь до міністра оборони все ж таки знайти можливість, щоб добудувати цей будинок для наших військовослужбовців. Дякую за увагу. Слава Україні!
Віктор Кривенко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, перш за все хочу звернутися до Володимира Борисовича. У нас зареєстровано, понад 20 колег підписали, Закон про старательську діяльність, який повністю унормує весь непромисловий видобуток копалин. Ми не можемо приймати окремі закони по піску, окремі по щебеню, окремі по титану, окремі по бурштину. Ми повинні це унормувати. Я хочу подякувати комітету пана Томенка, екологічному, який вже в себе його розглянув, і пану Галасюку, який найближчим часом пообіцяв, що розгляне комітет. І якщо є можливість, на наступному тижні, щоб поставили цей законопроект за основу і в цілому. Друге. Я хотів би звернуся до колег до всіх, в тому числі і до себе, що ми повинні зупинити цю ганебну практику відсутності депутатів в залі. Можливо, давайте закриємо їдальню цю, щоб це не звучало з ефірів, поставимо якусь крапку і перестанемо закликати нарешті зібратися, бо іде девальвація українського парламенту. І тут, безумовно, є робота голів фракцій. До голів фракцій. Шановного пана Березюка немає, але. [[Шум у залі]] Чудово, я скажу, не кричи, будь ласка, Єгорчику, не кричи. Він на допиті в Генпрокуратурі? Тим паче, добре. Я якраз про це хотів поговорити. Не було сенсу піднімати це питання до виборів, щоб не було ніяких політичних інсинуацій, але зараз була поширена брехня. Перед голосуванням по Конституції, коли здійснювався тиск на мене і на моїх колег, за те, щоб я голосував в правильному, як здавалося комусь, напрямку. Було поширено, що якщо ми проголосуємо, то будуть оприлюднені факти підкупу тих, хто проголосує. Тому оскільки ми будуємо європейську Україну і нові стандарти демократичні, і нам всім жити, і в цьому парламенті ще працювати, у мене дуже простий заклик: або вибачитися, або оприлюднити, – от, і на цьому поставити крапку. Тому що брехати і маніпулювати не можна. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, час на виступи завершено. Шановні колеги, я прошу всіх підготуватися до голосування, оскільки ми зараз будемо. Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця. Це не від фракцій, це від народних депутатів. Будь ласка, колеги, прошу вас, підготуйтеся до роботи, до голосування, оскільки маємо достатньо багато питань до порядку денного. Остання хвилина – це Олександра Кужель. Будь ласка. Хвилину, будь ласка.
Шановні колеги, шановні друзі! Дозвольте з цієї високої трибуни подякувати Ніні Петрівні Южаніній і всьому Комітету з митної і податкової політики за принципову державну позицію і за те, що вчора на засіданні комітету більшістю голосів підтриманий законопроект, який дає можливість знизити ренту. Я підкреслюю, пан Бурбак, послухайте, бо, може, ви не читали законопроект. Ренту на державні підприємства, яке добуває газ. І друга норма, де занижує, там, де запропонував і уряд – для окремої комерційної діяльності. Вся діяльність спільних підприємств є. залишається на тих же ставках – 70 відсотків. Ми дуже дякуємо, бо для нас всіх тут в залі найголовніше – це покращання умов сплати вартості тарифів для населення України. Дуже розраховуємо, що з Божою підтримкою завтра ми проголосуємо цей законопроект залом у другому читанні. І звертаємося до Голови Верховної Ради з проханням поставити його першим на розгляд, а після того.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що істина десь є посередині. Саме головне, щоб прийняття цього закону не зробило ще багатшими тих, хто займається газом. Я маю на увазі, олігархів. Оце дуже важливо. Тому це питання дуже ретельно треба голосувати по кожній статті і кожній поправці. Тепер, що стосується, шановні колеги, по. Шановні колеги, що стосується ЦВК, от у мене є інформація. Уважно! Значить, є тільки три подання від трьох фракцій: одне подання зайшло 7 жовтня. 7 жовтня – це фракція "Самопоміч". [[Шум у залі]] Жовтня у мене записано. Далі, 8 жовтня – "Батьківщина" і 20 липня – Радикальна партія. От тільки три подання є, шановні колеги. Я закликаю всі фракції і групи українського парламенту надати до кінця тижня свої пропозиції щодо формування складу ЦВК. Будь ласка, я просив вас це зробити. Шановні колеги, починаємо розгляд питань порядку денного, ряд ратифікацій. Оскільки сьогодні в нас є засідання уряду, будуть доповідати заступники міністрів як ми і раніше домовлялися. Питання (реєстраційний номер 0069) проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі. Шановні колеги, доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Микольська Наталія Ярославівна. Є пропозиція: розглянути цей проект Закону про ратифікацію за скороченою процедурою. Увага! Ратифікація за скороченою процедурою. Будь ласка, займіть, депутати, свої місця. Просив би більш інтенсивно сьогодні працювати, оскільки з другої половини дня у нас засідання комітетів. Будь ласка, розгляд проекту закону про ратифікацію протоколу за скороченою процедурою – пропозиція. Прошу визначатися, колеги, щодо розгляду за скороченою процедурою. [[10:40:02]] За-135 Шановні колеги народні депутати, будь ласка, займайте свої місця, займайте, займайте. Цей магічний звук голосування і зразу починається, всі починають повертатися на свої місця. Будь ласка. Готові голосувати? Скорочене процедура – пропозиція доповідача, проекту Закону про ратифікацію протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі. Є пропозиція доповідача: за скороченою процедурою. Колеги, будь ласка, визначаємося. Голосуєм. [[10:40:59]] За-159 Рішення прийнято, шановні колеги. Будь ласка, запрошую заступника міністра Наталію Ярославівну. Доповідайте.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Представляємо законопроект, внесений на ваш розгляд Президентом України, що передбачає ратифікацію Протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі та надання згоди на обов’язковість застосування Угоди про спрощення процедур торгівлі. В цій довгій назві найважливішим моментом є Угода про спрощення процедур торгівлі. Це перша угода багатостороння, яка укладена в СОТ після її заснування. Важливість цієї угоди для України і для світової торгівлі полягає в тому, що ця угода спрямована на спрощення і зменшення часових і грошових витрат бізнесу на міжнародні торговельні процедури. Вона передбачає зменшення фінансових і часових витрат через застосування процедури єдиного вікна, прискореної процедури відправки товарів, можливості подання копій документів для декларування митного товарів, можливості прискореного транзиту оформлення документів, підвищення публічності, прозорості і ефективності. Іншими словами, цілями цієї угоди є прагнення зробити імпорт і експорт швидшим, дешевшим і більш передбачуваними, а також спростити і уніфікувати загальні міжнародні процедури експорту і імпорту. За оцінками експертів, реалізація даної угоди при ратифікації її членами дасть величезні вигоди не лише для України, але і для всіх країн – членів СОТ. Дякую.
Дякую. Будь ласка, для співдоповіді запрошую голову профільного комітету Ганну Гопко.
Доброго дня, шановні колеги. Україна посідає 109 місце із 189 можливих в рейтингу Світового банку Doing Business за показниками легкості здійснення операцій з експорту та імпорту. Ратифікація цієї Угоди дозволить нам покращати значно наше місце в цьому рейтингу. Комітет у закордонних справах вчора на своєму засіданні розглянув внесений Президентом України проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі і одноголосно рекомендує Верховній Раді України підтримати цей законопроект в цілому. Ратифікація згаданого Протоколу передбачає приєднання України до Угоди СОТ про спрощення процедур торгівлі з подальшою поетапною імплементацією її положень. Виконання зазначеної Угоди спрямоване на спрощення митних процедур шляхом, зокрема, зменшення пов’язаних із ними фінансових витрат і скорочення часу здійснення таких процедур, покращання транспарентності, зниження рівня корупції та запровадження передових технологій. І тут дуже важливо, що ця Угода дозволить нам посилити реформу, яку так очікує суспільство, зокрема реформу Митниці для того, щоб зменшити кількість документів, зокрема знизить контрабанду та "сірий" імпорт. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, два – "за", два – "проти". Запишіться, будь ласка. Народний депутат Іщенко, "Блок Петра Порошенка".
Прошу слово Кривенко.
Віктор Кривенко, будь ласка. Віктор Кривенко, будь ласка.
Шановні колеги, цей законопроект треба підтримувати. І я б хотів би подякувати пані Микольській, нарешті в українському уряді за 25 років з’явилася суб’єктність. Україна не приймає участь в трьох світових війнах: це війна за інвестиції, війна за ринки і війна за ресурси. Як ми вступали в ВТО? Наші делегації приїжджали і їх селили в п’ятизіркових готелях, потім була екскурсія, потім був шопінг-тур і потім за годинку переговорів зливалися галузь за галуззю. Це все відбувалося під тиском сировинних олігархів, яким немає потреби в захисті свого ринку, бо сировину і так куплять, для сировини і так зроблять нормальні умови. Для них відкривалися антидемпінгові розслідування і вони дуже просто давали доручення підконтрольним депутатам, уряду. і ми займаємо останні позиції по захисту власного ринку. Те саме було по зоні вільної торгівлі. Ми дуже слабо захистили свої інтереси, інтереси своїх галузей в Угоді з Європейським Союзом. Попередній уряд в обмін на політичні преференції просто здавав галузь за галуззю. І зараз треба подякувати європейським партнерам, західним партнерам, які на сьогодні готові умови переглядати. І в цьому відношенні дуже важливо, щоб з української сторони була справді фахова позиція. І тому, пані Микольська, ми вам у цьому будемо підтримувати, головне - працюйте з виробниками. Окремо хочу подякувати за те, що ми рухаємо експертно-кредитне агентство. Це шоста спроба, з 94-го року ми не могли створити експертно-кредитне агентство, бо воно не потрібно сировинним олігархам, воно потрібно суднобудівникам.
Будь ласка, Віктор Галасюк.
Віктор Галасюк, Радикальна партія. Шановний Володимире Борисовичу, шановні колеги, ми просто зобов’язані підтримати зараз ратифікацію цієї угоди про спрощення торгівля, оскільки вона дозволяє українським експортерам зменшити ті витрати, які вони ведуть при експорті. Оскільки вона дозволяє перекрити низку корупційних схем, вона дозволяє спростити вихід українських товарів на закордонні ринки, це те, що ми сьогодні життєво потребуємо і це треба було зробити ще значно раніше. Але разом з тим, шановні колеги, фракція Радикальної партії наполягає, що ми маємо сьогодні створити прискорювач українського експорту, нарешті створити експертно-кредитку агенцію. Я хочу нагадати, що це було закладено в Коаліційну угоду, я хочу нагадати, що народними депутатами напрацьовано міжфракційний законопроект, який сьогодні пройшов профільний комітет, рекомендований до прийняття. На жаль, він досі не винесений до парламенту. Ми дуже сподіваємося, Володимире Борисовичу, що в наступний вівторок, який визначений економічним днем, цей законопроект буде розглянутий разом з іншими важливим інвестиційними промисловими законопроектами. Бо сьогодні потрібно не в дальню шухляду відкладати ці закони, які створюють нові робочі місця, які дозволяють українським виробниками виходити на закордонні ринки, це має бути пріоритет номер один. Тільки таким шляхом ми зможемо перетворити той ганебний експортний кошик, який ми маємо сьогодні зерно, необроблений метал, ліс кругляк, залізорудну сировину, на продуктовий набір, який буде коштувати в 10 разів дорожче. Тоді будуть значно вище заробітні платні, пенсії, відрахування до бюджету України. Немає іншого шляху. Давайте вчитися у розвинутих європейських країн. Тому ратифікуємо і приймаємо створення експертно-кредитної агенції. Дякую.
Будь ласка, шановні колеги, прошу. Обговорення завершено. Прошу підготуватися до голосування. Проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі. Ви чули і доповідь, і співдоповідь, і виступи народних депутатів щодо підтримки цієї угоді і ратифікації. Тому прошу всіх сконцентруватись. 0069. Проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Марракеської угоди про заснування Світової організації торгівлі. Внесена пропозиція комітету голосувати в цілому. Прошу, колеги, зайняти свої місця, прошу голосувати в цілому. 0069 в цілому голосуємо. Прошу підтримати, колеги, в цілому. [[10:50:19]] За-255 Ратифіковано. Я прошу, колеги, залишайтесь на своїх місцях. Ми доволі інтенсивно будемо працювати. Я вношу пропозицію не робити, не оголошувати перерву з 12 до 12.30, оскільки ми працюємо до другої години. Якщо у фракцій будуть заперечення щодо цієї пропозиції, то, будь ласка, підійдіть і про це скажіть. Тому що. Будь ласка. Колеги, наступне питання 0063. Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство. Заступник міністра інфраструктури Володимир Омелян. Прошу, шановні колеги, визначитись, є пропозиція розглядати. Будь ласка, є пропозиція за скороченою процедурою розглянути це питання. [[10:51:34]] За-178 Будь ласка, доповідайте.
Доброго дня. Вельмишановний Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд вносить проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство внесений Кабінетом Міністрів України з метою виконання внутрішньодержавних процедур необхідних для набрання чинності Угодою між Кабміном та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство, яка була вчинена 8 листопада 2012 року в місті Нікосії. Проектом закону передбачається ратифікація Верховною Радою України цієї Угоди. Угода спрямована на сприяння розвитку взаємовідносин між Україною і Республікою Кіпр у сфері морського торгівельного судноплавства. Набрання чинності Угоди дозволить в майбутньому співпрацювати з метою уникнення всіх перешкод, що можуть зашкодити розвитку морської торгівлі між портами України та Республіки Кіпр. Покращити умови здійснення перевезень морським транспортом між Україною та Республікою Кіпр. Залучити додатковий вантажопотік, який дозволить більш повно використовувати потенціал транспортних інфраструктур обох країн. І забезпечити надійний міжнародно-правовий механізм для реалізації та активізації процесу двосторонні міждержавні зв’язки між Україною та Республікою Кіпр. Враховуючи зазначене, прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство. Дякую за увагу.
Будь ласка. Ірина Геращенко голова Комітету з питань європейської інтеграції, співдоповідь.
Шановний пане Голово, шановні колеги, Комітет з питань європейської інтеграції розглянув проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство і внесений Кабінетом Міністрів України і ухвалив рішення рекомендувати парламенту прийняти його в цілому. Приймаючи таке рішення, депутати члени комітету виходили з того, що ратифікація, по-перше, дозволить завершити внутрішньодержавні процедури, необхідні для набрання угодою чинності. І також хочу поінформувати шановних колег, що реалізація цієї Угоди надасть можливість забезпечити надійний міжнародно-правовий механізм для реалізації та активізації процесу двосторонніх міждержавних зв’язків між Україною та Республікою Кіпр і створить сприятливі умови для покращення транспортних зв’язків між країнами. Також сприятиме розвитку співробітництва у важливій сьогодні сфері торгівельного судноплавства та налагодженню ділових зв’язків. Також зазначу, що рішення нашого комітету узгоджується повністю з висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, в якому наголошується, що ця Угода має бути і потрібно, щоб ми її ратифікували. І, користуючись нагодою, ми хочемо подякувати парламенту Республіки Кіпр за ратифікацію Угоди про асоціацію, яка була ратифікована минулого тижня, по суті відразу після проведення нових парламентських виборів в Республіці Кіпр. Дякую за увагу.
Дякую. Колеги, є необхідність два – "за", два – "проти"? Є? Будь ласка, визначайтесь: два – "за", два – "проти". Паламарчук, "Блок Петра Порошенка". Народний депутат. Будь ласка, будь ласка.
