Доброго ранку, шановні колеги. Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Будь ласка, займайте робочі місця. Отже, можемо проводити реєстрацію? Прошу народних депутатів взяти участь в реєстрації. Прошу зареєструватись. [[10:04:20]] Зареєстровано 333 народні депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, сьогодні день народження в народних депутатів, в Олега Степановича Барни. Привітаємо Олега. [[Оплески]] З днем народження, друже! Віталія Андрійовича Корчика. Вітаємо! [[Оплески]] І в Ігоря Володимировича Попова. Пане Ігорю, вітаємо! Колеги, 29 квітня 1918 року, в цей день 100 років тому Центральна Рада проголосила Конституцію Української Народної Республіки. Напередодні століття цієї знаменної дати ми розпочинаємо у Верховній Раді України науковий та мистецький проект "Від Конституції до Конституції". Сьогодні при реєстрації народні депутати України отримали факсимільну копію унікального видання Конституції УНР столітньої давнини. До нашого часу збереглось лише кілька аутентичних примірників Конституції УНР. Один з них можна побачити у приміщенні Верховної Ради у тематичній експозиції поруч з іншими історичними артефактами та мистецькими творами. У перерві пленарного засідання сьогодні о 12 годині запрошую народних депутатів взяти участь у відкритті та оглянути виставку в кулуарах другого поверху парламенту. Також, колеги, хочу сказати, що 18 квітня за рішенням ЮНЕСКО у всьому світі відзначається Міжнародний день пам’яток і визначних місць. В Україні дуже гостро стоїть питання збереження пам’яток української культурної спадщини. І також є велика проблема знищення тих пам’яток на окупованих територіях. Лише один приклад. Російський окупант під виглядом реставрації системно знищує всесвітньовідомий Ханський палац у Бахчисараї. І сьогодні о 15 годині у Верховній Раді України відбудуться парламентські слухання на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні". Запрошую усіх народних депутатів долучитись до важливої дискусії, яка буде сьогодні відбуватися о третій годині в приміщенні Верховної Ради України. Зараз, колеги, я нагадую, що в середу ми маємо 30 хвилин для виступів від народних депутатів. І тому я прошу усіх бажаючих взяти участь в обговоренні, провести запис для участі у виступах від народних депутатів. Отже, прошу провести запис, прошу записатись. До слова запрошується Кривохатько Вадим Вікторович
Добрий день, шановні колеги. Я хочу звернутися до вас з такого приводу. Вже майже два роки як губернатор Костянтин Бриль грабує Запорізьку область. Грабує з притаманним нахабством, цинізмом і дурістю. За останній час Запорізьку область стрясає низка корупційних скандалів, де безпосереднім учасником і фігурантом є Костянтин Бриль. Буквально вісім кримінальних справ на сьогоднішній день, де Костянтин Бриль є або свідком, або прямим учасником. І в мене таке питання. Його корупційні щупальці касаються всіх сфер діяльності життя в Запорізькій області, земельні відносини, Держгеокадастр. На сьогоднішній день тільки 10 відсотків воїнів АТО отримали землю. Якщо такими темпами це буде продовжуватися, то це, мабуть, років 10-20, щоб закрити всі позиції. Шість голів районних держадміністрацій вже затримані на хабарах, складені протоколи корупції. А один Якимівський, мені кажеться, чи Дніпровський, там взагалі десь 180 тисяч доларів хабар, і людина продовжує працювати. Серйозна проблема в медицині. Серйозна проблема з будівництвом. На сьогоднішній день десь близько 400 мільйонів гривень не використано із бюджетів різних рівнів. А це що значить? Це значить не побудовані дороги, не побудовані дитячі садки, що складає серйозне соціальне напруження. І у мене питання. Я не буду перераховувати всі його подвиги. У мене серйозне питання до тих, хто опікується кадровою політикою країни, кадровою політикою, яка вирішує призначення посадовців такого високого рівня. Невже ви не чуєте? Невже служби безпеки України, там правоохоронні органи, не доповідають вам про те безчинство, яке твориться в Запорізькій області? Ну, на сьогоднішній день, мабуть, жодного не було такого скандалу, де б Костянтин Бриль не був би безпосереднім учасником. Я вам приведу такий факт. Новомиколаївський кінний завод, 6 тисяч гектарів землі намагалися віддати спілці інвалідів, в тій спілці рахується лише дві людини. І Бриль був прямим учасником цього рейдерського захвату, бо реально підписав розпорядження, яке спростило цю ситуацію, і вони могли отримати цю землю. Тільки завдяки втручанню правоохоронних органів ситуацію вдалося повернути назад. І в мене таке питання особисто до тих, хто опікується кадровою політико. Коли це лайно приберуть із Запорізької області? Скільки ще запоріжцям дихати з ним одним повітрям?
Дякую. Нечаєв передає слово для виступу Вілкулу. Будь ласка. Будь ласка, включіть мікрофон Вілкулу.
Шановний народе України! Лише тиждень минув від святкування Дня ракетно-космічної галузі, а позавчора стало відомо, що в Київському політеху ліквідували факультет, який випускав фахівців цієї галузі, – Факультет авіаційних і космічних систем. Після скандалу в ЗМІ у вузі вже стали казати, ніби буде якась реорганізація, але суті це не змінює. Це ще один епізод в процесі руйнування авіаційної та ракетно-космічної галузі, що за чотири роки майже знищена. Раніше ми запускали ракети в космос, а тепер навіть трамваї закуповуємо в Польщі. В авіабудуванні з 2016 року не збудовано жодного літака. Напередодні я зустрічався з працівниками та ветеранами "Південмашу" та КБ "Південне". "Південмаш" був флагманом світового ракетобудування, а зараз триденний робочий тиждень, молодь і унікальні фахівці звільняються, до речі, велика кількість їде за кордон. Останні події говорять лише про одне, нинішня влада цілеспрямовано руйнує вітчизняні високі технології та знищує науковий і технологічний потенціал нашої країни. А з огляду на результати антилюдських експериментів в освіті та медицині цілеспрямовано знищує майбутнє нашої країни. Нехай влада вийде і чесно скаже людям, чому вона готує Україні долю відсталої суто аграрної ГМО-держави з невеликою кількістю мінімально освіченого населення, що жебракує. В парламенті вже три роки лежать мої законопроекти, загалом сім, які ми розробили з експертами та працівниками цих підприємств. Наші закони мають на меті повернути галузь до життя, починаючи від прямого державного фінансування проектів розвитку ракетно-космічної галузі, погашення за рахунок держбюджету відсотків по міжнародним кредитам до підтримки науки і профільних факультетів до підготовки фахівців і молодих вчених. Я вимагаю невідкладного розгляду цих законопроектів, інакше ми остаточне втратимо ракетно-космічну галузь і навіть потенціал для її поновлення. Молодь повинна бачити, що держава реально розвиває високі технології, бачити майбутнє в своїй державі, лише тоді в самій державі є майбутнє. Вимагаю підтримки ракетно-космічної галузі, промисловості та інвестицій в високій технології і науки. Я вірю в нашу країну, і ми будемо робити все для її розвитку. Дякую.
Дякую вам. Мельничук передає слово для виступу Антонищаку, будь ласка. І теж Давиденко, тому дається 6 хвилин для виступу. Андрій, пане Андрій, 6 хвилин для виступу вам надається, будь ласка.
Шановний український народе, доброго дня, шановні колеги парламентарі! Маємо за честь ветерани батальйону імені генерала Кульчицького, особовий склад бойового батальйону генерала Кульчицького звернутися до вас. 30 червня 2017 року в аеропорту міста Болоньї Італійська республіка, було затримано громадянина України сержанта Національної гвардії батальйону імені генерала Кульчицького Віталія Марківа. Відповідно до ордеру прокуратури при суді міста Павія, яка проводить розслідування у кримінальній справі за звинуваченням у спричиненні разом з іншими невстановленими особами в складі нерегулярних військової групи 24 травня 14-го року на вершині гори Карачун смерті італійського громадянина Андреа Роккеллі. Навесні 2014 року громадянин України Віталій Марків добровільно вступив до лав Національної гвардії України в складі батальйону оперативного призначення, тепер батальйон імені генерала Кульчицького, та протистояв озброєним бандам сепаратистів в околицях міста Слов’янська Донецької області. Віталій Марків підписав контракт з Національною гвардією України та склав присягу на вірність українському народу. 25 травня 2014 року під Слов’янському, поблизу залізничного переїзду, в селі Андріївці Слов’янського району Донецької області під час мінометного обстрілу загинуло двоє журналістів: громадянин Італії Андреа Роккеллі і громадянин Російської Федерації Андрій Миронов. За інформацією слідства, фотокореспонденти Андреа Роккеллі і Вільям Роглон в супроводі перекладача Андрія Миронова прибули на територію України без належного оформлення перетину кордону і не оформили акредитацію в Служби безпеки України для здійснення професійної журналістської діяльності в зоні проведення антитерористичної операції. У районі залізничного переїзду біля села Андріївка вони прибули на орендованому автомобілі Daewoo Nexia з метою проведення фотозйомки району, який напередодні зазнав артилерійського обстрілу. За домислами свідка Марків був причетний до мінометного обстрілу, що призвело до загибелі Роккеллі. Станом на травень 2014 року мінометів на озброєнні у підрозділів Національної гвардії України, дислокованих у районі Слов’янська, не було. Офіційна довідка Національної гвардії України підтверджує, що підрозділи оперативного призначення Національної гвардії України в період з 20.03 14-го року до 04.08 2014 року комплектувались виключно стрілецькою зброєю: автоматами і кулеметами, артилерійського озброєння, в тому числі мінометів, на балансі у них було. Цей факт виключає можливість того, що Марків міг фізично вбити Роккеллі. На адресу компетентних органів Італії було направлено лист Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ України про готовність надати всебічне сприяння у розслідуванні кримінального провадження щодо Марківа та загибелі Рокеллі та виконання спільно з італійськими слідчими органами необхідний огляд місцевості та допитів свідків, вказаних підозрюваним. Італійські слідчі органи, на жаль, проігнорували пропозицію правоохоронних органів України щодо співпраці в розслідуванні. З метою огляду місця події, допиту свідків та отримання офіційних документів на підтвердження необґрунтованості обвинувачення Марківа Україну відвідав його адвокат Раффаеллі Делла Валле. Під час слідчих дій, що тривали більше трьох років, не було знайдено італійською стороною жодного об’єктивного доказу, що підтверджувало б тезу звинувачення, жодного точного перевіреного та обґрунтованого факту, який би дозволяв звинуватити особисто Марківа. Не зважаючи на факт того, що підозрюваний під час слідства надавав свідчення захисту, що демонструють його непричетність до цих подій, італійські судові органи не визнали за потрібне відкликати запобіжний захід або хоча б змінити його на домашній арешт. А обмеження зміною обвинувачення Марківа, яке тепер визначається як співучасть у спричиненні загибелі італійського громадянина Рокеллі, співучасть, яка не підтверджується жодним доказом в документах обвинувачення. До сьогоднішнього дня немає жодного доконаного доказу, що журналіст був уражений пострілами тих, хто перебував нагорі. Влітку 2017 року представниками прокуратури Італії були допитані як свідки народні депутати України та військовослужбовці Національної гвардії України Андрій Антонищак та Богдан Матківський, які передали прокуратурі Італії офіційні перекладені на італійську мову нормативно-правові акти, що підтверджують законність Марківа в антитерористичній операції на Сході України, витяги із Закону України "Про Національну гвардію України", Указ Президента України про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози, збереження територіальної цілісності тощо – понад 13 документів. Слід також наголосити, що 16 жовтня 2017 року Національна гвардія України набула статусу повноцінного члена Міжнародної асоціації сил жандармерії та поліції в статусі військової установи. Увага! Четвертого квітня Віталій Марків повідомив, що отримання італійською стороною запит від Російської Федерації щодо надання міжнародної правової допомоги у відкритті кримінальної справи у зв’язку із загибеллю російського журналіста Миронова під Слов’янськом.
Прошу дати хвилину завершити.
Там ще Соляр передає, ще 3 хвилини.
Є виступ Соляра. Соляр теж передає, тому я додаю 3 хвилини Андрію Антонищаку. Будь ласка.
У справі із загибеллю російського журналіста Андрія Миронова під Слов’янськом разом з італійським журналістом Андреа Роккеллі. За слова Віталія Марківа в запиті йдеться про бажання російської сторони допитати нацгвардійця у якості свідка. Потрібно також відмітити, що у разі винесення італійською обвинувальною стороною вироку проти Віталія Марківа буде мати місце міжнародний прецедент незаконних дій військових формувань України щодо захисту територіальної цілісності України та, зокрема, кожного військовослужбовця, який брав участь у бойових діях у складі цих військових формувань. Також для Російської Федерації це буде важливий аргумент – включитися як третьою стороною, направити звернення в Гаагу і добиватися відміни санкцій з Російської Федерації. Я як народний депутат України звертаюсь до світової спільноти, до дипломатичних представників у країнах ЄС, до своїх колег парламентарів, Генеральному прокурору України, Міністерству внутрішніх справ України, Службі безпеки України повторно звернутися до правоохоронних органів Італії. Міністерству закордонних справ забезпечити передачу мого звернення з трибуни парламенту голові Європейського парламенту. Ми маємо. ми високо цінуємо позицію Італії стосовно України, однак існує ще одна проблема. За інформацією, наданою Головний військовим прокурором України паном Матіосом, Головою Служби безпеки паном Грицаком у наявності даних 25 італійців, що брали та беруть участь у війні проти нашої держави на сході України. Ось ці списки! У складі сепаратистських батальйонів "Восток" та "Призрак". Ці особи можуть бути причетні до загибелі мирного населення та українських військовослужбовців. В свою чергу ми звертаємося до Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України: внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за відповідними статтями Кримінального кодексу України; друге – звернутись до правоохоронних органів Італії з проханням співпраці у розслідуванні зазначених кримінальних проваджень. Третє: Міністерству закордонних справ України вручити італійській стороні, послу Італії в Україні ноту протесту у зв’язку з участю італійських громадян у війні проти України. Шановний народе України, шановні народні депутати, батальйон генерала Кульчицького за чотири роки війни не залишив жодного мертвого на полі бою, немає у нас жодного військовополоненого, не залишимо ми свого побратима в тюрмі Італії. Ми віримо, що здоровий глузд і правосуддя Італії переможе. Слава Україні!
Дякую за позицію. Позиція правильна і справедлива. І я буду опікуватись цим розслідуванням і максимально сприяти, щоб воно пройшло об’єктивно. Богдан передає слово для виступу Рябчину. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Особисто фракція "Батьківщина" сподівається, що наші дипломати, особисто Президент зроблять все для того, щоб пан Марків був звільнений з італійської буцегарні. Я хочу звернути увагу журналістів, активістів та тих народних депутатів, які цікавляться реформою енергетики. За 40 хвилин в Комітеті ПЕК на Липській, 3 буде непересічна подія: буде засідати комісія по відбору нових членів НКРЕКП. На вихолопках, чому? Тому що буде розглядатися випадок і заявка Дмитра Вовка, який вирішив податися на відкритий конкурс після того, як майже 3,5 роки він був призначений особисто Указом Президента на цю посаду. В чому вся інтрига? Тиждень тому конкурсна комісія вже розглядала його заявку, і виявилося, що в нього немає п’яти необхідних років для того, щоб бути кандидатом на цю посаду. Він всього 3,5 роки працював головою НКРЕКП, а до цього працював у Гонтаревої в IСU і у Порошенка в "Рошені" в Москві. Він подав апеляцію, кажучи, що, коли він працював у Гонтаревої в фінансовій компанії, він аналізував документи "Донецьксталь", в якого є там якась вугільна шахта, і він майже два роки працював, аналізуючи документи цієї шахти, і саме тому він має право займатися енергетикою. Нонсенс. І, знаєте, хочу запропонувати тих людям, які дуже хочуть, щоб пан Вовк був знову кандидатом в члени НКРЕКП прийняти законопроект, як зроблено було по Луценку, по інших членах. От зробить так, що всі члени коаліції, працівники IСU, працівники "Рошену", які користуються послугами електрики, які миються гарячою водою, які тепло споживають, хай вони мають п’ять років стажу в енергетиці. А ті депутати, які бажають підтримати пана Дмитра, які голосували, наприклад, за медичну реформу, за освітню реформу або за військові закони, хай мають статус кандидата наук, я не знаю, хірурга там. Якщо голосували за військові закони, можна відразу полковників давати. Нонсенс! Так ось запрошую всіх для того, щоб прийшли і подивилися на цей бєспрєдєл. У нас є п’ять членів комісії: пан Котко Василь Григорович, який є головою цієї комісії, пані Голікова Світлана, пані Ніцак Микола, пан Поташник Семен Ізрайлевич, Герой України, до речі, пан Яструбинський Василь. Так от я хочу, щоб всі поважні особи та пани, та пані, вони пам’ятали про те, що життя після сьогодні не закінчується, і все їх рішення. вони не сховаються за колегіальним рішенням, якщо вони будуть намагатися протягувати пана Вовка за. не знаю, за коробочку "Рошена" чи за що їм там. що їм там пропонують. Тому вся країна сьогодні побачить: або комісія прийме, дійсно, державницьке рішення і не буде створювати небезпечних прецедентів, щоб продовжувалася політика "Роттердам плюс" – абонплати, RAB-тарифів і інших якихось речей; або, дійсно, комісія буде працювати незалежно. Тому запрошую усіх о 11-й у Комітет ПЕК. Всіх, щоб подивилися на пана Вовка. Дякую.
Дякую. Барвіненко передає слово для виступу Андрієві Шипку. Включіть мікрофон, будь ласка.
