Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть, будь ласка, систему "Рада". Реєструємось. [[16:01:44]] У сесійній залі зареєстровано 386 карток народних депутатів Верховної Ради. Вечірнє засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами на вечірньому засіданні розглянемо законопроекти, які були включені до порядку денного сьогодні на ранковому засіданні, і ті законопроекти, щодо яких є рішення відповідно профільних комітетів. Розглядається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки [[реєстраційний номер 8441]]. Чи не буде заперечення щодо розгляду за скороченою процедурою? Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу підтримати. [[16:02:55]] За-206 Підтримано. Доповідає голова Фонду державного майна Рябченко Олександр Володимирович. Підготуватись від комітету Бондарю. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки, розроблений Фондом державного майна. На сьогодні Господарським кодексом України та іншими нормативно-правовими актами надається право державним монетарним підприємствам відчужувати майнові об’єкти, що віднесені до основних фондів, лише за попередньою згодою органу, до сфери управління якого вони належать. Але встановлені вищезгаданими актами законодавства механізми відчуження такого майна носять загальний характер, що призводить до неконтрольованого відчуження зазначеного майна і, як наслідок, втрат державою матеріальних та фінансових ресурсів. З огляду на вище вказане та з урахуванням накопиченого досвіду фонд пропонує більш досконалу процедуру продажу нерухомого майна державних підприємств. Ми хочемо, щоб вона продавалася за загальним принципом продажу державного майна, як проходить приватизація. Таким чином, якщо будуть прийняті наші запропоновані зміни до проекту закону, посилить державний контроль за відчуженням майна суб’єктів господарювання державного сектору економіку, забезпечить конкурентні засади продажу такого майна і збільшить надходження грошей до Державного бюджету. Прошу підтримати.
Дякую, Олександре Володимировичу. Будь ласка, Олександр Миколайович – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув поданий Кабінетом Міністрів законопроект про порядок відчуження державного майна і пропонує його прийняти за основу. Два позитивних моменту я хочу наголосити в цьому законопроекті є. Давно вже ставилося питання, що державні підприємства реалізовують своє майно доля поповнення обігових коштів не за прозорими корупційними процедурами – по заниженій вартості. Зараз пропонується залучати до цього процесу Фонд державного майна, який за загальними приватизаційними процедурами буде продавати це майно більш прозоро, оскільки все ж таки є певні процедури публікації оголошення, певні терміни і залучати до цього організаторів торгів. Тобто буде процедура відбуватися на більш прозорих засадах. Другий позитивний момент – це стимуляція організаторів торгів державних підприємств і Фонду державного майна продавати такі об’єкти дорожче, оскільки є норма, що кошти, одержані від продажу нерухомого майна за вирахуванням балансової залишкової вартості такого майна, якщо інше не встановлено законом, зараховується до загального фонду Державного бюджету України. До цього всі кошти 100 відсотків йшли на поповнення обігових коштів підприємств, і вони не були зацікавлені, щоб продавати це майно якомога дорожче. Зараз ці завдання будуть поставлені Фонду держмайна, міністерствам, які за це відповідають, і вони будуть зацікавлені, щоб кошти поступали в Державний бюджет, оскільки будуть певні завдання. Тому я думаю, що цей законопроект позитивний, його варто підтримати.
Дякую, Олександре Миколайовичу. Хто бажає взяти участь в обговоренні, прошу записатись. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Підготуватись Чорноволу.
Прошу передати слово Пеклушенку.
Мікрофон Олександра Пеклушенко, будь ласка.
Уважаемые коллеги! И выступление докладчика, и представителя комитета показывают солидарность в решении и подходе. То есть в чем состоит суть данного законопроекта. Не усложнить процедуру, а сделать ее прозрачной, сделать ее эффективной с тем, чтобы максимально поступало денег в бюджет по существующей рыночной стоимости. Поэтому, я думаю, что данный законопроект не должен вызывать недоумение, он однозначно может быть поддержан. Единственное, нужно, чтобы коррупционная составляющая ни в коем случае не вылезла в Фонде госмайна. Поэтому продумайте, пожалуйста, все механизмы, чтобы они соответствовали тем задачам, которые озвучил Президент в антикоррупционной борьбе.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього". Підготуватись Кармазіну.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" так само прийшла до висновку, що даний законопроект корисний загалом для держави, знімає цілий ряд дрібних корупційних схем. І ми так само маємо, як попередній виступаючий, пересторогу тільки, щоб ті дрібні корупційні схеми не підпали під систему великої корупційної схеми. Але так чи інакше боротися проти корупції у Фонді державного майна, це очевидно, є необхідність для певних органів і структур, які мають цим займатися, але це не означає, що ми маємо, через те, що ножем можна порізатися, заборонити ножа, чи заборонити виделку через те, що нею можна проколотися. Тому ми і вважаємо, що потрібно підтримати даний законопроект. Ми, більше того, сходимось на тому, що загалом, оскільки проект простий і короткий, в ньому є концептуальних два рішення, власне, два речення, в одному з яких визначено участь Фонду держмайна як організатора цих торгів, що це забирають від самих підприємств, і в другому фіксується той факт, якщо інше не визначено законом, це гроші надходять від продажу до загального фонду державного бюджету, а не спеціального фонду, то в принципі можна було б його приймати і в цілому. От тільки, єдине, що можуть бути застереження щодо цього нюансу щодо загального чи спеціального фонду. Було б добре, жаль, що це скорочена процедура, не можна задати питання, наскільки тут є саме вигода в такому чіткому відформулюванні до загального фонду. Але загалом законопроект потрібно підтримувати.
Юрій Кармазін, "Наша Україна – Народна самооборона"
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я в цілому був би задоволений цим законопроектом, якби не одне "але". Коли відкриваєш порівняльну таблицю, що вносяться зміни: в 75 Господарського кодексу, в 77, в 141. Коли читаєш проект закону то вноситься тільки в дві статті. Тобто тільки в 75 і в 77. Без внесення змін в 141, що правильно записано в таблиці, неможливо приймати цей законопроект, інакше ми ввійдемо тоді в Регламент, Адаме Івановичу, ви зрозуміли, да. Через це я пораджу Прем’єр-міністру Азарову, якому сьогодні вручив народ пенсійне посвідчення, "тщатєльнєє" читати документи, які він підписує, "тщатєльнєє" треба читати. І просив би вас у зв’язку з цим прийняти сьогодні протокольно, що і ці зміни, які є в таблиці і також є невід’ємною частиною, які я бачу підписані головою Фонду держмайна Рябченком, тут написано, що Рябченко узгодив порівняльну таблицю. Якщо узгодив порівняльну таблицю, значить і, очевидно, в першу частинку, яка підписана Азаровим, але без підпису Рябченка, очевидно, також мають бути внесені зміни. Мова йде про те, що там передбачаються особливості правового режиму державного майна у сфері господарювання. Мова йде про те, що відчуження державного майна, яке належить до основних фондів, якщо інше не встановлене законом, здійснюється в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України і лише на конкурентних засадах. Тобто виключаємо слова "суб’єктом господарювання", які були в попередній редакції. Через це я просив би підтримати цей законопроект в першому читанні [[тільки в першому, зрозуміло]], але обов’язково.
Так, вибачте, в порівняльній таблиці немає 141-ї. Стаття 75, стаття 77, стаття 7.
Внизу ось дивіться. Бачите.
Обговорення питання завершено. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 8441. [[16:13:15]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, не будемо приймати в цілому як закон? Є заперечення? Давайте в зв’язку з тим, що у нас уже обмаль часу залишилось і закон невеликий, проголосуємо про скорочення терміну підготовки до другого читання. Прошу голосувати. [[16:13:59]] За-261 Прийнято рішення. Терміни підготовки до другого читання скорочені до одного тижня. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, отруйних чи сильнодіючих речовин або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів. Реєстраційний номер 8367. Можемо розглянути за скороченою процедурою? Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу визначатись. [[16:14:54]] За-224 Пропозиція підтримана. Доповідає заступник міністра внутрішніх справ Сергій Петрович Черних. Від комітету Шемчуку підготуватись. Будь ласка, Сергію Петровичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується розроблений Міністерством внутрішніх справ проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, отруйних чи сильнодіючих речовин або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів. Необхідність розроблення зазначеного проекту Закону України, викликана стійкою тенденцією до збільшення рівня наркотизації населення в Україні, та подальшого загострення проблем, пов’язаних з незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, отруйних чи сильнодіючих речовин, або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів. А також потреби у захисті суспільства здоров’я та інтересів громадян від їх негативного впливу. Законопроектом пропонується внести зміни до Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення. Зокрема в частині посилення відповідальності за незаконні дії у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і так далі. Проект закону узгоджено без зауважень з усіма зацікавленими міністерствами. Проект відповідає Конституції та узгоджується з усіма актами чинного законодавства. Прийняття та реалізація акту не потребуватиме додаткових витрат із державного бюджету. Головне науково-експертне управління має ряд зауважень до законопроекту. Але Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує прийняти проект закону у першому читанні. Прийняття законопроекту сприятиме підвищенню ефективності протидії злочинності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів, отруйних та сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів. Доповідь закінчено.
Дякую. Сідайте, Сергію Петровичу. Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто, поданий Кабінетом Міністрів України Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів, одурманюючих засобів. Законопроект розроблено з метою досягнення ефективної протидії злочинності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та допінгу, шляхом посилення відповідальності. У законопроекті передбачається посилення санкцій за вчинення окремих адміністративних правопорушень та злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів. Зокрема, пропонується внести зміни до статті 44, 44 зі значком "1", 106 зі значком "1", 188 Кодексу України про адмін. правопорушення та статті 306, 307, 320-322 Кримінального кодексу України. Водночас пропонується встановити кримінальну відповідальність за використання коштів, здобутих від незаконного обігу отруйних чи сильнодіючих речовин або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради висловило низку суттєвих зауважень щодо окремих положень і вважає, що законопроект потребує суттєвого концептуального доопрацювання. З огляду на це Головне науково-експертне управління рекомендує за розглядом в першому читанні законопроект повернути суб’єкту законодавчої ініціативи. Під час попереднього розгляду в комітеті члени комітету також висказали кілька окремих положень, які, на думку народних депутатів, слід поправити при підготовці до другого читання. На підставі викладеного, враховуючи актуальність проблеми протидії незаконному обігу наркотичних засобів, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти рішення щодо підтримання цього законопроекту за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Вікторе Вікторовичу. Прошу записатися на виступи. Так, будь ласка, Чорновіл Тарас, група "Реформи заради майбутнього". Наступний – Зарубінський.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" з приводу цього законопроекту визначилася позитивно. Ми підтримуємо його прийняття в першому читанні, але ми все-таки хочемо наголосити, що технічно, на жаль, часто дуже законопроекти, які приходять від Кабінету Міністрів, мають достатньо багато ґанджів. У цьому законопроекті теж виникають певні застереження. Вони, очевидно, не є настільки серйозними, щоб відхиляти законопроект, і при підготовці до другого читання їх, принаймні, можна згладити, якщо не повністю ліквідувати. Але я би хотів на них звернути увагу, ще раз наголошуючи на тому, що ми і самі будемо голосувати за даний законопроект в першому читанні, і просимо Верховну Раду його підтримати. Але що стосується цих зауважень. Перше, в цьому законопроекті ми в черговий раз все далі і далі проводимо певне розмивання границі між адміністративними проступками і кримінальними злочинами, в тому числі і в частині відповідальності. Ми знову вводимо ту ситуацію, коли адміністративна відповідальність може перевищувати кримінальну відповідальність за подібні за суттю проступки, що, очевидно, не мало би бути. Друге. Викликає запитання, виникають запитання щодо формулювання про відповідальність за використання коштів, здобутих від незаконного обігу наркотичних речовин. Очевидно, все ж таки акцент основний в законопроекті мав би бути і, відповідно, спрямованість правоохоронних органів для того, щоби не допускати самого обігу. Уже відповідальність за незаконний обіг, це вже трошки ми далеко заходимо, мені здається, що це вже теж виглядає не зовсім логічно. Хоча цю норму можна і зберегти. Ну і останнє. Чи варто в цей закон приєднувати, а ми вважаємо, що варто, мабуть, вилучити лікарські, конкретно лікарські засоби. Не про одурманюючі йде, а про лікарські. Що таке сильні лікарські засоби. Валідол, - сильне, не сильне. Нітрогліцерин – напевне, сильне. Що таке отруйні? Кожне лєкарство може вважатися отруйним. Тому, очевидно, ті пункти треба б у другому читанні вилучити. Решту треба підтримати.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Підготуватися Кармазіну.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Категорично не погоджуюсь з висновком науково-експертного управління з приводу того, що цей законопроект треба доопрацьовувати. Його, над ним треба працювати. Для цього є друге читання. І знаєте, коли от в цьому висновку йдеться про те, що у правотворчій діяльності пропозиції щодо посилення відповідальності у виді адміністративних стягнень передусім повинні мати серйозне наукове обґрунтування. І далі. У Пояснювальній записці до проекту таке обґрунтування відсутнє. Будь-які належні аргументи щодо необхідності посилення адміністративної відповідальності за вказані порушення відсутні. У мене виникає питання. Які ще треба докази того, що обіг або наркотрафік в середині України призводить до жахливих випадків? До жахливої ситуації? Наркотизація України триває. І в пояснювальній записці якраз зазначено, що якщо в 2005 році на медичних обліках перебувала 141 тисяч наркоспоживачів, то зараз майже 160 тисяч. Що ще недостатньо? Чи, може, ми тут в якомусь вакуумі знаходимося і не знаємо, які біди, яке горе мають сім’ї, в яких є діти наркозалежні? Можливо, я зараз непопулярну річ скажу. Але, коли кажуть про адміністративну відповідальність за наркотрафік, це дещо дивно, розумієте? Яка адміністративна відповідальність?! Та за це має бути кримінальна найжорстокіша відповідальність! Випадково ніхто не поширює наркотики. Це наївно це сприймати. Це злочинний бізнес, один з трьох найприбутковіших бізнесів, який є у світі, яка адміністративна, кримінальна відповідальність. Але, шановні суб’єкти законодавчої ініціативи, тут треба з’ясувати, а що є психотропними речовинами. От скажіть, будь ласка, коли в аптеках неможливо марганцовку купити під виглядом того, що це може застосовуватися наркоманами, то толі, очевидно, треба.
