Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:02:12]] В залі зареєструвалось 377 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питань порядку денного. Розглядається проект Закону (номер 2471а) про внесення зміни до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (щодо експорту енергоносіїв до країн-членів Енергетичного Співтовариства). Як розглядаємо?
Голосувати будемо пізніше. Ставлю на голосування пропозицію по скороченій процедурі розгляду. Прошу народних депутатів голосувати. [[16:03:34]] За - 125 Проти – 49, утрималось 4, не голосувало –.2. Рішення не прийнято. Запрошую для доповіді заступника міністра енергетика та вугільної промисловості Сергія Михайловича Чеха. Прошу. У вас є до 10 хвилин.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про внесення зміни до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України", яким передбачається відміна застосування вивізного експертного мита під час оформлення експорту енергопродуктів: газу, природного газу в газоподібному стані, природний газ в скрапленому стані - до країн-членів Енергетичного Співтовариства. Проектом закону пропонується відмінити застосування вивізного експортного мита під час оформлення експорту енергопродуктів до країн-членів Енергетичного Співтовариства. Реалізація положень цього закону сприятиме виконанню Україною взятих зобов’язань по приведенню законодавства у відповідність із законодавством Європейського Союзу, в тому числі в частині виконання зобов’язань, передбачених протоколом про приєднання України до Договору про застосування Енергетичного Співтовариства. Прошу підтримати запропонований законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. А куди це ви пішли? До вас питання, мабуть, будуть. Питання є? Прошу записатись на питання. Повна процедура. Записались на питання депутати. Прошу, фракція Партія регіонів, народний депутат Смітюх.
Дякую. Сергій Михайлович, скажіть, будь ласка. Мене турбує питання відносно ціноутворення. Ви ж знаєте, що газ для українських виробників промислового сектору: хімія, металургія тощо - на внутрішньому ринку набагато вищі, чим ми експортуємо енергоносії в західні країни, в тому числі до Європейської спільноти. Ви в даному випадку ви пропонуєте по газу, а якщо взяти електроенергію, то ви знаєте, що для наших промислових підприємств електроенергія на внутрішньому ринку вдвічі дорожче, чим, наприклад, ми експортуємо енергію. Чи не вважаєте ви, що саме такі ми ставимо наші підприємства в неконкурентоспроможні відносини по відношенню виробництва кінцевої продукції? І як це питання врегулювати для того, щоб у нас були дійсно однакові можливості відносно ціни на енергоносії, які являються основною частиною для багатьох наших підприємств, складовою частиною, в кінцевому, продукції? Як це питання врегулювати для того, щоб ми мали рівні дійсно можливості, навіть пріоритет мали до національного виробника? Дякую.
Прошу.
Дякую за запитання. Крім того, що закон цей має суто формальні вимоги щодо адаптації до європейського законодавства, в ньому є економічний зміст наступний. По-перше, такий законопроект, який не ускладнює експорт, імпорт електричної енергії, має надати економічне підґрунтя за рахунок спрощення процедур і не навантаження до наших газосховищ підземних. Тобто ми пропонуємо європейським партнерам закачувати газ в наше підземне сховище і передавати на зберігання, так і вибирати, як є потреба. Це наш потенціал, це послуги, які будуть, ми вважаємо, потрібні в Європейському Союзі, і буде "Нафтогаз" і "Укртрансгаз" цьому заробляти. По-друге, відсутність вивізного мита на експорт газу і супутніх продуктів - це приваблива умова для тих фірм.
Дякую. Фракція Компартії України, Кудря. Треба коротко відповідати. Прошу.
Прошу передати слово народному депутату-комуністу Гордієнку.
Просимо, Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Скажіть, будь ласка, Сергій Михайловичу, чи існує сьогодні і які саме ставки, митні тарифи, на експорт наших вуглеводнів, які сьогодні експортуються за кордон? І друге питання. Прямо чи опосередковано прийняття даного законопроекту вплине на ріст тарифів тут у нас, в середині країни, чи ні?
На перше питання відповідаю. Виїзне експортне мито справляється в розмірі 35 відсотків митної вартості таких товарів, але не менше як 400 гривень за тисячу кубічних метрів. І друге питання. Не вплине, тому що експорт природного газу не є розповсюдженим явищем, такого ринку у нас немає.
Прошу, Сергій Михайлович, сідайте. Для співдоповіді запрошую першого заступника голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу Олега Олександровича Зарубінського. Прошу.
Шановний Володимир Васильович! Шановні колеги! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні 4 вересня 2013 року розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України". На сьогодні Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" встановлено право підприємствам, частка держави у статутному фонді яких становить 50 відсотків та більше, експортувати природний газ власного видобутку в обсязі, визначеному прогнозованим балансом надходження та розподілу природного газу в Україні. Тобто феномен експорту газу в Україні існує, єдине, що, як правильно сказав заступник профільного міністерства, це не є феномен поширений, розповсюджений. Тобто відразу можу відповісти на те, що він не впливає в сутнісній мірі на енергобаланс. При цьому суб’єкти господарювання, які здійснюють експорт газу, сплачують ставку експортного мита, як вже було сказано, в розмірі 35 відсотків митної вартості таких товарів. Згідно з договором про заснування Енергетичного Співтовариства, експертне мито при здійсненні поставок енергопродуктів з України до країн Європейського Союзу не застосовується. Хотів би відразу сказати, що це не є ексклюзивна норма для України, це є принцип і вимога роботи і функціонування Енергетичного Європейського Співтовариства, членом якого вже є Україна. Проектом закону пропонується відмінити застосування експортного мита під час оформлення експорту енергопродуктів, це газ, як було сказано, не тільки газ, це природний газ у газоподібному стані і це природний газ у скрапленому стані до країн Енергетичного Співтовариства, і таким чином, привести законодавство України у відповідність із законодавством Європейського Союзу. Хочу підкреслити, мова не йде про те, що це якась ексклюзивна норма. Більше того, коли свого часу Верховна Рада України у 2003 році прийняла закон, який називався "Національна програма адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу", так званий "АКІ Комюнітер", це є складова частина виконання наших зобов’язань ще з 2003 року. Тому ніякого форс-мажору і ніякого штурму тут немає. Це – відповідна робота. Головне науково-експертне управління, шановні колеги, у своєму висновку пропонує за результатами розгляду у першому читанні прийняти законопроект за основу. Під час обговорення законопроекту члени профільного Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки висловилися щодо доцільності прийняття даного законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Є питання до Олега Олександровича? Немає. Дякую, сідайте. Я прошу записатися на обговорення даного питання від фракцій. Прошу записатись. Прошу, фракція Партії регіонів, народний депутат Байсаров.
Шановні колеги, щойно ми отримали докладне повідомлення про ситуацію, яка склалася з експортом газу до країн-членів Енергетичної Співдружності. Згідно з договором про заснування Енергетичного Співтовариства, до якого входить Україна, нам сьогодні необхідно привести законодавство України у відповідність із законодавством Європейського Союзу. Отже, з метою виконання зобов’язань, передбачених протоколом, необхідно відмінити сплату експортного мита при здійснення поставок газу до країн-членів Євро. євроінтеграції. Підтримати цей проект рекомендую.
Дякую. Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Павло Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". І, безумовно, два роки тому, ну, практично, вже три роки тому, в 2010 році, Україна зробила дуже суттєвий крок на шляху своєї євроінтеграційної мети - і приєдналася до європейського Енергетичного Співтовариства. І Україна вже сьогодні фактично оці три роки уже почала користуватися перевагами членства в Енергетичному Співтоваристві, вже імпортуючи газ з сусідніх європейських країн. А це, на нашу точку зору, допомогло посилити позицію України, в тому числі і в переговорах з Російською Федерацією. Але треба чітко розуміти, що тепер європейські країни, європейська сторона чекає на адекватну відповідь з українського боку. І скасування мита на експорт, безумовно, це буде політичний крок в сторону Європейського Союзу, особливо напередодні підписання Угоди про асоціацію, яку ми всі очікуємо отримати в Вільнюсі наприкінці цього місяця. Саме тому Україна два роки, три роки назад стала членами європейського Енергетичного Співтовариства і головне – з його правил, цього Співтовариства. Між країнами-членами Співтовариства не може бути взаємних мит і кількісних обмежень на імпорт чи експорт енергопродуктів. З свого боку, Європейський Союз вже почав виконувати свою частину зобов’язань. Україна через певні політичні причини затягує з виконанням своєї частини, і тому перед Верховною Радою України сьогодні стоїть завдання, і ми можемо і мусимо це зробити, зробити крок на користь Європейського Союзу. Прийняття цього закону є, безумовно, кроком в рамках виконання угоди, майбутньої Угоди вже асоціації. Цим ми вже почнемо виконувати зобов’язання, про які йтиметься на Вільнюському саміті. Темпи змін саме в енергетиці можуть стати прикладом для аналогічних змін і в інших галузях. Разом з тим, хочу зауважити, що цей крок має супроводжуватися захистом і українських споживачів. Українці користуються газом власного видобутку, ціна на який суттєво нижча від цін на ринках Європейського Союзу. Уряд має достатньо механізмів, щоб, знявши мита, далі контролювати державні видобувні компанії і зберігати низькі тарифи для населення. Це для нас, для фракції "УДАР", принципове питання, тому ми пропонуємо цю Угоду.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Ігор Мірошниченко.
