Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації! Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, готові реєструватись? Добре. Доброго ранку ще раз, шановні народні депутати, шановні представники ЗМІ, гості Верховної Ради України! Прошу реєструватися. Реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за", прошу реєструватися. [[10:19:46]] В залі зареєстровано 330 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, я хотів вам зазначити, що сьогодні в нашого колеги Михайла Новікова день народження. Я вітаю, бажаю наснаги, вітаю від всієї Верховної Ради України! Здоров’я, сімейного благополуччя, затишку і досягнення успіхів. [[Оплески]] Шановні колеги, 20 листопада весь світ буде святкувати Всесвітній день дитини та відзначати тридцятирічну конвенцію.
Можна я дітям дам виступити? Я. Колеги, давайте, ну, ми ж для дітей працюємо! Я дам вам з мотивів. [[Шум в залі]] Тридцятиріччя Конвенції ООН з прав дитини, яка була ратифікована Україною 1991 року. Ми маємо можливість дати нашим молодим колегам виступити сьогодні на засіданні українського парламенту. Для них, я сподіваюсь, це буде нагода відчути себе залученими до важливих процесів парламентаризму в державі, а також привернути увагу до питань захисту. Прошу на трибуну, Лідія Давидова.
Доброго дня, народні депутати України! Щиро вдячна вам за можливість сьогодні виступити у цьому залі. Цього року я відвідала Міжнародну конференцію ЮНІСЕФ для міст, дружніх до дітей та молоді, на якій ми обговорювали питання участі молоді та дітей у життя міст та громад. Багато представників влади є готовими радитись з дітьми у прийнятті важливих рішень. І наша країна також активно долучається до цього. Ми пропонуємо створювати платформи та майданчики, де діти могли б вільно висловлювати свою думку, розвивати дитяче самоврядування на всіх рівнях. Перш за все, це є реалізація права дитини бути почутою, яка закладена в Конвенції ООН про права дитини. Також це є користю для країни, це покращення життя самих дітей, даючи дітям можливість брати участь у житті міста. Ми сприяємо зростанню активних та небайдужих громадян нашої країни, а цим збільшуємо шанси на щасливе майбутнє. Дякую.
Дякую, Лідо. Я думаю, що ви виступали набагато краще, ніж деякі народні депутати України, і по суті. Я вам дуже дякую. [[Оплески]] Я хотів би подякувати нашим молодим колегам. Я думаю, що це гарна зміна, яка зростає, мабуть, і нам так само. Дякую і успіхів вашому. [[Шум у залі]] Ліда, Лідія Давидова. Да, Давидова. Бачите, ви змогли навіть об’єднати зал навколо свого виступу. Дякую. [[Оплески]] Колеги, я думаю, що в першу чергу не з мотивів. З мотивів ми можемо виступати кожен день, а діти – наше майбутнє - приходять до цієї зали не завжди. Я даю вам слово з мотивів. Ірина Володимирівна Геращенко. Хвилина – з мотивів.
Дякую. Дорогі школярі, дозвольте вибачитися перед вами за спікера Верховної Ради України, за парламент, що ви двадцять п’ять хвилин чекали на ваш виступ. І я хочу також перед урядом вибачитися, які прийшли на "годину запитань до Уряду", чекали, так само "слуг" двадцять п’ять хвилин. І хочу нагадати, що "слуги" прийняли закон, яким рівно о 10 ранку має розпочатися реєстрація шляхом натискання зеленої кнопочки. Всі "старі", як вони нас називають, депутати прийшли вчасно. Рівно о 10 ранку тут були діти, уряд, "Європейська солідарність", "Голос", "Батьківщина", позафракційні, "За майбутнє" і "Опозиційна платформа - За життя". 25 хвилин ми чекали "слуг", всі з вами, для того, щоби розпочалася робота парламенту. Ми просимо сьогодні вирахувати гроші за зарплату всіх "слуг" і перерахувати її на ЮНІСЕФ, на дитячі потреби. Дякую.
Дякую, Ірина Володимирівна. Я думаю, що, да, треба починати ходити на роботу вчасно, і я радий, що деякі народні депутати це вже роблять. Окремо хотів би все ж таки зазначити, що, шановні колеги, незважаючи на корки, проблеми в місті Києві, треба раніше приїжджати на роботу. Це теж правда. Тому. [[Оплески]] Тому, шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю проводиться "година запитань до Уряду". У засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Олексій Валерійович Гончарук та члени Кабінету Міністрів України. На Погоджувальній раді було визначено тему "години запитань до Уряду". Члени Кабінету Міністрів України будуть відповідати на запитання про реформування системи охорони здоров’я та сучасний стан фінансового забезпечення охорони здоров’я в України. Згідно статті 129 регламент пропонується наступний: виступи - відвести 30 хвилин на виступ міністра охорони здоров’я України; для відповіді на письмові та усні запитання від депутатів та депутатських фракцій і груп, на запитання народних депутатів відвести до 30 хвилин; надавати по 1 хвилині на кожне усне запитання та 2 по хвилини на відповідь. та 2 хвилини на відповідь на нього відповідно до розгляду запитань до уряду від депутатських фракцій і груп. Шановні колеги, я запрошую на трибуну міністра охорони здоров’я України Зоряну Степанівну Скалецьку. Пані міністр, пані міністр, прошу відповідати на одне письмове або усне питання від кожної фракції і групи, або письмове запитання, зачитувати обов’язково, від якої політичної сили це питання надійшло до вас. Дякую.
Доброго дня, шановний спікер, шановні народні депутати! Міністерство охорони здоров’я як частина уряду абсолютно готове до комунікації і до співпраці, і в тому числі до звітування і відповіді на ваші запитання, котрі надійшли. Я би хотіла почати з запитання, котре до сьогодні досить багато в медіа звучить, і, власне, це питання було подано від депутатської фракції політичної партії "Опозиційна платформа - За життя", "Всеукраїнського об’єднання "Батьківщина" та інших теж озвучувалось. Це питання було щодо того, як уряд планує вирішити проблему заборгованості по зарплаті медичним працівникам. Я би хотіла поінформувати, що всі кошти, котрі були закладені в Державному бюджеті цього року на медичну субвенцію, яка в себе включала в тому числі оплату праці медичним працівникам, були повністю виплачені, перераховані до коштів, до бюджетів місцевої влади. Згідно законодавства України і Бюджетного кодексу, Закону про місцеве самоврядування місцева влада також повинна займатися збалансуванням бюджету, а отже, додатково дофінансовувати заклади охорони здоров’я. Станом на сьогодні, в зв’язку з не до кінця відповідальним ставленням місцевої влади до організації роботи закладів охорони здоров’я, до наповненості кадровим складом, до організації і оптимізації всіх ресурсів, які належать до комунальної власності, відбулась, дійсно, на жаль, заборгованість по зарплаті в окремих закладах охорони здоров’я в регіонах України, не у всіх. І на сьогодні уряд. І сьогодні уряд на засіданні. буде проголосовано виділення додаткових 700 мільйонів гривень на дофінансування медичної субвенції на регіони для дофінансування заборгованості покриття, заборгованості зарплат. Однак, наголошую і прошу всіх депутатів, особливо мажоритарників, в регіонах також працювати з місцевою владою, щоб вона також дофінансовувала те, що вона повинна дійсно здійснювати як власник закладів охорони здоров’я в регіонах. Також хочу наголосити і поінформувати народних депутатів, що ця проблема, сподіваюсь, цього року буде останньою. Насправді вона була кожного року. І кожного року у нас була заборгованість по зарплатах, і кожного року міністерство вишукувало додаткові кошти. Наступного року в зв’язку зі зміною фінансування надання медичної допомоги в Україні з 1 квітня заклади охорони здоров’я здійснюватимуть свою господарську діяльність за інших законодавчих підстав, а отже насправді заборгованість уже повністю буде зліквідована, а залежатиме лише від управлінських навичок керівника закладу охорони здоров’я. Також насправді, це сьогодні буде рішення уряду проголосоване про 700 мільйонів гривень, а також я думаю, що до кінця року ми ще знайдемо дофінансування ще з наших економій коштів і інших статей бюджету для того, щоб дофінансувати ще порядку 300 мільйонів гривень в місцеві бюджети, додати для покриття потреб, котрі на сьогодні виникли в регіонах. Також питання надійшло. Також від Всеукраїнського об’єднання "Батьківщина", політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" та інших депутатських груп щодо. як уряд вживає заходів щодо стабілізації епідемічної ситуації в Україні? Власне, на сьогодні на слуху у всіх, і Міністерство охорони здоров’я вживає всіх необхідних заходів щодо стабілізації ситуації, пов’язаної із кором та дифтерією. На сьогодні ситуація щодо забезпечення вакцинами населення згідно календаря щеплень, тобто дитячого населення, є закупленою і вистачає, і плюс те, що необхідно там через 3 місяці, де буде вистачати. потрібно буде ще, здійснюється поступова робота з поставщиками, в тому числі ЮНІСЕФ. І на сьогодні робота щодо поставок вакцин здійснюється. Одна з ключових проблем, котра пов’язана з епідемічною ситуацією, полягає у недостатньому відсотковому покриттю населення провакцинованими дітьми, зокрема, і найчастіше. Однак за останній місяць ми має хороший зріст завдяки роботи з регіонами, департаментами охорони здоров’я обласних державних адміністрацій, лікарями, свідомою медичною спільнотою. І на сьогодні ми маємо в півтора рази збільшення кількості вакцинацій порівняно з минулим роком, таким самим періодом, покриттям вакцинації щодо дітей до року, до півтора року. Це хороший показник, який свідчить про те, що насправді і батьки розуміють, і медичні працівники сприяють розумінню необхідності підвищення вакцинації на сьогодні населення України. Щодо дифтерії. Я хотіла би надати роз’яснення щодо ситуації з сироватками, котрі турбують також дуже багатьох, і багато хто звертається з запитанням, чи їх достатньо. На сьогодні їх було закуплено, поставлено в Україну, вірніше, 200 і розвезено по всіх регіонах по 8 ампул. Але це не є вакцинація, це є той препарат, котрий вводиться лише в підтверджених випадках, коли діагностично, лабораторно доведено, що має місце дифтерія. Насправді ми ще маємо на сьогодні ще поставлених 100 в Україну і 150 ще домовлено, що буде поставлено. Цього є насправді достатньо, оскільки підтверджених фактів на сьогодні в Україні ми маємо лише два десятки. Минулого року для непідтверджених випадків просто про всяк випадок використали 140, а насправді підтверджених випадків було в межах 10. Цього року та сама історія. Тобто ми розуміємо, що їх непотрібно так, як вакцин, тисячі, їх потрібно насправді незначну кількість. Ми на сьогодні маємо хорошу підтримку міжнародних організацій, котрі будуть ще постачати. Тому з сироватками тримаємо руку на пульсі. Зразу скажу, що є регіони, котрі в паніці починають застосовувати там, де непотрібно, сироватку і там, де вже вони використали. Ми маємо. налагоджуємо взаємодію між регіонам, щоб вони один одному передавали, для того щоб не було такого, що в когось лежить і непотрібно, а в інших насправді необхідність виникла. Питання наступне. Політична партія "Європейська солідарність", було запитання: "Коли будуть представлені відповідні зміни до законодавства щодо запровадження страхової медицини?" Закон України "Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення" передбачає існування в Україні із наступного, 1 квітня наступного року, власне, це вже буде фінансуватися затвердженим бюджетом, на 72 мільярди пакет медичних послуг, медичної допомоги, котра буде гарантованою всім громадянам України згідно статті Конституції 49. Це означає, що громадяни вже на сьогодні. буде профінансовано за рахунок державного бюджету той набір медичної допомоги, котрий на сьогодні всі, власне, очікують, щоб він був профінансований. Пріоритетно буде профінансований за підвищеним тарифом, повністю фактично закривши потребу закладів охорони здоров’я, це є серцево-судинні, це гострі інфаркти, інсульти, пологи і неонотальна допомога. Це ті види медичної допомоги, котрі на сьогодні найчастіше призводять або до смертності, наприклад інсульти, інвалідизації, або в складних випадках ризиків для здоров’я. І на сьогодні ми починаємо переводити фінансування закладів охорони здоров’я лише просто з медичної субвенції на, власне, їхню діяльність, на ту діяльність, яку вони, власне, надають пацієнтам, котрі до них звертаються за медичною допомогою. Щодо, власне, впровадження моделі медичного страхування, тобто збору певних страхових платежів і потім виплату страхового фонду. Я думаю, що наступного року, власне, буде запропоновано, для обговорення, в тому числі з парламентарями, для уряду, з медичною громадськістю, з громадськістю України загалом, модель та, котра може бути додатковою до програми медичних гарантій, для того, щоб допокрити всі потреби, котрі на сьогодні в громадян виникають, для підвищення, можливо, їхніх очікувань, покриття їхніх очікувань. В наступному році, я думаю, що цей законопроект може бути і прийнятий, і розглянутий для того, щоб ми могли запускати, хоча би в пілотному режимі страхову систему додатково до програми медичних гарантій. А програма медичних гарантій буде, власне, тим, що ми з бюджету напряму будемо фінансувати, щоб громадяни не переживали про втрату страховки, чи якихось ризиків, пов’язаних зі страховою системою. Яким чином міністерство планує заохочувати випускників учбових медичних закладів, медпрацівників працювати на селі в маленьких містах. Власне, я би хотіла в цьому питанні зупинитися на більш важливому аспекті. Що заклади охорони здоров’я на сьогодні, які в Україні надають медичну допомогу в більшості випадків для населення України, належать до комунальної власності, а отже, власником є місцева влада, міська рада, обласна рада. Отже, і питання кадрового забезпечення лежить також в частині їхньої відповідальності. Наприклад, є хороші приклади в регіонах, тоді коли місцева влада купляє кілька квартир і каже: "Ці квартири ми даємо для тих, хто приїде працювати в нашу лікарню". Це є той стимул, котрий може бути набагато дієвішим для забезпечення кадрового потенціалу в лікарнях. З позиції Міністерства охорони здоров’я, ми на сьогодні можемо лише працювати над розробкою, і, я думаю, що ми будемо розглядати такі можливості, розробкою певних програм, котрі можуть бути запропоновані в підтримку молодих фахівців. Але на сьогодні це є питання взаємодії, в тому числі, з бюджетом, можливостями бюджету, можливостями парламентарів також підтримати ці ініціативи. Але це є вже, скажімо так, допоміжна роль, важливіша роль - це є питання того, як власник, місцева влада готова працювати над кадровим наповненням своїх заходів охорони здоров’я. Децентралізація на сьогодні, яка відбувається в Україні, а особливо в охороні здоров’я, є досить важливим фактором, який впливає на те, як громадяни на сьогодні в закладах охорони здоров’я отримують медичну допомогу, наскільки вчасно, чи у них будуть черги. А від Міністерства охорони здоров’я, від парламентарів і від уряду більш важливо є визначити правила гри, правила надання допомоги, контролю за якістю, контролю доступності, але це є командна гра місцевої влади і центральної влади. Програмою Кабінету Міністрів передбачено зменшення кількості випадків серцево-судинних захворювань у пацієнтів працездатного віку на 10 відсотків, серед заходів у цьому напрямку зазначено боротьбу з тютюнопалінням. Які конкретні кроки планують для скорочення тютюнопаління серед населення в Україні? Щодо цього питання, хочу наголосити, що у нас є Угода про асоціацію, котрою передбачено імплементацію норм директив відповідних Європейського Союзу, також вже розроблено є проект Закону України про внесення змін до деяких законів України про адаптацію законодавства до вимог директиви 40 Європейського парламенту, власне, про охорону населення України, населення від шкідливого впливу тютюну. Власне, цей документ вже пройшов погодження в центральних органах виконавчої влади і буде скоро подаватися на парламент. Конкретні кроки, які пропонуються цим законопроектом: регламентація електронних сигарет та новітніх тютюнових виробів, заборони їх вживання у громадських місцях та продажу неповнолітнім, збільшення відсотків медичних попереджень на упаковках тютюнових виробів, заборона виробництва та продажу тютюнових виробів зі смако-ароматичними добавками, публічна звітність тютюнових корпорацій про склад тютюнової продукції, повна заборона реклама тютюну в Інтернеті. Це ті зобов’язання, які Україна взяла на себе вже п’ять років назад, і на сьогодні ще вони досі на етапі підготовки і узгодження, але не прийняті. Чи буде відновлено роботу санітарно-епідемічної служби відповідно до реальної суспільної потреби? Власне, хотіла би сказати, що в 14-му році постановою Кабінету Міністрів було створено Державну службу безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, на яку поклали, серед іншого, і функцію контролю за санітарно-епідемічною ситуацією. Власне, в цьому році і було скасовано санітарно-епідемічну службу. Після ліквідації санітарно-епідемічної служби в Україні функція проведення лабораторних та інструментальних досліджень і випробувань була покладена на Міністерство охорони здоров’я. Але при цьому не відбувалися зміни в підходах до фінансування цих установ, які здійснювали ці лабораторні дослідження і брали участь в санітарно-епідемічних розслідуваннях. Незважаючи на те, що лабораторна мережа і оснащення лабораторних закладів є переважно застарілим, система контролю якості досліджень теж недосконала, і відбувається те, що на сьогодні вона не відповідає всім сучасним вимогам. Власне, зазначені всі проблеми, котрі накопичились, особливо після 14-го року, привели до того, що у нас є необхідність змінити систему механізмів фінансування забезпечення епідемічного контролю і нагляду, і діяльність закладів громадського здоров’я. Власне, було передбачено концепцію розвитку системи громадського здоров’я, а також і законопроектом, котрий буде поданий вам щодо Закону про систему громадського здоров’я, необхідність створення нової мережі закладів, котрі будуть здійснювати епідемічний контроль, епідемічний нагляд. Це, власне, є перегляд всієї системи тих закладів, котрі на сьогодні існують. Скажу зразу, що є досить рутинна робота з регіонами щодо лабораторних центрів, як їх реорганізувати, оптимізувати, оскільки на сьогодні вони не виконують належно свою функцію для держави, з другої сторони, там теж працюють люди і ці заклади існують. Ця робота на сьогодні систематизується, для того щоб регіони знали, як їм діяти в питанні оптимізації мереж і лабораторій, і вони будуть передаватися до органів місцевого самоврядування. А зміна фінансування полягає в тому, що ми будемо не фінансувати заклади лабораторій, а ми будемо закуповувати в них послугу по проведенню лабораторних досліджень, і тоді вже буде питання місцевої влади, як вона організує роботу таких лабораторних центрів. Ще одне з запитань, котре задавалося і партіями, і фракціями ,стосувалося програми медичних гарантій, наскільки. як вона буде організована і профінансована. Я би хотіла сказати, що програма медичних гарантій, проголосована в бюджеті в 72 мільярди гривень, включає в себе 19 мільярдів на фінансування "первинки". Це, власне, "первинка", котру ще необхідно закінчити її формування у вигляді додавання, можливо, мобільних амбулаторій, щоб покрити населення, ті території, котра на сьогодні не покрита стаціонарними амбулаторіями чи центрами первинної допомоги, там, де важко, де населення проживає 400 людей в населеному пункті, і там важко знайти лікаря, який там буде працювати, допокрити іншими способами контакту з лікарем "первинки", доповнити критеріями якості і індикаторами якості надання первинної медичної допомоги. На сьогодні "на первинці" середня зважена ставка, котра була 370, підвищена до 600 гривень. Це те, власне, на що так досить багато говорили і переживали лікарі "первинки" – про фінансування. По "вторинці". По "вторинці" на сьогодні згідно Державного бюджету, прийнятого вчора, програма медичних гарантій, а отже, деталізація видів медичних послуг котрі будуть фінансуватися і входити в програму медичних гарантій, буде затверджено Кабінетом Міністрів України. В найближчому місяці ми плануємо прийняти 20 різних постанов Кабінету Міністрів для, власне, налаштування в наступному році всієї. надання медичної допомоги і програми медичних гарантій. Зразу скажу, що входити в програму медичних гарантії, крім чотирьох пріоритетних послуг, також будуть і реабілітація, і паліативна допомога (мобільна і стаціонарна), і стаціонарна амбулаторна допомога (терапевтична, хірургічна). Насправді на сьогодні вся. наступний рік фінансування надання спеціалізованої вторинної допомоги буде здійснюватися за контрактом, який буде укладатися закладами охорони здоров’я і Національною службою здоров’я. І ці контракти передбачатимуть ті види медичної допомоги, котрі заклад буде готовий надавати. І, власне, за звітами які, скільки пацієнтів обслужили, яку допомогу надали, стільки-то коштів і буде перераховано Національною службою здоров’я. Єдине, хочу наголосити для тих особливо депутатів-мажоритарників, які працювали вже в регіонах, спілкувалися з лікарями, основне – головними лікарями, наступний рік і та вартість медичних послуг, котра закладається в програмі медичних гарантій, не є тарифом в розумінні собівартості, вона є тарифом в тому, як ми може розподілити наші кошти настільки ефективно, щоб ті заклади, котрі дійсно здійснюють медичну діяльність, могли дійсно бути профінансовані за свою діяльність Національною службою здоров’я. Цей і наступний рік є швидше перехідним при формуванні, власне, більш точнішого формування тарифів надання медичних послуг. Зразу скажу, щоб нормально порахувати тарифи, один з ключових даних, які нам потрібно, це необхідна достовірна кількість потреби в тих чи інших видах медичної послуги по Україні. Власне, наступний рік дасть нам можливість через контакти з Національною службою здоров’я, через електронне здоров’я, електронну систему звітності отримати достовірні дані, із них, власне, виходи на більш уже очікувану медичними працівниками, закладами ту вартість медичної послуги, котру вони, власне би, хотіли отримувати за свою. за надані послуги. Наступний рік є перехідним, складним, але на сьогодні регіони, більшість регіонів України на сьогодні або вже завершили, або завершують етап автономізації закладів охорони здоров’я, тобто переходу з бюджетної установи на некомерційне комунальне підприємство, а отже, стають, отримують можливість укладати контракти з Національною службою здоров’я. Другою умовою для того, щоб лікарні могли укласти контракти і отримати кошти, – це є комп’ютеризація, тобто наявність хоча би одного комп’ютера в відділенні. На сьогодні рівень комп’ютеризації теж досить значний і він інтенсифіковується. Ця динаміка настільки є позитивною, що я думаю, що навіть на 1 січня у нас уже буде картина. Ще одне по програмі медичних гарантій. Місцева влада, згідно законодавства дійсно повинна дофінансовувати заклади охорони здоров’я і взагалі дофінансовувати певними місцевими програмами. Вже в грудні заклади охорони здоров’я зможуть укласти, зробити такий певний попередній розрахунок, скільки грошей вони отримують від Національної служби здоров’я, враховуючи цю попередню статистику наданих послуг. Це означає, що ще в грудні вони побачать, скільки грошей до них прийде. І за нашими розрахунками, ті заклади, котрі дійсно здійснювали діяльність, де дійсно приходили громадяни, чи там жінки народжували дітей, кошти перейдуть навіть дуже часто більше, ніж приходили раніше. І в даній ситуації для місцевої влади вже в грудні заклади охорони здоров’я зможуть показати свої потенційні доходи. Якщо будуть заклади, котрі зрозуміють, що вони неспроможні, місцева влада ще зможе до 1 квітня перепрофілювати, допрофілювати, доповнити лікарями. Наприклад, у нас не вистачає реабілітаційних відділень, у нас дуже багато де в регіонах не вистачає тих чи інших відділень. І місцева влада, координуючись, і ми на сьогодні маємо хорошу взаємодію з Департаментом охорони здоров’я, з губернаторами, з вами готові настільки, скільки потрібно пропрацювати, щоб ми могли всі разом допомогти головним лікарям подивитись на свої заклади охорони здоров’я максимально щодо ефективності використання ресурсів, щодо використання тих можливостей і лікарів, котрі на сьогодні у них є. Було також запитання щодо будівництва амбулаторій. Ці кошти, власне, були виділені, і в Мінрегіонбуді є більше одного мільярда гривень, і ці залишки коштів з минулих років надалі можуть використовуватися для будівництва амбулаторій. Але регіони повинні, власне, самі визначити, де їм потрібні ці амбулаторії, скільки і, власне, самим подавати цю заявку. Щодо телемедицини. Телемедицина в певних регіонах на сьогодні розвивається набагато інтенсивніше. В нас є хороші, такі вже зразкові області, є, в яких ще досить мало на це звернули увагу. На сьогодні в МОЗ ми розробляємо єдині правила в рамках децентралізації, тобто те, що на сьогодні регіони можуть зробити, певні алгоритми дій, певні методичні рекомендації, як найкраще всього організувати цю допомогу на місцях. Я можу ще продовжити, можу не продовжити. Нікому не цікаво. Давайте, все.