Завершуйте, будь ласка.
Треба тоді зазначати суб’єкту законодавчої ініціативи: марганцовка, що ще йде, чого не може бути в аптеках. До дурості не треба доходити, тобто здоровий глузд має бути присутній і тут. Але за основу треба голосувати цей законопроект. Про це волають ті, хто мають дітей-наркоманів, родичів-наркоманів, сусідів-наркоманів. Дякую.
І всіх решта. Кармазін Юрій. За ним – Сухий.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, законопроект, який пропонується, викликає подвійне враження. По-перше, хороша назва, а це значить, що треба приймати. По-друге. Надзвичайно багато зауважень. І, по-третє. Я вас дуже прошу, коли ви кожен раз хочете залізти у Кримінальний кодекс, то я вас прошу, ну, якось не з молотком туди лізьте, беріть викрутку для годинника хоча би і тонко дуже реагувати треба на ці речі. Бо у мене душа розривається, коли я бачу, що ми пропонуємо внести зміни у статтю 306 Кримінального кодексу України і домагаємось врегулювати ті питання, які вже врегульовані статтею 209 чинного Кримінального кодексу, яка називається "Легалізація відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом". Разом з тим, я хотів би, щоб ми суспільству відповіли. У нас знищили виробництво коноплі, нам вже заборонили сіяти мак, то ми що під владою наркоманів, ми всі боїмося їх чи що? Ми ж маємо суспільство створити для нормальних людей, а не умови для наркоманів. І для того, щоб від них охоронятися, я в даному випадку, поділяючи толкові думки працівників Головного експертного управління Поповича і Матерова, за які я їм дякую, бо тут серйозні дуже викладки вони дали, хочу сказати, що в першому читанні закон в частині внесення змін в Закон про адмінправопорушення можна підтримувати. Що стосується кримінальних покарань, то тут треба, очевидно, більш серйозні дані судової статистики, які б говорили про неефективність термінів, всього іншого, і більш детально обґрунтувати. У цілому вважаю, можна прийняти в першому читанні.
Завершуйте.
Адаме Івановичу, я звертався якраз до вас, спасибі. Ні в якому разі не скорочуйте термін підготовки, бо надзвичайно серйозний законопроект, надзвичайно важко тут буде його вичищати, якщо ми приймемо його в першому читанні. Я особисто проголосую за нього, щоб покращити адміністративну відповідальність, але треба, щоб.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Шевчук, БЮТ, одна хвилина.
Шановні колеги, у виступах народних депутатів України одностайною була думка про високу актуальність теми законопроекту. І хотілось би сподіватись, що така чутлива тема, котра сьогодні стає все більш і більш тривожною, отримає в законопроекті, який ми розглядаємо, відповідь на питання: що, власне кажучи, відбувається, які тенденції і які заходи зможуть поправити цю тенденцію поширення наркотиків в Україні. Натомість ми маємо законопроект, який можна обізвати одним словом "фрагментарний", латанням дірок, вихвачуванням окремих тем, які абсолютно нічого в кінцевому підсумку не дадуть. Тут колеги вже говорили про те, що незрозуміло, логіка Міністерства внутрішніх справ, отже, потрібно посилити адміністративну відповідальність. Чому? А чому попередні заходи адміністративної відповідальності не спрацювали? Малі були суми штрафів чи неправильно вони назначалися, чи процедура була виписана неправильно? Якщо ми за цей законопроект проголосуємо, є гарантія, що адміністративна відповідальність тепер спрацює на користь нашій справі, боротьби з наркотиками? Друге. Стаття 306 Кримінального кодексу України, тут один з авторів-батьків Кримінального кодексу говорив вже про те, якщо вже вносити зміни до Кримінального кодексу України в розділі боротьби з поширенням наркотиків, то я би хотів пропозицію від МВС стосовно втягнення неповнолітніх до наркоманії, до поширення. Отам піднімайте планку до по життєвого заключення, і ми вас в цьому залі підтримаємо. Ну і останнє. Лікарські засоби. Ви знаєте, особливо сильнодіючі лікарські засоби. ми вже і так маємо зараз з вами проблему. Той, що хоче отруїтися соломкою, так отруїться, а звичайні прості люди і так мають проблему. Тому я вважаю, що цей законопроект урядовий, на превеликий жаль, виглядає, як з гармати по горобцях, – нічого позитивного. І в кінці кінців у висновку за нього можна проголосувати, одним стане більше, одним менше, але проблему він, на жаль, не вирішить.
Сергій Шевчук, одна хвилина, будь ласка.
Шановні колеги! Боротьба з наркоманією, як нам всім зрозуміло, надзвичайно важлива справа. Нею слід займатися щодня, системно, ретельно, і це мають робити правоохоронні органи. В даному законопроекті є спроба зробити такий медичний крен – відвести відповідальність від дій правоохоронних органів на медицину. Перш за все, пропонується, вдумайтесь, хворим пацієнтам, які не є злочинцем, застосовувати адміністративне покарання за те, що вони по вказівці міліції не прийдуть до медиків і не обстежуються. Такого нема ні в одній державі, європейській державі. Друге. Це розширення сфери на сильнодіючі ліки, на психотропні ліки, на інші засоби, на прекурсори. Та валер’янка – це також психотропний засіб! Це що, міліція тепер буде контролювати скільки в кого в домашній аптеці цих засобів. Це абсурдний законопроект, його не можна підтримувати, а міліції просто менше "кришувати" треба тих наркоманів, а не вносити такі законопроекти.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, отруйних чи сильнодіючих речовин або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів [[реєстраційний номер законопроекту 8357]]. Прошу голосувати. [[16:31:29]] За-283 Прийнято. Я просив би комітет при підготовці до другого читання врахувати зауваження Науково-експертного управління. Шановні колеги, розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення законодавства про охорону інформації з обмеженим доступом, що є власністю держави [[реєстраційний номер 8490]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[16:32:25]] За-212 Рішення прийнято. Доповідає заступник Голови Служби безпеки Породько Володимир Михайлович. Будь ласка, 2 хвилини. Підготуватись від комітету Стретовичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На ваш розглядає подається проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення законодавства про охорону інформації з обмеженим доступом, що є власністю держави. Даний законопроект не торкається форм та змісту самих адміністративних правопорушень. Він полягає лише у підвищенні розмірів штрафів за недотримання законодавства про державну таємницю та за порушення порядку обліку, зберігання і використання документів, що містять конфіденційну інформацію, що є власністю держави. Необхідність у прийнятті даного законопроекту обумовлюється невідповідністю заподіяній шкоді та реаліям сьогодення, штрафів, які встановлені кодексом України про адміністративні правопорушення, чим, фактично, нівелюється виховна та профілактична функції адміністративної відповідальності посадових осіб, яка передбачена статтею 23 даного кодексу. При розробці даного законопроекту враховане положення, за яким розміри штрафів, які пропонуються, не виходять за межі надбавок, які отримують. носіїв на протязі року роботи із такою інформацією. Максимальні розміри штрафів не виходять за межі таких розмірів, передбачених адміністративним законодавством. Прогресивні розміри штрафів застосовуються лише до посадових осіб і, перш за все, до тих, хто вчинив такі правопорушення вдруге на протязі року після притягнення до відповідальності. Прийняття законопроекту сприятиме підвищенню ефективності виховної функції стосовно особи, яка вчинила адміністративне правопорушення у сфері охорони інформації із обмеженим доступом, що власністю держави, в дусі додержання нею законів України, а також запобіганню.
Завершуйте. Будь ласка.
як самою особою, так і іншими особами. Прошу підтримати.
Дякую, Володимире Михайловичу. Голова, вірніше, заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Стретович, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону щодо посилення відповідальності за порушення законодавства про охорону інформації з обмеженим доступом, що є власністю держави. Законопроектом пропонується посилити штрафні санкції в статтях 212-2 та 212-5 Кодексу України про адміністративні порушення в 10-20 разів, з огляду на ефективність чинних розмірів стягнень. Всім відомо, що наш адміністративне правопорушення є достатньо застарілим нормативним актом, прийнятим ще за радянських часів. Багато норм про адміністративні стягнення є просто застарілими, оскільки їх розміри були встановлені багато років тому і за весь цей період не переглядалися. Сьогодні ми маємо ситуацію, коли за одне правопорушення є штраф у тисячу неоподаткованих мінімумів, а за інше – в розмірі одного такого мінімуму. Кожен рік у нас за порушення законодавства про державну таємницю притягується до відповідальності близько тисячі осіб і ця кількість громадян відносно стабільна. У той же час кількість порушень у сфері обігу конфіденційної інформації, що є власністю держави, постійно збільшується. І однією із причин цього є те, що чинні штрафи не здатні виконувати превентивну функцію, тобто утримувати посадових осіб від правопорушень. Тому Служба безпеки, на наш погляд, правильно ставить питання про підвищення розміру штрафів у 10-20 разів по двох статтях Кодексу про адміністративні правопорушення. Однак, Головне науково-експертне управління пропонує законопроект повернути на доопрацювання. Вони не бачать підстав для підвищення штрафів, оскільки уряд не навів ґрунтовного пояснення. Вважаємо, що якраз в цьому законопроекті в пояснювальній записці все докладно обґрунтовано. Таким чином комітет вважає законопроект таким, що сприятиме підвищенню виконавської дисципліни у сфері обігу інформації з обмеженим доступом, що є власністю держави і рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти даний законопроект за основу. Прошу підтримати позицію комітету. Дякую.