Прошу передати слово Олександру Мирному.
Прошу передати.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Звичайно, питання узгодження, або гармонізації, законодавства України з законодавством європейської спільноти, зокрема Енергетичної хартії, це питання дуже важливе. І те, що ми робимо зараз, на сьогоднішній день, це по суті правильне абсолютно питання. Це правильний підхід, правильний погляд. Але давайте ми подивимося, що ми цим законопроектом пропонуємо. Ми пропонуємо встановити експортне мито, яке не менше ніж 400 гривень, тобто ми тим самим хочемо підкреслити, що ми здатні і в змозі експортувати газ з іншої сторони. Ми наголошуємо на тому постійно, що у нас не вистачає ресурсу, що ми залежні від імпорту і що нам необхідно диверсифікувати шляхи енергетичної незалежності країни. Тому мені здається, що ми маємо розглядати питання в комплексі і приймати відповідне рішення. Тому що, якщо ми приєднуємося до хартії, тоді ми маємо приєднуватися і залучати ресурси по видобуванню, по транспортуванню, по розвідці, для того, щоб ми дійсно ставали енергетично незалежними і дійсно могли експортувати. Тому що приймати рішення, яке може бути мертвим, це, мабуть, скоріше за все, не правильно. Тому ми закликаємо повернутися обличчям до стану газовидобувної галузі в Україні, бо це для нас важливо, і дуже добре, що ці питання піднімаються. Ми впевнені в тому, що європейська спільнота знайде можливість нам допомогти у видобуванні і в розвідці цього газу. І ми впевнені в тому, що якщо буде поставлено правильно прозоро питання без корупційної схеми, це дозволить нам зацікавити наших європейських партнерів в спільному виробництві, спільному видобуванні, спільному транспортуванні, і відповідно експортному оподаткуванні тих чи інших продуктів. Тому Всеукраїнське об’єднання "Свобода" підтримає відповідний законопроект. Але просимо звернути увагу на ті речі, які турбують нас як фракцію, що представляє інтереси українського народу.
Фракція Компартії України, народний депутат Кудря.
Прошу передати слово народному депутату України, комуністу товаришу Мармазову.
Прошу, товариш Мармазов.
Дякую. О законопроекте 2471-а. Де-юре, це приведення законодавства до виконання прийнятих зобов’язань при вступу до європейського Енергетичного Співтовариства, де поняття експортного мита відсутнє, тобто це наші зобов’язання при вступі. Де-факто цей проект закону стосується лише газу власного видобутку, який продається за межі України до країн ЄС. Експортне мито було введено, коли дозволили експортувати газ власного видобутку за кордон, фактично власники скважин добували газ по собівартості 80-90 доларів, а продавали понад 400. За рік об’єм продажу газу складав у 1,5-2 мільярда кубів. Для них свого часу і ввели це експортне мито у розмірі 35 відсотків від вартості об’єму продажу. Зараз експортне мито пропонують зняти. Ну, це можна підтримати, но при умові, що експорт газу власного видобутку буде відмінено, а дешевий газ власного видобутку буде використовуватись для населення та побутових потреб, на чому наша фракція вже давно наполягає. Тому фракція КПУ, поки не буде відмінено експорт газу власного видобутку, цей проект закону підтримувати не буде.
Від фракції "Батьківщина" не виступав ніхто? Прошу, Іванчук, народний депутат.
Шановний Володимир Васильович, фракція "Батьківщина". Ну, метою даного законопроекту є приведення у відповідність законодавства країни до законодавства Європейського Союзу, зокрема в частині виконання зобов’язань, передбачених Протоколом про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Даний законопроект є і євроінтеграційний, і фракція "Батьківщина" буде голосувати за прийняття даного законопроекту в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую. Прошу народних депутатів записатися на виступи. Прошу, Партія регіонів, народний депутат Глазунов.
Прошу передати слово народному депутату Момоту.
Прошу передати.
Олександр Момот, 27 виборчий округ, Дніпропетровськ. Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги, безумовно, цей законопроект треба підтримувати, треба гармонізувати своє законодавство з Європою. 41-а стаття Угоди про утворення Енергетичного Співтовариства вимагає нам так робити. У мене одне застереження, щоб митниця, щоб Міністерство палива і енергетики відслідковували закупки реверсні газу із Словаччини, Польщі, Угорщини або з інших місць. Прошу колег підтримати законопроект.
Дякую. Фракція "Батьківщина", народний депутат Ілик.
Прошу передати слово Миколі Катеринчуку.
Передає Миколі Катеринчуку.
Микола Катеринчук, фракція "Батьківщина", Європейська партія України. Безумовно, категорично фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект, з огидою дивлячись на ту ситуацію, яка у нас відбувається в економіці і в інших соціальних питаннях, але все ж таки рух до цивілізованого енергетичного ринку – це наша мета. Його прозорість, ефективність буде впливати напряму на побудову енергетичної незалежності і стратегії, на розвиток енергетичного ринку України. І тому я переконаний, що це зближення поглядів – це можливість отримати цивілізований ринок з прогнозованими наслідками розвитку цього ринку. І тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати, залишаючись з думкою, що сьогодні більшість політичних питань, це які стосуються демократії і прозорості публічних фінансів, викликають занепокоєння. Дякую за увагу.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Леонов.
Прошу передати слово Руслану Марцінківу.
Прошу передати.
Руслан Марцінків, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Звісно, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" буде підтримувати даний законопроект, адже це ще один крок по плану "геть від Москви і приєднання до Європейського Співтовариства". І сьогодні ми вважаємо, що цей законопроект має бути обов’язково прийнятий. Але нас турбує сьогодні монополізація ринку газовидобування. Сьогодні нас турбує монополізація ринку газотранспортної системи. Нас сьогодні турбує система облгазів і трансгазів, які чинять сьогодні на місцях шалене свавілля проти підприємців, проти жителів нашої держави, коли видають технічні умови за занадто завищеними цінами. У нас сьогодні фактично не існує прозорого ринку на газопостачання, газовидобування. До нас не ідуть потужні інвестори. І ми сьогодні не можемо сказати, що сьогодні в Україні є прозорий розвиток, власне, цього ринку. Проте, ми вважаємо, що сьогодні, власне, цей законопроект є одним з невеличких кроків, з тих кроків, які ми маємо зробити для того, щоби у нас був дійсно прозорий газовий ринок і щоб ми були сьогодні потужною державою, яка буде поважатися в Європейському Співтоваристві і в сім’ї вільних націй Європи. Тому фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" однозначно підтримає даний законопроект. І закликає колег по парламенту підтримати даний закон. Слава Україні!
Сергій Каплін, фракція УДАР". Прошу.
Сергій Каплін, фракція ""УДАР Віталія Кличка", 144 виборчий округ, місто Полтава. Наша політична сила, як і інші партнери по опозиції, буде підтримувати цей законопроект для того, щоби впорядкувати ці питання відповідно до міжнародних угод, відповідно до міжнародних зобов’язань України. Але, разом з тим, ми хотіли би наголосити на надзвичайно кричущий і надзвичайно кризовий стан, в якому сьогодні опинився в цілому ринок, газовий ринок в Україні. Нас турбує питання зайвої монополізації. Нас турбує той факт, що пропуском для добування газу в Україні є і достатнім лише членський білет в Партії регіонів. На наше переконання, ми маємо створити умови для вільної конкуренції на газовому ринку. Ми маємо обмежити надприбутки окремих олігархів, які добувають український газ, причому з порушеннями технологій, з порушеннями вимог чинного законодавства, які не платять податків і, разом з тим, експортують цей газ за кордон. Нам потрібно провести надзвичайно серйозну правову, економічну і технологічну дискусію з цього приводу. Кожна українська родина повинна отримати можливість отримати до своєї хати український дешевий газ. Ми повинні у такий спосіб забезпечити високу конкурентність нашої вітчизняної газової галузі. Так само ми повинні зробити абсолютно все, щоб добування українського газу спричинило, створило передумови для економічної безпеки нашої країни. Щоб ми не були заручником надзвичайно складних щорічних переговорів з Російською Федерацією, щоб наших дипломатів не перегинали через коліно і не змушували обирати європейський вектор тільки через те, що ми тут роздали всі родовища українським олігархам. Так само ми зауважуємо на серйозних проблемах, які є в "облгазах" України. Сьогодні у тих підприємствах, які, зокрема, належать, наприклад, олігарху Фірташу, в рази виросла смертність, власне, на підприємствах в "облгазах". Є суттєві порушення і зауваження екологічного законодавства, законодавства в галузі технічного регулювання. Ми будемо опікуватися цими проблемами, ми будемо стежити за тим, щоб ці порушення були припинені і щоб нарешті Україна повернула собі своє газове господарство, свої родовища. Держава самостійно може добувати газ, держава самостійно може в 5, в 10 разів цей дешевший газ продавати українцям, і ми не будемо заручниками цих постійних українсько-російських торгів, коли приходиться віддавати частину України для того, щоб отримати більш-менш дешевий газ із-за кордону. Дякую.
Фракція Компартії України, народний депутат Байдюк.