Дякую, пані міністр. Шановні колеги. Вибачте. Розгляд питань до уряду від депутатських фракцій і груп завершено. Переходимо до запитань до уряду від народних депутатів України з визначеної теми. Прошу записатись народних депутатів на запитання. Дмитрієва Оксана Олександрівна.
Доброго дня. Пані Зоряна, як створюється сьогодні трансплантація в Україні, щоб наші громадяни, які потребують трансплантації, робили її в Україні і їм не треба було використовувати величезні кошти за операцію за кордоном? Дякую.
То надовго, а 2 хвилини не вистачить. В Україні насправді за 28 років були поодинокі випадки, де хороші лікарі в лікарні були ініціаторами певних чи інших дій. На сьогодні ми говоримо про те, що необхідно систематизувати цю роботу. В нас є. Систематизація цієї роботи полягає, зокрема, в підготовці законопроекту і я, ми допомагали настільки, скільки могли, народним депутатам в її підготовці. Але зразу говорю, що в нас є 2 блоки по трансплантології. Один – це є пересадка органів і тканин: фахівці, обладнання, систему забору, розмова з населенням про необхідність давати органи, бути донорами. Це серйозний шмат, котрий на сьогодні, ми вже розуміємо, як ми можемо його організувати, і на наступний рік виділено 120 мільйонів гривень, і ми можемо цю систему запускати, в першу чергу створення логістично-координаційного центру розподілу інформації, це є донори, де є реципієнти, і як ми це повинні організувати. Але є другий, не менш важливий, і для України більш затратний на сьогодні – це є пересадка кісткового мозку, заради якого ми відправляємо за кордон значну кількість наших особливо дітей і дорослих. Ця частина трансплантації в Україні також, насправді, має великі шанси бути ще швидше запущеною, ніж навіть трансплантація органів. На сьогодні ми ведемо перемовини з міжнародними організаціями, котрі на сьогодні можуть нам допомогти в отриманні необхідних матеріалів і налаштуванні внутрішніх сьогодні регуляцій, в тому числі виявлення закладів, де ми можемо проводити таку трансплантацію. На сьогодні дуже вдячна буду парламенту, якщо парламент підтримає внесення змін і, власне, підтримку цього процесу по трансплантології в Україні. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Скажіть, будь ласка, буквально у вашої попередниці було багато питань до спалаху кору, сьогодні спалах дифтерії в країні. Чому немає сьогодні вакцинації по лікарням? Друге питання. 80 мільйонів доларів, які ідуть від іноземних наших партнерів, як вони будуть і коли будуть направлені? І третє питання. Чому сьогодні МОЗ закуповує ліки за українські гроші і через "прокладки"? Далі. Є багато історій, коли сьогодні швидка не виїжджає взагалі на виклик до людей! Коли це закінчиться? Далі. Поясніть, що отримають люди, коли запрацює програма медичних гарантій? Наступного року чи коли вона взагалі запрацює? Дякую. Сергій Шахов, Луганщина.
Дякую. У мене дві хвилини на все чи на кожне з п’яти питань? Дві на все? Тоді так. Гроші Світового банку. Ми плануємо провести перемовини і пустити на розробку інсулін. створення системи боротьби з інсультами, оскільки на сьогодні у нас нормальної мережі немає. По дифтерії. Вакцини достатньо є, ви, напевно, мали на увазі сироватки, але я вже сьогодні сказала, що сироватки потрібні тільки тоді, коли є підтверджений лабораторно випадок дифтерії, а їх насправді в Україні не так багато. Про міжнародні закупівельні організації. Наступного року, з 1 січня, власне, нами будуть внесені необхідні зміни до законів для того, щоб запрацювала українська закупівельна організація і ліки закуповувалися безпосередньо в Україні і допомагали це робити максимально і для лікарень, і для міністерства, і для уряду. Швидкі на сьогодні, власне. Одне з питань організації. Одна з цілей уряду є рятування життя. І рятування життя – це не тільки трансплантологія, а також і налагодження роботи екстреної медичної допомоги. Екстрена медична допомога – це є кілька компонентів, це не лише машини закуплені, але ми теж їх наступного року заклали в бюджет і дуже дякую, що ми їх зберегли цю суму, але також це є питання диспетчеризації, налаштування роботи диспетчерської служби. На сьогодні ми маємо етап. З 12-го року реформування екстреної медичної допомоги і не завершилась робота побудови нормальної диспетчерської служби. На сьогодні ми маємо певні рішення і сподіваюсь до кінця року ми їх зробимо. І машини знову ж таки. Ще одне. Наступне, 20 секунд. У нас є. Коли виїжджає екстрена медична допомога – це є виняткові випадки, наприклад, ДТП і гострі стани. У всіх інших випадках нам на сьогодні необхідно налаштувати роботу так, щоб люди отримали медичну допомоги, можливо, хоча б як підтримку сімейного лікаря. І ми на цим теж будемо працювати і розробляти цей порядок. Ну, і програма медичних гарантій буде затверджена постановою Кабміну, де буде описаний весь цей перелік, про що я раніше сказала.
Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати слово Ользі Стефанишиній.
Ольга Стефанишина.
Доброго дня, пані Зоряно! У мене питання до вас, яке хвилює дуже велику кількість тяжкохворих українців. Міністерство охорони здоров’я станом на 15 листопада не підписало низку угод на закупівлю ліків для дітей з гемофілією, з гепатитами, для дорослих з гемофілією, з легеневою гіпертензією та іншими тяжкими захворюваннями. Станом на 15 листопада не розпочаті закупівлі на 2019 рік. Ми залишилися в півтора місяці до кінця року, коли ці кошти просто згорять, кошти – більше мільярда гривень. І я дуже прошу вас з цієї трибуни пообіцяти всім пацієнтам, що ці кошти будуть використані і вони не залишаться без ліків наступного року. Дякую.
Насправді я скажу так, що, і поділюся своїми, скажімо так, з депутатами своїми переживаннями. Коли я прийшла в міністерство, я думала, що за 3 роки існування міжнародних закупівель ми маємо налагоджену роботу, алгоритм і системну роботу міністерства з цього питання. На жаль, так сталося, що виявилось, що це абсолютно є в ручному режимі, який має дуже хаотичний і несистематизований характер. На сьогодні за неповних 3 місяці, провівши низку перемовин, низку робочих груп, низку збору інформації, на сьогодні ми є на фінальній стадії визначення всіх необхідних інформацій для того, щоб всі необхідні угоди були підписані. Кожного тижня відбуваються зустрічі з міжнародними організаціями працівників міністерства для налаштування всієї цієї роботи, пов’язаної з закупівлею. На сьогодні гроші, коли були виведені з. І за попередньою проплатою за 2017-2018 роки, а не тільки 2019-й, на сьогодні також поставки, нормальні закупівлі не проведені, і ми ними теж займаємося, оскільки ми не можемо собі дозволити, щоб ті гроші теж не були використані належним чином для громадян України. Тому на сьогодні ми займаємося всіма грошима, котрі були виділені для закупівлі ліків за всі роки, і налагоджуємо роботу з міжнародними організаціями. Зі сторони МОЗУ, звичайно, будуть зроблені всі необхідні кроки. І я сподіваюсь, що і партнери, і всі інші, хто пов’язані в цьому процесі, будуть також нам в цьому допомагати.
Яценко Антон Володимирович.
Шановна пані міністр, у мене декілька запитань до вас є. Перше запитання – трансплантологія, 133 людини зараз очікують фінансування. Чи буде це в 19-му році, чи люди просто знову будуть чекати і між життям і смертю бути? Друге. Ми сьогодні вітали дітей тут і буде День захисту дітей. У нас на сьогоднішній день Україна єдина країна в Європі, яка, на жаль, не відповідає стандартам і не повністю фінансуються дитячі захворювання. Тому я питаю: перше – слухові апарати звичайні, чи будуть, чи не будуть для дітей? Друге - це кохлеарна імплантація, що з нею сьогодні? Третє - це оклюдери. І четверте – взагалі питання, що стосується орфанних захворювань. Дайте, будь ласка, чітку відповідь по кожному питанню, бо люди чекають. І зазначимо, що нема більшого багатства в країні, ніж наші діти. Тому дуже хотілося б, щоб ми перейшли від бюджету, який сьогодні збільшує зарплати суддям, правоохоронцям і іншим, а не фінансує дітей. Треба навпаки робити. Дякую.
Абсолютно підтримую вашу думку щодо турботи про майбутні українські покоління. Щодо ролі Міністерства охорони здоров’я в контексті материнства та дитинства. Однозначно на сьогодні вся діяльність, котра стосується дітей і фінансування, в тому числі орфанні захворювання, і дуже вдячна можливості уряду, і парламенту в тому числі, в бюджеті збільшити кількість на закупівлі, центральні закупівлі ліків, в тому числі на дитячі орфанні захворювання, в необхідній кількості, щоб ми покрили цю потребу. Те ж саме стосується і оклюдерів, так само. Наступного року ми маємо зробити дві речі. З однієї сторони, збільшивши фінансування; з другої сторони, змінити так механізми витрат цих коштів, щоб вони були для нас максимально ефективними і ми могли навіть зекономити і забезпечити всіх, кому це потрібно. На жаль, на сьогодні, також скажу, що є дуже сумнівною і не відпрацьованою, і не до кінця точною, система розподілу того, що ми закуповуємо на центральному рівні, оскільки просто приходить потреба з регіонів, ми її сумуємо, закуповуємо і роздаємо. Ми не маємо чіткого контакту, чи дійсно та особа, котра потребувала. Я не почула. Яка трансплантація?
Не кричіть, будь ласка. Мікрофон Яценка, включіть. 10 секунд.
Шановний пане Голово, ще раз питання. Кохлеарна імплантація і слухові апарати. Дайте, будь ласка, чітку відповідь, що саме там коїться. Тобто це два питання: є дешеві слухові апарати і є кохлеарна імплантація, яка, якщо дитині не зробити операцію до.
Так, я знаю цю історію про те, що ми повинні максимально в перинатальних центрах зробити належну діагностику - раз. І зробити потім необхідне втручання – два. На сьогодні один з чотирьох пріоритетних напрямків, котрі виведено в НСЗУ для підвищеного фінансування, є перинатальна допомога. Щодо слухових апаратів - це є питання вже до, наскільки мені відомо, до Міністерства соціальної політики. Але давайте так, я це питання окремо собі зафіксую для того, щоб це питання взяти на контроль. Щодо черги на трансплантацію, ми ще знайшли з певної економії коштів 200 мільйонів для того, щоб профінансувати лікування за кордоном ще сотні наших пацієнтів, котрі стоять в черзі.
Бардіна Марина Олегівна.
Прошу передати слово Ладі Булах.
Ще раз, кому?
Лада Булах.
Лада Булах, включіть, будь ласка, мікрофон.
Зоряна Степанівна, хочу сказати, що ми в вас віримо і дуже вас підтримуємо. І моє питання, воно непросте, тому що ми, звісно, переймаємося екстреною допомогою, першою медичною допомогою для рятування життя, і це перша ціль вашої команди і нового міністерства. У мене питання щодо паліативної допомоги, тому що людина з обмеженим прогнозом життя також має право на її гідність і якість. Як ви намагаєтеся в режимі реформи "вторинки" все ж таки народити, побудувати паліативну допомогу в Україні?
Щодо паліативної допомоги, скажу зразу, що цього року, наступного року в бюджеті закладено фінансування двох окремих видів медичної послуги: паліативна допомога стаціонарна і паліативна допомога - надання мобільною бригадою на дому. Станом на сьогодні в Україні мобільні бригади є більш затребувані, оскільки більшість громадян хочуть бути дома або батьки хочуть опікуватися своїми родичами вдома. І на сьогодні це одна з таких базових змін, оскільки раніше вони фінансувалися лише з зарплати або місцевої програми. Це є значне зрушення вперед у наданні паліативної допомоги українським громадянам. Ще одна річ, котра буде ще наступного року нами вивчатися і розглядатися, - це власне можливість отримання знеболюючих препаратів через окремі програми: або реімбурсацію, або електронний рецепт. Це те, що буде напрацьовуватися, оскільки ми розуміємо, що одна з найбільших проблем - це є доступність до знеболення, і максимальна наша структурна відповідь на це питання повинна бути зроблена, і вона ведеться. Окремо готується зараз внесення змін до постанови про надання паліативної допомоги, власне, корегування тих речей, котрі на сьогодні на практиці виявилося, що їх необхідно відкоригувати.
Ковальов Олександр Іванович.
Ковалев Александр. Передаю слово Сергею Шахову.
Сергій Володимирович Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина. Ви вибачте, подумаєте, що я на вас нападаю, ви тільки працюєте два місяці. Я просто хочу вас застережити з того, щоб ви не наробили таких помилок, як попередники. Скажіть, будь ласка, и ви знаєте, що на Луганщині немає сьогодні онкологічного центру, поставили його на ремонт, 18 лікарів, які працювали сьогодні, не працюють. І люди йдуть з Великої Луганщини йдуть до Луганська лікуватися. 18 тисяч онкохворих сьогодні не отримують допомогу. В моїй приймальній кожен місяць додається по 40 людей, які захворіли на рак. Це страшна хвороба, яка сьогодні захопила нашу державу взагалі. В кожній області такі є проблеми. Онкологічні захворювання – це, в принципі, екологія нашої держави. І, по-друге, скажіть, будь ласка, чи ви контролюєте проблему сьогоднішню, що торгують в аптеках крейдою, і коли це закінчиться? І ви не відповіли на запитання, коли закінчаться сьогодні закупівлі через "прокладки".
Давайте ще раз, про закупівлю ліків. Закупівля ліків, з 1 січня ми зараз робимо всі необхідні законодавчі зміни і підзаконні акти теж, для того, щоб закупівля здійснювалася. (знов будете потім перепитувати, ну добре), закупівля здійснювалась через Централізовану українську закупівельну організацію, а отже, більшість ліків пройшло через українську бюджетну систему. Єдине, що є можливо, і ми мусимо визначити також урядом, які види медичних препаратів або вакцин ми будемо здійснювати через міжнародні організації наступного року, оскільки не все ще в Україні зареєстроване і може бути закуплено. Але це є питання зараз налаштування роботи Централізованої закупівельної організації. Щодо онкології. Власне, по онкології зміна з 1 квітня фінансування закладів охорони здоров’я, власне, до цього приведе, що нам не треба буде фінансувати заклад, куди ніхто не приходить, або фінансувати заклад, куди приходять люди з іншого закладу. Наступного року в заклад, якщо прийшло пацієнтів більше, ніж заплановано було по медичній субвенції в 19-му році, на 20 відсотків чи на 100 відсотків, туди прийде і грошей на сто відсотків більше, і цей заклад зможе розвиватися і піднімати зарплати, стимулювати працівників, наймати ще працівників, і, власне, ставати тим центром, більш посиленим, і кваліфікованої допомоги по онкології, в тому числі. Щодо, власне, якості ліків. Щодо якості ліків, один з інструментів, котрий на сьогодні розвивається, і ми будемо його відбудовувати на далі, це є, власне, запровадження оцінки якості ліків, запровадження певних інструментів, що дасть можливість контролювати на етапі реєстрації, а також використання їх в системі для того, щоб ми мали. І це питання - одне з наших завдань: контроль якості медичної допомоги, медичних послуг і контроль якості ліків. На сьогодні ми знаємо, що можна такий інструменти в Україні запровадити, і, власне, над ними зараз працюємо.
Макаренко Михайло Васильович.
Макаренко. Шановна пані міністре, скажіть мені, будь ласка, з 2015 року з 2 тисячі 200 лікарень осталось 1 тисяча 700 лікарень, з 217 тисяч лікарів на даний момент 186 тисяч. І третє запитання таке. Як ви мені відповісте мені, яке ваше бачення страхової медицини? Будь ласка.
У дві хвилини? Добре. Значить, зменшення кількості медичних працівників на сьогодні в Україні відбувається з кількох аспектів. Перший - це те, що, дійсно, досить багато у нас медичних працівників є передпенсійного і пенсійного віку, і вони звільняються, а заклади належним чином не наповнюються. Але друга, і більш системна, відповідь на цю проблему: в Україні за 28 років нормально не була жодного разу напрацьована державна стратегія, чи то політика, чи то програма кадрового забезпечення закладів охорони здоров’я. І відсутність цієї кадрової політики привело до того, що все відбувалось хаотично, хто як визначав спеціальності, хто як визначав кількість і так далі. Я на сьогодні за цих два місяці. три місяці досить багато вела перемовин з фахівцями, котрі готові взятися до розробки такої політики, після чого ми будемо бачити трьох-, п’яти-, п’ятнадцятирічну програму, як ми будемо забезпечувати наші заклади лікарями. В даній ситуації Міністерство охорони здоров’я має лише питання у визначенні державних замовлень на навчання в лікарнях, в медичних університетах. На сьогодні все решта – це є питання зони відповідальності органів місцевої влади, котрі є власниками закладів охорони здоров’я і котрі можуть як приваблювати, мотивувати медпрацівників з точки. З 1 квітня наступного року тарифна сітка не буде працювати для закладів охорони здоров’я. З наступного року ми не зможемо вказувати, як і що повинно відбуватися, це все буде відповідальність органів місцевої влади і керівника закладу охорону здоров’я і, власне. Забула, забула останнє.
Кулініч Олег Іванович.
А, страхування. Тобто страхування, на сьогодні ми можемо обговорювати, що це може бути комбінована модель, тоді, коли ми маємо програму медичних гарантій, котру ми профінансували, всім точно гарантували, населення точно знає, що воно отримає набір діагностики, медичних послуг, медичної допомоги. І додатково до цього я думаю, що ми спроможні створити систему страхування, медичного страхування, котра зможе дофінансовуватися державою для певних категорій громадян або громадянами. Все це ми розробимо і, власне, представимо вам, і разом з вами будемо приймати це рішення.
Кулініч Олег Іванович.
Пані Зоряна, скажіть, будь ласка, зараз існує величезна проблема із залученням молодих спеціалістів-лікарів у сільську місцевість. Ви у своїй доповіді зупинилися на цьому і бачите вирішення цієї проблематики через допомогу місцевих громад. Так я от вам скажу як депутат-мажоритарник, я представляю Полтавщину, місцеві громади готові фінансувати житло, але хто поїде в сільську місцевість, коли іде масове скорочення в районних лікарнях за рахунок того, що фінансування, яке було через Національну службу здоров’я, в тому числі на Полтавщину, через пілотний проект, його вистачає ледь-ледь на заробітну плату і на енергоносії? Хто поїде працювати у ФАП, коли там абсолютно відсутнє фінансування? От як виходити з цієї ситуації? Як ми будемо залучати молодих спеціалістів і чи є взагалі якась програма і у вас бачення як у міністра, як це вирішувати? Тому що, якщо зараз ми не відновимо фінансування, ми втратимо районні лікарні, втратимо ФАПи і втратимо молодих спеціалістів у сільській місцевості. Прокоментуйте, будь ласка.
Дякую. Власне, давайте просто подивимося, як особи, котрі приймають державницькі рішення для всіх громадян. Ми хочемо, гроші щоб витрачались на надання медичної допомоги, для того, щоб люди дійсно отримували лікування чи для того, щоб просто фінансувати заклади? На сьогодні ми змінюємо модель: тоді, коли гроші будуть там, де надається медична допомога. Тому ми не врізаємо фінансування закладів. Якщо якась місцева влада вважає за необхідне, щоб заклад існував, де медична допомога не надається, – це є рішення місцевої влади. Центральна влада, Міністерство охорони здоров’я фінансують надання медичної допомоги. Там, де є медична допомога в районній лікарні, де люди отримують медичну допомогу, де вони приходять до лікарів, там гроші будуть, їм ніхто не врізає жодного фінансування. Але якщо лікарня не хоче надавати медичну допомогу, не проводить лікування, а лише просто приходять на роботу попити чай, а на жаль, у нас є такі лікарні, і кожен приходив і бачив десь колись за своє життя, – то давайте ми такі лікарні, не будемо розказувати, що ми будемо далі їх утримувати. Ми фінансуємо нашим громадянам отримання медичної допомоги. І це ключова зміна для того, щоб ми мали можливість наші ресурси, які ми маємо в бюджеті, витрачати ефективно, в наступному році починаючи. І давайте ми будемо думати про громадян, а не просто про утримання самих закладів.
Павленко Ростислав Миколайович.
Прошу передати слово Марії Іоновій.
Ще раз, якщо можна. Марія Миколаївна Іонова.