Дякую, Володимире Миколайовичу. Прошу записатись на виступи. Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього". Підготуватись Яворівському.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги, народні депутати України! Щодо цього конкретно законопроекту виникає знову ж таки подвійне відчуття, тому що, з одного боку, по самій суті конкретно законопроекту застережень немає, він підвищує санкції, і це в принципі правильно. Діючі санкції сьогодні неймовірно низькі і дають можливість їх повністю абсолютно ігнорувати. Виникає проблема в іншому: в тому, що нам в світлі прийняття закону, зокрема про доступ до публічної інформації тощо потрібно поставити дуже серйозний заслон на бажанні урядовців, чиновників, силовиків тощо максимально закрити інформацію. Присвоїти їй гриф "секретна інформація" – це не надто складно, за це і можна поплатитися за такі зловживання. І тому відповідно в даному напрямку такі зловживання в основному немає. Але закрити інформацію саме під виглядом конфіденційно – це стало традиційним. І після того чиновник, який побоюватиметься, а чи не виявиться розголошення інформації, скажімо, по Конча-Заспі, хто там живе, про те, якими користуються пільгами ті чи інші чиновники за рахунок держави, чи не попаде він під цю ж відповідальність, десять разів перехреститься перед тим, як надати інформацію, яка вимагається іншим законом. Тому ми, наша депутатська група, прийшла до висновку, що за даний закон конкретно в тій редакції проголосувати можна. Він, дійсно, необхідний. Але це має бути тільки початком роботи над цілим блоком законодавства, який зв’язаний зі збереженням інформації, в тому числі і тих статей, до яких вносяться зміни. Тобто розмір покарань ми підвищуємо, але ми мусимо переглянути, модернізовувати саму основну текстову частину даних статей Кодексу про адміністративні правопорушення, щоб виникало зловживань в протилежний бік. Тому за цей законопроект голосуємо в першому читанні, а потім будемо, я надіюсь, продовжувати разом роботу вже далі над кодексом.
Дякую. Володимир Яворівський, фракція "БЮТ". Підготуватися Смітюху.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, шановні наші виборці! Треба сьогодні при розгляді цього законопроекту просто нагадати нам і самим собі, і нашим виборцям про те, що за ці 20 років фактично всі ті таємниці, технічні, наукові таємниці, економічні таємниці, які були в Україні, вони вже давно розпродані, розтягнуті, причому зроблено це за безцінь і зроблено це з колосальним розмахом. Україна сьогодні радше нагадує просто таке розгороджене вдовине подвір’я, куди можна зайти і забрати все те, що комусь іншому потрібно. Через те, з одного боку, звичайно, що такий законопроект, який ужорсточує, так би мовити, охорону державних таємниць, він є абсолютно логічним. Це той шлях, яким ідуть європейські країни, розвинуті країни. Інша річ у тому, що ми, з одного боку, нещодавно прийняли справді революційний закон про відкритість державної інформації і вже маємо якісь невеличкі навіть результати в тому, що скажімо сьогодні Інтернет вже опублікував, що на утримання автотранспорту в ДУСі, в Державному управління справами, іде така самісінька сума, як і на утримання українських бібліотек, по всій Україні які тільки-но є. Убивчий абсолютно аргумент, убивча цифра. Через те "Блок Юлії Тимошенко", звичайно, буде підтримувати цей законопроект, бо він справді посилює. Але, маючи таку квазідемократію, яку ми сьогодні маємо, і маючи такий вплив і Служби безпеки, і нашої міліції, я переконаний, що дуже багато несподіванок може бути в тому, що, справді, буде закриватися певна інформація: і скільки коштує площадка під вертоліт, скільки витрачається на ту ж саму Конча-Заспу. Через те, очевидно в першому читанні його можна прийняти. Але ще раз кажу, це вимагає в другому читанні дуже педантичного і жорсткого його доведення до того, щоб убезпечити цей закон від зловживань.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Підготуватись Князевичу.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я вважаю, що уряд і в цілому країна запізнюється з впровадженням адміністративних або інших норм, які упереджують можливість розповсюдити інформацію, яка шкодить нашій країні і нашому суспільству в цілому, особливо в економічній сфері. На жаль, ви знаєте, що хто володіє інформацією, той володіє світом. У нашій країні, на жаль, це не відбувається і за частую ми стаємо свідками, коли всі наукові, технічні або інші винаходи наших науковців або наших промислових, або інших підприємств стають достоянієм інших держав або інших корпорацій. І, на жаль, в цьому плані нічого не робиться. На жаль, Служба безпеки України, на мій погляд, повинна захищати підприємців від того, щоб не вивозилися наші наукові розробки за кордон. На жаль, в цьому плані жодного я не знаю прикладу, коли б Служба безпеки унеможливила або запобігла можливості вивезення такої інформації за кордон, що наносить дуже велику шкоду для нашої держави. І, безперечно, введення тільки адміністративної відповідальності по збільшенню штрафів, це не вирішує, на мій погляд, всю проблематику, яка є в нашій державі. І не стає питання, попередні колеги виступаючі, чи хтось живе в Конча-Заспі, чи не живе, чи хтось будує, чи не будує. Не в цьому незалежність України будується. Будується в іншому питанні. Як можна допустити так, що в нашій, наприклад, фінансовій, банківській системі Міжнародний валютний фонд, міжнародні банки і інші організації мають доступ, надають інформацію. А народний депутат, який звертається з запитом до Національного банку, не може отримати цю інформацію, посилаючись на конфіденційність, або секретність цієї інформації. Я наводжу приклад цей тому, що на протязі, коли ви знаєте, спіткала доля інфляції нашу гривню в 2008 році. Я і інші депутати зверталися до Голови Національного банку, звертались до прем’єра тодішнього надати інформацію: а скільки насправді золотовалютних запасів, а скільки. І жодного разу не отримали, хоча зарубіжні джерела мають інформацію, і через зарубіжні джерела ми отримали цю інформацію. Це як приклад говориться про те, що своїм закривають, а іншим закривають і не.
Завершуйте.
Я дякую за можливість виступити по цьому питанню. І я звертаю увагу, що потрібно підтримати цей закон, але його треба вдосконалювати з врахуванням сучасних подій. Дякую!
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна".
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Шановні колеги, про що законопроект. Ми тут багато чого почули, і я думаю, що ми так от можемо "виплеснути дитину разом з водою". Іде мова про те, що після прийняття відповідного Закону про захист персональних даних і після прийняття Закону про доступ до публічної інформації. Є серйозна і нагальна потреба врегулювати питання відповідальності носіїв, абсолютно конфіденційної, секретної інформації. Щоб унеможливити, з їхнього боку, спроби несанкціонованого оприлюднення цієї інформації, чи витоку цієї інформації. В який спосіб намагається відповідно суб’єкт законодавчої ініціативи вирішити це питання. Шляхом підняття розміру покарання за такого роду дії. Шановні колеги, ідея правильна, її треба підтримувати. Тільки незрозуміло, чому, коли рік тому в пакеті хотіли розглянути депутати цей законопроект, аналогічний за змістом, він був, правда, від депутатів від меншості. Чому ж тоді не прийнято було і його відхилено? А зараз аналогічний фактично за суттю, тільки з іншими трішечки розмірами, він вноситься відповідно урядом. Але це не має жодного значення. Просто шкода, що ми втратили цілий рік часу, бо можна було це питання вирішити. І автори законодавчої ініціативи самі пишуть, що за минулий рік, коли було зроблено ревізію, було виявлено 9 тисяч порушень в цьому напрямку. Правда, чомусь покарали тільки 1 тисячу людей. Тому, можливо, нам крім того, щоб просто, знаєте, всліпу підвищувати штрафи, варто все ж таки сконцентруватися на невідворотності покарання, щоб зробити все, щоб таких умов не було. Щоб апріорі інформація, яка не повинна поширюватися, не була такою, що може бути поширеною. У різний спосіб, в тому числі і в комерційних цілях або в якихось, скажімо, небажаних навіть таких, що суперечать інтересам держави. Хоча в цілому законопроект вірний. Його треба приймати зараз основу, доопрацьовувати, мені здається, фахово в парламенті до другого читання. Бо ця проблема справді потребує свого врегулювання. І вже сьогодні, якщо сьогодні його знову ж таки не приймуть, ми повернемося не відомо коли, то в нас на наступний рік вже не 9 тисяч, а 29, а то ще й більше людей захочуть зловживати своїм, такого роду правом, бо відчують, що ніяких покарань за такі дії парламент не здатний вчинити. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, Народна Партія, одна хвилина.
Наукові розробки вивозили з України і будуть вивозитися далі [[це я кажу одному з виступаючих]] доки держава буде до науковців як до бомжів ставитися, а в авторитеті будуть масштабні високорейтингові спекулянти і шахраї. Тому об’єктивність породжує об’єктивність. Що стосується цього законопроекту, не зовсім зрозуміло, про що йдеться. Відповідальність за порушення законодавства про охорону інформації з обмеженим доступом, посилення відповідальності. Не можна посилювати того, чого немає. Ніякої відповідальності за поширення незаконної інформації в Україні немає. У Генпрокуратурі ведеться допит і через 5 хвилин на Інтернет- сайтах повністю з фотографіями весь зміст цього допиту є. Скажіть, будь ласка, хто має нести відповідальність? Я стверджую, що, якщо б державні чинники не зливали інформацію з обмеженим доступом, коли їм це вигідно і державні інститути не торгували цією інформацією у вигідному для себе плані, в тому числі і ЗМІ, ніякої відповідальності не буде. Дякую.
Так, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення законодавства про охорону інформації з обмеженим доступом, що є власністю держави [[реєстраційний номер 8490]]. Прошу голосувати. [[16:48:35]] За-300 Законопроект прийнятий. Можливо, в цілому приймемо? Розглядаємо проект Закону про. Можна? Немає заперечень? Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" [[щодо матерів, які мають п’ятеро і більше дітей]] [[реєстраційний номер 8421]]. Є пропозиція за скороченою. Прошу визначатись. [[16:49:26]] За-222 Пропозиція підтримана. Доповідає заступник міністра соціальної політики Коломієць В’ячеслав Миколайович. Будь ласка, дві хвилини. І підготуватись Цибенку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проектом Закону України, який вноситься на розгляд Верховної Ради, пропонується внести зміни до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною", яким передбачити призначення пенсій за особливі заслуги перед Україною матеріям, які народили п’ятеро і більше дітей та виховали їх до 6-річного віку, комісіями з встановлення пенсій за особливі заслуги перед Україною при Раді Міністрів Автономної Республіки Крим, обласних Київській та Севастопольській міських державних адміністраціях у розмірах від 35 до 40 відсотків прожиткового мінімуму, визначеного для осіб, які втратили працездатність. За інформацією Комісії з державних нагород та геральдики при Президентові України тільки в 2011 році планується присвоїти близько 31 тисячі почесних звань "Мати-героїня" матерям, які народили п’ятеро і більше дітей та виховали їх до 6-річного віку. Внесення запропонованих змін сприятиме спрощенню порядку і прискоренню процедури призначення відповідних пенсій вказаній категорії громадян. Реалізація проекту закону України не потребує додаткових коштів Пенсійного фонду України та державного бюджету. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Перший заступник Голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко Петро Степанович.
Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув на своєму засіданні від 8 червня 2011 року проект Закону про внесення змін до Закону України про пенсії за особливі заслуги перед Україною щодо матерів, які мають п’ятеро і більше дітей. Як вже було сказано, поданим законопроектом пропонується спростити процедуру призначення пенсій за особливі заслуги перед Україною матерям, які мають п’ятеро і більше дітей, шляхом повернення права на встановлення таких пенсій комісіями встановлення пенсій за особливі заслуги перед України при Раді Міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київській та Севастопольській міських державних адміністрацій. При цьому зберігається чинний розмір такої пенсії в розмірі від 30 до 40 відсотків прожиткового мінімуму, визначеного для осіб, які втратили працездатність. За висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів підтримує законодавчу ініціативу і рекомендує Верховній Раді України поданий законопроект прийняти за основу і в цілому. Тому що доопрацьовувати тут практично нічого тут. Суто технічний законопроект, який треба підтримати для того, щоб скоротити період від подання документів до призначення цієї доплати до базової пенсії. Дякую.