Прошу передати слово народному депутату Кілінкарову.
Прошу, народний депутат Кілінкаров.
Уважаемые народные депутаты! Те предложения, которые были сделаны моим коллегою Мармазовым, они, я считаю, очень значимые. И, безусловно, при рассмотрении данного законопроекта во втором чтении их необходимо будет учесть. Фракция коммунистов готова поддержать этот законопроект в первом чтении, но только в первом чтении с учетом тех замечаний, которые были сделаны со стороны нашей фракции. Но я хотел бы сказать еще и о другом, что для того, чтобы сегодня дать право экспортировать украинский газ, мы должны предусмотреть определенные ограничения, которые позволили бы сегодня в полной мере обеспечить отечественным газом украинских потребителей. В первую очередь речь идет о наших гражданах и о теплокомунэнерго, которые должны обеспечиваться исключительно украинским газом. Второй момент, я хотел бы сказать еще о том, что, к сожалению, Верховна Рада не поддержала законопроект про єдину державну систему моніторингу, которая позволяла бы контролировать на сегодняшний день весь процесс, начиная от добычи, транспортировки, хранения и реализации такого серьезного товара, как украинский газ. Я надеюсь, что данный законопроект будет зарегистрирован, и мы сможем жестко контролировать ситуацию на газовом рынке. Безусловно, сегодня газовый рынок на сегодняшний день непрозрачен, и, безусловно, те, кто сегодня занимаются добычей украинского газа, получают сегодня сверхприбыли. Это абсолютно недопустимо, тем более, в условиях экономического кризиса. При себестоимости украинского газа порядка 80-90 долларов, сегодня из точки "а" в точку "б" попадая, газ превращается в цену порядка трехсот, а то и четырехсот долларов за тысячу кубических метров. Сегодня спекулировать на таком товаре, как газ, в условиях кризиса, это попросту преступление. Поэтому было бы очень правильно, но, к сожалению, те фракции, которые представлены в парламенте, не поддерживают нашу инициативу, о том, чтобы эти скважины вернуть сегодня под контроль государства и чтобы дать государству право сегодня заниматься, в том числе, и такими вопросами, как экспорт энергоносителей. В первом чтении мы поддержим законопроект, но если не будут учтены наши поправки, во втором чтении ни одного голоса от нашей фракции данный законопроект не получит. Спасибо.
Народний депутат Мошенський, позафракційний. Прошу. Нема, да? Партія регіонів, народний депутат Бутківський.
Шановний Володимире Васильовичу, ми побачили, що цей законопроект є урядовим. Він розроблений дуже грамотно і красиво, а також піддержаний комітетом. Вся наша фракція, Партії регіонів, буде підтримувати цей законопроект, так как він є уже трошки європейським і ми всі йдемо в Європу. Просив би всіх підтримати цей даний законопроект. Дякую.
Фракція об’єднання "Свобода", народний депутат Мирний.
Шановний Володимир Васильович, шановні присутні, слухачі і глядачі! Не забувайте про те, яке серйозне питання стоїть на сьогоднішній день. Тому що ми так, по дотичній, торкнулися облгазів, по дотичній торкнулися монополізацій тих чи інших структур, які щодня кожну людину тим чи іншим способом зачіпають і або дають можливість краще жити, або гірше. Ми вимагаємо, щоб точно такі законопроекти мали би розглядатися і виноситися в залу, про те, що ми повинні запустити будь-кого в мережу облгазів, будь-кого в мережу трансгазів, будь-кого, хто може створити конкуренцію і дати можливість знизити ціни, які на сьогоднішній день абсолютно несправедливі. Бо інакше розповіді про покращення вже сьогодні буде просто сприйматися як іронія, тому що всі розуміють, що покращання буде тільки власникам облгазів, які на сьогодні транспортують газ по тій ціні, по якій вважають за потрібне. Тому що ви пам’ятаєте всі, що була маса підприємств, то які були газогони середнього тиску, які просто облгази силою забрали, кажучи про те, що вони не будуть транспортувати газ. І тепер людина, яка знаходиться від магістрального газопроводу в 200 метрах, платить за транспорт газу космічні цифри тільки тому, що в нього немає газогону середнього тиску. Тому давайте, шановні, пам’ятати про це і давайте знову, і знову ставити ці питання і виносити законопроекти в зал, тому що ми не можемо тільки зменшувати мито і в той же час погіршувати ситуацію в Україні. Ми не для Європи живемо, ми живемо для себе. Давайте про це пам’ятати. І тому, Володимир Васильович, я прошу вас як лідера вашої партії, враховуючи те, що тут проходять законопроекти тільки Партії регіонів або урядові, поставити питання про те, що у нас є маса невирішених проблем з монополізацією на цьому ринку, і виносити в зал законопроекти, які і фракція "Свобода" буде підтримувати, бо це державницькі законопроекти. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Фракція Партії регіонів. Останній виступаючий. Ярослав Сухий, прошу.
Дякую. Шановні колеги! Безумовно, членство України в Енергетичному Співтоваристві має для нас величезне стратегічне значення, і значення, якщо хочете, в питанні виживання України як суверенної держави. Але я би попросив Сергія Михайловича Чеха. от послухайте мене уважно, що зараз сталося. Розумієте, коли народні депутати України вносять законопроекти з порушенням статті 27 Бюджетного кодексу, тобто без фінансово-економічного обґрунтування, без врахування, тобто без прорахування можливих змін показників бюджету, ну це можна зрозуміти ще. Хоча стаття 91 Регламенту дає право нам такі законопроекти знімати навіть без розгляду, коли немає фінансово-економічного обґрунтування. Але ваш законопроект, ви його доповідали, вноситься урядом. Це неприпустимо. Тому я закликаю сесійну залу підтримати цей законопроект в першому читанні, і обов’язково до другого читання уряд повинен нам дати розрахунки, які зміни до Державного бюджету ми отримаємо внаслідок прийняття цього законопроекту. І колегам з опозиції, які дуже часто останнім часом педалюють оцю тему, що законопроекти опозиції не вносяться, за них не голосується. Шановні колеги, я вже вам колись казав, повторюю ще раз, в Комітеті з питань соціальної політики та праці опозиція навносила законопроектів, які у випадку їхнього прийняття вимагали би з бюджету 783 мільярди гривень. Невже ви не розумієте, що такі законопроекти ніколи не можна приймати, за них голосувати не можна, бо це повне розбалансування бюджету? Мені взагалі дивна оця маніакальна потреба розвалити державу, розвалити владу, аби потім цю розвалену владу отримати в свої руки. Це неправильно, це не по-державницькому, думайте добре, що ви вносите і прораховуйте можливі варіанти. Хіба ви, опозиція, на віки-вічні будете сидіти в опозиції і не маєте на меті прийти до влади? Тоді не зрозуміло, за що ж ви боретеся. Таким чином, цей законопроект маємо і мусимо прийняти в першому читанні, бо членство України в Енергетичному Співтоваристві – це наша страховка на випадок і з метою досягнення енергетичної незалежності України. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, закінчуйте локальні наради. Підготувались до голосування. Тільки не збивайте один одного з ніг же ж! Нормально йдіть, я дам час. Сідайте. Сідайте. Ставлю на голосування проект Закону (номер 2471а) про внесення зміни до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (щодо експорту енергоносіїв до країн-членів Енергетичного Співтовариства) для прийняття за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[16:41:29]] За-340 Проти – 0, утрималося – 1, не голосували – 63. По фракціях. Розглядається проект Закону (№2079а) про внесення зміни до статті 17 Закону України "Про теплопостачання" (щодо ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії). Як бажаєте розглядати це питання? Голосуйте, за скороченою процедурою. Хто хоче повної, не голосуйте за скорочену процедуру. [[16:42:26]] За-174 Проти – 68, утрималося – 10, не голосувало – 151. Рішення прийнято. По фракціях. Запрошую для доповіді заступника міністра енергетики та вугільної промисловості Сергія Михайловича Чеха. А потім буде співдоповідати Мирний. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд внесено проект Закону України про внесення зміни до статті 17 Закону України "Про теплопостачання" (щодо ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії). Метою прийняття закону є визначення органу ліцензування для здійснення діяльності у сфері теплопостачання шляхом віднесення до компетенції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії на теплових та атомних електростанціях. Слід зазначити, що відповідно до пункту 42 статті 9 Закон України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" ліцензуванню підлягає діяльність з виробництва теплової енергії, визначена як загальний вид діяльності. Одночасно в Законі України "Про теплопостачання" до повноважень НКРЕ у сфері теплопостачання віднесено регулювання тарифів та теплову енергію, що виробляється на теплоелектростанціях, на теплоелектроцентралях, теплових та атомних електростанціях та когенарційних установках, установках з використанням нетрадиційних або поновлювальних джерел. При цьому зазначеним законом Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, не наділена повноваженнями щодо ліцензування виробництва теплової енергії, що виробляється на теплових та атомних електростанціях. Прийняття цього закону дозволить усунути прогалини в законодавстві, яке регулює діяльність у сфері теплопостачання, та удосконалити державне регулювання діяльності в сфері теплопостачання відносно теплової енергії, що виробляється на теплових та атомних електростанціях. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Сідайте, на цей раз не будемо задавати вам питання. Співдоповідь заступника голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу. Олександр Борисович Мирний, прошу.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Володимир Васильович, шановні колеги! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 17 Закону України "Про теплопостачання" (щодо ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії) (реєстраційний номер 2079а) (від 21.05.2013 року) (внесений Кабінетом Міністрів України). Зазначу, що Головне науково-експертне управління за результатами розгляду законопроекту в першому читанні не заперечує, підкреслюю, не заперечує щодо прийняття вказаного законопроекту за основу. Законопроектом пропонується внести зміни до абзацу четвертого статті 17 Закону України "Про теплопостачання", згідно з яким до повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері теплопостачання, додається ліцензування господарської діяльності у цій сфері, якщо теплова енергія виробляється на теплоелектростанціях та атомних електростанціях. Такі зміни дозволять узгодити його з відповідними положеннями Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". За результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення змін до статті 17 Закону України "Про теплопостачання" (щодо ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії) (Реєстраційний номер 2079а) у першому читанні за основу і в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Сідайте. Прошу народних депутатів. Є бажаючі обговорювати? Є? Тільки із "Свободи" є бажаючі? Більше немає? Є. Прошу записатись від фракцій. Прошу, фракція "Батьківщина", Володимир Яворівський, з Троєщини.