Фракция "Блок.
Будь ласка, Паламарчук.
Підтримати.
Будь ласка, "Народний фронт", народний депутат Река.
Фракція "Народний фронт" підтримує. (А хто записав мене?)
Добре, колеги, Дякую. Дякую. Шановні колеги, я прошу підготуватися до голосування. Проект закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство. Будь ласка, прошу зайняти свої місця, шановні колеги, важливий проект закон про ратифікацію. Прошу підготуватися до голосування (0063) ратифікація Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Кіпр про морське торговельне судноплавство. Голосуємо в цілому, шановні колеги. Прошу підтримати. [[10:56:56]] За-247 Закон ухвалено. 0066 – проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Чеської Республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно. Доповідає заступник міністра фінансів Макеєва Олена Леонідівна. Прошу визначатися щодо скорочення процедури розгляду. Прошу, визначайтеся. [[10:57:35]] За-180 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Борисовичу! Шановні народні депутати та присутні! Вашій увазі пропонується проект Закону України про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Чеської Республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно, вчинений 21 жовтня 2013 року в місті Києві. Мета. Проект закону підготовлений з метою виконання внутрішніх державних процедур, необхідних для того, щоб Протокол набрав чинності у стосунках між двома країнами. Необхідність укладення цього Протоколу пояснюється тим, що в процесі переговорів із чеською стороною були узгоджені зміни, які необхідно внести до Конвенції між Урядом України і Урядом Чеської Республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно. Суб’єктами виконання протоколу є Міністерство фінансів України та Державна фіскальна служба. Протоколом не передбачено внесення змін до ставок діючих податків щодо оподаткування дивідендів, процентів та роялті. Разом з тим Протоколом передбачено змінити назви податків, на які поширюється Конвенція, а саме: податок на прибуток підприємств та податок на доходи фізичних осіб. Внести зміни до чинної Конвенції стосовно статей щодо постійного представництва пенсій уникнення подвійного оподаткування та недискримінації. Також Протоколом передбачені внесення змін стосовно оподаткування процентів, а саме: що звільняються від оподаткування проценти, отримувачем і фактичним власником яких є уряд договірних держав, Національний банк і Чеської Республіки та у випадку України – "Ощадбанк", "Укрексімбанк" у випадку Чеської Республіки – Чеський експортний банк та інші. Нова розширена редакція статті 26 Конвенції "Обміну інформації", яка повністю відповідає положенням модельної Конвенції Організації економічного співробітництва та розвитку. Відповідно до пунктів 2 та 3 статті 9 Закону України "Про міжнародні договори України" Протокол підлягає ратифікації у Верховній Раді України. Прийняття зазначеного закону України сприятиме прискоренню набрання Протоколом чинності та впорядкуванню стосунків між України та Чехією у.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь голови Комітету з питань європейської інтеграції Ірина Геращенко.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні 7 жовтня розглянув проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Урядом України і Урядом Чеської Республіки про уникненні подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно, внесений Кабінетом Міністрів України і прийняв рішення рекомендувати парламенту прийняти його в цілому. Ухвалюючи це рішення, ми як члени Комітету з питань євроінтеграції керувалися тим, що основною метою проекту цього Закону є виконання внутрішньодержавних процедур, необхідних для набуття чинності протоколом. Також принагідно зазначу, що згідно з пояснювальною запискою набуття чинності протоколом забезпечить внесення змін до Конвенції між урядом України і урядом Чеської Республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно. І також хочу наголосити, що наше рішення, нашого комітету, воно співпадає з висновком науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, в якому також рекомендується, що цей протокол має бути ратифікований Верховною Радою. Дякую.
Дякую. Будь ласка, два – "за", два – "проти". Валерій Пацкан, будь ласка.
Шановні колеги, я прошу всіх вас підтримати, наша фракція буде підтримувати ратифікацію дуже важливої угоди. Зважайте на те, що співпраця між Україною та Чеською Республікою завжди була уже споконвіків. Багато наших українців зараз там працюють, і це дасть новий виток для того, щоб ми допомогли і нашій державі уникнути подвійного оподаткування між двома державами, і допомогти в такий спосіб нашим громадянам. Прошу всіх і закликаю підтримати ратифікацію. Це важливо для всіх громадян України, це важливо для нас, для парламенту. Дякую всім.
Володимир Ар’єв, будь ласка.
Дякую дуже, пане Голово! Звісно, безперечно, ратифікацію цієї угоди нам треба підтримати. Але я хочу звернути, шановні колеги, вашу увагу на те, що зараз відбувається з іноземним бізнесом в Україні, а також з ІТ-компаніями, які сьогодні піддаються шаленому тиску з боку правоохоронних органів і податкової системи. Я щойно говорив зі своїм одним знайомим, він думає: чи в Чехію, чи в Словаччину, чи куди переносити свій бізнес, який пов’язаний з інформаційними технологіями. Так, йому це буде дуже зручно, ми ухвалимо зараз цей закон, подвійне оподаткування буде скасоване. Але якщо далі Податкова адміністрація, податкова міліція буде тиснути на ІТ-бізнес, будуть разом вони із судами кооперуючись слідчі, вони роблять корупційні ланки і разом атакують ІТ-бізнес і бізнес з іноземними інвестиціями, то Україна залишиться взагалі без жодного бізнесу як такого. Я переконаний, що ми разом і наша фракція "Блоку Петра Порошенка" категорично проти будь-якого.
Завершуйте, будь ласка, 20 секунд.
будь-якого тиску на бізнес, на ІТ-бізнес та бізнес із залученням іноземних інвестицій. Вимагаємо від МВС, судів і податкової негайно це припинити, інакше будуть наслідки.
Шановні колеги, обговорення завершено. Можемо переходити до голосування за даний проект закону. Будь ласка, займайте свої місця, шановні колеги, 0066 – проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між урядом України і урядом Чеської Республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно. Будь ласка, займайте свої місця, підготуйтесь до голосування. Будь ласка, 0066 в цілому прошу голосувати, прошу підтримати, 0066 голосуємо, колеги. [[11:05:10]] За-227 Прошу, 227 – ухвалено. Прошу бути уважними шановних колег народних депутатів. 0059 – проект Закону про ратифікацію Протоколу між Кабінетом Міністрів України і урядом Республіки Таджикистан про вилучення окремих товарів з режиму вільної торгівлі до Угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Республіки Таджикистан про вільну торгівлю від 6 липня 2001 року. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Наталія Микольська. Є пропозиція доповідача – розглянути за скороченою процедурою проект ратифікації. Прошу визначатися. [[11:05:52]] За-183 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Представленим законопроектом передбачається виконання внутрішньодержавних процедур, необхідних для набрання чинності протоколу між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Казахстан про вилучення окремих товарів з режиму вільної торгівлі до Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Таджикистан про вільну торгівлю від 6 липня 2001 року. Основною ціллю даного законопроекту є внесення цих змін відповідно до процедур Світової організації торгівлі після вступу до неї Таджикистану. Протокол визначає чіткий перелік товарів, які вилучаються з режиму вільної торгівлі. Це дасть можливість і нам, і Таджикистану чітко контролювати дотримання нами цих виключень, оскільки на даний час без відсутності міжнародно-правового договору про ці виключення ці питання регулюються національним законодавством і України, і Таджикистану, що дозволяє Таджикистану періодично піднімати ставки ввізного мита на товари походженням з України. Звертаю вашу увагу, що зараз торгівля з Таджикистаном - у нас позитивне сальдо торговельне, яке в рази перевищує наш експорт до Таджикистану, ніж імпорт з Таджикистану для України. Таджикистан завжди був для нас важливим торговельним партнером для експорту продуктів харчування, для експорту товарів побутової хімії, для експорту нашого машинобудування. У зв’язку з цим, для того щоб нам далі працювати і поглиблювати нашу взаємну торгівлю з Таджикистаном, дуже просимо підтримати даний законопроект, для того щоб ми ще раз підтвердили наші зобов’язання в рамках СОТ і далі працювали в рамках нашої взаємної торгівлі з Таджикистаном. Дякую.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь. Голова Комітету у закордонних справах Ганна Гопко.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 6 жовтня розглянув внесений Каміном проект Закону про ратифікацію Протоколу між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про вилучення окремих товарів з режиму вільної торгівлі до Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про вільну торгівлю від 6 липня 2001 року і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти згаданий проект та ратифікувати Протокол. Хочу попросити вас підтримати і подякувати особисто Наталії Микольській за наполегливу працю і також нагадати, що Комітет у закордонних справах чекає експортну стратегію. Нам дуже важливо зараз Україні попри те, що набуде чинності Угода про зону вільної торгівлі з 2016 року початку, важливо відкривати нові ринки, завойовувати, і для цього ми чекаємо від Міністерства економіки і торгівлі експортну стратегію. Дякую.
Дякую. Є необхідність два – "за", два – "проти"? Будь ласка, запишіться. Олексій Мушак, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги! Безумовно, питання вільної торгівлі і питання уникнення податкового. оподаткування подвійного це важливо, да, і ми це ратифікуємо. Разом з тим, крім того, щоб ми працювали над зовнішніми нашими партнерами, треба, в першу чергу, створювати умови всередині держави для того, щоб бізнес тут розвивався. От я підтримую абсолютно попереднього доповідача пана Ар’єва. На даний момент створені жахливі умови для бізнесу. По суті зараз гроші генерує для держави це аграрна галузь і ІТ-галузь. І якщо з аграрною галуззю там легше, бо вони нікуди не втечуть – зерно тут – то з ІТ-галуззю все набагато гірше, оскільки це надзвичайно мобільні люди і ну зараз на Мальті легше вже відкривати українцям бізнес і працювати, ніж в Україні. Це одне питання. Друге питання. Це створення нормального конкурентного і легкого податкового законодавства. Саме тому хочу підтримати ще раз законопроект, який поданий 115 депутатами, на чолі з пані Ніною Южаніною, про створення ліберального податкового законодавства. Крім цього, безумовно, крім зменшення податків, має бути спрощення адміністрування податків, тому що держава повинна бути партнером бізнесу. І по суті, якби насправді бізнес навіть не повинен знати, хто є керівником місцевої або районної податкової інспекції. Інспекція повинна працювати тільки через Інтернет і тільки насправді віддаленим способом. Тому підтримуємо цю ратифікацію, з одного боку, і, з другого боку, максимальні зусилля для того, щоб створити сприятливі, легкі ліберальні правила гри в середині держави. Дякую за увагу.
Михайло Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, я хочу для доповідача з цього питання нагадати норму вимог частини другої статті 194 Регламенту Верховної Ради України, який передбачає, що до законопроектів про надання згоди на обов’язковість міжнародних договорів України мають додаватися фінансово-економічні розрахунки і прогнози можливих наслідків. Зараз в пояснювальній записці до цього закону не надано жодної цифри, жодного аналізу, які можливі наслідки вилучення. Бо я хочу телеглядачам нашим сказати, що вилучення означає, що ті товари, які будуть іти з України, будуть обкладатися ввізним митом в Таджикистані, а ті товари, які за додатком 2 ідуть до України, так само будуть вилучатися і обкладатися ввізним митом України. Тому я дуже просив би при таких важливих законах давати економічні і фінансові розрахунки. Дякую.
Віктор Михайлович Пинзеник.
Шановні колеги, шановний головуючий. Це не таке просте рішення, як може скластися враження на перший погляд. Якщо хтось уважно прочитав цей документ, то мова іде про протокол до Угоди про вільну торгівлю між двома країнами Україною і Таджикистаном. Але зверніть увагу на преамбулу до цього протоколу. У преамбулі написано, що цей протокол підписано на період до набрання чинності Угоди про вільну торгівлю, підписаного 18 жовтня 2011 року між країнами СНД у рамках співдружності незалежних держав. Цей протокол, вибачте, угода ратифікована, вона ратифікована українським парламентом у 2012 році. Тобто що ми ратифікуємо, якщо період, на який було підписано протокол, закінчився, бо угода про вільну торгівлю вступила в силу? Є ще один пункт угоди, на який я хотів би звернути увагу. Мова іде про статтю 3-ю. Стаття 3 передбачає, що до цього протоколу можуть бути внесені зміни та доповнення за згодою сторін.
Будь ласка, завершуйте, Віктор Михайлович.
мають бути оформлені письмово і будуть становити невід’ємну частину цього протоколу. Виникає питання: а для чого нам взагалі ратифіковувати Угоду, якщо можна в неї вносити зміни, і вони стають нормою цієї Угоди? Це нонсенс. Такого не може бути, бо будь-які зміни мають підлягати розгляду в парламенті. У зв’язку з цим я прошу відкласти розгляд цього питання для з’ясування тих проблем і внесення тих застережень, про які я говорив.
Дякую. Шановні колеги, можемо голосувати? Будь ласка, міністерство.
Дякую. Колеги, невеличке уточнення. Таджикистан не приєднався до Угоди про зону вільної торгівлі СНД. У зв’язку з цим для нас вкрай важливо, щоби працював наш двохсторонній договір про вільну торгівлю. Тому це застереження в преамбулі, яке є, воно діюче і буде працювати.
Дякую вам. Шановні колеги, я прошу приготуватись до голосування. Обговорення завершилось. Прошу зайняти робочі місця. Колеги, готові до голосування? Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Протоколу між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про вилучення окремих товарів з режиму вільної торгівлі до Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про вільну торгівлю від 6 липня 2001 року (номер 0059). Ставиться на голосування за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу визначатись. Голосуємо, шановні колеги. Прошу голосувати. [[11:16:11]] За-224 Я прошу зайняти робочі місця.
Колеги, просив би бути більш уважнішими. Будь ласка, колеги, проект Закону про ратифікацію, давайте повернемося до голосування (0059). Підготовились? Будь ласка. Ну, давайте, повертаємося. Прошу підтримати. 0059. Повертаємося до голосування. Прошу уважно, колеги. Я прошу підтримати. Прошу підтримати. [[11:16:52]] За-237 Дякуємо. Прошу бути більш уважними. Колеги, в цілому 0059, прошу голосувати. В цілому. Голосуємо. [[11:17:12]] За-239 239. Закон ухвалено. 0064 – проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Чорногорії про повітряне сполучення. Шановні колеги, є пропозиція доповідача за скороченою процедурою розглянути проект ратифікації Закону про ратифікацію. Прошу голосувати щодо розгляду за скороченою процедурою. [[11:17:42]] За-181 Будь ласка, 181. Доповідайте, Володимир Омелян, заступник міністра інфраструктури.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Чорногорії про повітряне сполучення. Внесений Кабінетом Міністрів України з метою виконання внутрішньодержавних процедур необхідних для набрання чинності Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Чорногорії про повітряне сполучення, яке було вчинене 9 грудня 2011 року в місті Подгориця. Проектом закону передбачається ратифікація Верховною Радою України. Прийняття проекту закону дозволить забезпечити створення та функціонування надійного правового механізму міжнародного рівня для реалізації та активізації процесу двосторонніх міждержавних зв’язків між Україною та Чорногорією, сприятиме розвитку співробітництва галузей авіаційного транспорту, подальшому розширенню географії польотів українських авіакомпаній. Реалізація положень закону не потребує фінансування з державного або місцевих бюджетів України. Враховуючи зазначене прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Чорногорії про повітряне сполучення. Дякую за увагу.
Співдоповідь, заступник голови Комітету у закордонних справах Ігор Гузь, будь ласка.
