Слава Україні! Шановні народні депутати, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, звертаю увагу, що відповідно до прийнятої Верховною Радою України постанови усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально ставитися до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. Шановні колеги, ще раз повторюю, сьогодні у нас буде багато кадрових питань, і я дуже би хотів, щоб інформація про них з’явилася через годину після нашого завершення. Домовилися?
Я поки звертаюся до народних депутатів, тому що без них "Українська правда" точно не дізнається. Правда? Шановні колеги, у разі повітряної тривоги буде оголошено перерву у пленарному засіданні і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Друзі, давайте за парламентської традицією розпочнемо роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, триває другий рік рішучого протистояння України в широкомасштабному військовому вторгненні Російської Федерації. Вічна слава захисникам і захисницям, які зі зброєю в руках відстоюють суверенітет і незалежність України на полі бою. Слава кожному і кожній, усім тим, які своєю наполегливою працею наближають нашу перемогу. Тому я прошу вшанувати хвилиною мовчання світлу пам’ять всіх полеглих у боях за Україну, а також всіх мирних громадян, загиблих внаслідок злочинної агресії російської держави – терориста. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні народні депутати, на Погоджувальній раді ми домовилися перед початком розгляду питань порядку денного надати час по 3 хвилини для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Тому я прошу представників депутатських фракцій і груп записатися на виступи. Але поки записуються наші колеги, шановні народні депутати, сьогодні день народження у нашого колеги народного депутата Юрія Михайловича Мисягіна, "Слуга народу". Давайте привітаємо Юрія Михайловича. [[Оплески]] Шановні колеги, слово надається народному депутату України Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Шановні друзі, понад рік після початку повномасштабної агресії на дев’ятий рік війни у нас досі невирішене одне з надважливих питань – це присутність в органах влади і потенційна присутність в органах влади тих людей, які представляють проросійські політичні партії. Звісно, ці партії вже визнані і заборонені на рівні держави. Але знову ж таки, ми маємо постійно і постійно інформацію про те, що як на місцевому рівні, так на національному рівні відкриваються нові кримінальні справи, піднімаються нові і нові ініціативи про те, щоб проросійських представників колишньої ОПЗЖ, колишньої партії Регіонів, колишньої партії Шарія, якимось чином виключити з процесу доступу до прийняття державних рішень і з процесу ухвалення цих рішень. На жаль, Верховна Рада не дає відповіді на ці суспільні запити, і множаться, і множаться різноманітні законодавчі ініціативи. Недавно колеги чергову запропонували так звану антиросійську люстрацію. На жаль, ми ці питання не вирішуємо. Що ж ми маємо у наслідку? У наслідку ми маємо те, що ці питання починають підніматися і нібито вирішуватися на місцях. Вже місцеві ради приймають рішення про те, щоб виключити представників колишньої ОПЗЖ зі своїх лав. Збираються петиції, як зараз активно збирається ініціативою відсіч петиція про виключення проросійських депутатів з "Опозиційної платформи – За життя" зі складу Київської міської ради. Чому, власне, це все далі відбувається? Бо навіть ті законопроекти, які чітко лягають в межі Конституції, які дозволяють викинути з місцевих органів влади, власне, всіх проросійських депутатів, не розглядаються нами з вами. Я дуже прошу, розумію, що це не лише відповідальність Погоджувальної ради, а активна робота комітетів, власне, профільні комітети розглянути ініціативи Кабінету Міністрів, які дозволяють перш за все позбавити мандатів депутатів проросійських партій і скоротити кворум у місцевих органах влади на, власне, кількість, яка скорочена, а також знайти механізми як викинути "русский мир" з всіх залів, зокрема із цього. Дякую.
Будь ласка, Ковальчук, "Слуга народу". Передаєте.
Прошу передати слово колезі Ользі Руденко.
Ольга Руденко, будь ласка.
Шановні колеги, шановна президія, сьогодні я маю честь представити результати роботи нашої делегації Верховної Ради України на Міжпарламентському Союзі, 146-а асамблея, найстарша організація міжпарламентська, яка об’єднує 170 парламентів світу. Я хочу подякувати нашій команді, яка дуже важко працювала всі шість днів. І також хочу подякувати нашій геополітичній групі "12 плюс", яка зробила можливим наш візит. Якщо є ідеальна платформа для розвитку відносин України з Глобальним Півднем, то це Міжпарламентський Союз. Зараз я передам слово моїм колегам.
Шановні колеги, я хочу, щоб ми поздоровили наших колежанок, яких обрали до керівних органів трьох комітетів Міжпарламентського Союзу. Також ми провели більше 40 зустрічей двосторонніх з нашими колегами з інших парламентів світу. Центральними темами були – це розширення коаліції за створення трибуналу по засудженням злочинів агресії і імплементації "формули миру" Зеленського.
Також нам вдалося за допомогою співпраці з країнами Латинської Америки, Карибів, Африки та багатьма іншими країнами світу, зрозуміло, країнами європейських демократичних країн, прийняти Резолюцію, чергову, це вже третя наша Резолюція, в тому числі по Україні. І цього разу Резолюція стосувалася гуманітарних питань і засудження вбивства цивільних громадян, а особливо депортації українських дітей до Росії. Тільки завдяки такій серйозній співпраці з іншими континентами та з Глобальним Півднем, вдалося зробити коаліцію проти Путіна. І зашморг на шиї Путіна затягується все більше і більше, Глобальний Південь теж починає усвідомлювати, наскільки важливо боротися за міжнародне право та боротися з диктатором і вбивцею. Дякую всій делегації ще раз, пишаюся бути членом цієї делегації. Слава Україні!
Слово надається Ларисі Миколаївні Білозір, група "Довіра".
Дорогі українці, дорогі колеги, ми та весь світ маємо пам’ятати, що не покаране зло повертається сильнішим, тому ми маємо притягнути російських нелюдів до відповідальності. Перемога України не може бути повною без покарання Росії і всі причетні до військових злочинів, до злочинів геноциду, до злочинів проти людяності, мають бути притягнуті до відповідальності. Ми вітаємо рішення Міжнародного кримінального суду про ордери на арешти російського президента воєнного злочинця та його спільниці, так званої уповноваженої з прав дитини – це ще один крок до притягнення і повної відповідальності Росії. Всі разом, Президент України, профільні міністерства, Служба безпеки України, Генеральна прокуратура, наша парламентська делегація в ПАРЄ, інші парламентські делегації, робимо все можливе, щоб військово-політичне керівництво Росії засудив саме Спеціальний міжнародний трибунал, за головний та найстрашніший злочин агресії, за саме вторгнення в Україну. Залучено вже 33 країни, які заявили про участь в коаліції зі створення спецтрибуналу. Тоді, коли наші Збройні Сили України виганяють окупанта, очищуючи нашу землю від зла, наша головна задача – поглиблювати ізоляцію Росії на дипломатичному фронті. Наша делегація в ПАРЄ заклала ідею створення спеціального трибуналу ще на початку повномасштабного вторгнення, прийнявши резолюцію із закликом до 46 країн Ради Європи створити спецтрибунал. Зараз ми маємо вже 12 резолюцій ПАРЄ та Європарламенту, наслідками яких буде обов’язкове притягнення злочинців до відповідальності та створення такого суду. Зараз ПАРЄ на чолі з. Наша делегація на чолі з Марією Мезенцевою працює над тим, що в квітні вже цього року прийняти резолюцію на термінових дебатах щодо викрадення українських дітей та примусової депортації українців та визнати цей злочин злочином геноциду. Адже зараз в Україні Росія реалізовує наймасштабніше з часів Голокосту викрадення дітей іншою державою. Ми всі знаємо, що, згідно вже офіційних даних, 16 тисяч 226 дітей були депортовані до Російської Федерації та Республіки Білорусь, та тимчасово окупованих територій. Тому це все чітко підпадає під 2 статтю Конвенції про запобігання злочину геноциду як геноцид і передбачає покарання за нього. І тому ми маємо зробити все можливе, щоб зупинити цей геноцид. Загиблі від руки та зброї країни-терориста в багатьох містах України дивляться на нас і вимагають справедливості, безкарності не буде.
Слово надається народному депутату Макаренку Михайлу Васильовичу. Я так розумію, Папієв Михайло Миколайович, да? Будь ласка, Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановна президія! За пріоритетністю завдань, які стоять перед українським народом, сьогодні можна розподілити їх наступним чином. На першому місці, звісно, стоїть наше завдання, це основне завдання перемога над російською агресією. І друге, не менш важливе, питання, яке стоїть перед нами, це соціальний захист громадян України, які постраждали від російської агресії. Тобто це ті завдання, які стоять перед нами сьогодні і які поточно треба, і необхідно виконувати. І я просив би Верховну Раду України, і народних депутатів України оперативно і своєчасно реагувати на ті виклики, які перед нами стоять. Бо перед нами вже. Нам потрібно зібратися і планувати вже наступне життя в Україні після перемоги. Там я би за головне завдання висунув перед нами, це відновлення трудового потенціалу України і покращення демографічної ситуації. Тому що майбутнє є тільки в тій країні, в якій працюючі громадяни можуть забезпечити нормальне існування пенсіонерів та непрацездатних людей. Що я маю сьогодні на увазі? От ми прийняли Закон 3663. Абсолютно нормальний закон за підтримки Комітету соціальної політики і сьогодні на базі Пенсійного фонду зробили потужний аналітичний центр і основу соціального страхування наших громадян. На сьогодні я подав Закон України 8331 – це про те, щоби передати функції Фонду по безробіттю до Пенсійного фонду України. І, якщо протидіяли попередньому закону про передачу функцій Фонду соціального страхування корумповані професійні спілки і їх представники в цій залі, то сьогодні, на диво моє, виходить так, що протидіють цьому закону Міністерство економіки та Кабінет Міністрів. Я дуже просив би, Галина Миколаївна, давайте зберемо їх і поговоримо відверто, нехай вони пояснять сьогодні, який зміст наявності фонду по безробіттю, якщо вони сьогодні надають допомогу 80 тисяч безробітних, при цьому 15 тисяч працюючих. Поясніть мені, де такі співвідношення можуть бути? Крім того, вони із соціальних внесків громадян України, вони використовують кошти на ті видатки, які не передбачені взагалі законом. Не відраховують, що таке внески до фондів соціального страхування? Це відкладена заробітна плата. Люди не відкладають заробітну плану для того, щоб вони за якимись схемами давали компенсацію роботодавцям на створення робочих місць і багато інших питань. І нам треба відверто почати про це говорити. Я переконаний в тому, що у нас в уряді працюють свідомі люди, які підуть на зустріч і зрозуміють, що.
Слово надається народному депутату України Морозу Володимиру Вікторовичу, депутатська група "Відновлення України".
Доброго дня, шановні колеги! Хочу привітати весь український народ з тим, що ми пережили зиму та успішно підходимо до завершення опалювального періоду. Користуючись нагодою, хочу поздоровити всіх працівників комунальної сфери з їх професійним святом, яке вони відзначали нещодавно, і подякувати їм за ту роботу, яку вони проводили на протязі всього року. А також подякувати, що ми не повторили той Алчевськ, який був декілька років назад, який хотіли перетворити цю зиму. [[Не чути]]українським захисникам, наших героїчним енергетикам і врешті завдяки консолідації всього українського суспільства, а також владі, яка розгорнула тисячі пунктів незламності, ми змогли вистояти цю нелегку зиму. Водночас багато, хто з українців теж організували у своїх домівках пункти незламності. А також ми не зруйнували і проукраїнську коаліцію у світі, яка оперативно реагувала на потреби в ремонтах та фінансуванні нашої допомоги щодо енергетики. Ми вдячні за цю підтримку. Держава зробила все можливе аби убезпечити населення від цінових ударів щодо оплати житлово-комунальних послуг під час найскладнішого зимового періоду. До завершування опалювального сезону діє мораторій на підняття тарифів та послуги ЖКХ. Ми чули позицію уряду про необхідність перегляду таких тарифів і депутатська група "Відновлення України" пропонує розглянути економічну можливість щодо продовження відповідного мораторію до наступного опалювального періоду. Разом з тим, в разі відсутності компенсаторних механізмів будь-які зміни в тарифній політиці мають ґрунтуватися на реальній платоспроможності населення. Також потрібно актуалізувати інструмент субсидій, щоб захистити всі вразливі прошарки українського суспільства. Війна продовжується, а разом з тим і чисельні економічні виклики. Панове, ми чудово усвідомлюємо, що наш економічний потенціал є першочерговим у забезпеченні українських оборонних потреб та подальшої її відбудови. Я розумію, що це хочуть підірвати і наші супротивники. Попри його протидію ми відроджуємо український експорт. Великою перемогою нашої держави є продовження на 120 днів "зернового коридору", яким вже було вивезено понад 24 мільйони тонн зерна. Не менш вагомою стала пролонгація транспортного безвізу з ЄС, що є ключовим в двосторонній торгівлі між Україною та Європейським Союзом. На черзі продовження пільгового режиму торгівлі з ЄС. Колеги, парламент воюючої країни має передусім завдання підтримки українських захисників. Наближається важливий період і, можливо, ключовий момент цієї війни – наші Збройні Сили мають амбітні плани з відновлення державного суверенітету і ми повинні підтримувати їх фінансування. Я вірю, що Верховна Рада сьогодні зробить важливий поклад і 518 мільярдів гривень – ми підтримаємо зміни.
Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна. Порошенко Петро Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Сьогодні дуже важливий день, бо ми розглядаємо зміни до Державного бюджету на цей рік. Під час змін до державного бюджету не може у воюючої країни бути інших пріоритетів, ніж забезпечення фінансування Збройних Сил України – це свята святих, все решта вирішимо після нашої перемоги. Ми збудуємо дуже багато гарних доріг, але після того, як переможемо. І от поясніть, будь ласка, суспільству чому на виплату 30 тисяч кожному українському воїну грошей бракує, а на сумнозвісне крадівництво на дорогах гроші є, і на фінансування приватних, наголошую, приватних телеканалів, які вміють любити Україну лише за бюджетні гроші? В марафоні, який цензорується чиновниками, в якому складені "чорні" списки заборонених ньюсмейкерів, до якого повно претензій в суспільства і навіть в сьогоднішньому звіті Держаного департаменту Сполучених Штатів, наголошую, це слова про порушення стандартів свободи слова, він фінансується з державного бюджету. Ще хочу наголосити, неможливо в це повірити, а держава має заборгованість перед родинами загиблих героїв. Загиблих, на жаль, багато. Заборгованість астрономічна. І як ми, живі, допускаємо таку наругу над пам’яттю героїв, та ще й тих, хто віддав своє життя за Україну? І нам з вами треба разом зараз докласти заходів для того, щоб негайно погасити цю заборгованість. Ми зробити перший крок, і я хочу подякувати, можливо, вперше подякувати бюджетному комітету за те, що він врахував поправку мою, Петра Порошенка, і Давида Арахамії щодо виділення 3 мільярдів з резервного фонду для виплат тим, хто втратив своїх близьких на фронті. Друге питання після Бузкового гаю і ліцею в Херсоні. Нам треба вирішити спростити процедуру, бо ті, хто втік, отримав нагороди і зараз отримує непогані гроші. А ті, хто загинув, рік вимолює право поховати своїх близьких з почестями. І вчора під час зустрічі з генералом Залужним ми домовилися, що зробимо законопроект, який дозволить зарахувати їх за підписом Залужного і міністра оборони. Друзі, сьогодні треба підтримати бюджет. Дякую за єдність. І слава Україні!
Шановні колеги, Констанкевич Ірина Мирославівна. І після цього ми переходимо до порядку денного.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати, ми усі свідомі того, що війна надовго. Це війна в культурі, в політиці, в освіті, в духовному просторі. Амбіції Путіна і московської орди для всіх очевидні. І ми свідомі того, що попереду марафон, і нам, політикам, потрібно правильно розрахувати свої сили. Зокрема, хочу наголосити на важливості концептуальних і стратегічних речей, від яких напряму залежить наша перемога. Насамперед це про гуманітарну сферу, культуру та освіту, адже саме там генеруються смисли, адже там генеруються і вектори нашого розвитку, і вектори майбутнього. Разом з тим, невеликий епізод із великою Шевченківською премією продемонстрував, що навіть у тих середовищах, що претендують на приналежність до еліти, не все добре. Ви, напевно, всі солідарні і вітаємо нинішніх лауреатів Шевченківської премії – це "Хорею Козацьку", Ірину Цілик, Катерину Калитко, Віталія Портникова. Але разом з тим ми бачимо, що російська іржа і корозія проїдає і навіть такі авторитетні інституції. Війна нас спонукала до пришвидшеного очищення українського духовного простору. Процес започатковано, але рецидиви є, і зокрема, з непрозорим присудженням найвищої мистецької премії Шевченка за антологію, яка має назву "Крім Кобзаря". Вдумайтеся в цю алогічну назву, абсурдну за своєю суттю: Шевченківська премія призначається за книгу "Крім Кобзаря". Бо саме ця книга пропонує концепцію української літератури і культури, де поруч і рівноцінно – в лапках, мали би бути і українська класична література, і російська класична література. Це концепція, яка суголосна з ідеологією єдиного народу і "хороших рускіх". На жаль, саме цим підважується і сам статут премії і ревізується доробок Шевченка, який був завжди духовною призмою в усі періоди історії. Ми повинні як народні депутати дати оцінку таким явищам, бо часу надто мало. Гинуть наші діти, письменники, творці, артисти, журналісти – тобто всі, хто є елітою української літератури. Тому група "За майбутнє" просить, найперше, внести у залу ті законопроекти, які спрямовані на очищення духовного простору України від російських наративів. Далі: профільним міністерствам і уряду запропонувати оновлену концепцію гуманітарного розвитку. І третє: щодо премії Шевченка.
Дякую. Шановні колеги. А, Михайло Михайлович Цимбалюк. І потім ще Олена Костівна, і після цього переходимо до питань порядку денного, шановні колеги.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, президія, шановні народні депутати! Нині, справді, дуже визначний день: в цій сесійній залі ми будемо ухвалювати зміни до Державного бюджету. Цими змінами ми нарешті встановимо справедливість, що стосується виплат тим людям, які ціною свого життя і здоров’я боронять мир не тільки в Україні, а у всьому світі. І фракція "Батьківщина" буде підтримувати ці зміни. Дуже важливо, щоби ми усвідомили, що бюджет, який сьогодні формується з податків наших громадян, йде на сектор оборони. Але ми не повинні забувати, а як же формується цей бюджет, як створюються державними органами умови для того, щоб сьогодні працював малий, середній і великий бізнес. І те, що сьогодні є тривожні сигнали щодо блокування податкових накладних і інших, я хочу щиро вірити, що це те непорозуміння, яке все-таки дасть можливість встановити справедливість і не блокувати роботу тих структур, які сьогодні сплачують податки. Ми маємо нині в цій сесійній залі ухвалити ще ряд інших важливих законопроектів для того, як підтримати і військовослужбовців, і всі сектори економіки, для того, щоб цей бюджет поповнювався. На порядку денному ще є і кадрові питання. Дуже важливо, щоб ці кадрові зміни принесли удосконалення системи державного управління, особливо сектору оборони. Бо коли ми кажемо про Укроборонпром, то ми маємо і розуміти ті недержавні підприємства, які сьогодні допомагають виготовляти обладнання, боєприпаси для сектору оборони. І насамперед хочу звернути увагу до кандидата на міністра освіти, бо завжди в будь-які періоди розвитку суспільства освіта була основою. Нині слід не забути про тих дітей, які із-за війни виїхати в інші держави, особливо Європи і вони мають там, навчаючись, пам’ятати, що повернуться сюди в Україну, і їхні знання мають бути адаптовані до сьогоднішніх умов. Дякую.
Будь ласка, Олена Костівна Кондратюк і після цього переходимо до питань порядку денного.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Путіну виписали ордер на арешт. Це та подія, якої ми чекали і, безумовно, аплодуємо Міжнародному кримінальному суду. І ви знаєте, що ордер пов’язаний зі злочинами проти українських дітей, їхню насильну депортацію та русифікацію. Це одна з ознак геноциду, до речі, яка виписана спеціальною конвенцією Організації Об’єднаних Націй. Та поки Міжнародний суд формує звинувачення проти Путіна і його банди, наші діти залишаються фактично в заручниках в країні-агресорі, в країні Російській Федерації. 16 тисяч 226 українських дітей депортованих Росією. Уявіть собі цю цифру, це офіційна цифра, підтверджена вже документально, - це населення райцентру, наприклад, Кременець, і це офіційна цифра з підтвердженими даними. Насправді таких дітей і насправді таких чисел дуже і дуже багато – це тисячі українських дітей. Країна-терорист Російська Федерація не дозволяє нашим дітям повернутися до родичів, бодай навіть подати якусь звістку про себе. Їх, показали на камери, усиновлюють, а також поза камерами фактично вони перебувають у фільтраційних таборах, їх налічується вже понад 40, вони називають їх освітніми таборами, але це насправді табори геноциду. Верховна Рада України неодноразово робила про це свої засудження, а також окремі постанови. Але, на жаль, реакція профільних міжнародних організацій, до яких ми зверталися, яка б мала фактично займатися, пріоритетно займатися питаннями захисту прав дітей, недопущенням їх вивезення до Російської Федерації є дуже і дуже слабкою. Зокрема йдеться про Комітет Організації Об’єднаних Націй з прав дитини, міжнародний комітет Червоного Хреста, який має мандант і діяти в цих питаннях відповідно до Женевської конвенції, і допомагати нашим дітям повернутися додому. Тому нам треба діяти активніше і голосніше. Перш за все, звісно, весняна сесія ПАРЄ, і ми дуже розраховуємо на те, що відбудуться термінові дебати. Це буде перша політична оцінка якраз питанню з міжнародним документом питань, яка зафіксує порушення прав українських дітей, що здійснює країна-терорист – Російська Федерація. Друге. Це саміт лідерів країн Ради Європи, який відбудеться наприкінці травня в Рейк’явіку. Третє. Це саміт голів парламентів країн Європейського Союзу. Звісно, я закликаю всіх вас на будь-яких зустрічах порушувати це питання, бо це питання нашого майбутнього. Я також рада, що наші зусилля знаходять підтримку в світі і перша Європейська комісія разом з Польщею, Організація Об’єднаних Націй – ООН започаткують ініціативи про знаходження наших дітей. Ще раз закликаю вас звернути особливу увагу до цього найболючішого питання, яке зараз є в Україні. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Ми завершили виступити. Переходимо до нашого процесу. Насамперед, шановні народні депутати, у пленарному засіданні Верховної Ради України беруть участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени уряду. Давайте їх привітаємо. [[Оплески]] Я попрошу всіх, хто не члени уряду зайняти свої місця на своїх місцях. Будете членами уряду, будете займати там. Поки ваші місця в залі, шановні колеги. Шановні народні депутати, відповідно до статі 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань пропоную провести сигнальне голосування. Я нагадую, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. Прошу народних депутатів голосувати, сигнальне голосування. [[10:45:58]] За-216 За – 216, проти – 7, утримались – 4. Епідемія пішла далі по залу я бачу. Шановні колеги, ще раз звертаюсь до всіх колег із закликом неухильно дотримуватись безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після завершення нашої роботи. Народні депутати, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано, переходимо до його розгляду. Перші питання у нас кадрові. Шановні колеги, відповідно до статей 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України, яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради подання про призначення Федорова Михайла Альбертовича на посаду Віце-прем’єр-міністра України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій - міністра цифрової трансформації України, відповідні матеріали вам надані. На Погоджувальній раді ми узгодили наступну процедуру розгляду цього питання. Представлення кандидата Прем’єр-міністром до 2 хвилин, виступ кандидата на посаду до 3 хвилин, запитання до кандидата від народних депутатів до 6 хвилин (1 хвилина – на запитання, 2 хвилини – на відповідь), співдоповідь від комітету до 2 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп по 2 хвилини на виступ – до 16 хвилин і прийняття рішення. Всього до 32 хвилин кожне призначення буде. Тому, шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання. До слова для представлення кандидата запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль, будь ласка.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановна президія, шановні народні депутати, українці і українки! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України, за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання, вношу подання про призначення Федорова Михайла Альбертовича Віце-прем’єр-міністром України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій – Міністром цифрової трансформації України. Прохання підтримати, шановні народні депутати. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу! До слова запрошується кандидат на посаду Михайло Альбертович Федоров, давайте його привітаємо.