Андрій Шипко, Дніпропетровщина, 35 виборчий округ, місто Нікополь, місто Покров Нікопольський район. Шановні народні депутати! Дорогі виборці! Христос Воскресе! Україна, твої культурні та духовні цінності формувалися не одно століття. Народні пісні, пам’ятки культури, історичні знахідки – все це зробило нас сильним, великим народом з багатовіковою історією. Ми повинні зберегти свою культурну та духовну спадщину, бо саме це є серце нашого народу. Сьогодні тисячі моїх земляків обурені руйнуванням Нечаєвої могили, скіфського кургану ІІІ століття до нашої ери, який знаходиться в селі Лебединське Нікопольського району Дніпропетровської області. Це найбільше ще недосліджене поховання скіфських царів на території України, це пам’ятка археології національного значення. Чорні археологи або, просто кажучи, злодії пошкодили могилу, прокопавши шахту близько 20 метрів в глибину. На дні шахти були знайдені покинуті знаряддя злочину, інструменти та каски, що може свідчити про одне: вони знайшли те, що шукали. Ми маємо факт пограбування найбільшої в Євразії недослідженого кургану. Це не просто скіфське золото, це історична пам’ять нашого народу. Нікопольщина – центр Великої Скіфії, край п’яти козачих січей, де вчений Мозолевський, археолог, в 1971 році знайшов знамениту Золоту пектораль. На жаль, більше 10 років працівники Нікопольського краєзнавчого музею та небайдужі громадяни знаходять розкраденими та знищеними скіфські кургани. Десятки звернень до правоохоронних органів не дали жодного результату, бо жодного злочинця не затримано. А те, що трапилось, це вершина злодіянь, бо курган "Нечаєва могила" вистояв у Другій світовій війні. Півтори тисячі солдат полягли тут, не давши фашистам захопити цей рубіж. І сьогодні ми вимагаємо покарати цих "чорних" археологів. За злочин треба відповідати. Ми вимагаємо негайного втручання в ситуацію міністра культури України. Нечаєву могилу потрібно взяти під охорону. Потрібно створити комісію Міністерства культури та Інституту археології і оцінити стан кургану. Я вимагаю від імені всіх українців негайного втручання міністра внутрішніх справ України в цю ситуацію і взяти під особистий контроль розслідування цього злочину. Прошу вважати мій виступ депутатським зверненням до міністра культури і міністра внутрішніх справ України. Дякую за увагу.
Дякую вам. Заружко Валерія передає слово для виступу Ігорю Мосійчуку. Будь ласка, пане Ігорю.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Цими днями я був в нашій українській Одесі, відвідав Одеський художній музей. Побачив дуже багато чудових картин, шедевральних полотен, з яких виставлено в експозиції всього 1 тисяча, а 8 тисяч знаходиться в запасниках. І що ж трапляється наступного дня? А наступного дня до музею приходять "швондери" і "шарикови" одеського розливу, колишні регіонали, які зараз рядяться в опозиційні тери, і вони не переймаються музеєм, їх цікавить розподілення бюджетних коштів, вони сиділи на корупції і сидять. Їх цікавить те, щоб зняти нового директора музею Олександра Ройтбурга. Ось вам, а не зняти Олександра Ройтбурга! Не буде такого! Більше того, вони не переймаються ініціативою голови обласної адміністрації про надання статусу державного курорту Куяльнику, а це міжнародний і унікальний справді курорт, води і грязі якого прирівнюються до Мертвого моря. Їх це все не цікавить. Їх цікавить розподілення бюджетних коштів. Крім цього, я хотів би окремо в контексті Одеси звернутися до міністра оборони, до військового прокурора Анатолія Матіоса стосовно воєнкому Приморського району міста Одеси Лобана Олега Леонідовича. Ця особа купила квартиру в Криму в 2015 році. В той час, як кращі з кращих українських синів захищали країну, воно купувало квартиру в окупованому Криму. Його декларація має бути вивчена НАБУ. Але, мабуть, НАБУ не має для цього часу. В мене питання риторичне: якщо ми хочемо, щоб Одеса дійсно була збережена, дійсно була українським містом, то ми повинні жорстко проводити політику боротьби з такими "лобанами", з такими "швондерами" і "шариковими", які знищують музеї тільки заради своїх амбіцій і розподілення коштів. На цьому стояли і стояти будемо.
Дякую. Я запрошую до слова Сергія Соболєва.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! В той час, коли через провальну роботу Генеральної прокуратури і особисто Генерального прокурора знімаються з розшуку: син Януковича, сам особисто Янукович, Колобов, Клименко, Богатирьова і багато-багато чинників режиму Януковича, прокуратура на місцях не знає, чим їм займатися. В Запорізькій області стався безпрецедентний випадок: звільнена з-під варти особа, яка вела всі фінансові оборудки керівника банди Анісімова в Запорізькій області. Більше того, вона випущена з залу суду і сьогодні спокійно гуляє, де їй заманеться. Це при тому, що керівник організованого злочинного угрупування "Анісім" перебуває в міжнародному розшуку і переховується то в Росії, то на Кіпрі, то в окупованому Криму. В цей же час прокурор Запорізької області Романов веде справи не проти сепаратистів, не проти розкрадання на сотні мільйонів доларів, а веде справи проти депутатів сільських рад, звинувачуючи їх в захоплені державної влади. Те, що сьогодні відбувається з малим бізнесом, коли вже прокурори Запорізької області повстали проти цього лжепрокурора Романова і написали відкритий лист Генеральному прокурору. На жаль, реакції ніякої немає. А всі спроби викликати цього псевдо-прокурора Романова безпосередньо для дачі свідчень в Генеральну прокуратуру України, в кадрову комісію, вже місяць волиниться – і ніяких справ немає. Я попереджаю особисто Генерального прокурора Луценка. До тих пір, поки ваші підлеглі на місцях будуть займатися депутатами сільських рад, обвинувачуючи їх в так званій спробі захоплення державної влади, а ваші прокурори на місцях будуть покривати злочинців на мільйони і сотні мільйонів доларів, це фактично буде продовження вашої політики договорняків з Юрою Єнакієвським, Колобовим, Клименко, Януковичем, Азаровим, яких познімали з розшуку тільки за останній рік. Я думаю, що це є вирок самій системі продажної прокуратури, яка ніяк не може зрозуміти, що в країні наступили нові часи, і ті методи, які використовувались Пшонкою і його підлеглими, їм прийшов кінець. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Сергія Лещенка.
Доброго дня Україна. Багато заяв про корупцію, але найбільш вражає ця корупція на державних замовленнях, які стосуються обороноздатності і військової галузі. І днями стали відомі факти, які вказують на цинічне розграбування державних підприємств з метою збагачення кланів нині правлячій верхівки. Наведу лише декілька прикладів, які вже передані до правоохоронних органів, щоб ви розуміли цинізм і підступність людей, які зараз перебувають при владі в Україні і розпоряджаються державними коштами. Отже, минулого року завод "Імпульс" в місті Шостка продав партію в розмірі 110 пакетів капсуль-детонаторів та капсуль-запалювачів для кіпрського офшору, який називається PH Strategic Business Limited. Ціна контракту – 95 тисяч євро. Але ця сама партія в цей самий момент іде від кіпрського офшору на сербську фірму Sloboda вже за ціною в 700 тисяч євро. Тобто одноразовий навар або іншими словами, інакше, як крадіжка це не назвеш, у 8 разів ціна фактично завищена. Вибачте, в 7 разів ціна завищена. 95 тисяч євро і 700 тисяч євро – лише на одній партії. І ми уявляємо, які є обсяги державних розкрадань, якщо лише на одній оборудці є такі зловживання. Але це не один факт, а ці факти є системними. Крім того, цього року планується закупівля в Чехії бойових машин піхоти для української армії, і це є надзвичайно важливим, і це є обороноздатність України. Але замість того, щоб укладати прямий контракт, контракт укладається з так само офшорною фірмою Petralink Limited з Кіпру. Адреса: Фенеронеміс Авеню, 145, офіс 102, міста Ларнака. Навіть не треба багато розуму мати, достатньо пошукати в Інтернеті, і ви побачите, що за цією адресою на Кіпрі знаходиться фірма Smart Office & Companies. Це просто фірма для створення таких самих аналогічних фірм-прокладок. Вони їх тиражують просто як на ксероксі. І це, повторюся, не просто якась фірма, яка займається невідомо чим. Це фірма, ця прокладка Petralink Limited, вона закуповує для української армії бойові машини піхоти в Чехії. Питання: чому такі контракти не можуть укладатися напряму. Тому що тоді не буде корупційного навару. Найбільш цікаво, що директором цієї фірми-прокладки є громадянин України, батько якого тривалі роки працював в системі "Укроборонпрому". Тобто в системі, яка повинна захищати Україну, обороноздатність нашої держави, а насправді перетворилася просто на систему розграбування державних коштів. І це має бути досліджено правоохоронними органами і датися цьому оцінка. Дякую за увагу.
І заключний виступ від народних депутатів. Шевченко Віктор передає Батенкові слово для виступу, будь ласка. І потім вже від фракцій будуть оголошення. Будь ласка, пане Тарас.
Дякую, Андрій Володимирович. Тарас Батенко, Українське об’єднання патріотів "Укроп". Як ви знаєте, колеги, Голова парламенту сказав, що сьогодні в сесійній залі о третій годині дня відбудуться парламентські слухання на тему: "Стан, проблеми та перспективи охорони культурної спадщини в Україні". Минулого року Європейський парламент прийняв рішення відзначити 2018 рік як рік культурної спадщини в Європі. І тільки в Україні до цієї культурної спадщини немає діла. Подія, яка сталася сьогодні, яка сталася цього місяця у моєму виборчому окрузі, я попрошу показати зараз слайди на екран, досить прикра та не має нічого спільного із збереженням культурного надбання в Україні. Йдеться про руйнування унікальної пам’ятки історії культури, архітектури в Україні Поморянського замку, замку ХV століття, який пережив не одне покоління. Зруйнування східної стіни крила Поморянського замку, яка призводить фактично до руйнації замку в цілому. Разом з активістами, представниками громадських організацій та місцевою громадою ми вже декілька років наполегливо боремося за збереження та відновлення Поморянського замку, адже це чи не щороку в Україні ми назавжди втрачаємо об’єкти культурної спадщини. І нехай ця картинка, яку ви сьогодні бачите, буде епізодом ілюстрації того стану нашої національної спадщини, з яким сьогодні зберуться парламентарі, громадські активісти і експерти на сьогоднішні парламентські слухання. Тому що сьогоднішні парламентські слухання мають дати результат, як далі ми будемо пам’ятати про свою національну пам’ять. Я більш ніж переконаний, колеги, що втрата культурної історичної національної пам’яті не менш страшна ніж втрата політичного суверенітету. І прошу, і вимагаю від чиновників Кабінету Міністрів України, від чиновників Міністерства культури, від обласної державної адміністрації не допустити кінцевої втрати цієї унікальної пам’ятки історії культури України. Я звертаюся до голови обласної державної адміністрації, до всіх громадських активістів зараз здійснити протиаварійні заходи, які можна здійснити з резервного фонду і спецфонду. Я більш ніж переконаний, що ми за роки незалежності так і не навчилися в рамках свого пам’яткоохоронного законодавства рятувати наші національні пам’ятки. Так як у всій Європі, коли ми. Європа вміє передавати пам’ятки в приватні руки, разом з державною концесією в приватну концесію на 50 років, зберігаючи пам’яткоохоронне законодавство, відкриваючи там готелі, відкриваючи павільйони, відкриваючи виставкові зали і зберігаючи пам’ятки для майбутніх поколінь. Ми стираємо свою національну пам’ять і з тим ми можемо стерти її на перспективу і забути хто ми такті. Давайте ми цього не допустимо, шанс дається, можливо, останній для тих унікальних пам’яток. Дякую вам.
Дякую вам. Цілковито підтримую вашу позицію з приводу захисту пам’яток і особливо замків. Я думаю, що і парламентські слухання сьогодні зможуть дати відповідь на це питання і ми можемо оформити як депутатський запит з цього приводу звернення. Зараз, колеги, я хочу вам повідомити, що в мене звернення. два звернення є в президії: одне – від фракцій "Самопомочі" і "Батьківщини", друге – від "Народного фронту" і Радикальної партії. І я надаю по черговості, спочатку виступ від двох фракцій "Самопомочі" і "Батьківщини" Тетяні Остріковій, будь ласка, а потім – від "Народного фронту" і Радикальної партії. Будь ласка, пані Тетяна, 3 хвилини.
Тетяна Острікова, "Самопоміч". Минулого тижня ми їздили в регіони і як всі українці були вражені розміром ям на дорогах. Будь в нас такі дороги, щоб ворог зі сходу не пройшов на Київ, адже Харківська, Дніпропетровська і половина Полтавської областей – доріг просто немає, а в Харківській області люди підписують вказівники з назвами населених пунктів як дорога ганьби. Але не потрібно забувати, що ворог їздить на танках, а їм байдуже яка дорога. Натомість українці їздять на звичайних машинах і не всі вони доїхали на провідну неділю без поломок через жахливий стан доріг, бо разом зі снігом зійшов асфальт від минулорічного ямкового ремонту. Цього року на ремонт трас в бюджеті закладена рекордна сума – більше 30 мільярдів гривень. Але це зовсім не означає, що наступної весни асфальт буде на місці, адже більшу частину дорожнього покриття влада знову збирається зробити ямковим ремонтом. Останні чотири роки уряд закладав недостатньо коштів на дороги. Наведу приклад. Харківська область, у 16-му році на всі дороги області було виділено лише 300 мільйонів, у 2017-му – 1,3, а в 2018-му вже буде 2,8 мільярда гривень. То виникає питання, а куди витрачалися кошти платників податків у попередніх роках, попри заяви уряду про розбудову доріг і інфраструктурні проекти. Ми виявили, що за останні три роки фінансування на поліцію збільшили в 2,5 рази: було 18 мільярдів – стало 46. На СБУ фінансування збільшили в 2 рази: було 3 мільярда – стало 6. Тому, на думку уряду, в 14-17-му роках, мабуть, важливіше було фінансувати розбудову поліцейської держави, а не інфраструктурні проекти. Хоча ми постійно чуємо від влади про захист бізнесу і турботу про українця. У 80-х роках в Америці побудували систему швидкісних доріг Interstate, які забезпечують при швидкості 125 кілометрів на годину можливість проїхати без зупинки країною. Витратили 129 мільярдів доларів, а вигоди мережа Interstate принесла країні більше, чим у 2,1 трильйона доларів, бо знизилась аварійність на дорогах, знизилась вартість транспортування товарів, і через те знизилися роздрібні ціни. Мережа доріг об’єднала американську економіку в один організм. Американські гірки на наших трасах – це єдине, що поєднує України із дорогами США. У нас неможливо без ДТП доїхати навіть з Києва до Одеси, а Одеська траса ремонтується щороку і щороку урочисто відкривається. Тому ми вимагаємо звіт уряду і особливо ми вимагаємо, щоб цієї п’ятниці уряд прозвітував перед країною, на що підуть 38 мільярдів гривень, закладені в бюджеті цього року на Службу автомобільних доріг. Ми вимагаємо припинити імітувати дорожні роботи через ямковий ремонт, хоч він і дуже вигідний для не чистих на руку посадовців, які щороку ремонтують і щороку латають одні й ті ж самі дири. Вимагаємо припинити корупцію в автодорах і проведення тендерів з відкатами чиновників. Невже ви не розуміє, що, не збудувавши українські дороги, які є кровоносними судина, ви не забезпечите єдності і нормальної роботи українського організму. Дякую.
Дякую. І від фракції "Народний фронт" і Радикальної партії до слова запрошую Ігоря Мосійчука, це буде заключний виступ. Потім буде голосування, і я запрошую всіх народних депутатів, і приготуватися до роботи. Будь ласка, пан Ігор, 3 хвилини.
Шановний український народе, шановні колеги! Ми хотіли б нагадати, чому фракція Радикальна партія Олега Ляшка і позафракційні, які в поодиноких випадках приєдналися, блокують зараз трибуну. Все дуже просто: ми напередодні чергових роковин найбільшої техногенної катастрофи людства – аварії на чорнобильський АЕС, і ми не маємо жодного права продовжувати ту ганебну політику, яку розпочав уряд "Азірова". Вони забрали пільги у тих чорнобильців, хто врятував українську націю, Європу і світ від загибелі. Ми в неоціненному боргу перед ними, а вони зараз голодують під Мінсоцполітики, вони збираються завтра під українським парламентом і будуть на цьому балконі. Люди добрі, шановні колеги! Розтопіть лід у своєму серці, поверніться обличчям до тих, хто врятував націю від вимирання! Приєднуйтесь! Підніміться, станьте поруч і продемонструйте українському народу, що ми єдині в захисті його соціальних інтересів. Так, сьогодні ми блокуємо трибуну, але завтра, якщо зранку не буде поставлено на голосування наш законопроект – законопроект Радикальної партії Олега Ляшка 4442, який підтриманий комітетом, і комітет також просить його поставити на голосування, то ми будемо блокувати і президію, і не дамо працювати парламенту, поки він не виконає свій обов’язок перед тими, хто не шкодував життя, не шкодував здоров’я, а зараз не може ліки купити в аптеці, зараз на поховання коштів немає чорнобильців. Кожен рік росте кількість могил тих, хто віддав життя, віддав здоров’я, а парламент думає, що це іграшки. А Мінсоцполітики каже, що немає коштів. Кошти є, красти менше треба, на дороги менше красти треба, на економіці. Кошти є, давайте повернемо свій борг чорнобильцям. І Радикальна партія Олега Ляшка закликає всіх приєднатись до нас і відстояти права чорнобильців.
Отже, колеги, переходимо до питань порядку денного. Прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, в нас сьогодні на порядку денному першими стоять два проекти закону про ратифікацію. Перший з них – це проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів (0180). І я, колеги, прошу підтримати пропозицію комітету, щоб ми розглянули цей проект закону за скороченою процедурою. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[10:51:22]] За-118 Я ще раз поставлю. Якщо не буде голосів, ми підемо по повній процедурі. Отже, колеги, я ще раз ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту Закону 0180 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[10:51:54]] За-123 Недостатньо голосів, входимо в повну процедуру. І я запрошую до доповіді міністра молоді та спорту Жданова Ігоря Олександровича. Будь ласка, пане Ігор.
Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів. Даний проект. дана Конвенція Ради Європи була відкрита до підписання 3 липня 2016 року під час Чемпіонату Європи з футболу 2016 року. Україна підписала цю Конвенцію, вона містить в собі ключові принципі та дає право здійснювати заходи, які є основою вже існуючих відповідних практик, що використовуються для зменшення загроз безпеці та порядку, яке виникає під час футбольних матчів та інших спортивних подій з різних причин, наприклад, через природні лиха, терористичні акти, несправності в інфраструктурі, будь-який прояв насильства чи неналежну поведінку. Ключові загальні принципи Конвенції зосереджені навколо необхідності схвалити комплексний підхід у трьох напрямках (порядок, охорона та безпека) та створити партнерські відносини між всіма установами та особами, які прагнуть зробити футбольні матчі та інші спортивні події безпечними та гостинними для всіх. Прохання підтримати даний проект закону. Він не є. є абсолютно неполітичним. Я думаю, що всі фракції парламенту за нього проголосують, тим більше напередодні проведення фіналу Ліги чемпіонів у травні 2018 року тут в Україні в місті Києві. Дякую за підтримку.