Так, увага, хто літає в Чорногорію, інформація для вас. Шановні колеги, Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 6 жовтня 2015 року розглянув внесений Кабміном проект закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Чорногорії про повітряне сполучення. І ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти згаданий проект та ратифікувати угоду. Прийняття закону України спрямоване на створення двосторонньої договірно-правової бази для здійснення міжнародного регулярного повітряного сполучення між Україною та Чорногорією. Подальший розвиток співробітництва в галузі авіаційного транспорту, налагодження ділових зв’язків. Розширення географії польотів українських авіакомпаній. Відповідно до пояснювальної записки за підписом виконуючого обов’язки міністра інфраструктури України Володимира Шульмейстра, реалізація зазначеного акта не потребуватиме додаткових фінансових витрат з держбюджету та місцевих бюджетів України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України підтримує ратифікацію зазначеної угоди. Тож прошу підтримати рішення Комітету у закордонних справах. Літайте в Чорногорію.
Але повертайтесь, колеги. Є необхідність два – "за", два – "проти"? Немає. Не бачу. Немає. Є пропозиція голосувати проект Закону (реєстраційний номер 0064) про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Чорногорії про повітряне сполучення. Ми чули доповідь, співдоповідь комітету, можемо голосувати, шановні колеги, необхідності два – "за", два – проти не було в залі. Будь ласка, займайте свої місця. 0064 в цілому, колеги, голосуємо. [[11:21:12]] За-241 Закон ухвалено. Дякую, шановні колеги. Рухаємося далі. Колеги, була пропозиція не робити перерви на півгодини, а то ми працюємо на двох годин. Але треба, щоб ви проголосували. Ми навіть краще, навіть цих 30 хвилин, просто будемо слухати закони, щоб більше розглянути сьогодні питань. Я вношу цю пропозицію, просив би її підтримати, якщо не буде заперечень щодо роботи без перерви з 12 до 12.30. Голосуємо, будь ласка, цю пропозицію, вона потребує голосування, вашої підтримки. Ми навіть просто будемо заслуховувати закони і будемо йти далі, щоб не зупинятися. Прошу, колеги, підтримати цю пропозицію, не робити цю коротку перерву зараз на 12.30. Голосуємо, будь ласка. [[11:22:15]] За-189 Не знайшла підтримки дана пропозиція, на жаль, на превеликий жаль. 0065 – проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення. Доповідає заступник міністра інфраструктури, є пропозиція за скороченою процедурою. Скорочена процедура, колеги. [[11:22:50]] За-178 Має розпочатися доповідь по цьому закону. Увага для тих, хто літає в Арабські Емірати. Будь ласка, прошу заступника міністра.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення. Внесений Кабінетом Міністрів України з метою виконання внутрішньодержавних процедур, необхідний для набрання чинності Угодою між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення, яка була вчинена 26 листопада 2012 року в місті Абу-Дабі. Передбачається ратифікація Верховною Радою України. Дозволить забезпечити створення та функціонування надійного правового механізму міжнародного рівня для реалізації і активізації процесу двосторонніх міждержавних зв’язків між Україною та Об’єднаними Арабськими Еміратами. Сприятиме розвитку співробітництва в галузі авіаційного транспорту, подальшому розширенню географії польотів українських авіакомпаній. Не потребує фінансування з державного або місцевих бюджетів України. Хотів би зазначити, що ця угода є класичною Угодою про відкрите небо, тобто без жодних обмежень, без обмежень як на польоти, так і. авіакомпаній, так і пункти призначення. Враховуючи зазначене, прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь – заступник голови комітету Іванна Климпуш-Цинцадзе. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Ми з вами сьогодні відкриваємо просто повітряний простір України для можливостей різних, сподіваюся, компаній, не тільки для однієї. Тому хочу вас повідомити про те, що Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 6 жовтня 2015 року розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабміном та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти згаданий проект та ратифікувати угоду. Прийняття закону України спрямоване на створення двосторонньої договірної правової бази для здійснення міжнародного регулярного повітряного сполучення між України та Об’єднаними Арабськими Еміратами на подальший знову ж таки розвиток співробітництва в галузі авіаційного транспорту, налагодження ділових зв’язків, розширення географії польотів українських авіакомпаній. Відповідно до пояснювальної записки, знову ж таки, за підписом виконуючого обов’язки на той момент міністра інфраструктури України Володимира Шульмейстера, реалізація зазначеного акту не потребуватиме додаткових фінансових витрат з Державного або місцевих бюджетів України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради також підтримує ратифікацію зазначеної угоди. Тому прошу вас усіх підтримати рішення Комітету у закордонних вправах і ратифікувати цю угоду між Кабінетом Міністрів України і Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення. Дякую.
Є необхідність два – "за", два – "проти", шановні колеги? Немає. Немає. Будь ласка, займайте свої місця, підготуйтесь до голосування, шановні народні депутати. Будь ласка, 0065, проект Закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про повітряне сполучення. Ви чули доповідь і співдоповідь з цього питання. Будь ласка, прошу голосувати в цілому проект ратифікації, колеги. Увага, будь ласка. Увага, будь ласка! Голосуємо, шановні колеги, прошу підтримати. [[11:27:14]] За-245 Закон ухвалено. 0068 – проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про повітряні перевезення. Є пропозиція за скороченою процедурою розглянути цей проект Закону. Прошу. [[11:27:43]] За-197 Рішення прийнято. Доповідайте, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію угоди між урядом України та урядом Сполучених Штатів Америки про повітряні перевезення, внесений Кабінетом Міністрів України з метою виконання внутрішньодержавних процедур з набрання чинності Угодою між урядом України та урядом Сполучених Штатів Америки про повітряні перевезення, яка була вчинена 14 липня 2015 року в місті Вашингтоні. Проектом закону передбачається ратифікація Верховною Радою України цієї угоди. Прийняття згаданого законопроекту дозволить забезпечити створення та функціонування надійного правового механізму міжнародного рівня для реалізації, активізації процесу двосторонніх міждержавних зв’язків між Україною та США, сприятиме розвитку співробітництва галузі авіаційного транспорту, вантажного, туризму, налагодженню ділових зв’язків, а також подальшому розширення географії польотів українських авіакомпаній. Реалізація положень закону не потребує фінансування з державного або місцевих бюджетів України. Хотів би означити окремо, що, власне, це яскраве досягнення міністерства, команди міністерства, ми впродовж 5 місяців змогли переламати ситуацію і підписати цю угоду, яка. роками. Враховуючи зазначене, прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Угоди між урядом України та урядом Сполучених Штатів Америки про повітряні перевезення. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, Ганна Гопко голова Комітету у закордонних справах.
Колеги, а тепер інформація для тих, хто хоче відвідати Сполученні Штати Америки, дуже важливо ратифікувати цю угоду. Хочу нагадати, що днями Україну відвідала міністр торгівлі Сполучених Штатів Америки Пенні Прітцкер, родина якої теж з України. І вона відвідала рідне село. І я думаю, що ратифікація цієї угоди також сприятиме тому, що дуже багато туристів з’явиться не тільки в Україні, але й допоможу нам посилити нашу співпрацю. Комітет у закордонних справах розглянув 3 листопада внесений Кабміном проект Закону про ратифікацію Угоди між урядом України та урядом США про повітряні перевезення і ухвалив рішення: рекомендувати прийняти згаданий проект та ратифікувати угоду. Як вже було сказано представником Міністерства інфраструктури, що реалізація зазначеного акту не потребуватиме фінансування з державного або місцевих бюджетів на 2015 і подальші роки. І також хотіла б, коли ми будемо сьогодні ратифікувати цю Угоду про повітряні перевезення Сполученими Штатами звернутися до нашого уряду, а також до наших дипломатичних представників з проханням докладати зусиль для укладання Угоди між Україною і Європейським Союзом про спільний авіаційний простір. Текст угоди було парафовано майже два роки тому. Ця угода має для нас принципове значення для повноцінного входження України до єдиного авіаційного простору ЄС, що стане черговим кроком на шляху до євроінтеграції. Прошу голосувати і підтримати. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність два – "за", два – "проти"? Немає. 0088: Проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про повітряні перевезення. Будь ласка, займайте свої місця, підготуйтесь до голосування. Голосуємо 0068 в цілому. Прошу голосувати. [[11:31:41]] За-235 Закон ухвалено. Шановні колеги, на цьому ратифікація завершена. Відповідно до порядку денного у нас є ряд питань щодо включення до порядку денного сесії, а саме: проект Закону про внесення змін (3155) до Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту". 3159 – проект Закону. 3155, 3159, 3154, 3171 і 3224. Так чи інакше ці всі закони пов’язані з безвізовим режимом. Для того, щоб комітети розпочали над ними працювати, нам треба їх включити в порядок денний сесії. Комітети їх розглянуть – і далі будуть парламенту пропонувати, як далі рухатися. Я прошу підтримати ці проекти законів. Отже: 3155, 3159, 3154, 3171, 3224 – це закони, пов’язані з безвізовим режимом. Прошу зайняти свої місця, шановні народні депутати. Це включення їх у порядок денний сесії. направимо в комітеті і сьогодні ви зможете їх розглядати і давати певні свої рекомендації. Прошу підтримати. Прошу голосувати, шановні колеги. Будь ласка, включення до порядку денного сесії. Прошу підтримати. [[11:33:31]] За-202 Шановні колеги, я ще раз зачитаю. Проект Закону про внесення змін "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту". Це питання безвізового режиму, 3155, включення до порядку денного сесії. Подання комітету 07.10. Це перше питання. Голова комітету – Немиря Григорій Михайлович. Буде розглядати на своєму засіданні комітету, це його профільне. [[Шум у залі]] А? А, подання комітету вже є для включення в порядок денний. Да, да, погоджуюся. Далі. 3159. Вони вже розглянуті, до речі. Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення положень судового захисту іноземців та осіб без громадянств та урегулювання окремих питань, пов’язаних з протидією нелегальній міграції. Теж Григорій Михайлович Немиря, комітет. Теж було подання. Далі. 3154, зміни до Кодексу адміністративного судочинства (щодо негайного розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців). Теж є подання комітету. Далі. Зміни до Цивільного процесуального кодексу щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованій території. Слухайте уважно закони, колеги! Далі. Тоже важливий для безвізового режиму щодо встановлення там народження і смерті. [[Шум у залі]] А, 3224, я так розумію. В ньому є питання, да?
По одному? Ну давайте по одному. 3155. Будь ласка, голосуєм включення в порядок денний. 3155. Сконцентруйтесь, колеги. Прошу підтримати. Це включення до порядку денного сесії. Будь ласка, голосуєм, колеги. Прошу підтримати. Це із безвізового, прошу підтримати. [[11:35:35]] За-247 Прийнято рішення. 3159 – це щодо положень судового захисту іноземців та осіб без громадянства, це теж у безвізовому пакеті. 3159. Прошу голосувати. Включення в порядок денний, прошу підтримати. [[11:36:06]] За-222 222. [[Шум у залі]] Я бачу. Ще раз, колеги, 3159. Будь ласка, 3159 ще раз, включення в порядок денний, колеги, 3159. Включення в порядок денний сесії, це ж не голосування за цей закон. Прошу, прошу підтримати 3159. Голосуємо, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, включення в порядок денний сесії. [[11:36:46]] За-230 230, рішення прийнято. Далі дебатуйте: підтримувати, не підтримувати, вносити зміни – він же ж ще буде розглядатися в першому читанні і в другому. 3154, будь ласка, теж закон щодо змін до адміністративного судочинства, щоб негайно розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців. Важливе питання теж. 3154, прошу теж підтримати, включення до порядку денного. Прошу підтримати. Це тільки включення до порядку денного, шановні колеги. [[11:37:29]] За-222 Уважніше, колеги, будь ласка. Включення до порядку денного 3154, прошу підтримати, 3154 прошу підтримати. Нам треба сформувати порядок денний, щоб ми могли далі рухатись. Будь ласка, прошу підтримати 3154. Голосуємо, колеги. Голосуємо. Голосуємо, колеги. [[11:38:04]] За-220 Так, 3154, зараз ми ще до нього повернемося. 3171: щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованій території України. Теж включення до порядку денного сесії. 3171. Прошу підтримати. Важливо запустити процес в роботу, щоб. [[11:38:32]] За-236 Запустити в роботу ці закони, щоб ми могли по ним сформувати позицію. Рішення прийнято. 3171 включений в порядок денний. Далі. 3224. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, на виконання зобов’язань України з лібералізації візового режиму з Європейським Союзом. Там є дуже багато протиріч по цьому закону, але можливо їх визначити, коли включити у порядок денний сесії, і там далі визначатись щодо самого закону. Це включення до порядку денного сесії взагалі, колеги. Далі ми будемо розглядати закон. Це не розгляд закону, тому я і не розумію, чому не голосують. Будь ласка, 3224, включення до порядку денного сесії. 3224. Це тільки включення до порядку денного сесії. [[11:39:39]] За-216 Так, теж немає. Ми повернемося. Ще раз? 3224, включення до порядку денного сесії. 3224, колеги. Будь ласка, це включення до порядку денного тільки. 3224. Далі будете визначатися, як голосувати. Прошу голосувати 3224. Включення до порядку денного сесії. [[11:40:18]] За-209 Не набрав необхідної кількості. Далі. Далі, колеги. Проекти законів про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей державної реєстрації органів місцевого самоврядування, Іван Іванович Куліченко народний депутат підготував 3106, 3177 і 3177-1 народний депутат Безбах і Артур Герасимов щодо діяльності військово-цивільних адміністрацій. Проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України (щодо оптимізації законодавчого процесу). Гройсман. Далі. 3225. По одному? Будь ласка, колеги, 3106 Іван Іванович Куліченко. Особливості державної реєстрації органів місцевого самоврядування. Включення до порядку денного сесії. Голосуємо, будь ласка, 3106. [[11:41:45]] За-236 Прийнято. 3177 і 3177-1. Будь ласка, щодо діяльності військово-цивільних адміністрацій. Це включення в порядок денний сесії, колеги. Це ми не голосуємо зараз за закон, а тільки даємо можливість його розглядати. Прошу підтримати, будь ласка, 3177-1. Включення в порядок денний тільки сесії. [[11:42:20]] За-245 Рішення прийнято. Включено – 245. 3207. Це як альтернативна, можливість підготовки до другого читання в електронному варіанті роздачі матеріалів, це електронне врядування. Прошу теж підтримати і подання відповідного комітету. Прошу підтримати і розпочати розгляд цього питання. Це десь декілька мільйонів економії на папері у Верховній Раді. Але, хто хоче отримати по старинке, то він тоже може це робити. Це не заміна, а альтернатива. Прошу голосувати, 3207. Прошу підтримати. Це включення тільки до порядку денного сесії. [[11:43:07]] За-225 Шановні колеги, сконцентруйтесь, будь ласка, один голос. Колеги із "Самопомочі" я прошу вас підтримати електронний документообіг у Верховній Раді України. 3207, будь ласка, колеги, включення у порядок денний. Як не згодні? 3207. Будь ласка, прошу за включення до порядку денного 3207, прошу голосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Це ідея абсолютно прогресивна отримувати не на папері, а в електронному вигляді матеріали до сесії. [[11:43:55]] За-228 Рішення ухвалено. Колега, а ви читали цей закон? І ви не згодні з ним? Зрозуміло. Зрозуміло. Для мене дивно. Далі ідемо. Ну, будь ласка, долучайтесь всі до співавторства. Я просто як Голова Верховної Ради подав його. Що це погано буде, коли ми до другого читання отримаємо в електронному вигляді таблицю до другого читання. Хочете в паперовому вигляді, напишіть і будете отримувати в паперовому. Але безпаперовий – це мінус два мільйони, паперовий – це плюс два мільйони. Навіщо. Ми ж маємо бути прозорим парламентом, а не. Друзі, рухаємося далі. Дякую всім, хто підтримав, шановні колеги. Це абсолютно прогресивно. 3225 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", 3225. Піде в комітет там, де заміна назв "міліція" і "поліція". Прошу підтримати включення до порядку денного сесії. Прошу підтримати. Це включення до порядку денного тільки сесії. Заміна "міліції" на "поліцію" в назвах документів. [[11:45:20]] За-225 Колеги, ще один голос. Я бачу, бачу, бачу, бачу. 3225 – включення до порядку денного сесії. Заспокойтеся, колеги, будь ласка, заспокойтеся. Прошу голосувати. 3225 включення до порядку денного сесії. Голосуємо, колеги, я прошу підтримати, голосуємо. [[11:45:52]] За-233 Рішення прийнято. І комітет зможе розпочати над ним роботу. 3164 – це проект щодо розбіжностей у законодавстві, про внесення зміни до статті 184 Податкового кодексу України щодо розбіжностей у законодавстві. 3164 це урядовий проект закону. 30 днів його комітет не розглядав, ми можемо його автоматично включати в порядок денний. Прошу голосувати 3164. Прошу підтримати включення до порядку денного сесії. Прошу підтримати. [[11:46:37]] За-219 Не знайшов він підтримки. 3164, будь ласка, включення до порядку денного сесії. Будь ласка, колеги, я прошу підтримати 3164 включення до порядку денного сесії. Голосуємо. [[11:47:12]] За-223 Колеги, ми повернемося до нього. Там у нас вже три закони є, які ми не прийняли, не включили. 3196 проект закону, народний депутат Антон Геращенко, щодо невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини. 3196 включення до порядку денного сесії. Прошу підтримати. 3196, прошу підтримати. [[11:47:54]] За-210 Так, теж не набрав. 3197 – проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України (щодо строків досудового розслідування). Антон Геращенко. 3197. Колеги, сконцентруйтесь, прошу підтримати. Голосуємо включення в порядок денний. [[11:48:27]] За-202 Теж не знайшов голосів. 3191 - державне управління. Так проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2015 рік", народний депутат Іщейкін, 3191. Будь ласка, 3191 включення в порядок денний сесії. Голосуємо включення в порядок денний сесії. [[11:49:04]] За-225 Один голос, колеги, будь ласка. 3191, включення в порядок денний сесії, прошу голосувати. 3191, прошу підтримати. 3191, прошу підтримати включення в порядок денний сесії, колеги, не більше. [[11:49:28]] За-219 Не набрав. 3153, Віктор Галасюк, про особливості здійснення заходів державного нагляду у сфері господарської діяльності. 3153, будь ласка, включення в порядок денний сесії. 3153. [[11:49:59]] За-238 Прийнято. 3325. Все. 3325 – немає комітету, тому ми його не розглядаємо. Значить, шановні колеги, ми з вами не проголосували. Я прошу вас сконцентруватися. Давайте все ж таки ми дамо можливість комітетам працювати і визначатись щодо рекомендацій тих чи інших законів, які ми не включили щойно у порядок денний, а саме 3154 – проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства (щодо негайного розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців.) Я так розумію, що це величезна проблема. Будь ласка, профільний комітет, Руслан Князевич, хвилина. Колеги, я прошу зайняти свої місця. Шановні колеги!