Всім доброго дня! За цей час, поки ми створили Мінцифру і завдяки вашій підтримці, ми зробили певний технологічний прогрес. Сьогодні вже тільки застосунком "Дія" користуються 19 мільйонів користувачів. В цьому році ми напевно вже закінчимо цифровізацію найбільш популярних послуг. Разом з вами ми запустили один з найкращих податкових режимів в світі і правових для ІТ-компаній – це ДіяСіті. Запустили за два тижні до війни і вже 40 тисяч спеціалістів ІТ інкорпорувалися в цей напрямок, в цей правовий режим. Ми розвиваємо цифрову освіту, вже більше півтора мільйона українців пройшли проект "Дія.Цифрова освіта", отримали сертифікати, отримали знання, інтегровані в нову економіку. Ми активно розвиваємо сферу телекомунікацій. Тільки в минулому році підключили, за півтора року, підключили 6 тисяч об’єктів соціальної інфраструктури, завдяки "Інтернет-субвенції". Тобто всі цілі, які ми поставили перед Мінцифрою на 3 роки, ми їх активно виконуємо і в цьому році найголовніші проекти будемо вже успішно завершувати і трансформувати в нові цілі. Також зараз стоїть важливий виклик перед нашою країною – це війна, це відновлення і це питання людського капіталу. Людський капітал – це найбільш цінний актив, який є в нашій країні. Сьогодні є багато масштабних проблем, у нас 3 тисячі шкіл пошкоджено від російських бомб, трохи більше, ніж 300 шкіл, взагалі знищені. У нас сьогодні півтора мільйона дітей навчається онлайн, мільйон дітей і більше за кордоном. Великі виклики і потрібно на них дуже швидко реагувати, і зробити все, щоб наша система освіти швидко трансформувалася. На новій посаді, якщо ви її підтримаєте, ми будемо допомагати Міністерству освіти робити цей шлях трансформації, який ми робили у Міністерстві цифрової трансформації. Є чотири напрямки, на яких ми хочемо сфокусуватися. Перший, це трансформація менеджменту в освітній системі. Ми хочемо надати максимальну свободу освітнім менеджерам для того, щоб вони могли наймати на гідну оплату талановитих менеджерів, педагогів, які будуть навчати наших з вами дітей, максимальна свобода, дебюрократизація, покращення умов, де навчаються діти. Наступний напрямок дуже важливий, є напрямок цифровізації освіти. Найкращий наш досвід, який ми зробили в Дії, ми будемо переносити на сферу освіти і зробимо все, щоб батьки і діти отримали накрайщий цифровий сервіс і подолаємо бюрократію в цьому напрямку. Наступний важливий крок – це сфера інновацій і military-tech. Те, що зараз ми робимо в проекті "Армія дронів", як ми розвиваємо завдяки "старлінкам", БПЛА сферою інновацій, ми повинні масштабувати і це майбутнє нашої цифрової економіки. Тому через місяць ми вже запустимо military-кластер brain one, який буде займатися тим, що розвивати military- стартапи в нашій країні. І останній напрямок це розробка стратегії, реалізація взагалі по всім напрямкам стратегії інновацій.
Дякуємо, Михайле Альбертовичу, дякуємо вам. Зараз до вас питання ще будуть. Будь ласка, шановні колеги, прошу записатися на запитання до кандидата від народних депутатів. Нагадую, що це до 6 хвилин відводиться. Прошу записуватися. Слово надається народному депутату України Задорожньому Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, пане кандидат! Хотів би подякувати вам і всьому міністерству за те, що ви зробили і будете робити. Я хотів би звернутись до вас з ідеєю, яка минулі засідання не знайшла підтримки, це розмитнення автомобілів через ДіяCity. Чи планує міністерство, чи плануєте ви повернутися до цієї ідеї? І все ж таки я думаю, що ми знайдемо голоси і підтримаємо її в залі. Дякую.
Дякую за ваше питання. Звичайно, плануємо, це одна з найбільш антикорупційних проектів в найближчий час, який ми хочемо реалізувати. Ми будемо повторно вносити законопроект в зал, будемо шукати вашої підтримки. Разом з тим Міністерство внутрішніх справ підтримало проект реєстрації автомобілів онлайн. Тому ми зараз будемо також трансформувати центри МВС. Ми зараз пропогуємо такий підхід, що потрібно запускати тільки автоматичні послуги без участі чиновників, людського фактору. І якраз розмитнення в Дії, це один із таких проектів, який допоможе боротись з корупцією. Тому ми обов’язково разом з вами реалізуємо цей проект.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Яценко Антон Володимирович, позафракційні.
Шановний кандидат, у мене до вас два питання, вони стосуються саме гуманітарної допомоги і системи "Шлях". На сьогоднішній день, на жаль, відсутній реєстр гуманітарної допомоги, яка роздається до останнього споживача. І так само по системі "Шлях", це закрита система, лише можуть депутати отримати через запити, прості люди не бачать і там багато зловживань. На прикладі Черкаської області, де на сьогоднішній день такі були ганебні речі, за даними СБУ, розпродаж в супермаркетах бронежилетів під прямим керівництвом губернатора, як він себе називає, голова ОВА Табурця Ігоря Івановича, колишній помічник, до речі, депутата Завітневича. Але суспільство не бачить, і треба, щоб була автоматизація цього процесу, і щоб ми бачили навіть чиновників, які ставлять свій підпис під цим, візують. Тому хотілось почути вашу думку. Дякую за увагу.
Дякую за ваше питання. Найголовніший принцип, який ми закладаємо в будь-яку ІТ-систему, це можливість логування дій. Для того, щоб не важливо хто керує цією організацією, хто прийде після цієї людини залишався цифровий слід для того, щоб можна було знайти, що там відбувалося і хто робив різні дії, і дуже часто незаконні дії. Тому, наскільки я знаю, у системі "Шлях" також є цифровий слід і є логування всіх подій. І тому все, щоб сьогодні не відбувалося в цій системі все це логується і правоохоронці мають доступ для того, щоб можна було робити вже певні провадження щодо певних дій, певних чиновників. Тому я думаю, що це єдиний рецепт, який може допомогти вирішувати подібні питання, це логування всіх дій, які є в цій системі. Звичайно, що формування політики щодо тої чіткої, справедливої, прозорої політики щодо того, а хто повинен виїжджати, за якими правилами, щоб це були єдині правила для всіх.
Будь ласка, народний депутат Качний Олександр Сталіноленович, депутатська група "Платформа за життя і мир".
Прошу передати слово народному депутату Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово! Шановний кандидате на посаду міністра, у мене буде до вас запитання зважаючи на компіляцію різних сфер повноважень у вашому новому статусі віцепрем’єра. У мене буде питання стосуватися інноваційної діяльності. І у зв’язку з цим, я хотів уточнити щодо конкретних параметрів оцінки об’єктивності подальшої діяльності вашої роботи в цьому напрямку. Адже ми маємо негативні параметри, ну, хоча б дивіться Global Innovation Index ми за останні два роки пересіли з 45 на 57 місце. Якщо ми беремо проблематику інноваційної діяльності, серйозний дефіцит фінансових ресурсів, високі облікові ставки, відтік прямих іноземних інвестицій, падіння капітальних інвестицій, все це ті фактори, які стримують активізацію інноваційної діяльності в Україні. Як наслідок, маємо тільки 1,9 відсотків підприємств, які впроваджують інноваційну продукцію чи точніше частки інноваційно активних підприємств у промисловій кількості. Які параметри ефективності ви оцінюєте для себе в цьому напрямку, щоб ми в подальшому, через рік-два оцінили вашу діяльність? Дякую.
Дякую за ваше питання. З самого початку в Мінцифрі ми будували менеджмент якраз на чітких цілях на KPI, не в багатьох міністерствах є чіткі цілі як у нас, на сто відсотків послуг такий рівень задоволеності послуг. В тому числі у нас є, наприклад, внутрішній KPI щодо розвитку цифрової економіки. А скільки доля цифрової економіки повинна бути у ВВП нашої країни? Тому четвертий пункт, на якому зупинився мій виступ перший був якраз про те, що потрібно створити стратегію, яка відповість на питання: а яка Україна буде в сфері інновацій, що вона буде робити, ким вона хоче стати через три, п’ять, сім, десять років? І якраз в цю стратегію будуть закладатися всі KPI, про які ми з вами говоримо. Але дійсно по всім показникам. І теж саме буде стосуватися і сфери освіти. Сьогодні кандидат буде про це говорити і ви побачите стратегію як. після цього як ми будемо рухатися. Тому зараз ми почнемо формувати таку стратегію, досліджувати найкращій світовий досвід: що роблять інші країни в боротьбі за людський капітал, і все це будемо закладати в конкретні КРІ в реалізації цієї стратегії. А там буде багато: це і продуктивність праці, і роль деяких сфер, в тому числі цифрової економіки у ВВП нашої країни. І я думаю, що таких критеріїв буде багато, які зможуть зараз показувати динаміку руху нашої економіки в напрямку розвитку.
Дякую, Михайло Альбертович. Ще завершальне в нас запитання. Бондар Михайло Леонтійович. Фракція "Європейська Солідарність". Після цього рухаємося далі. Будь ласка, Михайло Леонтійович.
Дякую. Передайте, будь ласка, слово Вікторії Сюмар.
Будь ласка, Вікторія Сюмар.
Дякую, пане Голово. Знаєте, рідко опозиція в цьому залі хвалить кандидатів, але, чесно кажучи, хочу зробити комплімент пану Федорову. Безперечно, цифровізація сьогодні і діджиталізація, яку, власне, ви очолюєте, це є ключовим інноваційним проривом в Україні і те, чим Україна може пишатися взагалі перед різними країнами світу, вони з подивом на це дивляться. Питання в мене у цьому ключі до вас наступне. Як ви плануєте далі розвивати цей напрямок? І ключове, що я би хотіла щоби ви відповіли максимально конкретно: чи плануєте ви використання Дії у виборчому процесі?
Да, давайте, давайте я почну з кінця. Для того, щоб використовувати Дію в цьому процесі, потрібна ініціатива ЦВК, закони парламенту і багато інших нормативних рішень, але в першу чергу це довіра до правоохоронної системи, довіра до інститутів влади. Жодна країна, яка намагалася впровадити подібні інструменти прямої електронної демократії, їм не вдавалося це зробити із-за рівня саме довіри до інституцій. Тому це питання там точно не стоїть на порядку денному. Щодо того, як ми будемо далі розвивати наше міністерство, якщо говорити чесно, ми і сьогодні займаємося інноваціями, ми і сьогодні займаємося military-tech, ми і сьогодні займаємося цифровою економікою. Менеджмент побудований таким чином, що ми встигаємо запускати команди, які керують цими проектами, реалізовують ці проекти, є досить ефективними. Тому це питання менеджменту, ми його без проблем будемо масштабувати. І я впевнений, що Міністерство освіти і кандидат, за якого ви сьогодні будете голосувати, він справиться з цим завданням і буде посилювати якраз трансформацію і освіти, і інновацій. Тому що на сьогодні в нас є з ним спільне бачення, що потрібно робити. І нам непотрібно буде ще кілька років синхронізації для того, щоб бути успішними і ефективними. Дякую.
Дякую. Це було завершальне питання з залу. Але Олена Костівна від президії одне питання. Михайло Альбертович, ви сьогодні дуже популярні.
Доброго дня. Пане Михайле, в мене питання. Ми вчора збиралися президією, керівниками фракцій і груп з військовими. І, знаєте, найболючіше питання, яке зараз проходять всі наші військові, особливо поранені, - це, звичайно, як вони називають, пекло – військові лікарські комісії. Учора було обнадійлива від військових якраз відповідь, що ви почнете займатися цифровізацією цього сервісу. Можете сказати якісь плани, принаймні коли це може бути зроблено? Тому що дуже чутливе питання, принаймні постійно воно виникає, воно не зникає. І ми розуміємо, що після перемоги ми будемо мати абсолютно велику кількість ветеранів, які теж потребують певних послуг, в тому числі швидких, пришвидшених, щоб це було, знаєте, з гідністю і відповідно до їхнього статусу. Можете щось відповісти на це?