Дякую, Петро Степановичу. Будемо обговорювати? Прошу записатися. Будь ласка, Володимир Яворівський. За ним – Смітюх.
Шановні колеги! Шановні виборці! Цей законопроект є оціночний для українського парламентаризму. Тому що, ну, задумайтесь самі. Спершу ми в цьому Законі про особливі заслуги виділили партійних чиновників, навіть і компартійних чиновників колишніх і вже новітніх чиновників, загнали туди все, що тільки можна за особливі заслуги перед Україною, хоча, чесно кажучи, які заслуги, за 20 років наші успіхи такі мізерні, що якихось заслуг і говорити ні про що. Але все-таки ми, нарешті, додумались до того, що все-таки треба тим матерям, які народили п’ятеро дітей, все-таки, справді, держава мусить дати якійсь певний соціальний захист, певні пільги. При тій демографічній ситуації катастрофічній, яка сьогодні є в Україні, звичайно, що це треба було зробити вже давно. Але при всьому при тому, що ми все-таки сьогодні прийшли, я думаю, що ні у кого не підніметься рука забрати у цих матерів, які продовжують наш український рід, забрати у них ті, до речі, не такі вже і великі пільги. Через те "Блок Юлії Тимошенко" віддасть всі ті голоси, які він має зараз у себе, за те, щоби цей законопроект пройшов.
Дякую. Тільки, шановні колеги, прошу читати законопроект. Мова йде не про встановлення пенсій, вони давно встановлені, мова йде про те, хто їх нараховує, і не збільшуються. Будь ласка, Смітюх Георгій.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Ви знаєте, я особисто, якщо ви дозволите, народився у великій сім’ї, нас було вісім у моїх батьків, і я щасливий, тому що ми жили і виростали у великій сім’ї. І я горджуся тим, що на Волині на сьогоднішній день, вона лідер по Україні відносно кількості матерів, які мають і на пенсію достойну, і на те, щоб її удостоїли звання "Матері-героїні" в Україні. І, на жаль, сьогодні за ті роки, які були попередньої влади при каденції пана Ющенка, накопилося дуже багато справ, які люди не можуть дочекатися – відзнаки держави. Про що ми говоримо? Ми говоримо, що за роки незалежності у нас мінімум 10 мільйонів, ми говоримо про стимулювання, щоб у нас демографічна ситуація поліпшилася, і ми не можемо зробити кроки елементарні для тих матерів, які мають можливість і, дай Бог, щоб мали можливість, народжувати п’ять і більше дітей. Це єдині люди, які забезпечать, дійсно, якусь динаміку росту. І я горджуся тим, що в моєму селі з моменту, коли я поїхав, там збільшилося село в 3 рази за рахунок саме цих матерів. Тому я підтримую цей законопроект. Він вчасно урядом поданий, і він поліпшувати буде склад. І нема чого зволікати. Давайте проголосуємо сьогодні в цілому і все робити для того, щоб цих матерів і батьків підтримувати. Дякую.
Дякую. Юрій Литвин.
Прошу слово передати Катерині Ващук.
Будь ласка, мікрофон Ващук.
Шановні колеги! Дійсно, законопроект заслуговує на всіляку підтримку, і дуже добре, що буде спрощена система, що все-таки у регіонах можливість є швидше, оперативніше призначати пенсії заслуженим матерям. Проте, вся справа не тільки в тому, наскільки оперативно буде призначатись пенсія. Хотілося б, щоб так само оперативно в регіонах призначались можливості отримання матерями звань "мама-героїня". І друге, так само оперативно вони вручались. І третє, звертаючись сьогодні до уряду, до присутнього міністра фінансів, щоб так само оперативно матерям-героїням виплачувалась ота одноразова премія, допомога, яка передбачена разом із званням "Мати-героїня". Звання званням, а є ще винагорода. І безкінечно ми закидані листами, в яких звертаються матері-героїні і просять прискорити той процес, бо вони не дочекаються. Їм уже по 80 є років, а вони на черзі кілька років. Звичайно, затягнуто минулою владою, але не дуже оперативна в цьому плані і нинішня влада. І це треба критично визнати, і зробити все для матерів, які народили і виховують 5 і більше дітей. Я думаю, що це уряду буде до честі. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Фракція Компартії – одна хвилина. Будь ласка, Петро Цибенко.
Дякую. Фракція Компартії України, Петро Цибенко. Я хотів би подякувати Адаме Івановичу, що він частину моєї роботи виконав, нагадавши одному з колег про те, що ми не встановлюємо, ми просто технологічно переносимо з одного регіонального рівня до іншого встановлення цієї пенсії. Друге. Навіть у первинній редакції цього, а тоді вона розповсюджувалася в момент прийняття всього на 15-17 тисяч чоловік, матері, які народили і виховали дітей, вони були присутні. Отже я ще раз хочу наголосити на двох речах: про те, що цим законом не зменшується рівень підтримки, по-друге, скорочується термін для встановлення цієї пенсії через перенесення в регіон. І хотів би, щоб ми всі разом підтримали цей документ, оскільки він надзвичайно важливий. Сьогодні таку допомогу через цей закон отримують понад і мільйон 200 тисяч громадян України, отже я ще раз наголошую на тому, що комітет пропонує прийняти не лише за основу, але і в цілому цей закон.
Шановні народні депутати! Розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Шановні колеги, немає заперечень, щоб поставити його на голосування для прийняття в цілому? Ніхто не заперечує? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" [[щодо матерів, які мають п’ятеро і більше дітей]] [[реєстраційний номер 8421]]. Прошу голосувати. [[17:00:23]] За-324 Рішення прийнято. Тобто закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо приведення у відповідність із Кодексом України про надра]] [[реєстраційний номер 8238]]. Пропозиція була за скороченою процедурою, так? Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[17:01:01]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ващук Катерина Тимофіївна. Співдоповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Калетнік.
Шановні колеги, сьогодні Закону про внесення змін до Земельного кодексу, який розробили народні депутати Ващук, Мартинюк, Мельник, Терещук, Бондик, має своєю основною метою удосконалення Земельного кодексу шляхом приведення його статей 150 і 208 у відповідність з положенням Кодексу України про надра. Існуюче на сьогодні неузгодження, і перш за все у визначенні права землевласників-землекористувачів на добування корисних копалин місцевого значення, а саме – торфу, негативно впливають на розвиток торфодобування в Україні. Що саме? Стаття 23 Кодексу про надра надає землекористувачам і власникам право видобувати для своїх господарських побутових потреб корисні копалини місцевого значення, і торф глибиною розробки до 2 метрів, в межах наданих їм земельних ділянок без дозволів і відводу. Тоді як згідно статті 150 Земельного кодексу торфовища з глибиною залягання торфу більше 1 метра і осушені незалежно від глибини відносяться до особливо цінних земель і розробка їх для видобутку торфу заборонена. В результаті виходить така картина. Ми маємо більше 600 тисяч гектарів в Україні земель, які мають торф, придатний для добування. 300 тисяч, де більше двох метрів або до двох метрів глибина залягання торфу. На сьогоднішній день у розробці лише один відсоток, від тих, лише один. Що відбувається. У природі йдуть.
Завершуйте, будь ласка.
У природі йдуть свої процеси. Торфовища або згорають і виділяється газу у атмосферу, або горять по-настоящему, як сьогодні в Рівненській області йдуть пожари, на Волині неодноразово були такі пожари. Торфи згорають. А добувати за отакої казуїстики, треба сто дозволів. За минулий рік природоохоронне відомство дало лише шість, у цьому році – жодного. І ми не добуваємо торфу, люди ним не користуються, і селяни, і ті, що можуть його використати як добриво. Дуже прошу його підтримати, цей закон. Він іде на користь і Україні, і селянам, і тим, хто його доабуває.
Дякую, Катерино Тимофіївно.Дякую. Зараз, одну секундочку. Дякую. Від комітету хто буде виступати? Так, будь ласка, запишіться на обговорення цього питання. Так, Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього", а потім – Смітюх.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Загалом ці поправки, вони незначні, які вносяться до законодавства, є правильними і доречними, особливо враховуючи те, що Україна сьогодні стоїть перед дуже серйозною проблемою пошуків альтернативних джерел енергії, альтернативного палива. Очевидно, що треба підтримати. І наша депутатська група висловилася за те, щоб проголосувати за ці зміни. Єдине, що закон, дійсно, короткий, він містить дві коротких констатації, дві коротких. два коротких доповнення. Перше доповнення належить до частини визначення особливо цінних земель. Друге доповнення – про звільнення від шкодування. По другій частині, на жаль, скорочена процедура, не можемо отримати пояснень від авторів, а було б все-таки доречно оцінити наскільки потрібно і варто було саме вносити другу частину. Якщо далі у виступах це буде підкреслено і ця проблема буде знята, то можливо можна було б проголосувати і в цілому. Тобто ще раз кажу, перша частина не викликає застережень, по другій – вона не до кінця зрозуміла, було б добре, щоб було фахове роз’яснення.
Дякую вам. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Кармазін. Будь ласка.