Дякую. Шановні колеги, справа в тім, що тут немає ніяких новел. Мова йде про те, що просто в Кодексі адміністративного судочинства запроваджуються присічні строки невідкладного розгляду місцевими судами як адміністративними питань відповідно в межах наших зобов’язань щодо договору про реадмісію з Європейським Союзом. Ця норма існує в чинному законодавстві, але, на превеликий жаль, довгі строки розгляду призводять до того, що люди, ви знаєте, роками сидять у відповідних місцях тримання. ізоляції і тримання їх під вартою, але щодо них не відбувається судових рішень. Щоб такого роду практики уникати, наші європейські партнери пропонують Україні дотримуватися Договору про реадмісію і запровадити таку норму в українське законодавство. Як на мене, це чисто технічна річ, і просив би вас підтримати, тому що воно вкрай важливе і справді є у безвізовому пакеті. Дякую.
Дякую. Колеги, ви чули позицію комітету. Будь ласка, я прошу підтримати. Єгор Соболєв, хвилину, будь ласка.
Ми з повагою ставимося до авторів всіх законопроектів. Просто пропонуємо дотримуватися правил. Якщо законопроект пройшов комітет і сім днів після цього депутати могли з ним ознайомитися, давайте включати у порядок денний. Якщо було недостатньо часу у парламенту або якщо, не дай Боже, не пройшов комітет, давайте дотримуватися правил і не включати у порядок денний. Величезний вал законопроектів, які включаються з порушенням процедури, створює неможливість для депутатів розібратися, за що ми голосуємо. Тому давайте дотримуватися правил.
Значить, я хочу вас поінформувати, що ми робимо відповідно до процедури, жодна процедура не порушена. Був зареєстрований законопроект, який попередньо був розглянути й комітетом і внесено подання Верховної Ради для включення до порядку денного. А от звідти розпочинається і процес розгляду питань. Тому я коли запрошую, щоб и голосували включення в порядок денний, я як раз і мотивуюся тим, що включення, відповідно до подання комітету, до порядку денного сесії дає можливість розглядати цей проект закону, відповідно до процедури. Ірина Геращенко, хвилину.
Дуже дякую, шановні колеги з "Самопомочі", наша фракція повністю підтримує вимогу щодо процедури, але дійсно в даному випадку процедура збережена. І законопроект, який зараз ідеться, 3154, так само як і наступний, який не включено поки що – 3224, це, по-перше, є наші зобов’язання щодо виконання плану дій по безвізовому режиму. Друге, вони розглянуті були на профільних комітетах, зокрема, на комітетів Князевича, а комітет. А 3224 – на комітеті Данченка і Комітеті закордонних справ, також вони були розглянуті і на Комітеті євроінтеграції. Вони готові до розгляду в залі. І дуже важливо, щоб ми їх завтра в першому читанні розглянули і дискутували вже по муті, і потім в носили зміни до другого читанні. Тому це є наше зобов’язання. І три тижні ми ж над цим працювали в комітетах. Дуже просимо включити в порядок денний і підтримати це, це важливо. Дякуємо.
Шановні колеги, я ще раз вас закликати до наступного. Ви чули конструктивні пропозиції колег народних депутатів Князевича, Геращенко. Колеги, ми включаємо це в порядок денний сесії. Далі ми будемо розглядати, відповідно і тут збережена процедура, і далі. Але якщо ми сьогодні не включимо, ми не зможемо це розглядати, відповідно ми не зможемо ухвалити і рішення, які потрібні для безвізового режиму, не будуть ухвалені і не розглянуті Верховною Радою України. Тому я закликаю всіх зараз прийняти рішення: включити в порядок денний сесії, а далі вже розглядати їх відповідно до процедури. Прошу ще раз, колеги, 3154. Народні депутати, займіть свої місця. Прошу голосувати, колеги. Я зараз поясню це. 3154. Прошу голосувати. Прошу підтримати включення до порядку денного сесії 3154. Голосуємо, голосуємо і підтримуємо, колеги. Голосуємо! [[11:55:57]] За-204 Не набрав необхідної кількості голосів. Ще раз хочу підкреслити одну річ. Наприклад, такі закони, як, колеги, 3196 і 3197, були подані до парламенту 2 жовтня. Якщо 30 днів комітет їх не розглядає, ми маємо право без комітету включити їх в порядок денний сесії, а далі відповідним чином комітет буде вже його розглядати і готувати до першого читання зі своїми висновками. Шановні колеги, ще раз: 3196 і 3197. Два проекти закони, автор – Антон Геращенко. Будь ласка, прокоментуйте, Антон Геращенко. 3196 і 3197. Послухайте дуже уважно.
Добрый день, уважаемые депутаты. Добрый день, уважаемый спикер. Добрый день, уважаемый народ Украины. Во время расследования сложных преступлений, которые были совершены во время режима Януковича, сложилась ситуация, что тех сроков, которые отведены следствием для проведения следственных действий, не хватает. Большинство высших чиновников режима Януковича уехало за границу или же заметало свои следы. Поэтому я разработал проекты законов, которые прошу поддержать, которые позволят, во-первых, продлить сроки следствия по определенным, особо сложным делам, которые касаются преступлений, связанных с созданием злочинної організації Президентом Януковичем и его окружением, а также разрешить продлить по такого рода делам продление содержания под стражей до 20 месяцев. Это связано с тем, что дела расследуются очень сложно, и под следствием находятся несколько сотрудников бывшего "Беркута", которые принимали участие в расстрелах людей на Институтской, и мы должны таким образом данный вопрос урегулировать. Я прошу эти законопроекты поддержать, после рассмотрения на комитете принять в полном.
Шановні колеги, ще раз. Ставлю на ваш розгляд. Обміняємося думками? Будь ласка, Юрій Луценко.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я просив би також підтримати включення даного законопроекту в порядок денний. І обґрунтування дуже просте. На жаль, Міжнародна організація "Інтерпол", членом якого є Україна, знаходиться під сильним впливом Російської Федерації, у якої імперський принцип "не видавати своїх злодіїв на Україну". Тому Інтерпол не виставляє картку розшуку на Януковича і його найближче оточення. Практично ні на кого з них не виставляє. Є три види розшуку: міжнародний (заблокований Інтерполом), міждержавний (що означає бувші країни СНГ, що також не працює) і державний – український. Цей законопроект абсолютно правильно вважає за можливе давати можливості діяти проти злочинців після оголошення у український державний розшук. Прошу підтримати даний законопроект, який спростить роботу правоохоронних органів по суспільно значимим злочинам проти нашої країни.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Воропаєв. Хвилина.
Уважаемые коллеги! Врать не надо! Вы забыли, вы приняли один из бывших диктаторских законов, проголосованных 16 января, о заочном правосудии. Никто вам не мешает по этому закону привлекать к ответственности Януковича, кого угодно, кого хотите. Пожалуйста. У вас другая проблема. Вы не можете закончить дела по Одессе, по Майдану и по другим вещам. Проблема не в том, что сбежали люди, преступники сбежали, проблема в другом – не умеете или не хотите доводить дела до конца.
Колеги, ми почули думки з цього приводу. Давайте підтримаємо включення в порядок денний цих проектів законів для того, щоб створити ефективні механізми для притягнення до відповідальності. 3196 і 3197, вони пов’язані і я зараз їх поставлю разом за включення до порядку денного. Готові? Колеги народні депутати, займіть свої місця, будь ласка. Будь ласка, голосуємо 3196, 3197, включення до порядку денного сесії, голосуємо. Під час розгляду будемо дискутувати. Прошу підтримати. [[12:00:58]] За-193 193, рішення не прийнято. Я думаю, що далі ми повернемося після перерви до розгляду цих питань. Зараз відповідно до Регламенту Верховної Ради України я оголошую 30-хвилинну перерву. Прошу всіх прибути вчасно до зали Верховної Ради України.
Шановні колеги народні депутати, будь ласка, займайте свої місця у залі Верховної Ради. Ми продовжуємо нашу роботу.
Шановні колеги, прошу заходити в зал, зараз буде надзвичайно важливий законопроект. І я прошу Секретаріат Верховної Ради повідомити про початок роботи. І прошу депутатів заходили в зал на робочі місця. Будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд внесено проект Закону про систему іномовлення України (реєстраційний номер 2334а). Доповідає міністр інформаційної політики Стець Юрій Ярославович. Будь ласка, Юрій Ярославович, доповідайте, у вас є 10 хвилин часу. Доповідайте. Колеги, прошу вашої уваги.
Доброго дня, пане Голово! Доброго дня, шановні колеги народні депутати, журналісти, громадяни України! До вашої уваги пропонується Закон про систему іномовлення України. Це один з тих напрямків, який стоїть як першочергове завдання і не тільки як протидія російській пропаганді, а як і, якщо хочете, така промоагенція України в світі. Ви знаєте, що в Америці існує "BBG", "Голос Америки", радіо "Свобода". В Англії – "ВВС", навіть є "Аль-Джазіра", я мовчу про російські телеканали іномовлення. В Україні так само 24 роки існує система іномовлення України. Але через те, що і депутати, і виконавчі органи влади, в тому числі і Кабмін, ніколи не займались цим питання і не повертались обличчям до журналістів, які створюють цей продукт. Нагадаю, що в системі іномовлення України працює близько 400 журналістів, які отримують зарплатню по дві тисячі гривень. Так от, через те, що органи влади і законодавчої, і виконавчої ніколи не хотіли чути журналістів, держава просто викидувала кошти і ніколи не мала з того ніякого результату. Я переконаний, що саме така бездіяльність призвела до того, що ми програли інформаційну війну, і програвали її всі 24 роки. Через подібні дії, але в іншому секторі ми програли економічну війну. Я переконаний, що та гібридна війна, яка є зараз, потребує різких кроків. Саме тому ми започаткували реформу іномовлення України. Я попросив би, пане Голово, ввімкнути відеопрезентацію мультимедійної платформи іномовлення України.
Будь ласка.
І після цього, да, продовжу доповідь.
Дякую, пане Голово.
Після співдоповіді голови комітету профільного по свободі слова і інформаційній політиці я готовий відповісти на запитання народних депутатів. Ще раз наголошую, що це питання держави, а не якоїсь окремої фракції або окремих депутатів. Це не є економічним або політичним питанням, це питання майбутнього України. Просив би підтримати проект закону. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, співдоповідь голови Комітету з питань свободи слова та інформації. Потім будуть запитання. Будь ласка.
Добрий день, шановні колеги! Комітет з питань свободи слова та інформаційної політики ще 31 серпня на своєму засіданні розглянув проект Закону України, підготовлений урядом, про систему іномовлення України під номером 2334а. Ми спільно з Міністерством інформаційної політики працювали над цим проектом закону. Фактично сьогодні мова йде про можливість запустити як мультимедійну платформу, так і "продакшн", який потрібен сьогодні Україні. Тому що у нас є для цього всі потужності у вигляді і каналу УТР, який був спрямований на іномовлення, але має досить застарілу техніку, так і техніку каналу БТБ, яка сьогодні може працювати в інтересах України, але через законодавчі моменти не може сьогодні відбутися повноцінний запуск повноцінної мультимедійної платформи. Законопроект фактично передбачає запуск державного каналу мовлення, що абсолютно узгоджується зі світовою практикою в контексті саме каналу іномовлення. Досить дивним тут виглядає висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, який, очевидно, цих нюансів у контексті діяльності іномовлення не надто добре вивчило і дало такий досить критичний висновок. Але фахівці, які зібралися в комітеті, однозначно вважають, що проект Закону відповідає саме міжнародним стандартам стосовно того, як працює іномовлення в інших країнах. Це, справді, державний формат, який має доносити позицію держави Україна для іноземної аудиторії. В Україні актуальність ще посилюється тим фактом, що в нас є окуповані, тимчасово окуповані території, на які ми так само повинні добивати свій сигнал і доводити позицію української держави. Все це має бути на високому професійному рівні. Відповідно, з такою задачею має справитися новий канал іномовлення. Відповідно, Комітет з питань свободи слова та інформаційної політики, зважаючи на виклики, на потреби суспільства давати адекватні відповіді у контексті "інформаційної війни", розв’язаної проти України, рекомендує Верховній Раді схвалити даний законопроект за основу і підготувати його до другого читання за скороченою процедурою.