Дякую за ваше питання. Справді, питання ВЛК – одне з найболючіших питань на сьогодні є. І якраз Прем’єр-міністр ініціював створення такої групи, яка займається цим питанням. І ми активно долучені. Ми вже привезли в Україну півтори тисячі ноутбуків для медичних центрів, для лікарських комісій, для госпіталів, для того щоб впроваджувати медичну інформаційну систему, в якій будуть бігати документи, а не наші військові, між державними установами. Тому зараз паралельно йде навчання лікарів і менеджменту лікарень, госпіталів, паралельно йде впровадження медично-інформаційної системи. Нам потрібно ще півтори тисячі ноутбуків для того, щоб повністю забезпечити цей процес. І зараз ми впроваджуємо документообіг між військовими частинами і між госпіталями, для того щоб наші військові не їздили між частинами і лікарнями в стані, в якому не потрібно цього точно робити. Тому я думаю, що помітні результати будуть протягом пів року. Насправді процес трансформації медичних сил – це важкий з точки зору менеджменту імплементації проект, але пів року – буде помітний результат. Протягом року, якщо буде допомога медичних сил, ми зможемо повністю закінчити цю реформу.
Дякую. Завершили. Дякую, Михайло Альбертович. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань цифрової трансформації Михайло Валерійович Крячко, будь ласка.
За дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з питань цифрової трансформації на засіданні 20 березня 23-го року розглянув подання Прем’єр-міністра України про призначення Федорова Михайла Альбертовича Віце-прем’єр-міністром України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій – Міністром цифрової трансформації України. За результатами розгляду Комітет з питань цифрової трансформації прийняв рішення підтримати подання та рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України призначити Федорова Михайла Альбертовича на посаду Віце-прем’єр-міністра України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій – Міністра цифрової трансформації України. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, далі прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп, по 2 хвилини на виступ. Прошу. Будь ласка, слово надається народній депутатці України Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово моїй колезі Соломії Бобровській.
Соломія Анатоліївна Бобровська, будь ласка.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, ми багато говорили про Дію Сіті, інновації і так далі, але не бачу ніде пана Михайла. А, вже бачу. Але я би хотіла подякувати від всіх українців і військовослужбовців за дві дуже важливі речі. Це армія адронів, стала фактично правою рукою Міністерства оборони, Генерального штабу і кожного підрозділу, бригади, військової частини по забезпеченню. І я знаю, як ви максимально гнучко і зовсім по-іншому підійшли до справи і змогли без зайвої бюрократії, швидко і налагодили поставку, починаючи від "старлінків", закінчуючи найменшим "Мавіком" і найбільшим безпілотником. І друге. Це те, з чим стикається кожна наша родина, кожна ваша родина, - це військово-лікарська комісія. Мені здається, що не вистачає нецензурних слів сказати про те, що відбувається з цим ВЛК по всій Україні, і як за рік зроблено мінімальну кількість речей для того, щоб вона була зрозуміла, очевидна, не хамська і з повагою до кожного бійця, який приходить туди: а) на мобілізацію, на лікування – на перерозгляд цих всіх жахливий речей, починаючи стояти з п’ятої ранку і бачачи відношення до себе. Саме Міністерство цифрової трансформації, Михайло Федоров запропонував МОУ і МОЗ очолити цей проект. І з травня місяця, я надіюся, ми отримаємо електронну чергу. Шановні колеги, я знаю, що ви шумите в залі і вам, в принципі, все одно. Але кожен із вас дзвонить керівнику ТЦК, керівнику ВЛК, керівнику вашого ОК, військової частини і так далі і починають домовлятися за ВЛК. Тому що рівень корупції, хамства і бардаку зашкалює. А саме Міністерство цифрової трансформації, яке взагалі не має до цього відношення, очолило процес приведення це в порядок. Я хочу за це подякувати. Тоді ми будемо "за".
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, депутатська група "Платформа за життя і мир".
Дякую, шановний пане головуючий. Прошу передати слово Колтуновичу Олександру. Він вже йде до трибуни. Дякую.
Бачимо Олександра Колтуновича, який іде до трибуни. Будь ласка, Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, в продовження тієї дискусії, яку ми розпочали з паном кандидатом. Особисто для мене головний пріоритет його посади – це подолання сировинної спрямованості економіки, технологічної відсталості України. Це беззаперечний пріоритет. І тому те, що в нього посада так і називається віцепрем’єр з питань інновацій, науки, технологій, це абсолютний пріоритет нинішньої влади, що стосується технологічної політики. Тому що те, про що ми казали, Global Innovation Index останні три роки з 45-го на 57-е місце опустились. Індекс глобальної конкурентоспроможності – 85-е місце зі 140 країн світу. Ми посідаємо одні з найнижчих ланок у світі за рівнем продуктивності праці, енергозатратності виробництва, конкурентоспроможності виготовленої продукції. Це все експорт, промислове виробництво, робочі місця, надходження до бюджету і так далі. Ось де формується економічно успішна країна. Тому, безумовно, це важливий шлях в цьому розвитку. Але чого ми не почули і що хотілось би, щоб ви це врахували у своїй діяльності – це безпосередньо конкретні показники досягнення цілей і так далі. Чому я запитував про долю інноваційної продукції в структурі промислової? Тому що 1,9 відсотка за підсумками 20-го чи 21-го року це ніщо в структурі промислової продукції. Це свідчить про те, що у нас взагалі промислова продукція не має елементу наукової, інноваційної новизни. Це означає, що в структурі ВВП у нас переважає сировинне виробництво, в структурі експорту – сировинний експорт. Всі ці негативні речі необхідно долати і впроваджувати інноваційні сучасні енергозберігаючі технології для того, щоб підвищувати рівень конкурентоспроможності виготовленої продукції всередині України. Ми підтримуємо вашу кандидатуру, але просимо врахувати всі ці пропозиції. Дякую.
Будь ласка, Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Пане Голово, слово прошу передати Ар’єву Володимиру. Дякую.
Володимир Ігорович Ар’єв, будь ласка.
Цифровізація, на мою думку, це, напевно, єдина галузь з 19-го року, де відбувся саме справжній прорив. І тут я хочу подякувати Михайлу Федорову за добру роботу. Я знаю, що у вас багато планів щодо інновацій, але дуже прошу не захоплюватися. В якому сенсі? Захоплюватися – це спробувати провести вибори через будь-які додатки з можливістю персональної ідентифікації. Дія або інші окремо розроблені. Тому що, якщо це буде впроваджено у Виборчий кодекс, в українське законодавство, однозначно, ці вибори не зможуть бути визнані як демократичні і європейські, зокрема згідно з рекомендацією ОБСЄ/БДІПЛ саме через те, що неможливо буде забезпечити дві ключові норми, це таємниця голосування, і особисте голосування на виборчій дільниці. Тому в даному разі я дуже просив би вас взагалі забути про цю ідею, тому що єдине можливе електронне голосування – це на виборчих дільницях на кшталт, наприклад, тої системи, яка існує в Нідерландах. І то, це впроваджувати дуже важко і коштовно. Другий момент. Я дуже прошу вас зробити все для того, щоб ми уникли одної великої небезпеки. Навіть у Верховній Раді стоять технічні вузли, технологічні зв’язкові вузли виробництва Китайської Народної Республіки. І тому зараз це питання для всієї Європи і для нас щодо безпеки наших комунікацій, особливо в сфері безпеки і оборони. І третій момент. Відкрийте нарешті реєстри. Ваша позиція мені подобається. Я би просив Прем’єр-міністра Шмигаля теж звернути на це увагу і все ж таки прийняти рішення про відкриття реєстрів в Україні.
Дирдін Максим Євгенович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ковальчуку Олександру.
Олександр Ковальчук, будь ласка.
Дякую. Шановний Михайло Альбертович, шановний міністр Федоров, дайте два слова сказати. Шановні колеги, я от зараз уважно слухав виступи своїх колег з цієї трибуни про підтримку, всебічну підтримку Мінцифри і Михайла Федорова. Але був здивований, декілька тижнів назад, коли саме в цьому залі парламентська більшість не зібрала голосів на підтримку надзвичайно важливого законопроекту розмитнення автомобілів в Дії. Сьогодні ми спілкувались з Михайлом про те, що буквально завтра ми зустрінемось в Мінцифри разом з представниками Державної митної служби для того, щоб поговорити про повернення цього законопроекту до розгляду, його покращення і доопрацювання, не знаю, в якій ще він буде редакції для того, щоб він вас влаштував. Шановні колеги, я закликаю вас наступного разу, коли цей законопроект буде в залі, щоб рівно тією кількістю голосів, якою зараз ми будемо підтримувати пана Михайла, ми підтримали ці законопроекти. Вони надзвичайно важливі і, повірте, це єдиний шлях, єдиний механізм подолання корупції в частині розмитнення транспортних засобів в Україні. Іншого шляху нема. Ми пробували різне, нічого не працює. І ви свідки тим словам, які я говорю. Ще одна важлива ініціатива. Я хотів задати питання пану Михайлу, але побажаю успіху в роботі над законопроектами, пов’язаними з покращенням оподаткування підакцизних товарів. Це надзвичайно важлива ініціатива, вона зараз стосується алкоголю і тютюну. І ці законопроекти скоро будуть у Верховній Раді і ми будемо їх голосувати, а це дасть можливість наповнити бюджет. І тут зайве говорити про те, наскільки важливо мати сьогодні кошти в нашому бюджет, і покладе край корупції в цих сферах, в сферах підакцизних товарів. І це лише початок Мінцифри.
Шановні колеги, завершальний виступ. Павло Андрійович, будь ласка, Бакунець, і після цього переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, кандидатів поки зайняти свої місця зліва. Сподіваюсь, після голосування ви перейдете в праву ложу. Будь ласка, Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановний Прем’єр-міністр України, шановні народні обранці, дорогі кандидати. Звичайно, насамперед ми дякуємо вам за електронні послуги, за те, що вам вже вдалося зробити. В час війни, звичайно, ми говоримо про наших найвідважніших захисників і захисниць. Ми дякуємо за очі для них. Ми також сьогодні, призначаючи вас на високу посаду Віце-прем’єр-міністра України, власне, звертаємося до вас аби ви в своїй праці все ж таки звернули увагу на те, що потрібно допомагати нашим захисникам і їхнім родинам, аби вони в подальшому вже не бігали з паперами по різних кабінетах, аби не стояли в чергах, у коридорах під кабінетами. Тому однозначно – це важливо зробити для тих, хто йде у відпустку, наших військовослужбовців. Особливо для тих, хто отримав поранення і проходить ВЛК, аби вони не бігали по комісіях, а все відбувалося електронно. І що найважливіше, особливо для родичів наших героїв, аби вовни не бігали тижнями, місцями, доказуючи, що їхній родич є героєм, їм вже непотрібно нічого доказувати, він вже герой. І тому, однозначно, потрібно в електронному обігу зробити, аби всі документи родини робили і не стресували зайвий раз. І що важливо – це однозначно авто для наших військовослужбовців, розмитнення авто в Дії і нульова ставка податку при ввезенні авто для тих, хто отримав учасника бойових дій. Вони на це заслуговують і ми з вами повинні це зробити для наших захисників. Щиро дякую. Вам, плідної праці.
Шановні колеги, прошу, займайте місця, я ще надам слово Олександру Сергійовичу і переходимо до голосування.
Шановні колеги, Михайло Альбертович, ми багато зараз займаємося дипломатією парламентською і, чесно, Дія і те, що ви робите – це один з наших серйозних експортних продуктів України. І це один з тих прикладів, коли ми, як країна, експортуємо не лише сировину, не лише продукти, а й наші технології, наші мізки і результат роботи цих мізків. Тому хочеться побажати, щоб наша освіта стала так само експортним продуктом. І за 5 років ми побачили, що українська освіта, середня, вища, професійна, стала таким самим експортним продуктом України, до нас їдуть студенти з усього світу і ми далі себе відбудовуємо, як серйозну освітню країну. Тому, в добрий путь!
Дякую. Шановні колеги, після такої кількості гарних слів, треба перейти до результативного голосування. Тому я прошу народних депутатів зайняти місця, переходимо до прийняття рішення. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85, частини четвертої статті 114 Конституції України, статті 9 Закону України "Про Кабінет Міністрів України". Ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 9131) про призначення Федорова Михайла Альбертовича на посаду Віце-прем’єр-міністра України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій – Міністра цифрової трансформації України. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:18:43]] За-311 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України у день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складення присяги на трибуну запрошується Віце-прем’єр-міністр України з інновацій, розвитку освіти, науки та технологій – Міністр цифрової трансформації України Михайло Альбертович Федоров. Будь ласка, Михайло Альбертович.
Я, Федоров Михайло Альбертович, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюсь додержуватися Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет і незалежність України, відстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу, сталий демократичний розвиток суспільства. [[Оплески]] Дякую всім і Слава Україні!
Героям Слава! Михайло Альбертович, дуже б хотіли, щоб десь в найближчому майбутньому ці речі ми підписували цифровим підписом.