Будь ласка, запишіться на запитання до доповідача. Три хвилини, будь ласка. Івченко, будь ласка, включіть мікрофон.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, хочу ще раз сказати, що "Батьківщина" за те, щоб повернули пільги чорнобильцям. Ми не голосували за бюджет і тим самим підтвердили нашу позицію, що ми не тільки хочемо їх повернути, а ми ще тоді хотіли їх зберегти, і говорили про це всьому парламенту з високої трибуни. Сьогодні ми розглядаємо ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки і охорони під час футбольних матчів. Нам вкрай необхідно ратифікувати це, бо ви знаєте, що фінал Ліги чемпіонів буде в Києві, нам вкрай необхідно приєднатися до цієї конвенції, щоб комплексно забезпечити безпеку на наших стадіонах. Це важливо, колеги. Тому я пропоную, щоб ми перейшли до голосування і прийняли це. І всі ті, хто сьогодні стоять, блокують, теж приєдналися до голосування. Дякую.
Дякую. Прошу надати відповідь. Це запитання до доповідача? Прошу надати відповідь.
Ну, це скоріше не запитання. Дякую за підтримку. Дійсно, потрібно ратифіковувати конвенцію, особливо на передодні проведення фіналу Ліги чемпіонів. Дякую за те, що ви нажмете кнопки "за".
Дякую. Запитання прошу від народного депутата Остапа Єднака.
Прошу передати слово народному депутати Кишкарю Павлу Миколайовичу. Дякую.
Павло Кишкар, Народний рух України. Насправді, і це питання, і наступна ратифікація, як і питання, яке піднімає пан Співаковський щодо збільшення стипендій від Верховної Ради талановитій молоді, потребує швидкого розгляду і швидкого підтримання в цьому залі. Я прошу головуючого звернути на це увагу, щоб люди не розбіглися і ми отримали по цим трьом важливим ратифікаціям підтримку зали. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Це також був радче коментар.
Дякую за підтримку, пане народний депутат.
Прошу запитання від народного депутата Юрія Павленко.
Шановні колеги! Ігор Олександрович! Власне, запитання наступне. На сьогоднішній день стадіони в Україні повинні проходити лише сертифікацію, яка, власне, підтверджує експлуатаційну надійність, стан споруд, покриття тощо. Разом з тим даною конвенцією яку ми ратифіковуємо, передбачається крім сертифікацій, ще процедура ліцензування. Чи є сьогодні бачення у міністерства, Кабінету Міністрів, як здійснити це ліцензування і чи готові українські стадіони до проходження ліцензування відповідно до цієї конвенції?
Дякую.
Дякую за запитання. Будемо виносити на Кабінет Міністрів про порядок такого ліцензування постанову. Я думаю, що і ви теж долучитесь до її розробки. Зрозуміло, що не всі стадіони у нас готові, ми з вами говорили про це, це одиниці поки готові до такого ліцензування. Але зрозуміло, крок за кроком будемо наближатися до всіх необхідних європейських стандартів. Дякую.
Дякую. І останнє запитання від народного депутата Сергія Євтушка. Прошу.
Прошу передати слово Павлу Кишкарю.
Прошу включіть мікрофон.
Павло Кишкар, Народний Рух України. Я повторюю про підтримку і нагальність розгляду і цієї конвенції і наступного питання. А ми з нетерпінням очікуємо уже, якщо є така нагода, пану міністру поставити питання, коли врешті-решт ваша концепція, яку ви презентували на початку своєї каденції щодо реформування сфери спорту, буде реалізована? Коли ви внесете на розгляд парламенту відповідний законопроект, який буде містити ті норми, які ви декларували, заходячи на цю посаду? Дякую.
Дякуємо. Я думаю, що, ну, це. Ви будете відповідати, пане міністре? Прошу.
Дякую за запитання. Приходьте сьогодні на комітет, там якраз ці питання розглядаються.
Дякуємо. Ми завершили запитання до доповідача. Запрошую до слова співдоповідача, голову Комітету у закордонних справах Гопко Ганну.
Доброго дня, шановні колеги. Дійсно, напередодні фіналу Ліги чемпіонів УЄФА, який відбудеться в кінці травня, нам надзвичайно важливо, щоб ми ратифікували Конвенцію Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів. Хотіла б зразу сказати, що цією конвенцією визначаються ключові принципи діяльності, спрямованої на протидію потенційним і реальним загрозам безпеці та громадському порядку під час проведення футбольних матчів, інших спортивних подій, а також подолання їхніх негативних наслідків. Такі загрози можуть виникати з різних причин, зокрема через природні лиха, невправність інфраструктури, терористичні акти, будь-які інші прояви насильства чи неналежної поведінки. Основною метою діяльності держав згідно з конвенцією є розроблення, схвалення та впровадження комплексного міжвідомчого підходу до забезпечення порядку, охорони і безпеки під час проведення футбольних матчів та спортивних подій, налагодження з цією метою ефективної взаємодії між усіма заінтересованими суб’єктами, які здійснюють або залучаються до організації та проведення спортивних заходів. Відповідно до пояснювальної записки до законопроекту його реалізації не вплине на видаткову частину державного та місцевих бюджетів. І також хотіла б сказати, що ратифікація Україною конвенції сприятиме наближенню сфери фізичної культури і спорту до європейських стандартів, зокрема в питанні гарантування безпеки, охорони та обслуговування під час організації та проведення футбольних матчів та інших спортивних заходів. Прошу підтримати, колеги, ратифікацію цієї конвенції. Відразу зазначу, що наступним в порядку денному є денонсація Європейської конвенції про насильство та неналежну поведінку з боку глядачів під час проведення спортивних заходів, зокрема футбольних матчів. І якраз, власне, конвенція, яку ми зараз розглядаємо, є правонаступницею. Тому ми повинні спочатку ратифікувати цю конвенцію і потім, я дуже сподіваюся, що в сесійному залі, і закликаю колег повертатися, в нас будуть голоси і на ратифікацію, і на денонсацію. Це надзвичайно важливо. І також хотіла б сказати, що надзвичайно добре, що фінал Ліги чемпіонів УЄФА відбуватиметься в Україні, так само, як і "Євробачення" в минулому році в Києві. Я думаю, що дуже важливим є з точки зору промоції нашої держави, щоб ці заходи пройшли відповідно до всіх стандартів, і тому ми повинні ратифікувати цю конвенцію. Також, колеги, надзвичайно добре було би, щоб зараз в сесійний зал почали повертатися депутати, оскільки буде дуже неприємно, коли ми не зможемо ратифікувати цю угоду, а часу у нас для її ратифікації дуже мало залишилося. Також принагідно хочу сказати, що для нашої парламентської дипломатії надзвичайно важливим, колеги, об’єднання зусиль в блокуванні "Північного потоку-2". І тут хотіла подякувати всім парламентарям за їхні зусилля. І також анонсувати, що наступного тижня в Україні з візитом перебуватиме Комітет у закордонних справах Королівства Данії парламенту. І я думаю, що це також можливість закликати, зокрема наших колег із Данії, зробити все можливе для того, щоб не було отримано дозволу, і, зокрема, Газпром не зміг будувати "Північний потік" через територію Данії. Тобто це ті одні з пріоритетів, які є в нашому порядку денному. І очевидно хотіла б сказати, що надзвичайно важливим є для парламенту це підпис Президента під Законом "Про дипломатичну службу", який підтримали 276 парламентарів. І ми дуже сподіваємося, що Президент, який вносив цей закон як невідкладний, він зможе так само невідкладно його підписати і, нарешті, укріпити дипломатичний фронт для того, щоб наші парламентарі мали можливість. І очевидно принагідно нагадую про непризначеного посла в Данії, як мені підказують колеги, бо це надзвичайно важливо, зважаючи і на конференцію з підтримки реформ, яка відбудеться в кінці червня в Королівстві Данія, за що дякуємо уряду і Данії, і Британії, і Канади, які допомагають Україні промоутити ті здобутки, які є, зокрема, з реформування України. Дякую, колеги. І ще раз закликаю повертатися в зал, оскільки розгляд по повній процедурі, і це можливість тих, хто ще не прийшов в сесійний зал, появитися, щоб проголосувати. Дякую.
Дякую. Зараз у нас час для запитань до співдоповідача. Якщо такі запитання є, то прошу взяти участь у записі. Прошу провести запис. Будь ласка, слово для запитання надається народному депутату Нечаєву.
Доброго дня! Шановний пане міністр, скажіть мені, будь ласка. Якщо, не дай Боже, невистачить зараз голосів у залі для ратифікації цієї угоди, конвенції, то які санкції чекають на нашу країну, на наші стадіони, на наші футбольні клуби? Дякую.
Це запитання до співдоповідача, до голови Комітету у закордонних справах. Прошу. Це запитання до співдоповідача, які санкції чекають Україну. Прошу.
Колеги, очевидно, що Ліга чемпіонів УЄФА відбудеться в Україні. Але нам надзвичайно важливим є, приєднавшись і ратифікувавши Конвенцію Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів, якщо ви подивитеся різні статті цієї Конвенції, як мали би проводитись ці заходи, то ми маємо в якийсь спосіб показати, що ми гарантуємо для тих і гостей, і різних спортивних команд, які будуть, що тут не буде використання різних піротехнічних засобів, насильницької чи забороненої поведінки, будь-якої расистської чи іншої дискримінаційної поведінки, що безпека саме на стадіонах, в громадських місцях буде забезпечена. Тому хотілося б, щоб ми через ратифікацію теж взяли певні зобов’язання і гарантії. Тому закликаю повертатись і голосувати.
Дякую. Будь ласка, запрошую до слова народного депутата Капліна.
Пані Ганно, я хотів би попросити вас, аби ви підтвердили або спростували мою тезу. Це не питання лише футболу – це питання безпеки на стадіонах воюючої країни. Це не питання лише футболу – це дипломатія і зовнішня політика нашої держави. До екранів телевізора і до цієї проблематики сьогодні прикута увага, погляди не мільйонів, не десятків, не сотень, а мільярдів громадян по всьому світу. Вони стежать за Україною і як Україна відповідає на ті ключові виклики, які є перед нею, а відтак і перед тими, хто приїде до нас. Тому я запрошую абсолютно всіх, по-перше, голів фракцій, аби вони прибули в парламент. Жодного керівника фракції сьогодні немає в парламенті. Друге. Членів парламенту, аби вони прибули сюди і дали необхідні голоси для підтримки цього законопроекту.
Дякую. Прошу відповідь на запитання.
Колеги, я хотіла, щоб зараз ми не обговорювали про партійну дисципліну, а ми своєю присутністю продемонстрували готовність ратифікувати цю важливу конвенцію напередодні Ліги чемпіонів, яка відбудеться у травні в Києві. Я погоджуюся, що питання безпеки надзвичайно важливе, але, думаю, що під час "Євро", яке відбулося в минулому році, "Євробачення", Україна якраз і продемонструвала здатність захищати, забезпечувати безпеку, порядок, і в такий спосіб ми б продемонстрували не лише здатність давати відсіч російському агресору, але і показувати, що наші правоохоронні органи, наші служби працюють для того, щоб і гості, і відвідувачі були в безпеці. Дякую.
Дякую. І останнє запитання. Прошу, народний депутат Олександр Данченко.
Шановний пане голово Комітету з питань закордонних справ, як шанувальниця футболу я хочу нагадати вам і попросити взяти під контроль, я також вважаю, що зараз мене чує міністр спорту. По-перше, цю ратифікацію потрібно підтримувати, це дуже важливо. Але вболівальники, про що говорять вболівальники? Вони нагадують про те, що є величезні питання до нашої поліції та правоохоронних органів. І в мене величезне прохання звернути увагу на те, щоб ця конвенція, яка абсолютно вірна, не стала дубинкою, палкою в руках наших правоохоронців, які це будуть використовувати. Тому питання з обох боків, це дуже важливо, важливо провести консультації з вболівальниками, тому що футбол – це фани, це вболівальники. З одного боку, ми повинні захистити і пояснити їм, чому не можна робити те, те і інше, але, з іншого боку, поліція і всі інші спецслужби повинні нести відповідальність і не використати ці додаткові норми безпеки проти вболівальників, це є дуже важливим. А ми знаємо, як створюються конфлікти.
Дякую. Будете відповідати, голова комітету? Прошу.
Дуже дякую голові комітету за комплімент щодо моєї підтримки футболу. Насправді я, дійсно, хотіла б закликати всіх фанів з різних країн, які приїдуть в Київ, і особливо так само українських фанів для того, щоб, зокрема чемпіонат Ліги відбувся на достойному рівні, з повагою один до одного. А до правоохоронних органів я дуже сподіваюся, що будуть наради з підготовки, і ми зможемо забезпечити цю безпеку. Дуже дякую.
Дякую. І ми переходимо до обговорення від фракцій. Прошу шановних колег взяти участь у записі для обговорення від фракцій. Запрошую до слова народного депутата Нечаєв від "Опозиційного блоку"
Будь ласка, Юрію Павленку передайте слово.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановна головуюча, шановний міністр, шановні колеги! "Опозиційний блок" буде підтримувати ратифікацію даної конвенції. Ми вважаємо, що надзвичайно важливо нам діяти і ухвалювати рішення, які відповідають загальноєвропейським і світовим найкращим традиціям, і тенденціям по забезпеченню безпеки стадіонів, глядачів. Ну, і, власне, щоб кожен матч у нас відбувався на найвищому рівні, і ми запрошували, і проводили в Україні все нові і нові змагання найвищого рівня. Разом з тим, я хотів би ще раз звернути увагу, що дана конвенція має нові вимоги і ставить нові вимоги перед українською владою, перед урядом і компетентними органами. Зокрема, вона встановлює, крім діючої сертифікації, ще так зване ліцензування. Що це за ліцензування? Які вимоги до нього? На жаль, у виступах як міністра, так і голови комітету, ми не почули. Разом з тим, я хочу звернути увагу, що Республіка Польща, яка ратифіковувала цю конвенцію і була, до речі, нашим партнером по проведенню "Євро 2012", і стадіони в нас паралельно будувалися, вона ухвалила рішення і не погодилась на пункт 2 статті 5 даної конвенції, де, зокрема, визначаються оці нові вимоги до безпеки, ліцензування і атестації кожного стадіону. Я би дуже просив і міністерство, і профільні комітети вивчити причини, чому Польща на це не погодилась. Я не виключаю, що ті самі причини є і в Україні. Але в силу того, що ми тут, як завжди, під ура-патріотизмом і якимись змаганнями намагаємося провести документ, ми глибоко не вивчаємо проблематику і можемо, ратифікувавши цю конвенцію, взяти на себе ті зобов’язання і вимоги до українських стадіонів, які не зможемо виконати. Знаючи, як працює український уряд, дуже повільно і непрофесійно, ми можемо поставити під небезпеку, ратифікувавши цю конвенцію, зокрема і проведення фіналу Ліги чемпіонів, бо нові вимоги вже з’являться до стадіону, про які ми, на жаль, сьогодні не почули, а, відповідно, влада не знає. Тому "Опозиційний блок", звичайно, підтримує цю новацію. Разом з тим ми просимо дуже серйозно міністерство і уряд поставитись до нових вимог, які ставить дана конвенція перед українською державою. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова від "Блоку Петра Порошенка" народного депутата Шверка.
Прошу передати слово колезі Івану Дмитровичу Споришу.
Включіть мікрофон народного депутата Спориша.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", виборчий округ №15, Вінниччина. Шановні народні депутати, ми сьогодні розглядаємо по повній програмі даний законопроект, і тому багато народних депутатів вийшли із залу, і дуже хотілось би, щоб всі повернулися, тому що ми повинні сьогодні все-таки все зробити, щоб даний законопроект був ратифікований. Адже все-таки ратифікація Конвенції Ради Європи і комплексний підхід до цього питання, він досить важливий. Ми прекрасно розуміємо, що будуть, можуть бути різні загрози, і ми до цього повинні готуватися. Я думаю, міністр наш щойно сказав, що на Комітеті нашому сьогодні молоді, сім’ї, спорту і інше буде розглядатися також дане питання, бажаючі можуть прийти, послухати, це досить важливо. Але все-таки я б хотів би застережити одне, що сьогодні вже ми повинні до цього готовитися. Ми повинні зараз по всіх телебаченнях, по всіх, замість шоу, ми повинні роз’яснювати людям, роз’яснювати вболівальникам, що все-таки ми повинні на вищому рівні показати лице нашої країни. І ми повинні все зробити, щоб і ратифікувати дану угоду, і зробити все, щоб все-таки ми провели і фінал Євроліги, і інші європейські кубки, змагання на вищому рівні в нашій країні. Тому "Блок Петра Порошенка" буде голосувати за дане питання, за даний законопроект, і дуже би хотілося, щоб підтримали всі даний законопроект. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олександра Данченка від "Об’єднання "Самопоміч".