Дякую. Шановні колеги, передбачено за процедурою запитання. [[оплески]] запитання доповідачу і співдоповідачу. Будь ласка, запишіться, 3 хвилини, доповідачу. Зараз запитання доповідачу, 3 хвилини, запишіться. І потім співдоповідачу теж. Три хвилини на запитання. Будь ласка, народний депутат Лаврик.
Прошу передати Черваковій.
Будь ласка, народний депутат Червакова.
Добро дня, шановні колеги! Юрій Ярославович, я вітаю вас з тим, що нарешті цей законопроект все ж таки розглядається Верховною Радою, до нього дійшли руки, тому що наш парламент, він дуже любить журналістів, але приймати медійні законопроекти він, очевидно. Ну, іноді буває так, що просто не доходять руки чи не вистачає часу. Скажіть, будь ласка, чи проведені вже переговори стосовно розповсюдження сигналу цього каналу? Тому що зробити його – одне, а інше – як буде розповсюджуватися сигнал. Чи проведені переговори, чи підписані такі контракти? Дякую за увагу.
Дякую дуже за запитання. Маю зазначити, що 1 жовтня ми запустили цю мультимедійну платформу, як я вже наголошував, ми очікуємо на прийняття закону. Маю зазначити, що ми не чекали весь час, поки парламент розглядав в комітетах цей проект закону, за цей час я зустрівся з більше, ніж 20 послами, представниками дипломатичних установ. Можу назвати країни: Туреччина, Греція, Канада, Австралія, Ізраїль, Болгарія. Так само маю зазначити, що вже зараз підписані угоди з представниками кабельних операторів Австралії, Канади, Греції, Молдови, балтійських країн – Литви, Естонії, Латвії. Першого грудня цей телеканал буде транслюватися не тільки з супутнику на п’яти континентах. Першого грудня цей телеканал за підписаними угодами отримає десятки мільйонів глядачів в Україні. Слово за вами.
Будь ласка, народний депутат Ірина Суслова.
Передати слово Руслану Демчаку.
Руслан Демчак, будь ласка.
Питання десь аналогічне попередньому, на рахунок каналів розповсюдження, справа в тому, що, якщо ви піднімаєте на супутник, який віщає на Європи, він не добиває до Азії. Я, наприклад, являюся керівником міжпарламентської групи дружби Україна – Казахстан і там не бачать наших каналів, я писав і депутатський запит. Тому пропоную зараз, щоб внести, можливо, в бюджет розповсюдження по супутнику на Сибір, Казахстан, Середню Азію, розуміючи з перспектив і мотивації цього. Скажіть, будь ласка, чи планується таке?
Вже сьогодні. Дякую за запитання. Вже сьогодні телеканал UATV мовить на трьох супутниках: в Америці – на супутнику Galaxy, в Європі – на супутнику Amos і в Азії на супутнику Azerspace. Відповідно вже сьогодні цей сигнал отримають, наприклад, така країна, як Азербайджан. І протягом тижня ми вийдемо там, подавши сигнал через супутник Azerspace, в кабельні мережі. Про це домовленість вже є. Це так само передбачено в бюджеті, це так само передбачено в пропозиції на бюджет наступного року. Переконаний, що Кабмін, і так само переконаний, що Верховна Рада прийме ці зміни. Але ще раз кажу, вже зараз цей телеканал державного іномовлення України мовить на трьох супутниках, і вже зараз його можна бачити і на континенті Америка, і в Європі, і в Азії.
Останнє, будь ласка, Олена Кондратюк.
Дякую. Шановний Юрію, скажіть, будь ласка, ми розуміємо про невідворотність, і особливо актуальність, звичайно, запущення іномовлення України, але цікавить найбільше питання бюджетування цього непростого процесу. Оскільки ми розуміємо, в якому конкурентному середовищі буде працювати іномовлення в Україні, ми знаємо, що конкурентна сторона – Російська Федерація, країна-агресор, - тратить на подібне іномовлення, на свій канал "Russia Today" десь біля 300 мільйонів доларів в рік. Наскільки, ви вважаєте, доцільність, чи, можливо, зміни якраз до другого читання, про підвищення бюджетування такого процесу? Дякую.
Це буде воля депутатів, оскільки, якщо сьогодні буде прийнято цей проект закону в першому читанні, цей проект закону буде власністю Верховної Ради. Саме тому ми сьогодні просимо про голосування в першому читанні і за скороченою процедурою: тому що вже створена робоча група між міністерством і профільним комітетом. Ще раз наголошую: після першого голосування за основу цей проект закону є надбанням Верховної Ради. ці правки ви можете вносити. Але перед зазначу, що вже сьогодні підписаний меморандум, і ви бачили це в ролику, коли його підтримує Світовий конгрес українців. Нагадаю: українська діаспора є п’ятою за кількістю, за чисельністю діаспорою в світі, - це близько 30 мільйонів людей, які вважають себе етнічними українцями, вони готові підтримувати. Так само в бюджетуванні забито, що. фінансова складова, що ми можемо розміщувати рекламу, окрім політичної реклами. Комерційна реклама так само згідно з Законом України дозволена в цьому проекті закону. Я переконаний, що, окрім державного фінансування, ми долучимо до фінансування мультимедійної платформи іномовлення України близько 100 мільйонів гривень на наступний рік. І ще зазначу, що вже зараз стоїть амбітне завдання, і це буде визначено в бюджеті на наступний рік: дохідна частина одної з складових медіаресурсів мультимедійної платформи агенція "Укрінформ" на наступний рік збільшує свою дохідну частину вдвічі. Це закладено в фінансові плани, і я переконаний, що цей фінансовий план буде виконаний. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запитання співдоповідачу керівнику комітету Вікторії Сюмар. Будь ласка, три хвилини. Запишіться, будь ласка, на запитання. Будь ласка, Іван Рибак, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, ви знаєте, напевне, це один з тих важливих законопроектів, які ми повинні сьогодні підтримати, адже імідж України за кордоном, популяризація України за кордоном нам вкрай сьогодні необхідна. Тому закликаю всіх довго не обговорювати даний законопроект, а зажати зелені кнопки і підтримати. Дякую.
Дякую. Іван Спориш, будь ласка, "Блок Петра Порошенка".
Іван Спориш, будь ласка, "Блок Петра Порошенка". Я рахую, що не тільки мільйони людей, які нас будуть бачити, даже один мільйон якщо побачить наш цей канал у світі - це дуже буде великий плюс. А згодом рано чи пізно ми цю "Russia Today" висунем в сторону, і все-таки я думаю, що наш канал буде прогресувати. Я прошу всіх, підтримаємо, тому що все-таки, якщо ми не підтримаємо сьогодні цей законопроект, то мені здається, що ми не хочемо чогось нового у нашому телебаченні і те, щоб нас побачив світ. Підтримаєм! Я пропоную підтримати.
Дякую. Народний депутат Марченко Олександр Олександрович.
Прошу передать слово депутату Левченко Юрію.
Юрій Левченко.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ, місто Київ. У мене питання все ж таки до пана міністра. Просто не було можливості задати в попередньому записі. Абсолютно правильний закон. "Свобода" підтримує цей закон, сто відсотків. Тільки пан міністр дуже правильно зазначив в своєму виступі щодо основної проблеми, яка полягає у відсутності фінансування, власне кажучи, каналів. Чи ви не вважаєте, що, можливо, варто в цьому законі, враховуючи те, що у нас зараз війна, враховуючи те, що у нас інформаційна безпека є надважливою, враховуючи те, що ми по суті воюємо за ставлення до України збоку наших закордонних так званих партнерів, воюємо з Росією, чи не вважаєте, що, можливо, треба в цьому законі прописати мінімальне обов’язкове фінансування такого телемовлення, такого каналу, можливо, в форматі відсотку від ВВП навіть, так як ми, наприклад, прописуємо мінімальне фінансування армії, інших або в абсолютних цифрах, але в якесь, власно кажучи,
В цьому проекті закону зазначено фінансування з боку держави 0,04 відсотків ВВП, це близько 200 мільйонів гривень. Ще раз наголошую, після першого читання цей проект закону буде власністю Верховної Ради. Саме тому я наполягаю на тому, щоб ми пройшли повну процедуру, щоб у народних депутатів була можливість висловити свою точку зору. Моїм завданням, як, якщо хочете, менеджером стартап цього проекту, було зробити швидку реформу і перезапустити цю мультимедійну платформу. Нам говорили, що за 2 місяці ми не запустимо телеканал. Ми його запустили, в залі є менеджери, які запускали інформаційне мовлення, вони знають, що це майже неможливо. Зараз все буде залежати від комітету профільного, наскільки він швидко внесе після першого голосування з вашими правками в зал цей проект закону і на скільки ви швидко приймете цей закон в цій залі в другому читанні і в цілому.
Дякую. Вікторія Сюмар, будь ласка, хвилину.
Дуже правильне питання колеги Левченка насправді, тому що телеканали без фінансування не працюють і міністр сказав, що 0,04 ВВП закладено, я думаю, що цю норму нам треба буде зберегти в підготовці до другого читання. І те, що важливий момент, треба розуміти, що у нас є певні частоти, на яких сьогодні мовить канал УТР, в нас є база технічна каналу БТБ, який в законі так само прописаний. При наявності бюджетного фінансування у тих межах, в яких озвучив міністр, ми, справді, можемо зробити якісний "продакшн", який буде задовольняти інтерес держави України і мовлення її на іноземну аудиторію. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, далі у нас за процедурою виступи від фракцій. [[Шум у залі]] Ну, я чую пропозиції із зали, щоб розпочати голосування. Так? Шановні колеги, єдине, я почув те, що сказав народний депутат Левченко щодо гарантій фінансування, які передбачені не в тілі закону, а в записці. Тому треба тоді, зараз будемо ухвалювати, але з врахуванням того, щоб передбачити підготовку до другого читання обов’язково фінансування. Розуміємо? Але я не буду зараз там 0,04 чи. Це вже ви підготуєте ставку відповідно до другого читання. Друзі, будь ласка, займіть свої місця, надважливий проект Закону про систему іномовлення України. Будь ласка, шановні колеги, буде два голосування: одне – за основу, а далі – підготовка другого читання за скороченою процедурою. Будь ласка, колеги, готуємося до сигнального голосування. Будь ласка. Дамо можливість народним депутатам зайти до зали і прийняти участь в історичному голосуванні за Закон про іномовлення. Колеги, сигнальне голосування за основу. За основу сигнальне. Сигнальне за основу. За основу сигнальне. [[13:03:33]] За-234 Тепер, шановні колеги, за основу за умови наявності поправки в законі щодо фінансування. Голосуємо, шановні колеги. Будь ласка, за основу голосуємо. Прошу підтримати. За основу. Правка щодо державного фінансування те, що ми щойно обговорювали. [[13:03:59]] За-245 Рішення прийнято. За основу. Далі, колеги. Пропозиція. Хвилину. Підготувати цей проект закону за скороченою процедурою до другого читання. В наступний четвер ми зможемо розглянути. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Скорочена процедура підготовки до другого читання. [[13:04:29]] За-185 Колеги, ще раз. Була пропозиція міністра і депутатів, які виступали щодо підготовки до другого читання за скороченою процедурою. Тому, будь ласка, міністр Юрій Стець.
Я хочу наголосити на тому, що це рішення комітету, шановні народні депутати, до якого входять представники присутніх тут фракцій. Це не рішення виконавчого органу влади, яким є Кабмін.
Тобто профільний комітет вніс пропозицію підготувати до другого читання за скороченою процедурою, враховуючи те, що створена якісна робоча група.
Робоча група, яка вже зараз працює місяць часу. Та.
Дякую. Давайте, друзі, підтримаємо до другого читання за скороченою процедурою. Ні, ні, ні, ні. Це скорочена процедура підготовки до другого читання на базі комітету. Колеги, до другого читання на базі комітету. Давайте, голосуємо. Підготовка до другого читання на базі комітету за скороченою процедурою. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:06:04]] За-193 Добре. Не приймається це рішення. Колеги, дивіться, тоді ми будемо готувати його на той тиждень, на четвертий пленарний тиждень листопада місяця. Юрій Стець, будь ласка, хвилину.
Да, я за будь-яких обставин хочу подякувати депутатам за державницьку позицію. Загалом, ще раз кажу, робоча група створена, вона вже місяць працює. І я попросив би всіх депутатів, які сьогодні голосували в цьому голосуванні утримавшись або проти, щоб вони долучились до цієї роботи і тоді можливо, враховуючи їх правки, вони дадуть зелене світло цьому закону. І ще буквально дві секунди. Я просив би парламент консолідуватися довкола голосування за інші медійні закони. Це в тому числі стосується роздержавлення друкованих державних та комунальних ЗМІ. Це зобов’язання коаліції і це зобов’язання Програми дій уряду на цій рік. Ми маємо так само приймати ці закони, ми під цим підписувалися. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Вікторія Сюмар, голова профільного комітету, хвилина, і продовжуємо працювати.
Володимир Борисович, якщо вже йти за логікою і записувати оці 0,04 ВВП, то треба розуміти, що бюджет зараз формується, і тому комітет максимально швидко розгляне його за повною процедурою. Але величезна пропозиція: поставити його в порядок денний з тим, аби ми з нового року справді мали цей канал, бо ми із-за процедурних моментів можемо втратити цей нюанс. А медійні закони очевидно ігноруються парламентом, тому що ставляться в кінці порядку денного, як це було вчора, і вже п’ять тижнів поспіль до них просто не доходить черга. Тому прохання: простежити за цим і виділити окремий день буде для ухвалення цих законів. Дякую.
Парламент продемонстрував повну підтримку медійним законам. Я вважаю, що ми зможемо, відповідно до регламенту, розглянути його не пізніше, ніж останній пленарний тиждень листопада місяця. І, будь ласка, я просив би це врахувати, це доручення Апарату, будь ласка. Але це все за поданням комітету, комітет подає і ми його врахуємо обов’язково на останній пленарний тиждень листопада. Дякую, пане міністр. Реєстраційний номер закону 1581 – проект Закону про житлово-комунальні послуги. Доповідає заступник міністра В’ячеслав Негода. У зв’язку з тим, що зараз проходить засідання уряду. Є пропозиція доповідача, за скороченою процедурою розглянути даний проект закону, за скороченою процедурою. Прошу визначатися щодо розгляду даного проекту закону за скороченою процедурою, колеги, будь ласка. [[13:08:56]] За-156 Рішення прийнято. Будь ласка, В’ячеслав Андронович, доповідайте.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону України про житлово-комунальні послуги, який спрямований на удосконалення законодавства у сфері житлово-комунальних послуг. Законопроектом пропонується надати можливість мешканцям як співвласникам багатоквартирних будинків самостійно визначати вартість послуг з утримання будинків та прибудинкових територій, а також припинення державного регулювання цін у цій сфері. Пропонується також спростити механізми укладення договорів щодо надання житлово-комунальних послуг. Законопроектом розмежовуються права, обов’язки та відповідальність учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. А також врегульовано питання комерційного обліку комунальних послуг. Водночас варто нагадати, що законопроект 1581 вносився урядом одночасно з іншим законопроектом – про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, із прийняттям якого 14 травня цього року запроваджено зміни у регулюванні відносин, що потребує приведення у відповідність законодавство у сфері житлово-комунальних послуг. Тобто законопроект 1581, який ми зараз розглядаємо, направлений на усунення таких неузгодженостей. І з його прийняттям буде можливість повноправної реалізації співвласниками багатоквартирних будинків своїх прав, зокрема внесення до Закону України про житлово-комунальні послуги поняття "послуги з управління багатоквартирним будинком". Друге: визначення прав, обов’язків та відповідальності управителя та споживачів послуг з управління багатоквартирним будинком. І третє: врегулювання відносин, зокрема договірних за участю управителя, мешканців та виконавців послуг. Разом з тим хочу зауважити, що протягом року зазначений законопроект розглядався та обговорювався, в тому числі і з народними депутатами України. І до нього було висловлено ряд слушних пропозицій. Враховуючи наведене ми пропонуємо підтримати рішення комітету.