Я можу.
Дякую. Шановні колеги, ще раз подякуємо і привітаємо пана Віце-прем’єр-міністра. Михайло Альбертович, коли я написав у фейсбуці про те, що заява прийшла Федорова. Ви не уявляєте, мені треба було міняти свій допис і заспокоювати громадян, про те, що з Федоровим все нормально, він буде перепризначений, а це велика довіра не тільки від парламентської зали, а від всього народу України. Тому дякую вам і плідних вам успіхів на подальше. Шановні колеги, йдемо далі, у нас ще два кандидати. Тому відповідно до статей 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України і яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради подання про призначення Камишіна Олександра Миколайовича на посаду Міністра з питань стратегічних галузей промисловості України. Відповідні матеріали вам надані. На Погоджувальній раді ми узгодили таку процедуру розгляду цього питання: представлення кандидата Прем’єр-міністром до 2 хвилин, виступ кандидата на посаду Міністра з питань стратегічних галузей промисловості до 3 хвилин, запитання до кандидата від народних депутатів до 6 хвилин, співвідношення, співдоповідь, перепрошую, від комітету до 2 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп до 16 хвилин, по 2 хвилини на виступ, прийняття рішення. Заперечень не буде? Немає. Тоді, шановні народні депутати, до слова для представлення кандидата запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль. Будь ласка, Денис Анатолійович.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановна президія, шановні народні депутати, українці, українки! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання, вношу подання про призначення Камишіна Олександра Миколайовича, Міністром з питань стратегічних галузей промисловості України. Прошу підтримати дану кандидатуру, шановні народні депутати. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Шановні народні депутати, до слова запрошується кандидат на посаду Міністра з питань стратегічних галузей промисловості України Олександр Миколайович Камишін. Будь ласка, Олександр Миколайович, ваш виступ до 3 хвилин, будь ласка.
Всім доброго дня! Закінчую роботу на залізниці. За рік війни залізниця показала себе в роботі чітко: ми виконали всю державницьку нашу місію, допомогли бізнесу повернутися в роботу і ще багато чого, про що можна буде тільки з часом розповідати. На сьогодні я – кандидат на позицію міністра стратегічної промисловості. Вірю в те, що це міністерство та підприємства, які під ним, мають допомогти нашій країні в наближенні дня перемоги. Ми з вами розуміємо, що боєприпаси, наші флагманські одиниці озброєння мають сьогодні працювати на фронті. І чотири ключові цілі, які бачу перед цим міністерством: це допомога у виробництві боєприпасів; по-друге, це розвиток наших флагманських одиниць озброєння, які і під час війни мають працювати, і після війни мають стати драйвером відновлення економіки; по-третє, це спільні підприємства з виробництвом як на території України, так і за кордом; і по-четверте, це розвиток виробництва БПЛА та дронів. Впевнений, що допоможу міністерству стати більш корисним і, звичайно, після закінчення війни, я впевнений, що ВПК стане важливим драйвером розвитку економіки, але спочатку – наближення дня перемоги. Дякую.
Дякуємо, Олександре Миколайовичу, особливо за те, що ви вже з робили на посаді в Укрзалізниці. Ви нікуди не уходьте, тому що до вас будуть питання. Я прошу записатися на запитання до кандидата від народних депутатів України, нагадую, що на це відводиться до шести хвилин. Будь ласка, колеги. Будь ласка, Задорожній Микола Миколайович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, пане кандидат! Хотів би подякувати за роботу Укрзалізниці, ми це говорили з вами вже в приватній розмові. Дійсно, якісно відпрацювали, багато врятованих життів. Хотів би як кандидату, багато говоримо про те, що, дійсно, там озброєння, боєприпаси і таке інше, я хотів би, щоб на посаді міністра стратегічних галузей ви звернули увагу не тільки на озброєння, але і на забезпечення. Дійсно, на сьогоднішній день українська економіка, і в тому числі галузь легкої промисловості, може і хоче забезпечити повністю українське військо і всі сили оборони необхідними речами. Їм потрібна допомога, в першу чергу комунікаційна. Хотів би, щоб ви звернули увагу і на цей напрямок роботи міністерства і, мабуть, спільно з Міністерством економіки пришвидшили і.
Дякую. Повністю згоден з тим, що забезпечення не менш важливе, ніж боєкомплекти. Але спочатку фокус на тому, що допоможе нашій армії здобути перемогу. Потім, звичайно, нам треба допомагати розвивати всі галузі виробництва, всі галузі промисловості, і легка – одна з важливих, в яких Україна завжди була конкурентною, і має повернути свою конкурентність після закінчення війни також. Дякую.
Будь ласка, Іонова Марина Миколаївна, фракція "Європейська солідарність".
Доброго дня! Пане кандидате, на жаль, за останні 3 роки комунікація з парламентом в цій залі не є дуже популярною, і деякі міністри приходять і уходять, ми, на жаль, навіть не пам’ятаємо їхні прізвища, і вони не звітують перед парламентом. Тому моє питання наступне. Перше. Ми дуже раді чути, що ви поновите ракетні програми, які були розпочаті з 2016 року, ми бажаємо вам в цьому успіху. Але які ще ваші першочергові, ну, завдання ви ставите перед собою? І так само, чи готові ви теж звітувати перед парламентом, мати діалог такий з парламентом? Тому що все ж таки демонструвати діалог з народними депутатами – це відкритість до суспільства. Особливо це важливо дуже в умовах війни, і це буде довіра так само і співпраця між державними інституціями. Дякую.
Дякую. Я розумію важливість комунікації з парламентом. Без законодавства, без змін законодавства ми не зробимо ніякі реформи. З позиції керівника залізниці, ми завжди були в конструктивному діалозі з нашим профільним транспортним комітетом, але з половиною залу ми також мали в якомусь форматі комунікацію, давайте відверто. Я розумію, що щоб поміняти Мінстратпром і підприємства, які під ним, мені доведеться звертатись до вас за підтримкою і доведеться проводити закони, які поможуть реформувати цю галузь. А без реформи нічого не буде. Ми маємо розуміти, що як держава ми не витягнемо всю ту, виробництво всіх тих видів озброєння, які нам треба витягнути. Є приватні виробники, але їм треба допомагати теж, а для цього треба реформувати галузь. І будете запрошувати, буду радий приходити звітувати. Ми мали розмову з усіма фракціями, і всі розуміють мою політику, мій підхід до роботи. Я буду радий повернутися і в зал, і до фракції, і до комітетів, як тільки напрацюю конкретні результати і конкретне розуміння, що ми робимо далі. Дякую.
Будь ласка, Микола Миколайович Тищенко, позафракційний. Будь ласка. Дякую. Будь ласка, Безугла Мар’яна, фракція "Слуга народу".
Дякую. Прошу передати слово Дмитру Наталусі.
Дякую дуже. Справді вчора з вами, пане Олександр, мали дуже конструктивне спілкування на комітеті. Я вам вдячний за озвучені позиції. Ми сподіваємося, що так само конструктивно будемо працювати надалі. Хотів ще раз звернути увагу на питання космосу, для нашого комітету це надзвичайно важлива галузь. На жаль, попереднє керівництво не призначило людину, яка відповідала б викликам часу, але, можливо, я зараз думаю, це й на добре, тому що у вас буде час більше вникнути в проблематику цієї галузі і визначитися з подальшою стратегією її розвитку. Це перша історія. Друга історія. Хотів би все-таки зазначити про формування адекватного внутрішнього замовлення. Але окрім цього, щодо розширення географії ринку збуту наших виробників стратегічної промисловості, теж звернути вашу увагу на це. І успіхів, щиро!
Дмитро Андрійович, дякую. Питання космосу – питання, без якого, на жаль, ми не зможемо здобути перемогу сьогодні світ показав, вірніше, ми показали світу, що без належного зв’язку, без належної і роботи супутників сьогоднішня війна не спроможна. Розберусь, подивлюся на кадри, які є, подивлюся на кадри, які були в системі. Будемо шукати керівника цього агентства. Дякую.
У нас ще Шевченко Євген, "Відновлення".
Олександр, доброго дня. Я почув від вас. Олександре, я тут. Добре, неважливо. Я почув від вас, що ви збираєтеся допомагати бізнесу, промисловості, я хочу вам підказати, де в нас нагальна проблема, яку ніхто не вирішує. Ви працювали в Укрзалізниці, тому ви знаєте, що такі пограничні переходи, як наші вантажі, що на експорт, що на імпорт, стоять на кордоні нашому і черги ці багатокілометрові. Скажіть, будь ласка, як ви будете вирішувати питання це, якщо ви будете це питання вирішувати. Тому що, якщо ми говоримо про стратегічні проблеми, це найважливіша. І в нас навіть тут сидить голова комітету, який повинен цим займатися, але чогось не займається. Бізнес, всі бізнесмени кажуть одне і те ж. І аграріїв це стосується теж. Коли вже буде в нас нормальний перехід через кордон, щоб машини місяцями не стояли в чергах, починаючи з Рені і закінчуючи на границі з Польщею? Дякую вам за відповідь.
Я розумію, оскільки я ще керівник залізниці на сьогоднішній день, на даний момент, то ви до мене задаєте це питання як до залізниці. Я відповім. За час війни ми більше 30 приватних компаній допустили до розвитку прикордонних перевалювальних комплексів мобільних та стаціонарних. На сьогодні проблеми з перевалкою агропродукції на українській стороні немає. Але є інша проблема: Європа не готова приймати наше зерно в таких об’ємах. Тому що вся Польща експортувала через свої порти аж 8,3 мільйона тонн зерна на рік. А ми як Україна маємо експортувати 50 плюс мільйонів тонн зерна на рік. Тому наше зерно в такому об’ємі, на жаль, по європейській стороні не проїжджає. І це комплексне питання, яке треба вирішувати вже не на території України, а на території Польщі та інших сусідніх країн. Але хочу зазначити, що залізниця в цьому плані першою зробила кроки, першою провела бізнес і першою допомогла всім бажаючим побудувати ці перевалки для того, щоб зняти питання на українській стороні. Дякую.
Дякуємо. Дякуємо, Олександр Миколайович. Час на запитання вичерпався. Дякую, Олександр Миколайович. Займайте, будь ласка, своє місце. Для слово для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради з питань економічного розвитку Дмитро Андрійович Наталуха, до двох хвилин.
Дякую дуже. Шановні колеги, у нас справді за дорученням Голови Верховної Ради України Стефанчука Руслана Олексійовича вчора було засідання Комітету економічного розвитку і 20 березня 23-го року, звісно, що ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді ухвалити рішення про призначення Олександра Миколайовича Камишіна на посаду міністра з питань стратегічних галузей промисловості України. Зі своєї сторони скажу, що було дуже багато скепсису і дуже часто виправданого щодо необхідності існування цього міністерства, яке, я нагадаю, наш комітет ще в далекому 20-му вже році ініціював. Мені хочеться вірити, що пан Камишін на цій посаді цей скепсис зможе нівелювати і довести справами на практиці той факт, що це міністерство не є якоюсь забаганкою або несвоєчасним, а є одним з основних гравців в питанні обороноздатності і також відновлення України, а також посилення реального сектору економіки України як під час військових дій, так і після в процесі відбудови України після агресії Російської Федерації. Ми, звісно, як комітет будемо допомагати по всім напрямкам. Але нам би хотілося, щоб першими кроками міністерства стали: максимальна лібералізація імпорту складових і запчастин для виробництва БПЛА в Україні, вирішення проблеми з ДСЕК, вирішення питання оборонного замовлення і, звісно, адекватне реформування космічної галузі. Я впевнений, що все вийде, дуже прошу зал підтримати. Комітет прийняв рішення про підтримку кандидатури пана Камишіна на посаду. Дякую.