Шановні колеги! Ми розглядали на комітеті цей законопроект, який колега Ващук вносить на розгляд. І, безперечно, я хочу вас проінформувати, якщо ми дивимося Центральну і Східну, і Південну частини України, то це питання в принципі не є актуальним. Воно актуальне для Поліських регіонів, і за часту ці регіони мають дуже обмежені земельні ділянки, і відповідно вони мають обмежений ресурс для того, щоб якісь економічні процеси розвивати. Враховуючи закон, який ми прийняли про альтернативні істочники енергії в нашій країні, то торф, наприклад, в Поліському районі, в Волинській області, Рівненській області, Житомирській, частина області, інших. Є актуальні проблеми і актуальні питання, які стоять сьогодні для регіонального розвитку, економічного зростання в цьому регіоні. Це перше питання. Я хочу звернути увагу, що торфовища діляться в принципі. на дві категорії. Одні торфовища, які можна використовувати, дійсно, для того, щоб використовувати як паливо, це особливі є залягання. І торфовища, які можна використовувати для покращання родючості землі як добрива. І ці, безперечно, якщо взяти загальну картину по попереднім оцінкам, що десь біля 600 тисяч гектарів такої землі, яка покрита торфовищем, то, дійсно, Україна має можливості збільшити родючість землі за рахунок переробки торфу і оздоблення земель, які потребують це, і, безперечно, на збільшення паливних можливостей для енергетики в цілому. Я вважаю, що торфовища, які мають більше одного метра, заслуговують на те, щоб їх, можливо, можна використовувати для добування саме під ці цілі. А торфовища, які мають один і менше метра, недоцільне це використовувати, тому що треба зберегти, як дійсно, саме такі землі, які мають особливі характеристики. Тому за наслідками першого читання комітет не прийшов до однозначної думки, але рекомендував Верховній Раді прийняти цей законопроект за основу. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я уважно прочитав цей законопроект, і ми більше маємо приділяти увагу альтернативним видам енергії. І розглядати цей законопроект також з екологічною метою, і бачити, що осушені торфовища сьогодні використовуються абсолютно неефективно. Ви знаєте, що стало з гідро-технічними спорудами, вони знищені практично в державі кругом, і ми маємо тільки величезну проблему. Через те я дякую народним депутатам, які внесли цю пропозицію. І вважаю, що цей законопроект треба приймати. І абсолютно необхідно записувати так, як зараз передбачення, щоб видобування торфу за умовою повернення земельних ділянок у стані, придатному для використання і у суспільному виробництві. Через те, що в якому стані залишена буде земля і до якої межі буде звільнення від відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва, передбачені статтею 208, очевидно, залежить те, як ми залишимо це все нашим дітям. Хоча, дивлячись на висновки науково-експертного управління і аналізуючи їх, які відхиляють цей законопроект, говорять про відхилення, хотів би, щоб ми дещо врахували і із цих висновків. Через це пропоную прийняти законопроект в першому читанні і ні в якому разі не йти на скорочення термінів, дати можливість над ним попрацювати з тим, щоб він дійсно слугував державі. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Земельного кодексу України (щодо приведення у відповідність із Кодексом України. А що він сказав? Шановні колеги, я перепрошую. Адам Іванович висловив мені тільки що суворе попередження. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо приведення у відповідність із Кодексом України про надра]] [[реєстраційний номер 8238]]. Прошу голосувати. [[17:11:26]] За-261 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Прошу уваги, у нас є три проекти закону про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи: урядовий [[реєстраційний номер 7455]], групи народних депутатів на чолі з Андрієм Павловським [[реєстраційний номер 7455-1]] і за авторством Арсенія Яценюка [[реєстраційний номер 7455-2]]. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного цього питання – про включення до порядку денного. Прошу голосувати. Про включення до порядку денного. [[17:12:33]] За-229 Рішення прийнято. Тепер комітет, будь ласка. По фракція, будь ласка: Партія регіонів – 172, "БЮТ-"Батьківщина" - 1, "Наша Україна – Народна самооборона" – 14, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20 позафракційні – 2. Тепер, шановні колеги, комітети відповідні опрацьовуйте, щоб ми його могли обговорити це питання, коли будемо готові, за повною програмою. Тим паче, що є альтернатива, є з чого вибирати. Так, шановні народні депутати, тепер переходимо до розгляду питання. А саме: це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо соціальних показників бюджету]]. Реєстраційний номер 8654. Я прошу вас, постанову вже виготовлено. Чому не роздали постанову, бо в мене є. Роздавайте постанову. Роздайте постанову! Одну хвилинку, шановні колеги! Є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. [[Шум у залі]] Прошу, голосуйте. [[17:14:03]] За-239 Шановні колеги, я прошу вас! Секретаріат, роздайте негайно постанову. Мені сказали, що постанова. [[Шум у залі]] Я прошу! Є постанова? Ну от, дивіться. [[Шум у залі]] Ну, от роздають постанову. Шановні колеги, ну що ви?! Я прошу вас. Так, шановні колеги, прошу, будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Бюджет 2011 року, побудований на якісно нових інноваційних підходах проектного менеджменту на принципі проактивності, успішно виконується. Ефективне управління доходами дало свої результати, дохідна база бюджету наповнюється стабільно і в повній мірі. За 5 місяців вдалось на третину збільшити надходження до Державного бюджету порівняно з відповідним періодом минулого року. Стабільно нарощуються темпи перевиконання індикативних показників доходів загального фонду державного бюджету. У січні рівень перевиконання становив, привертаю вашу увагу, 0,8 відсотка, за перший квартал – 1 відсоток. За січень-квітень доходи були перевиконані вже на 4 відсотки, а за січень-травень на 5,2 відсотків, або більше ніж на 5 мільярдів гривень, чого не спостерігалося з 2008 року. Своєчасно проведена податкова реформа забезпечила суттєве перевищення прогнозних показників по основних бюджетоутворюючих податках. ПДВ за 5 місяців – 5,1 мільярда гривень, рента плата – 1,6 мільярда гривень, податок на прибуток підприємств – 1,5 мільярда гривень. Вжиті урядом заходи стимулювання розвитку економіки дали змогу забезпечити в 2011 році темпи розвитку економіки вище ніж прогнозувалися наприкінці 2010 року. Реальний ВВП зріс на 5,2 відсотка за перший квартал, що є досить високим показником, порівняно з країнами Євросоюзу. В Італії – 0,1 відсотка, Угорщина – 0,7 відсотка, Велика Британія – 0,5 відсотка, в Польщі і Франції – 1 відсоток.
Федоре Олексійовичу, давайте те, що пропонується у збільшенні видаткової частини. Що у Франції, там, в Японії – ми це потім прочитаємо. Я прошу вас. Давайте.
Продовжується ресопція промислового виробництва на 8,5 відсотка, продукція сільського господарства – на 4 відсотки. Нарощують обсяги виконаних будівельних робіт. Ріст будівництва з січня-квітня 2011 року складає 11,6 відсотка. Завдяки визначеним позитивним тенденціям розвитку економіки, створено передумови для уточнення прогнозу основних макроекономічних показників на 2011 рік, які закладалися в розрахунку бюджету.
Федоре Олексійовичу, я вас, Федоре Олексійовичу, я вас прошу, ви скажіть, що ви пропонуєте, на які статті, які сфери додатково виділити кошти. Будь ласка.
Хорошо. Отже, змінами до бюджету передбачено значне поліпшення соціального забезпечення бюджетної сфери, зокрема підвищення оплати праці бюджетникам в середньому на 12,6 гривень, вчителі отримають на 340 гривень більше, а лікарі – на 300 гривень. На зазначену мету передбачається 1,6 мільярда гривень. Розширення переліку педагогічних працівників, які будуть отримувати 20-відсоткову надбавку до посадового окладу. На зазначену мету передбачено 500 мільйонів гривень. Сукупне підвищення заробітної плати завідуючого дошкільного закладу становитиме 646, що майже на 30 відсотків більше. Випускникам медичних, освітніх установ передбачена одноразова допомога в розмірі п’ятикратної мінімальної зарплати при влаштуванні в заклади охорони здоров’я в сільській місцевості – 85,8 мільйона гривень. Поліпшення умов праці медпрацівників, які надають допомогу хворим на туберкульоз – 83 мільйонів гривень. Зарплата таких працівників у поточному році збільшиться на 1 тисячу 736 гривень або на 67,4 відсотки. Збереження середньої зарплати для медичних працівників, які направляються на навчання для підвищення кваліфікації. Встановлення 20-відсоткової надбавки працівникам установ соціального захисту населення. Все це підвищить у 2011 році їх середньомісячну зарплату на 370, що майже на 28 відсотків. Загалом додаткові видатки державного бюджету на забезпечення вказаних соціальних виплат складуть 2,3 мільярда гривень. Змінами до Закону про Державний бюджет передбачено збільшення фінансування низки нагальних потреб. Перше. Це 1,7 мільярда гривень – на державні капітальні видатки; 1 мільярд 540 мільйонів гривень – на державну підтримку вугле- і торфодобувних підприємств; 1,6 мільярдів гривень – на виконання містом Києвом функцій столиці в частині реформування житлово-комунального господарства; 1,1 миллиарда гривень – на реализацию пріоритетів розвитку регіонів та здійснення заходів соціального розвитку окремих територій. 300 мільйонів гривень – на поповнення статутних фондів державних підприємств авіаційної промисловості. 200 мільйонів гривен – на ліквідацію наслідків катастрофи на ЧАЕС. 200 мільйонів гривен – на пенсійне забезпечення інвалідів-чорнобильців, харчування дітей-чорнобильців, забезпечення технічними засобами реабілітації. Крім того, 155 мільйонів – на проведення першочергових робіт з будівництва системи відводу сточних вод у місті Одеса. 100 мільйонів гривень – на добудову. 91,9 мільйонів гривень – для переведення реєстраційних обліків місця проживання фізичних осіб.
Дякую, завершуйте.
Крім того, крім того.
Завершуйте.
Завершую, завершую. І хочу сказати, шановні народні депутати! Що зміни до Закону про державний бюджет України дозволять збалансувати дефіцит «Нафтогаз України», де ми направляємо 3,5 мільярда гривен. Імплементувати в конкретні справи результати реформ. Реалізувати плани Президента, уряду підвищення добробуту населення.
Так, дякую. Дякую, сідайте будь ласка. Валерій Олексійович Баранов, голова комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати і запрошені! Комітет з бюджету на своєму засіданні розглянув законопроект про внесення змін до Закону «Про Державний бюджет на 2011 рік», поданий Кабінетом Міністрів, номер 8654. Законопроект розроблено на виконання прикінцевих положень Закону про державний бюджет України на цей рік. Загалом законопроектом передбачено такі зміни основних показників державного бюджету. Збільшено доходи на 14 мільярдів. Зменшено граничного дефіциту на 3,5 мільярди. Та збільшено видатки на 11,4 мільярда. Законопроект є збалансований щодо показників державного бюджету. У законопроекті значно збільшено план доходів до державного бюджету. А також збільшено на 1,9 мільярдів прогноз бюджетного відшкодування ПДВ. За рахунок додаткових надходжень Державного бюджету пропонується вирішити ряд соціального характеру питань розвитку пріоритетної галузі економіки і міжбюджетних відносин. Про них вже казав міністр фінансів, я не буду повторюватись. За висновками Головного науково-експертного управління та результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з врахуванням зауважень і пропозицій. Поряд з тим, у Комітеті з питань бюджету за участі представників уряду опрацьовано попередньо подані пропозиції народних депутатів щодо вирішення ряду нагальних питань, проблем та першочергових заходів соціально-економічного розвитку регіонів. За підсумками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік" за реєстраційним номером 8654 прийняти за основу та в цілому як закон з врахуванням пропозицій, викладених у листі комітету. В разі прийняття даного законопроекту Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням за участю представників Мінфіну при оформленні закону належить внести до його тексту і додаткові відповідні редакційні та технічно-юридичні уточнення. Прошу врахувати і технічну.
Мікрофон включіть.
Прошу врахувати технічну помилку, від якої не врахована пропозиція у додатку номер 6 до законопроекту на тертій сторінці цифри "5 тисяч" замінити цифрами "7 тисяч" із збалансуванням.
7 мільйонів, мабуть.
Володимире Михайловичу, 7 тисяч, там у тисячах, мається на увазі 7 мільйонів, а пишеться 7 тисяч. З збаласуванням загалом 10 мільйонів гривень за рахунок надходжень від повернення відповідних показників додатку номер 3, 4 законопроекту статті номер 1. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Іван Кириленко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Петро Мельник. Андрій Павловський, да? Андрій Павловський, будь ласка.
Андрій Павловський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні співвітчизники, те, що ми зараз розглядаємо, важко назвати змінами до Державного бюджету. Це скоріше дерибан бюджетних коштів на своїх особо наближених осіб, регіони і так далі, Тому що подивіться, що відбувається. На каральні, репресивні органи, такі, як Генеральна прокуратура збільшено на 70 мільйонів гривень, на Міністерство внутрішніх справ на 288 мільйонів збільшено фінансування, на Хорошковського, СБУ – 108 мільйонів додатково. В той же час нібито на підвищення соціальних стандартів розмазали так, що кожен вчитель, лікар, бюджетник отримує зверху ще 10-15 гривень, це притому, що так за останній рік вдвічі і більше зросли ціни на самі необхідніші продукти харчування, в той час, коли не виконується Закон про оплату праці, коли кваліфікованому вчителю вищої категорії не доплачують по 700 гривень, лікарю – по 800. В той же час подивіться видатки, цю цікаву табличку. На, так званий, Новоград-Волинський округ одного відомого діяча виділяється 25 мільйонів гривень, а іншим депутатам взагалі нічого, дуже цікаво. А виходить так, що на один парк в місті Донецьку виділяється, подумайте тільки, сума, на парк імені Петровського – 54 мільйона гривень. Це ж скільки треба вкрасти з одного парку, чи там статуї золоті, чи що? А в той час, наприклад, на міста Маріуполь, Харків, Львів – нуль, а місту Донецьку – 150 мільйонів. Я хотів би ще звернути! Міністерству аграрної політики всього, наприклад, 39, з них 17 тільки на утримання центрального апарату. От і порівняйте, один парк в Донецьку – 54 мільйони, і на все українське село – 39, сімнадцять – Присяжнюку.