Завершуйте, будь ласка.
Підтримати рішення Комітету з питань будівництва, містобудування і житло-комунального господарства та направити законопроект 1581 до цього комітету для підготовки його на повторне перше читання, що дасть можливість його доопрацювати. Дякую за увагу.
Дякую. В’ячеслав Андронович. Будь ласка, співдоповідь комітету, Альона Бабак. Дмитро Андрієвський. Колеги, якщо мова йде про те, що буде спільна позиція повернути його на підготовку до першого читання, повторного то, можливо, не буде сенсу далі його обговорювати. Будь ласка.
Шановний Володимире Борисовичу! Шановні колеги! Комітет розглянув цей законопроект і разом з урядом вносить узгоджену пропозицію направити цей законопроект на повторне перше читання для того, щоб можна було врахувати ті зауваження, які є у експертів, у громадськості. Законопроект надзвичайно важливий, тому прохання: відправити його на повторне перше читання. Знову ж таки, наголошую, це узгоджена позиція профільного комітету та уряду. Дякую.
Дякую. Колеги, чи є необхідність обговорювати? Немає. Повертаємо на перше читання. Немає бажаючих. Колеги, тоді просив би вас зайняти свої місця, ви почули пропозицію щодо повернення даного проекту закону для підготовки на повторне перше читання. Будь ласка, прошу всіх підтримати дану пропозицію. Готові голосувати? Давайте сигнальне на повернення, щоби. На повернення в комітет для підготовки на повторне перше читання. Це позиція і комітету, і уряду, і народних депутатів. Будь ласка, голосуємо. Повернення для підготовки до повторного першого читання. Прошу голосувати. Сигнальне. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[13:13:33]] За-209 Я думаю, що не дуже добре нам втрачати цей закон, оскільки він є необхідним для прийняття. Колеги, давайте повернемо його в комітети, в комітеті ще раз професійно розглянемо. Давайте ще раз сигнальне голосування. Прошу підтримати. Сигнальне голосування, прошу підтримати, повернення у комітет. [[13:14:16]] За-220 Ну, немає. [[Шум у залі]] Немає, шановні колеги, голосів. Добре, ми повернемося до голосування, будемо вважати його обговореним і повернемося до голосування з цього питання надважливого. Далі, колеги, 2392 – проект Закону про внесення змін до розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України (щодо проекту модернізації Бортницької станції очистки стічних вод). Це спільний проект з Японією, колеги, 2392а. Є пропозиція автора, заступника міністра фінансів, розглядати його за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Щодо розгляду за скороченою процедурою, колеги. Це голосування щодо розгляду за скороченою процедурою. [[13:15:21]] За-171 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте. Заступник міністра фінансів Шевельов Артем Валентинович. Голова Комітету з питань податкової та митної політики Ніна Петрівна Южаніна. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні колеги! Комітет з питань податкової та митної політики на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України (щодо проекту модернізації Бортницької станції очистки стічних вод), реєстраційний номер 2392а, від 17.07-го, поданий Кабінетом Міністрів України. Перед розглядом на засіданні комітету у нас відбувалося протягом двох літніх місяців робочі групи і ми досить детально пропрацьовували всі норми, які вказані в даному законопроекті. Підтримуючи в цілому ідею передбачену законопроектом, народні депутати члени комітету в процесі обговорення законопроекту на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики вказали на те, що положення законопроекту не в повній мірі відповідають положенням Договору у формі обміну нотами між Урядом України та Урядом Японії. Автори законопроекту погодилися з усіма зауваженнями, що надавалися членами комітету і під час роботи в робочій групі. Тому що саме відбулося в законопроекті? Значно розширюється перелік суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності, які будуть право застосовувати податкові пільги при ввезенні товарів у рамках договору та перелік товарів митного оформлення яких буде здійснюватися із застосуванням податкових пільг. Головне науково-експертне управління висловило зауваження до проекту і вважає, що за результатами розгляду в першому читанні він може бути прийнятий за основу з урахуванням цих зауважень. Обговоривши проект закону на засіданні, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу законопроект (за реєстраційним номером 2392) і до другого читання ми врахуємо всі зауваження, всі напрацювання, які були.
Завершуйте, будь ласка.
І до другого читання будуть враховані всі зміни і напрацювання, які були зроблені в робочій групі комітету. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка: два – "за", два – "проти". Вікторія Войціцька, будь ласка.
Прошу передати слово Тетяні Остріковій.
Тетяна Острікова, будь ласка.
Шановні колеги, в чергове відмічаємо ганебну низьку якість урядового законопроекту. І це при тому, що в нас професійний технократичний уряд, нам абсолютно не зрозуміло, хто його так підставляє при підготовці податкових законопроектів. В робочій групі було виявлено, що цей законопроект повністю. дуже сильно розширює встановлені ті положення, які передбачені договором між урядами України і Японії, і в законопроекті ці положення дуже сильно розширюються. Наприклад, можу сказати, що в договорі передбачено звільнення під ПДФО тільки японських громадян, які є працівниками японського суб’єкту, а в законопроекті нам пропонують від ПДФО звільнити будь-яких найманих працівників, в тому числі і громадян України. Також законопроектом запропоноване звільнення від ПДВ не тільки для японських компаній, а й для українських компаній, наприклад, які будуть учасниками договору про спільну діяльність. Тому власне в комітеті була напрацьована повністю нова редакція цього законопроекту. Кожен його пункт буде замінений між першим і другим читанням. Але для того, щоб отримати можливість доопрацювати, ми просимо цей законопроект підтримати в першому читанні і щоб дати комітету можливість з ним працювати. Голосуємо за нього виключно з поваги до уряду Японії, дружньої держави, яка погодилася надати кошти для вирішення стратегічно важливого для Києва питання. Просимо підтримати.
Дякую, колеги. Будь ласка, Олексій Порошенко.
Для початку хотіли б висловити подяку за масштабну фінансову допомогу, яку надає Японія для стабілізації економічної ситуації в Україні, для реалізації реформ, важливих інфраструктурних проектів, такі власне як є реконструкція, модернізація Бортницької станції аерації. Звичайно, проект дуже масштабний і дуже раді, що Україна практично завершила внутрішньодержавні процедури, необхідні для надання цих 900 мільйонів доларів кредиту. Але дійсно до законопроекту є багато зауважень і, я переконаний, що до другого читання ми їх маємо виправити. Але зараз в першому читанні закликаю всіх підтримати цей законопроект і, власне, дати можливість якомога швидше запустити модернізацію. Тому що це дійсно екологічно важливе дуже питання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення ми з вами завершили. Я прошу зайняти свої місця. Проект закону надзвичайно важливий. Це масштабніший проект між Урядом Японії і України вирішує надзвичайно складну проблему екологічну в Києві і торкається безпеки мільйонів людей. Тому, будь ласка, за основу вношу на голосування проект Закону реєстраційний номер 2392а. Сигнальне голосування, колеги. 2392а: бортницька станція. 2392а. Готові голосувати? Прошу, займайте свої місця. Прошу всіх підтримати цей важливіший проект. Прошу голосувати за основу, колеги, за основу. Прошу голосувати. Це сигнальне голосування. За основу. [[13:22:38]] За-230 Рішення прийнято. За основу вношу пропозицію на голосування. Будь ласка, голосуємо, голосуємо. За основу прошу голосувати, за основу. Прошу голосувати. [[13:23:01]] За-238 Шановні колеги, закон ухвалено. І наступний закон – це такий же, поєднаний, закон. 2393а: проект Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо проекту модернізації Бортницької станції очистки стічних вод. Тобто це поєднаний закон, теж основу. Немає заперечень? Голосуємо? За основу, будь ласка, вони поєднані. 2393а за основу. Перше читання, це тільки за основу, а далі в комітеті вже будуть готувати. Будь ласка, 2393а, знову ж таки, сигнальне голосування. Це поєднаний закон. Голосуємо! Сигнальне голосування, прошу підтримати. [[13:23:59]] За-237 237 голосів. Будь ласка, прошу голосувати. За основу 2393а. То було сигнальне голосування. Будь ласка, голосуєм, колеги. Не відходим! Голосуєм за основу. [[13:24:21]] За-235 Закон ухвалено за основу. Шановні колеги, є заява двох фракцій: Радикальної партії і. [[Шум у залі]] "Самопоміч" про оголошення перерви.
замість перерви.
Але просять, щоби ми замінили заявою. [[Шум у залі]] А можем ми це зробити через 10 хвилин, 15? Ми вже майже завершуємо, пройдемо зараз закон, і колеги чекають. Добре? Дякую. Все, колеги, давайте закони порозглядаємо зараз і в кінці буде три хвилини для виступу. Дякую. 3084. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління в книговидавничій сфері (3084). Є пропозиція автора розглядати за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Микола Княжицький. Будь ласка, прошу підтримати за основу. Не за основу, за скорочену процедуру, я вибачаюсь. За скороченою процедурою. [[13:25:25]] За-173 Будь ласка, Микола Княжицький, доповідайте.
Шановні колеги! В вересні у Львові відбувся величезний форум книги, Львівський книжковий форум. І виступаючи там, володарка гран-прі цього форуму Оля Гнатюк: "В мене є одне бажання: щоб в Україні було створено інститут книги – інститут, який опікуватиметься і книговидавцями, і бібліотеками, і підтримкою українських перекладів за кордоном". Власне, законопроект, який зараз пропонується, підготовлений авторами з багатьох фракцій, цього і стосується. Ви знаєте, що сьогодні питанням книги в країні не займається ніхто. Як це не дивно, програма "Українська книга" знаходиться у віданні Держтелерадіо, що взагалі незрозуміло. Частиною бібліотек опікується Академія наук, Міністерство освіти, органи місцевої влади. Підтримкою українських перекладів за кордоном не опікується взагалі ніхто, за виключенням декількох департаментів в Міністерстві культури. Створення такого інституту дозволить все це впорядкувати фактично в межах існуючого бюджету, але дуже важливо зробити це зараз, щоб відповідні бюджетні зміни були прийняті до прийняття бюджету на наступний рік. Основні положення законопроекту. З урахуванням досвіду європейських країн, пропонується створити український Інститут книги – державну неприбуткову установу, яка відноситься до сфери управління Міністерства культури та відповідає за реалізацію державної політики в сфері книговидання, створення видавничої продукції, розповсюдження, а також замається питаннями підтримки бібліотечної галузі. Прикладом функціонування подібної інституції є Польський інститут книги. Законопроект передбачає чітку процедуру призначення директора наглядової ради інституту, визначає повноваження інституту, передбачає, що програма підтримки бібліотек, їх фінансування є окремим розділом національної стратегії із галузі культури, яка затверджується Кабінетом Міністрів. Просив би лише з голосу додати дві правки, якщо раптом так, як комітет рекомендував голосувати за основу і в цілому про те, що в статті 7 Закону "Про державну підтримку.
Прошу, завершуйте.
виключити місцезнаходження інституту в місті Києві, тому що є пропозиції зробити його в Харкові, у Львові чи в Одесі. І в доданій законопроектом статті 9 Закону "Про державну підтримку" пункт 3.2 законопроекту в частині другій слова "в галузі культури і мистецтва, економіки, права, соціології і видавничої справи" виключити. Тобто керівник інституту має просто мати вищу освіту, бо є багато людей, які цим займаються, але не мають культурологічної освіти. Комітет рекомендував голосувати за основу і в цілому. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Доповідь комітету і доповідача завершено. Два - "за", два – "проти", будь ласка, два – "за", два – "проти". Іван Рибак, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, давайте підтримаємо даний законопроект і дуже добре, що немає нікого "проти", а це означає, напевно, повну підтримку залу щодо цього законопроекту. Давайте проголосуємо "за".
Будь ласка, ще був народний депутат Опанасенко, по-моєму, да, "Самопоміч".
Будь ласка, слово передайте Подоляк Ірині.
Ірина Подоляк, "Самопоміч". Будь ласка.
Шановні колеги, однозначно, що створення такої інституції як інститут книги є дуже важливим для України. Однозначно, що такий законопроект потрібно підтримати. Лише в роботі над цим законопроектом у нас виникло кілька дискусій і ми виявили кілька суперечностей з чинним законодавством, яке є. Тому "Самопоміч" буде голосувати за підтримку цього законопроекту у першому читанні. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Я пропоную всім, шановні колеги, сконцентруватись, проголосувати даний проект закону за основу і ретельно підготувати до другого читання. Готові? За основу. Проект Закону реєстраційний номер 3084, шановні колеги, про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення системи державного управління в книговидавничій сфері – за основу. Голосуємо за основу 3084. Прошу голосувати, колеги, книговидавництво. Прошу підтримати. [[13:30:27]] За-217 Друзі, дивіться, це книга, це українська книга. [[Шум у залі]] Друзі, це не питання там політичних поглядів. Будь ласка, прошу, займіть всі свої місця. Будь ласка, прошу підтримати цю пропозицію. Ми зараз її розглядаємо за основу. Це означає, що до підготовки до другого читання ми зможемо внести свої пропозиції як народні депутати і у вас буде 14 днів для внесення поправок. Тому, будь ласка, прошу всіх підтримати. Давайте 3084 – за повернення. Колеги, займіть свої місця, будь ласка. І прошу підтримати книговидавничу.
Колеги, на нас зараз дивиться вся українська інтелігенція. Я дуже прошу вас проголосувати за цей законопроект. Україна цього чекала дуже багато років, це абсолютно європейський законопроект.
Друзі, прошу, прошу за повернення щодо книговидавництва (3084) і прошу вас підтримати, шановні колеги. Голосуємо за повернення 3084. Я прошу всіх підтримати. Колеги, голосуємо. Прошу голосувати. Оце вже справа. [[13:31:48]] За-235 Ухвалена. Повернулись. А тепер за основу. Будь ласка, прошу голосувати 3084 за основу. Голосуємо. За основу. Прошу підтримати. [[13:32:10]] За-233 Закон в першому читанні за основу ухвалено. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги. Ми не наберемо. Я хотів би ще раз повернутись до включення до порядку денного ряду питань. Давайте ми їх зараз проголосуємо, щоб комітети могли цим питанням займатись.