Дякуємо, Дмитро Андрійович. Прошу записатись на виступи від депутатських фракцій і груп по дві хвилини. Будь ласка, "Голос", Юрчишин Ярослав Романович. Соломія Бобровська, будь ласка.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". По-перше, я хотіла би подякувати в обличчі пана Олександра всім залізничникам, які дуже достойно проходять велику війну, і, в принципі, весь воєнний стан. За кожне збережене життя цивільне, військове, за всі 24/7 відпрацювання і те як себе показали залізничники, мені здається, довело, що у нас є спроможний державний сервіс інфраструктурний, транспортний для наших громадян, для нашої держави. Дякую за це. Я дуже прошу передати всьому вашому великому колективу, всій Укрзалізниці, оскільки ви ще фактично на посаді ще там, величезну подяку. Це перше. Друге. Ми, на жаль, уникаємо важливого законопроекту, який говоре про обов’язкове звітування міністрів перед тим як вони йдуть з посади. Чому ми про це говоримо, тому що вчора Павло Рябікін, який очолював фактично півтора року Міністерство стратегічної промисловості не з’явився ані на Комітет з питань економіки, ані на Комітет з питань безпеки і оборони. Ми не знаємо, що відбувалося там, як працювалося, і куди фактично величезне міністерство з надважливими функціями, надважливим втручанням менеджментом і не в останню чергу про оборонне замовлення, ми не почули рівно нічого. Тому мені дуже прикро, що ми отак просто в період воєнного стану відпускаємо одних фактично безвідповідально. Більше того, ці люди фігурують в призначення послів у надважливій і стратегічній для нас держави, зокрема Китай. Дуже соромно і за це ганебно. Так не повинно бути. І ми перетворюємося просто в черговий раз у непрофесійний, не фаховий підхід. Пане Олександре, бажаємо вам успіху і надіємося на ваші звітування не тільки під час наступної посади і вашої відставки. Дякую.
Дякую. Величкович, "Європейська солідарність", Микола Романович.
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Гончаренко, будь ласка. Ви з трибуни чи з місця? З трибуни. Будь ласка, Олексій.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, безумовно, дуже важливе питання ми розглядаємо прямо зараз, бо в тій війні, яка йде, яка перетворюється фактично на війну виснаження, питання військово-промислового комплексу є ключове. Це питання перемоги або поразки. Тому, звичайно, України має перемогти, переможе, але для цього ми маємо перемогти і на фронті ВПК. І тут, на жаль, у нас дуже великі проблеми. Укроборонпром, давайте скажемо чесно, не впорався зі своїм завданням забезпечення українського війська всім необхідним. Більше ніж за рік повномасштабного вторгнення у нас до сих пір немає ані виробництва снарядів в належній кількості і якості, ані виробництва всього іншого, що нам потрібно. Все перенесено на плечі укрволонтерпрому. Оце укрволонтерпром він працює, він забезпечує всім необхідним українське військо: машинами, дронами, антидронами, всім, навіть маскувальними сітками. До речі, прямо зараз біля входу в Одеську обласну раду волонтери з "Гончаренко Центру", яких викинули з приміщення разом "Слуга народу" і ОПЗЖ в Одеській обласній раді, напевно, за те, що прізвище є в назві, і сидять, плетуть сітки біля входу в обласну раду. Отак сьогодні волонтери закривають провали держави, провали Укроборонпрому. Тож я прошу майбутнього віцепрем’єра і керівника, будь ласка, налагодьте роботу Укроборонпрому, забезпечте українське військо всіх необхідним, працюйте так, щоб наша перемога була досягнута не тільки на полі бою, але і через будівництво потужного сучасного військово-промислового комплексу. Долучайте приватну ініціативу, бо ми бачимо, що держава не впорається. І створіть нарешті справжній Укроборонпром, а не.
Дякуємо, Олексію! "Слуга народу", Безугла Мар’яна Володимирівна.
Прошу передати слово Кисилевському Дмитру Давидовичу.
Кисилевський Дмитро Давидович, будь ласка.
Шановні колеги, чи задоволені ми роботою Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості, в двох його попередніх реінкарнаціях, скажемо так? Очевидно – ні. Це міністерство не виправдало ті очікування, які на нього були покладені і це для всіх зрозуміло. Останній міністр навіть не утруждав себе появою на комітеті і спілкуванням із членами комітету, так само, як і більшість його заступників. Але питання в іншому, чи потрібно країні таке міністерство? Я вважаю, що так, воно потрібно і ми маємо його якнайшвидше перезавантажити. Це міністерство має отримати лідерство в питаннях розвитку оборонних виробництв. Це міністерство має сформувати лідерство в розвитку ракетно-космічної галузі. І це міністерство має тримати лідерство в питаннях державної промислової політики і забезпечення робочих місць для українських громадян. Я переконаний, що Олександр Камишін, який до цього очолював Укрзалізницю, показав себе як ефективний керівник. І я сподіваюся, що на посаді в новому міністерстві, він зможе так само нормально організувати роботу цього міністерства, як до цього організував роботу в Українській залізниці. Тому, я закликаю всіх підтримати пана Камишіна на посаду міністра стратегічних галузей промисловості. Дякую.
Дякуємо, Дмитро Давидович! Будь ласка, Макаренко Михайло Васильович, "Платформа за життя та мир".
Шановний головуючий, прошу передати слово Колтуновичу. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, мої колеги уже, пан Наталуха і Кисилевський, колеги по комітету, уже задали певний тон, вони згадали взагалі передісторію цього питання, коли виникла ця ініціатива. Коли в кінці 2019 року, нам тодішній прем’єр Гончарук з міністром економки Миловановим, подали програму діяльності Кабіну. І що ми в ній побачили? А ми в ній не побачили головне, взагалі навіть згадки слова про промисловість. Тоді взагалі виникло питання, передали нову програму і виникла ініціатива створення міністерства, яке має займатися питаннями загалом промисловості. На сьогоднішній день ми маємо Міністерство з питань стратегічних галузей промисловості. Але, на мій погляд, воно має мати значно більший спектр повноважень для того, щоб закривати, це те, про що казав Дмитро Давидович, закривати весь спектр питань промислової політики. Тому що ми маємо тривалий час деіндустріалізації, падіння ключових показників промислового виробництва, в тому числі і в минулому році, яке рахують там від 70 відсотків, плюс-мінус, і цей гірничо-металургійний комплекс, і так далі, і так далі. Тепер щодо цього міністерства. Ви, шановний пане, поки що кандидат, і сказали, що у вас є чотири ключові цілі і це непогано. Але в Положенні про міністерство там значно більший спектр повноважень. І я просив би вас також звернути увагу на літакобудування, це фундаментальний аспект вітчизняного виробництва в Україні. Так само ракетно-космічна галузь, це ті галузі, які можуть давати досить серйозний приріст у промислове виробництво в цілому країні високотехнологічних секторів, акумулювати високу зайнятість, високі надходження до бюджету. Тому також зверніть увагу на літакобудування і ракетно-космічну галузь, це збільшить долю високотехнологічних секторів промисловості у ВВП країни і загалом те, про що ми обговорювали в минулому питанні, сприятиме технологічному піднесенні країни. Дякую за увагу.
Дякуємо, Олександр Сергійович. Іван Іванович Крулько, "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Сьогодні на засіданні фракції був присутній пан Камишін і у нас відбулася на фракції достатньо плідна дискусія стосовно того, яким має виглядати Міністерство стратегічних галузей промисловості. В першу чергу хотів би сказати, що, дійсно, в цей час, неймовірно важкий для України, в час війни, ваше керівництво Укрзалізниця показало, що Укрзалізниця може працювати і виконувати ті важливі завдання, які були на неї покладені для забезпечення логістики, в тому числі для українського фронту. Що стосується Міністерства стратегічних галузей промисловості? Це є основа для України, для того, щоб ми, як держава мали можливість розвивати власний військово-промисловий комплекс. І я сподіваюсь, що якраз на це буде покладено основні ваші зусилля для того, щоб ми мали власного виробництва артилерійські снаряди в тій кількості, яка потрібна для оборони України. Щоб Україна розвивала власні потужності для безпілотних літальних апаратів. І тут, ви як міністр майбутній, повинні дуже добре об’єднати державні функції і державні підприємства з приватним сектором, котрий сьогодні здатний виробляти те, що треба для України. Ви знаєте позицію принципову "Батьківщина", де ми проти того, щоби ключові галузі економіки, ключові підприємства розпродувалися. Так от, не дайте, як міністр продати жодного підприємства, яке сьогодні знаходиться у військово-промисловому комплексі, а навпаки максимально завантажте їх роботою. Щоби вони робили сьогодні для фронту і забезпечували всім необхідним для нашої перемоги. Перемога обов’язково буде, але тоді, коли ми будемо сильними і здатні будемо забезпечити власними зусиллями оборонку, а не тільки чекати від зовнішніх партнерів. Я вам бажаю успіхів на новій посаді. Дякую.
Шевченко Євген Володимирович, "Відновлення". А, будь ласка. Бурміч, будь ласка. Запросіть депутатів в зал, скоро голосування.
Шановні колеги! Шановний пане кандидате! Ми сьогодні слухали багато виступів і ваш коротенький виступ. І ви в своєму виступі сказали, що у вас є чотири пріоритети, де ви будете працювати і покажете нам гарні результати. Сьогодні було багато запитань до вас. Але я хотів би почути найближчим часом, і я думаю не тільки я, а все суспільство українське і Рада, конкретно, на якому напрямку ви будете зосереджуватись, який може бути локомотивом в усій цій нашій економіці, який потягне за собою все, і машинобудування, і промисловість. Конкретно, щоб ви визначились, щоб ви не розпорошували сили і фінанси на сьогоднішній день. Наприклад, може це дійсно буде або авіабудування транспортне, яке у нас було, може колись ми побачимо наш український вертоліт, може ще щось. Але конкретно тому, що, якщо ви будете розпорошуватися, і туди, і сюди, то результат буде такий, який ми бачили у ваших попередників. Тому дуже прошу, щоб найближчим часом ми конкретно побачили державну програму і конкретні галузі, які можуть бути локомотивом у нашій промисловості. Дякую.
Дякую, Анатолій Петрович. Будь ласка, колеги, займайте свої місця. Обговорення питання завершено, переходимо до прийняття рішення. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85, частини четвертої статті 114 Конституції України, статті 9 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (за реєстраційним номером 9132) про призначення Камишіна Олександра Миколайовича на посаду міністра з питань стратегічних галузей промисловості України. Всілися? Прошу голосувати. [[11:49:11]] За-312 Рішення прийнято. Вітаємо Олександра Миколайовича з призначенням. [[Оплески]] По фракціях покажіть, будь ласка. Шановні народні депутати, відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України, у день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складання присяги на трибуну запрошується міністр з питань стратегічної галузі промисловості України Олександр Миколайович Камишін. Будь ласка, Олександре Миколайовичу.
Я, Камишін Олександр Миколайович, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України, урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюсь додержуватися Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет і незалежність України, обстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу, сталий демократичний розвиток суспільства. Слава Україні!
Героям слава! Дякуємо, Олександр Миколайович. Вітаємо вас зі вступом на цю відповідальну посаду! Бажаємо вам перемог і перемоги нашій країні. Займіть, будь ласка, своє місце в ложі уряду. Саша, ложа уряду – це там. Нічого, звикайте. Шановні колеги, продовжуємо наш кадровий марафон. Відповідно до статей: 83, 85, 114 Конституції України, за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України, яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради України подання про призначення Лісового Оксена Васильовича на посаду міністра освіти і науки України. Відповідні матеріали на кандидата вам надані. Шановні колеги, на Погоджувальній раді ми узгодили наступну процедуру розгляду цього питання. Представлення кандидата Прем’єр-міністром України – до 2 хвилин. Виступ кандидата на посаду міністра освіти і науки України – до 5 хвилин. Запитання до кандидата від народних депутатів України – до 6 хвилин. Співдоповідь від комітету – до 2 хвилин. Виступи від депутатських фракцій і груп – до 16 хвилин. Прийняття рішення. Всього до 32 хвилин. Якщо немає заперечень – переходимо до розгляду питання. Немає заперечень? Немає. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. До слова для представлення кандидата запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль. До 2 хвилин, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, українці і українки! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України, за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка, згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України, має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді дев’ятого скликання, вношу подання про призначення Лісового Оксена Васильовича міністром освіти і науки України. Прошу підтримати дану кандидатуру. Дякую.
Дякую, Денис Анатолійович. Шановні народні депутати, до слова запрошується кандидат на посаду міністра освіти і науки України Оксен Васильович Лісовий. Будь ласка, до 5 хвилин, Оксен Васильович.