Ще раз хочу сказати, що, безумовно, потрібно голосувати цю конвенцію, тому що, на жаль, не дуже правильно зараз іде комунікація. Бо ця конвенція не тільки під фінал Ліги Чемпіонів. Ми зобов’язані по своїх міжнародних договорах ратифікувати цю конвенцію для абсолютно всіх міжнародних змагань в Україні. Якщо ми не ратифікуємо цю конвенцію, то це не питання тільки фіналу Ліги Чемпіонів, ми можемо залишитися без усіх міжнародних змагань. Друге. Я хочу звернути увагу на те, що в залі немає людей. І це є ризиком того, що не буде проголосоване. Я звертаюсь до всіх народних депутатів, голів фракцій запросити людей до зали. Тепер в мене питання до міністра спорту. Пане Жданов, я ще раз акцентую вашу увагу на тому, що дуже погано йде комунікація з фанами та вболівальниками. Ви повинні роз’яснити цю конвенцію, ви повинні пояснити також правоохоронним органам, що ця конвенція не може бути конфліктом між вболівальниками та правоохоронними органами, це дуже важливо. Я прошу звернути на це увагу. Тепер по системах забезпечення і взагалі по спорту. Пане міністр, десь місяць назад ми говорили з вами про "фантастичні" (в лапках) успіхи нашої основної олімпійської збірної. Я задаю ще раз питання: де ваша програма? Що з фінансуванням, з реальним фінансуванням спорту? Чому ви не відстоюєте альтернативні доходи у бюджет, такі як лотереї, які потрібно легалізувати, для того щоб фінансувати реально дитячий спорт? Будь ласка, займіться розвитком дитячого спорту, тому що не буде дорослого спорту, не буде в нас олімпійських збірних, якщо держава не зверне увагу на дитячий спорт. І ще одне питання в мене. В своєму інтерв’ю ви сказали, що 800 мільйонів гривень ви хочете витратити на реновацію олімпійської бази в Конча-Заспі. В мене питання: навіщо? Не буде там нікому тренуватися, тому що в нас дітей-юніорів немає. В мене величезне прохання: витратьте ці кошти на розвиток 10, 20, 30 дитячо-юнацьких шкіл по території України, це буде набагато ефективніше, ніж перед виборами з бюджету 800 мільйонів витратити на олімпійську базу. І ще вам хочу сказати, що немає в світі такого вже поняття, як центральна олімпійська база. Олімпійці тренуються окремо і потім збираються в одну олімпійську команду. Тому не потрібно дурити народ, інвестуйте гроші в дитячий спорт. А конвенцію потрібно підтримувати. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ігоря Мосійчука від Радикальної партії.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Ну, перш за все, для того, щоб зняти спекуляції, хочу сказати, що лідер нашої фракції Олег Ляшко як законослухняний громадянин зараз дає свідчення в суді в справі про державну зраду. Це щоб не було спекуляцій, які тут дехто намагається розповсюджувати. Тепер по суті законопроекту. Ми за безпеку на українських стадіонах. Це принципово, але, в той же час, ми хочемо, щоб пан міністр, міністерство провели консультації з футбольними вболівальниками, представниками ультрас, щоб була випрацювана, не тільки ця конвенція ратифіковувалася, а щоб був випрацюваний закон, який буде передбачати санкції. І щоб вболівальники розуміли, що кричати на трибуні "Путін – пуйло!" або "Чемодан-вокзал-Мальдіви", їх завтра не потягнуть до буцегарні і тому подібне. Тому наша фракція не буде зараз голосувати за цей законопроект, і ми пропонуємо міністерству, готові долучитися, тут є багато вболівальників серед народних депутатів, випрацювати рамковий законопроект, який буде підкладений під цю ратифікацію, під цю Конвенцію, і тоді разом після обговорення з ультрас, обговорення з вболівальниками це все можна буде приймати. Тому що коли зараз кажуть: "Ой, у нас не буде фіналу Євроліги!" або у нас ще чогось не буде, я вибачаюся, але в 2014 році, коли треба було захищати країну, то ультрас перші пішли на передову, не маючи ніяких знань військових, нічого, багато хто склав свої голови. І на відміну від тих, хто не голосує за бюджет у воюючій країні, вони заслуговують на велику повагу і шану. Тому закликаю міністерство і всіх колег до співпраці з справжніми вболівальниками українського футболу, і щоб разом напрацьовувати відповідні рішення, інакше вони підтримки мати не будуть в залі. Дякую.
Дякую. Я запрошую від фракції "Батьківщина" народного депутата Крулька.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ну насправді, цей законопроект, який передбачає ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів і інших спортивних заходів, не має жодної політики. Це є конвенція, яка прийнята Радою Європи, і ми як парламент можемо її або ратифікувати або не ратифікувати, тим самим давши згоду на її обов’язковість для України. Але в той же час ми повинні розуміти, що ця конвенція передбачає відповідне ліцензування українських стадіонів. І без такого ліцензування нам складно буде брати участь як країні в різного роду матчах міжнародних і приймати сюди, до української держави, найвищого ґатунку чемпіонати. Те, що Україна в цьому році отримала право на проведення у місті Києві фінального матчу Ліги чемпіонів, це є велика заслуга Федерації футболу України і всієї нашої країни. І це не потрібно подавати як якийсь сарказм, адже можливість відкрити Україну для світу це є та унікальна річь, яку ми повинні підтримувати усім парламентом. Тому я вважаю, що у переддні цього фінального матчу ми повинні як парламент продемонструвати те, що ми підтримуємо ті законопроекти, які сприятимуть проведенню цього фіналу, і такі законопроекти цей парламент вже підтримував. Крім того, ми абсолютно повинні ратифікувати, і фракція "Батьківщина" підтримує ратифікацію цієї конвенції, яка не має нічого спільного з політикою, а стосується виключно спортивного заходу. І ще одна річ. Українські ультрас це є, в більшості своїй це є високоморальні і культурні люди, які приходять на стадіони, щоби підтримувати свої команди. Вони є обличчям багатьох футбольних команд, які виступають в Чемпіонаті Європи, в Лізі Європи, в Лізі чемпіонів. І, безумовно, що ми маємо вести з ними діалог, підтримувати їх всіляко. І в той же час на українських футбольних стадіонах, дійсно, вибудовувати розуміння, толерантність один до одного, взаємоповагу. І, безумовно, думати про безпеку на українських стадіонах, пам’ятаючи при цьому, що ми все-таки перебуваємо в стані війни з Російською Федерацією і агресії з боку Росії до України. За цю конвенцію потрібно голосувати, я закликаю сесійну залу це зробити. Дякую.
Дякую. Виступи від фракцій завершені. Зараз прошу провести запис народних депутатів, які бажають взяти участь в обговорені. Будь ласка, прошу провести запис. Міщенко Сергій Григорович, будь ласка.
Сергій Міщенко, 98 округ, Київщина. На жаль, у нас є. вистачає час для ратифікацій, сьогодні цілий день – це ратифікації. Ця важлива ратифікація, але я побачу після того, як пройде матч, скільки буде нарікань від наших громадян про те, що Республіканський стадіон буде рясніти рекламою головного спонсора Ліги чемпіонів російського "Газпрому". Там місця не буде, де стояти, тобто Україна буде на своїй трансляції рекламувати російський "Газпром", от тоді ви по-іншому заспіваєте. І друге. Люди, які сьогодні стоять, блокують трибуну, у них є час для того, щоб захищати чорнобильців. Я впевнений у тому, що у цих людей, в яких залишилася совість, будуть продовжувати блокувати трибуну після того, як буде прийнятий Закон про чорнобильців, про те, щоб відновили пенсійну справедливість для тих людей, яких ця пенсійна реформа образила.
До слова запрошується Каплін Сергій Миколайович. Будь ласка.
Я ще раз наголошую, звертаюся до керівників фракцій, аби вони організували фракції для голосування цього надзвичайно важливого законопроекту, який стосується не тільки футболу, а й іміджу України в світі, спортивної дипломатії, зовнішньої політики нашої держави. Ми у цей спосіб можемо звернутися до не мільйонів, наголошую, мільярдів громадян у всьому світі, підняти українську проблематику, акцентувати увагу на тих викликах, які є перед Україною і всім світом. Зокрема, повідомляю, що на мою вимогу вже до залу прибув керівник фракції БПП Артур Герасимов. Запрошую і інших керівників фракцій взяти приклад з керівника фракції БПП і так само прибути сюди, і запросити народних депутатів України. Але, якщо говорити серйозно, то та ситуація, яка склалася в парламенті у залі з приводу голосування цього законопроекту, і той факт, що ми подібний формальний законопроект, але дуже важливий, розглядаємо за повною процедурою і таким чином забираємо можливість розглянути низку соціальних законопроектів, відкрити важливі соціальні дискусії з питань зарплати, з питань пенсій, з питань стипендій є ганебним для українського парламенту. Ми потребуємо серйозної реформи Регламенту, перегляду Регламенту і в принципі стратегії і тактики, і методології роботи парламенту в Україні. Що стосується ультрас. Хочу наголосити, що нашою командою підготовлено законопроект про захист інтересів тієї прекрасної найкращої елітної когорти українців, які, я підтримую Крулька, є справжніми моральними авторитетами, є патріотами, є абсолютно свідомими, культурними, освіченими людьми і є голосом українського народу. З трибун футбольних майданчиків вони говорять правду про те, що думає народ про владу, вони говорять про те, чого хоче народ від влади. Вони фактично акцентують увагу на тих задачах, які є актуальними для українського народу. Ми маємо підтримати цих людей, ми маємо створити всі правові умови для їх діяльності, для їх, зокрема, боротьби, для вирішення своїх інтересів і своєї ініціативи, і своєї активності. І міністр, і Прем’єр-міністр, і міністр спорту повинен бути постійно в діалозі з лідерами цих організацій. Ми підтримуємо голосування цього законопроекту. Він є важливим, він є актуальним. І звертаємося до всіх депутатів, аби вони прибули сюди і проголосували цей законопроект. Він є вираженням нашої спортивної дипломатії і зовнішньої політики, позитивним позиціонуванням України у світі, є надзвичайно важливий, аби ми добилися зворотного зв’язку в світі в частині підтримки інших ініціатив нашої держави. Дякую.
Дякую вам. Петренко Олег Миколайович, будь ласка.
Наприкінці 13-го року в Україні було унікальне явище, коли футбольні фанати з абсолютно різних фанатських угрупувань об’єдналися і стали не тільки головною ударною силою на Майдані, а і були єдиною силою, які захищали євромайдани по всій території України: в Донецьку, Луганську і в Сімферополі в тому числі. На початку російської агресії сотні тисяч футбольних фанатів пішли добровольцями. Жоден соціальний, професійний, субкультурний прошарок українського населення у відсотковому показнику, жоден не дав такої кількості добровольців в 14-му році. Цим всім спільнота українських футбольних фанатів як мінімум заслужила право голосу. Сьогодні цей голос за те, щоб на даний час проти ратифікації цієї конвенції. Не проти в принципі ратифікації, а проти до того, як буде більш широке обговорення з фанатською спільнотою того, яким чином це буде імплементуватись в наше законодавство. Тому що є величезні ризики того, що будуть, це буде за рахунок прав і свобод українських футбольних фанатів, українських ультрас. Тому сьогодні до того, як буде розуміння в цій частині імплементації конвенції, мій голос і як голос спільноти українських футбольних фанатів проти.
Дякую. Колеги, через 3 хвилини відбудеться голосування. І тому прошу всіх зараз голів фракцій запрошувати депутатів в зал. І прошу максимально змобілізувати членів фракцій для участі в голосуванні. Зараз слово надається для виступу Романовій Анні Анатоліївни.
Романова, "Об’єднання "Самопоміч". Колеги, ви знаєте, що Україна, якщо взяти рейтинг Світового банку, вона потрапила за своєю безпекою в туристичній привабливості в топ-10 найнебезпечніших для подорожей країн світу. З чим це пов’язано? Основні причини – це страх, це незабезпеченість того, що цивілізований турист зможе себе безпечно почувати в нашій державі. Друге – це відсутня туристична інфраструктура, розбиті дороги, відсутність нормального залізничного сполучення, високі квитки на авіасполучення тощо. І для того, щоб ми створили умови в Україні, щоб до нас поїхали і на фінал Ліги чемпіонів, і на інші спортивні заходи туристи з Європи і зі всього світу, насправді недостатньо ратифікувати лише цю конвенцію, це капля в морі, треба зробити низку заходів для того, щоб підвищити якість тих самих туристичних послуг і безпеки в нашій державі. Що стосується того, що зараз фанати не погоджуються з цим варіантом. Це лише сигнал, що до того не проведені консультації міністерства з вболівальниками. І це якраз сигнал того, що в Україні відсутня не лише державна політика стосовно зняття усіх перепон для в’їзду в державу, а також відсутня політика налагодження діалогу з громадськістю. Що зараз потрібно? От зараз в фінал Ліги чемпіонів очікується 250 тисяч туристів. Якщо бодай кожен з них витратить тисячу доларів на всю нашу економіку туристичної країни, то це 250 мільйонів доларів ми можемо втратити, якщо не забезпечимо належних умов прийняття туристів в нашій країні. Тому у мене прохання велике. Ми зараз будемо підтримувати, звісно, ратифікацію цієї Конвенції. Але, по-перше, скоріш за все, не вистачить голосів. А по-друге, хочеться, щоб цим голосуванням ми показали величезну проблему відсутності системної державної політики щодо туристичної привабливості країни і забезпечення безпеки туристів. Дякую.
Дякую. І заключний виступ від народних депутатів. Борислав Береза. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! 2007 рік, травень місяць, фінал Кубку України. На стадіоні грає "Динамо" (Київ) – "Шахтар" (Донецьк). "Динамо" забиває гол, ультраси скандують, і після цього, незважаючи на те, що на стадіоні присутні Президент України Ющенко, міністр МВС Цушко і всі високопосадові особи, в 9-й, 10-й, 11-й сектори вводять ОМОН, який ганебно б’є всіх, хто є поряд: вагітних, дітей, ультрасів, "кузьмичів", всіх, хто завгодно. Я тоді був там. Сказати, що я був здивований, ні, таке я вже бачив. Потім Цушко розповідав, що саме ультрас спровокували міліціянтів на бійку. Це брехня, відверта брехня, і після якої Цушко ховався в Германії, в Німеччині, і так і не поніс відповідальність за цей злочин. Про що я хочу сказати? Про те, що тоді ми побачили, як маніпулюють суспільством. Їм розповідали, що ультрас – це бандюки. Але у 2014 році всі побачили, як ультрас, не зважаючи боліють вони за "Дніпро" чи "Динамо", за "Шахтар" чи "Чорноморець", вони йшли поряд на Майдані, а потім поряд захищали Україну на фронті. Що я хочу сказати? У 2012 році, коли Україна приймала "Євро-2012", ви бачили, як ультрас вболівали, ви бачили, що не було ніяких заворушень. І саме тому я хочу звернути увагу зараз на те, щоб після того, як ви хочете проголосувати цей закон, щоб ніхто не зміг використовувати ультрасів в політичних цілях, щоб ніхто не зміг пресувати їх на стадіонах, щоб ніхто не зміг, саме завдяки ультрасам, отримувати якісь політичні дивіденди. А зараз про головне, в залі присутні зараз менше ніж 200 депутатів, про яке голосування може йти річ. Вибачте, про те, щоб завалити законопроект або про те, щоб показати, що парламент недієвий. Тому я хочу звернути увагу вашу, що як би ви не голосували зараз і якщо всі, і ті, хто блокують трибуну, і ті, хто знаходяться в залі, і ті, хто зараз знаходиться в кулуарах, зайдуть і проголосують, голосів не вистачить. Тому що, на жаль, менше ніж 200 депутатів в залі. Це сором, це ганьба і це те, що дуже дратує українців. Я звертаюся до всіх голів фракцій, зробіть що-небудь зі своїми підлеглими. Вони повинні з’являтися у Верховній Раді. Вони повинні працювати. Вони повинні ходити на комітети. І вони повинні відповідати запитам суспільства. Дякую.
Отже, колеги, до заключного слова запрошується міністр молоді та спорту Жданов Ігор Олександрович. Після того відбудеться голосування, і я прошу всіх зайти в зал і зайняти свої робочі місця.
Шановні колеги! Дякую. У мене є 3 хвилини, я буду намагатися відповісти на ті питання, які мені задавали під час виступів. Шановні колеги, якщо ви не пам’ятаєте, я вам нагадаю, що зараз діє Закон України "Про забезпечення безпеки під час проведення футбольних матчів" , який ви прийняли два роки тому. І ми тут, скажімо, не пасемо задніх, тому що цей закон був прийнятий на підставі цієї конвенції, яка була підписана пізніше, а ратифікується тільки зараз. Дійсно, вона діє, має універсальний характер, ніхто її не підписував під фінал Ліги чемпіонів. Але так співпали зірки, що зараз ми можемо зробити все, щоб безпечно провести цей матч. Нагадаю, що якщо ми не ратифікуємо цю конвенцію, то буде діяти інша конвенція Ради Європи, яку ми повинні денонсувати, якщо ми ратифікуємо цю конвенцію. Вона називається Європейська Конвенція про насильство та неналежну поведінку з боку глядачів під час спортивних заходів, і зокрема футбольних матчів. Пане Борислав Береза, саме після 2007 року поліції. міліції, а потім поліції заборонили заходити до чаші стадіонів, і вона зараз там не має ніяких прав. Тому що забезпечення безпеки під час проведення футбольних матчів полягається на організаторах цих заходів, частково на адміністрацію стадіонів, а частково на клуби і федерацію, яка організовує і проводить футбольні заходи. Так що ці заходи вже діють. Мені буде дуже соромно, як і вам, якщо ми просто не ратифікуємо цю конвенцію. Санкцій ніяких немає, але як до нас буде ставитися та ж Рада Європи, коли вона побачить, що ми не спроможні ратифікувати абсолютно неполітичний документ, який спрямований на забезпечення безпеки? І хотів би сказати пану Данченку. Я не народний депутат, я відстоюю, як можу, ті закони і пул лотерею, щоб фінансувався спорт, але я не голосую в цьому залі, голосуєте ви і ви приймаєте тут рішення. До речі, на порядку денному стоїть Закон про меценатство в спорті. Я прошу всіх підтримати цей закон. І наостанок, 1200, більше, як 1200 ДЮСШ, в яких займається 500 тисяч наших дітей, це приблизно 12 відсотків, це цифра незмінна. Я не можу підтримувати ДЮСШ, тому що це заборонено Бюджетним кодексом, вони фінансуються органами місцевого самоврядування. А ми будемо розвивати спортивну інфраструктуру, тому що поїдьте, будь ласка, у Польщу – ви побачите таку базу, поїдьте в Японію, і ви побачите аналогічну базу олімпійської підготовки. І ми будемо розвивати спортивну інфраструктуру в нашій країні.