Ви праві, Володимире Васильовичу! Яворівський, Троєщина. Але просить дуже слова Юрій Одарченко, і я не можу відмовити – він вождь київський. Що я можу зробити?
Так, це фахівець! То давайте йому надамо слово.
Володимире Васильовичу, я хочу звернути увагу на те, що сьогодні економіка в державі не працює. От подивіться: до того, як Янукович прийшов до влади, ми мали 190 мільярдів кредитів різноманітних. За роки його роботи ми отримали ще кредит в 190 мільярдів, і зараз звертаємося до Міжнародного валютного фонду з проханням видати нам кредит-позику в розмірі 15 мільярдів доларів – це 130 мільярдів гривень. Це свідчить про те, що економіка взагалі в Україні не працює. Але влада звертає увагу на начебто пропозиції Міжнародного валютного фонду про те, що потрібно підвищити тарифи для населення. Це, як правило, буває, коли не хочеться брати відповідальність на себе, а звертаєш увагу на начебто дії тих людей, які тобі пропонують це влаштовувати. Володимир Васильович, я вважаю, що це дуже правильний закон. Але треба звернути увагу на те, що ліцензування послуг по теплозабезпеченню теплових електростанцій, атомних електростанцій дозволить дати право НКРЕ вивіряти собівартість цих послуг. Але хочеться звернути увагу на те, щоб це було дійсно вивірення собівартості, а не було додаткове мотивування того, щоб ми провели законопроекти подібні, як вони були декілька місяців тому, коли ми списали 24 мільярди боргів подібним структурам. Хочеться вірити в те, що цей законопроект надасть повноваження НКРЕ.
Дякую. Партія регіонів, народний депутат Михайло Чечетов.
Шановний Володимир Васильовичу, шановні народні депутати, у проекті пропонується внести зміни до абзацу чотири статті 17 Закону України "Про теплопостачання", згідно з якими до повноважень національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері теплопостачання, додається ліцензування господарської діяльності у цій сфері, якщо теплова енергія виробляється на теплоелектростанціях та атомних електростанціях. Такі зміни закону узгоджують його зміст з відповідними положеннями Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності. Фракція Партії регіонів пропонує сесійній залі підтримати цей важливий законопроект. Дякую.
Народний депутат Сиротюк, об’єднання "Свобода".
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Прошу передати слово Руслану Марцінківу.
Прошу, Руслан Марцінків.
Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" буде підтримувати даний законопроект, бо він носить технічний характер. Але я хочу привернути увагу до проблем теплопостачання в Україні. Сьогодні катастрофічна ситуація з розрахунками за спожитий газ перед Росією. З одного боку, Партія регіонів і комуністи голосують вексельні розрахунки по заборгованості з держбюджету перед підприємствами теплопостачання, а, з другого боку, 4 листопада міністр енергетики та вугільної промисловості Азарова Ставицький заявляє про те, що за рахунок теплокомуненергів погасять борги живими грошима перед Росією. Тобто держава теплокомуненергам - векселі, а місцеві громади і населення мають живими грошима сьогодні розплатитися, а це наші гроші і гроші місцевого самоврядування. Вже не кажучи, що сьогодні відсутня зрозуміла тарифна політика в державі, немає стратегії розвитку галузі теплопостачання, останні новели від нашого уряду – це заборона людям встановлення індивідуального опалення. І такий проект законопроекту сьогодні є розроблений урядом. Замість того, щоб сьогодні думати над розвитком альтернативних видів джерел теплопостачання: геотермальних вод, палет, інших видів палива. Інше питання, чи буде той же сланцевий газ, який сьогодні дозволили, йти на потребу в першу чергу підприємств теплопостачання і для населення, чи буде йти олігархам, які будуть наживатися за рахунок людей грошима. Тому фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" підтримує даний законопроект, але ми вважаємо, що та політика є злочинною сьогодні, уряду Азарова. І ми вимагаємо сьогодні кардинально передивитися стратегію розвитку теплопостачання в Україні. Слава Україні!
Бажаючі виступити всі? Всі. Я прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект Закону номер 2079а: про внесення змін до статті 17 Закону України "Про теплопостачання" (щодо ліцензування діяльності з виробництва теплової енергії), для прийняття за основу і в цілому. Прошу, народних депутатів, голосувати. [[16:53:38]] За-280 Проти – 0, утрималися – 26, не голосувало – 90. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Закону номер 2843: про внесення змін до Гірничого закону України щодо забезпечення вугіллям або торф’яними брикетами. Як розглядаємо? Ну, прошу скорочену процедуру. Голосуйте, народні депутати! [[16:54:29]] За-171 Проти – 63, утрималися – 10, не голосувало – 153. Рішення прийнято. По фракціях. Запрошую заступника міністра енергетики та вугільної промисловості Сергія Михайловича Чеха. У вас дві хвилини.
Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати! На ваш розгляд внесено закон. внесено проект Закону України про внесення змін до Гірничого закону України про забезпечення вугіллям або торф’яними брикетами. Законопроектом передбачається шляхом внесення змін до Гірничого закону України встановити, що особи, на яких поширюється дія статей 43 і 48 Гірничого закону України щодо безоплатного надання вугілля на побутові потреби, а також після ліквідації або консервації гірничого підприємства, працівники таких підприємств та пенсіонери, які працювали на гірничих підприємствах, можуть забезпечуватися як безоплатним вугіллям, так і торф’яними брикетами в залежності від пристосування систем опалення будинків. Крім того, постачання та доставка кам’яного вугілля на територію Кіровоградської та Черкаської областей є економічно невигідною. Тому врахування запропонованих змін у законопроекті є необхідним. Реалізація законопроекту дозволить забезпечити подолання негативних соціально-економічних наслідків ліквідації вугледобувних і вуглепереробних підприємств у частині забезпечення вуглеотримувачів побутовим паливом та надасть можливість зменшити витрати державного бюджету на ліквідацію вугледобувних і вуглепереробних підприємств.Прошу підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Запрошую для співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу Віктора Івановича Турманова.
Уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги! Комитет Верховной Рады Украины по вопросам топливно-энергетического комплекса, ядерной политики и ядерной безопасности на своем заседании 5 июня 2013 года рассмотрел проект Закона о внесений изменений в Горный закон Украины относительно обеспечений углем или торфяными брикетами, внесенный Кабинетом Министров Украины. Данная законодательная инициатива Кабинета Министров Украины направлена на обеспечение углем получателей, я еще раз хочу подчеркнуть, бытового топлива в Кировоградской, Черкасской областях или бывшего нашего буро-угольного комплекса, а также на урегулирование социально-экономических последствий ликвидации горных предприятий в этом регионе. С этой целью в законопроекте путем внесения изменений в Горный закон предложено утвердить положение, согласно которому после ликвидации или консервации горного предприятия работники, пенсионеры, которые работали на этих предприятиях буро-угольного комплекса, могут обеспечены. как бесплатным углем, так и торфяными брикетами, в зависимости от приспособления систем отопления их домов. Профильный комитет на своем заседании рассмотрел данный законопроект и принял решение принять этот законопроект за основу. Уважаемые коллеги, в связи с тем, что предложная законодательная инициатива как никогда актуальна в преддверии зимы, прошу вас также проголосовать за сокращение сроков подготовки законопроекта ко второму чтению. Спасибо за внимание. Слава шахтерскому труду!
Бажачі обговорювати є? Прошу записатися від фракцій. Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Мочков.