Дуже дякую. Шановна пані міністр, ви в цьому році, у вересні місяці, спільно з Прем’єр-міністром відвідати ОХМАТДИТ і на власні очі побачили, що з 7 блоків 2 блоки вже введено в експлуатацію, вірніше, 3 блоки введено в експлуатацію, 2 блоки завершено на 95 відсотків. А на 2 блоки, де планується до кінця ІІІ кварталу відкрити 4 онкогематологічних відділення і центр трансплантації кісткового мозку потрібно 660 мільйонів гривень, на що і було закладено в бюджеті. На жаль, виділили тільки 500. Ми вас дуже просимо закликаємо вас знайти ці 160 мільйонів, щоб до кінця року відкрити ці 4 відділення і центр костного мозга трансплантації, щоб максимальна кількість дітей могла отримувати максимальну допомогу. Дуже шкода, що не було виділено відразу стільки. Дякую.
Скажу так, сьогодні в мене вже двічі за цей тиждень в пів шостої прийде знов будівельна організація і все, що стосується "Охматдиту", з документами для того, щоб ми розуміли більш детальний, деталізований план всіх етапів будівництва, для того, щоб ми зрозуміли, на якому етапі кожного місяця скільки грошей нам потрібно і для того, щоб зрозуміти як і де, і коли ми додаткове фінансування знайдемо. Але точно це буде, я сподіваюся, це буде швидше ніж навіть ІІІ квартал 20-го року. Оскільки нам після здачі будівництва ще треба зробити необхідні кроки, щоб провести хоча би в наступному році таке, щоб це зробити, це не ІІІ квартал, це треба раніше. На сьогодні в нас, я беру на особистий контроль і кожного тижня в нас точно будуть звітні з ними зустрічі по тому, як рухається будівництво і це точно не буде ІІІ квартал, це буде набагато раніше. Можливо, найближчим часом ми покажемо новий графік і покажемо те, як ми будемо це дофінансовувати, і де ми знайдемо додаткові кошти.
Івченко Вадим. Іван Григорович Крулько. Кириленко, вибачте. Іван Григорович Кириленко.
Пані міністр, хочу вам, щоб ви протягом 2 хвилин дуже чітко, внятно відповіли українському суспільству. Як ви організуєте в умовах реформи і адміністративно-територіальної, і медичної реформи організуєте якісне і оперативне медичне обслуговування сільських жителів, яких сьогодні в Україні 40 відсотків? Це раз. 70 відсотків із них пенсійного віку – два. І 80 відсотків проживає у відділених населених пунктах. Чому віддалені? Бо об’єднані територіальні громади. 2 хвилини – чітко, внятно, як це буде зроблено. Будь ласка.
Аналогічно мали ту саму задачу перед собою, тільки з вересня приступила до роботи. На сьогодні з регіонами була проведена вся необхідна робота, з’ясування інформації ,як багато в нас є таких відділених регіонів і що кожен регіон бачить, як він це може зробити, оскільки забезпечення надання допомоги здійснюється комунальними закладами охорони здоров’я. З точки зору міністерства на сьогодні ми з ними обговорюємо кілька шляхів, котрі вони можуть застосувати для покриття сільського населення наданням первинної медичної допомоги. Один з варіантів, котрий на сьогодні ми розглядаємо, це можливість існування мобільних амбулаторій. Другий варіант, котрий на сьогодні може бути, це, власне, є створення певних виїздів самих лікарів або перевезення до амбулаторій, або до центрів первинної медико-санітарної допомоги. Для мене є важливим допокриття всього населення України первинною медичною допомогою в першу чергу в сільській місцевості. У нас є кілька різних шляхів, котрі можуть бути використані в різних регіонах, залежно від того, як місцева влада вирішить це для себе в більш прийнятний спосіб. На сьогодні, з нашої точки зору, з нашої позиції, буде в тому числі питання пошуку коштів для, наприклад, цих самих мобільних амбулаторій, котрі могли би обслуговувати кілька населених пунктів. Вони на сьогодні технологічно, такі варіанти, існують. Щодо фінансування. Щодо фінансування, власне, Національна служба здоров’я, визначаючи ставки надання первинної медичної допомоги, має там різні на сьогодні розрахунки, як ці коефіцієнти повинні бути застосовані. Але чіткої єдиної програми. власне, ми на сьогодні напрацьовуємо і доопрацьовуємо. І я думаю, будуть вноситись зміни до нормативних актів, котрі регулюють надання первинної медичної допомоги. Щоб максимально стимулювати надання первинної медичної допомоги медичними працівниками в тому числі в сільській місцевості.
Знову? Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна пані міністерка! Я, насамперед, хочу вважати великою перемогою цього уряду, що, нарешті, за багато років ми маємо міністра охорони здоров’я, а не в.о. Це дуже важливо. Питання по суті. Візьміть, будь ласка, на контроль об’єднання у Львові "Охматдиту" і Обласного центру надання допомоги дітям. Місцева влада хоче їх об’єднати, а насправді це ліквідувати. Ці центри, що один, що інший, надають допомогу дітям не тільки Львівщини, а й сусідніх областей. І дуже сумно, що департамент охорони здоров’я Львівської ОДА обґрунтуванням каже, що це сприятиме надання кваліфікованої медичної допомоги дітям в одному тільки центрі, а інші ліквідують, де є тисяча фахівців. Складається враження, що питання тільки в приміщенні.
Дякую. Я знаю цю ситуацію у Львові, я знаю, я знайома, ми розмовляли з губернатором, ми розмовляли з департаментом охорони здоров’я. І на сьогодні я знаю, що губернатор сам тримає на контролі ситуацію з тим, щоб отримання медичної допомоги дитячому населенню Львівської області було забезпечено належним чином і ніякого зменшення доступу до медичної допомоги і до лікарів, котрі працюють в закладах охорони здоров’я Львівської області, не відбулося. Тому дякую, але я знаю і тримаю на контролі. Я би хотіла ще скористатись півтора хвилинами, сказати, що вам на столах було роздано коротку презентацію, котра ляже в основу напрацювання стратегії, якої так давно всі очікують, оскільки ми маємо лише стратегію зміни фінансування охорони здоров’я, а не всієї. Тут є певні моменти, котрими, наприклад, сьогодні ми керуємося, але вона ляже в основу розширеного документу, котрий ми однозначно з вами всіма обговоримо. І друге. Я би хотіла сказати, що Міністерство охорони здоров’я готове провести з будь-ким чи з групами, чи з фракціями, чи з депутатами зустрічі щодо роз’яснення, щодо інформування, оскільки охорона здоров’я насправді є дуже складною і мало поінформованою для українських громадян сферою. Якщо такі запити будуть, звертайтеся, будь ласка, ми відкриті до комунікації, до роз’яснення, а можливо до напрацювань. Дякую.
Дякую. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Прошу передати слово колезі Максиму Бужанському.
Максим Аркадійович Бужанський.
Шановні колеги, маю питання до нашого Прем’єр-міністра Олексія Гончарука, який, на жаль, зневажає депутатів та вийшов наразі із залу. Я маю питання щодо того, чому він, сприяючи проходженню до Верховної Ради пана В’ятровича, вступив у змову з фракцією "ЄС" та надав можливість члену списку ЄС Наталії Бойко працювати в себе радником. Я хочу нагадати пану Гончаруку, що на виборах ми зробили разом саме їх. І неприпустимо використовувати своє службове положення щодо сприяння якимось діям фракції "ЄС" та колишнього Президента Петра Порошенка. Дякую.
Шановні колеги, давайте притримуватись Регламенту і рухатись в рамках запитань. Згадали Петра Олексійовича. Він є? Хто. Геращенко, з мотивів, хвилину. Дякую, пані міністр. Час вичерпано.
Шановні колеги, чим "Європейська солідарність" відрізняється від інших фракцій, зокрема від монобільшості? Наші депутати – це особистості, вони самодостатні люди, так само як і кандидати в депутати, і весь наш список - вони не раби, не кріпаки, вони професіонали, і вони мають повне право обирати самі місце своєї роботи. Ми пишаємося нашим списком і тими, хто працює депутатами, і тими, хто йде далі в списку, і хочемо порадити так само всім колегам по парламенту з повагою ставитися до своїх ідеологічних опонентів. А до Голови Верховної Ради України ми хочемо звернутися з вимогою. Уже надійшли документи на зареєстрованого народним депутатом України пана В’ятровича. Ми вимагаємо, щоб сьогодні. (Голова Верховної Ради, відірвіться, будь ласка, від вашого колеги і послухайте "Європейську солідарність"). Ми звертаємося до вас, щоб сьогодні пан В’ятрович прийняв присягу народного депутата України. Пане Разумков, сьогодні!
Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного. Я хотів би подякувати уряду, тому що "година запитань до Уряду" завершена. І дякую міністру за відповіді на запитання і сподіваюсь на подальшу плідну роботу між урядом та парламентом. Дякую, пан Прем’єр-міністр та шановні колеги. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю ми маємо до 30 хвилин для оголошення запитів. Слово надається заступнику Голови Верховної Ради України Кондратюк Олені Костянтинівні.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги! Отже, до нас надійшли два запити на ім’я Президента України. Ми маємо проголосувати про підтримку запиту не менше ніж однією третиною народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради України. Тому ставлю на голосування запит Соломії Бобровської до Президента України щодо звільнення з ув’язнення з Нігерії українських моряків. Прошу визначатися і голосувати. [[11:24:46]] За-178 Дякую. За - 178. Отже, запит набрав необхідних 150 голосів. Тепер ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу визначатися і голосувати. [[11:25:16]] За-204 На жаль, запит не набрав необхідних 226 голосів. Ставлю на голосування наступний запит: від групи народних депутатів (Кривошеєва, Дунди та інших. Всього 40 депутатів) до Президента України щодо створення регіонального ландшафтного парку "Полонина Боржава". Прошу визначатися та голосувати. [[11:25:56]] За-189 Тепер прошу, колеги, ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Нам необхідно 226 голосів, щоб запит було підтримано. Прошу визначатись і голосувати. [[11:26:25]] За-213 На жаль, не набрав запит необхідних 226 голосів. По фракціях прошу показати. "Слуга народу" – 121, "Опозиційна платформа - За життя" – 19, "Європейська солідарність" – 19, "Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 14, позафракційні – 14. Ну що, народні депутати, тепер я. Зараз до нас надійшло 224 депутатські запити. Від Соломії Бобровської до Президента України щодо звільнення з ув’язнення в Нігерії українських моряків. Групи народних депутатів (Кривошеєва, Дунди та інших, всього 40 депутатів) до Президента України щодо створення регіонального ландшафтного парку "Полонина Боржава". Юлії Гришиної до Прем’єр-міністра України стосовно надання інформації щодо порядку закріплення території обслуговування за закладами освіти. Олександра Салійчука до міністра оборони України, Генерального прокурора України щодо оскарження рішення Рівненської обласної ради щодо надання у користування мисливських угідь строком на 25 років Рівненській гарнізонній організації Товариства військових мисливців та рибалок Західного регіону України. Лариси Білозір до Міністерства юстиції України щодо забезпечення громадянам права на доступні адміністративні послуги. Анни Скороход до Прем’єр-міністра України, Голови Державної податкової служби України щодо виконання ухвали суду. Дмитра Лубінця до Прем’єр-міністра України щодо скорочення освітньої субвенції. Тетяни Циби до виконуючого обов’язки голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виявлення фактів порушення чинного законодавства України, пов’язаних з будівництвом "Оздоровчо-рекреаційного комплексу з благоустроєм території за адресою: місто Київ, вулиця Квітки Цісик, 34, 36" та звернення до органів контролю. Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства фінансів України, Міністерства розвитку громад та територій України, Одеської обласної державної адміністрації стосовно вжиття дієвих заходів для вирішення соціально-економічних питань розвитку окремих територіальних громад у Одеській області. Євгенія Шевченка до Голови Національної поліції України щодо перевірки обставин вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 161 Кримінального кодексу України. Євгенія Шевченка до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо призначення перевірки "5 каналу" у зв’язку з поширенням закликів до прямого обмеження прав громадян за ознаками їхніх політичних та інших переконань, місця проживання, за мовними та іншими ознаками. Ольги Василевської-Смаглюк до Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України, голови Київської обласної державної адміністрації про вжиття заходів реагування щодо відновлення первинної документації Київської обласної державної адміністрації та притягнення винних осіб до відповідальності. Богдана Кицака до міністра фінансів України щодо заборгованості з виплати заробітної плати працівникам "Центральної районної лікарні Бердичівського району". Богдана Кицака до Бердичівського міського голови щодо облаштування пішохідного переходу біля загальноосвітнього колегіуму №14 у місті Бердичіві. Олександра Ткаченка до Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Одеської обласної державної адміністрації щодо вжиття дієвих заходів для недопущення закриття Кілійського районного центру первинної медико-санітарної допомоги та забезпечення громадянам реалізації конституційного права на своєчасну, безоплатну медичну допомогу. Валерія Давиденка до Голови правління акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо вирішення проблеми із залізничним сполученням у місті Бахмачі Бахмацького району Чернігівської області. Михайла Бондаря до міністра фінансів України щодо оплати за виконані роботи по об’єкту "Ремонт приміщення комунальної власності Кам’янка-Бузької об’єднаної територіальної громади за адресою вулиця Шевченка, 1. Михайла Бондаря до міністра оборони України щодо приміщень колишньої військової частини у місті Броди Львівської області. Костянтина Касая до Прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України, міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо підтримки вітчизняної машинобудівної галузі. Олексія Жмеренецького до Прем’єр-міністра України щодо можливого звільнення працівників локомотивного депо міста Шепетівка. Антоніни Славицької до міністра охорони здоров’я України про врахування вимог студентів стосовно удосконалення нового порядку проходження інтернатури. Антоніни Славицької до Міністра закордонних справ України щодо вжиття заходів для повернення українських моряків, ув’язнених у державі Лівія. Ігоря Колихаєва до Прем’єр-міністра України, Голови правління акціонерного товариства "Українська залізниця", Міністра інфраструктури України щодо розв’язання нагальних питань із забезпечення сталого функціонування залізничної станції "Високопілля". Івана Шинкаренка та Олександра Ткаченка до Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Одеської обласної державної адміністрації стосовно вжиття дієвих заходів для належного надання медичної допомоги мешканцям села Біленьке Білгород-Дністровського району Одеської області. Миколи Скорика до начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області, Генерального прокурора України щодо проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №12014160500003700 за фактом масових вбивств та інших злочинів, що мали місце 2 травня 2014 року у місті Одесі, та пов’язаних з даними фактами проваджень. Сергія Штепи до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів розкрадання бюджетних коштів при будівництві мостових переходів в місті Запоріжжі. Лади Булах до Прем’єр-міністра України щодо призначення Кабінетом Міністрів України Голови Національної Ради з питань протидії туберкульозу та ВІЛ-інфекції/СНІДу та відновлення її функціонування, як консультативно-дорадчого органу. Групи народних депутатів (Геращенко, Іонової та інших. Всього 5 депутатів) до Голови Служби безпеки України щодо незаконного перебування депутата Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації Олексія Журавльова 1-2 листопада 2019 року на тимчасово окупованій території Луганської області та на території розведення сил і засобів. Групи народних депутатів (Грищенко, Янченко та інших. Всього 8 депутатів) до тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державного агентства України з управління зоною відчуження щодо надання інформації про поточний стан радіологічного забруднення виведених з господарського обігу земель Народицької об’єднаної територіальної громади Житомирської області. Юлії Тимошенко до Прем’єр-міністра України щодо політики, спрямованої на знищення малого та середнього бізнесу. Вікторії Гриб до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо порушень закону з боку заступника начальника 6-го відділу розслідувань кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України Антона Замятіна та заступника начальника відділу Генеральної прокуратури України Василя Яцинина. Вікторії Гриб до Генерального прокурора України щодо грубого порушення вимог кримінального процесуального закону з боку заступника начальника 6-го відділу розслідувань кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України Антона Замятіна та заступника начальника відділу Генеральної прокуратури України Василя Яцинина. Максима Бужанського до Генерального прокурора України щодо виклику Генерального прокурора України до Верховної Ради України для надання звіту. Рената Кузьміна до Генерального прокурора України щодо отримання відповіді Генерального прокурора України у Верховній Раді України. Миколи Величковича до міністра інфраструктури України щодо надання інформації про передання у концесію автомобільних шляхів. Ігоря Василіва до Начальника Управління Держпраці у Тернопільській області щодо необхідності проведення інспекційного відвідування. Дмитра Чорного до міністра енергетики та захисту довкілля України щодо виходу державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" зі складу державного концерну "Ядерне паливо". Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо критичної ситуації, яка склалася в органах місцевого самоврядування із забезпеченням вуличного освітлення населених пунктів. Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та захисту довкілля України щодо газифікації сіл Білі Ослави, Чорні Ослави, Чорний потік, Надвірнянського району Івано-Франківської області. Сергія Мінька до Прем’єр-міністра України щодо заборгованості фінансування пільг на оплату житлово-комунальних послуг. Сергія Мінька до міністра охорони здоров’я України щодо проблемних аспектів фінансування заходів щодо підвищення кваліфікації медичних та фармацевтичних кадрів у 2020 році. Групи народних депутатів (Порошенка, Іонової та інших. Всього 5 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів щодо повного фінансування за рахунок субвенції з державного бюджету на 2019 рік капітального ремонту будівель комунального некомерційного підприємства "Курахівська міська лікарня" (місто Курахове, Донецька область). Групи народних депутатів (Порошенка, Іонової та інших. Всього 5 депутатів) до голови Луганської обласної державної адміністрації – керівника обласної військово-цивільної адміністрації щодо вжиття невідкладних заходів з прискорення введення в експлуатацію житлових будинків у місті Рубіжному Луганської області, споруджених для забезпечення проживання в них внутрішньо переміщених осіб. Ольги Саладухи до Прем’єр-міністра України, міністра у справах ветеранів, тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, президента Національного комітету спорту інвалідів України, міністра культури, молоді та спорту України щодо забезпечення приміщеннями для тренувань іменитих спортсменів Професійного бійцівського клубу "Тріада" міста Слов’янськ Донецької області. Ігоря Гузя до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України щодо невідкладного внесення змін до Бюджетного кодексу України з метою збереження норми про відрахування частини надходжень акцизного податку до місцевих бюджетів. Ігоря Гузя до голови Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Прем’єр-міністра України щодо питання недопущення зменшення для Волинської області розміру субвенції (на 2019 рік) на реформування регіональних систем охорони здоров’я для здійснення заходів з виконання спільного з Міжнародним банком реконструкції та розвитку проекту по реконструкції амбулаторій загальної практики – сімейної медицини. Групи народних депутатів (Дмитрієвої, Кравчук та інших. Всього 4 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо діяльності керівника апарату Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг "Нацкомфінпослуг" Тетяни Галабудської, що не відповідає принципам державної служби і правилам етичної поведінки та є порушенням Присяги державного службовця. Марії Іонової до голови Національної поліції України, міністра енергетики та захисту довкілля України щодо оперативного та неупередженого реагування на факти грубих порушень екологічного законодавства України аграрними підприємствами, що займаються птахівництвом у селі Звиняче Горохівського району Волинської області. Павла Фролова до Прем’єр-міністра України щодо недопущення обмеження права на отримання доступного житла учасників антитерористичної операції, операції Об’єднаних сил та внутрішньо переміщених осіб у 2020 році. Павла Фролова до Київського міського голови стосовно вжиття невідкладних заходів із завершення реконструкції, введення в експлуатацію Шулявського шляхопроводу в місті Києві та усунення виявлених зловживань і порушень. Олександра Куницького до Прем’єр-міністра України щодо введення заборони використання державних та муніципальних автомобільних доріг для проїзду великовагових транспортних засобів при наявності платної автомобільної дороги в тому ж напрямку. Ігоря Мурдія до міністра інфраструктури України щодо неналежного розгляду депутатського звернення. Максима Гузенка до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення оплати праці працівників бюджетної сфери Сумської області. Сергія Штепи до міністра культури, молоді та спорту України щодо розвитку інтелектуальних видів спорту України. Соломії Бобровської до виконуючої обов’язки Голови Державної аудиторської служби України щодо освоєння коштів Державного фонду регіонального розвитку під час будівництва дошкільного навчального закладу в місті Рівне. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України щодо питання виплат одноразової грошової допомоги військовослужбовцям строкової служби та інших груп військовослужбовців, які втратили здоров’я при виконанні військового обов’язку. Володимира Арешонкова до міністра освіти і науки України про забезпечення ефективної та системної організації роботи з підвищення кваліфікації педагогічних і науково-педагогічних працівників. Олександра Маріковського до Директора ліцею-інтернату №23 "Кадетський корпус" з посиленою військово-фізичною підготовкою Шевченківського району міста Києва щодо неправомірної поведінки офіцера-вихователя ліцею-інтернату №23 "Кадетський корпус" з посиленою військово-фізичною підготовкою Шевченківського району міста Києва. Вікторії Кінзбурської до міністра соціальної політики України щодо встановлення соціальної справедливості по відношенню до громадян, які брали безпосередню участь у ліквідації Чорнобильської катастрофи та її наслідків. Вікторії Кінзбурської до міністра юстиції України щодо можливих протиправних дій посадових осіб Головного територіального управління юстиції у Харківській області і його структурних підрозділів, щодо невиконання належним чином у примусовому порядку рішення суду, чим громадянина України Семена Гена позбавлено можливості приймати участь у вихованні своєї малолітньої дитини, а дитину, відповідно позбавлено права на контакт із батьком. Ольги Савченко до прокурора Харківської області щодо протиправних дій посадових осіб Балаклійського районного відділу поліції Харківської області та прокурорів Лозівської місцевої прокуратури Харківської області. Олександри Устінової до голови Національної поліції України щодо бездіяльності службових осіб слідчого управління Головного управління Національної поліції в місті Києві. Олександра Куницького до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів Національному аерокосмічному університету імені М.Є.