І зразу буде закон Соболєва. Зразу буде закон Соболєва. Колеги, 3164. Закон про внесення зміни до статті 184 Податкового кодексу України щодо розбіжностей у законодавстві. Буквально одне слово просто замінити. Да, технічний, наскільки я розумію. Включення до порядку денного сесії. Будь ласка, прошу голосувати. Включення в порядок денний сесії. Він стояв цей закон, ми його просто не проголосували. Він уже тиждень стоїть, можливо, два. Це включення до порядку денного сесії, те, що ми з вами не завершили. Прошу голосувати за включення. Це включення до порядку денного сесії, дати можливість працювати над цими питаннями. [[13:33:21]] За-178 Немає голосів. 3196. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини). Теж включення в порядок денний і далі розгляд в комітетах. 3196 і 3197 – це два поєднаних проекти закону. Прошу підтримати їх включення в порядок денний. Готові? Порядок денний сесії щодо строків досудового розслідування і невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі, особливо тяжкі злочини. 3196, 3197. Включення в порядок денний сесії. Вони поєднані. Прошу підтримати, це включення до порядку денного сесії, колеги. [[13:34:18]] За-177 Немає. По одному? Шановні колеги, закон 2311 - проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері охорони природно-заповідного фонду України. Доповідає Сергій Соболєв. Є пропозиція автора розглядати закон за скороченою процедурою. [[13:35:06]] За-172 Рішення прийнято.
Шановні колеги, це законопроект, який був підготовлений представниками всіх фракцій, які мешкають в районах, де є лісові насадження, і де існує природно-заповідний фонд такий як національні заповідники і природні парки. В чому проблема законодавства? Проблема законодавства в тому, що при створенні нових національних парків і природно-заповідного фонду виявляється на території цих природних заповідників залишаються лісові господарства, які займаються розробкою деревини. Це абсурд повний. Коли держава взяла під свій захист ці території, а в цей час там іде промислова розвідка, розробка і вирубка лісів. Цей законопроект змушений внести зміни в п’ять законодавчих актів України, які передбачають, що ведення господарської діяльності на території природних заповідників відбувається виключно в рамках законодавства, яке регулюється природним заповідним фондом. Це дозволяє сьогодні взяти під захист всі лісові фонди і виключно вести господарську діяльність, яка не пов’язана з вирубкою лісів. Крім того, цей законопроект отримав підтримку профільного антикорупційного комітету, який визнав, що тут немає корупційної складової. Цей законопроект отримав підтримку Науково-експертного управління, профільного комітету. Єдине, профільний комітет застереження зробив, що всі питання, які стосуються конкретних видів господарської діяльності винести в окремий законопроект. Я як автор погоджуюсь з цим, і я пропонував би підтримати цей законопроект у першому читанні з врахуванням поправок профільного комітету. Дякую.
Шановні колеги, співдоповідь Остап Єднак, будь ласка.
Шановні колеги! З лісами в Україні справді велика проблема і ситуація ще більше погіршується через те, що буквально минулого тижня на колегії МінАПК було прийнята концепція реформування лісового господарства, де з лісгоспів вирішили в абсолютно непрозорий спосіб зробити філії і створити монстр – лісову корпорацію. Тому таким чином, через декілька років за таким підходом на землях лісового фонду будуть мукати корови і рости пшениця. Щоб частково вирішити проблему запропонований законопроект (2311), де наш комітет профільний, екологічної політики, його схвалив, прийняти за основу в першому читанні, підтримати концепцію даного законопроекту, але з певними застереженнями. За пропозицією народного депутата Томенка Миколи Володимировича пропонується підтримати законопроект за виключенням пункт 4 розділу I стосовно запропонованих змін до загальнодержавної програми розвитку мінерально-сировинної бази України на період до 2030 року. Також за пропозицією народного депутата України Рибака Івана Петровича пропонується відкоригувати під час доопрацювання законопроекту до другого читання, підпункти "з" та підпункт "и" розділу І стосовно запропонованих змін України до Закону України "Про природний заповідний фонд". Кабінет Міністрів у своєму висновку не підтримує запропонований законопроект з мотивів неузгодження з існуючими положеннями діючого законодавства. Як було сказано, Комітет запобігання корупції підтримує його, і, власне, наш Комітет екологічної політики також пропонує прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Колеги, є необхідність"за", "проти"? В нас не так багато часу залишилось. Колеги!. [[Шум у залі]] Добре! Тоді 2311 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері охорони природно-заповідного фонду України. Є пропозиція прийняти його за основу, а для цього нам треба зайняти свої місця, шановні колеги народні депутати, підготуватися до голосування. Давайте, сигнальне голосування за основу, 2311. Колеги, займіть свої місця, будь ласка. 2311, за основу. Сигнальне голосування, голосуємо, за основу. Сигнальне голосування. [[13:40:22]] За-199 Колеги, ну, давайте ще раз спробуємо, 2311. Займіть свої місця, будь ласка, колеги. 2311. Колеги, важливий закон за основу прошу підтримати. Готові? Будь ласка, голосуємо за основу. Це – сигнальне голосування, колеги, 2311. Голосуємо за основу. Сигнальне голосування. [[13:41:09]] За-203 Ну, не набирає він необхідної кількості. Колеги, я рахую, що треба його вважати обговореним і ми його поставимо. І ми його поставимо на завтра на голосування. Друзі, йдемо далі. Ідемо далі, шановні колеги. Значить, 2311 ми включаємо на завтра як раніше обговорений. Ідемо далі. Проект Закону 2495. Колеги, у нас є одна от Ольга Вадимівна, голова комітету, Богомолець звертається з таким проханням, значить, є проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на темку: "Про військово-медичну доктрину України". Є ця постанова, є пропозиція: розглянути її за основу і в цілому. Є розуміння цього питання? Номер постанови 2513а, вона є у вас в документах, проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про військово-медичну доктрину України". Колеги, пропозиція: розглянути зараз проект постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про військово-медичну доктрину України". Якщо ми можемо консолідувати голоси під медичну доктрину, ну давайте спробуємо сигнальне. Розгляд питання Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про військово-медичну доктрину України". Прошу голосувати. [[13:42:58]] За-200 Не набрала вона необхідної кількості. Колеги, далі в нас є закон 2495, можемо його. 2495, зараз іде закон 2495, ну подивіться, 2495. Обговорення за скороченою процедурою, будь ласка, визначайтесь. [[13:43:42]] За-179 Будь ласка, доповідайте. 2495, Ярослав Москаленко. Іван Іванович Куліченко, доповідайте.
Шановний Володимир Борисович, шановні колеги! Комітет з питань бюджету розглянув проект Закону за номером 2495, яким пропонується уточнити формулювання положення Бюджетного кодексу щодо спрямування медичної субвенції з державного місцевим бюджетам, не змінюючи суті Бюджетного кодексу. Усувається можливість різночитання норм законодавства в частині спрямування коштів місцевих бюджетів на охорону здоров’я. Міністерство фінансів не заперечує проти прийняття закону та зазначає, що його реалізація не впливає на Закон про бюджет на поточний рік. Бюджетний комітет рекомендує розглянути Закон 2495, за результатами розгляду прийняти за основу та в цілому.
Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати "за" – "проти"? Я думаю, що ми будемо вважати його як обговорений попередньо, і далі ми теж його внесемо, так, як 2311. Колеги, далі у нас є Закон 1043. Але перед тим я даю можливість для заяви. Олег Ляшко. Заява по перерві. У мене є заява двох фракції: Радикальної партії і "Самопоміч" – щодо проголошення заяви. Будь ласка. На зміну перерви, 3 хвилини.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні колеги народні депутати, я хотів би привернути вашу увагу до кричущих фактів фальсифікацій місцевих виборів, які зараз спостерігає вся країна. Зокрема, сьогодні вночі, о 3-ій ночі, у Черкасах зібралася обласна територіальна виборча комісія і за результатами засідання цієї комісії раптом виявилося, що політичні партії, які за підрахунками були в обласній комісії, сьогодні вже їх немає. Зокрема, за даними виборів, наприклад, "УКРОП" мав сім мандатів в обласній раді, немає вже ні одного, партія афганців мала п’ять мандатів – немає жодного, "Свобода" мала сім – вже шість. Натомість, "Опозиційний блок", який за підрахунками отримав 3 відсотки голосів, раптом набрав шість відсотків і отримав п’ять депутатів в обласній раді, а "Блок Петра Порошенка," провладна партія, замість 18 депутатів раптом отримала 24 депутати в обласній раді плюс шість. Те саме, я розумію, що ви аплодуєте фальсифікаціям, народ не аплодує цим фальсифікаціям. Те саме в Київській області, сьогодні в результаті нічного засідання комісії забрали голоси у "Батьківщини", у Радикальної партії, в "УКРОПА", натомість дописали "Блоку Порошенка" три мандати і завели до Київської обласної ради "Опозиційний блок", який за всіма опитуваннями і підрахунками попередніми не проходив туди взагалі. Всі ці факти свідчать про масштабні фальсифікації, які сьогодні тривають в країні, коли фактично влада руками Центральної виборчої комісії, нелегітимної, переписує результати виборів, які не відповідають волевиявленню громадян, яке вони виявили 25 жовтня 2015 року. Тому, зважаючи на ситуацію, я вимагаю від парламентської більшості негайно проголосували в парламенті питання відставки Центральної виборчої комісії і призначення нового складу Центральної виборчої комісії. Я також звертаюсь до органів Служби безпеки і прокуратури з вимогою розпочати кримінальне провадження за фактами фальсифікації виборів у цілому ряду областей, зокрема, ті факти, які зараз повідомив. Крім того, Радикальна партія вчергове вимагає від парламентської більшості, від влади звільнення з посади Генерального прокурора Віктора Шокіна і голови Служби безпеки Василя Грицака. Ці дві посадові особи сьогодні на виконання політичних замовлень Президента Порошенка переслідують опозиційних народних депутатів, опозиційні політичні сили, які, на думку режиму, становлять загрозу для цього режиму. Триває незаконне прослуховування народних депутатів, незаконне стеження за ними, причому за депутатами від різних фракцій і позафракційних. Я застерігаю українське суспільство, що влади сьогодні використовує всі можливості репресивні для того, щоб встановити диктатуру Порошенка в Україні.
Я просив би вважати це як заяву про злочин і відповідно, щоби правоохоронні органи кожен наведений факт відповідно до своїх повноважень і компетенції публічно розслідували і дали правову оцінку цьому питанню. Єдине, в мене є питання. коли рахують бюлетені виборчі комісії місцеві, у них же є у всіх протоколи. І у кожного члена виборчої комісії має бути протокол. [[Шум у залі]] От! І ці факти треба перевірити. І я вважаю, що треба, якщо хтось дозволив собі хоч в чомусь щось писати, його треба посадити у в’язницю. А якщо ні, то треба до відповідальності тих залучати, хто. хто самі розумієте, що робить. Колеги, 1043. Проект Закону про внесення змін до статті 136 Кодексу законів про працю України (щодо заробітної плати та матеріальної відповідальності працівників). законопроект народного депутата Сергія Міщенка. Є пропозиція автора обговорити його і розглянути за скороченою процедурою. Щодо розгляду за скороченою процедурою, колеги. [[13:50:37]] За-143 Колеги, розгляд за скороченою процедурою передбачає розгляд, який ми зможемо завершити до завершення ранкового засідання. Тому це цілком логічно – підтримати цю пропозицію. 1043. Пропозиція автора – за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Голосуєм щодо розгляду за скороченою процедурою. [[13:51:07]] За-147 Колеги, наголошую на тому, що до завершення пленарного засідання, ранкового, у нас не так багато часу. Будь ласка, автор просить цей проект закону розглянути за скороченою процедурою. Будь ласка. За скороченою процедурою прошу підтримати, колеги. Розгляд за скороченою процедурою. [[13:51:48]] За-148 Будь ласка, доповідайте.
Шановні колеги, шановні громадяни України. Сергій Міщенко, 98 округ, Київщина. Цей законопроект стосується кожної працюючої людини і сьогодні у нас є можливість основну несправедливість, яка існує в трудовому законодавстві, похоронити. Яка ж це несправедливість? Всі знають, що в нашій країні діє презумпція невинуватості, але в трудовому законодавстві цієї невинуватості немає. Всі знають про те, що ніхто не повинен доводити свої провини чи своєї вини, ніхто неповинен доказувати, що він не верблюд. У трудовому законодавстві, на жаль, з радянських часів ця норма існує. В чому вона полягає? Якщо на підприємстві якісь матеріальні збитки були заподіяні, то, якщо працівник згоден з цим, тоді немає ніяких питань, з нього вираховуються, з заробітної платні, ці збитки. Але якщо працівник не згоден, що у нас діє сьогодні в законодавстві? Все рівно з нього, з заробітної платні вираховується ці кошти. По іншим сферам, що повинна робити та особа, яка хоче ці кошти собі вернути за ці матеріальні збитки? Вона іде і доводить провину цього робітника, який не згоден з цим, до суду. На жаль, Трудовий кодекс у нас побудований з радянських часів, який говорить: працівник повинен іти до суду і доводити, що він цю матеріальну шкоду не заподіював. Тому законопроект дуже простий, він стосується мільйонів і мільйонів наших громадян. Тому я прошу в цій сфері, в трудовій, в основній сфері, де працює кожна людина, повернутися до європейських норм, до цивілізації і зробити, як і у всіх сферах, що презумпція невинуватості в трудовому законодавстві повинна діяти. Всі висновки позитивні. Тому я прошу, Володимире Борисовичу, зараз не ставити його на голосування, тому що в залі дуже мало народних обранців, які опікуються нашим трудовим народом, а поставити його тоді, коли тут зберуться хоча б дві третини народних депутатів і проголосують за цей важливий закон. Дякую.
Дякую вам, але прошу лишатися на трибуні, ще є 3 хвилини питання до. Шановні колеги, доповідач закликав не голосувати, але обговорити його. Обговорити, так. Тому ми йдемо по повній процедурі, як ми і проголосували. І я запрошую до співдоповіді секретаря Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення Веселову Наталію Василівну. Немає Наталії Василівни. Тому давайте ми до наступного пункту порядку денного – виступи від фракцій по 3 хвилин. Хто має бажання висловитись з приводу даного законопроекту, прошу записатись від фракцій. Будь ласка. Мірошниченко Юрій. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, Юрій Мірошниченко. Я хотів би звернути вашу увагу на ту обставину. Що дуже часто ми говоримо про демократію, верховенство права, але підміняємо свою логіку політичною або іншою доцільністю. Цей закон простий, очевидний для будь-якого юриста. Презумпція невинуватості, верховенство права і необхідність доведення провини будь-якої особи є тими засадами, на якому, на яких будується будь-яка правова система. На моє переконання, зараз ми маємо підтримати цей законопроект хоча б з тієї точки зору, що ми хоч якісь речі повинні робити на те, щоб захистити права простих громадян, особливо, коли йдеться про трудові права, особливо, коли йдеться про такий тяжкий, складний для нашої країни період. Тому, шановні колеги, давайте в цьому питанні ми не будемо ділитися на більшість і меншість, а всі разом підтримаємо правильну законодавчу ініціативу правника, який давно і системно працює на захист прав людини. Дякую за увагу.
Унгурян, "Народний фронт", запрошую до трибуни.