Доброго дня, пане головуючий, пане Прем’єр-міністре, шановні народні депутати! Перш за все, дозвольте подякувати вам за те, що мій трек з освіти, з позашкільної освіти, з креативної освіти привів мене в цей зал. З цього залу я протягом довгих років відчував високий рівень підтримки в діяльності свого закладу, своєї установи. І я сподіваюсь, що такий же рівень підтримки я буду відчувати, якщо ви надасте мені право і надасте мені цю роль, на яку ви мене зараз розглядаєте. Пріоритети, які я, команда, і суспільство, по суті, ставить перед Міністерством освіти сьогодні наступні. Перше: комплекс безпекових питань, відповіді на виклики війни. Це те, що найбільше болить сьогодні, і причому як в хардовому, так і в софтовому сенсі. Наше завдання – вивести дітей в офлайн. Наше завдання – забезпечити їм безпечне навчання в їх школах, в дитячих садочках, в вищій освіті. Наше завдання – забезпечити якісну онлайн-освіту там, де офлайн з якихось причин неможливий. Наше завдання – переглянути підходи, форми і методи навчання, особливо для дітей, які навчаються сьогодні за кордоном, а таких дітей у нас близько мільйона сьогодні. Для всього цього є рішення, для всього цього є сьогодні можливості. Але безпекові питання – це не лише болі, які пов’язані з війною, це не лише бомбосховища і не лише рішення організаційні. Це психологія, це здоров’я дитини, причому весь комплекс здоров’я. Тому що наслідки, які принесе нам війна, ми будемо відчувати іще багато десятків років. І сьогодні наші рішення можуть запобігти цим наслідкам, зробити їх менш чутливими, менш значимими, менш проблемними для майбутнього. Звичайно, перш за все фокус уваги на школі. Наше завдання – змінити в принципі культуру в освіті, і в школі перш за все. Для цього ми повинні переглянути підходи до освітнього менеджменту, для цього ми повинні створити умови для творчої вільної роботи вчителів. Для цього ми повинні створити цілий ряд інструментів, і в першу чергу інструментів, які дозволять їм витрачати більше часу на креатив і на роботу з дітьми, і менше часу на бюрократію. Цифровізація буде одним із пріоритетів, і вона буде пронизувати всі рівні освіти і всі напрямки. Повинні бути продовжені всі конструктивні реформи, які були розпочаті, які повинні бути проаналізовані, переосмислені і перезавантажені з огляду на виклики сучасного дня. Одним із пріоритетів ми будемо ставити перед собою розвиток професійно-технічної освіти, розвиток професійних коледжів. Наше завдання – до 50 відсотків молоді направити в професійну освіту, дати їм хорошу якісну професію, і це буде потребувати, звичайно, нового підходу до функціонування професійної освіти. Для цього нам треба буде чітко розмежувати базову школу, після якої дитина, її батьки повинні прийняти усвідомлене рішення, куди ми рухаємося далі: до здобуття професії чи до здобуття академічної освіти, до здобуття вищої освіти і далі – в науку. Професійно-технічна освіта, швидше за все, з огляду на ту експертизу, яку ми сьогодні маємо, повинна бути укрупнена, повинна бути ресурсно збагачена як за рахунок внутрішнього, так і за рахунок зовнішнього ресурсу. Вуз, вища освіта. Ми будемо мати проблему, хочемо ми цього чи не хочемо. Якщо ми зараз не почнемо вживати заходи щодо підвищення якості вищої освіти, ми просто втратимо її, вона посиплеться сама по собі. Тому комплекс реформ, спрямованих на порятунок вищої освіти, - це один із наших пріоритетів. І наука. Пріоритезація наукових досліджень, створення RnD-центрів як на базі академічних, так і на базі вузів. Створення можливостей для повернення науковців із-за кордону, бо ми втрачаємо не лише дітей сьогодні, не лише молодь наша виїжджає, виїжджають науковці, виїжджають вчителі. Це один із пріоритетів.
Дякуємо, Оксен Васильович. Залишайтеся, будь ласка, на трибуні. Прошу записатися на запитання до кандидата від народних депутатів України. Будь ласка, записуємося. Будь ласка, "Слуга народу", Овчинникова Юлія Юріївна.
Доброго дня, шановні колеги! По-перше, ми дуже радіємо, що саме ви є кандидатом на посаду міністра освіти та науки. І питання наступне. Нещодавно створена Комітетом з питань екологічної політики робоча група щодо екологічної освіти. Ми офіційно зверталися листом до міністерства, і нам надали два кандидати. Ваше питання: щодо оновлення концепції екологічної освіти в Україні, тому що це пріоритети європейської інтеграції, "зеленого" курсу і важливість формування розвитку екологічної свідомості у дітей. І друге питання. Ваше бачення щодо стратегії підтримки і збереження переміщених закладів вищої освіти. Успіхів вам. Дякую.
Дякую. Після виклику війни енергетичний виклик – другий і екологічний виклик стоять в одному ряду. Та катастрофа, яка нас чекає, і те, звідки я приїхав, мало хто навіть усвідомлює той комплекс проблем, ті наслідки і ту тривалість, як ми все це буде вигрібати. Тому молодь, формування свідомого ставлення до екології, збереження цілеспрямовано всіх напрямків, спрямованих на це, посилення цієї роботи в освіті – однозначно в пріоритеті.
Дякуємо. "Голос", Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати Наталії Піпі.
Будь ласка, Наталія Піпа.
У мене запитання до вас таке, основних два коротких. Перше – як ви бачите поєднання двох систем, коли діти вчаться за кордоном і української системи освіти, щоб ми максимально наших дітей зберегли і повернули додому, освітнє питання дуже важливе? Це перше. І друге, детальніше, я займаюсь, особливо старшими класами Нової української школи, профільної школи, чи бачите ви реальним до 2024 року, що буде сформована мережа, а в 2027 році ми повноцінно запустимо? І які саме, ви зараз бачите, речі і ресурси нам потрібні для того, щоб запустити профільну школу? Бо гроші нам будуть точно потрібні і зміна системи навчання вчителів, підходів і, в принципі, філософії старшої школи? Дякую.
Будь ласка.
Як я вже казав, всі успішні реформи, які вже мають. які вже впровадженні, які розпочаті і які треба підтримувати, ми повинні продовжити через переосмислення і через включення тих викликів, які ми маємо сьогодні. Профільна школа, академічні ліцеї – питання відкрите, воно досить дороге, але ми однозначно йдемо по цьому шляху. Як я вже казав, ми базову школу закінчуємо і приймаємо усвідомлене рішення. На мою думку, на мою думку, ми ще не обраховували вартість цього питання, але академічний ліцей повинен бути відмежований від базової школи.
Дякую.
І друге питання.
Будь ласка, Гурін Дмитро Олександрович.
Добрий день. Вітаємо вас з тим, що ми бачимо вас на трибуні і, сподіваюсь, ми вас призначимо, зал. У мене два питання: одне коротке і тут відповідь прошу - так чи ні, а друге більш складне. Коротке – чи планується включати тир (вміння стріляти) в обов’язкову програму середньої школи? Так чи ні? А друге. Це ваша позиція саме мені цікава. А друге питання. Зараз міжнародна коаліція урбаністична розробляє план відновлення Маріуполя після деокупації. Там два університети, які і конкурують між собою, і недостатньо великі. Тут хочеться почути вашу позицію, що укрупнення університетів, і конкретно в цьому кейсі, коли нам потрібно буде відбудовувати їх з нуля. Дякую.
Я перепрошую, я не почув перше питання. А, єсть, плюс. Так, по першому питанню, так. Я перепрошую. Коротка відповідь, так. По другому питанню. Наш пріоритет у вищій освіті – це якість, це конкурентоспроможність, це вузи повинні стати центром інновацій, виші повинні стати центрами інновацій. Тому, там де ми досягнемо через злиття такого результату, там будемо зливатись і будемо йти таким шляхом. Головне – якість вищої освіти.
Дякуємо. Будь ласка, Грищук Роман Павлович, "Слуга народу". Сцена ваша.
Оксен Васильович, вітаю. Дуже приємно бачити нарешті в залі справжнього міністра освіти. Сподіваюсь, що цей зал вас підтримає. У мене питання про ваше ставлення до предмету історії України, і до обов’язковості цього предмету в державній підсумковій атестації. Наш комітет підтримав законопроект, який з 2024 року входить обов’язково історію України для всіх випускників шкіл. Питання. Чи підтримуєте ви історію України в ДПА обов’язково з наступного року, і для вступників цього року? Дуже переживають за те, яке буде НМТ. Чи будете ви вводити зміни, прийшовши на посаду, чи залишите все те, що вже об’явлено нашим вступникам? Дякую.
Перше питання. Історія України необхідна, в принципі, для набуття громадянства. Тому однозначно історія України в ДПА повинна бути. Те, що стосується НМТ. Цього року, я боюся, що ще однієї зміни просто наші діти не витримають. Тобто ми вже цей трек, здається, обрали. Якщо ми будемо змінювати, нам не подякують. Хоча історія України повинна бути в пріоритетах всюди, це обов’язковий компонент. І я згадав запитання. Тобто підтримуємо цей трек зараз, тому що просто вже не маємо можливості його міняти в будь-якому разі. І пані Наталія, ваше запитання. Діти за кордоном, так, підходи до вирішення проблеми дітей за кордоном. Є рішення, які лежать на поверхні: універсальні предмети зараховувати, фізиці, математиці, географії, німецькій, польській і британській ми можемо довіряти. Унікальні предмети, за які відповідає держава Україна, повинні бути збережені з переглядом форм і змісту, модернізація змісту навчання. Тобто українська мова, українська історія, українська література модернізовується поступово і є обов’язковою. Залишаємо ці предмети і укладаємо міжурядові угоди щодо визнання дипломів, щодо визнання атестатів шкільних.
Дякуємо, Оксене Васильовичу. Ще буде одне питання. Але перед тим як я задам питання, шановні колеги, шановні народні депутати, в Україні з візитом перебуває міністр закордонних справ Естонської Республіки Урмас Рейнсалу. Маю честь повідомити, що сьогодні пан Рейнсалу знаходиться в залі засідань Верховної Ради України. Прошу привітати високого гостя. [[Оплески]] Дорогий Урмасе, ми високо цінуємо послідовну непохитну підтримку незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України з боку наших естонських друзів. Дякую, шановні колеги. Ми продовжуємо. Ще одне питання від Олени Костівни і далі переходимо за нашим графіком.
Пане Оксене, дякую. Я позаду вас, ми сьогодні знайомилися, якраз вам пообіцяла, що буде запитання. Дякую за вашу відповідь стосовно історії України. Це для нас насправді дуже важливо, для кожного громадянина України відповідального. У мене питання, продовжуючи цю тему. У нас є в окремих вузах, цивільних вузах є предмет, називається він "національна безпека", тобто спеціалізація вузька, вона є під номером 256. Я би хотіла вам порадити і дуже би просила розібратися з цим, тому що. саме з цією спеціалізацією, оскільки на неї немає зараз державного замовлення в цивільних вузах, воно є тільки у військових вузах. Але це питання нашої безпеки і цих фахівців, які нам дуже і дуже необхідні. Це молоді люди, які готові віддавати своє життя надалі за Україну. Вони зараз за це платять гроші, а натомість, я думаю, що повинно бути державне замовлення саме для таких відповідальних молодих людей. Я дуже прошу вас розібратися, це просто як порада і вважайте, що це перше моє депутатське звернення до вас, воно все одно надійде до вас письмово. Тому що, на жаль, попередній міністр не зміг розібратися в цьому питанні. Дякую.
Дякую. Дякую. Будь ласка, займайте своє місце поки. Шановні народні депутати, до слова для співдоповіді запрошується заступник Голови Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій, Сергій Валерійович Колебошин. Будь ласка, Сергій Валерійович.
Дякую. За дорученням Голови Верховної Ради України Руслана Олексійовича Стефанчука Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій, на засіданні 21 березня 2023 року розглянув подання Прем’єр-міністра України Шмигаля Дениса Анатолійовича про призначення Оксена Васильовича Лісового Міністром освіти і науки України. У поданні Прем’єр-міністра України зазначається, що воно внесене відповідно до пункту 12 частини першої статті 114 Конституції України, за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання. Розглянувши на засіданні комітету доручення Голови Верховної Ради України щодо подання Прем’єр-міністра України про призначення Оксена Васильовича Лісового Міністром освіти і науки України, Комітет Верховної Ради України з питань науки, освіти та інновацій вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти рішення про призначення Лісового Оксена Васильовича Міністром освіти і науки України. Від себе додам, що якщо в багатьох освітян і науковців до останнього часу лишалася надія, зараз, у разі підтримки цією залою, у нас з’являється віра, що в освіті і науці все буде добре. Якщо враховувати, що любов до освіти і науки та України – це є основна частина всіх, хто присутні в цій залі, я дуже сподіваюсь, що в Україні буде панувати Софія – мудрість. Дякую.