Жуковського "Харківський авіаційний інститут" на придбання надзвукової аеродинамічної труби Т-6 та ремонт приміщень з модернізацією системи опалення. Валерія Гнатенка до Прем’єр-міністра України, міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо скрутного господарського та фінансового становища товариства з обмеженою відповідальністю "КФ "Дружківська". Софії Федини до Генеральної прокуратури України, Світловодської міської ради Кіровоградської області, Кіровоградської обласної державної адміністрації щодо зриву опалювального сезону в місті Світловодськ Кіровоградської області у зв’язку з бездіяльністю місцевих органів влади та правоохоронних органів. Софії Федини до Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Служби безпеки України щодо вирішення питання правового статусу особи, яка незаконно позбавлена волі незаконними збройними формуваннями або правоохоронними органами іноземної держави, або незаконно засуджена з 20 лютого 2014 року – у період проведення антитерористичної операції та у особливий період. Віктора Медведчука до Генерального прокурора України щодо перевірки дотримання законності слідчими Національного антикорупційного бюро України при проведенні досудового розслідування у кримінальному провадженні за фактом протиправної виплати премій керівництву ПАТ "НАК "Нафтогаз України". Олександра Завітневича до Державного підприємства "Київторф" щодо ситуації, яка склалася довкола державного підприємства "Черкаситорф". Групи народних депутатів (Третьякової, Струневича та інших. Всього 4 депутатів) до Вінницької обласної державної адміністрації, Чернігівської обласної державної адміністрації, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Донецької обласної військово-цивільної адміністрації, Житомирської обласної державної адміністрації, Закарпатської обласної державної адміністрації, Запорізької обласної державної адміністрації, Івано-Франківської обласної державної адміністрації, Київської обласної державної адміністрації, Кіровоградської обласної державної адміністрації, Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, Львівської обласної державної адміністрації, Миколаївської обласної державної адміністрації, Одеської обласної державної адміністрації, Рівненської обласної державної адміністрації, Сумської обласної державної адміністрації, Тернопільської обласної державної адміністрації, Харківської обласної державної адміністрації, Херсонської обласної державної адміністрації, Хмельницької обласної державної адміністрації, Черкаської обласної державної адміністрації, Київської міської державної адміністрації, Чернівецької обласної державної адміністрації, Волинської обласної державної адміністрації щодо надання інформації про надання дозволів на розробку документації із землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність, забезпечення житлом та грошової компенсації, за неотримане житло учасникам бойових дій - АТО та ООС. Групи народних депутатів (Третьякової, Струневича та інших. Всього 4 депутатів) до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо поданих заяв на отримання земельних ділянок, наданих дозволів на розробку документації із землеустрою учасникам бойових дій -АТО та ООС. Ірини Констанкевич до тимчасово виконуючого обов’язки голови Волинської обласної державної адміністрації щодо проведення у 2020 році ремонтних робіт автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Камінь-Каширському, Ківерцівському, Любешівському та Маневицькому районах. Ірини Констанкевич до Уповноваженого Президента України з земельних питань щодо блокування передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності у комунальну власність об’єднаним територіальним громадам. Марини Бардіної до Прем’єр-міністра України щодо санації території підприємства ПАТ "Радикал" та вивезення шкідливих речовин з території міста Києва. Олега Волошина до Служби безпеки України щодо роз’яснення планів політичних переслідувань лідерів і депутатів опозиції. Тетяни Плачкової до Прем’єр-міністра України про видатки Державного бюджету України на 20-й рік на розкриття туристичного потенціалу України. Романа Іванісова до Прем’єр-міністра України, Голови Служби безпеки України щодо перевірки діяльності Віталія Суховича і ліквідації організованих ним корупційних схем у сфері лісового і мисливського господарства Рівненської області. Романа Іванісова до тимчасово виконуючої обов’язки Голови Національного агентства з питань запобігання корупції України, Директора Національного антикорупційного бюро України щодо організації Віталієм Суховичем корупційних схем у сфері лісового і мисливського господарства Рівненської області. Сергія Льовочкіна до Голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України про необхідність реагування правоохоронних органів на факти погроз громадянці Марині Данилкіній. Валерія Давиденка та Бориса Приходька до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України, міністра фінансів України щодо збереження функціонування малочисельних закладів загальної середньої освіти Чернігівської області. Олександра Гереги до міністра інфраструктури України щодо вдосконалення заходів адміністративно-правового реагування на факти руйнування дорожнього полотна великоваговим автомобільним транспортом. Лариси Білозір до Кабінету Міністрів України, Міністерства фінансів України щодо передбачення в проекті Закону України "Про Державний бюджет України на 20-й рік" надання субвенції обласному бюджету Вінницької області на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, послуги з централізованого водопостачання та водовідведення. Олександра Федієнка до голови Київської міської державної адміністрації щодо готовності системи цивільного захисту міста Києва. Групи народних депутатів (Федієнка, Ватраса та інших. Всього 6 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо скасування Постанови Кабінету Міністрів України №823 від 21 серпня 19-го року, якою затверджено "Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю". Василя Петьовки до голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо пропозицій по ремонту і реконструкції соціальних об’єктів Тячівського та Рахівського районів Закарпатської області. Віктора Медведчука до Прем’єр-міністра України щодо вжиття невідкладних заходів для унеможливлення стягнення винагород державних виконавців при виконанні судових рішень, боржниками в яких є державні підприємства. Владислава Бородіна до міністра енергетики та захисту довкілля України, голови Дніпропетровської обласної ради, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо вирішення питання створення Національного природного парку "Орільський" в Дніпропетровській області. Артема Дубнова до голови Київської міської державної адміністрації щодо незадовільного технічного стану ліфтового господарства в Деснянському районі міста Києва. Степана Кубіва до міністра енергетики та захисту довкілля України щодо необхідності невідкладного вирішення проблеми поводження з відходами та їх масштабного накопичення в Україні. Степана Кубіва до міністра інфраструктури України щодо виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів України в частині будівництва концесійних доріг в Україні. Віктора М’ялика до Прем’єр-міністра України, голови правління акціонерного товариства Державний ощадний банк України щодо вирішення питання збереження ощадної каси ТВБВ №10017/0171 в селі Кам’яне Рокитнівського району Рівненської області. Тетяни Грищенко до Голови Національної поліції України щодо перешкоджання діяльності народного депутата України сільським головою села Старосільці Коростишівського району Житомирської області Олегом Куцаківським. Жана Беленюка до Київського міського голови щодо виділення коштів на ремонт тепломереж у загальноосвітньому навчальному закладі №44 по вулиці Жилянській, 46 у місті Києві. Дмитра Соломчука до міністра охорони здоров’я України щодо критичного стану комунального закладу "Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" Рівненської обласної ради. Андрія Пузійчука до Голови Верховної Ради України щодо проведення службового розслідування стосовно посадових осіб Апарату Верховної Ради України та приведення у відповідність із законом правового статусу Апарату Верховної Ради України як юридичної особи та розпорядника бюджетних коштів. Рената Кузьміна до Генерального прокурора України щодо розслідування фактів незаконного переслідування Службою безпеки України народних депутатів України політичної партії "Опозиційна платформа - За життя" та перешкоджання законній діяльності партії. Вадима Новинського до Голови Служби безпеки України, міністра юстиції України, міністра інфраструктури України щодо вжиття невідкладних заходів по поверненню ув’язнених або безпідставно утримуваних за кордоном членів екіпажу теплохода "Рута", моряків інших цивільних суден, а також самих кораблів, що належать державі Україна. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра України про діяльність центральних та місцевих органів виконавчої влади з профілактики бездоглядності та безпритульності дітей, виконання Державної соціальної програми "Національних план дій щодо реалізації "Конвенції ООН про права дитини". Ігоря Колихаєва до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України щодо потреби в інсуліні для хворих на інсулінозалежний цукровий діабет по місту Нова Каховка Херсонської області. Арсенія Пушкаренка до Голови Національної поліції України щодо ситуації стосовно призначення на посаду директора спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням англійської мови № 15 міста Києва. Групи народних депутатів (Пушкаренка, Лічман, Лубінця) до Прем’єр-міністра України щодо ігнорування Кабінетом Міністрів України законної вимоги народних депутатів України, порушеної у депутатському запиті щодо вжиття заходів для припинення діяльності організованого злочинного угруповання, що діє на території міста Звенигородка Черкаської області. Олександра Аліксійчука до Прем’єр-міністра України, заступника голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, директора Національного антикорупційного бюро України, міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо незаконних дій державного кадастрового реєстратора. Дмитра Нальотова до Генерального прокурора України щодо проведення перевірки розслідування факту незаконного вручення підозри у вчиненні кримінального правопорушення Голові Опішнянської об’єднаної територіальної громади Різнику М.М. Миколи Кучера до Прем’єр-міністра України, виконуючого обов’язки Голови Державної фіскальної служби України щодо припинення вчинення незаконних дій посадовими особами ДФС України, Головного управління ДФС у місті Києві по відношенню до товариства з обмеженою відповідальністю "Мінерал Транс Україна". Групи народних депутатів (Галушка, Кузьміних та інших. Всього 5 депутатів) до виконуючого обов’язки Голови Державної фіскальної служби України, міністра внутрішніх справ України, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної служби геології та надр України, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної екологічної інспекції України, Генерального прокурора України щодо незаконного видобутку піску з річки Десна на території Броварського району Київської області. Андрія Стріхарського до Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства соціальної політики України, Черкаської обласної державної адміністрації стосовно розгляду звернення мешканки міста Городище Черкаської області Кучменко Алли Володимирівни щодо надання матеріальної допомоги на продовження комплексного лікування та соціального захисту. Павла Мельника до Прем’єр-міністра України щодо врахування у проекті Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" новостворені об’єднані територіальні громади Запорізької області, в яких призначено проведення місцевих виборів на 22 грудня 2019 року, для отримання відповідних трансфертів з державного бюджету у 2020 році. Павла Мельника до Голови Державної казначейської служби України щодо інформування про динаміку надходжень від екологічного податку та інших грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, до бюджетів всіх рівнів. Владислава Бородіна до виконуючого обов’язки начальника Служби автомобільних доріг у Дніпропетровській області щодо незадовільного стану дорожнього покриття автомобільного шляху територіального значення Т-0410 на території Магдалинівського району через Дніпро-Слобожанське-Підгорне-Магдалинівку-Котовку Дніпропетровської області. Валерія Зуба до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вжиття невідкладних заходів, направлених на відновлення стабільної роботи Гнідинцівського газопереробного заводу на території Варвинського району Чернігівської області. Олександра Качури до міністра внутрішніх справ України щодо надання інформації про отримання нагородної зброї Тетяною Чорновол. Андрія Лопушанського до Секретаря Ради національної безпеки і оборони України стосовно забезпечення телебаченням мешканців Старосамбірського, Турківського та Сколівського районів Львівської області. Андрія Лопушанського до Прем’єр-міністра України, Першого заступника Голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо забезпечення телебаченням мешканців Старосамбірського, Турківського та Сколівського районів Львівської області. Юлії Овчинникової до Голови Служби безпеки України, Директора Національного антикорупційного бюро України, Голови Національної поліції України, Генерального прокурора України, голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації щодо розгляду фактів протизаконного втручання у діяльність національного природного парку "Гуцульщина" посадових осіб державного підприємства "Кутське лісове господарство" та Пістинського сільського голови, вжиття заходів з припинення протиправних дій та максимального сприяння виконанню Указу Президента України від 14 травня 2002 року. Групи народних депутатів (Геращенко, Ар’єва та інших. Всього 16 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо вжиття невідкладних комплексних заходів з протидії зловживаннями Російською Федерацією своїми правами в системі Інтерполу у політичних мотивах, зокрема з метою політичних переслідувань громадян України. Групи народних депутатів (Павленка, Порошенка та інших. Всього 6 депутатів) до керівника військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області, міністра соціальної політики України щодо фінансування та належного обладнання Центру соціально-психологічної реабілітації дітей у місті Торецьк Донецької області. Групи народних депутатів (Герасимова, Геращенко та інших. Всього 17 депутатів) до Директора Державного бюро розслідувань, Голови Служби безпеки України стосовно вжиття невідкладних заходів реагування щодо публічних закликів до сепаратизму, визнання бойовиків, порушення територіальної цілісності та загрозу національній безпеці України з боку народних депутатів України - членів депутатської фракції "Слуга народу" Максима Ткаченка та Євгена Шевченка. Геннадія Вацака до Міністерства охорони здоров’я України щодо забезпечення громадянам, які страждають на рідкісні (орфанні) захворювання відповідної медичної допомоги. Геннадія Вацака до Міністерства охорони здоров’я України щодо забезпечення права Павла Довбуша бути прийнятим в будь-якому державному лікувально-профілактичному закладі, який має можливість забезпечити відповідне лікування. Тетяни Плачкової до Прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України про забезпечення державного фінансування робіт з ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення Р-33 "Вінниця-Турбів-Гайсин-Балта-Велика Михайлівка - (М-16)" на Одещині.
Дякую, Олена Костянтинівна. Час для оголошення запитів вичерпано, 12:00. Оголошую перерву до 12:30. Велике прохання народних депутатів повернутися вчасно, щоб ми рівно о 12:30 розпочали свою роботу. Дякую.
Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій з проханням оголосити перерву на 30 хвилин. "ЄС" і "Голос". 30 хвилин перерви. Дякую. Розпочнемо роботу о першій годині дня. [[Шум у залі]] Якось ми дуже стомились, я так розумію. Дякую. Шановні колеги, я розумію, у нас перерва, але у нас стало уже доброю традицією, її започаткував Руслан Олексійович Стефанчук. У нас є гості з Кривого Рогу, тому я пропоную їм похлопати і привітати. [[Оплески]] Дякую.
Шановні колеги! Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Розпочинаємо засідання через 2 хвилини. І зразу хотів би зазначити, що ми будемо голосувати за рішення щодо скорочених строків розгляду постанов тощо. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до роботи. Займіть свої місця. Шановні колеги, починаємо нашу роботу, будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, надійшла пропозиція від фракції "Слуга народу", голови фракції "Слуга народу" Давида Георгійовича Арахамії щодо продовження нашої роботи до 15:00. Це перша пропозиція. Друга пропозиція. Оскільки минулого разу під час п’ятниці наші колеги зверталися з проханням все ж таки провести "Різне", однак залишилось на кінець цього лише близько 20 народних депутатів, є пропозиція сьогодні застосувати процедуру ad hoc та не виділяти час на "Різне" і продовжити роботу нашу до 15:00. Іван Іванович Крулько - з мотивів. І після цього можемо. Ми повинні голосувати чи згода буде в залі? Після цього - Князевич. Бачу. Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Дмитре Олександровичу, процедура ad hoc передбачає скорочення термінів вдвічі, але процедура ad hoc (прочитайте Регламент, стаття 50 Регламенту це передбчає) вона не дає можливості відміняти якісь процедури, які передбачені календарним планом роботи Верховної Ради. Тому якщо є можливість для виступів народних депутатів, а народні депутати тільки в п’ятницю багато хто має можливість виступити з трибуни з важливих питань, які стосуються окремих територій чи округів, я вважаю, що таке право за депутатами треба закріпити і дати можливість це зробити. Все-таки ми знаходимося в парламенті і дебати в парламенті ще ніхто не відміняв. Дякую.
Дякую. Іван Іванович, це стаття 19. Будь ласка, якщо у вас є Регламент, можете підняти його, подивитись. Князевич Руслан Петрович.
Дякую. шановний пане Голово. Дуже некоректно було би застосовувати в цьому випадку виключно третю частину статті 19, про яку ви кажете, яка має загальний характер, оскільки, що стосується рубрики "Різне", діє спеціальна норма – третя частина статті 25, яка чітко говорить, що в п’ятницю в сесійний тиждень з 13-и до 14-и відводиться час для виступів народних депутатів з різних питань. Це імперативна спеціальна норма, на яку не поширюється ad hoc - ситуація, яка передбачена третьою частиною статті 19. Тому в цьому випадку ad hoc не може бути застосований. Ми мусимо обов’язково витримати цю норму. Дякую. Прошу розпочинати "Різне".
Лубінець Дмитро Валерійович.
Доброго дня, шановні колеги. Я хотів звернути увагу, що на сесійному тижні, дійсно, залишилось біля 20 народних депутатів. Але, Дмитро Олександрович, згадайте, що так само процедура для "Різного" була з 14-и до 15-и. Можливо, саме через те, що ми порушили закон і зробили це понаднормово, а якщо сьогодні з 13-ї до 14-ї зробимо саме процедуру "Різне", щоб всі народні депутати, особливо мажоритарники, мали можливість виступити по проблема в округах, то людей буде набагато більше. Тому є пропозиція все ж таки діяти по закону. Дякую.
Ви розумієте, мені, якщо чесно, трохи дивно це чути, коли ми беремо перерви одна за одною, а після цього не хочемо далі працювати. При всій повазі, колеги. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, я знаю, що була досягнута домовленість щодо продовження роботи сьогодні до 15 години. З 14-ї до 15-ї ми надамо можливість виступити народним депутатам України в "Різному". Це їх право. Ми вже маємо прецедент: в минулий пленарний тиждень відбулося те саме в п’ятницю. Я вважаю, що ми можемо повторити, якщо на те буде воля Верховної Ради України. Єдине, я за те, щоби ми не втрачали дорогоцінні хвилини на початку засідання. Безумовно, я розумію, що відбулася "пробка" між підвалом, де засідала фракція "Слуги народу", і залом сесійним. Але сподіваюся, що це була остання "пробка" в нашій Верховній Раді. Дякую за увагу.
Дякую. Зараз, Олександра Юріївна. Була пропозиція інша трошки, Нестор Іванович. Була пропозиція до 15-ї працювати без "Різного" сьогодні, без "Різного". Така пропозиція була. Олександра Юріївна Устінова. І переходимо до голосування.
Колеги, ми підтримуємо продовження. Але ми просимо спочатку поставити на голосування Закон про Державне бюро розслідувань. А потім, якщо залишиться час, то на "Різне". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є пропозиція сьогодні відійти від того плану графіку, який був затверджений і продовжити нашу роботу до 15:00, та не проводити сьогодні, та не витрачати час на так зване "Різне". Наступного тижня буде можливість попрацювати в регіонах, і там буде багато різного, якщо хтось поїде до своїх округів і буде якісно виконувати свої функції як народний депутат. Сергій Володимирович Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина. Дмитро Олександрович, з великою повагою до вас. Чесно, не просто до мажоритарників, які пройшли від Луганщини, від Львівщини, це звучить від всіх народних депутатів і від партій. Накопичується багато питань, які треба обговорити. І не важливо, що хтось побіжить після засідання в буфет або іще кудись. Хто залишиться в парламенті і буде говорити з трибуни про питання, які є по всіх областях, по всіх містах, по всіх селах. Будуть говорити про онкохворих, будуть говорити про дороги, будуть говорити про лікарні, про всі-всі питання, які накопичуються.
Давайте з 15-ї до 16-ї. Добре, тоді наступна пропозиція: продовжуємо роботу до 16-ї, з 15-ї до 16-ї ті, хто бажають виступити, залишаються на "Різне". Нормально? Нормально. Шановні колеги, прошу підтримати ту пропозицію, яка була запропонована народними депутатами: продовжуємо роботу до 16:00, з 15-ї до 16-ї буде "Різне", з 15-ї до 16-ї буде питання "Різне". І я прошу журналістів фіксувати, скільки народних депутатів залишиться в залі, добре, які зараз так наполягають. Соломія Бобровська. Соломія Анатоліївна, дуже коротко, виступили всі вже.
Я б дуже просила, щоб і колеги "Слуга народу" лишилися теж слухати "Різне", тому що минулого разу, коли ви всі голосували за продовження, лишилися всі ті, хто був за нормальну процедуру, і ми слухали один одного, своїх колег, окрім тих, хто сидить спереду. Дякую.
Дякую. Добре. (Ні, виступали). Голосуємо. Ставлю на голосування пропозицію щодо продовження роботи сьогодні до 16:00, з 15-ї до 16-ї буде "Різне". Без комітетів, добре. Приймається - без комітетів? Приймається. Ставлю на голосування пропозицію з урахуванням. Я не чую, Рахманін.
Дякую. Дмитре Олександровичу, я не розумію формулювання "без комітетів", що це означає? Що комітети сьогодні скасуються?
Засідання комітетів сьогодні не буде.
Зрозумів.
Дякую.
А чому, якщо вони заплановані?
Вибачте. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію щодо продовження роботи ранкового засідання Верховної Ради України до 16:00, з 15-ї до 16-ї буде рубрика "Різне", без комітетів сьогодні. Приймається. [[Шум у залі]] Я не чую. Ну, у кожного своя пропозиція, колеги! Або давайте по черзі голосувати. Ставлю на голосування, прошу підтримати та проголосувати. [[13:11:39]] За-232 Рішення прийнято. Роботу продовжено. Шановні колеги! По фракціям покажіть. "Слуга народу" – 221, "Опозиційна платформа – За життя" – 1, "За майбутнє" – 1, "Голос" – 5, позафракційні – 4. Інші політичні сили - нуль. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 2394). Пропоную розглянути його за скороченою процедурою і пропоную проводити без обговорення після виступу голови комітету. Прошу записатись. Прошу підтримати скорочено процедуру. Прошу підтримати та голосувати. [[13:12:35]] За-241 241. Рішення прийнято. Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія! Шановні народні депутати! На засіданні регламентного комітету розглянуто заяву позафракційного народного депутата Требушкіна і народного депутата члена фракції "Голос" Василенка. Відповідно депутата Требушкіна - про обрання членом Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки. І народного депутата Василенка - про увільнення від виконання обов’язків члена Комітету з питань бюджету і обрання членом Комітету з питань екологічної політики та природокористування. Оскільки розрахункова квота фракцій партії "Голос" в Комітеті з питань екологічної політики та природокористування не використана, тоді можливий перехід цього народного депутата до іншого комітету. Відповідно у Комітеті з питань національної безпеки і оборони та розвідки наявна квота для позафракційних народних депутатів. Тому комітет прийняв рішення підтримати заяви народних депутатів Требушкіна, Василенка і рекомендувати парламенту внести зміни до Постанови "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" і рекомендувати парламенту прийняти його в цілому. Дякую.
Дякую. Чи потребує обговорення? Запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Устінова Олександра Юріївна. Шановні колеги, і без 10, 30, 20 секунд після завершення. Давайте працювати і вкладатися в регламент.
Прошу передати слово Василенко Лесі.
Василенко Леся.
Дякую дуже за те, що поставили в порядок денний цю постанову. Я сподіваюся на голоси всього залу для того, щоб якомога швидше можна було перейти до Комітету з питань екологічної політики. Являючись також співголовою міжфракційного об’єднання "Енергетика та довкілля", маю дуже багато ініціатив у сфері саме охорони довкілля, які б хотілося почати втілювати і працювати саме в екологічному комітеті. Дуже вам дякую. І сподіваюся на підтримку залу.
Дякую. Шинкаренко Іван Анатолійович.
Добрий день! Я підтримую право народних депутатів обрати ті комітети, в які вони хочуть перейти. Тому прошу підтримати всіх.
Дякую. Княжицький Микола Леонідович.
Прошу передати слово Андрію Парубію.
Андрій Парубій, з місця. Андрій Володимирович Парубій.