Шановний Володимир Васильович! Шановні народні депутати! Хотілося б зазначити, що законопроект також потребує й прийняття проекту Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування пільгової категорії осіб, які отримують побутове паливо відповідно до Гірничого закону України. Також реалізація законопроекту дозволить забезпечити подолання негативних соціально-економічних наслідків ліквідації вугледобувних і вуглепереробних підприємств у частині забезпечення вуглеотримувачів побутовим паливом. Таким чином надасть можливість зменшити витрати Державного бюджету на ліквідацію вугледобувних і вуглепереробних підприємств та на постачання кам’яного вугілля на території Кіровоградської та Черкаської областей. Фракція "УДАР Віталія Кличка" підтримує цей соціально спрямований законопроект. Дякую за увагу.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Мирний. Прошу.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановне товариство! Подивіться, чим ми зараз будемо займатися. Ми на сьогодні цими законопроектами просто виправляємо ті кричущі помилки, які були допущені прийняттям попередніх законів попереднім скликанням Верховної Ради. Тобто от перед вами наявний наочний приклад кнопкодавства і піанізма – спочатку прийняли, а тепер за голову схопилися: що ми наприймали?! Там забули ВГСЧ, там забули тих, там забули тих, там забули тих. І тепер ми вносимо поправки. вносимо закони, якими поправляємо попередньо прийняті закони. Ні, я розумію, що є й "метод Бубки", який по сантиметру піднімав свої рекорди. Так і ми зараз, ми спочатку знедолюємо десятки категорій громадян, які мали право на ті пільги, які їм законом були попереднім передбачені, а потім по одному їм повертаємо. Ну, люди добрі, ну смішно! Це якість роботи попередньої Ради. Тому ми пропонуємо, а давайте, врешті-решт, створимо робочу групу, згадаємо всіх поіменно, внесемо в список і подамо один законопроект, де будуть згадані всі торфовидобувники, всі гірники, знову таки ті ж самі ВГСЧ і так далі, і так далі, і так далі. Тому що люди роками після прийняття попередніх законів позбавлені пільг, і ми немовби зекономили, а зараз ми їм повертаємо. Кожен день людині важливий, кожен день. І що ми згадаємо завтра або післязавтра? Зрозуміло, що "Свобода" буде підтримувати ці законопроекти. Але давайте цей цирк закінчувати. Слава Україні!
Фракція "Батьківщина". Хто буде виступати? Народний депутат Яворівський, прошу.
Шановні наші виборці, шановні колеги народні депутати! Володимир Яворівський, Троєщина, "Батьківщина". Мені здається, що в цій залі немає жодної людини, в якої підніметься рука натиснути, що він утримався, а то й найстрашніше, якщо натиснути кнопку, що він проти. Безперечно, в особі шахтарів донецьких і не тільки донецьких, а і західноукраїнських, і новоград-волинських. володимиро-волинських, вибачаюсь, західноукраїнських і червоноградських шахтарів ми маємо просто справді колосальну проблему. Українське вугілля. Ми колись, сидить Юхим Леонідович Звягільський, в шахту якого я двічі спускався, один раз із ним, і бачив, як цей великий, у фізичному розумінні цього слова чоловік, як він по цій шахті ходить. Ми з ним, до речі, спускалися і в австралійську шахту (Юхим Леонідович, мабуть, пам’ятає, в Австралії) і могли порівняти наші і їхні. На превеликий жаль, сьогодні, здавалося б, Партія регіонів сьогодні при владі, донецькі при владі. Донецькі заполонили всю вертикаль – від прибиральниць, уже скоро будуть возити із Донецька, від Президента і аж до самісінького низу. І, здавалося, які ще проблеми мали б залишитися сьогодні в шахтарів, які делегували, в першу чергу, вони вам делегували цю владу? Та ви їх на руках повинні були би носити! А це доказ того, що ми бездарно, отак, знаєте, з копита, буквально, прийняли цей закон, а тепер кинулися, що шахтарі, які добувають це криваве вугілля, значна частина в копанках, які й гинуть там, у цих копанках, сьогодні з’ясувалося, що ми їм навіть не передбачили безкоштовного цього брикету і безкоштовного цього, ненависного для них, вугілля, яке в них, мабуть, сниться їм, і перед очима в них! Через те, ми, звичайно, проголосуємо, "Батьківщина" одностайно проголосує за цей закон. Але я відразу кажу, що я вже передбачаю, для чого це робиться. До шахтарів це вугілля і ці брикети дійдуть уже в якійсь уже розполовиненій абсолютно формі, тому що відразу знайдеться сім’я.
Завершуйте.
знайдуться чиновники донецькі, котрі із цього кривавого вугілля теж витиснуть для себе якісь гроші. Але ми за це проголосуємо все одно, щоб совість наша була чиста.
Фракція Компартії України, народний депутат Гордієнко.
Фракція Компартії України, Сергій Гордієнко. Шановні громадяни України, шановні мої колеги, народні депутати! Я хотів би сказати вам те, що фракція Компартії України буде підтримувати даний законопроект - і нехай відновиться та справедливість, якої на сьогоднішній день немає. Але це півбіди, але саме головна біда, про яку тут сьогодні не говорить ніхто, фракція Компартії України хотіла б привернути увагу всіх до проблем взагалі торфовидобування в нашій країні. За 20 років фактично повністю зруйнована ця галузь. Сьогодні на пальцях ми можемо порахувати ті діючі підприємства, які сьогодні працюють, в тому числі і виробляючи торф’яний брикет. Сьогодні я хотів би сказати, що за роки цього розвалу, а ці підприємства, як правило, були внесені до переліку об’єктів, що не підлягають саме приватизації, повністю зруйнована і розкрадена матеріальна база. Ці підприємства позбавлені тих саме торфоділянок, саме родовищ, де б вони мали видобувати саме цей торф. Є на Полтавщині таке саме невелике, але дуже успішне колись підприємство в Оржиці – ДП "Оржицяторф" "Київторф". Так-от Київ, саме це ДП "Оржицяторф" уже не працює багато років. Сьогодні у державній власності знаходиться прекрасний двір цього підприємства та були ліцензії і ділянки на його виробництво. Я звертався декілька разів, зверталася районна рада, щоб, якщо державі це не потрібно, якщо ви занедбали і воно на в’їзді в Оржицю руйнується, то віддайте хоча б у спільну власність територіальній громаді цю базу і ми її збережемо. Відповідь була просто унікальна і от Фонду державного майна.
Завершуйте.
палива і енергетики, що дане підприємство внесено до переліку об’єктів, що не підлягають приватизації і через те воно не може бути саме передано територіальній громаді. Так-от величезні гіганти металевого виробництва можна було приватизувати, а невелике торфове підприємство передати громаді не можна.
Дякую. Дякую. Ігор Мірошниченко! Не тратьте сили, сьогодні грає "Шахтар", будемо боліти всі разом. Не нервуйте, з "Байєром" "Шахтар" сьогодні виграє. Я прошу, народний депутат Гончаров, фракція Партії регіонів.
Володимир Васильович, шановні народні депутати, зміни до Гірничого закону, які пропонував Віктор Іванович Турманов, мають соціальний напрямок. Після закриття гірничих підприємств пенсіонери та ті, хто там працював, мають право на безоплатне отримання вугілля. Але що потрібно змінити? Вместо вугілля вони просять торф’яні брикети. І в залежності від того, як пристосовано паливна система будинку. І, крім того, нагадую: доставка кам’яного вугілля у такі регіони, як Черкаси і Кіровоград, це економічно невигідно. Тому Партія регіонів підтримує і Кабінет Міністрів, і вирішує соціальний напрямок. І я пропоную підтримати даний законопроект.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект Закону (номер 2843) про внесення змін до Гірничого Закону України щодо забезпечення вугіллям або торф’яними брикетами для прийняття за основу і скоротити час для підготовки до другого читання в комітеті. Прошу голосувати за основу. [[17:10:01]] За-334 Проти – 0. Утрималось – 1. Не голосували – 63. Рішення прийнято. По фракціях. Готуйте до другого читання. Розглядається проект Закону (номер 2857) про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" (щодо отримання закордонного паспорта громадянами призовного віку). Які пропозиції розгляду цього питання? Прошу, голосуйте за скорочену процедуру, "Свобода" просить. Я чую звідсіля, як йдуть голоси. [[17:10:56]] За-169 Проти – 73. Утрималось – 12. Не голосувало – 147. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів - 161, "Батьківщина" - 0, "УДАР Віталія Кличка" - 0, "Свобода" - 0, Компартії - 0, позафракційні - 8. Я запрошую для доповіді міністра оборони Павла Валентиновича Лебедєва. Прошу, доповідайте.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати України! Законопроект (реєстраційний номер 2857) підготовлено з метою зняття обмежень на право отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон громадянам призовного віку, який відповідно до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" підлягає призову на строкову військову службу. Міністерство оборони виходить з того, що відповідно до статті 33 Конституції України кожному, хто перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію, за винятком обмежень, які встановлені законом. В умовах переходу до комплектування Збройних Сил та інших військових формувань виключно військовослужбовцями за контрактом,чисельність громадян України, які підлягають призову на строкову військову службу, поступово зменшується. Наявний призовний ресурс, який перебуває на військовому обліку призовників, близько 1,2 мільйона чоловік, у змозі забезпечити Збройні Сили та інші військові формування якісним молодим поповненням, яке підлягає відправці до військ. Внесення змін призведе до суттєвого зменшення навантаження на службових осіб військових комісаріатів, які видають довідку про оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон та унеможливить здійснення ними корупційних правопорушень. Під час підготовки законопроекту, Міноборони врахувало, що згідно чинного законодавства військовослужбовці мають право на вільний виїзд з України і в’їзд в Україну, а громадяни, які, може, ніколи і не будуть військовослужбовцями строкової військової служби, у такому праві.