Слава Ісусу Христу навіки! Шановні колеги, я думаю, що зараз ми розглядаємо досить важливе питання. Безумовно, до цього питання можна відноситися як з точки зору духу закону, можна відноситися з точки зору букви закону. З точки зору букви закону є певні застереження, достатньо слушні, з точки зору забезпечення суто фінансового, яке може призвести до певних втрат, якщо це відбуватиметься в системі державної служби. Якщо говорити по духу закону, то, безумовно, ідея автора закону цілком, цілком слушна. Але я хотів би звернути увагу ще на один аспект. Завтра ми будемо заслуховувати, принаймні у нас заплановані лібералізаційні закони по ЄС. І серед них іде новий Трудовий кодекс при першому читанні. Хотів би довести до вашого відома, що на даний момент в українській спільноті, в Інтернеті, в так званих громадських організаціях, які лобіюють права ЛГБТ-спільнот, нав’язується думка про запровадження презумпції винуватості у трудових відносинах, якщо ви як роботодавець відмовили людині на роботі, в прийнятті на роботу з урахуванням професійної нездатності, непрофесійності, то має застосовуватись, за думкою цих ЛГБТ-спільнот, принцип винуватості, і роботодавець має визнати, що він не дискримінував таку особу. Я вважаю, що це цілком абсолютно неприйнятні норми. І ще з 2006 року, це вже четверта чи п’ята, намагання Україну в ці абсолютно неприродні. незаконний спосіб перетворити на диктат так званих, так званого громадянського суспільства, яке складається з 00 цілих якихось відсотків, які сповідують, на мій погляд, абсолютно неправильний збочений спосіб статевої поведінки. Тому я думаю, що до питань і Трудового кодексу, який ми будемо розглядати завтра, і до питань, яке сьогодні стає на наш розгляд, ми маємо застосовувати єдиний принцип, принцип презумпції невинуватості. Презумпція винуватості – це тоталітаризм. Презумпція невинуватості – це правильно. І тому давайте разом захищати як права роботодавців, так і права працівників, але лише в той спосіб, який є законним, і який відповідає нашій духовній, християнській парадигмі життя. Дякую за увагу.
Дякую. Рибак Іван Петрович, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, даний законопроект на часі і дійсно потрібен. І треба голосувати за законопроект 1043. Але не менш важливими є і такі проекти постанови, які сьогоднішнього дня були в порядку денному такі, як про визнання геноциду кримськотатарського народу, законопроект про Постанову про вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС і заходи, пов’язані з цим відзначенням. Адже на сьогоднішній день не секрет, що ми можемо взагалі, Україна, може не виплатити заробітну плату працівникам, які працюють сьогодні на ЧАЕС і будуть "Укриття", а це достатньо важливо. І сьогодні ми. якщо ми так далі будемо розглядати законопроекти, ми дуже багато важливих рішень будемо пропускати. Тому у мене, напевне, є слушна пропозиція сьогодні ще прослухати ці два проекти постанов, а завтра вже проголосувати, як раніше обговорені. Підтримайте цю пропозицію.
Дякую вам. Войціцька Вікторія Михайлівна.
Прошу передати слово Ярославу.
Будь ласка, включіть. Включіть мікрофон на трибуні, будь ласка.
Сидоровичу, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Даний законопроект піднімає проблему, яка насправді до певної мірі існує в законодавстві, але спосіб її вирішення, на превеликий жаль, не відповідає тим суспільним інтересам, які існують. Чому? Тому що знову ж таки баланси інтересів між роботодавцем і працівником повинен бути витриманий. Нагадаю, що в сьогодні діючому, існуючому законі міститься норма, яка звучить наступним чином: якщо працівник не згоден з відрахуванням або його розміру, трудовий спір за його заявою розглядається в порядку, передбаченому законодавством. Та форма вирішення цієї проблеми, яка пропонується в пропонованому законопроекті, зробить неможливим в принципі апріорі стягнення будь-яких збитків, які можуть бути завдані працівником. Нагадаю, що у нас є категорія працівників, які несуть повну або часткову матеріальну відповідальність. Я погоджуюся зі своїм колегою, що цю проблему потрібно вирішувати, але, на жаль, не в такий спосіб, в який нам пропонується в цьому законопроекті. Крім того, на загал наше трудове законодавство є абсолютно повністю соціалістичним, воно абсолютно не відповідає тим ринковим правовідносинам, які склалися в галузі трудового права на сьогоднішній день в Україні, яка вже давно перестала бути соціалістичною республікою. Тому в даному випадку, я вважаю, що цей законопроект потрібно доопрацювати, а ще краще сконцентруватися над роботою по новому Трудовому кодексу тільки не тому, що зараз заходиться в стінах Верховної Ради, а напрацювати той Трудовий кодекс, який, дійсно, дасть можливість врегулювати відносини між роботодавцем і працівником зі збереженням тих балансів, тих правовідносин між усіма суб’єктами у галузі трудового права, і дати можливість вийти на збалансований алгоритм вирішення усіх проблем. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги згідно Регламенту продовжую роботу до 14.15. Зараз у нас ще є пункт виступів народних депутатів, час є надзвичайно обмежений, до 14.15 і я змушений буду закрити ранкове засідання. І прошу провести запис на виступи. Міщенко Сергій.
Шановні колеги! Я хочу вам пояснити, ви думаєте, що зараз 2015 рік, а ця норма діє уже років 30, і її в інших скликаннях не намагалися змінити. Так намагалися, а чого не могли змінити? Тому що боротьба роботодавців з працівниками завжди існувала. І тому той, хто не хоче оцих всіх змін, зрозуміло, що він працює на роботодавців. Тому що єдина норма, яка не захищає сьогодні працівника, це в Трудовому кодексі, що працівник повинен доводити, що він невинний. І тому мене, чесно кажучи, не дивує такий підхід деяких депутатів, які захищають роботодавця, бо роботодавець йому краще зібрати в нього цю заробітну платню і, знаючи про те, що сьогодні судові збори величезні, що цей працівник не піде до суду доводити і боротися з роботодавцем. І от, на що розраховують ті, хто лобіює оці всі промислові групи у Верховній Раді? Вони не стоять на стороні простих людей, вони не хочуть, щоб працівники були захищеними. Вони хочуть, щоб вони завжди були незахищеними, щоб вони могли їх звільняти без всяких підстав, щоб вони гроші могли забирати без всяких підстав. Чому в інших законодавчих актах, в інших сферах існує презумпція невинуватості? Там не змогли поламати, там не могли оці угрупування, все це зробити для того, щоб знущатися над працівником. Тільки одна-єдина норма в нашому законодавстві України існує – це Трудовий кодекс. І тому все зрозуміло, ви знаєте, як тест: хто як виступає і хто за кого виступає, воно зразу видно, де на чиїх сторонах, тому що я не одне скликання тут. І цей законопроект, як лакмусовий папірець, був у всіх скликаннях. Всі висновки були позитивні завжди. Всі розуміють, що презумпція невинуватості працівника повинна діяти, всі це розуміють, але лобісти не "дремлят" і вони будуть тут. І тому я знову прошу, коли тут не буде стільки людей, скільки зараз, а коли тут прийдуть дійсно більшість депутатів, ми тоді зрозуміємо, тут більшість за людей чи більше за олігархів, які відстоюють цю норму?
Дякую вам. Будь ласка, Каплін Сергій Миколайович, "Блок Петра Порошенка".
Шановні українці! Профспілки незалежні і Федерація профспілок України підтримає цю ініціативу народного депутата Міщенка. Це справді справедливий антиолігархічний і надзвичайно прогресивний закон. Але проблема ще глибша. Ми сьогодні маємо проект Трудового кодексу, який написаний Папієвим, "Опозиційним блоком" під олігархічні групи. І мені дуже прикро, що більшість так і не спромоглася спродукувати власний український прогресивний Трудовий кодекс, який би врахував інтереси простих людей, працівників, трудяг, які важко працюють на підприємствах. Коли тут розповідають про те, що начебто проста людина може піти судитися з роботодавцем, це смішить мільйони простих українців. Вони однозначно не підуть судитися, бо завтра, після першого засідання суду, після першої заяви вони втратять своє робоче місце. Сьогодні 2,5 мільйони українців знаходяться без роботи. Більшість українців не мають гідної зарплатні. Ми живемо в умовах жебрацтва, злиднів, зневажання правами простих українців. Тому очевидно, що є наругою над правами простих українців той факт, що сьогодні у залі не більше 50-и чи 70-и народних депутатів, і що ми не можемо навіть у середу проголосувати важливі для інтересів простих українців закони. За часів Януковича, за часів попередніх скликань парламенту у нас був один непрацюючий день – це п’ятниця, коли не можна було зібрати кворуму, коли не можна було проголосувати. Ми докотилися до ручки: сьогодні ні в середу, ні у вівторок, ні у п’ятницю немає парламенту, він пустий. Що це означає? Це означає, що рішення цієї проблеми навіть не у законопроекті Міщенка і навіть не у прийнятті нового Трудового кодексу, а у негайній необхідності, нагальній необхідності обрати новий парламент, провести політичну люстрацію. Тут десятки депутатів, які не мають морального права знаходитися у залі, які вчинили злочини проти народу. Тут низка партій, які зрадили ще в минулому скликанні український народ, і в цьому скликанні не були здатні і не будуть здатні провести реформи. Тому я звертаюся до Президента, я звертаюсь до лідерів фракцій: покайтеся і саморозпустіться. Давайте підемо на нові вибори з новим законом і нехай нові партії прийдуть у цей парламент і збережуть цю країну, зшиють цю країну – лівий і правий берег і дадуть країні надію, а простим людям – впевненість у завтрашньому.
Дякую. Левченко передає слово Андрію Іллєнку. Будь ласка, від трибуни, включить мікрофон.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Шановні народні депутати і шановний український народе, звичайно, цей закон необхідно підтримати. Вже всі слушні думки з цього приводу були висловлені. Оскільки цей закон він є невеличким, але кроком на захист простого працівника перед роботодавцем і дає можливість людині захистити свої трудові права, в тому числі перед тими олігархічними монополіями, які, на жаль, продовжують контролювати всю нашу економіку. Але, товариство, користуючись можливістю, я все-таки хотів би з цієї високої парламентської трибуни сказати, що сьогодні буквально менше, ніж через годину, о 15.00 в Печерському районному суді міста Києва на вулиці Гайцана, 4 буде відбуватися чергове судове засідання по обранню запобіжного заходу для Юрія Сиротюка. І, власне, сьогодні суд буде приймати рішення: чи тримати його далі під вартою, чи відповідно замінити йому цей запобіжний захід. І я закликаю всіх небайдужих громадян, я закликаю журналістів прийти сюди, прийти до цього суду в третій годині і вимагати справедливості, вимагати, щоби людину, яку абсолютно за маячливими, сфальшованими звинуваченнями тримають за ґратами, нарешті було відпущено. Я хотів би звернутися і подякувати всім народним депутатам України, які підписали поруки на Юрія Сиротюка, і хотів би звернутися, що, власне, ми розуміємо, що це є ваша людська позиція, ваша людська солідарність, ми за це вам дуже вдячні. Але так само я хотів би сказати, що наша боротьба сьогодні – це не просто боротьба за окремих людей, не просто за Юрія Сиротюка та інших політв’язнів, це боротьба за те, щоби у нас нарешті в Україні була правова держава, щоби у нас людей не кидали до в’язниці за їхні політичні погляди, для того щоб нарешті в нас змінилися суди і прокуратура, міліція, всі ті спецслужби, які далі займаються і виконують функції політичної охранки, а не забезпечення прав і свобод громадян. І сьогодні ми розуміємо, що ті захисники Конституції, які після кривавих подій 31 числа, зараз знаходяться у в’язницях, - це є ті люди, які страждають сьогодні за свою патріотичну позицію. Не сидять сепаратисти, не сидять регіонали, не сидять корупціонери – натомість сидять добровольці, сидять патріоти, сидять ті люди, які перші почали захищати свою державу на сході, які фактично робили Майдан. Цю контрреволюцію, цей олігархічний реванш необхідно зупинити. Всі здорові сили політичні, всі здорові суспільні сили уже це усвідомили. І ми маємо продовжувати ту боротьбу, яку ми розпочали на Майдані. Свободу захисникам Конституції! Свободу політв’язням! Слава Україні!
Дякую. Останній виступ – Микола Томенко. І ми завершуємо обговорення даного питання.
Шановні колеги, я хотів би попросити, враховуючи, що ми маємо зараз фактично наступний законопроект нашого комітету, власне, законопроект не нами написаний, а чорнобильцями, щоб ми в четвер, пане Андрію, оскільки він наступний по черзі, його не забули поставити. Оскільки, ще раз хочу сказати, що я шаную Сергія Міщенка і його роботу по законопроекту, який ми обговорюємо. Я вважаю, що такий законопроект потрібний. Більше того, робота над цим законопроектом, очевидно, в другому читанні буде продовжуватися, і вона повинна продовжуватися з профспілками, Міністерством соціальної політики, оскільки з Асоціацією роботодавців треба знайти компроміс. Звичайно, захистити простих людей, і не лише з партії Капліна, а всіх простих людей, українців я маю на увазі, але і врахувати позицію міністерства, роботодавців і профспілок. Натомість я прошу, враховуючи, що ми в історичній миті, зараз стікає остання хвилина по Регламенту і нам страшно хотілось би ще попрацювати, оскільки в нас зараз засідання комітету, то ми підемо на засідання комітету, щоб все-таки ми не забули дуже важливу, знакову дату, яку 26 квітня будемо пошановувати, і про що мій колега Іван Рибак говорив: 30-річчя Чорнобиля. Тобто нам план стратегії по шануванню 30-річя нам важливо сьогодні, тому що ми інакше не встигнемо до бюджету, щоб потрапила низка статей, несправедливо відмінених або призупинених у 2015 році. Я вже сказав, що ми знаходимо спільну мову з Міністерством соціальної політики і фінансів в частині повернення пільг більше як 4 тисяч людей, які працюють в зоні відчуження. В нас сьогодні дуже велика проблема з системою лікування, на жаль, уряд, як раніше, в радянські часи генерали проведи циркулем 30-кілометроу зону і визначили, так зараз циркулем провели чиновники міністерства і ліквідували четверту і фактично частину третьої зони. Треба ліквідовувати по фактах забрудненості, тобто у нас є матеріали по кожному населеному пункту, є населені пункти, які треба зберегти і які треба фінансувати, є населені пункти, де дійсно ситуація змінилася. Тобто нам треба історичну справедливість тих людей, які врятували наше життя і врятували життя світу, пошанувати хоча би в 30 років. Я проводив прийом громадян від імені Верховної Ради і люди приходять і говорять, що уже з тих людей, які рятували нас, які воювали, залишилися одиниці. Тому пошанувати тих одиниць наша свята справа. Тому, друзі, підтримуємо законопроект, який Сергій Міщенко доповідав, і прошу завтра, щоб ми обов’язково розглянули Постанову про 30-річчя вшанування Чорнобиля і чорнобильців, які захищали Україну. Дякую і щасливої роботи у комітетах.
Дякую вам. Шановні колеги, ми обговорили законопроект 1043, за пропозиціями більшості виступаючих голосування по ньому буде перенесене, ми завершили обговорення. І перед тим, як завершити нашу роботу, шановні колеги, хочу нагадати. Завтра, в четвер, надзвичайно важливі законопроекти, про лібералізацію безвізового режиму, щоб забезпечити українцям можливість їхати закордон без принизливих черг, без здобуття віз. Завтра надзвичайно важливі ці закони також як антикорупційні, як рішучий удар українського парламенту по темних корупційних схемах, які до сих пір існують в Україні. Я тому закликаю всіх максимально завтра змобілізуватися. Зараз у нас починаються комітети, на яких будуть розглядатися ці питання. Закликаю депутатів взяти найактивнішу участь в цих засідання, щоб ми гуртом змогли зробити все для того, щоби завтрашній день став днем боротьби з корупцією і шляху в Європу. На цьому я вечірнє засідання Верховної Ради України. ранкове засідання оголошую закритим. Завтра о 10-ій ранку прошу: без запізнень збираємося тут у Верховній Раді для плідної і важливої роботи. Дякую вам. До побачення.