Шановні українці, шановні народні депутати! Ми сьогодні маємо виконати ще один свій, передбачений законом, обов’язок. Сьогодні тут, з трибуни Верховної Ради України, має зачитати присягу новообраний народний депутат України від "Європейської солідарності" Володимир В’ятрович. Хочу нагадати, що вчора Центральна виборча комісія прийняла рішення і визначила, що Володимир В’ятрович є народним депутатом України. Зранку усі документи були передані в Апарат Верховної Ради України. Має відбутися тільки формальна річ: Голова має запросити до трибуни Володимира В’ятровича, щоб він зачитав присягу. Це звичайна, формальна річ, з якою ніколи, друзі, не було жодних труднощів. Чому цього нема сьогодні? Чому це політичне рішення зараз відбувається в залі? Чи тому, що дехто кричав, що не пустимо В’ятровича у Верховну Раду України? Чи тому, що є бажання ще раз вдарити по опозиційній партії "Європейська солідарність"? Не беріть на себе всю цю відповідальність за частину вашої команди, яка займає відверто антиукраїнську позицію, які говорять, що мова – це маніпуляція, що армія – це маніпуляція, що церква – це маніпуляція. Це ваші люди це говорять. [[Шум в залі]] Ви зараз мукаєте українцям, які захищали країну, які захищали мову, і віру, і Церкву. Ви їм мичите сьогодні. Ви будете мичати Путіну, про нього ви не згадуєте. Ви б’єте по "ЄС", ви б’єте по В’ятровичу, ви б’єте по патріотах. Я закликаю вас: зупиніться! Бо дуже швидко для вас закінчиться ваша коротка політична каденція! Вимагаю від Голови, щоб сьогодні В’ятрович прийняв присягу і став народним депутатом. Слава Україні!
Я не зовсім розумію, як це питання корелюється з Лесею Василенко, але таке. інше. Щодо того, що було сказано. В мене є інформація про те, що є рішення Центральної виборчої комісії, але станом на зараз в мене на руках немає цих документів. Будуть документи - будемо в рамках діючого законодавства приводити до присяги народних депутатів, але порушувати ми не будемо. Білозір Лариса Миколаївна.
Прошу передати слово Бондарю Віктору Васильовичу.
Бондар Віктор Васильович.
Дякую, шановні колеги. Ну, питання, на перший погляд, технічне: переобрання голів, там перших заступників, заступників, членів комітетів. Я би хотів звернути увагу в цьому ж контексті на інше. Багато говориться і зараз багато аналітики рухається: якість роботи комітетів, скільки законодавчих актів підготувалося. Я хочу звернутися до депутатів, які присутні в залі, до депутатів в першу чергу правлячої більшості: не робити показники щодо кількості законопроектів, які розглядає Рада. Цей законодавчий спам дивує весь світ. Якщо ви приїдете в парламент Німеччини, Франції, Норвегії, там за рік розглядають 10-20 законопроектів, і це рахується нормально. Тоді є стабільне законодавство, тоді є стабільна якась ситуація. Мене дивують, коли оці грантовські організації починають рахувати ефективність депутатів по кількості зареєстрованих законопроектів, по кількості законопроектів, які розглянуті, і по кількості прийнятих законопроектів за авторством депутата. І потім ми дивимося на законопроекти, і там іде по 10-20-30 авторів, тільки щоб вписали твоє прізвище, щоб ти був там видатний законотворець по кількості. А я говорю про якість. Тому давайте переходити все ж таки в цю площину, давайте разом змінювати правила і привчати всі ці "грантоїдівські" структури, що не кількість законопроектів має значення, не кількість за день розглянутих законопроектів, не кількість законопроектів, які комітет наплодив, а якість. Хай він буде один на місяць, але такий, щоб він дійсно щось міняв в житті українців, щоб він дійсно давав якийсь прорив: інвестиційний, промисловий, транспортний, енергетичний, охорони здоров’я. А не так, як сьогодні оце робиться. Тому технічно ми це підтримуємо, зміни там депутатів, переходи по комітетах. Але я звертаюсь до вас і до керівництва все ж таки парламенту: давайте наводити з цим порядок. І перестаньте оцінювати депутатів по кількості законопроектів. Дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, обговорення закінчено. Прошу підготуватись до голосування. Шпенов? Включіть мікрофон Шпенову Дмитру.
Прошу Магері передати слово. Дякую.
Ще раз.
Магера Сергій Васильович, Магера. Дякую.
Магера. Включіть мікрофон Магері, будь ласка.
Шановний головуючий, у мене питання. Як так сталося, що моя заява, датована 19 серпня, де я прохав себе включити до Комітету з питань екології та природокористування, осталась поза порядком денним регламентного комітету? Дякую.
Я не можу зараз відкоментувати щодо регламентного комітету. Якщо ми говоримо про цю зміну робочого місця народного депутата, воно була погоджена головами комітетів одного та іншого. Це раз. Два: це було в рамках тих квот, які були передбачені ще під час Підготовчої депутатської групи на початку роботи нашої сесії. дев’ятого скликання Верховної Ради України. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування і переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:22:03]] За-337 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. По фракціям покажіть, будь ласка. 228 – "Слуга народу", "Опозиційна платформа - За життя" – 22, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 18, позафракційні – 16. Постанова реєстраційний номер 2394 прийнята в цілому. Дякую. Шановні колеги, є пропозиція або продовжити по постановам, або зараз поки що перейти до законопроекту 2300, так званий законопроект про спирт. Про спирт? Спирт? [[Шум у залі]] Готові зараз перейти до спирту? Шановні колеги, вам запропонований до розгляду законопроект 2300 - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання." На перенесення? Добре. Ставлю на голосування пропозицію щодо зміни порядку розгляду питань порядку денного. Зараз пропоную розглянути законопроект про спирт. Це законопроект 2300. Після цього повернемося до постанов, в нас ще є постанови важливі. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:40]] За-294 Рішення прийнято. Шановні колеги, вам запропонований. По фракціям покажіть. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" що лібералізують діяльність у сфері виробництва спирту етилового (реєстраційний номер 2300). Пропонується, це питання потребує голосування про включення до порядку денного. Необхідно 226 голосів. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:24:35]] За-293 Рішення прийнято. Необхідно застосувати, пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати, ad hoc. [[13:24:59]] За-278 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:25:18]] За-258 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається Представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Конституцією України визначено, що забезпечення економічної безпеки є однією з найважливіших функцій держави. На превеликий жаль, економічна безпека залежна від ризиків через все ще значний рівень тіньової економіки, який спричинений у тому числі нелегальними обсягами збуту виробленої продукції. Наприклад, за останні 15 років обсяг нелегального обороту спирту, за інформацією експертів, зріс з 10 до 55 відсотків. Окрім цього, саме існування державної монополії на виробництво спирту через відсутність конкуренції підштовхує до збільшення тіньового ринку, тим самим породжуючи ризики існування корупційних схем. Саме тому главою держави внесено на розгляд парламенту та визначено як невідкладний проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" щодо лібералізації діяльності у сфері виробництва спирту етилового (реєстраційний номер 2300). Зазначеним законопроектом пропонується: перше – скасувати державну монополію на виробництво спирту з 1 січня 2020 року; надати суб’єктам господарювання будь-якої форми власності можливість виготовляти спирт та здійснювати його реалізацію за умови отримання спеціальної ліцензії; дозволити суб’єктам господарювання, які є власниками ліцензій на виробництво спирту, здійснювати експорт всіх видів спирту етилового, етилового рафінованого, виноградного, етилового ректифікованого плодового; зберегти існуючі обмеження щодо імпорту харчового спирту до 1 січня 2022 року. Шановні колеги, реалізація положень законопроекту дозволить забезпечити належний рівень економічної безпеки держави, мінімізувати рівень тіньового обігу спирту, що матиме позитивний ефект до державного бюджету України. З огляду на зазначене прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект 2300. Дякую за увагу.
Дякуємо. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Колеги, доброго дня! Ні для кого не секрет, що окрім публічної політики, якою ми з вами тут займаємося в залі сьогодні, є інша сторона медалі – є політика глибинна: це понятійні, позафракційні, часто надпартійні відносини, які критично впливають на події в державі не менше, ніж політика публічна. І окрім поділу на публічну і глибинну політику, так само поділити можна і економіку: є економіка публічна – це та економіка, яку ми бачимо щодня в звітах, в статистиці, а є економіка глибинна – це цілі сектори, які генерують неймовірну кількість прибутку, який іде, на жаль, поза державним бюджетом і поза податковими органами. До таких секторів відноситься і спиртова галузь зокрема. І саме в цьому, в виведенні спиртової галузі з глибин, або тіньової економіки, в публічну плоскість і полягає ідея цього законопроекту. Фактично мова йде про демонополізацію і про дозвіл надання ліцензій на виробництво спирту приватним компаніям і скасування державної монополії. При цьому я хотів би застерегти від того, щоб ми розрізняли роздержавлення і демонополізацію. Саме тому комітет підтримує розгляд цього законопроекту в першому читанні. Але між першим і другим читанням ми будемо намагатися зробити все для того, щоб модель демонополізації була ефективною і йшла в першу чергу на користь інтересам держави, а не на користь того, щоб ми сповідали якусь ідеологію, щоб нас називали ліберальними реформаторами або консервативними. Наша задача така, щоб нас називали державними реформаторами. Тому комітет розглянув цей проект Закону 2300 і рекомендував прийняти за основу в першому читанні. Окрім цього, на засіданні комітету було взято до уваги, що у народного депутата України - члена комітету Буймістер є окрема думка щодо даного законопроекту, яка була записана під стенограму під час засідання комітету, всі бажаючі можуть ознайомитися з нею. Стосовно всього іншого, прошу зал підтримати цей проект закону в першому читанні за основу і далі прийняти участь всім бажаючим у напрацюванні ефективної моделі реформування.
Дякую, Дмитро Андрійович. Прошу записатись: два – за, два – проти, від фракцій на обговорення. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Прошу слово передати колезі по фракції Вадиму Івченку.
Вадим Євгенович Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, попрошу уваги! В Радянському Союзі було 82 заводи. Ми майже були в першості щодо виробництва спирту серед країн Радянського Союзу. Але Росія нам перекрила фактично експорт спирту, тому ця галузь пішла в занепад. Тільки 40 заводів було передано в ДП "Укрспирт", з них 15 фактично можуть щось виробляти. Скажу вам так, що система демонополізації "Укрспирту" має бути системною. Що таке системність? От скажіть, будь ласка, коли оголошена приватизація, то держава ж має отримати найкращу і найбільшу ціну? Де у нас висновки сьогодні Міністерства фінансів з приводу того, яким чином ми будемо продавати заводи, якщо ми демонополізуємо спирт і узаконимо всі "розливайки"? Ми їх будемо продавати, як металолом, жодної копійки бюджет не отримає. Друге. Вісімдесят дві площадки. Вісімдесят два заводи, вісімдесят дві площадки, які сьогодні можуть використовуватися під виробництво біоетанолу. Хіба ми з вами не пам’ятаємо, як був прийнятий закон? І сьогодні було б сім відсотків фактично біоетанолу в наших нафтопродуктах. Що відбулось? Цей закон скасували, ніякого біоетанолу. Сюди потрібно заводити закони щодо виробництва біоетанолу і збільшення їх вмісткості в наших нафтопродуктах. Наступне, колеги. А щодо впровадження електронного обліку? А щодо впровадження електронного акцизу? Я знаю, ці думки літають. Але де ці закони? Вони теж мають розглядатися поряд з цим законом. Наступне, колеги. Вам же не кажуть про державний контроль. Канада реалізовує горілчані вироби виключно через державні структури. Іспанія виключно в спеціалізованих магазинах. Цей закон нічого не дасть. Цей закон не наповнить бюджет. "Батьківщина" утримається.
Дякую. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Я підтримую всеціло цей законопроект. Я вважаю, що треба побороти монополію. І прошу передати слово Євгену Шевченку, моєму колезі.
Євгеній Шевченко. Євгеній Володимирович Шевченко, включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Я прошу підтримати цей законопроект. І проінформувати вас, що ми на комітеті узгодили позицію з Кабінетом Міністрів, будемо вносити зміни між першим та другим читанням. Законопроект буде вдосконалений. Ризики, пов’язані з тим, що заводи, які будуть виставлені на приватизацію, а будуть побудовані нові, ми враховуємо, на 2 роки буде введений мораторій на будівництво нових заводів. Крім того, ми будемо робити демонополізацію не тільки виробництва спирту, а й олігархічних кланів, які виробляють водку, тому що практично весь ринок захоплений чотирма компаніями. Тому є пропозиція до другого читання внести зміни і Кабінет Міністрів буде видавати ліцензії фермерам, середнім та малим підприємцям для виробництва спирту-дистиляту, як зернового, так і плодового. І це призведе до того, що буде конкуренція і на ринку не буде більше монополії. Дякую за увагу. Прошу підтримки.
Дякую. Німченко Василь Іванович. З місця включіть, будь ласка, мікрофон. Ви, мабуть, знову не на своєму місці. У вас включений мікрофон? А карточка? Не на своєму, мабуть, Василь Іванович.
Шановні колеги, я хочу вам почати із дати прийняття рішення Конституційним Судом України, яке мало місце 31 березня 2004 року. Тоді якраз Президент України звернувся і прийнявши Указ про введення монополії на виробництво та розповсюдження, в тому числі, горілчаних виробів. І коли було це оспорено у Конституційному Суді, то Конституційний Суд однозначно вказав, що наявність якраз державної монополії, державного контролю за виробництвом спирту, спиртних напоїв та їх реалізація тримають ці елементи безпекового характеру. І тому ті, хто на сьогоднішній день пропонує звільнитися від державної монополії, звільнитися від державного контролю, це все буде заведено в фарватер безалаберності і безгосподарності, і саме гірше - відсутності контролю за таким проізводственним циклом, що пов’язане з здоров’ям нації. І не можна забувати і те питання, що економічної безпеки. І Конституційний Суд, коли погоджувався з тим, що якраз в сфері горілчаних виборів, виробництво спирту - це є елементи економічної безпеки, і економічного наповнення бюджетних наших асигнувань, які поступають на адресу державної казни. То скажіть, будь ласка, куди ж ми йдемо, коли пропонуємо відмовитись від цього?
Десять секунд. Завершуйте, будь ласка.
На сьогоднішній день, подивіться, з тютюновими виробами: держава хоче тепер забрати, але не може. І подивіться, які там статки йдуть ці.
Дякую. Тарас Іванович Батенко.
Прошу передати слово колезі Віктору Бондару.
Бондар Віктор Васильович.
Дякую, шановні колеги! Багато розмов йде про те, що "Укрспирт" давно вже пора було розмонополізувати і зробити так, щоб в Україні був ринок спиртної галузі, а не оця "кормушка", яка десятиріччями наповнювала кармани окремих чиновників. Я думаю, не треба лукавити, всі в країні давно знають, що з цих десятків спиртозаводів, які є в "Укрспирті", в галузі, по суті витягували останні жили, і це були "кормушки", коли примушували виробників і тіньових ділків, які працюють з горілкою в Україні, купувати "лівий2 спирт через різні схеми. І мова йде про те, що зараз ми пробуємо ліквідувати з вами кормушки, які давали десятки мільйонів доларів на рік окремим ділкам, які працювали в цій галузі. Я думаю, що, безумовно, кожна розумна людина розуміє, що це треба підтримувати. У мене в окрузі є завод - Деражнянський спиртозавод, який так само має відношення до цієї структури державної. Він практично знищений, тому що не підлаштувались, не змогли не цікаво було утримувати таку кількість заводів і, по суті, штучно створювали монополію на тих заводах, де були зручні керівники і мали можливість робити махінації, і це приклад того, як працювала ця державна інституція. Тому ми підтримуємо прийняття цього законопроекту. Вважаємо, що має бути здорова конкуренція виробників горілки. В Україні достатньо світових брендів представлені, і я переконаний, що вони побудують спиртову галузь біля своїх виробництв, набагато краще і ефективніше, ніж це робить держава. І це буде точно якість, і це буде боротьба, і конкуренція, і відсутність корупції. Тому підтримуємо і голосуємо. Дякуємо.
Дякую. Слово надається Кубіву Степану Івановичу. Дайте 2 хвилини, тому що він виступає і замість "Голосу"
Шановні колеги! Перш за все дякую "Голосу". Пане Голово, хочу сказати, що на комітеті чітко я представив аспект скасування державної монополії. Характеристики сьогодні спиртової галузі дуже є прості. 81 виробничий майданчик, в "Укрспирт" входить 44 підприємства, в складі ДП "Укрспирт", 40 підприємств – юридичні особи концерн "Укрспирт". Одне підприємство державне – в Управління справами, два підприємства – в Міністерство охорони здоров’я. Коли ми говоримо про 16 прибуткових підприємств, які не можуть перекрити збитки всіх інших підприємств, більше 700 мільйонів. Хочу сказати, що одне робоче місце спиртової галузі створює 14 робочих місць суміжних професій. Шляхи вирішення проблемних даних питань. Крок перший – це створення робочої групи; проведення аудиту, технічного, фінансового всіх підприємств. Крок другий – проведення ринкової оцінки активів. І крок третій - розприділити підприємства за трьома групами. Непрофільні активи підприємств протягом тривалого періоду не здійснюють виробництво. Друге - це підприємства з підвищеною інвестиційною привабливістю, які можуть виробляти технічний спирт, можуть виробляти молочну кислоту, біоетанол, етилен, синтетичний каучук, ацетон та інші речі. І третій крок – підприємства-виробники спирту харчового призначення. Реорганізація спиртової галузі у два етапи. 40 підприємств, які не працюють більше 5 років, продати на ProZorro і передати органам місцевого самоврядування у вигляді відсутності. 28 підприємств концерну виробничо-технічного спирту технічних галузей молочної кислоти залучити - приватних інвесторів, приватизація окремо кожного підприємства дасть великий дохід в бюджет. І другий етап, 16 підприємств - створити приватне акціонерне товариство "Укрспирт", провести модернізацію за власні кошти, корпоративне високоліквідне підприємство шляхом емісії акцій. Від цього буде економічний ефект. Перше.
10 секунд.
Економічний ефект. Перше – надходження коштів у державний бюджет приватизації. І друге – це високорентабельне, технологічно сучасне, інвестиційно привабливе підприємство. Оце ту концепцію, яку ми представили.
Дякую. Шановні колеги, час на виступи вичерпано. Прошу підготуватися до голосування та зайняти свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" щодо лібералізації діяльності у сфері виробництва спирту етилового (реєстраційний номер 2300). Прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:42:57]] За-293 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий за основу. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" - 235, "Опозиційна платформа – За життя" – 9, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 2, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 18, позафракційні – 18. Шановні колеги, є пропозиція щодо скорочення до другого читання. Є заперечення? Немає. Тоді давайте я поставлю. Буде голосування – добре, ні – значить, ні. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту, реєстраційний номер 2300. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:04]] За-251 Рішення прийнято. Строки скорочено наполовину. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу" (реєстраційний номер 2239-1-П). Воно буде розглядатися за скороченою процедурою, як це й передбачено Регламентом. Слово для доповіді надається народному депутату України Кучеренку Олексію Юрійовичу. Ні, доповідає той, хто – при всій повазі, Юлія Володимирівна, – хто є автором. Зразу хотів би зазначити, що в нас потім стоїть ще одна постанова щодо усунення неузгодженостей. Шановні колеги, Олексій Юрійович, якщо можна, трошки. Кучеренко доповідає – автор. Шановні колеги, тут буде достатньо швидко, і важливі голосування. Будь ласка, не розходьтесь.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", громадянин України, співвласник газотранспортної системи, надр, повітря і всього того, що є в Україні. Шановні друзі, магічне слово "анбандлінг", яким скоро будуть лякати вже дітей. Воно насправді дуже просте. Воно походить від англійського to unbundle – розплітати, але воно абсолютно не означає "анпилінг" – від слова "пиляти". Розділити газотранспортну систему і спилити її – це абсолютно різні речі. Я звертаю вашу увагу, що, безумовно, в тій ситуації, в тій колотнечі, в яку втягнули сьогодні Верховну Раду, є заслуга уряду і пана Оржеля. Пан Оржель, пан міністр! Пояснюю, бо саме уряд на своєму засіданні 18 вересня прийняв рішення про розробку закону про. законопроекту про анбандлінг і до 10 жовтня він мав подати цей законопроект нам з вами. За це відповідав на зведенні міністр Милованов, міністр економіки, але він в цей час, я думаю, землею займався, міністр Оржель та інші міністерства. Якби ми побачили об’єктивний державницький законопроект, завізований всіма міністрами, заюстований відповідним чином, то ми би тоді зрозуміли, що це є позиція уряду, бо тоді кожний з підписантів розумів би, що рано чи пізно він може піти на допити, так, як це мало би відбуватися, якщо спотворюється воля народу. Натомість уряд не виконав своїх зобов’язань, а цей законопроект було дуже поспішно вкинуто на розгляд комітету Верховної Ради, причому звертаю вашу увагу, комітет розглядав текст.
10 секунд.
Але на той момент навіть не було подано законопроекту і зареєстровано в Верховній Раді. Ось це є причина того, що далі нас з вами втягнули в цю колотнечу. Саме тому я дозволив собі.
Дякую, Олексій Юрійович. Я вибачаюся. Дякую. Від комітету. Якщо можна, я дам хвилину з мотивів представнику комітету. Жупанин Андрій. Це важливо, тому що в нас буде наступне питання. А після цього дам Кальченку.
Шановні колеги, ми, по-перше, дуже вдячні представникам фракції "Батьківщина" за активну позицію в цьому процесі. Ви, дійсно, допомогли нам доопрацювати той законопроект, який ми приймали за основу і в цілому. Тому дуже вам дякуємо. Ми провели тиждень консультацій з юридичним управлінням. І ми доопрацювали законопроект, ми вичистили його. І сьогодні ми його ставимо на підтримку у формі порівняльної таблиці. Тому прохання до вас не підтримувати дану постанову. Наступною для голосування буде надано саме порівняльну таблицю, яка була вам роздана. І там всі правки, всі пропозиції узгоджено і враховано. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді. для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет розглянув проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому Закону реєстраційний номер 2239-1 та письмову заяву народного депутата Кучеренка. Комітет відзначив, що депутат Кучеренко не звертався до головуючого на пленарному засіданні парламенту із заявою про порушення встановленої Регламентом процедури при розгляді та голосуванні цього закону, як це, власне, передбачено статтею 48 Регламенту, але вніс на розгляд парламенту проект постанови Верховної Ради про скасування відповідного рішення парламенту і звернувся з відповідною письмовою заявою до Голови. Під час розгляду цього проекту постанови – присутні на засіданні регламентного комітету народні депутати України Кучеренко Олексій Юрійович, Тимошенко Юлія Володимирівна – повідомлено, що ними встановлено редакційні неточності і неузгодженості між положеннями прийнятого Верховною Радою України закону та текстом законопроекту до другого читання, який був погоджений, проголосований відповідним профільним комітетом. За словами народних депутатів Тимошенко і Кучеренка, зміни, за які проголосував комітет, в тексті законопроекту не були повністю відображені. Тобто має місце ця термінологічна неузгодженість. Відповідно до частини восьмої статті 48 Регламенту комітет ухвалив висновок: запропонувати Верховній Раді України визначитись шляхом голосування щодо прийняття чи відхилення цього проекту постанови. Дякую.