Дайте завершити. Завершуйте.
Відповідно до висновку Комітету Верховної Ради у закордонних справах, зазначений законопроект рекомендується до прийняття Верховною Радою України в цілому як закону. Реалізація законопроекту не потребує додаткових витрат бюджетних коштів. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Співдоповідь. Запрошується Юрій Романович Мірошниченко, заступник голови комітету. Прошу.
Дякую, Володимир Васильовичу. Шановні виборці, шановні колеги, пропонується проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" (щодо отримання закордонного паспорту громадянина призовного віку)(реєстраційний номер 2857). Даний законопроект розроблений з метою зняття обмежень на отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон громадянам призового віку, який, відповідно до Закону України про військовий обов’язок і військову службу, підлягають призову на строкову військову службу. Зазначеним законопроектом пропонується виключити із Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України положення, згідно з яким громадянинові України може бути тимчасово обмежено право на виїзд за кордон, якщо він підлягає призову на строкову військову службу до вирішення питання про відстрочку від призову. Шановні колеги, але ви знаєте і міністр щойно доповідав, що Україна переходить на контрактну армію. Відповідно такі поняття як "строкова служба" і "призовно-строкова військова служба" стають вже не актуальними. Тому пропонується цей закон, щоб ті обмеження прав громадян, які існували до сьогоднішнього дня, були зняті. Таким чином, всі громадяни України, незалежно від віку, будуть в рівних умовах щодо отримання закордонного паспорту. Комітет у закордонних справах розглянув цю законодавчу ініціативу і рекомендує Верховній Раді ухвалити цей закон за основу та в цілому, тобто ухвалити цей закон зразу, без другого читання. Комітет, наші колеги з бюджетного комітету довели нам інформацію, що ухвалення цього закону не вплине на видаткову частину бюджету, тому обмежень щодо ухвалень цього закону немає. Прошу вас підтримати цю законодавчу ініціативу в цілому. Дякую.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Є? Прошу записатись від фракцій. Прошу, Компартія України, народний депутат Кілінкаров.
Прошу передати слово Алексєєву Ігорю Вікторовичу.
Прошу передати.
Шановні колеги! Враховуючи, що сьогодні українська армія переходить до комплектування Збройних сил виключно військовослужбовцями за контрактом і обов’язковий призов громадян України на строкову військову службу скасовується, фракція комуністів проголосує за цей законопроект. В той же час, ми повинні усвідомлювати, що вибір контрактної форми служби в сучасних українських умовах – це не крок вперед, на жаль, а банальна нестача коштів у державі на повноцінне фінансування Збройних сил. Будемо відвертими, в Україні на сьогоднішній день немає Збройних сил, які здатні її захистити і виконувати дійсно ті завдання, які стоять перед Збройними силами. Все, що має українська армія, – це радянський спадок, який за 22 роки вже встиг морально та фізично застаріти. Ніякого нового озброєння не закуповується, навіть українського виробництва. Генералів у нас сьогодні набагато більше, ніж рядових солдат. Тому, дійсно, ламати комедію із загальним призовом немає ніякого смислу, як і забороняти молодим юнакам призовного віку оформлювати закордонний паспорт. Дякую за увагу.
Віктор Чумак, фракція "УДАР Віталія Кличка", прошу.
Віктор Чумак, 214 виборчий округ, місто Київ, Дніпровський район, політична партія "УДАР Віталія Кличка". Шановний Володимир Васильович! Шановні народні депутати! "УДАР" виступає за прийняття даного проекту закону, оскільки він очевидним чином спрощує життя українським громадянам призивного віку і допомагає, в першу чергу, зменшити корупцію навколо достатньо чутливого питання для українців, а це саме отримання закордонного паспорту. Як вже тут говорилося, перехід до контрактної армії, хоча і не зовсім армії і не зовсім контрактної, робить норму про обмеження видачі таких закордонних паспортів молодим людям, які підлягають призову, безглуздою. Більше того, існування цього обмеження було достатньо серйозною корупційною ознакою в діяльності паспортних столів або підрозділів міграційної служби. Ми підтримуємо даний законопроект і закликаємо його приймати. Дякую.
Дякую. Об’єднання "Свобода", народний депутат Леонов.
Прошу передати слово Олександру Оксеньтійовичу Шевченку.
Прошу, народний депутат Шевченко.
Олександр Шевченко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я хотів би звернути вашу увагу на те, що існуючий Закон "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" є дискримінаційним. Справа у тому, що він протирічить Конституції України, яка передбачає рівність громадян у правах, а також свободу пересування по країні. По суті справи, даний закон ставив під підозру того, що особи, починаючи від 16 років і старше, які не служили в армії, є потенційними злочинцями. Такий погляд на людей властивий якраз тоталітарним режимам. І те, що сьогодні Верховна Рада збирається внести зміни до цього закону, слід вітати як досить демократичний крок. І не тому, що, мовляв, перейшли до контрактної армії, а тому, що, по суті справи, відновлюється справедливість, рівність в правах громадян України, особливо чоловічої статі. Тому Всеукраїнське об’єднання "Свобода" підтримує цей законопроект і буде голосувати за нього. Дякую за увагу.
Фракція "Батьківщина", народний депутат Микола Томенко, прошу.
Шановні колеги, я думаю, що тут ми не лише приводимо у відповідність з реаліями, оскільки в Україні останній призов, я сподіваюсь, і буде остаточно прийнято рішення, і молоді люди, які призивалися восени, будуть останніми, а решта – будуть формувати уже контрактну професійну армію. Насправді, помилка була апріорі в даному законопроекті, тому що, хто цікавився, до кого зверталися люди, коли діяла ця норма, в деяких військкоматах стояли черги не один день для того, щоб зрозуміти і видати цю довідку нещасну, щоб потім отримати паспорт поїздки за кордон чи з сім’єю, чи з родиною. Я думаю, що рецидив попереднього життя, коли обкладалися енною кількістю довідок громадяни України, і чим більше довідок, тим краще працювала державна машина. Тому я також підтримую позицію комітету, що треба проголосувати за основу і в цілому, виправити цю помилку. Але ще один момент, дуже важливий. Коли всі ми радісно говоримо тут про перехід на контрактну армію, мусимо розуміти, що в нас немає уявлення, розуміння фінансування цієї контрактної армії, системи роботи української професійної армії.Я вам скажу, що, поки армія і керівництво міністерства буде займатися продажем землі і нерухомості, доти в Україні не буде армії. Я абсолютно переконаний, що це функції повинні бути функціями абсолютно інших інститутів влади. Вся земля давно повинна бути, військова, передана органам місцевого самоврядування, повинна передана система управління іншим органам, і ті, хто працюють в армії, повинні займатися військовим вишколом, а не продажем землі чи майном. І треба зупинити використання молодих людей у виборчих партійних справах. Сьогодні це почалася кампанія, що голови обласних адміністрацій борються, в кого буде більше фашистів, тому що історична реконструкція, яку зараз проводять, і запрошують Президента, збирають, скільки німців було і скільки радянських солдат, і використовують армію для того, щоб показати, як вони воюють з фашистами. Друзі, воюємо за українську армію, а не з фашистами!
Дякую. Фракція Партії регіонів, хвилина, народний депутат Попеску,
Дякую. Фракція Партії регіонів. Шановні колеги, я хочу нагадати, що наша партія завжди, з моменту свого створення, виступала за перехідна професійну армію. Тому в нових умовах, коли принцип комлектування буде здійснюватися на контрактній основі, доцільно буде врахувати 24 статтю Конституції, в якій написано чітко, що не дозволяється обмежень або утискань за будь-якою ознакою, і необхідно переходити на дозвільні системи - і дозволити нашим громадянам отримати закордонні паспорти всім. Це більш актуально буде ще при підписанні Угоди про асоціацію, тому що після підписання цієї Угоди ми також перейдемо до лібералізації безвізового режиму, а наявність закордонного паспорту дасть можливість нашим громадянам вільно пересуватися по Європі. Оскільки це є програмним принципом нашої партії, ми будемо голосувати "за" і просимо голосувати і за основу, і в цілому. Дякую.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. Прошу сідати і підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект Закону 2857 про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" (щодо отримання закордонного паспорта громадянами призовного віку) для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:25:13]] За-331, Проти – 0. Утрималось – 2. Не голосували – 69. Рішення прийнято. По фракціях. Всі Фракції голосували. Розглядається проект Закону (номер 2586а) про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про державне оборонне замовлення" (щодо відносин у сфері планування та формування оборонного замовлення). Як розглядаємо? Ставлю на голосування скорочену процедуру. [[17:26:06]] За-166 Проти – 75, утрималось – 9, не голосувало – 151. Рішення прийнято. По фракціях. Доповідає перший заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Максюта Анатолій Аркадійович. Дві хвилини, прошу.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про державне оборонне замовлення". В Україні створений і діє державний концерн "Укроборонпром", який разом з Кабінетом Міністрів України є суб’єктом управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі. До складу державного концерну "Укроборонпром" передано 134 оборонних підприємства. У зв’язку з цим виникає потреба погодження державними замовниками пропозицій щодо виконання робіт оборонного призначення з державним концерном. Ця норма передбачається у законопроекті, який подано на ваш розгляд, шляхом внесення відповідних змін до статті 6 Закону України "Про державне оборонне замовлення". Прийняття проекту закону України дозволить врегулювати відносини у сфері оборонного замовлення між державними замовниками та державним концерном "Укроборонпром", що сприятиме підвищенню ефективності діяльності підприємств концерну та виконання ними державного оборонного замовлення. Враховуючи сказане, пропонуємо прийняти законопроект за основу та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Я прошу першого заступника голови комітету Віктора Йосиповича Развадовського.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Васильовичу! Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони на засіданні 4 вересня цього року розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про державне оборонне замовлення" (щодо відносин у сфері планування та формування оборонного замовлення) (реєстраційний номер 2586а) (від 12.07.2013 року). Законопроект спрямований на надання Державному концерну "Укроборонпром" як уповноваженому суб’єкту господарювання з управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі повноважень з погодженням пропозицій щодо виконання робіт оборонного призначення. Відповідно до чинного законодавства державні замовники погоджують з Міністерством оборони України та з центральними органами виконавчої влади, до сфери управління яких належить підприємство оборонно-промислового комплексу, пропозиції щодо виконання робіт з розроблення нових видів озброєння, військової техніки та військової зброї і їх складових частин, а також модернізацію зазначеної продукції оборонного призначення з метою уникнення дублювання таких робіт. Оскільки відповідно до Закону України "Про особливості управління об’єктами державної власності" в оборонно-промисловому комплексі Державний концерн "Укроборонпром" було визначено уповноваженим суб’єктом господарювання з управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі і йому Постановою Кабінета Міністрів України про утворення Державного концерну "Укроборонпром" в управління було передано підприємства і сфери управління Міністерства оборони та Міністерства промислової політики, то логічно виглядає надання належних повноважень шляхом правового врегулювання відносин у сфері планування та формування оборонного замовлення. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що законопроект може.