Петро Мельник, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Кілінкаров. Да, да, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Петро Мельник, фракція Партії регіонів. Мене просили від фракції Партії регіонів підтримати наших олімпійців і включити додатково до пропозицій, які подані Кабінетом Міністрів, 75 мільйонів гривень. Це дуже важливо. Я думаю, що ми з вами розуміємо це наше завдання і престиж України. Я хотів би вам нагадати, що звичайно уряд вніс пропозицію щодо змін до бюджету, тому що економіка у нас працює стабільно, і є збільшення доходної частини бюджету. І ця свята правда. І якщо говорити конкретно, то передбачено законопроектом зменшення дефіциту Державного бюджету за рахунок зменшення державних внутрішніх запозичень якраз щодо необхідності отримання загального показника дефіциту сектору загальнодержавного управління НАК „Нафтогазу" України на рівні не вище 3,5 процентів ВВП. Це дозволить зменшити боргове навантаження на бюджет і сприятиме збільшенню середнього терміну погашення державного боргу, що дуже важливо. Я хочу нагадати, що Кабінет Міністрів пропонує збільшення видатків на оплату праці в бюджетній сфері загалом на 2,4 мільярди гривень, з яких 1,7 мільярди гривень – місцевим бюджетам. Пропонується збільшення окремих видатків розвитку загалом на 3,15 мільярдів гривень. Зокрема субвенції місцевим бюджетам на розвиток плюс 1 мільярд. 45. 450 мільйонів. Збільшення видатків здійснюється якраз буде за рахунок виконання Києвом функції столиці і. на 1,6 мільярда гривень, це проблема, яка кричуща, яку також треба вирішувати. Ми говорили зараз з вами про торфодобувну промисловість.
Завершуйте.
Я підтримав і дякую вам за підтримку цього законопроекту, якраз зміни до бюджету передбачають збільшити видатки на торфодобувну промисловість. Загалом.
Дякую. Дякую. Сергій Кілінкаров, фракція комуністів. Наступним буде виступати Павло Жебрівський.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція Компартії України, голова Ради ветеранів України Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Красива назва законопроекту, надзвичайно красива, приваблива "Пояснювальна записка". Від доповіді міністра фінансів хочеться від щастя плакати. Але що є насправді, яка ціна питання? Деякі позитивні зрушення, безумовно, є, і це було б неправильно сказати про те, що їх немає. Але яка справді ціна питання? За рахунок чого будуються ті досягнення, які є сьогодні? На початку року Кабінет Міністрів України зареєстрував законопроект під номером 7562, який називається: "Про державні гарантії виконання рішень суду". Цим законопроектом передбачалося всю конкретику, яка є в цариці соціального захисту ветеранства, інвалідів, найбільш незахищених категорій населення – чорнобильців і так далі – вийняти з законів прямої дії, замість них написати норму про те, що це законодавство діє в обсязі і в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів. Оскільки побачили, що цей законопроект не підтримається Верховною Радою, більшість депутатів не підтримають цей законопроект, вирішили піти іншим шляхом: оцей законопроект, 7532, знаходиться в Законі Державний бюджет України. Це я до того, щоб всі розуміли, шановні колеги, якою ціною будується благополуччя окремих категорій громадян України. Я маю на увазі: за рахунок батьків, за рахунок дідів, за рахунок тих людей, яким говорили приємні слова напередодні Дня Перемоги. Все це забуто, і тепер робиться все навпаки. І тому фракція Компартії України категорично виступає проти прийняття цього закону, вважає його обманом і голосувати за нього не буде. Дякую.
Павло Жебрівський, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Павло Жебрівський, "Українська платформа". Шановні колеги, втихую пробують протащити. Перед цим 24 мільярди списали в першому і в цілому за скороченою процедурою. Зараз за скороченою процедурою дерибанять 11,5 мільярдів гривень. І більшого жахіття і нівелювання парламенту, як такого, не можна придумати. Насправді, що ми маємо? Говорять про динаміку економіки. Яка, в біса, динаміка економіки? Головний ключовий момент – це роздрібний товарообіг, роздрібний товарообіг за чотири місяці, порівняно з минулим роком, чотири місяці зріс на 12,4 відсотки. Якщо взяти ціни виробників, минулий рік. не ціни виробників, інфляцію минулого – 9,1 і цей рік – 5,5, то, фактично, інфляція більша, чим збільшення товарообігу. Тобто роздрібний товарообіг зменшився. В Сполучних Штатів на 0,1 зменшення товарообігу роздрібного – катастрофа. У нас на три відсотки зменшився, а ми кажемо про зростання економіки. Безумовно, від зростання цін виробників ми має доходи, але як їх поділили? 1,7 мільярда гривень всього-на-всього спрямували на соціальні видатки для дотацій місцевим бюджетам. А 20 відсотків підвищення заробітних плат для освітян культурної охорони здоров’я, їх хватить? Ні, категорично. Тільки по Мінкультури не хватає приблизно 200 мільйонів гривень, я не кажу вже про Міносвіти, я не кажу вже про Мінохорониздоров’я. Якщо подивитися на сьогоднішній день, куди пішли гроші? Ці гроші пішли: один мільярд – неначе на соціально-економічний розвиток. Але, друзі, подивіться субвенція місцевим бюджетам і 1,7 мільярда в розпорядженні Мінфіну – це страшний ручник. Уже передвиборча кампанія почалася. Конкретне село, конкретний район, конкретний округ – виділяється. Тут сказали про Новоград-Волинський округ, я люблю Житомирщину і Новоград-Волинський округ, але чим гірше Бердичівський, Малинський і інші округи? Чому туди 25 мільйонів гривень? І діляться тільки представники.
Дякую. Да? Будь ласка, завершуйте.
Я пропоную, якщо ви вже так хочете голосувати, то тільки в першому читанні. В другому читанні, я думаю, що ми поправимо це все і голосувати не можна.
Дякую, дякую. [[Оплески]] Шановні колеги, обговорення питання завершено. Вже ж виступ був від фракцій. Від фракцій вже був виступ. Шановні народні депутати, ставиться зараз на голосування пропозиція комітету. Шановні колеги! Я ставлю на голосування. [[Шум у залі]] Добре, добре. Я ставлю на голосування, не заважайте, Юрію Анатолійовичу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про. я прошу вас. про схвалення проекту Закону [[реєстраційний номер 8654]] з урахуванням висновку бюджетного комітету, який доповідав голова бюджетного комітету. Прошу голосувати. [[17:36:06]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. [[Шум у залі]] По фракціях? Будь ласка. Не кричіть. Партія регіонів – 187, рішення прийнято, ще раз вам кажу. "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 15, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народна партія – 20, позафракційні – 11. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо розрахунків за міжнародний аудит]]. Доповідач – міністр фінансів Ярошенко Федір Олексійович. Співдоповідач – Баранов Валерій Олексійович.
Владимир Михайлович! Шановний пане Голово!
Закон прийнято, я ж вам сказав, закон прийнято. Я не почув. [[Шум у залі]] Я прошу вас, шановні колеги, не заважайте. Шановні колеги! Є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. Ні, це друге питання. [[17:37:26]] За-233 Рішення прийнято. Доповідач – міністр фінансів Ярошенко Федір Олексійович. Співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Баранов Валерій Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Зараз ми щойно при прийнятті змін до Закону про Державний бюджет проголосували вже щодо фінансування видатків для проведення міжнародного аудиту. Тому законопроект, який пропонується для презентації, прохання його зняти з розгляду.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 8580]] про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо розрахунків за міжнародний аудит]]. Прошу голосувати. [[17:38:29]] За-241 Рішення прийнято. Кирило Куликов, будь ласка, мікрофон.
Дуже дякую, Володимире Михайловичу. Ми обговорювали це питання в бюджетному комітеті, і там головними розпорядниками коштів є Державна контрольно-ревізійна служба. Зараз вона таку назву має, це КРУ. Згідно до Бюджетного кодексу такої статті видатків бюджет немає. Тому коли державне казначейство і КРУ будуть підписувати цей документ, вони будуть підписувати собі об’єктивну статтю згідно до нецільових використань коштів щодо направлення коштів на закордонну експертизу і закордонний аудит, такого в Бюджетному кодексі немає. Тому, якщо ми зараз приймаємо це рішення, ми повинні думати про тих людей, які будуть вимушені це рішення підписати, але це буде серія номер два, те ж саме що відбувалося в казначействі минулого уряду. Дуже дякую.
Я дякую. Одну хвилиночку, вже немає закону, зняли його з розгляду, я прошу вас. От я скажу, художника кожен може образити, да. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект постанови про проголошення в Україні 2011 року Роком пам’яті загиблих у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. Реєстраційний номер 8435. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою і одночасно оголошую про продовження вечірнього засідання на 15 хвилин. Будь ласка, голосуйте. [[17:40:32]] За-200 Рішення прийнято. Доповідач – Вадим Колесніченко. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Цибенко.
Шановні колеги! Ми пропонуємо підтримати постанову про проголошення в України 2011 року роком пам’яті загиблих у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. Головна тема – це створення організаційного комітету з метою розробки офіційних заходів, за які б можна було використати за останні 6 місяців. З метою забезпечення увічнення пам’яті та вшанування жертв нацизму людей, загиблих в роки Великої Вітчизняної війни воїнів-визволителів, закатованих в концтаборах дітей, жінок, військовополонених, знищених мирних людей, збереження історичної правди та розвитку славних бойових та трудових традицій українського народу, посилення патріотичного виховання громадян України та формування загальнонаціональної єдності Верховній Раді України пропонується цей рік встановити як рік пам’яті загиблих у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. Кабінету Міністрів України пропонується створити організаційний комітет і, по бажанню, організаційні комітети – в обласних державних адміністраціях, в обласних радах, з тією метою, щоб привернути увагу суспільства і розробити конкретний план конкретних дій, які б можна було реалізувати за останні 6 місяців, щоб не тільки вшановувати, а й робити конкретні дії, конкретні міроприємства, конкретні сподівання нашого народу, щоб були таким чином розроблені, щоб це було непросто питанням увічнення, а питанням об’єднання українського народу біля цієї великої трагедії і великої пам’яті, яка розпочнеться 22 числа цього місяця – роком початку Великої Вітчизняної війни. Пропонується підтримати цей проект постанови. Дякую за увагу.
Будь ласка, Петро Степанович Цибенко, перший заступник голови комітету.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Проектом постанови, який розглядаємо, поданий народним депутатом України Вадимом Васильовичем Колесніченко та Леонідом Олексійовичем Ісаєвим, передбачено проголошення 2011 рік роком пам’яті загиблих у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. Слід відзначити, що членами нашого комітету завжди підтримувалась і надалі буде підтримуватись будь-яка законодавча ініціатива, направлена на забезпечення достойного увічнення пам’яті та вшанування загиблих і особливо в роки Великої Вітчизняної війни. У переддень трагічної дати 22 червня, питання шани кожному безпосередньому постраждалому у тій страшній війні є також як ніколи, соціально значущим. Особливо це стосується сімей загиблих, які не тільки зазнали втрат найдорожчих людей, але й на своїх плечах відбудовували руїни рідної батьківщини. Варто також звернути увагу на те, що проект постанови також потребує редакційного доопрацювання. А саме, Державний комітет у справах ветеранів, після проведення адміністративної реформи іменується як Державна служба у справах інвалідів та ветеранів України. Комітет на своєму засіданні 18 травня поточного року розглянув проект постанови і враховуючи відповідні зауваження щодо його редакції, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України повернути його суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Водночас хочу нагадати, що 20 травня поточного року Верховною Радою України було прийнято Постанову про запровадження в Україні особливої церемонії проведення 22 червня кожного року "Хвилини пам’яті за загиблими у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" ініційовану народним депутатом України Надошею. Цією постановою вже запроваджено щорічне, 22 червня, приспущення Державного прапора України, "хвилини мовчання" о 10-й годині, зупинення на час роботи в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях роботи, рух громадського та приватного транспорту з подаванням відповідних звукових сигналів, обмеження трансляції.