Ви згадали кого, що репліка? Тимошенко ви згадали? Ви згадали Тимошенко? [[Шум у залі]] Включіть, будь ласка, мікрофон Юлії Володимирівні. Хвилина з мотивів. Шановні колеги, і пропоную переходити до голосування. З мотивів, з мотивів, да.
Дорогі друзі, я хочу просто згадати, як ми дружно проголосували за виділення газотранспортної системи із НАК "Нафтогазу". І ми тоді чітко визначили, за що ми голосуємо. І в комітеті ми підтвердили голосування про те, що ніхто не може відчужувати це майно, що держава управляє цим майном і що держава повністю має всі доходи від цього майна. Насправді на підпис був поданий законопроект, який повністю не відповідає цим нашим рішенням. І я хотіла б, безумовно, виступити по кожному пункту цього законопроекту, який подається на уточнення, і думаю, буду мати на це можливість. Але всі, хто хочуть захистити газотранспортну систему, мусять зараз проголосувати за скасування попереднього закону і проголосувати проти тих уточнень, які будуть подаватись. Ми втрачаємо нашу найбільшу власність.
Дякую. Шановні колеги, пропоную переходити до голосування за цю постанову. Давайте. Колеги, давайте ставити на голосування. Дивіться, у нас є ще наступне питання, там буде точно обговорення, давайте. [[Шум у залі]] Тоді там немає обговорення. [[Шум у залі]] А там не передбачено. Ну, колеги, давайте голосувати за цю постанову, далі перейдемо вже по суті. Готові голосувати? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. Почекайте! Стоп! Ставлю на голосування пропозицію. Ставлю на голосування Постанову про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу" (2239-1-П). Прошу визначатись та голосувати. [[13:53:39]] За-57 Рішення не прийнято. Шановні колеги, вам розданий до розгляду. Вибачте. 31 жовтня 2019 року Верховною Радою України було прийнято в другому читанні та в цілому як закон України проект "Про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу" (реєстраційний номер 2239-1). Відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради України нам необхідно усунути деякі неузгодженості в певних положеннях зазначених закону. Пропозиції щодо усунення неузгодженостей вам роздані. Шановні колеги, я пропоную дати слово голові комітету для виступу. Після цього я дам можливість, я дам можливість всім з мотивів виступити ,кожному від фракції, дам слово Прем’єр-міністру і дам слово Руслану Олексійовичу Стефанчуку. Пане голова комітету, Герус Андрій Михайлович.
Доброго дня. Ми, дійсно, дуже консолідовано проголосували цей законопроект про анбандлінг. І всім в залі був розданий відповідний текст законопроекту, всі мали можливість його прочитати і відповідно по ньому голосували. Але в нас є певні розбіжності в українському законодавстві стосовно того, що таке газотранспортна система, чи газотранспортна система включає в себе підземні газосховища. Одне законодавство каже, що включає, а інше каже, що не включає. Тому в даному випадку в рамках статті 131 Регламенту ми пропонуємо зробити узгодження тексту таким чином, щоб в явній формі прописати, що 100 відсотків державної власності гарантується і в газотранспортній системі, і в підземних сховищах газу. Тому прохання підтримати відповідну постанову. Спасибі.
Дякую. З мотивів від кожної фракції. Хто? Папієв Михайло Миколайович. Бачу, Юлія Володимирівна.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, я перш за все звертаюся зараз до Голови Верховної Ради України, тому що суб’єктом подання пропозицій за 131 статтею має бути саме Голова Верховної Ради України. І хочу нагадати вам частину п’яту статті 131, яка передбачає обговорення і голосування по кожній із пропозицій, які внесено. У нас пропозиції ці на чотирнадцяти сторінках. По кількості їх треба буде по кожній, ставити кожну пропозицію на голосування. Тому прошу підготуватися до великої кількості голосувань. Дякую.
Дякую. Юлія Володимирівна, з мотивів, при всій повазі.
Дорогі колеги, одну хвилину обговорювати такі питання, доленосні для країни, це смішно. Але я скажу вам, що цим законопроектом передбачається скасування практично для газотранспортної системи 75 статті Господарського кодексу, де уряд затверджує фінансові плани газотранспортної системи, газових сховищ і транзитних ліній електропередачі. Це означає, що держава не буде впливати як мінімум на 3 мільярди доларів прибутку, які заробляє газотранспортна система. Все це передається всередину компанії, іноземним наглядовим радам. Крім того, тут передбачено недопустимість відмови держави у внесенні іноземних інвестицій в цю газотранспортну систему і потім перенесення це на тарифи. Без власника будуть вирішувати і, як "новорічну качку", шпигувати наші об’єкти державної власності непотрібними нам інвестиціями, переносити на тарифи, а потім їх банкрутувати. Це недопустимо. Крім того, Національна комісія регулювання електроенергетики чомусь вирішує потім спори і.
10 секунд. 10 секунд, будь ласка.
І встановлює правила в регулюванні спорів замість судів. Я вважаю, що тут треба голосувати проти цього і по-новому розробляти цей закон. Не допустіть того.
Дякую. Хто ще хоче? Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко, народна депутатка. Геращенко Ірина Володимирівна. Включіть, будь ласка. З місця.
Дякую, шановні колеги. Як ви знаєте, наша політична сила, наша фракція дала голоси за Закон про анбандлінг, але зараз відбуваються неприпустимі речі. Нам подають з листа законопроект, в якому 30 раз його перероблялося, передають в умовах страшної недовіри до того, що взагалі відбувається у профільному комітеті, коли голова комітету після проголосованого законопроекту так само, в спешке, з пилу з жару, намагався подати Голові Верховної Ради України на підпис сфальшований документ, сфальшований, абсолютно перероблений ним закон попередній. І дуже добре, що Голова Верховної Ради не пішов, по суті, на злочин, не підписав законопроект, за який ми не голосували. От в цих умовах насправді, коли наша політична сила, як ліберали, за те, що ми зараз обговорюємо, ми не можемо голосувати за це, тому що ми не розуміємо, що буде відбуватися потім. Тому ми утримаємося, і тільки через те, що в залі, по-перше, відбувається бардак в цьому питання. Друге. Такі речі серйозні, вони не.
10 секунд дайте, будь ласка.
І друге. Ми б до уряду хотіли звернутися. Друзі, ми обговорюємо надзвичайно важливі речі: газотранспортну систему України. Ви ж це знаєте, але чому ви весь час приносите все, як гарячі пиріжки.
Дякую. Хто ще бажає виступити? Будь ласка, народний депутат Железняк.
Шановні колеги, у нас сьогодні 15 листопада, і, наскільки ми розуміємо, у нас залишилося дуже мало часу для того, щоб виконати свої міжнародні зобов’язання і виконати ці умови анбандлінгу. Ми голосували за цей законопроект в першому читанні, ми голосували в другому. Ми дуже сподіваємося, що якщо будуть проголосовані ці зміни, то, не затримуючи, сьогодні протягом дня цей законопроект буде підписаний і переданий на підпис Президенту, і Президент також у турборежимі його зробить законом України. І останнє. Для того, щоб ми могли підтримати цей текст - я говорю не тільки про свою фракцію, а і весь зал, - ми просимо надати слово Прем’єр-міністру України для того, щоб він в цій великій залі підтвердив, що зміни відповідають вимогам європейського співтовариства і дають можливість нам провести процедуру анбандлінгу. Після цього ми будемо приймати рішення. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Німченко Василь Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на безпрецедентний випадок, коли ми бачимо, що йде фальшування закону, він вже прийнятий і проголосований. І ми бачимо, що спотворюється волевиявлення народних депутатів. Я хотів би повернути вас до Конституції України, яка передбачає, що наряду з порушенням матеріального права стосовно конституційності є ще процедури, обов’язкові до виконання. І те, що ви зараз робите, шановні колеги, хто голосувати зараз має намір, ви, по суті, йдете не те що на порушення Конституції - ви йдете на конфлікт з кримінальним законом. Тому що самі подали цю заяву, на очах, на очах всього нашого чесного народу ми таке робимо! Це що, заказ МВФ? Якщо це заказ МВФ, ви так і скажіть. Але представте, що якщо ми побачимо, що.
Дякую. Дякую, Василь Іванович. Хто ще хоче виступити?
Андрій Жупанин, з мотивів.
Шановні колеги, ми дуже просимо підтримати цю порівняльну таблицю, яку ви зараз бачите перед собою. Це доволі безпрецедентно для Верховної Ради, що депутати визнали свої помилки, які ми допустили голосуючи за закон за основу. Тому що там були суперечності і неузгодженості. І ми дуже добре попрацювали з юридичним департаментом, ми тиждень напрацьовували ці зміни, для того щоб вони відповідали і Закону "Про ринок газу", і Господарському кодексу України, і іншим нормативно-правовим актам України. Для того, щоб чітко зафіксувати ті домовленості, які були досягнуті між нами, як на комітеті, так і тут в залі сесійній Верховної Ради. Колеги, я вас прошу підтримати і натиснути зелену кнопку за дану порівняльну таблицю. Дякую.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович. Після цього.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, наша команда неодноразово нагадувала про те, що всі монополії державні повинні належати державі: це газ, це вода, це електроенергія, це транспорт. Я погоджуюся з тим, що проголосували тільки що про розвиток спиртової галузі, що треба запускати інвестора і повністю обновлювати цю галузь, але газ належить народу. Я реєстрував Постанову 9027, повністю в якій сказано: "аудит газотранспортної системи". Чомусь сьогодні немає видобутку газу українського і не дається нашим українцям нормальний і дешевий газ. Юлія Володимирівна сказала, про те, що сьогодні не потрібні ті інвестори, які загонять всі наші підприємства в борги, потім – збанкрутуют, і "прихватизують" їх, як за 28 років це відбувалося. Подивіться, що в цій галузі робиться? Скільки у нас свердловин? Хоч одну сьогодні поставили до реєстру? Хоч сьогодні аудит провели в цьому напрямку? Скільки газу сьогодні добувається і хто отримує з населення.
Дякую. Шановні. Юля Володимирівна. Репліка - Тимошенко.
Дорогі друзі, зверніть, будь ласка, увагу на сторінку 8 матеріалів, які вам роздали, і пункт 5, де написано, що "фінансові плани оператора газотранспортної системи та оператора системи передач, а також господарського товариства, яке володіє корпоративними правами, не підлягають затвердженню відповідно до статті 75 цього кодексу". Я вам прямо процитувала пункт, який чітко говорить про те, що Кабінет Міністрів відмежовується від затвердження фінансових планів, а це означає, що наступний абзац передбачає, що затвердження фінансових планів надається самому господарюючому суб’єкту, тобто наглядовій раді, яка сформована з іноземних громадян. Дорогі друзі, не робіть цього, це протирічить Конституції, Господарському кодексу і здоровому глузду. Не віддавайте прибуток газотранспортної системи на розграбування. Голосуйте "проти".
Лубінець. Після цього. Лубінець Дмитро Валерійович. Після цього – Прем’єр-міністр України. І Перший заступник Голови Верховної Ради України.
Дякую. Ну, шановні колеги, ну, всі ми бачимо наслідки "турборежиму". Ми неодноразово з трибуни виступали до своїх колег і звертали увагу, що не можна приймати закони, тим більше такі важливі, в такому режимі. Ніхто не читає закони. Скажіть мені, будь ласка - я зараз звертаюсь до представника профільного комітету, - 13 сторінок помилок ви раптом знайшли. Ви за кого нас маєте? Це абсолютно новий закон, у вашій новій редакції. По кожній правці, як сказав наш колега, потрібно проходити, згідно процедури Регламенту. Так само, як каже наша колега Тимошенко, потрібно теж проходити і розбиратися. Тому я дуже прошу, Дмитро Олександрович, ви як спікер нашого парламенту зупиніть цей безлад, зупиняйте "турборежим", і зараз давайте проходитися по повній процедурі. Дякую.
Дякую. Не було негативної репліки, Юлія Володимирівна. Репліка - ні. Слово надається Прем’єр-міністру України. Олексій Валерійович Гончарук. [[Шум у залі]] А яка проблема, скажіть мені? Ні, почекайте. Яка проблема? [[Шум в залі]] Яка проблема? Я можу дати слово виступити Прем’єр-міністру? Це питання іде без обговорення. Добре, я дам слово Прем’єр-міністру. Будь ласка, Олексій Валерійович. Олексій Валерійович, будь ласка.
Дивіться, що відбувається. Росіяни дуже не хочуть, щоб у нас вийшло підготувати нашу газотранспортну систему і нашого оператора до продовження контракту. Подивіться на інтерв’ю, яке вчора, ну, на репліку, яку вчора сказав пан Путін. Він сказав: "Та ми готові. Дешевий газ для України? Звичайно. Транзит? Звичайно, але ж українці не справляться з тим, щоб підготувати систему". Ви два тижні назад, друзі, проголосували за дуже правильні закони. Після цього окремі народні депутати заблокували його своєю постановою і морочили нам голову два тижні всякими різними хитромудрими правками. Зараз разом з юридичним управлінням Верховної Ради, разом з керівництвом Верховної Ради, з комітетом, з міністерствами, з європейцями, з якими ми ночами, – сьогодні вночі отримали останнього листа від європейців про підтвердження, – спробували знайти формулювання, які ні в кого не викличуть сумніву щодо того, що українська газотранспортна система на сто відсотків залишається в Україні. Власність України, української компанії на сто відсотків. Не ведіться на маніпуляції. У мене є взагалі підозра, що тут працює ФСБ, друзі, але звичайно, щодо цього потрібно робити окремі висновки. Не ведіться на маніпуляції, будьте сильними! Я вам дякую. Зробимо це разом.
Слово надається Першому заступнику Голови Верховної Ради України Стефанчуку Руслану Олексійовичу. Репліку на що, Юлія Володимирівна? Репліка, якщо згадане прізвище в негативному контексті. Негативного контексту не було. Юлія Володимирівна, ні, вибачте. Стефанчук.
Шановні колеги, впродовж цього періоду ми з вами були свідками того, що ми прийняли відповідний закон. Після цього в порядку 131 статті і зустрічей з різними фракціями і групами, разом з Головним юридичним управлінням було проведено зведення тих правок і пропозицій, під якими підписалося Головне юридичне управління, за результатами аналізу двох з половиною годин вивчення стенограми, відеозаписів засідань комітету і засідань, які стосуються Верховної Ради. Тому ця таблиця під підпис Головного юридичного управління відповідає тим речам, щодо яких були досягнуті домовленості на рівні комітету і на рівні Верховної Ради. Крім цього, воно було також погоджено і з міністерством, і з Кабінетом Міністрів, і з юристами Верховної Ради. Тому я глибоко переконаний, що в нас сьогодні є 2 варіанти: або підтримати це і справити деякі неузгодженості, які були в законі, або буде підписаний той законопроект, який був прийнятий нами тиждень тому. Сьогодні тільки нам визначатися, чи справимо ми, чи відправимо те, що було. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Шановні колеги. Ви виступали, колеги. Я не буду давати по 10 раз. Колеги, ви виступали. Що? Євроінтеграція? Комітет з євроінтеграції, Климпуш-Цинцадзе з мотивів. 30 секунд, будь ласка.
Це цікаво, стосовно 30 секунд. Ну, по-перше, ми почули виступ Прем’єр-міністра, і ми розуміємо, наскільки це важливе державницьке рішення. Але хочу нагадати Прем’єр-міністрові, що це не його функція і не його право звинувачувати депутатів взагалі в будь-чому, а це депутати можуть давати доручення Прем’єр-міністрові. По-друге, хотіла би звернути увагу, що саме сьогодні вночі ми отримали чергового листа від.
Включіть, будь ласка, мікрофон, дайте завершити.
від європейського співтовариства, яке якраз висловило чітке занепокоєння тим, що було внесено попередньо в цей законопроект. І це знову ж таки результат турборежиму. І, так, довелося вночі працювати над тим, щоби знову ж таки поправити це. І це неправда, що йдеться про якісь техніко-юридичні правки, а йдеться про несумісність попереднього законопроекту з правом Європейського Союзу. Колеги, просто робіть свою роботу якісно і тоді ми як державники весь час будемо вас підтримувати. Дякую.
Дякую. З процедури - Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, я перш за все звертаюся до Голови Верховної Ради України. Дмитро Олександрович, нагадайте, будь ласка, Прем’єр-міністру України статтю і норму Конституції України, що Кабінет Міністрів підконтрольний і підзвітний Верховній Раді України. І не функція Прем’єр-міністра - розказувати або давати оцінку народним депутатам України, а от народні депутати України мають право давати оцінку Прем’єр-міністру. Якщо б Кабінет Міністрів послідовним був, я б взагалі закликав би Кабінет Міністрів подати свій законопроект, бо зараз ми бачимо ложу уряду, а до цього законопроекту вони взагалі ніякого відношення не мають. Вони прийшли сюди фоткнутись. А замість цього вони мали б як Кабінет Міністрів, як суб’єкт законодавчої ініціативи подати свій закон і голосувати тут, тоді б вони розказували, як вони сильно працюють. Ми не будемо голосувати за цей закон. Дякую.
Дякую. По-перше, шановний Прем’єр-міністре, я хотів би все ж таки теж до вас звернутись більш коректно відноситись до народних депутатів. Якщо є фактах якійсь, то давайте не в Раді про це говорити, а звертатися до правоохоронних органів. Я розумію накал пристрастей, тому давайте будемо. [[Шум у залі]] Тихше, будь ласка! Я прошу всіх залишатися в рамках юридичних норм, етичних норм та відношення нормального один до одного. Щодо того законопроекту, який є. Ми говорили про те, що у нас можуть бути помилки. Да, ці помилки є. Цими правками ми врегульовуємо те питання, про що тільки що говорив Руслан Олексійович, що і газосховища так само, як і інші частини газотранспортної системи, залишаються в повній стовідсотковій, про те, що ми з вами тоді. Ні, вибачте, те, що ми з вами говорили – у власності держави, не оренди, не відчуження, не концесія, не передача в управління. Тому, шановні колеги, є два варіанти. Якщо ми це підтримаємо зараз, 131-у - ту, що вам роздана. От послухайте, будь ласка, це важливо. Юраш Святославе, вам не цікаво? Я ще раз хотів би зазначити, що ми можемо або проголосувати та підтримати виправлені. Так, це теж побічний результат. Це побічний результат нашої роботи і турборежиму, це теж правда. Виправити ті помилки, які були допущені під час прийняття законопроекту і виконати ті обіцянки, які ми давали один одному і українському суспільству щодо 100-відсотковості газотранспортної системи України. Або провалити, показати політичну позицію, отримати той закон, який є. Він буде підписаний і стане законом України. А після цього ми будемо вносити новий законопроект, виправляти ці помилки, доробляти і втрачати час. Час, якого у держави, на жаль, нема. Тому я пропоную поставити на голосування внесену мною. Міністру? Ви не заперечуєте, якщо я дам хвилину міністру? Просять, просять ваші колеги, щоб виступив міністр. Хвилина – міністру. І переходимо до голосування. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Дуже важливо проголосувати сьогодні за той напрацьований проект, сьогодні напрацьований проект, який ми попередньо узгодили з нашими європейськими партнерами. Який дає нам можливість зробити сертифікацію та вийти на перемовини. Будь-яке зволікання, будь-які зупинки щодо цього процесу – це всупереч інтересам України. Прошу підтримати, підкреслюю, сьогоднішній проект, який напрацьований комітетом.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозиції, які внесені щодо усунення неузгодженостей у тексті прийнятого Закону України про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з відокремленням діяльності з транспортування природного газу (реєстраційний номер 2239-1). Таблиця вам роздана. Прошу підготуватись до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:18:23]] За-292 Рішення прийнято. Я вам дякую, шановні колеги. З одного боку, я хотів би вибачитись за те, що ми допускаємо такі помилки і, я сподіваюсь, що в подальшому їх буде менше. Дякую всім. По фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" - 235, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" - 18, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 3, "Голос" – 19, позафракційні – 17. Дякую ще раз. Рішення прийнято. Надійшла заява від двох фракцій. Перерву з заміною на виступ. Виступає хто? Тимошенко Юлія Володимирівна?
Шановні колеги, ви проголосували зараз закон, який насправді прямо протирічить національним інтересам України. Безумовно, наша команда після цього голосування і підписання цього закону піде в Конституційний Суд, а також для наступної влади ми сформуємо в Службу безпеки України детальне абсолютно подання про злочин, яке сьогодні стало, на жаль, реальністю. Спочатку хотіли сфальшувати перший варіант закону, сфальшувати грубо, зараз сфальшували рішення парламенту і комітету, трошечки більш філігранно і інтелектуально, але це не допоможе. Я процитувала вам одну статтю цього законопроекту так званого, я процитую іншу: "Коли суб’єктам господарювання забороняється забороняти надання інвестиції і національній комісії включати до тарифів весь обсяг інвестицій". Це шлях до банкрутства і такої "чорної" приватизації наших головних об’єктів власності. Я також хочу два слова сказати про ганебні заяви Прем’єр-міністра з цієї трибуни. Він когось звинувачує в лобіюванні російських інтересів і в роботі на ФСБ. Я хочу нагадати, що саме він "освятив" заведення в Україну російської електроенергії в величезних обсягах, які насправді країні не потрібні. Не просто не потрібні, а шкідливі. Тому що ми забезпечені нашою, українською, електроенергією вдвічі більше, ніж споживаємо. Це позбавлення країни робочих місць. Не ми, а цей уряд і ця влада підписали формулу Штайнмайєра, яка є капітуляцією. Ми категорично проти. І сьогодні ідуть шляхом практично здачі українських інтересів по всім напрямкам. Не ми, а вони скасували заборону приватизації 124 об’єктів військово-промислового комплексу і призначили туди людину, яка на гранти працювала значну частину свого життя і зараз по суті розпоряджається нашою оборонкою. І ми не бачимо, що там відбувається. Я можу сказати, що все це говорить про те, що Україну сьогодні нема кому захищати, крім цієї зали. І тому я звертаюся сьогодні до всіх депутатів. В яких би фракціях ви не працювали, читайте законопроекти уважніше, ніж ви читали би будь-які документи в своєму житті. Тому що в багатьох законопроектах, як про цю здачу газотранспортної системи України, зашиті конкретні пункти, які перетворюють Україну в країну третього світу і в колонію достатньо потужних світових корпорацій. Або ми будемо читати і будемо парламентом, або нас будуть використовувати, як стадо овець, для того, щоб здавати Україну. Я прошу вас.