30 секунд, будь ласка. Завершили. Від комітету є потреба заключного слова? Пані Ганно? Голосуємо. Отже, колеги, прошу займати робочі місця, ми переходимо до прийняття рішення. Отже, прошу зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Я прошу всіх голів фракцій максимально змобілізувати народних депутатів. Запросіть депутатів у зал. Отже, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів. Комітет пропонує підтримати в цілому. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, уважно, кожен голос має вагу, не виходіть із залу. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[11:42:27]] За-202 Колеги, я зараз поставлю на повернення, будь ласка, зайдіть в зал. По фракціям покажіть. "Блок Петра Порошенка" – 93, "Народний фронт" – 49, "Опозиційний блок" – 21, "Самопоміч" – 10, Радикальна партія – 1, "Батьківщина" – 6, "Воля народу" – 0, "Партія "Відродження" – 5. Колеги, позафракційні – 17. Я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Отже, колеги, я зараз поставлю на повернення. Я прошу змобілізуватися. Я бачу ряд депутатів утрималось, які є в залі. Колеги, отже, я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект. щоб повернутися до проекту Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи (0180). Прошу усіх зайняти робочі місця, прошу проголосувати і прошу підтримати. Отже, голосуємо. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати повернення. [[11:44:02]] За-204 Колеги, наступна пропозиція по Регламенту – це в комітет на повторне перше читання. Я думаю, що ті, що утримались, зможуть підтримати цю пропозицію. Підтримаєте, так? Тобто ті, що утримувались, дану пропозицію підтримують. Це є міжнародна угода. Для того щоб ми не показали, що ми є ненадійні партнери. Я прошу вас, підтримайте в комітет на повторне перше читання. Будь ласка, зайдіть в зал, займіть робочі місця. Отже, колеги, я зараз ставлю пропозицію: в комітет на повторне перше читання. І я сподіваюсь, що всі відповідальні депутати підтримають дану пропозицію. Отже, я ставлю на голосування наступну пропозицію, передбачену Регламенту: щоб проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про комплексний підхід до питань безпеки, охорони та обслуговування під час футбольних матчів та інших спортивних заходів (0180) направити в комітет на повторне перше читання, в комітет на доопрацювання. Це є компромісна пропозиція. Я прошу проголосувати. Прошу підтримати. Добре. Отже, прошу всіх голосувати уважно в комітет на доопрацювання 0180. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:46:06]] За-215 Колеги, у мене є наступна пропозиція. Давайте. Колеги, давайте, насправді, обміняємося думками. Тільки я одне остерігаюся, що, якщо почнемо обмінюватися думками, нас стане ще менше. Колеги, будь ласка, зайдіть в зал, приготуйтесь до голосування. Займіть робочі місця. Покажіть по фракціях, будь ласка. "Блок Петра Порошенка" – 87, "Народний фронт" – 53, "Опозиційний блок" – 21, "Самопоміч" – 14, "Батьківщина" – 6, "Воля народу" – 1, "Партія "Відродження" – 5. До мене звернулися фракції з пропозиціями ще раз поставити "в комітет на доопрацювання". Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Отже, прошу зайняти робочі місця. До мене звернулися з проханням ще раз поставити "в комітет на доопрацювання". Це є компромісна пропозиція, яка підтвердить Україну як надійного міжнародного партнера, колеги. І ми зможемо в найближчий період поставити знов на голосування. Я прошу вас усіх зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Я прошу усіх зайти в зал. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи (0180) з пропозицією повернути в комітет на повторне перше читання, в комітет на доопрацювання. Це компромісна, правильна, об’єднуюча пропозиція. Я прошу усіх взяти участь в голосуванні. Оля, будь ласка, верніться. Оля! Верніться, будь ласка. Ми вже голосуємо. Прошу проголосувати. І прошу підтримати пропозицію 0180, в комітет на повторне на перше читання. Отже, кожен голос, колеги, кожен голос. Прошу проголосувати. І прошу підтримати. Кожен голос має вагу, уважно голосуємо. Прошу проголосувати. І прошу підтримати дану пропозицію. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:49:30]] За-232 Рішення прийнято. Ми повернулися до закону, ми повернулись до його розгляду голосуванням. І рішення по даному закону вже є прийнятим. Отже, колеги, щоб не ставити на ризик наступний проект закону, я проведу по ньому рейтингове голосування. Я ставлю наступний проект Закону про денонсацію Європейської Конвенції про насильство та неналежну поведінку з боку глядачів під час проведення спортивних заходів, і зокрема футбольних матчів (0151) на рейтингове голосування. Отже, рейтингове голосування (0151). Прошу проголосувати. І прошу підтримати. Голосуємо. [[11:50:35]] За-206 Ми бачимо і малу кількість голосів. Окрім того, якщо ми не ратифікували цієї конвенції, ми не можемо денонсувати. І тому ми переходимо до наступного. Отже, колеги, увага! Я прошу зайняти робочі місця. І я хочу зазначити, що наступна конвенція немає сенсу, якщо ми цю не прийняли, і тому вона не може стояти на розгляді. Попередню ми направили в комітет на доопрацювання. Говорю це під протокол. Попередню конвенцію ми направили в комітет на доопрацювання. І зараз ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих навчальних закладів". Це постанова, яка об’єднує весь зал. І я впевнений, що ми її зможемо результативно пройти. Я прошу підтримати розгляд її за скороченою процедурою. У нас небагато часу. Я прошу всіх підтримати розгляд наступної постанови за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:52:05]] За-165 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича. Будь ласка.
Шановні колеги, Комітет з питань науки і освіти звертається до всіх вас підтримати Постанову Верховної Ради України, вона стосується зміни, збільшення іменних стипендій Верховної Ради України. Зараз ми маємо, ну, на мій погляд, ганебну ситуацію, коли відповідні іменні стипендії Президента України, Кабінету Міністрів України фактично на 300-400 гривень більші ніж відповідні іменні стипендії для технікумів, коледжів, університетів Верховної Ради України. Тому, шановні колеги, для того, щоб вирівняти цю ситуацію, для того, щоб повернути повагу до стипендій, іменних стипендій Верховної Ради України, я прошу підтримати рішення Комітету з питань науки і освіти, яке ми прийняли 20 грудня 2017 року. Шановні колеги, також я звертаюсь до Радикальної партії України з проханням радикально віднестись до того, щоб наші студенти, які будуть номінуватись Верховною Радою України, також отримали від вас підтримку. Шановні колеги, студенти чекають від нас нормального відношення. У будь-якому випадку, хоча це невеличка зміна, але це меседж для наших студентів щодо того, що Верховна Рада України не тільки вирішує питання розподілу якихось коштів, які стосуються газу, нафти і так далі, але ще пам’ятають, що головним в Україні є молодь, є людський капітал, який повинен залишатись на території України і створювати майбутнє в нашій країні.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Від "Народного фронту" Величкович Микола Романович.
Шановні колеги, щоб ми не займали даремно часу, прошу підтримати і проголосувати за.
Дякую за лаконічність. І я прошу усіх максимально лаконічно виступати, в нас лишилось не так багато часу до перерви. Від "Самопомочі" Семенуха Роман Сергійович.
Прошу передати слово Анні Романовій.
Колеги, мені здається, знаєте, коли щось зміниться в нашій державі? Тоді, коли питання спорту, сім’ї і молоді будуть виноситись не в середу, а у вівторок чи в четвер, тоді, коли повна зала сидить депутатів готові голосувати, ось тоді ми точно можемо сказати, що держава приділяє належну увагу питанню молоді, якої насправді все менше і менше в нашій країні. Зараз ми будемо голосувати і спробувати набрати голоси для талановитих представників нашої молоді, для учнівської молоді, які мають особисті досягнення. І це завжди в середу, це завжди тоді, коли депутати розбалансовані, половини їх немає в залі. Тому, коли з високих трибун лунають тези про те, що ми підтримуємо молодь, про те, що молодь – наше майбутнє, без молоді не буде України, насправді воно нічого спільного не має з реальним відношенням держави до молоді в нашій країні. І взагалі, якщо далі так буде продовжуватись, якщо ми реально не збільшимо фінансування на молодіжне кредитування, якщо будемо шаленими темпами втрачати молоде покоління, то, я думаю, що взагалі через 10-20 років України не буде як такої. Тому зараз голосуємо, а взагалі висновки, я думаю, кожен зробить сам.
Дякую. Оскільки було звернення до народних депутатів, я скажу вам. Знаєте, коли щось зміниться в українській державі? Коли народні депутати України будуть ходити на роботу не тільки у вівторок - четвер, а також і в середу, як всі громадяни України ходять на свою роботу в кожен робочий день. Бо якби військовослужбовці сказали, що в середу ми не виходимо на передову і не будемо захищати країну, напевно, того би ніхто не зрозумів ні в залі, ні в усій українській державі. І тому треба закликати всіх депутатів ходити на роботу не тільки у вівторок і четвер, а в усі робочі дні, як це роблять всі громадяни держави України. Отже, колеги, зараз від "Блоку Петра Порошенка" Арешонков. І я прошу лаконічно виступати.
Шановні колеги, я в продовження, те, що сказав зараз Голова Верховної Ради. Це надзвичайно важливо – і дисципліна відвідування засідань, і персональне голосування. Я хотів би звернути вашу увагу, що коли доходить, дійсно, до обговорення і прийняття рішень питань, пов’язаних з молодь, спорт, освіта, чомусь частина депутатів продовжує виходити з сесійної зали, видно є більш важливі якісь бізнесові або ще якісь питання. Я хотів би, шановний пане Голово, щоб голосування за цю постанову теж було на особливому контролі. От хто проголосував, той дійсно підтримує на сьогодні талановиту молодь. Я переконаний, що будуть всі фракції приймати участь в голосуванні і закликаю всіх до цього.
Отже, колеги, через 2 хвилини відбудеться прийняття рішення. Зараз звертаюся до усіх фракцій, запросити депутатів в зал в робочий час, щоб вони виконували свою безпосередню функцію. Через 2 хвилини відбудеться голосування. Я прошу повідомити депутатів, щоб вони прибули в зал на свої робочі місця. Зараз я надаю дві хвилини для виступу від Радикальної партії – Купрієнко Олег Васильович. Будь ласка.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. А ще порядок в Україні буде тоді, коли не тільки будемо закликати виконувати закони, а ще і самі будемо їх виконувати. Зверніть увагу, шановні колеги, ми стоїмо біля трибуни, другий день блокуємо, задля внесення до порядку денного законопроекту 4442. 4442! Не 7418. Це три тисячі законопроектів тому. Ми вимагаємо поставити в порядок денний законопроект про захист чорнобильців. Важливе питання і футболу, і спорту, і талановитої молоді, багато важливих питань. Але, шановні колеги, зараз уже закінчуються Пасхальні свята. У неділю, в понеділок, у вівторок всі ми відвідували кладовища, вшановували наших родичів. Скільки там лежить тих, хто захистив нас з вами від мирного атому, які загасили Чорнобильську трагедію. І ви бачили їхніх родичів. Вони гірко плачуть. Від чого? Від того, що вони державі не потрібні. Не потрібні вони Україні, не допомагає їм держава. І щоб відновити навіть ті пільги, які у них були, треба блокувати трибуну. Нам розказують: ви голосуйте за те, проголосуйте за те. Проголосуємо. Андрій Володимирович, забезпечте наше право законодавчої ініціативи. Внесіть завтра на розгляд парламенту законопроект 4442. Давайте ми швиденько його розглянемо, проголосуємо, відновимо права чорнобильців. І будемо далі і про футбол, і про молодь, і про безпеку, і про все інше. Шановні колеги, є в залі хоч одна людина, яка проти того, щоб чорнобильцям відновити пільги? Бачите, немає. Так давайте зробимо те, що.
Отже, переходимо до прийняття рішення. Я прошу не виходити з залу, усіх зайти в зал. Колеги, це питання, яке об’єднує весь зал. Прошу приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, поверніться з лож в зал, займіть свої робочі місця. Олено, будь ласка. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих навчальних закладів" щодо збільшення розміру іменних стипендій Верховної Ради України, номер постанови 7418. Пропозиція комітету: за основу і в цілому. Прошу проголосувати і прошу всіх уважно, і відповідально підтримати дану постанову. Отже, голосуємо, підтримуємо, голосуємо, колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо. [[12:01:51]] За-190 По фракціям покажіть. "Блок Петра Порошенка" – 77, "Народний фронт" – 47, "Опозиційний блок" – 11, "Самопоміч" – 15, Радикальна партія – 2, "Батьківщина" – 6, "Воля народу" – 6, "Партія "Відродження" – 4. Я ставлю, колеги, зараз на повернення, хто не встиг проголосувати. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до проекту Постанови 7418. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу підтримати постанову, прошу проголосувати за повернення. [[12:02:37]] За-181 Рішення не прийнято. Зал не прийняв рішення про повернення до проекту Постанови 7418. І зараз згідно Регламенту я оголошую перерву на 30 хвилин. Прошу всіх о 12:35 повернутися в зал, ми будемо розпочинати розгляд проекту Закону 6746. Я прошу всіх о 12:35 повернутися в зал для продовження нашої роботи. Дякую.
Час, відведений для перерви, завершений – 12:35. Ми продовжуємо нашу роботу. І як я і повідомляв до перерви, ми переходимо до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення принципів процесуальної справедливості та підвищення ефективності провадження у справах про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Даний законопроект є дуже масштабний , і по нашій добрій традиції ми будемо мати змогу його проговорити сьогодні, а завтра вийти на прийняття рішення. І для нас це буде можливість завтра не тратити безліч часу на проходження всіх правок. Сьогодні, я переконаний, автори правок є в залі, і ми зможемо провести повноцінне обговорення. Я прошу народних депутатів заходити в зал для продовження нашої роботи. Прошу всіх заходити в зал, особливо авторів правок, приготуватись до роботи, будь ласка. Отже, переходимо до розгляду наступного питання порядку денного – проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення принципів процесуальної справедливості та підвищення ефективності проваджень у справах про порушення законодавства про захист економічної конкуренції (№ 6746). Це є друге читання, воно не потребує спеціальної процедури. І я запрошую для доповіді члена Комітету з питань економічної політики Пташник Вікторію Юріївну. Будь ласка, пані Вікторіє.
Дякую. Шановні колеги, я спершу хочу звернути увагу, що сьогодні в другому читання ми розглядаємо з вами надзвичайно важливий законопроект, адже він стосується як чесних, прозорих суб’єктів господарювання, що хочуть здійснювати прозоро свою діяльність на ринку, що борються за те, щоб у нас існували правила вільної конкуренції. Так само він стосується і нас з вами, споживачів, які змушені інколи купувати товари за завищеними цінами, за економічно необґрунтованими цінами, які змушені інколи купувати ті товари, які нав’язуються їм виробниками. І це все стосується, власне, діяльності Антимонопольного комітету, який має розвивати конкуренцію, і так само стосується припинення порушень тими суб’єктами господарювання, які зловживають своїми правами на ринку, які вступають в таємні змови і які не несуть ніякої за це відповідальності. Я хочу сказати, що дана законодавча ініціатива народилася ще на початку 2014 року, коли ми разом з юристами, які спеціалізуються в конкуренційному праві в Асоціації правників України, бачили, як колишні очільники Антимонопольного комітету, фактично, зловживають своїми повноваженнями, як шантажувався бізнес, як закривалися очі на деякі порушення, які відбуваються на ринку, як не доводилися справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції до кінця. І ті, хто реально ніс своєю діяльністю негативний вплив на конкуренцію, не несли жодної відповідальності. Ви знаєте, я хотіла би вашу увагу звернути на деякі випадки, які я вже виявила, будучи народним депутатом, користуючись своїми депутатськими повноваженнями, механізмами запитів і звернень. Колишні очільники Антимонопольного комітету дозволяли собі виявляти порушення, наприклад, такі, які стосувалися спотворення результатів торгів, розслідувати ці порушення, накладати за ці порушення величезні штрафні санкції, що і має бути, а потім своїми же рішеннями відміняли ці штрафні санкції і зменшували їх. Зокрема, мені відомі випадки, коли такі порушення сягали. штрафні санкції були накладені, і фактично розмір цих штрафних санкцій спочатку становив 50 мільйонів гривень на одного суб’єкта господарювання, що спотворював результати торгів, але після того, як сам же колишній склад Антимонопольного комітету переглянув власне рішення, цей розмір штрафу з 50 мільйонів гривень, увага, зменшився до 100 тисяч гривень. Я всі ці дані збирала, я, до речі, подавала їх в Національне антикорупційне бюро для того, щоб Національне антикорупційне бюро виявило.
Давайте ще 5 хвилин дамо, 5 хвилин, будь ласка.
Я подавала всю цю інформацію і я вважаю, що такі дії неприпустимі. І саме тому, власне, народився цей законопроект. Бо цим проектом ми хочемо, з одного боку, надати належне дотримання прав осіб, які беруть участь у справі, забезпечити неупередженість та об’єктивність розгляду справ. І, власне, з іншого боку, надати ефективні процедури розслідування порушень в сфері законодавства про захист економічної конкуренції, яких наразі сьогодні немає. Ми думаємо, що підвищення таких можливостей для захисту прав стане також чинником, який вимагатиме більш професійного і якісного правозастосування, покращення обґрунтованості та доказовості рішень органів Антимонопольного комітету. І відтак це все, звісно, сприятиме ефективності системи захисту економічної конкуренції та запобіганню необґрунтованого втручання в свободу підприємницької діяльності. Цим законопроектом пропонується, і, власне, остаточна редакція, яка була погоджена і сьогодні пропонується вам на розгляд комітетів, пропонується, по-перше, встановити строки, протягом яких має бути завершено розгляд справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції; забезпечити особі, щодо якої розпочата справа, право знати, у вчиненні якого порушення вона підозрюється; право особи користуватися послугами перекладача; забезпечити особі, яка бере участь у справі, право ознайомлюватися з матеріалами справи та всіма доказами, на яких ґрунтується рішення Антимонопольного комітету; закріпити за юридичною особою право надавати зауваження та коментарі до пояснень своїх працівників, які не були уповноважені надавати такі пояснення від імені такої юридичної особи; закріпити за особами, які беруть участь у справі, право заявляти відводи посадовим особам в Антимонопольному комітеті. Це, до речі, перша новела, яка пропонується в цьому законопроекті. Вдосконалити процедуру звільнення від відповідальності за вчинення антиконкурентних узгоджених дій між конкурентами; встановити правила врегулювання спорів у справах про картелі, так званий сеттльмент. Окремо я ще зупинюся на цьому, але я вважаю, що це найважливіше надбання даного законопроекту. Цей інститут існує в Європейському Союзі, і фактично він надасть можливість зменшити тривалість розслідування справ про картелі, я сподіваюся, Антимонопольним комітетом. В Європейському Союзу ми знаємо, що запровадження такого інституту дуже суттєво зменшило тривалість розслідувань, адже загальна тривалість розслідування справ в Європейському Союзі може тривати і 5, і відомі випадки, коли деякі справи розслідувалися 9 років. А після того, як було запроваджено інститут врегулювання спорів, тривалість розслідування справ значно скоротилася і складає в середньому 15 місяців. Також цим законопроектом ми пропонуємо надати деякі покращання, що стосується і прав особи, яка бере участь у справі, власне, у забезпеченні реалізації їхніх прав. Адже будь-яка особа, яка бере участь у розгляді справ про порушення, повинна мати достатньо часу для підготовки свого захисту. Крім того, проектом пропонується забезпечити умови для ефективної реалізації особи, щодо якої прийнято рішення органами Антимонопольного комітету, права на оскарження в суді такого рішення. Я хочу сказати, що робоча група працювала над поправками не один день, і ми збиралися, більше шести засідань проводили тільки в робочій групі, я дуже сподіваюся, що ми зробили якісно законодавчу ініціативу. До цього законопроекту надійшла 121 поправка, з них 36 враховано, 12 враховано частково і поправки подавалися шістьма народними депутатами. Я дуже вдячна цим народним депутатам, які, власне, своїми поправками, я вважаю, покращили нашу законодавчу ініціативу, що незважаючи на такий складний матеріал, вони були небайдужими до даної ініціативи, вони розуміють, що дана ініціатива стосується кожного споживача і кожного бізнесу, який хоче прозоро і чесно працювати. Тому давайте йти далі по поправках, я сподіваюся, що на виході ми отримаємо якісну законодавчу ініціативу. Дякую.