Завершуйте.
Народні депутати України, члени комітету, обговоривши згаданий законопроект, більшістю голосів ухвалили рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Прошу записатися на обговорення від фракцій. Прошу, Партія регіонів, народний депутат Зац. Народний депутат Чечетов.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати, ми зараз дійсно консолідовано розглядаємо питання чисто фахово, чисто професійно, відклавши, як кажуть, винісши за дужки політику. І це робить честь парламенту. Я пропоную і цей законопроект, дуже важливий і дуже актуальний, проголосувати, виходячи з фахових професійних міркувань. Дякую.
Дякую. Фракція Компартії України, народний депутат Дзарданов.
Уважаемый председательствующий, [[Шум у залі]] уважаемые коллеги, фракция коммунистов поддержит этот законопроект, потому что надеется, что в оборонном комплексе будет наведен порядок. Самое главное другое, что творится сегодня в оборонном комплексе. При ЦК КПСС и советской власти существовал оборонный отдел ЦК КПСС. Этот отдел контролировал все оборонные заказы, финансирование, технологический график. Оборонные предприятия построили ползавода, полгорода Николаев. Заводы строили социальную сферу. Что творится сегодня? Развалено все, что было построено при советской власти. Это и оборонные предприятия, это и радиолокационные предприятия, это две трети воинских частей. Чем сегодня занимается отдел Министерства обороны? У меня есть ответы. Всего лишь на 4 с половиной миллиона профинансировали крейсер "Украина", заказ 1164. А кто будет решать судьбу этого крейсера? Кто будет решать судьбу корвета, который на 16 миллиардов заказ, и его закладывал Президент Украины? Никто не несет за это ответственность. Министерство обороны, "Укроборонпром" за чуть-чуть помогают заработной платой, но заказов от Министерства обороны на наших предприятиях нет. В нашей Коммунистической партии оборонным комплексом занимается Петр Симоненко и Игорь Алексеев. Кто занимается оборонным комплексом в "Свободе", в "УДАРе", в "Батькивщине"? Мы никогда не наведем порядок, если не научимся руководить оборонным комплексом. Спасибо.
"УДАР Віталія Кличка", народний депутат Розенко.
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Прошу, Сергій Каплін.
Шановні виборці, слухачі, колеги! Я би хотів почути: так комуністи будуть голосувати за цей законопроект чи не будуть? Ось головна інтрига. Ви знаєте, я хотів би так само подякувати міністру оборони за те, що він приходить і приносить у зал Верховної Ради законопроекти. Але, пане міністре, а також профільний заступник міністра, скажіть, будь ласка, що ви приносите сюди? Кабінет Міністрів забувається. Чого ви носитеся з цим "Укроборонпромом", як з писаною торбою? Ви прийняли рішення про створення Міністерства промислової політики - нехай Міністерство промполітики займається цими питаннями. Ви протягом року цього списали "Укроборонпрому" 900 мільйонів гривень – раз, допустили дерибанити 50 мільярдів гривень державних гарантій – два, ви запускаєте його в систему мобілізаційного резерву на випадок війни, що є взагалі не припустимим і нонсенсом. Ви організацію, статутний орган наділяєте повноваженнями фактично міністерства. Я би хотів, щоб ми сьогодні, не прийнявши це рішення, раз і назавжди почали нову дискусію. "Укроборонпром" не має права бути в системі державних органів і не має права спрямовувати, зокрема оборонну політику. Мова йде про один мільярд доларів на рік оборонного замовлення. Хто вам сказав, що ті підприємства, які сьогодні 135 підприємств входять в "Укроборонпром" і з яких ви здираєте щоразу 20 відсотків прибутку, – це виключний, вичерпний список підприємств, які мають забезпечити обороноздатність нашої країни? Треба навести порядок у цій сфері. Треба відкрити можливості для вільної конкуренції. Створили собі кишенькове підприємство і грабуєте державу. Це неприпустимо. Наша політична сила буде голосувати за подібні документи, законопроекти, лише коли міністри, Кабінет Міністрів України дасть чітку програму, написану фахівцями, представниками підприємств, тих 135 підприємств, як має розвиватися український військово-промисловий комплекс. Щоб ми повернули собі.
Дякую. А то буде ображатись Яворівський, народний депутат. Прошу.
Володимир Яворівський, "Батьківщина", Троєщина. Шановні колеги, вже стало абсолютно очевидним, по-моєму, навіть і сліпий сьогодні бачить, як влада поводиться з найголовнішою, можливо, державо-оборонною структурою – це оборонними силами України. Ви подивіться, що сталося? В бюджеті бігають пацюки, голодні, худі, нещасні,і немає ні копійки платити ні медикам уже, ні вчителям, ні пенсіонерам. Натомість говорять про те, що вони будуть створювати професійну армію. За які гроші? Хто піде служити в цю професійну армію за жалюгідні копійки, без квартир, без форменого одягу, якого армія до сьогоднішнього дня не має? Натомість, вони оголошують, що вони в зв’язку з переходом на професійну армію, вони будуть набирати лише 8 тисяч допризовників. Ви собі являєте, який дуже чіткий план знищити оборонні Сили України. Ми це проходили, це вже було у 1918 році - і ми втратили державу. До цього вони ведуть. Хочу сказати ще про одне, маючи таку нагоду. Ми сьогодні, сьогодні міністри оборони міняються, ну буквально, значить, набагато швидше, ніж листки календаря. Ми мали, справді, прекрасного міністра оборони Морозова, першого, ми мали Радецького і ми мали Анатолія Гриценка, можливо, з тих людей, які по-справжньому дбали про те, щоби була професійна, добротна, добра армія в Україні. Сьогодні ви подивітьс,я що відбувається: арештовують заступника голови Генерального штабу, винаходять у нього якийсь папірець. Хто це робить? Це ж ваша влада! Чому ви це робите все? Міняється заступник Голови Служби безпеки, міняються губернатори. Це ж треба додуматися поміняти Носала, якого ще кілька років тому розшукував Інтерпол, який сьогодні очолює Львівську область, патріотичну, нормальну Львівську область. Ще раз кажу: його ж розшукував позавчора ще Інтерпол. Що відбувається в сьогоднішній країні? Товариство, ми говоримо про озброєння для армії сьогодні. Ви знаєте, в Яготинському районі, в якомусь зачуханому селі, живе генерал, який ремонтує пушки, який ремонтує гармати, який ремонтує танки і продає їх за кордон. Через те це чорна діра.
Дякую. Сідайте. Народний депутат Сиротюк, фракція об’єднання "Свобода". Хвилина у вас. І Немілостівий потім хвилина, і будемо приймати рішення.
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Хотів би зазначити, що ухвалення даного законопроекту є неприйнятний як для більшості так і для меншості. Для більшості цей законопроект не можна ухвалювати тому, що на ньому немає візи профільного міністерства, Міністерства промполітики. А для опозиції не можна за нього голосувати дуже просто, тому що те, що відбувається сьогодні в Генеральному штабі, це класичний сталінський погром українського війська. А те, що відбувається в "Укроборонпромі", - це класичне пограбування по-донецькому. Хочу нагадати, якби у 2010 році цей закон ухвалювався, за нього можна було б голосувати, але зараз відновлено роботу Мінпромполітики, і воно є центральним органом влади у цій сфері. Що ж робиться? Від Мінпромполітики забрали 125 підприємств, тепер забирають повноваження. Це перший крок до державного рейдерства, до крадіжки 120 підприємств. Що сьогодні відбувається? "Укроборонпром" за три роки свого правління, крім того, що наклав 20-відсотковою даниною всі підприємства оборонки, крім того, що вліз в десятки корупційних і міжнародних скандалів, крім того, що більшість робітників на підприємствах оборонної промисловості сьогодні мають заборгованості і не отримують зарплат, то єдине його досягнення, що його очолив черговий донецький менеджер, топ-менеджер Ріната Ахметова. І зрозуміло, що цей крок.