10 секунд.
Я прошу вас бути сильними і інтелектуальними. І не ведіться на всі ці маніпуляції і емоції. В ваших руках – майбутнє країни.
Шановні колеги, я всім вдячний. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам до розгляду запропонований проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів порушення законодавства України та в зловживанні службовим становищем президентом Української асоціації футболу, головою Комітету з питань бюджету Верховної Ради України восьмого скликання Павелком при вирішенні питання фінансування та реалізації бюджетної програми "Будівництво футбольних полів зі штучним покриттям в регіонах України" у 2017-2018 роках. Дане питання не потребує голосування за включення його до порядку денного. Але, шановні колеги, пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підготуватися до голосування, прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати за скорочену процедуру. [[14:24:16]] За-250 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Костюху Анатолію Вячеславовичу.
Шановні народні депутати, ні для кого з вас не є таємницею, що українськими засобами масової інформації були підняти питання можливої корупції у Федерації футболу України, чи її в оновленій версії - Української асоціації футболу. Також не є таємницею те, що матеріали, оприлюднені в цих журналістських розслідуваннях, лягли в основу цілої низки кримінальних проваджень, розпочатих ще у 2018 році різними правоохоронними структурами нашої країни, починаючи від НАБУ і закінчуючи Генеральною прокуратурою України. Однак дотепер залишається таємницею, чому розслідування так і не було завершено та чому жодної винної особи не було притягнуто до кримінальної відповідальності або ж, в іншому випадку, виправдано дії керівництва однієї з наймасовіших і точно, що найпопулярнішого спортивного об’єднання України. Саме ці, без перебільшення, резонансні питання нещодавно було адресовано нам як народним депутатам України, представникам української журналістської спільноти, і поки що вони залишаються без відповіді. У зв’язку з цим,нами було прийнято рішення щодо необхідності створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України щодо питань розслідування можливих фактів порушення українського законодавства та зловживання службовим становищем президентом Української асоціації футболу (колишньої Федерації футболу України), головою Комітету з питань бюджету Верховної Ради України восьмого скликання Павелком Андрієм Васильовичем під час вирішення питання фінансування та реалізації бюджетної програми "Будівництво футбольних полів зі штучним покриття в регіонах України". На нашу думку, діяльність такої ТСК сприятиме здійсненню розслідування ймовірних фактів корупції в українському футболі та допоможе зняти будь-які сумніви щодо нівелювання принципу об’єктивності під час його проведення, що можуть виникнути в суспільстві, зважаючи на високий соціальний статус та впливовість пана Андрія Павелка. То ще раз наголошую на резонансності піднятого питання та надзвичайно високому суспільному інтересі до нього. Пропоную підтримати Постанову про утворення Тимчасової слідчої комісії.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченко Сергію Віталійовичу.
Шановна президія! Шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови про створення Тимчасової слідчої комісії реєстраційний номер 2423, яким пропонується утворити комісію з метою забезпечення повного та всебічного розслідування можливих фактів корупції в Українській асоціації футболу (раніше мала назву - Федерація футболу України). Комітет звернув увагу на те, що в пункті 9 проекту Постанови Верховна Рада зобов’язує, зокрема, Генеральну прокуратуру, Службу безпеки, Міністерство внутрішніх справ сприяти діяльності цій комісії та надавати доступ її членам до інформації матеріалів, документів. На думку Регламентного комітету, в цій частині проект постанови дещо не враховує позицію Конституційного Суду, викладеного в рішеннях від 11 квітня 2000 року і 10 червня 2000 року щодо здійснення контролю за діяльністю прокуратури. Персональний склад та кількісний запропонований у складі 10 депутатів. Від фракції політичної партії "Європейська солідарність", партії "Голос", депутатської групи "За майбутнє" пропозицій щодо кількісного і персонального складу не надійшло. А відтак комісія формується в тому складі, за участю представників фракцій і депутатських груп, які надали свої пропозиції. На підставі цього комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту розглянути проект постанови та прийняти його. Дякую.
Дякую. Два – за, два – проти, по фракціях запишіться, будь ласка. Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати Ярославу Юрчишину.
Юрчишин Ярослав Романович.
Насправді розглядати проблемні питання, такі, які пов’язані з корупцією в різних сферах дуже важливо. Єдине, що при сучасних можливостях тимчасової слідчої комісії нам не варто очікувати нічого, крім політизації цього процесу. Тому до всіх ініціаторів створення тимчасових слідчих комісій велике прохання6 прийміть адекватний закон про тимчасові слідчі комісії, які дадуть механізми виправлення помилок, а не заявлення політичних позицій. І тоді це матиме сенс. Зараз, звісно, ми підтримуємо, бо розібратися треба, але, насправді, не політизуйте цей механізм. Механізми контролю мають бути дієвими, а не політичними. Дякую.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, шановні українці! От я би хотів вам сказати, що зараз відбувається в цій сесійній залі. Збірна України з футболу за довгий час вийшла на пряму з першого місця у своїй групі на чемпіонат Європи. Це асоціація українська футбольна під керівництвом Андрія Павелка. Молодіжна збірна стає чемпіоном світу, взагалі в це ніхто не вірив, асоціація під керівництвом Андрія Павелка. По всій країні встановлені поля для дітей, щоб вони грали. Ви подивіться - грають всі, заїдьте в будь-який час: з освітленням поля, діти грають. Який розвиток пішов дитячого футболу! Який розвиток пішов молодіжних команд! І, ви знаєте, зараз не роздаючи документи, не говорячи про це, і навіть немає зараз в порядку денному, який розданий народним депутатам у залі, роздають те, що комусь дуже муляє. Ви знаєте, у мене приходить до думки тільки одне порівняння, що дуже муляють вам успіхи українському футболу, комусь, да, як муляє росіянам удар Шевченка в ворота Філімонова. Тому, шановні колеги, фракція політичної партії "Європейська солідарність" не буде підтримувати цю ганебну, з нашої точки зору, постанову і це рішення, і ми просто пропонуємо всім колегам в цій сесійній залі одну просту річ: подумайте. Дякую за увагу.
Загородній Юрій Іванович. І після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтесь до голосування, 2 хвилини - і переходимо до голосування.
Сьогодні кожен свідомий, патріотично налаштований політик намагається знайти спосіб об’єднати український народ, дати привід пишатися нашою країною. Я як людина, яка займається спортом, давно на власному досвіді переконався і розумію, що один з найкращих факторів такого об’єднання є футбол. Саме він дозволяє нам усім на 90 хвилин забути про різні політичні вподобання чи. і на стадіоні чи біля екранів телевізорів згорнутися в національний прапор, співати Гімн України, вболівати за перемогу всіх наших збірних та українських клубів. Але сьогодні український футбол хворий, корупція раковою пухлиною росте на його тілі, вона висмоктує з нього весь позитив. І якщо негайно не зупинити цей руйнівний процес, футбол буде знищено. Причиною кризи, на мою думку, стала тотальна заполітизованість головного футбольного штабу країни. Поступово більшість керівних посад в українському футболі зайняли народні депутати, губернатори областей, інші посадовці, які не мали жодного стосунку до футболу та сприймали його як джерело власного збагачення і задоволення власних амбіцій. І як результат – відчуття безкарності керівництвом Федерації футболу України в приналежності до минулої влади. Це призвело до створення наймаштабнішої корупційної схеми розкрадання бюджетних коштів. Адже виділення на будівництво футбольних майданчиків одного мільярда бюджетних гривень, розподіл їх і контроль був одними і тими самими людьми – керівниками Федерації футболу. Корупційне свавілля Федерації футболу протягом тривалого часу залишається актуальною темою для журналістів-розслідувачів в Україні і за її межами. Український футбол все більше асоціюється з корупцією, а не з ефективними виступами та перемогами. І створення та робота тимчасової слідчої комісії має неупереджено об’єктивно сказати нам правду і навести порядок в українському футболі. Дякую.
Мокан Василь Іванович, з мотивів.
Дякую. Хочу сказати ще як один з ініціаторів цієї постанови, ми направляли листи всім бажаючим фракціям. Бажаючі виявилися 3 депутатські фракції ввійти в цю тимчасову слідчу комісію. І хочу запевнити, що мова йде про неупереджене розслідування можливих фактів корупції. Жодної політизації не передбачається. Федерація футболу як найбільша федерація України, вона є найбільш фінансованою, відповідно тема резонансна. Думаю, що варто розібратися і неупереджено дійти висновку про те, чи були там ті зловживання, чи ні. Дякую. Прошу підтримати.
Включіть мікрофон Кальченку, будь ласка.
Враховуючи побажання представників деяких фракцій деяких політичних партій, то цим проектом постанови пропонується: обрати головою Тимчасової слідчої комісії народного депутата Костюха Анатолія Вячеславовича (депутатська фракція "Слуга народу"), заступником голови - народного депутата Мамку Григорія Миколайовича (член фракції партії "Опозиційна платформа – За життя"). Обрати також до складу тимчасової комісії таких народний депутатів: Мокана Василя Івановича (фракція партії "Слуга народу"), Касая Геннадія Олександровича (фракція партії "Слуга народу"), Захарченка Володимира Васильовича (фракція "Слуга народу"), Бобляха Андрія Ростиславовича (фракція "Слуга народу"), Кицака Богдана Вікторовича (фракція "Слуга народу"), Кривошеєва Ігоря Сергійовича (фракція "Слуга народу"), Загороднього Юрія Івановича (фракція партії "Опозиційна платформа - За життя"), Цимбалюка Михайла Михайловича (фракція партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина"). Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили, переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів порушення законодавства України та зловживання службовим становищем президентом Української асоціації футболу, головою Комітету з питань бюджету Верховної Ради України восьмого скликання Павелком при вирішенні питання фінансування та реалізації бюджетної програми "Будівництво футбольних полів із штучним покриттям в регіонах України" у 2017-2018 роках". Прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:36:53]] За-260 Постанова прийнята в цілому. Дякую. По фракціям покажіть. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа - За життя" – 26, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 2, "За майбутнє" – 5, "Голос" – 11, позафракційні – 2. Ярослав Железняк. Ярослав Іванович з мотивів. З процедури, да? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, є пропозиція перейти до законопроекту 2116 - щодо ДБР, щоб ми встигли його розглянути сьогодні. Дякую.
Мова йде, наскільки я розумію, про Державне бюро розслідувань, так? Да. Шановні колеги, є пропозиція перейти до розгляду цього питання. Можемо перейти чи необхідно голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію щодо зміни черговості розгляду питань порядку денного, а саме, щоб зараз розглянути питання – законопроект, реєстраційний номер 2116. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:38:16]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу щодо проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державне бюро розслідувань" щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідувань (реєстраційний номер 2116).
Доброго дня, шановні колеги, шановний головуючий! Вашій увазі пропонується підготовлений Комітетом з питань правоохоронної діяльності до другого читання проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державне бюро розслідувань" щодо удосконалення діяльності ДБР. До законопроекту надійшло 328 поправок, з яких 123 враховано частково або редакційно, 205 поправок відхилено. В результаті доопрацювання комітетом маємо наступні положення. Перше. Державне бюро розслідувань змінює свій статус з центрального органу виконавчої влади, що здійснює правоохоронну діяльність, на державний правоохоронний орган. Друге. Державне бюро розслідувань. Директору ДБР надаються повноваження одноосібно приймати рішення та нести всю повноту відповідальності за результати діяльності ДБР. Третє. Посилюється контрольна функція парламенту. Зокрема Верховна Рада за результатами розгляду звіту Директора ДБР про результати діяльності його органу за календарний рік може визнати роботу ДБР незадовільною, що в свою чергу може стати підставою для звільнення з цієї посади. Четверте. З метою забезпечення безперервності розслідувань справ Майдану передбачається можливість переведення слідчих органів прокуратури та прокурорів, які розслідували справи Майдану, до ДБР без обов’язкового проведення конкурсу. Таким чином, у зв’язку з суттєвою зміною обсягу повноважень Директора ДБР та зміною статусу цього органу з дня набрання чинності цього закону, повноваження Директора ДБР та його заступників припиняються достроково та розпочинається процес перезавантаження Державного бюро розслідувань. Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 2116 у другому читанні та в цілому як закон з подальшим техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую вам за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Шановні колеги, є пропозиція, щоб ми не йшли постатейно. [[Шум у залі]] Я, дивіться. На якій правці ви наполягаєте, Артуре Володимировичу? На якій своїй правці ви наполягаєте? Яка не врахована ваша правка? 2-а? Це не ваша. Якщо ви Фролов, то да, тоді пересядьте, будь ласка, в "Слугу народу". Шановні колеги, чиї правки були не враховані і ви. Тарасе Івановичу Батенко, яка правка?
Ну, в принципі, шановні друзі, майже всі правки наші не враховані. Тому давайте ми будемо працювати по процедурі, тим більше ми перенесли час, продовжили до третьої години дня. Тому всі правки, Дмитро Олександровичу, починаючи з 11-ї, моєї, і колективних, які були відхилені. Я можу починати?
Да.
Отже, правка номер 11, яка була відхилена. Суть її полягає в тому, що даною правкою ми пропонуємо зберегти колегіальний принцип роботи Державного бюро розслідування, що дозволить уникнути небезпеки концентрації всіх повноважень і важелів управління в руках директора бюро і виступатиме гарантією незалежності Державного бюро розслідування. Прошу поставити її на голосування. Так само ця суть питання полягає цій правці ще 15, яку теж я хочу поставити на голосування. Правка номер 11 і правка номер 15.
Позиція комітету щодо цих двох правок. Ставити на голосування будемо окремо. 11 і 15 правки.
Якраз цим проектом закону прибирається принцип колегіального управління правоохоронними органами. Цей експеримент себе абсолютно не виправдав. І я сподіваюсь, що більше таких експериментів з правоохоронною системою проводитись не буде. Єдиноначальність управління означає єдина відповідальність за діяльність органів. Тому комітет підтримав виключно відповідальність і повноваження директора ДБР і його заступників.
Дякую. Шановні колеги. Ви наполягаєте, да, Тарасе Івановичу? Ставлю на голосування правку номер 11 народного депутата Батенка. Вона не підтримана комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[14:43:15]] За-57 Рішення не прийнято. Правка номер 15, народного депутата Батенка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:43:34]] За-75 Рішення не прийнято. На яких ще правка ви будете наполягати? Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, є абсолютно принципове питання по правках 302 і 303. 302-а врахована, 303-я відхилена, і вони стосуються базового механізму набору людей в ДБР. Я прошу дуже зосередитись. Коли ми приймали закон, ми домовилися, і ця Верховна Рада проголосувала за пропорцію 40 на 60. 40 працівників можна було брати в ДБР, вони мали право брати участь в конкурсі, ті, хто мали досвід роботи в правоохоронних органах. 60 відсотків людей мали б набиратися серед тих, які мають досвід в галузі права, що було написано в законі. До першого читання добавили "або в правоохоронних органах". Тобто, щоб можна було брати відставних і бувших поліцейських, прокурорів, кого завгодно. Зараз затверджено вже до другого читання "в правоохоронних органах або в інших військових формуваннях". Тобто тепер ми ДБР будемо формувати навіть з бувших військових. Ця правка повністю деградує.
10 секунд дайте завершити.
Ця правка повністю деградує суть цього закону. Тому 302 правку я пропоную відхилити, а підтримати 303-ю, яка залишає первинну модель цього закону.
303-ю, да, ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 303 народного депутата Осадчука. Позиція комітету.
Позиція комітету - відхилити дану правку.
Ставлю на голосуванню правку номер 303, народного депутата Осадчука. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:45:55]] За-84 За – 84. Рішення не прийнято. Тарас Іванович Батенко.
Я розумію ініціаторів закону, які експериментально хочуть прибрати колегіальний принцип формування Державного бюро розслідувань. О’кей, ми можемо десь з цим погодитись, розуміючи, як нам тяжко звільняти чиновників, але не такого рівня, як голова ДБР, а чиновників в багатьох міністерствах і відомствах. Але я настоюю на правці 82, яка передбачає, за аналогією із Законом про НАБУ, де визначено, що Верховна Рада України вступає ініціатором питання звільнення Директора ДБР у низці випадків такого звільнення. Давайте ми збережемо принцип і впливи Верховної Ради України як ініціатора питання звільнення голови ДБР. Прошу поставити це питання на голосування.
А який номер правки?
Номер правки - 82-а, так, Тарас Іванович? 82-а. Позиція комітету.
Комітет визначив, що може. В даному плані пропонується процедура звільнення Верховною Радою України. Комітет же запропонував пропозицію, що директор звітує і Верховна Рада може визнати цей звіт незадовільним, що є підставою для подальшого звільнення такого директора. Тому контрольна функція Верховної Ради тут однозначно посилена.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 82 народного депутата Батенка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:47:54]] За-78 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Шановний пане Голово, шановний доповідачу, я хотів би попросити Голову Верховної Ради дати три хвилини, я скажу по всіх поправках і не буду настоювати на голосуванні, якщо можна. Шановний пане Голово Верховної Ради, я прошу дати мені три хвилини по всіх правках, і я тоді не буду настоювати.
Добре, добавте 2 хвилини, будь ласка.
Дякую. Михайло Цимбалюк, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, коли ми побачили проект цього Закону про Державне бюро розслідувань в редакції, який запропонував Президент, ми справді думали, що до другого читання цей законопроект буде більш удосконалений і він створить умови, щоб цей орган, тоді ще центральний орган виконавчої влади, а зараз вже правоохоронний орган, працював ефективно. Що відбулося? У процесі доопрацювання до другого читання це став взагалі інший проект закону. Я хотів би, до речі, щоб сьогодні надали слово депутату Верховної Ради, діючому голові ДБР пану Роману Трубі, щоб він висловився в цьому плані Я хотів би зосередитися на декількох речах. Коли голова комітету каже, що це востаннє, коли ми будемо створювати центральний орган виконавчої влади, а потім перетворювати у правоохоронні, то ми маємо аналогічний документ про створення Державного бюро фінансових розслідувань, який пропонується як центральний орган виконавчої влади. Тепер по суті. Ми справді викидаємо чи виключаємо Верховну Раду з процесу контролю за діяльністю Державного бюро розслідувань. В теперішній редакції це центральний, це, вірніше, орган правоохоронний, який безпосередньо підпорядкований Президенту держави, і надається право керівнику Державного бюро розслідувань повністю призначати заступників, самостійно створювати на свою думку чи на думку тих, хто йому запропонує, територіальні органи Державного бюро розслідувань, спільно з Кабінетом Міністрів розробляти штатний розпис і повністю керувати ним практично безконтрольно. Через те ми вважаємо, і генерал Кожем’якін, який в попередньому скликанні був головою Комітету з правоохоронної діяльності, що це неприпустимо. Тим більше, ми знаємо позицію європейських структур і Венеційської комісії з прав людини, що вони попередню редакцію схвалили. Ми за такий проект закону в другому читанні і в цілому голосувати не будемо. Дякую.
Дякую. Хто ще бажає виступити по своїм. Тарас Іванович Батенко. Яка правка?
Правка номер 106. Шановні друзі, ми все-таки, я звертаюсь до парламентарів, щоб ми не допускали надмірного звуження можливостей впливу на процес не тільки звільнення - а ми вже фактично звузили звільнення голови ДБР, - але і призначення голови ДБР при можливості впливу Верховної Ради на цей процес. Тому пропонується надати можливість Верховній Раді України брати участь в питанні призначення Директора ДБР в межах в її конституційних повноважень шляхом прийняття закону України про процедуру призначення. Я прошу врахувати цю поправку і проголосувати за неї.
Позиція комітету?
Закон передбачає процедуру призначення в своєму змісті, тому вона відхилена комітетом. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку 106 народного депутата Батенка, комітет її не врахував, не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:52:24]] За-81 81. Рішення не прийнято. Тарас Іванович Батенко.
Шановні колеги, услід за тим, як ми прибираємо колегіальний принцип і можливості впливу Верховної Ради України.
Яка правка, скажіть, будь ласка?
Правка номер 116. Дана правка покликана не виводити ДБР з-під контролю Кабінету Міністрів України як вищого виконавчого органу в структурі органів влади. Просимо забезпечити можливість впливу Кабінету Міністрів на ДБР. Прошу її поставити на голосування.
Шановні колеги! Позиція комітету.
Позиція комітету, що ДБР має бути віднесено до державного правоохоронного органу, і це було в зауваженнях юруправління 5 років тому, коли приймався закон. Тому ми до цього рухаємося. Дякую вам.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 116 народного депутата Батенка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:53:33]] За-81 Рішення не прийнято. Наступна правка. Тарас Іванович Батенко.
Шановні друзі, я, розуміючи те, що ми все-таки хочемо тут приймати закони не під конкретну більшість і не під конкретну особу, а ми хочемо прагнути все-таки будувати все ж таки демократичну правову державу, я прошу поставити на підтвердження правку номер 320. Дмитре Олександровичу, прошу поставити правку 320 на підтвердження. Дякую.
Ще раз, Тарасе Івановичу, яка правка?
Правка номер 320 на підтвердження. Дякую.
320? Будь ласка, підготуйтеся до голосування і займіть свої місця. Зараз будемо ставити правку 320. І було звернення Осадчука – правка 302, поставити їх на підтвердження. Я чув. Я повторюю, була пропозиція Батенка Тараса Івановича поставити на підтвердження правку 320 і Осадчук Андрій Петрович просив на підтвердження поставити правку 302. Правильно я розумію? Да? Вже ні? Да. Добре. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Позиція комітету.
Ця правка стосується принципового питання про перезавантаження керівництва ДБР. У зв’язку з тим, що змінився суттєво обсяг повноважень Директора Державного бюро розслідувань і змінився статус органу, вважаємо, що в даному випадку потрібно, щоби конкурсна комісія обрала нового Директора ДБР.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Позиція комітету щодо 320 правки.
Підтримати.
Підтримати. Шановні колеги, ставлю на голосування правку 320, вона була врахована комітетом. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати, правка 320. [[14:56:22]] За-259 Правка врахована. Правка 302. По фракціям покажіть. "Слуга народу" - 209, "Європейська солідарність" – 20, "Голос" – 18, позафракційні – 12. Шановні колеги, правка 302. [[Шум в залі]] Ставлю на голосування правку. позиція комітету. Будь ласка, підготуйтесь до голосування щодо 302 правки.