Завершуйте, будь ласка.
Обмеження трансляцій розважальних програм та переривання на цю годину трансляції радіо і телебачення. Шановні колеги, на відміну від комітету, я вважаю, що ця постанова могла бути прийнята. Але хотів би сказати ще одне. Шановні колеги, ми з вами, може, самі того не бажаючи, уже попереднім голосуванням надзвичайно поздоровили наших ветеранів і тепер це вже буде свинячий голос, даруйте.
Дякую. Будь ласка, якщо є потреба обговорити питання, запишіться. Прошу прізвища вивести на табло. Ігор Алексєєв, фракція комуністів. Потім – Тарас Чорновіл.
Самойлик передати.
Катерина Самойлик, будь ласка.
Я щиро дякую за надане слово. І хочу сказати, що фракція Компартії України як і Комуністична партія України в цілому уже прийняла рішення на своїх політичних засіданнях, партійних бюро про те, що ми відзначаємо особливо цей день, день початку великої трагедії минулого сторіччя в нашій державі. Ми вже почали і проводимо громадські трибунали над тими, хто хоче в ранг героїв перетворити ті, хто воював і допомагав фашистам. Ми уже для себе визначилися з тим, що ми проведемо в ці дні мітинги, реквієм. Що ми в ці дні рівно в 4-й годині ранку, коли почали падати бомби на Київ, на Севастополь, коли стікала кров’ю Брестська фортеця, саме в 4-й годині ранку ми разом з онуками і правнуками переможців, разом з дітьми-війни, яких на сьогодні позбавили можливості одержувати державну підтримку попереднім голосуванням, ми покладемо квіти до монументів слави, ми покладемо вінки зі свічками до Дніпра-Славутича. Ми підтримаємо і будемо голосувати, щоби цей рік до кінця року був днем пам’яті, пам’яті на честь тих, хто своїм життям врятував нашу землю, хто своїм життям врятував всю Європу. Бо, дійсно, як співається в пісні "Перемога", невідомо, де була б Європа, якби не радянські війська, які не тільки Радянський Союз звільнили від фашистської орди, але і всю Західну Європу. Ми б.
Так, Тарас Чорновіл, група "Реформа заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Оскільки дана постанова не містить нормотворчого характеру, носить певні все-таки, в першу чергу, політичні оцінки, ідеологічні основні певні постулати тощо, ми прийняли рішення, що наша фракція буде голосувати у вільному режимі, кожен буде приймати рішення так, як він вважатиме сам персонально за потрібне. Я в даному випадку хочу висловити свою позицію. Що стосується даної постанови, назва гарна, вшановувати пам’ять так необхідно. Але вшановувати пам’ять треба щоденною роботою. Треба виконувати зобов’язання по закону про дітей війни, треба допомогти тим же ж ветеранам, допомогти в матеріальному, фінансовому плані, допомогти їм принаймні, щоб сьогоднішній ріст цін, інфляція не відбилися на їхньому житті і існуванні, забезпечити ветеранів тими ж самими безкоштовними автомобілями, яких, вони стоять в черзі і не діждуться вже, напевне, до самої своєї смерті, належною медичною допомогою, оце потрібно робити. Коли необхідні дії, які можуть зробити і проголосувати представники провладної коаліції, підмінюються декораціями "як ми любимо ветеранів, як ми шануємо, як ми скорбимо за ними", знаєте, щось трошки є в цьому цинічного. Тому я вважаю, що в даному випадку сама ця постанова за своїм змістом, за всім, навряд чи заслуговує на те, щоб її підтримувати. Плюс історичний фактор. А куди ви дінете людей, які на початку Другої світової війни гинули? Не тільки про тих українців, які воювали в тій же самій польській армії проти німецького нацизму, а тих же самих солдатів, які в першій сутичці під Львовом, під Винниками загинули від першої сутички з німецькими нацистами. Куди ви їх дінете? Ви за ними не скорбите? А за тими, які в Японську загинули, тоді, в кінці вже, в серпні місяці?! Ви не скорбите? Вони у вас випадають? Знаєте, мені здається, що сама постанова на стільки слаба, що вона не заслуговує на підтримку. Це не є.
Дякую. Віктор Терен, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Віктор Терен, партія «Батьківщина». Шановні колеги! Ну, от давайте думати так. 2011 рік – день. рік пам’яті загиблих. А 2010-й? А 2012-й? Це що, не рік пам’яті. Тобто про тих, хто пролив кров за Батьківщину, за вітчизну, треба пам’ятати не один рік. Це треба пам’ятати завжди. Ще Адам Міцкевич говорив, що любов до Вітчизни, Адам Міцкевич, що любов до Вітчизни починається з пошани до тих, хто пролив кров за цю Вітчизну. І чи є у нас пошана до тих, хто пролив кров за Вітчизну? Я би уявляв собі так. Що дати щось нормальне, конкретне, якусь допомогу цим людям. А не робити, тут правильно сказав депутат комуніст, що не можна в свинячий голос підтримувати нібито фіговим листочком, знаєте, а на ділі робити інакше. Якщо ми хочемо допомогти тим, хто воював за війну, правильно говорив Чорновіл, діти війни, присуджують суди, – але їм все одно не дають цих коштів. Скажімо, повернути заощадження. Не так багато лишилося ветеранів війни. Ну, зробити виняток цим людям, повернути заощадження. Щоб вони могли купити якісь ліки. Щоб вони могли поїхати в санаторії. І тоді це буде шануватися людина, яка за вітчизну, справді вони проливали кров не один день, не один рік. А буде доти, доки є ця держава Україна. І тому той депутат, який запропонував цю постанову, ну, він як трохи дивно, знаєте. У нього все окремо. Для тих – кладовища, для тих окрема ще те. Треба думати про життя, допомагати людям сьогодні, а не прискорювати, на превеликий жаль, своїми діями шлях у небуття цим людям.
Дякую. Я бачу. Руслан Князевич – хвилина, а потім Олег Зарубінський – хвилину.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, наша фракція не буде абсолютно, звісно, зрозуміло, підтримувати зазначений проект постанови. Хоча б з тих міркувань, що на початку року Президент своїм указом визначив цей рік, як рік 20-річчя незалежності України, а нас ще вітали всі з Новим роком – роком 20-річчя незалежності. Зараз є намагання забрати у Президента цю ініціативу і підмінити її іншою. Ніхто абсолютно не говорить про те, що цей рік абсолютно трагічний в нашій історії. Але, шановні колеги, зараз напередодні 22 червня знову педалювати цю тему, мені здається, навіть після того, що ця проблема піднімалась на Раді регіонів, і було прийнято рішення зніти із порядку денного, і було достатньо абсолютно аргументів зараз висловлено в цій залі для того, щоби прийнято рішення по хвилині мовчання і більше знову ж таки не тривожити ні одну, ні іншу частину України зайвими абсолютно клопотами довкола, як на мене. Надуманою проблеми. Тому, ви знаєте, у кінці червня приймати рішення про відзначення року заднім числом якось не годиться, хоча б з тих міркувань, що Верховна Рада могла би, якщо б дуже хотіла, якщо б це, дійсно, когось хвилювало на початку.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, у проекті постанови йдеться про оголошення 2011 року. Ви знаєте. От у мене є така думка, а 2012 рік не буде роком вшанування загиблих у Великій вітчизняній війні, а 2013 рік? Да хай ці люди, які, дійсно, призивалися, найменший рік – це був 27-ий рік, живуть якомога довше. Нам не роки треба називати окремі, а кожен день, кожен місяць, кожен тиждень має бути вшануванням цих людей. Другий момент. А що робити з тими українцями, які не за своєю волею воювали на радянсько-фінській війні? Тисячі і тисячі цих людей теж загинули, вони сюди не підпадають. А що робити з тими ешелонами, які після 9 травня йшли на Далекий Схід для того, щоб воювати з мілітаристською Японією, тисячі і тисячі там загиблих, куди цих людей дівати? Шановні колеги, мені здається, що вимогою до нас має бути формування і продукування законопроектів, які не роз’єднують суспільство, а які єднають суспільство.
Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання. Висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Разом з тим, за Регламент я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Постанови про проголошення в Україні 2011 року Роком пам’яті загиблих у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років [[реєстраційний номер 8435]]. Прошу визначатись. [[17:55:38]] За-221 Рішення не прийнято. Шановні колеги, встигли, хто хотів. Я ставлю на голосування другу пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи проекту закону на доопрацювання, реєстраційний номер 8435. Шановні колеги, я прошу, тихіше. [[17:56:10]] За-234 Рішення прийнято. Що? Та ні, ми не повернулися, а повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, я поставив на голосування, і рішення прийняла Верховна Рада. Я прошу вас, шановні колеги. Я ще раз хочу сказати, рішення ми прийняли цілком законне і регламентне. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 90-річчя з дня народження Дмитра Луценка. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. [[17:57:07]] За-240 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Яворівський Володимир Олександрович.
Шановне товариство, пропонується вашій увазі Дмитра Луценка, відомого українського поета. Але людина прославилася найбільше звичайно своєю пісенною творчістю. Дмитро Луценко родом із Київщини, із села Березова Рудка. Це те село, де дуже часто бував Тарас Шевченко. Сьогодні Україна співає. його немає і вже минуло. оце зараз буде, восени буде 90 років. Самого Дмитра Луценка немає, але найголовніше, що пісні його лунають над Україною. Звичайно, найзнаменитіша його пісня – це "Як тебе не любити, Києве мій". Це я можу вам назвати і "Сивина". Це пісні, які епохальні, так би мовити, які співала вся нація і співає до сьогоднішнього дня: "Не шуми, калинонько", "Мамина вишня", "Осіннє золото". У співдружності з такими видатними, а іноді і геніальними композиторами, як Олександр Білаш, видатний мелодист загальноєвропейського масштабу. Із Вірменичем, Майбородою, Пашкевичем, Шамо він залишив нам після себе просто колосальну пісенну спадщину. Також він удостоївся найвищої мистецької наговори, яка була і є на сьогоднішній день в Україні, – це Шевченківської премії. На проведення цього ювілею не потрібно особливо якихось великих витрат. Йдеться просто про те, що щоби наше радіо і телебачення в ці дні знову ж таки нагадали блискучі пісні, ностальгічні пісні, які сьогодні так потрібні може в цей період якоїсь такої психологічної сумоти, скрути і тому подібне. Через те просимо проголосувати за те, щоби на державному рівні відзначити цей ювілей.
Все, дякую. Все у вас, Володимире Олександровичу?
Ну так. Але у мене наступне питання.
То давайте зараз це розглянемо. Шановні колеги! Немає заперечень, щоб поставити на голосування це питання? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту постанови як Постанови про відзначення 90-річчя з дня народження Дмитра Луценка [[реєстраційний номер 8382]]. Прошу голосувати. [[18:00:10]] За-289 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Постанови про внесення зміни до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення 150-річчя від дня смерті та дня перепоховання Тараса Григоровича Шевченка". Давайте за скороченою процедурою розглянемо це питання. Немає заперечень? Прошу голосувати. [[18:00:44]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Олександрович Яворівський.
Ну, я дякую вам за Луценка. Правда, це не той Луценко, але все одно. Шановні колеги, поясню суть уточнення до постанови, яку ми з вами прийняли. Ми прийняли з вами Постанову "Про відзначення 150-річчя від дня смерті та дня перепоховання Тараса Григоровича Шевченка". Ми прийняли цю постанову, тому що Міністерство культури запропонувало нам про те, щоб було у цій постанові, і ми завели цю позицію у постанову про те, щоб на території Київського державного національного музею імені Тараса Григоровича Шевченка збудувати таке сховище рукописів, де були б рукописи і Тараса Шевченка, бо вони, фактично, сьогодні перебувають майже в незадовільному стані в Інституті літератури Академії наук. Ми це прийняли і це було абсолютно нормально. Ще раз наголошую, це була пропозиція Міністерства культури. Сьогодні виникла колізія про те, що, справді, на території музею самого нове керівництво сьогодні музею. з’ясувалося про те, що, звичайно, чіпати саму територію цього музею, яка вже є теж національною святинею, очевидно, не варто. Через те є пропозиція: зняти поняття "на території Національного музею імені Тараса Григоровича Шевченка". Через те, не треба конкретно називати де, хай це місце пошукає міська влада і в іншому місці збудувати о це, справді, унікальне і потрібне рукописо-сховище і Тараса Шевченка, очевидно, і Івана Франка туди можна буде перенести на сучасному рівні і з сучасними технологіями. Ось у чому суть, прошу підтримати.