Завершуйте.
цей законопроект категорично не можна. Слава Україні!
Прошу, народний депутат Немілостівий. Хвилина у вас.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, я не є прихильником концерну "Укроборонпром", я подав законопроект щодо його ліквідації, і тому я не розумію, чому тут такі дискусії на таких емоціях. Якщо хочете ліквідувати, давайте виносити і приймати рішення. Але я хочу сказати, що поки цей концерн функціонує, то з ним зобов’язані погоджувати державне оборонне замовлення, бо тільки керівництво цього концерну знає, в якому стані знаходиться те чи інше підприємство, яке в цей час у цього підприємства є заказ для виробництва продукції на експорт. Я хочу вам всім повідомити, що державне оборонне замовлення складає не більше 5 відсотків замовлень оборонних підприємств. Тому необхідно враховувати: а має можливість в даний час підприємство виготовити ту чи іншу продукцію, а має можливість підприємство на даний час взагалі розрахуватися за все? Тому з концерном необхідно погоджувати, поки він існує. Дякую.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. Я прошу народних депутатів підготуватися до голосування. Закінчуйте наради, треба голосувати. Ставлю на голосування проект Закону номер 2586а: про внесення змін до статті 6 Закону України "Про державне оборонне замовлення" (щодо відносин у сфері планування та формування оборонного замовлення), для прийняття за основу. Для прийняття за основу, прошу голосувати. [[17:42:21]] За-217 Проти – 92. Утрималося – 6. Не голосувало – 79. Рішення не прийнято. По фракціях. Є пропозиція направити цей закон в комітет, щоб вони ще попрацювали з ним, на повторне перше читання, бо комітет вносив пропозицію в цілому приймати. Я вношу пропозицію направити в комітет цей закон на повторне перше читання, хай його підготують. Прошу голосувати народних депутатів. [[17:43:10]] За-217 Проти – 85. Утрималося – 7. Не голосувало – 86. Рішення не прийнято. По фракціях. Три опозиційні фракції не голосували, Партія регіонів – 170, Компартія – 29, позафракційній 18. А чому ви радієте, а? [[Шум у залі]] Продовжуємо роботу нашу на 15 хвилин, і потім підемо боліти за "Шахтар". Домовилися? Давайте питання ратифікації розглянемо. [[Шум у залі]] А я сказав. Закон відхилено, який ми тільки розглядали, дійсно так. Розглядається проект Закону 0030, про ратифікацію Договору між Україною та Республікою Індія про взаємну правову допомогу у цивільних і господарських справах. Як розглядаємо? [[Шум у залі]] прошу голосувати за скорочену процедуру. [[17:44:43]] За-172 Може, послухаємо доповідача і будемо голосувати по ратифікації? Всі згодні? Прошу, для доповіді перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Прошу.
Дякую. Шановний Володимир Васильович, шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлений проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Республікою Індія про взаємну правову допомогу у цивільних і господарських справах. Цей закон від імені України було підписано 10 грудня 2012 року. З набранням чинності цим договором будуть створені правові підстави щодо ефективного співробітництва судів та інших компетентних органів в питаннях надання правової допомоги у цивільних і господарських справах. Довідково хотіла б зазначити, що на сьогоднішній день між нашими країнами існують такі міжнародно-правові документи, як Конвенція про отримання за кордоном доказів у цивільних господарських справах та Конвенція про вручення за кордоном судових та позасудовихдокументів у цивільних і комерційних справах, але питання щодо виконання. взаємного визначення і виконання рішень на сьогоднішній день між нашими країнами не врегульовано. І відповідно до умов договору договірні сторони взаємно будуть визнавати та виконувати рішення, що набрали законної сили, рішення у цивільних і господарських справах, а також у кримінальних справах в частині грошових стягнень. Центральним органом, за цим договором, визначено з обох сторін Міністерство юстиції. Прошу, шановні депутати, підтримати вказаний закон і прийняти його як за основу, так і в цілому. Дякую.
Дякую. Можна ставити на голосування? [[Шум у залі]] Ставлю на голосування. Я прошу уваги народних депутатів. Ставлю на голосування проекту Закону (0030) про ратифікацію Договору між Україною та Республікою Індія про взаємну правову допомогу у цивільних і господарських справах для прийняття в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:47:08]] За-317 Проти – 0. Утримались – 1. Не голосували – 72. Рішення прийнято. По фракціях. Шановні народні депутати, розглядається проект Закону (номер 0037) про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Італійської Республіки про торговельне судноплавство. Можна ставити на голосування проект ратифікації? Ставлю на голосування проект Закону (номер 0037) про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Італійської Республіки про торговельне судноплавство для прийняття в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:48:12]] За-321 Рішення прийнято. По фракціях. Всі фракції голосували. Розглядається проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Індія про науково-технологічне співробітництво. Можна ставити проект закону про ратифікацію на голосування? Ставлю. Я прошу. Як будемо розглядати? По скороченій процедурі? Голосуємо? Ставлю на голосування проект Закону (номер 0041) про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Індія про науково-технологічне співробітництво для прийняття в цілому. Прошу народних депутатів проголосувати. [[17:49:26]] За-319, Проти – 0. Утрималось – 0. Не голосували – 71. Рішення прийнято. По фракціях. Шановні народні депутати! Керівники фракцій чули на Узгоджувальній раді комітети піднімали питання, що з тижня в тиждень ми не розглядаємо проекти про рекомендації парламентських слухань. Давайте знімемо ці питання, тут чотири таких проектів, давайте розглянемо їх. Домовились? Я думаю, що комітети підготували і у нас є можливість, довіряючи комітетам, прийняти ці рекомендації. Розглядається проект Постанови (3308) про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Сучасний стан, шляхи і перспективи реформи у сфері охорони здоров’я". Можна голосувати? Ставлю на голосування проект постанови номер 3308 про Рекомендації парламентських слухань на тему "Сучасний стан: шляхи і перспективи реформи у сфері охорони здоров’я України" для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. Не підтримуєте? Зняти голосування. Зняти голосування. [[Шум у залі]] За основу? Ставлю проект постанови 3308 для прийняття за основу. Давайте всі проголосуємо, і хай комітет тоді ще внесе пропозицію. Голосуйте за основу. [[17:51:49]] За-295 Проти – 0. Утрималося – 1. Не голосувало – 92. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Постанови (2084а) про Рекомендації парламентських слухань з питань оздоровлення та відпочинку дітей і молоді. Можна ставити на голосування? Ставлю на голосування проект Постанови (2084а) про Рекомендації парламентських слухань з питань оздоровлення та відпочинку дітей і молоді для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:52:53]] За-326 Проти – 0, утрималося – 0, не голосувало – 63. Рішення прийнято. По фракціях. Всі фракції голосували. Розглядається проект Постанови (3412) про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Стан дотримання прав людини в Україні". Прізвище? Народний депутат Гайдош. Гайдош? Гайдош, да.
Іштван Гайдош, фракція Партії регіонів. Шановний Володимире Васильовичу, я прошу, щоб проект постанови номер 3412 поставили тільки за основу, тому що там не враховані всі пропозиції.
Є пропозиція - за основу. Ставлю проект Постанови (3412) про Рекомендації парламентських слухань на тему "Стан дотримання прав людини в Україні" для прийняття за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[17:54:30]] За-325 За – 325. Проти – 0. Утрималось – 0. Не голосувало - 63. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Постанови (номер 3413) про Рекомендації парламентських слухань на тему "Українська трудова міграція: стан, проблеми та шляхи їх вирішення". Можна ставити на голосування? За основу і в цілому. Ставлю на голосування, на голосування проект Постанови (3413) про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Українська трудова міграція: стан, проблеми та шляхи їх вирішення" для прийняття за основу і в цілому. [[17:55:43]] За-318 Проти – 0, утрималося – 1, не голосували – 66. Рішення прийнято. І три постанови у нас остались на сьогодні. Вони тоже з тижня в тиждень йдуть. Це проекти постанови розглядаються, проект постанови про зміну і встановлення меж міста Ялти Автономної Республіки Крим. Як будемо розглядати це питання? Я прошу, хто підтримує скорочену процедуру, прошу голосувати. У нас 20 хвилин ще є. Виступати будете, будемо розглядати. Ну як? [[17:56:31]] За-164 Проти – 8. Утрималось – 5. Не голосувало – 130. Рішення прийнято. Запрошую для доповіді заступника голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Олега Дмитровича Парасківа. Будемо робити все по Регламенту, аякже! Сідайте! Чесно поступає, каже: "Я прошу зняти це питання, бо депутати уже." Шановні народні депутати, я бачу, що уже всі налаштовані. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Дякую за роботу. Завтра о 10 годині продовжимо роботу нашу.