Її потрібно підтримати, оскільки в іншому випадку. ми вже не підтримали правку пана Осадчука 303, в зв’язку із цим потрібно її підтримати.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку 302. Осадчук Андрій Петрович.
Ще раз, колеги, я пояснював перед цим. Ми зараз деградуємо всю логіку моделі створення і існування ДБР. Замість спеціалістів в області права, ми хочемо набирати бувших військових, бувших поліцейських, звільнених поліцейських, кого завгодно. Тому, якщо ви не підтримали мою правку, я пропоную хоча б не підтримувати правку, яка зараз ухвалена, і тоді ми, як мінімум, приберемо бувших військових, яких ми зараз хочемо брати, і залишимо бувших поліцейських, як це зараз вже написано в першому читанні. Тому я вважаю абсолютно критично зараз не підтримати, не підтвердити правку 302. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку 302. Комітет її підтримав і звертається з пропозицією підтримати. Правильно я розумію? Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку 302. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:58:26]] За-256 Рішення прийнято, правка врахована. Шановні колеги, на яких ще правках ви наполягати будете? Григорій Мамка. Яка правка? Мікрофон, будь ласка.
Я буду наполягати на всіх правках своїх, і буду просити, щоб проголосували. Чому? Тому що на даний час, може, народним депутатам у зв’язку з турборежимом немає часу звернути на ті документи, які секретаріат роздає, а керівник комітету про це не каже. Хочу звернути увагу на правку номер 6, де сказано, що державним правоохоронним органом, на який покладається завдання щодо запобігання, виявлення, припинення, розкриття злочинів. Хочу сказати про те, що за даним законом повний конфлікт інтересів з Конституцією України. Також стаття 116. Зауваження всім роздало юридичне управління про те, що дана норма прямо конфліктує зі статтею 116 Конституції, також пунктом 7 і пунктом 9 зі значком 1. Без змін до Конституції України даний законопроект буде мертвим. Ми тільки.
10 секунд, дайте завершити.
Хочу звернути увагу, що ми робимо також правоохоронний орган, який буде напряму підпорядкований Президенту України. Президент України.
Дякую. На яких ще правках наполягають народні депутати? А? Ще раз, я не почув. Включіть, будь ласка, мікрофон Мамці.
Поставте спочатку 6-у на підтвердження.
Ще раз номер. Ви.
6 правка - на підтвердження.
6 правка на підтвердження. Прошу зайняти свої місця. Ви - автор правки? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я не наполягаю на правці, я не розумію, хто надав мені слово. Дякую.
Горбенко Руслан. А чого був Пузійчук? Горбенку Руслану включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, колеги. Я прошу проголосувати за 93 правку.
Шановні колеги, у нас 15:00 - питання "Різного". Нам чомусь, ну, мені чомусь здається, що важливіше закони, ніж поговорити. Але є, да, ми голосували. Можуть бути і інші пропозиції. Слухаю. Давайте кожну фракцію послухаємо. Янченко Галина Ігорівна, фракція "Слуга народу". Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, оскільки ми почали розглядати цей законопроект і розглянули вже половину правок, є пропозиція продовжити розгляд законопроекту і далі також розглянути "Різне". Прошу поставити головуючого це питання на голосування – про продовження розгляду цього законопроекту, він надзвичайно важливий.
Нестор Іванович Шуфрич.
Колеги, ми з повагою поставились до всіх рішень, які ми сьогодні прийняли. Ці рішення були остаточні. Ми маємо поважати, в першу чергу, самих себе. Я, чесно кажучи, ще зранку був здивований, чому ми не підтримуємо запити до Президента своїх колег. Але в цьому питанні ми визначились чітко: не знаючи, який законопроект буде розглядатись, ми проголосували за те, що працюємо до 15:00 і надаємо нашим колегам можливість виступити з 15:00 до 16:00. Ми зараз втручаємось в роботу наших колег, позбавляємо їх права виступити. І хочу ще раз сказати, що встановлені терміни, ми вже визначились. І зараз ми не маємо права змінювати режим роботи сьогодні. Час на прийняття рішень вичерпано. Ми не можемо вносити зміни на зміни. Прошу поважати самих себе і Верховну Раду в цілому і виконати власне ж рішення. Дякую за увагу.
Це рішення Верховної Ради, я ж.
А закон не причому.
Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні колеги, очевидно, що зараз ми розглядаємо надзвичайно важливий закон. Наша фракція так само підготувала до нього низку поправок. І ми хочемо, щоб вони були озвучені. І практика дня така, що коли не розглянуті всі поправки до закону, його розгляд переноситься, ці поправки, на наступний сесійний день. Тому буде зараз саме так. Зараз рубрика "Різне". Я хочу нагадати, що саме ви, "слуги", поставили без порядку денного, цього ж не було, ТСК по футболу, хоча за цей час можна було розглянути Закон про ДБР. Ваш турборежим, ви знаєте, він уже і вас ввів в якийсь просто хаос і маячню. І також ми зрозуміли, чому сьогодні не зареєстровано нашого колегу В’ятровича. Тільки що касаційний суд оскаржив рішення ЦВК. І ви, пане Разумков, підіграли цим ігрищам насправді. Ми висловлюємо наше обурення тим, що сьогодні наш колега Разумков не був вами приведений до присяги і ви зараз намагаєтеся опозицію позбавити.
Я, по-перше, хотів би нагадати, що саме ваша фракція брала 30-хвилинну перерву, і саме тому ми зараз не встигаємо розглянути цей законопроект. Щодо другого. [[Шум у залі]] Дві фракції, дві фракції, да, погоджуюсь, але одна з них була ваша. Щодо іншого питання. Насправді я від вас це дізнаюсь, щодо того, що якесь є рішення суду.
Ні, я не згадав фракцію, я сказав, що ваша фракція. Я не згадав. "Голос". Хто від "Голосу"? Юрчишин Ярослав Романович.
Насправді ми зараз у колізії Регламенту, тому що Регламент не дозволяє переходити до іншого питання, коли попереднє не закінчене. Тому ми підтримуємо пропозицію колег зі "Слуги народу" завершити це питання і перейти до іншого питання "Різне".
Дякую. Шановні колеги, у нас є дві пропозиції. Перша пропозиція – продовжити розгляд питання. Це процедурне питання, і ми можемо його зараз розглянути, проголосувавши, або перейти до "Різного". Я думаю, що треба поставити це на голосування на розгляд залу. Рішення Верховної Ради буде - і визначимось, що нам робити далі: або займатися "Різним", або приймати все ж таки закони. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Дмитро Валерійович Лубінець. І після цього голосуємо. З мотивів. Включіть, будь ласка, мікрофон.
У нас уже традиція: я виступаю, а після цього голосування. Але, шановні колеги.
І бачите, як результативно?
Дмитро Олександрович, я попросив би вас не називати розділ "Різне" такими словами, що таке враження, що народні депутати тут при розгляді "Різне" займаються незрозуміло чим. Всі народні депутати мають право скористатись, вийти на трибуну, це прямо прописано в Законі про Регламент. Це перше. Друге. Не займайтесь маніпуляціями, що на наступному тижні народні депутати поїдуть в округи, там займайтесь "Різними". Там теж мажоритарники будуть їхати і займатись. Ми самі проголосували про те, щоб з 15 години почати розгляд, перейти в питання "Різного". Дайте можливість нам скористатись своїм правом виступити з трибуни Верховної Ради. На даний час ви обмежуєте наше конституційне право, користуючись своїми повноваженнями, абсолютно незаконно. Тому звертаю вашу.
Перерва не оголошується під час розгляду питання. Нестор Іванович, ви ж досвідчений народний депутат. Після розгляду ми обов’язково оголосимо перерву. [[Шум у залі]] Я розумію. Я не чую. Кого? Я розумію, ну, це ваше право. Це право народних депутатів. [[Шум у залі]] Сергій Владиславович Власенко. Соболєв. Вибачте, Сергій Владиславович Соболєв.
Шановні колеги, всі чудово розуміють, чому це відбувається. Є рішення Європейської комісії, завдяки якій нам надавали відповідний статус безвізової країни, завдяки чому ми підписували Угоду про асоціацію, де чітко було визначено, що призначення голови ДБР відбувається на конкурсних засадах. Те, що ви робите цим законом, ви змінюєте редакцію першої частини, де ви пропонуєте Президенту одноосібно призначати таку особу. Ви думаєте, що ви робите? Читайте 320 поправку. У вас совість є це робити? Є чіткі зобов’язання, які взяла держава. Викиньте цю 320 статтю. Проводьте конкурс, якщо вам хтось не подобається. Президент не має права. Читайте Конституцію. В Конституції записано.
Я даю слово голові комітету. І після цього перерва. Але я дуже чекаю представників шановних фракцій, які так виступають за "Різне", на той проміжок часу між, я так розумію, десь без п’ятнадцяти чотири і чотири. Нестор Іванович, вас особисто запрошую. Дякую.
Згідно чинної статті Закону про ДБР і згідно тої пропозиції, яку подав комітет, Директора ДБР обирає конкурсна комісія у складі дев’яти осіб: три представника Президента, три представника Верховної Ради України і три представника Кабінету Міністрів України. І вже після цього рішення його на посаду призначає Президент. Будь ласка, давайте коректно читати норму закону. Дякую.
Шановні колеги, оголошується перерва на прохання двох фракцій на 30 хвилин. Чекаю всіх народних депутатів після перерви в залі.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання Верховної Ради України. Бачите, в Раді відбуваються дивні речі: Нестор Іванович Шуфрич перейшов до фракції "Слуга народу". Не до сектору, це не футбольне поле. Я надаю слово Руслану Олексійовичу Стефанчуку щодо оголошення заяви.
Вельмишановні колеги, ви не повірите у нас чергова радість: відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Україна – ОАЕ: співробітництво, інвестиції, партнерство". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Ковальова Олександра Івановича.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги! Прошу записатись на виступи. На "Різне", звісно на "Різне". ДБР не можемо розглядати. Але, скажіть, будь ласка, у нас є колеги, які дійсно гарно розуміються на Регламенті: ми можемо заходити в "Різне" під час розгляду питання по суті в другому читанні? Іван Григорович, скажіть, будь ласка. Кириленко Іван Григорович.
Шановний пане Голово! Я вам скажу, колись тут прозвучала сакраментальна фраза, я її повторю, не всім вона сподобається, вона звучить так: Верховна Рада завжди права. Так прозвучало, і ви бачили, що б ми не робили, хто б що не хотів, які б норми Регламенту не були прописані, завжди будуть "за" і "проти". То я цю фразу завжди згадую: Верховна Рада права. Це тоді, коли більшість, реальна більшість, консолідована більшість проголосує за те чи інше рішення. Бажано, щоб це проголосували консолідовано всі, представники всіх політичних сил, і тоді Верховна Рада завжди права.
Дякую. [[Шум у залі]] Почекайте, щоб голосувати, треба, почекайте, ми не записались на виступи, тому що ми не розуміємо: можемо виступати чи ні? [[Шум у залі]] Ні, почекайте, почекайте. Михайло Миколайович Папієв. Щодо Регламенту. Скажіть, будь ласка, чи може Верховна Рада України сьогодні під час розгляду законопроекту в другому читанні по суті переходити до "Різного". Чи не є тут порушення Регламенту?
Якщо по-чесному, то не може.
Не може. Тобто зараз. Якщо я правильно зрозумів, то ваші колеги, які зверталися до Голови Верховної Ради з пропозицією взяти перерву, а після цього перейти до "Різного", це навмисно, мабуть, зробили, як ви вважаєте? Дякую. Але, дійсно, ми не можемо виходити в "Різне", шановні колеги. Можемо записатися на виступи. [[Шум у залі]] Сигнальне голосування до чого? З процедури. Нестор Іванович Шуфрич з процедури.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Я вважаю, що "Різне" - це не є законопроектом. Тому припинення розгляду законопроекту в зв’язку з тим, що ми вийшли з регламентного часу, не може бути підставою переходити до інших процедурних питань, які передбачені Регламентом. Це перше. Друге. Дозвольте мені процитувати мого колегу, на жаль, його з нами вже немає, це дійсно був видатний спікер – пан Плющ, який говорив: "Верховна Рада може все, якщо не все - то майже все". І третє. Якщо ми знаходимося в розгляді питання закону, то запитайте, в кого є які поправки, і тоді ставте цей закон в цілому на голосування, до 16 години у нас є час. Дякую.
Дивіться, це можливо, тому що ми зараз знаходимось в досить дивному становищі. Ви правильно згадали Івана Степановича Плюща, Голову Верховної Ради України, так само, як згадував Іван Григорович його цитату. Але зараз ви, перед тим як надати цю заяву щодо перерви, ви звернулися до мене як до Голови Верховної Ради, що ми не можемо далі розглядати цей законопроект, взяли перерву для того, щоб після цього перейти до "Різного". Однак, як було зауважено колегами, ми не можемо переходити до "Різного", тому що ми знаходимося в рамках розгляду законопроекту по суті. Неможливо це зробити, тому що деякі фракції звернулися з пропозицією, що ні в якому разі не можна відміняти "Різне". Але і продовжувати роботу в рамках "Різного" теж неможливо. Тому я пропоную. По процедурі, Марія Миколаївна. Павленко Ростислав Михайлович.
Дмитре Олександровичу шановний, друзі, питання просто в тому, що в парламенту є різні види діяльності: і розгляд, і прийняття законопроектів - це один вид діяльності, виступи народних депутатів, запити і все інше – це теж інші види діяльності. А на "Різне" передбачено окремий час в Регламенті, і це окремий вид діяльності від розгляду питань, от і все, власне. Тому ми вичерпали час на розгляд питання, змушені перенести його на два тижні. А в "Різному", якщо є бажаючі виступати, можемо заслухати.
Я думаю, що це, ну, не зовсім можливо, оскільки не можна переривати розгляд питання іншими питаннями, які передбачені Регламентом. "Різне" якраз передбачено Регламентом, тому дозволю з вами не погодитись. Шановні колеги, я пропоную все ж таки завершити ранкове засідання Верховної Ради. Почекайте, почекайте.
Друзі, я перепрошую. Я знайшов ще одне оголошення. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України ще одне міжфракційне депутатське об’єднання "Invest in Ukraine", головою цього об’єднання обрано народного депутата Володіну Дар’ю Артемівну.
Закриваємо? Шановні. [[Шум в залі]] Ми не можемо виступати. Ні, виключно у випадках з мотивів я можу вам надати слово. Урбанському з мотивів. Урбанський звернувся з мотивів. Будь ласка. Лубінець Дмитро Валерійович, з мотивів.
Шановні колеги, по-перше. Дмитро Олександрович! Дмитро Олександрович!
Да, я слухаю вас.
Я тримав руку десять хвилин, ви принципово не даєте мені право висказатися з мотивів. Це перше. По-друге.
У нас перерва закінчилась пізніше.
Давайте не перетворювати на жарти. Я розумію, що всім дуже смішно, але все це почалося з того, що ми спочатку почали міняти календарний план, як це заманеться. По-друге, почали ми голосувати за продовження в порушення закону. Тому давайте не перетворювати діяльність у Верховній Раді на те, що вона перетворювалась раніше. Якщо ми будемо чітко дотримуватись норм Регламенту, а це: перше, як тільки закінчується розгляд законопроекту, і ви бачите, що це п’ятниця і це вже 13-а або більше, ви автоматично переходите до питання "Різного". Наступне. Ви не могли об’явити перерву під час розгляду законопроекту. Потрібно було дочекатись, за щось проголосувати, і тільки після цього об’явити перерву. Тому, коли ми будемо дотримуватись закону, у нас.
Тут різне. Дивіться, по-перше, в нас зараз в "Різному" стільки, скільки зазвичай було у Верховній Раді в п’ятницю зранку. Це така ситуація. Друге. Я не впевнений, що ви праві щодо порушення закону. Якщо є порушення закону, ви можете звернутись і зазначити, де саме ми з вами порушили закон. Тому що ви також є народним депутатом України, і Верховна Рада України приймала таке рішення. Макаров.
Я в залі бачу зараз майже в повному складі фракцію політичної партії "Голос", бачу "Європейську солідарність", бачу "Батьківщину" і групу "За єдність". Я хотів би, щоб. "За майбутнє", вибачте. Я хотів би, я хотів би, щоб Голова Верховної Ради повідомив, чи повноважна зараз Верховна Рада продовжувати засідання. У Голови Верховної Ради видно, скільки карток в слотах знаходиться. Прошу провести голосування в режимі реєстрації, таке сигнальне голосування, для того, щоб люди розуміли, скільки людей зараз знаходиться в залі, і чи повноважені ми взагалі розглядати чи питання "Різне", чи питання законопроекту.
Дякую, Олег Анатолійович. "Різне" не передбачає реєстрації, так само, як ми не можемо реєструватися двічі на засіданні. Оскільки ми зранку. Я вибачаюся, я не можу провести другу реєстрацію, третю, п’яту, вона лише одна. І якщо б у нас було з вами вечірнє засідання, яке б мало розпочатися через 5 хвилин, то у нас була б можливість зареєструватися. Якщо ми говоримо, чи правомочна, чи не правомочна Рада зараз, то під час розгляду питань "Різного" не передбачається прийняття якихось рішень, тому і голосувати ми також не можемо за це, це і передбачено Регламентом Верховної Ради України. [[Шум у залі]] А ми не можемо розглядати не тому, що тут багато чи мало людей в залі, а тому що ми знаходимося в не зовсім зрозумілій. [[Шум у залі]] З місця, будь ласка, з мотивів. Ви виступали з мотивів під час розгляду цього питання. Марія Миколаївна, ви виступали з цього питання. Бакумов Олександр Сергійович – з мотивів.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України, таке оголошення і прохання. Наскільки є інформація із засобів масової інформації, на Харківщині у місті Балаклея почали взриватися артилерійські склади, і є пропозиція дати доручення Комітету з питань національної безпеки і оборони зібратися і цю ситуацію дослідити. Дякую.
Шановні колеги, я думаю, що жарти жартами, це дійсно серйозна ситуація. Тому я звертаюся до народних депутатів України, представників Комітету з питань оборони зібратися та провести засідання. Степан Іванович Кубів.
Шановний пане Голово, шановні колеги, ми роз’їжджаємося по округах. Наступний тиждень, коли ми говоримо про суботу, це будуть спогади України Голодомору 1932-33 років, де було знищено мозок нації, як писав Рафаель Лемкін – автор концепції геноциду. Наслідки цього злочину ми відчуваємо і сьогодні. Знищено природніх багато носіїв культури, села і були споконвічними носіями національного коду. Я хочу підкреслити як Голова "Меморіалу" імені Василя Стуса, щоб ми на місцях долучилися до низки заходів, які відбудуться в цьому році з нагоди 86 роковин Голодомору. І ми повинні провести роботу пам’яті, пам’яті молитви і пам’яті спогадів тих людей, які більше 7 мільйонів були знищені в Україні. Дякую.
Марія Миколаївна Іонова.
Дякую. У вас, пане Голово, якась дуже вибірковість, ви комусь хочете – надаєте слово, комусь не хочете – не надаєте. Це перше. По-друге, всю передвиборчу кампанію "Слуги народу" кричали про те, що попередня Верховна Рада по п’ятницям не працювала. Хочу зазначити, що навіть коли ми розглядали Виборчий кодекс, Закон про мову, ми завжди. все одно в п’ятницю була рубрика "Різне". До нас звертаються виборці, вони хочуть, щоб ми озвучили їх проблематику і звернулися до компетентних органів, щоб ця проблематика була озвучена, вивчена і належно на неї реагували. Тому, будь ласка, ми дуже наполягаємо, щоб була рубрика "Різне", де ми зможемо озвучити звернення і відреагувати на звернення наших громадян і виборців. Дуже дякую.
Дякую, Марія Миколаївна. Але я думаю, це моя особиста думка, що виборцям, які до вас звертаються, важливо, не щоб ми про це поговорили, а щоб ми це зробили. Шахов Сергій Володимирович. І ми майже закінчили ранкове засідання Верховної Ради України. Після цього Урбанський?
Сергій Шахов, Луганщина. Дмитро Олександрович, прошу 2 хвилини від всіх народних депутатів з Луганщини. Ситуація вкрай складна в місті Сєвєродонецьку. Я закликаю парламент вже 3 роки, щоб розглянули питання про перевибори в місті Сєвєродонецьку банди, яка грабує кожен день. 700 мільйонів гривень було розкрадено бандою бутковською, вбито Сергія Самарського, 76 кримінальних проваджень порушено, жодне не розслідувалося! Кожен день, ще раз хочу зазначити, грабують кожного громадянина міста Сєвєродонецька. До мене звернулись 50 тисяч мешканців по всіх приймальнях. Люди не знають вже робити що. Виходили на мітинги. Виходили до одного губернатора, до другого, до третього. Їм що, їхати під Верховну Раду? Поставте, будь ласка, на наступному пленарному тижні Постанову 2048 на голосування і проголосуйте. Мер міста вже закликав до вас і.
Любота Дмитро Олександрович.
Дмитро Валерійович.
Валерійович, вибачте.
Вітаю! Доброго дня! Мене звати Любота Дмитро, 177 округ, Харківська область. Звертаюсь до Прем’єр-міністра України пана Гончарука. Шановний Олексію Валерійовичу, у місті Куп’янськ Харківської області в результаті злочинної діяльності керівників міста по руйнуванню системи централізованого теплопостачання та злочинної бездіяльності в період підготовки до опалювального сезону мешканці Куп’янська та бюджетні організації досі залишаються без тепла. Школи та дитячі садочки закрито. Порушено невід’ємні конституційні права громадян на забезпечення належних умов життя, гарантовані державою. У зв’язку з цим прошу вашого втручання до негайного подання природного газу до котелень міста. Звертаюсь також до керівництва правоохоронних органів зареєструвати кримінальне провадження проти посадових осіб державного управління та місцевого самоврядування Харківської області, міста Куп’янська та тепло- , газопостачальних підприємств, винних у зриві опалювального сезону у місті Куп’янську. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, як не прикро про це казати, але час засідання Верховної Ради України, ранкового засідання, вичерпано. Оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Я всім дякую і сподіваюсь. [[Шум у залі]] Я не чую. Правда, не чую. Продовжити? Я думаю, що наступного разу. Тут, я дивлюсь, що просто збільшується кількість народних депутатів, які залишаються. Ще 2-3 п’ятниці з "Різного" – і ми будемо тут працювати, мінімум 226 буде в залі. Дякую.