Шановні колеги, пропозиція зрозуміла, немає заперечень, щоб поставити її на голосування? Будь ласка, Олег Зарубінський.
Дякую Володимире Михайловичу. Я багато часу не заберу. Виникає просто сумнів з приводу того, що відзначається. Що таке відзначати день смерті, відзначати перепоховання? Тут є філологи, можливо краще вшанування, чи щось інше, знаєте відзначення має зовсім іншу конотацію в українській мові, відзначають свято, відзначають урочисті події, дати, а не день поховання. Я не спеціаліст, тут є філологи, хай краще зроблять це. Дякую.
Шановні колеги! Ми вже прийняли були цю постанову, і вона вже діє. Тепер зараз все міняти, хоча зрозуміло, що вшанування буде краще, бо відзначати можна день народження. Зараз як ми почнемо міняти, то все замінимо. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Я хочу уточнити, колеги, ми прийняли вже цю постанову, прийняли і справді вшануванням. Я звертаюсь до Зарубінського, я філолог з вищою освітою, через те повірте мені, відзначають і таке. Відзначення, це не означає, оплески і тому подібне, але це справді так, і давайте не будемо вже чіпати тільки знімемо цю норму, що на території музею Шевченка. Дякую. Олег Зарубінський, не ображайтеся, нехай залишається так, як є.
Шановні колеги, немає заперечень поставити на голосування? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 8418]] для прийняття її як постанови. Прошу голосувати. [[18:04:47]] За-97 Рішення не прийнято. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 7, "БЮТ – "Батьківщина" – 37, "Наша Україна - Народна самооборона" – 11, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, "Народна Партія" – 20, позафракційні – 2. Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, у нас залишився ще не розглянутий один проект Закону про основи продовольчої безпеки країни за реєстраційним номером 8370 в 8370-1. Давайте розглянемо це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[18:05:42]] За-220 Рішення прийнято. Доповідачі: народні депутати України Кравченко Микола і Григорій Калетнік. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сергій Терещук.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я, найперше, попросив би на одну хвилину, бо я буду доповідати два законопроекти. Для держави продовольча безпека – це невід’ємна частина економічного добробуту і основний вектор національної безпеки, адже це не тільки гарантований доступ усіх жителів України до продовольства, а й здатність держави забезпечити продуктами харчування, поточні та надзвичайні потреби за рахунок власних ресурсів. Продовольча безпека є складовою частиною національної безпеки країни. Забезпечення населення якісними екологічно чистими і економічно доступними продуктами харчування з метою підтримки активного здорового життя, а також формування необхідних страхових запасів і є основним завданням національної агропродовольчої безпеки. Країна може виробляти достатню кількість продукції харчування, але це не гарантує, що всі громадяни зможуть її купити. Майже третина, а саме: 28 відсотків українців живе за межею бідності. Як бачимо, на сьогодні існує дві головні складові забезпечення продовольством: це економічна та фізична доступність. У різних частинах України ми можемо спостерігати незбалансованість за однією з цих ознак. Поряд із цими проблемами не варто забувати також про невідповідність цін та доходів громадян. Нині ми можемо спостерігати картину, коли мешканці країни світового лідера у виробництві та постачанні на світовий ринок окремих видів продовольства, якими є Україна, вимушені сплачувати світову ціну, хоча можуть розраховувати на значно вищий рівень доступності. Формування продовольчої безпеки є спільною проблемою аграрного сектору і держави, а її вирішення вимагає створення якісно нової парадигми розв’язання взаємозалежних соціально-економічних, технологічних та екологічних проблем. Адже при проведенні реформ має обов’язково враховуватися межа припустимого співвідношення їх конструктивних і деструктивних впливів на базисні системи життєзабезпечення суспільства, відтворення населення, фізичне та.
Завершуйте, будь ласка.
Фізичне та духовне здоров’я, освіти і нації. Прийняття відповідного закону врегулює відносини між державою і учасниками ринку продовольства. На думку комітету і на думку авторів законопроектів, розвиток АПК має дуже серйозну перспективу, в зв’язку з динамічною зростаючою потребою продовольства в світі. І тому Україна повинна подбати не тільки про власну продовольчу безпеку, а це, в першу чергу, а й постаратися переорієнтувати свою промисловість таким чином, щоб протистояти зовнішнім загрозам, бути конкурентоспроможною і формувати великий за обсягами експортний потенціал сільськогосподарської продукції. Підбиваючи підсумок, хочу просити вас, шановні колеги, підтримати проект закону 8370 за основу, 8370-1 за основу. А також ми домовилися із автором законопроекту 8370, що в другому читанні ми об’єднаємо певні однакові наші бачення щодо формування Закону про продовольчу безпеку, і об’єднавши винесемо його об’єднаним на друге читання. Дякую за увагу.
Так, дякую вам. Сідайте, будь ласка. Сергій Миколайович Терещук, будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, Комітет з питань аграрної політики земельних відносин розглянув зазначений законопроект і відмітив його актуальність. Кожна цивілізована держава, як ми називаємо, маємо власну парадигму, власну стратегію захищати свій внутрішній ринок, робити свою продовольчу безпеку. У світі сьогодні безліч викликів. Нестримно зростає населення на планеті. Продуктів харчування залишається менше. Ростуть ціни на енергоносії. Продукти харчування стають дорожчими. Катаклізми природного характеру, зміна клімату – все це приводить до того, що кожна країна повинна дбати про продовольчу безпеку. Така програма є в Сполучених Штатах Америки вже більше 15 років, така програма є в Німеччині, така програма є в інших країнах, які сьогодні представляють Європу. Тому я розумію, що до законопроекту є безліч зауважень. Ми прийшли до згоди, що ми об’єднаємо законопроекти, ми врахуємо всі ваші пропозиції і під час розгляду ми приймемо законопроект, який повинна мати наша держава. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, комітет пропонує прийняти за основу.
Ну, зараз, одну хвилиночку. Проект закону [[реєстраційний номер 8370-1]]. Головне науково-експертне управління вважає, що два законопроекти треба відправити на доопрацювання. Прошу висловити свої міркування з цього приводу. Шановні колеги, прошу записатися. Прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Тарас Чорновіл. Потім – Іван Кириленко.
Я прошу передати слово колезі по фракції Володимиру Каплієнку.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні колеги! Ми уважно розглядали ці обидва законопроекти і, безумовно, наші терези колихнулися в пользу 8370-1. Я хотів би довести, чому. Безумовно, ми всі чули наприкінці квітня заяву Голови Світового банку Роберта Зелліка про те, що на світ чатує велика нова, новітня потужна хвиля кризи. І серед причин він назвав таку річ як продовольча світова криза. І решту чинників, які впливають на цю економічну кризу. І зокрема в Україні підготовка до спротиву проти такої продовольчої кризи, на сьогоднішній день такі роботи були не проведені. Безумовно, такий законопроект потрібен. Проте, хотілося б звернути увагу, що обидва законопроекти концептуально не кладуть в основу забезпечення продовольчої безпеки вирішення земельного питання, яке на сьогоднішній день в Україні не вирішено. В цих законопроектах посилаються на низку законів щодо продовольчого кошика чи до прожиткового мінімуму, щодо Кабінету Міністрів і таке інше. Але немає жодного звернення на землю! Землю треба, треба негайно приймати рішення по цих питаннях. Ми закликаємо, щоб в другому читанні ми доопрацювали такі тези. Щодо самого законопроекту. Відмінними особливостями проекту 8370 є, безумовно, те, що він більш гнучкий. І при формуванні продовольчої безпеки залежно від зміни соціально-економічних і екологічних умов враховується таке питання, як врахування продовольчого кошику, врахування продовольчого кошику, як переліку необхідної кількості продуктів харчування та зміни доходів окремих соціальних груп, частку витрат на продовольство у загальній структурі витрат. Я хотів би наголосити від імені депутатської групи, що ми підтримуємо тезу.
Будь ласка, Іван Кириленко, фракцій "БЮТ – "Батьківщина".
Шановні колеги, хочу звернутися особисто до Григорія Миколайовича Калетніка. Григорію Миколайовичу, це вже який за рахунком, за ліком законопроект, який ви ініціюєте про підтримку сільського господарства? Я вже збився із ліку особисто. І яка їх доля, зрозуміло. На превеликий жаль, прекрасні речі, які ви пишете, прекрасні речі, але куди вони ідуть? Щойно проголосували Закон про зміни до Державного бюджету: 39 мільйонів – сільському господарству, 17 мільйонів – на апарат. Оце і все, оце і відповідь. Мінус 4 мільярди по касі – на село проти 2008 року. Перше. Два з копійками мільярди за рахунок мита на зерно, мито на зерно. 5 мільйонів – потреби держави, 50 мільйонів вирощуємо. Скажіть, буде мотивація вирощувати більше? 8 мільйонів – потужності на на виробництво соняшникового масла. Ми його вирощуємо 5-6 мільйонів, не більше. Ціна в цьому році весною доходила до 6 тисяч за тону. Це значить, соняшником буде засіяна вся Україна. Друзі, я вам вдячний за те, що ви пишете такі закони, але ж, на жаль, реалії життя зовсім інші. Він або буде завітований, або на нього нуль реакції. На жаль.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, хотів би загострити вашу увагу на тому, що асоціація "За чисте землеробство і безпечне довкілля" давно працює в цій царині і підтримує закон, який забезпечує продовольчу безпеку України, який принаймні дає визначення, що це таке. Ми підтримуємо також і ті визначення, які стоять щодо, і кроки щодо підвищення родючості земель, і щодо створення впроваджень нових технологій глибокої переробки, щодо зменшення хімізації землі і знищення того лобі, яке сидить в уряді і захищає тих, хто ввозить сюди пестициди і інші забруднюючі речовини, які забруднюють нашу землю. Але ми не можемо достукатись ні до одного Президента, ні до другого. Я не кажу, до Прем’єра, якого сьогодні Яценюк правильно відправляє на пенсію. А насправді треба його весь час, щоб ходив давати свідчення. Бо ми гуманні, і ми його садити не будемо в тюрму, але буде весь час ходити давати свідчення, у тому числі чому він не приймає депутатів. А я хотів запропонувати мікрохвильову технологію, яка дозволяє підвищити всхожіть сімян на 15-25 відсотків, яка дозволяє скоротити терміни визрівання, яка дозволяє сьогодні зробити доступними продукти харчування і екологічно чистими. Але ж ніхто не хоче цього бачити. Через що не хочуть бачити? Абсолютно правий сьогодні був Іван Григорович Кириленко, який сказав: ви додумались, шановні, мито встановити на експорт зерна; ви цим самим залізли в кишеню селянину! Причому, дуже серйозно. Я буду голосувати за обидва проекти: і 8370, і 8370-прим. – за любий проект, який забезпечує продовольчу безпеку України я буду голосувати і прошу.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Я в порядку реєстрації законопроектів поставлю на голосування. Пропозиція про прийняття за основу, а саме: законопроекту [[реєстраційний номер 8370, автор – Микола Кравченко]] про основи продовольчої безпеки України. [[18:17:56]] За-53 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 8370-1 [[автори – Калетнік, Терещук, Борт, Сідельник]]. Прошу голосувати. [[18:18:27]] За-273 Рішення прийнято. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу у пленарному режимі з 10 години ранку. Дякую вам.