Дякую вам. Отже, переходимо до поправок. Я буду називати поправки, які відхилені. Якщо хтось буде наполягати на поправці і поставити її на підтвердження шляхом підняття руки, я буду надавати слово. 1-а правка відхилена. Автор не наполягає. 2-а, Сажко. Будь ласка, Сажко включіть мікрофон.
Перед підпунктом 1 пункту 1-го, Розділу І законопроекту текст законопроекту доповнити новими підпунктами нового змісту: "У статті 35 закону частину другу викласти у наступній редакції: При розгляді справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету у збирають, аналізують, оцінюють документи, отримують пояснення осіб, які беруть участь у справі, роблять висновки щодо кожної обставини справи, роблять висновки щодо поведінки та впливу осіб на ринок товарів, оцінюють та роблять висновки щодо конкуренції на ринку товарів звітності, осіб впливати на умови конкуренції, встановлюють наявність причинно-наслідкового зв’язку між поведінкою осіб, встановлюють наявність вини в діях осіб, які беруть участь у справі. Прошу поставити на підтвердження. Ой, прошу на голосування.
Дякую. Будете коментувати, пані Вікторія? Будь ласка, пані Вікторія.
Дана поправка була відхилена Комітетом з економічної політики, виходячи з наступного. По-перше, депутатом шановним, який пропонує дану поправку, пропонується надмірна деталізація дій органів Антимонопольного комітету під час розгляду ними справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Для прикладу я хочу звернути увагу, що пропонується встановити поправкою, що органи АМКУ збирають, аналізують, оцінюють документи, іншу інформацію, що є доказами у справі. Але, по-перше, у статті 7 Закону "Про Антимонопольний комітет" і так визначено повноваження Антимонопольного комітету, і з-поміж яких є право вимагати від суб’єктів необхідну інформацію. І погодьтеся, дивно буде, що встановити, що комітет вимагає інформацію, але потім її не аналізує, і такий обов’язок встановлювати на рівні закону. Очевидно, що, отримавши таку інформацію, комітет буде і аналізувати і відповідно має робити певні висновки. Тому така надмірна деталізація, вона непотрібна, і саме через це.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Так. Прошу поставити на голосування поправка номер 2. [[12:50:04]] За-43 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 4, народний депутат Сажко. Прошу.
Я наполягаю. Сергій Сажко, 59 виборчий округ Донеччина. Я наполягаю врахувати повністю цю поправку, так як вона дуже важлива. Дякую.
Комітет буде коментувати? Прошу.
Я би колег хотіла попросити звернути увагу, що пропонується даною поправкою. Цією поправкою пропонується встановити, що розпорядження про початок розгляду справ або про відмову у початку розгляду справ приймається протягом 45 днів або в окремих випадках протягом 90 днів. Я хочу повідомити шановного народного депутата, який подавав цю поправку, що у нас наразі законодавством встановлені менші строки якраз для реагування Антимонопольним комітетом і винесення відповідного розпорядження про початок розгляду справ. Зокрема встановлено, що заява про порушення розглядається протягом 30 календарних днів і окремі випадки якраз продовження не 90, а 60 днів передбачається. Тому для чого збільшувати ці строки для надання фактично можливості комітету реагувати на відповідне порушення, нам не зрозуміло. Саме тому ця поправка була відхилена.
Дякую. Прошу поставити на голосування поправка номер 4. [[12:51:42]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 6, народний депутат Продан. Прошу.
Шановні колеги, я дякую авторам законопроекту і комітету, які працювали над цим законопроектом. Разом з тим звертаю увагу на не зовсім доречні оцінки і рішення комітету, які стосуються тексту законопроекту. В першій редакції пропонувалося, що справи про порушення законодавства про захист конкуренції будуть закриватися або повинні розглянуті бути не менше ніж протягом 3 років. Я пропонувала своєю поправкою, і вважаю, що це буде правильно, цей строк зменшити до 1 року. Тому що ми всі розуміємо, що ці справи – це бізнес, це люди, це гроші, податки і це ціни, тому що цей Антимонопольний комітет цінний для кожного споживача. Я наполягаю на тому, що повинен бути 1 рік, хоча звертаю увагу, що комітет, хоча написав, що відхилив цю поправку, але зважив і частково врахував, тому що знизили, зменшили цей термін з 3 років до 2. Прошу поставити на підтвердження і все-таки встановити 1 рік. Шкода, що немає депутатів у залі, але, сподіваюся, при доповіді до другого читання перед голосуванням частина поправок будуть оголошені і проголосовані разом вже.
Прошу комітет прокоментувати.
Я також погоджуюся з необхідністю того, що строки мають бути максимально мінімальні, якщо це можливо, і з поправкою пані Продан. Але я хочу сказати, що під час обговорення ми виходили з того, що потрібно справи, які розглядає Антимонопольний комітет категоризувати. Відповідно ми встановили загальний строк для розгляду справ про порушення у 2 роки. Окремі справи ми зрозуміли, що не потребують навіть розгляду в 1 рік, для них потрібно їх розглядати 6 місяців. І ми встановили, що, зокрема, такі справи, які стосуються справ про захист від недобросовісної конкуренції або проваджень про ненадання інформації комітету, або надання інформації в неповному обсязі чи неправдивої інформації, чи створення перешкод працівникам Антимонопольного комітету, тут непотрібно навіть їх розслідувати рік. Тому для цих справ встановлено 6 місяців. Але є окремі дуже важливі і тяжкі для розслідування справи, які навіть в Європейському Союзі розслідуються по 5-10 років. І це стосується, зокрема, картелей.
30 секунд, будь ласка.
І це стосується цих складних справ. І для них ми встановили навіть збільшили цей строк у 5 років. Чому ми так зробили? Тому що далі концепція законопроекту говорить про те, що, якщо Антимонопольний комітет протягом відведеного строку не довів справу до кінця, то ця справа підлягає закриттю. І ми дуже не хотіли би, щоб недобросовісні якраз суб’єкти господарювання, які є порушниками відповідного законодавства про захист економічної конкуренції.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:55:01]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 8, народний депутат Продан. Яка поправка? На підтвердження 7-а. Прошу, народний депутат Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, комітетом враховано 7 поправку стосовно термінів розгляду Антимонопольним комітетом справ, і зменшено з 3 років на до 2 років, і в принципі це слушна пропозиція. Все ж таки хотілося б поставити на підтвердження, щоб Верховна Рада України підтвердила, що ми намагаємося скоротити строки, і я це підтримаю. Але у мене зараз питання інше, до головуючої. Просто користуючись нагодою чомусь Голова Верховної Ради України вийшов з зали. У нас сьогодні порядок денний є, затверджений порядок денний. Ми розглянули питання 7418. Після цього наступним ішло питання 6467, це парламентські слухання по дуже важливому питанню – медичної освіти. Поясніть мені, на підставі якої норми Закону про Регламент ви перескочили через три законопроекти і розглядаєте зараз в другому читанні цей законопроект? Це порушення Регламенту. Дякую.
Дякую. Постанови – це акти процедурного характеру, і їх можна розглядати у час будь-який, тобто внесення їх до порядку денного. Ви наполягаєте на голосуванні? Не наполягаєте. Добре. Прошу, народний депутат Продан.
Шановні колеги, я звертаю вашу увагу на пункт 5 тієї редакції, яка пропонується, статті 37-1, про які вже говорила моя колега Вікторія Пташник. Це норма про те, що, якщо протягом граничного строку розгляду справи органами Антимонопольного комітету рішення не прийнято, справа підлягає закриттю в зв’язку з недоведенням вчинення порушення. Я вважаю, що така редакція не може бути взагалі допустимою для голосування, і з цією редакцією ми немає права взагалі закон голосувати. Тому що, таким чином, будь-яке затягування, будь-яка корупційна можливість з боку членів Антимонопольного комітету не просто звільнить від відповідальності по цій справі, але і захистить від відкриття справ в майбутньому, тому що закриття в зв’язку з недоведенням вчинення порушень. Наполягаю на підтвердженні і буду наполягати на тому, щоб доповідач перед голосуванням все-таки наполягав на виключенні цього пункту з редакції закону. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Дякую за зауваження. Але я хочу звернути увагу, що якщо у нас не буде, власне, норми про те, що після закінчення конкретно визначеного строку, відведеного для розслідування Антимонопольним комітетом справ, якщо такої норми не буде, то фактично ми нівелюємо взагалі ідею передбачення конкретних строків для розгляду справ органами Антимонопольного комітету. Тоді комітет буде говорити, ну і що, що ви передбачили, що ми протягом 2 років маємо розслідувати справу, у нас немає ніякої за це відповідальності, ми не встигли. І відповідна справа буде і далі тривати, і будуть так само продовжуватися відповідні розслідування. Строки і закриття за недоведеністю – це якраз стимул Антимонопольного комітету працювати ефективно і штучно не затягувати ці розслідування, і не тролити відповідний бізнес. Саме тому ми й запропонували закривати ці справи. Але прописали конкретні адекватні строки. І я звертаю увагу, що для картелей – це 5.
Дякую. 30 секунд, будь ласка.
Для картелів – це 5 років. Це абсолютно достатній строк для того, щоби комітет розслідував цю справу, збирав всю доказову базу і далі відповідно виносив своє рішення. Але не можна просто далі сказати, бо на практиці є такі випадки, коли фактично комітет роками розслідує справу, коли роками фактично бізнес отримує запити про надання інформації. Вони однакові.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:59:48]] За-54 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 13, народний депутат. 10-а, будь ласка, на підтвердження, народний депутат Шурма.
Шановні колеги, дана правка стосується, вона в принципі є позитивна, і там є пункт про те, що справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції повинні бути розглянуті протягом 1 року з дня прийняття розпоряджень на початок розгляду справи, тобто ми оптимізуємо ті всі процеси. Але я хочу звернутися зараз до головуючої. У мене немає жодних претензій до пані Оксани Сироїд, але в мене є претензія до Голови Верховної Ради. Скажіть, будь ласка, на якій підставі ми зараз розглядаємо даний законопроект, якщо по порядку денному, запропонованого нам, ми маємо розглядати проект Постанови про рекомендації парламентських слухань про медичну освіту? Ну, чому ми тут кричимо, і Прем’єр розказує про реформу в охороні здоров’я, а постанову по медичній освіті ми тримаємо з 2017 року? Я вам можу сказати, що те, що в тій постанові, воно невідомо, чи воно актуально, і ми навіть не слухаємо її, цю постанову, а ми знову порушуємо Закон України "Про Регламент". В мене не до головуючого, а до Голови.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Доповідач наполягає. Прошу комітет прокоментувати.
Я б хотіла прокоментувати. Мені не дуже зрозуміло, для чого наполягати на голосуванні по цій поправці, якщо ви, власне, визначили, що дана поправка є позитивною. Я хочу сказати, що ми намагалися категоризувати справи і сказати, що найбільш складні справи мають розглядатися комітетом в адекватні строки і запропонували для них 5 років. Є справи, для яких 5 років і навіть 2 роки – це задовго. Тому по ним визначили, що комітет має винести своє рішення протягом 1 року. Тому я дуже прошу вас не валити цю поправку, бо вона є дійсно позитивною і вона сприяє якраз розвитку конкуренції, і залишити її в тілі, я сподіваюся, майбутнього закону. Дякую.
Дякую. Шановний народний депутат Шурма, ви підете назустріч комітету? Добре. Дякую. Наступна поправка номер 13. Будь ласка, народний депутат Продан.
Не наполягаю.
Не наполягаєте, добре. 16-а, народний депутат Сажко. Прошу.
Сергій Сажко, 59 виборчий округ. Я пропоную підпункт 3 пункту 1 розділу I законопроекту викласти в такій редакції: "Стаття 39. Особи, які беруть участь у справі, по-перше, це особи, які беруть участь у справі є відповідач-заявник, третя особа". І я наполягаю поставити на голосування, тому що всі ці поправки були для того, щоб покращити законопроект. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Комітетом була відхилена дана поправка. Адже запропонована депутатом концепція по визначенню "третіх осіб" є не дуже практичною. Так немає потреби залучати осіб, що володіють певною інформацією про порушення, власне, у якості третіх осіб. На підставі чинного законодавства Антимонопольний комітет і так має право отримувати інформацію про порушення від осіб, які нею володіють, бо Антимонопольний комітет може надіслати свої запити до будь-якого. І непотрібно вказувати, що дані особи є третіми особами, залучати, ускладнювати процес розслідування справ про порушення і відповідно затягувати їх з боку недобросовісних порушників. Тому ми визначили цю поправку не підтримувати, і комітет пропонує її відхилити.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Так, будь ласка, голосуємо. [[13:04:17]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 27, народний депутат Семенуха.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч", справді важливий законопроект, проте містить дуже окремі суперечливі норми. Хочу підтримати колегу Оксану Продан щодо термінів, абсолютно слушне зауваження. От своєю ж правкою, хочу наголосити, що правка стосується обсягу інформації, з якою сторони у справі мають право ознайомитися, аби дати свої заперечення або зауваження перед прийняттям Антимонопольним комітетом остаточного рішення у справі. Я пропоную надати можливість учасникам справи ознайомлюватися з документами, що становлять внутрішню відомчу службову кореспонденцію органів Антимонопольного комітету, доповідними записками та іншим, в разі, якщо ці документи використовуються комітетом для доведення наявності факту порушення або підтвердження обставин, які підлягають доказуванню справи. Ця правка, до речі, кореспондується з правилом, закріпленим у пункті 3 статті 15 Регламенту Комісії ЄС від 2004 року. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Я хочу звернути увагу, що законом, законопроектом саме передбачається право на ознайомлення з матеріалами справи саме тому. що раніше цим правом, фактично, деякі представники Антимонопольного комітету зловживали. Тому ми в цьому законопроекті прописали загальне правило – право суб’єкта господарювання ознайомлюватися з матеріалами справи, з абсолютно усіма, знімати з них копії, фотокопії, робити виписки, крім тієї інформації, яка є інформацією з обмеженим доступом, тобто конфіденційною інформацією, комерційною чи містить комерційну чи іншу таємницю. Поняття комерційної таємниці, іншої таємниці, інформації з обмеженим доступом – це ті, власне, поняття, які регулюються статтею 21 Закону про інформацію. Тому немає потреби ускладнювати цей законопроект і переносити ті норми, які вже існують в іншому законодавстві. Тому ми й не підтримуємо цю поправку.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні. Прошу поставити на голосування. [[13:06:43]] За-48 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 31. Народний депутат Семенуха.
Як і правка 27, правка 31 стосується визначення обсягу інформації, з якою особа має право ознайомитися, аби дати свої заперечення перед прийняттям рішення Антимонопольного комітету. Проте тепер мова йде про конфіденційну інформацію, яка подається до Антимонопольного комітету іншою стороною у справі. Внесення правки обґрунтовано тим, що у законопроекті значно вужче, не зрозуміло, з яких причин, порівняно з правом Європейському Союзі, трактується право відповідача у справі на доступ до інформації. Якщо ми вже це право надаємо, чому ми проектом Закону звужуємо в порівнянні з правом, яке вживається, застосовується в Європейському Союзі. Законопроект передбачає, що особа, за заявою якої розпочато розгляд справи Антимонопольним комітетом, може подати на підтвердження обставин, викладених у її заяві документ, який містить конфіденційну і неконфіденційну інформацію. У цьому випадку законопроект повністю обмежує право відповідача на доступ до тієї частини документа, яка логічно містить конфіденційну та комерційну інформацію заявника. Прошу підтримати, оскільки я вважаю, це дуже суттєвий момент, який може вплинути на кінцеве прийняття рішення. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Я хочу сказати, що попередня до попередньої. подібна до попередньої поправки народного депутата Семенухи, тією поправкою також пропонується прописати порядок доступу до окремих видів інформації. Але в той же час порядок подачі і оприлюднення, і надання для ознайомлення інформації з обмеженим доступом, він вже визначений діючим законодавством, зокрема, прописаний в Правилах розгляду справ про порушення антимонопольного законодавства, зокрема, дивіться, будь ласка, 18 пункт зазначених правил, де чітко передбачено, що інформація з обмеженим доступом, як вона подається, що це окремо опечатаний конверт, на кожній сторінці зазначається, що це інформація з обмеженим доступом, що там вказується і далі чітко прописано конкретний порядок доступу. Ми не вважаємо, що це норма, яка потрібна, яку ви пропонуєте, потрібно її врегульовувати на рівні закону. Це норма підзаконного нормативно-правового акта на сьогоднішній день діє, і ми тут не бачимо ніякого обмеження для суб’єктів господарювання.
Дякую. Прошу проголосувати. [[13:09:20]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна поправка. 32-а? 29-а. Прошу. Я не бачу хто. Фаєрмарк, будь ласка, народний депутат. Будь ласка, включіть мікрофон народному депутату Фаєрмарку.
Шановні колеги, як голова підкомітету з питань антимонопольної політики зазначу, що потрібно забезпечити гарантії незалежного уповноваженого. [[Не чути]]Це питання не враховано через застереження Мінфіну та необхідність виділення додаткових бюджетних коштів для відведених посад. Тому був знайдений компроміс, який я хочу зачитати під стенограму з подальшим урахуванням. Будь ласка, під стенограму. Розділ ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" законопроекту доповнити новим пунктом наступного змісту. У абзаці другому пункту 3, розділ ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (№ 1774-8) від 06.12.2016 року словами та цифрами: "1 тисяча 600 гривень" замінити словами та цифрами наступного змісту "прожиткового мінімуму для працездатних осіб.".
Будь ласка, 30 секунд завершити.
для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року".
Дякую. Комітет, прокоментуйте, будь ласка. Це 29 поправка була.
Я так розумію, доповідач не наполягає на підтвердженні даної поправки, наскільки я розуміла.
Ні, не наполягає. Добре. Дякую. Наступна, 32-а. Будь ласка, народний депутат Сажко.
Сажко, 59 виборчий округ. Я наполягаю поставити в повній мірі цю поправку на підтвердження, так як вважаю, що це дасть більш розширений перелік в цій статті. Дякую.
Дякую. Комітет, прошу прокоментувати.
Я хочу зазначити, що дана поправка була врахована частково. Вона, до речі, повністю дублює редакцію першого читання, за винятком частини першої цієї статті. До другого читання враховано нову редакцію частини першої статті 41-1, яка була запропонована народним депутатом. Також у зв’язку з врахуванням поправки 35 частину першу статті доповнено новим абзацом. Цим новим абзацом передбачається, що у разі встановлення обставин, що можуть містити ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції, органи Антимонопольного комітету України можуть проводити позапланові перевірки. Це положення було додано з таких причин, що в окремих випадках органами АМКУ необхідно оперативно підтвердити чи спростувати наявність в діях суб’єкта господарювання ознак порушення законодавства. Для встановлення таких обставин існує такий інструмент, як проведення позапланових перевірок. Усі пропозиції, які в даній поправці були висловлені, вони відображені в редакції проекту до другого.
Дякую. Ви наполягаєте, так? Ні, не наполягаєте. Добре. Наступна поправка 36-а. Народний депутат Семенуха. Прошу.
Шановні колеги, наступний блок стосується правок 36, 37 і 39. Я просив би головуючу одразу дати трошки часу, щоб я виступив по трьом правкам. Правки спрямовані на захист інтересів суб’єктів господарювання, простіше кажучи, на захист бізнесу при проведенні перевірок представниками Антимонопольного комітету. Справа в тому, що на базі тих відомостей, які законопроект передбачає включати у розпорядження про проведення перевірки суб’єкт господарювання не зможе отримати чіткого розуміння, що ж саме є предметом перевірки. Як наслідок, він буде позбавлений можливості оцінити, які дії членів комісії є законними, а що виходить за межі їх повноважень в питаннях перевірки. Тому правкою ми пропонуємо додатково включати до розпорядження державного уповноваженого Антимонопольного комітету про проведення перевірки наступні відомості: Перше. Перелік питань, обставин та фактів, які підлягають з’ясуванню під час саме перевірки. Друге. Дуже важливо. Строк початку та закінчення проведення перевірки. І третє. Перелік об’єктів, на яких дозволяється перевірки. Це дасть об’єкту господарювання.
Будь ласка, дайте ще дві хвилини для того, щоб виступи відразу про три поправки.
Це дасть бізнесу певні важелі, аби попередити перевищення членами комісії визначеного розпорядженням порядку проведення перевірки. Ну, наприклад, керівник підприємства матиме законне право не допускати посадових осіб Антимонопольного комітету до проведення перевірки у разі перевищення членами комісій визначного розпорядженням граничного строку проведення перевірки або тих чи інших приміщень. Я переконаний, що оскільки аналогічні норми діють і в законодавстві щодо перевірок в інших сферах діяльності, цей проект закону не може звужувати тут право на захист, власне кажучи, бізнесу. Тому прошу підтримати правки номер 36, 37 і 39, які спрямовані саме на захист бізнесу. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Я хочу зауважити, що перевірки Антимонопольного комітету вони відрізняються, і суть їх і, власне, задача відрізняється від перевірок всіх інших так званих контролюючих органів. Це не перевірки органів ДФС, які можуть тривати там, умовно, тижнями, це перевірки, які вчиняються, якраз проводяться несподівано, і навіть в європейському законодавстві є таке поняття перевірок фактично на світанку, коли несподівано приходять працівники Антимонопольного комітету, тому що підозрюють, що є в діях конкретного суб’єкта ознаки вчинення картелю, тобто найбільш небезпечного порушення в сфері конкуренційного законодавства. Це таємно змова. Це тоді, коли скоріш за все на папері не фіксуються домовленості між суб’єктами. І тому, якщо ми додамо ваші поправки і врахуємо, є таке побоювання, що суб’єкти якраз господарювання будуть зловживати своїми правами, і надасть це їм можливість не допускати до таких раптових перевірок.
Прошу дати ще 2 хвилини комітету час завершити.
Не допускати до таких перевірок органи Антимонопольного комітету. Я хочу сказати, що не можна в розпорядженні про проведення перевірки зазначити граничний строк проведення перевірки. Хоча на практиці вона не триває там тиждень, як, напевно, ви можете подумати з аналогії там перевірок проведення ДФС. Це, як правило, перевірка, яка проводиться день в день саме тому, що в ній головною задачею, головною сутністю є раптовість і отримання всіх матеріалів, які можуть бути приховані суб’єктом господарювання. Крім того, описати і визначити конкретний перелік питань також може бути неможливо, адже коли є таємна змова, то комітет може тільки підозрювати наявність ознак порушення. Наприклад, зросли ціни на паливо. І комітет розуміє, що можливо там є певна таємна змова у відповідних постачальників цього палива, але не розуміє, яку інформацію шукати, бо така змова може бути зафіксована різним шляхом, у тому числі шляхом усних домовленостей. Тому це абсолютно неможливо і дуже не хотілося б, щоб суб’єкти господарювання, потенційні порушники зловживали своїми правами і таким чином мали можливість не допускати органи Антимонопольного комітету до виявлення і розкриття картелей.
Дякую. Прошу, будемо зараз голосувати по черзі три поправки. Будь ласка, 37 поправка. Прошу проголосувати. Хто підтримує поправку 36, прошу проголосувати. [[13:18:33]] За-49 Рішення не прийнято. Поправка 37. Хто підтримує поправку 37, прошу проголосувати. [[13:18:51]] За-48 Рішення не прийнято. І поправка 39. Прошу проголосувати, хто підтримує цю поправку. [[13:19:08]] За-47 Рішення не прийнято. Поправка номер 38, яку ми пропустили. Народний депутат Оксана Продан. Прошу.
Шановні колеги, я підтримую своєю поправкою пропозиції Романа Семенухи, тому що насправді мені дуже шкода, що законодавець тут іде двома шляхами. Або комітет лінується виписувати ті питання, які повинні бути зазначені в розпорядженні про перевірку, або комітет свідомо створює можливості для корупції представників Антимонопольного комітету під час перевірки. Тому що незалежно від того, коли проводиться перевірка на світанку чи ввечері, чи в робочий час, той, хто відправляє працівників Антимонопольного на перевірку, однозначно дає йому завдання провести ті чи інші дії. Це те, без чого не може бути. Так само, чи йде на день перевірка, чи на тиждень, потрібно зазначити строк і можливості не тільки повноваження, але і рамки, в яких повинні працювати представники Антимонопольного комітету. І я вважаю, що якщо ми не проголосуємо додаткові норми, які передбачені і моєю поправкою, і поправками Романа Семенухи, це буде означати, що комітет свідомо створює можливості для працівників Антимонопольного.
Прошу 30 секунд завершити.
Дякую дуже. Створюються можливості зловживати законом, який дасть корупційні можливості. Дякую дуже.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Я точно переконана, що ніяких корупційних можливостей тут немає. Дана поправка пані Продан, вона по суті аналогічна до поправки 36. І як я вже зазначала, неможливо встановити вичерпний перелік тих питань і обставин, які підлягають з’ясуванню під час перевірки на момент видання розпорядження про перевірку. Не плутайте, будь ласка, перевірки наявності ознак порушень таємних змов, таємних, ніхто про них не знає, тільки суб’єкти, які домовлялися, які, можливо, не фіксували це письмово, які, можливо, це вели усними якимись переговорами. Не плутайте, будь ласка, з діяльністю суб’єкту господарювання і перевіркою, скажімо, податкових органів, де вся інформація фіксується, і де податкові органи чітко розуміють, яка їм документація потрібна, які договори, які платіжки потрібно затребовувати за який перелік. за який період. Тому, якщо ми будемо підтримувати поправку про те, щоб встановити чіткий критерій, чіткий вичерпний перелік питань, які.
Будь ласка, дайте хвилину завершити.
які підлягатимуть з’ясуванню під час проведення перевірок, це означатиме, що суб’єкти господарювання будуть казати: ви не зазначили, що вам потрібен доступ до протоколу, там, скажімо, за такий-то період прийнятого чи не протоколу, а ще якогось нашого листування. І саме на цій підставі будуть відмовляти. І тоді ні. А я хочу звернути увагу, що перевірка – це єдиний можливий інструмент розслідування таємних змов. Інших інструментів подібних комітет для таємних змов фактично не має. І це не стосується українського законодавства, це подивіться законодавство будь-якої європейської країни, там таких вимог для розпорядження про проведення перевірки конкуренційними відомствами ніде немає. Тому комітет відхилив, власне, дану поправку.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:22:55]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 41. 40, 40.
Ну, маю не погодитися з пані Вікторією, при всій повазі. От зверніть увагу, про що іде мова. Ми сьогодні врегульовуємо в законі, чи потрібно давати право бізнесу оскаржити, якщо, наприклад, приходе суб’єкт від держави, який ініціює перевірку, наприклад, вказати, в яких приміщеннях має відбуватися перевірка, щодо якого того чи іншого предмету має відбуватися перевірка. Ви розумієте, кожен орган, що може здійснювати перевірку розказує, що його перевірки спеціалізовані, виняткові, чим це закінчується на практиці, ми знаємо. Неприпустимо, що будь-який законопроект в цій залі звужував права бізнесу на власний захист. Тому щодо правки. Пропоную на законодавчому рівні визначити, які саме документи перед початком проведення перевірки посадові особи мають пред’явити керівнику підприємства. Ну, погодьтеся, що це абсолютно нормально, де проводяться перевірки. Інакше ситуація регулювання цього питання на підзаконодавчому рівні може бути несприятливим для суб’єкта, згідно якого здійснюється перевірка. Прошу підтримати.
Дякую. Комітет прошу прокоментувати.
Знову-таки, така деталізація призведе однозначно до зловживань, зловживань своїм правом тими суб’єктами, кого будуть перевіряти. Неможливо буде виявити таємну змову. На те вона і таємна, адже про неї ніхто не знає, і незрозуміло, де і що шукати, чи є конкретні документи, які підтверджують таємну змову, чи їх немає, чи можливо фіксація відбувалася там проведенням аудіозаписів, і можливо шукати потрібно не документи, а можливо суб’єкти господарювання між собою зустрілися і вирішили поділити ринки, і зафіксували це аудіозаписом. А можливо вони просто усно між собою домовилися, і треба шукати інші ознаки, які би якраз підтвердили цю усну домовленість. Саме тому комітет не підтримав дану поправку, і я прошу залу її не підтримувати.
Дякую. Прошу поставити на голосування. [[13:25:20]] За-50 Рішення не прийнято. І наступна поправка номер 41. Народний депутат Семенуха. Ні, не наполягає. 42. Не наполягає. 45. Не наполягає. 43. Написано, що врахована. Але прошу включити мікрофон народному депутату Продан Оксані.
Дякую дуже. Оксана Іванівна, я не знаю, що тут просити по цій 43 поправці. Насправді написано, що враховано. І я би дуже просила, щоб, можливо, ви, Оксана Іванівна, можливо, комітет, в кінцевій редакції до другого читання врахував, як написав. Тому що вони залишили редакцію першого читання до другого читання, написавши "враховано". І що вони залишили? Вони залишили право для членів комісії з перевірки вилучати докази, накладати арешт на них чи місця їх зберігання, тобто без суду дозволяють вилучати і арештовувати членам комісії, які виходять на перевірку. Тому або доручить другу. останню табличку до другого читання змінити, або комітету щось зробити. Вони написали, що врахували, це правильно, але в тексті інакше. Дякую.
Тут, справді, є в тексті помилка. або помилка комітету, або помилка в тексті. Прошу комітет включити мікрофон.
Значить я хочу сказати, так, дійсно, напевно, це помилка, яка була допущена секретаріатом комітету. Ця поправка, дійсно, була відхилена. І відхилена вона була з наступної мотивації. На сьогоднішній день, подивіться, будь ласка, існує стаття 44 Закону України "Про захист економічної конкуренції". Цією статтею якраз передбачена можливість Антимонопольного комітету накладати арешт на докази і відповідно приходити до приміщень, і передбачена конкретна процедура отримання, в тому числі рішень суду, коли Антимонопольний комітет приходить до приміщень, доступ до яких вимагає рішення суду. Ми не вносили ніяких змін до статті 44. І це право забезпечено, передбачено. І саме тому стаття, яку ви пропонуєте, чи пункт 5 частини третьої статті 41-1, який ви пропонуєте виключити, він ніяким чином не надає нового якогось права Антимонопольного комітету. Більш того, якщо потрібно.
Прошу 30 секунд дати завершити.
Якщо потрібна ухвала суду для доступу працівників Антимонопольного комітету до конкретного приміщення, то відповідно до діючої статті 44 Закону "Про захист економічної конкуренції" і так буде застосовуватися. Дякую.
Дякую. Прошу. Поставити на голосування? Ні. Дякую. Наступна поправка номер 45, народний депутат Семенуха. Не наполягає. 46. Не наполягає. Поправка номер 47. Народний депутат Продан Оксана.
Дві секундочки, 47-а, ні. Моя поправка була про те, щоб відсутність суб’єктів, які представляють об’єкт перевірки в приміщеннях чи інших володіннях, які перебувають у власності чи користуванні суб’єкта, що перевіряється, не була б перешкодою для проведення у них перевірки. Сьогодні в редакції, яка пропонується до голосування, якщо приміщення без власника, без представника власника, все одно перевірка може проводитися. Я пропоную вилучити таку можливість і проводити перевірку тільки за присутності представника власника. Прошу поставити на підтвердження. Дякую.
Ще раз, яку ви ставите на підтвердження? 47-у, на підтримку. Будь ласка, 47 поправка. Голосуємо, хто підтримує цю поправку. Комітет, прошу. Перепрошую, будь ласка, коментар комітету.
Я хочу зауважити, що редакція законопроекту, який до другого читання пропонується, передбачає, що має бути керівник об’єкту перевірки або інша уповноважена ним особа, мають право бути присутніми під час перевірки. Однак відсутність даних осіб у приміщеннях, які, власне, перевіряються, не є перешкодою для проведення в них перевірки. Чому так, це зазначено. Право, яке надається законопроектом, говорить про те, що Антимонопольний комітет не може обмежити керівника чи інших його представників брати участь у перевірці і бути присутніми. Але, з іншого боку, якщо він хоче зловживати таким правом і якраз зробити так, щоб перевірка не відбулася, очевидно, що керівник просто піде і скаже, що не перевіряйте, будь ласка, суб’єкт господарювання, бо мене немає. Ми хочемо зробити баланс, з одного боку, забезпечити право суб’єкта бути присутнім під час перевірки, з іншого боку, не дати можливості зловживати фактично таким правом. Тому ми відхилили дану поправку.
Дякую. Прошу поставити на голосування, поправка номер 47. [[13:30:49]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 48. Народний депутат Семенуха, прошу.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановні глядачі й слухачі, як на мене, це одна з ключових правок цього законопроекту. Проект закону наділяє дуже широкими повноваженнями членів комісії з перевірки. Наприклад, вони матимуть право безперешкодного доступу до приміщень, транспортних засобів чи інших володінь, які перебувають у власності або користуванні об’єкта перевірки, до місць зберігання інформації, зможуть вимагати від керівника посадових осіб суб’єкт, який перевіряється, усних та письмових пояснень, зможуть, увага, вилучати документи. Зверніть увагу, колеги, Головне юридичне управління також наводить паралелі між повноваженнями членів комісії Антимонопольного комітету та повноваженнями, притаманним працівникам правоохоронних органів, які здійснюють кримінальні провадження. Нещодавно нами був прийнятий законопроект 7275, так звані "маски-шоу стоп", головна ідея якого полягала в тому, щоб аби попередити або зменшити ймовірні зловживання правоохоронців при обшуку, коли потрібна тотальна відеофіксація усіх слідчих дій. Прошу додати ще півхвилини.
30 секунд, будь ласка.
Тому ми вважаємо за.
30 секунд, будь ласка. Включіть мікрофон, будь ласка, народному депутату Семенусі, 30 секунд.
Тому ми вважаємо за необхідне ввести схожу норму і в законопроект 6746. Для цього правкою пропоную надати керівнику об’єкта, що перевіряється, або іншій уповноваженій ним особі право безперешкодно фіксувати процес проведення перевірки чи кожну окрему дію за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів, не перешкоджаючи, увага, при цьому здійсненню такої перевірки. Ну, справді, мені не зрозуміла логіка комітету. Прошу пані Вікторію пояснити, чому очевидну норму, яку ми тут всі з піаром на вимогу Прем’єр-міністра прийняли в законопроекті 7275, чому ж ви тут застосовуєте, фактично, звужуючи вже в межах діючого законодавства право бізнесу.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Пояснюю. Значить, по-перше, цим проектом теза про те, що надаються дуже широкі повноваження представникам Антимонопольного комітету в сфері перевірок, ця теза є абсолютно хибною. Навпаки, на сьогоднішній день стаття 44 Закону "Про захист економічної конкуренції" і так надає багато прав, всі ті права, до речі, які ви перерахували. Але далі питання проведення перевірок у нас врегульовується підзаконними нормативно-правовими актами, які затверджуються, власне, самим Антимонопольним комітетом і їхнім розпорядженням. Саме тому ми тут зачепили питання перевірок – для того, щоб обмежити Антимонопольний комітет у визначенні своїх розпоряджень і встановити конкретні рамки для проведення перевірок. Що стосується вашої поправки, я хочу наголосити, що суб’єктам господарювання не заборонено фіксувати хід перевірки. Перевірка відбувається на їхній території, і відсутність такої прямої заборони на проведення дій означає, що.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
означає, що суб’єкти мають на це право. Але в тій редакції, яку ви пропонуєте, що керівник об’єкта має право безперешкодно фіксувати процес проведення перевірки там звукозаписами і так далі, не перешкоджаючи здійсненню такої перевірки, ми вважаємо, що може призвести до того, що якраз Антимонопольний комітет тоді буде говорити, що ви перешкоджаєте перевірці, і тому не можна здійснювати відео-, аудіо- і так далі фіксацію. Якщо ми це не будемо регулювати.
Будь ласка, ще 30 секунд.
Якщо ми це не будемо регулювати, це право і так є у суб’єкта господарювання. Очевидно, що тоді не тільки керівник чи уповноважена особа може робити цю фіксацію, а будь-який суб’єкт. Інакше Антимонопольний комітет попросить повноваження керівника підтвердити або дайте довіреність, яка підтверджує, що керівник уповноважений на проведення відеозапису і так далі, і так далі. І це якраз призведе до зловживань з боку антимонопольних органів, тому ми не підтримали дану поправку.
Дякую. Прошу проголосувати. [[13:35:32]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 50. Прошу, народний депутат Оксана Продан.
Шановні колеги, ця поправка, знову ж таки, продовжує уточнювати повноваження представників Антимонопольного комітету, які виходять на перевірку, що вони повинні зазначати в протоколі. І я наполягаю на тому, щоб в протоколі вони зазначали, в протоколі перевірки зазначали кому саме вони надавали до ознайомлення розпорядження про перевірку. Я наполягаю на тому, щоби копію розпорядження про проведення перевірки надавали суб’єкту в обов’язковому порядку. Так само наполягаю на тому, щоб при перевірці, коли прийшли на перевірку, повинні надавати не копію розпорядження, а оригінал, тому що, насправді, це той документ, який саме для суб’єкта видається, а не для будь-кого. І ще одна річ, яка є в цій поправці. Законопроектом не дається право оскаржувати взагалі початок проведення перевірки, говорить про те, що результати проведення можна оскаржувати, а те законно чи незаконно її розпочали цим законопроектом забороняється оскаржувати. І я наполягаю на тому, щоб таке право було надане саме цією 50 поправкою. Прошу зал підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Надання суб’єкту господарювання права оскаржувати початок проведення перевірок призведе якраз до того, що окремі суб’єкти господарювання точно будуть зловживати цим правом і точно вони будуть отримувати дуже швидко ухвали суду відповідні, який буде забороняти за певною, можливо, домовленістю проводити перевірку чи зупиняти цю перевірку. І в той час, як ця перевірка буде зупинена, суб’єкти господарювання просто будуть позбавлятися від всіх цих таємних домовленостей, від всіх протоколів, які ви якраз підтвердили наявність порушення про захист законодавства про економічну конкуренцію. Тому однозначно цього не можна передбачати. Крім того, доцільності обмеження відомостей, які вносяться до протоколу, який пропонує фактично автор поправки, особливо немає. На нашу думку, важливі питання такі, як те, хто з представників суб’єкта господарювання отримував копію розпорядження про проведення.
Будь ласка, 30 секунд.
Це повинно обов’язково зазначатись в протоколі. Тому необхідно цю вимогу передбачити на рівні закону. Власне, тому ми пропонуємо цю поправку відхилити.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:38:25]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна поправка, номер 51, народний депутат Оксана Продан. Ви не наполягаєте?
Я не наполягаю.
52. Не наполягаєте. 54, народний депутат Сажко. Прошу.
Сергій Сажко, 59 виборчий округ. Ця правка стосується недопущення корупційної складової при розслідуванні у справі, а саме: державний уповноважений Антимонопольного комітету України, голова територіального відділення Антимонопольного комітету України, члени органів Антимонопольного комітету України на прийняття рішення у справі, а також експерт і перекладач, зобов’язані заявити самовідвід у разі наявності або виникнення обставин, що можуть викликати сумнів у його неупередженості, зокрема у зв’язку з наявності обставин, передбачених Законом України "Про запобігання корупції", та потенційного порушення принципів і обов’язків, передбачених Законом "Про державну службу". Прошу поставити на голосування.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Стаття 41 з позначкою 2 передбачає новий інститут, відводи, які заявляються державним уповноваженим Антимонопольного комітету, там, і іншим особам. Що пропонується поправкою передбачити? Поправкою народний депутат пропонує встановити як підставу для відводу потенційне порушення принципів і обов’язків, передбаченим Законом України "Про державну службу". Я хочу звернути увагу, що відповідно до частини третьої статті 3 Закону "Про державну службу" дія цього закону не поширюється на голову та членів Антимонопольного комітету України. Таким чином, застосування до державних уповноважених закону України "Про державну службу" є неможливим. І очевидно, що дана поправка не є логічною, і тому ми її відхилили.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:40:56]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 58. Народний депутат Семенуха. Не наполягає. 59. Прошу, народний депутат Оксана Продан.
Шановні колеги, 59-а, 62-а і 70-а поправка, вони стосуються одного – консультацій під час розслідування у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Представник комітету дуже гарно до сих пір відкидала наші з Романом Семенухою поправки, аргументуючи це тим, що начебто вони створюють можливості (начебто) для платників податків, для суб’єктів, які підлягають перевірці, захищатися або. насправді, ті поправки, які ми пропонували, були процесуальні і створювали можливості уникнути корупційних дій з боку працівників Антимонопольного комітету. Ці ж поправки, 59, 62 і 70, вводять нову абсолютно можливість консультацій контролюючого органу з тим суб’єктом, який він контролює для того, щоб дійти згоди і уникнути відповідальності. То у мене питання: якщо ми всі попередні поправки відхилили, які дають прозорі умови для перевірки, то навіщо ми створюємо механізм для корупційних домовленостей? Дякую. Прошу.
Дякую. Три поправки. Прошу комітет прокоментувати.
Категорично не погоджуюся, що Інститут консультацій в той редакції, в якій він прописаний, є можливістю для якихось корупційних домовленостей. Я дуже чітко зі своєї практики знаю, як раніше відбувалися консультації, коли окремим суб’єктам так звані консультації надавалися за додаткову плату, а деякі суб’єкти не могли додзвонитися в Антимонопольний комітет. Саме тому ми прописали дуже чітко цей механізм консультацій, які не є, умовно кажучи, телефоном не надаються. Ми прописали механізм, який письмово дає, повна фіксація цих консультацій. Зокрема, коли подається письмове клопотання про проведення консультацій, і воно лишається, де повідомляється про мету проведення консультацій, і основні питання суб’єкт господарювання повідомляє, які планує обговорити. Далі. За результатами проведення консультацій, щоб не було ніяких знову-таки корупційних ризиків, що хтось десь, умовно, зустрівся з представниками.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
Складається протокол, який далі ми прописуємо: "В п’ятиденний строк підписується органом Антимонопольного комітету, приєднується до матеріалів справи". Тобто повна іде фіксація такої консультації. Раніше це телефонне право, це зустрічі з представниками комітету. Наразі це повна фіксація. І документи, які додаються, і є складовою відповідної справи про порушення. Тому, власне.
Дякую. Я буду зараз ставити на підтримку три поправки поспіль народного депутата Оксани Продан. Поправка спочатку номер 59. Прошу, хто підтримую цю поправку, прошу голосувати. [[13:44:33]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна. Прошу. По 62-й і 70-й прошу ще дати слово комітету для. [[Шум у залі]] Ми повернемося, не переживайте. По 62-й і 70-й комітету прошу надати ще час, 2 хвилини, для коментаря.
Я хочу зазначити ще одне, що стосується, власне, проведення цих консультацій, мені здається, що це важливо. Тому що пропонований порядок проведення консультацій він розроблений якраз відповідно до існуючих правил, які діють в Європейському Союзі. Так, зокрема, план розгляду Європейською комісією справ про порушення статей 101 та 102 Договору про функціонування ЄС містить рекомендацію щодо етапів розслідування, під час яких антимонопольному органу доцільно проводити зустріч із відповідачами. Це дослівна цитата. Саме тому ми взяли цей інструмент, який вважаємо і який, власне, в Європейському Союзі спрямований на підвищення якості, підвищення ефективності процесу прийняття рішень органами Антимонопольного комітету, і є необхідним для обговорення особами фактичних, економічних, правових підстав порушення справи. Весь механізм, який ми пропонуємо у якості фіксації, він якраз має унеможливити певні корупційні елементи, які до сьогоднішнього дня існували у тому числі в Антимонопольному комітеті. Дякую.
Дякую. Тому наступна поправка, яку ми проголосуємо, це буде 62, потім – 70 і ми повернемося знову до попередніх поправок. Прошу голосувати поправку номер 62, хто підтримує. [[13:46:30]] За-41 Рішення не прийнято. І поправка номер 70. Прошу проголосувати, хто її підтримує. [[13:46:50]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна поправка наша 60, народний депутат Сажко. Прошу включити.
Сергій Сажко, Донеччина, 59 виборчий округ. Моя правка теж стосується консультацій під час розслідування у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції. А саме: посадова особа органу Антимонопольного комітету України відповідальна за розгляд справи з власної ініціативи або за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, може проводити консультацію з метою обговорення фактичних, економічних та правових обставин справи, можливості добровільного припинення або виправлення дій, що мають чи можуть мати ознаки порушення законодавства про захист економічної конкуренції. У клопотанні особи про проведення консультацій або запрошення в органи Антимонопольного комітету України повідомляється про мету проведення консультацій та основні питання, які планується обговорити. Дякую.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Це, я так зрозуміла, 60 поправка була, правильно?
Так, так.
Я просто дивлюся, цією поправкою автор поправки що пропонує: вводить поняття посадової особи, яка відповідальна за розгляд справи, і хоче прибрати встановлений проектом п’ятиденний строк для осіб беруть участь у справі для ознайомлення і подання зауважень. Що стосується посадових осіб. Нам. ми розуміємо, що доречніше застосовувати ту термінологію, яка на сьогоднішній день існує вже в Законі про Антимонопольний комітет, а саме органи Антимонопольного комітету. А що стосується прибрання п’ятиденного строку на ознайомлення з. і подання зауважень, власне, ми не розуміємо причини виключення цього строку для надання зауважень до протоколу консультацій. Відсутність строку якраз буде говорити про те, що можуть бути зловживання з боку учасників консультацій. Тому чіткі строки, які встановлюються для надання зауважень, на нашу думку, є важливими.
Дякую. І прошу голосувати. Поправка номер 60. [[13:49:21]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 61, народний депутат Сажко. Не наполягає.
Не наполягаю.
Наступна поправка номер 63. Не наполягає. 64. Не. 64. Прошу включити, народний депутат Сажко.
Із абзацу 1. Із абзацу 4 підпункту 8 пункту 1 розділу І законопроекту слова "між конкурентами картелі, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" виключити. Наполягаю на голосуванні.
Дякую. Прошу комітет прокоментувати.
Дану поправку ми також дуже детально розглядали на комітеті, і насправді вона по своїй суті врахована. Адже депутатом пропонується передбачити, що процедура врегулювання може застосовуватися до усіх справ про антиконкурентні узгоджені дії. Така логіка відображена в редакції проекту до другого читання. І тому я не бачу необхідності в голосуванні. Ця поправка фактично врахована в усіх статтях, які стосуються процедури врегулювання. Процедура врегулювання буде застосовуватись, як пропонує її народний депутат, якраз до всіх справ про антиконкурентні узгоджені дії.
Народний депутат погодився з позицією комітету і знімає поправку свою. Наступна поправка номер 69, народний депутат Оксана Продан. Не наполягає. Наступна поправка 71. Не наполягає. 72, народний депутат Сажко. Не наполягає. 74, народний депутат Оксана Продан. Прошу.
Шановна Оксана Іванівна, шановні колеги, я не наполягаю на 74-й, але я прошу поставити на підтвердження 73-ю. Можливо, вона викладає кращу редакцію 46-2 статті, але вона, ця 73 поправка, вилучає обов’язковість розміщення на офіційному сайті Антимонопольного комітету звіту уповноваженого зі слухань за результатами слухань. Таким чином, ні ми, ні суспільство, ні учасники, не зможуть без корупційно отримати публічний і легальний звіт за результатами слухань. І я наполягаю на тому, щоб ми поставили на підтвердження 73 поправку і залишили статтю 46-2 в редакції першого читання. Дякую.
Прошу комітет прокоментувати.
Так, я хочу прокоментувати. Насправді тут мова йде не про закриття якоїсь інформації і нерозміщення звітів, це не по публікації на сайті Антимонопольного комітету. Тут чому викладається нова редакція, тому що за результатами обговорення в нашому комітеті було погоджено відмовитися від нашої пропозиції авторів від інституту, який додатково би мав вводити уповноваженого зі слухань. Тобто цієї особи вже не буде, не буде уповноваженого зі слухань, не буде відповідно його звіту. Нами, авторами, пропонувався цей інститут для того, щоб якраз забезпечити таку неупередженість у розгляді справ про порушення Антимонопольним комітетом, і дати право кожній особі бути заслуханою особою, яка не зацікавлена в конкретному звинуваченні і в конкретному доведенні справи про порушення до кінця, тобто такого незалежного арбітра. Але Міністерство фінансів, бюджетний комітет Верховної Ради надали свої категорично негативні висновки. Вони сказали, що уповноважений зі слухань, його запровадження.
Будь ласка, 30 секунд.
призведе до того, що потрібно буде витрачати додаткові бюджетні кошти. Вони від цього відмовилися. Мені дуже, надзвичайно, прикро від цього, до речі. Я вважаю, що ми маємо повернутися потім до цього питання, окремо на ньому наполягати. Але така була домовленість на цьому законопроекті для того, щоб його не завалити взагалі. Тому я прошу не ставити на підтвердження, адже просто тоді ця стаття не буде відповідати іншій статті. Адже немає просто уповноваженого зі слухань, є.
Будь ласка, ще 30 секунд, завершуйте.
Є Державний уповноважений Антимонопольного комітету, який проводить слухання. За логікою проекту, за результатами слухання складається протокол, протокол підписується, і все це є в матеріалах справи, тобто тут ніякого немає сенсу цю поправку відміняти. Дякую.
Прошу поставити на голосування.
Колеги, я. Хвилинку уваги. Щоб ви між собою порозумілися. Чи ви наполягаєте на голосуванні? Наполягає пані Оксана на голосуванні. Це на підтвердження, одним словом, якщо воно не набере голосів. Одну хвилину пані Оксані, щоб ми могли правильно зорієнтуватися, як нам діяти.
Я вкладуся в пів. Вся стаття міняється в новій редакції. Тому, якщо ми не підтвердимо 73 поправку, ми повернемо уповноваженого і зробимо публічним звіт за результатами слухань. Прошу на підтвердження, дякую, 73 поправку.
Дякую. Отже, я ставлю на голосування на підтвердження 73 правку, комітет просить її підтримати. Прошу голосувати, хто підтримує позицію комітет, прошу підтримати. [[13:55:12]] За-32 У нас, пані Вікторія, виявилося замало. Переходимо до наступної 78 правки. Не наполягає. 79-а. Наполягає. А ми ще до неї дійшли, ми до неї ще не дійшли. Зараз 79-а. Сажко, будь ласка.
У підпункті 10, пункту 1 розділу І законопроекти у абзаці другому щодо частини четвертої статті 48 закону після слів "не була забезпечена" доповнити словами "передбачена законом". У абзаці третьому щодо частини 5 статті 48 закону друге речення викласти у такій редакції "у рішенні мають бути зазначені обставини, докази, на підставі яких прийнято рішення, обґрунтування, прийняття чи відхилення доказів осіб, які беруть участь у справі". Дякую.
Дякую. Будете коментувати чи ставлю на голосування? Будь ласка, Вікторія Пташник.
По суті, ця пропозиція відображена вже в проекті, тому що, відповідно до частини четвертої статті 48 редакції проекту, там зазначається, що рішення органів антимонопольного комітету не можуть ґрунтуватися на доказах, з якими особам, які беруть участь у справі, не була забезпечена можливість ознайомитися, крім випадків обмеження доступу до інформації, відповідно законодавства. Тобто ця інформація з обмеженим доступом, про яку ми вже говорили. Тобто застереження про обмеженість доступу до окремих категорій інформації, вона і так передбачена законопроектом. Тому я не думаю, що потрібно підтверджувати дану поправку.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Добре. 80-а, Семенуха. Будь ласка.
Шановні колеги, проект закону передбачає, що учасники у справі можуть підготувати і надати органу Антимонопольного комітету зауваження щодо попередніх висновків комітету у справі. Але проект не передбачає чітких правових наслідків реагування Антимонопольного комітету на викладені стороною зауваження та заперечення. Тому правка є. я пропоную записати саме в тілі закону, що в остаточному рішенні Антимонопольного комітету, результатом розгляду, будуть обов’язково зазначені ті зауваження, які надавали сторону справи після ознайомлення з попередніми висновками комітету. І якщо такі зауваження були відхилені комітетом, то дуже важливо, щоб в остаточному тексті висновку мають зазначатися мотиви відхилення таких заперечень. Це, з одного боку, спростить процедуру оскарження в суді такого рішення Антимонопольного комітету, з іншого боку, додасть відповідальності членам комісії Антимонопольного комітету України, прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, пані Вікторія.
Основні вимоги до рішення Антимонопольного комітету, вони передбачені проектом, зокрема прописувати окрему частину статті 48, яка б ще раз додатково прописувала обов’язок Антимонопольного комітету зазначати в рішенні мотиви відхилення доказів, є недоцільно, оскільки це ускладнює закон, а це і так є в проекті. Саме тому дана редакція, запропонована депутатом поправка, була відхилена.
Дякую. Але ви наполягаєте на голосування? Наполягає. Ставлю на голосування поправку 80 народного депутата Семенухи, комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[13:58:59]] За-31 Рішення не прийнято. І, колеги, зараз буде остання правка на сьогодні – 81-а. Сажко, включіть мікрофон.
Сергій Сажко, Донеччина, 59 виборчий округ. Я пропоную внести редакцію 81 правкою. У підпункті 10 пункту 1 розділу I законопроекту в другому реченні абзацу четвертого після слів "проводити або організовувати розслідування у відповідній справі" замінити словами "відповідав за розгляд справи". Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Я ставлю на голосування поправку 81. Хто її підтримує, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. [[13:59:58]] За-22 Рішення не прийнято. І тепер давайте узгодимо, з якої правки ми розпочнемо завтра. Ви наполягали на 84-й. Добре. Тоді на. Яка буде наступна? 85-а. Отже, завтра ми розпочинаємо з 85 правки. 86-ї. Будь ласка, будьте в залі, пані Оксано. Ми з 86 правки завтра розпочнемо продовження розгляду законопроекту. Колеги, в мене ще є два повідомлення. Перше з них. Щойно був в парламенті зареєстрований проект Постанови Верховної Ради України про підтримку звернення Президента України до Вселенського Патріарха Варфоломія про надання Томосу про автокефалію Православної Церкви в Україні. У зв’язку з тим даю доручення профільному Комітету з питань культури і духовності в позачерговому порядку розглянути це питання для його внесення на розгляд Верховної Ради України завтра, у четвер, 18 квітня 2018 року. Колеги, надання. 2018 року. Завтра. Завтра ми будемо розглядати цю постанову. Я прошу завтра усіх максимально мобілізовано прибути в зал. Я вважаю, ця постанова має набрати більше як 300 голосів, бо надання томасу про автокефалію православної церкви в Україні, на основі якого вона може посісти належне місце в родині помісних православних церков, є фундаментальних питанням розвитку і буття української держави. Тому я прошу завтра всіх бути в залі. Комітет, я знаю, сьогодні збирається, і сподіваюсь, що буде позитивне рішення комітету. І відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент" повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Жінки. Мир. Безпека". Співголовами цього об’єднання є Суслова Ірина, Веселова Наталія, Масоріна Олена, Заружко Валерія і Королевська Наталія. Вітаю із створенням міжфракційного об’єднання. І ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Бажаю усім плідної роботи в комітетах, ефективної роботи. І завтра о 10 голині усіх чекаю в залі для продовження нашої не легкої, але такої важливої для країни роботи. Бажаю успіху, колеги.