Дякую. Дякую, колеги. Ну так тільки може Комітет освіти, так філософськи підійти до цього питання. Шановні народні депутати, я прошу записатися на виступи від депутатських фракцій і груп. Нагадаю, що на це відводиться до 16 хвилин, по 2 хвилини на виступ. Будь ласка. Будь ласка, Соломія Анатоліївна Бобровська, фракція політичної партії "Голос".
Прошу слово передати Наталі Піпі.
Наталя Піпа, будь ласка.
Дорогі українці, шановні колеги, я насправді дуже сьогодні втішена, бо насправді можу говорити про майбутнє освіти і її розвиток, а говорити не про критику, а про підтримку. Багато хто каже, що опозиція завжди проти, як баба-яга, так от, коли є добрі міністри, то опозиція – за. Я буду всіляко і фракція "Голос" підтримувати пана Оксена. Ми почули те, що він хоче зробити і зараз, і на співбесіді, і будемо включатися максимально, бо нам завжди освіта боліла і з цією темою ми працювали. Це перше. Друге, я сподіваюся, що критикувати і конструктивну критику не треба буде вживати, але, якщо що, до цього ми теж готові. Тож, найбільше, що я бажаю, це сили, в добру путь. І дякую також Віце-прем’єр-міністру Федорову вже за те, що він взяв на себе цю політичну складову відповідальність і вірю, що кожен з нас у закордонних поїздках, коли буде їздити, ми зараз можемо поставити міністра, який є спроможний, буде спроможний, міністра, який має бачення і іноземні партнери, особливо ті, що не підтримують нас зброєю, майже завжди готові підтримати освіту. Говоріть про речі, які нам потрібні, починаючи бомбосховищами і закінчуючи підручниками, яких далі не має 5 клас, тільки на шостий в цьому році передбачено в бюджеті. Ці речі ми з вами спільно можемо робити. Нас в світі чують і, як ви бачите, нашу освіту цінують, у нас дуже добрі часто в дітей є знання, але мало особистих навиків, те, що називають компетенціями, зараз у нас є шанс міністром втілити. І дякую всім за співпрацю, і кожен вклад в освіту, а не заважати. Підтримуйте той креатив і інновації, які випромінює цей міністр. Дякую.
Будь ласка, Гринчук Оксана Анатоліївна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Роману Грищуку.
Будь ласка, Роман Грищук.
Шановні колеги! Коли ми з вами говоримо про майбутнє України, ми маємо говори про освіту. Коли ми з вами будемо говорити про повернення наших людей з-за кордону та реінтеграції окупованих територій, ми маємо говорити про освіту. Коли ми говоримо про захист України, ми маємо говорити про освіту, тому що захист батьківщини починається в головах, починається з системи освіти. І те, якою буде Україна через 10 років залежить від того, які освітні рішення ми приймаємо сьогодні. Я сподіваюсь ми сьогодні приймемо правильне рішення і підтримаємо пана Оксена. Тому що у нас великі проблеми в освіті: два роки COVID, рік повномасштабної агресії, величезні освітні втрати, зруйновані школи, університети, велика кількість дітей за кордоном. Це складна ситуація. Але чим складніша ситуація тим радикальніші і рішучіші дії мають бути у відповідь. Оксен Васильович, ми чекаємо радикальних і рішучих дій. Ми маємо припинити імітацію освіти, імітацію науки. Вчителі мають вчити, викладачі в університетах викладати, науковці займатися наукою, а не заповненням бумажок, звітів і нікому не потрібних табличок. Це все треба прибрати, нехай займаються своїм. Дисертація має бути науковою, а не просто якоюсь строчкою у візитці і надбавкою до зарплати, це має бути наука, а не імітація. Щодо вищої освіти, шановні колеги, про яку інновацію ми говоримо у вищій освіті, коли єдина інновація, яку можуть запропонувати керівники, це як інноваційно назвати заклад вищої освіти так, щоб ректор міг третій раз обратися на посаду. Ми маємо припинити ці ганебні явища і сказати до побачення всім хто по 30 років сидить в кріслах. Оксен Васильович, наша вам підтримка, дійте рішуче, дійте радикально. Дякую.
Будь ласка, Арешонков Володимир Юрійович, депутатська група "Довіра".
Шановний пане голово, шановні колеги!
Секундочку, секундочку, шановні колеги, шановні колеги і кандидат на посаду міністра, я хотів би, щоб ви послухали фракції і групи, а всі інші питання я думаю, можна вирішити після того, як ці депутати проголосують. Ще подивимося як вони проголосують. Займіть своєї місце за трибуною туди, щоб у нас не було ніяких питань, пов’язаних з належним дотриманням Регламенту. Будь ласка, Володимире Юрійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановний пане кандидате! Депутатська група "Довіра" дуже відповідально підходить до сьогоднішнього питання, і ми завжди говорили, і підтверджуємо, що питання освіти й науки є пріоритетним для нашої держави. І ми говоримо про те, що сьогодні, ви маєте певний досвід, надзвичайно важливо те, що ви були учасником бойових дій і можете сьогодні більш реально, скажімо так, співвіднести бажання нашої системи і можливості для її реалізації. Тому ми б хотіли звернути увагу. Перше. Нова українська школа, концепція і її основні положення сьогодні потребують певного коригування. Нас цікавить ваша позиція, позиція міністерства, чи можуть бути якісь зміни, чи ми продовжимо цей державний курс? Це питання номер один. Друге. Ми наголошуємо на тому, що реалізація любих реформ у галузі освіти безпосередньо пов’язана з самодостатністю сьогодні територіальних громад. Тому ви маєте звернути на це увагу, переглянути питання державних дотацій, тому що невеликі територіальні громади на сьогодні, на жаль, не мають повного комплексу можливостей для надання якісної освіти. Ну, і, безперечно, питання підняття соціального статусу педагога. Сьогодні любі реформи без того, що ми гідно дамо нашому педагогу, викладачу заробітну плату, наголосимо, на його місці в суспільстві, подальший розвиток реформ буде залежати виключно від цього. Бажаємо вам успіхів!
Дякуємо. Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка, "Платформа за життя та мир". Хто від "Платформи"?
Дякую. Дякую, шановний пане головуючий. Прошу передати слово Олександру Колтуновичу.
Олександр Сергійович Колтунович, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, шановний кандидат на посаду міністра сфокусував увагу па проблемах в освіті, ми, безумовно, підтримуємо. Але я зараз хотів би звернути увагу на тих проблемних речах, які вам необхідно буде врахувати. Ну, перше – фокус на науці, це фінансування наукової діяльності. Я впродовж 2-4 років цього скликання майже щопленарного тижня звертав увагу на те, що у нас відбувається критичне недофінансування з державного бюджету наукової діяльності, науково-дослідних інститутів. До чого е призводило? Ми бачили, наприклад, Інститут ядерних досліджень Національної академії наук, який працював три робочі дні на тиждень або коли відправляли на місяць у відпустку за власний рахунок. Такого не має бути в нормальній, цивілізованій країні, у нас має фінансуватися наука. Це раз. Другий момент. В продовження цієї теми, які ще в нас похідні речі і проблематика? Це відтік наукових кадрів. Ми коли маємо мінімальний посадовий оклад 1-го тарифного розряду, який не дозволяє покрити базові людські потреби. Звичайно, що людина за ці кошти не буде працювати у вітчизняній науці і буде виїжджати за кордон. Тому перегляд фінансового забезпечення наукової діяльності і наукових кадрів. Наступний момент – це те, що було вже по освіті, але воно десь, можливо, не звучало в цій залі в рамках децентралізації, коли в рамках так званих освітніх округів у вас відбувається укрупнення, об’єднання і відповідно закриття певних навчальних закладів. Також перегляньте цю модель, вона є неприйнятною, тому що доїзд дітей до школи, особливо в сільській місцевості, а ми це чуємо, нарікають по сьогоднішній день. Далі, останній момент, який я би ще хотів звернути увагу - це, безумовно, перегляд фінансових параметрів: Бюджетна декларація, проект Державного бюджету. Сьогодні переглядаються показники де буде дефіцит уже 1,7 трильйона гривень. Ми розуміємо, що у нас дефіцитний, глибоко дефіцитний бюджет, але перегляньте і забезпечте в бюджеті країни достойне наукове життя країни. Дякую.
Будь ласка, Констанкевич Ірина Мирославівна, група "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, шановний пане Оксене, депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати вашу кандидатуру на посаду міністра освіти, але відразу хочу сказати, що для нас у фокусі є кілька питань. Перше питання – це професійна освіта. І дуже символічно, що сьогодні у цій ложі ви перебуваєте з колегами з Естонії. І реформи, які естонці запропонували у професійній освіті, для нас є взірцевими. Ми маємо низку спільних проектів в галузі освіти з нашими естонськими колегами. Я би вас просила, щоб той прототип, який ми обрали в Естонії, як професійну освіту, в Німеччині та інших країнах Європи, він був продовжений і вами. І я дуже прошу, щоб ви нам пообіцяли на вимогу Закону "Про освіту", коли мають прийматися профільні закони, зараз ви першим ухвалите з нашою допомогою Закон про професійну освіту. Це перше. Друге. Я би просила, щоб у фокусі вашої роботи була вища освіта, тому що це і наука, і інновація, і це прогрес суспільний. Ми вважаємо, що це неможливо, коли викладач вищої освіти, доцент, кандидат наук має зарплату 10 тисяч гривень. Погодьтеся, що це нижче за усі показники. Тому, будь ласка, ефективно, раціонально і продумано модернізуйте вищу освіту. І третє: Нова українська школа. Без інвестицій в молодшу школу і середню ми не будемо мати відповідного розвитку суспільства. Тому ми бажаємо вам успіхів, ми вам бажаємо, щоб ви були тим міністром, який буде гідно вписаний в історію української освіти і науки. Дякую.
Будь ласка, Величкович Микола Романович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте слово, будь ласка, Володимиру В’ятровичу.
В’ятрович Володимир Михайлович, будь ласка.
Шановний Оксене Васильовичу, у вас є всі шанси стати кращим, як ваш попередник. По-перше, завдяки тому середовищу, в якому ви зростали. Мав честь знати вашу родину, вашого батька і особисто знати і знати як історик цю людину, яка справді дуже багато зробила, щоб Україна стала незалежною. По-друге, очевидно, ваша безпосередня участь у війні з Російською Федерацією – це показник сформованих у вас дуже правильних цінностей. А по-третє, це те, що насправді для того, щоб бути кращим, ніж попередник, треба просто бути трохи кращим, ніж Шкарлет. А це означає не повертати "табачниківщину" у Міністерство освіти, це означає не робити спроб зруйнувати ЗНО, це означає не втручатися в університетську автономію так, як це робив ваш передник, намагаючись призначати чи не погоджувати призначення ректора Києво-Могилянської. Це означає не поважати історію, не розуміти її значення, і як казав пан Шкарлет, що історію достатньо звести до якогось домашнього вивчення. Тому я переконаний, що ви зможете зробити все, щоб не повторювати тих помилок, які робив ваш попередник. Я дуже сподіваюся на вашу серйозну увагу якраз до питань гуманітарної освіти: гуманітарної освіти, яка є надзвичайно важливим інструментом формування громадянської свідомості в країні, яка у війні; гуманітарної освіти, яка є важливим інструментом формування якраз громадянської свідомості у війні за ідентичність, яка зараз у нас триває. Я розумію, що для вас це надзвичайно велика відповідальність, тому що освіта – це справді інструмент формування майбутнього. Тому наша перемога залежить не тільки від Міністерства оборони, але й від Міністерства освіти. А ще більшою буде ваша відповідальність після нашої перемоги, тому що формувати суспільство після перемоги – це буде головним завданням якраз Міністерства освіти. Бажаємо вам усього найкращого!
Слово надається народному депутату Лукашеву Олександру Анатолійовичу, депутатська група "Відновлення України".
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, нарешті ми дочекалися, коли вся сесійна зала єднається не лише в підтримці кандидата на посаду Міністра освіти і науки, а єднається довкола ключових питань освітянського простору і української науки. Дійсно дуже численні виклики сьогодні перед освітою і наукою. По-перше, ми маємо зруйновану інфраструктуру освітню внаслідок війни. По-друге, ми маємо сотні тисяч школярів і студентів, які змушені покинути Україну і здійснюють навчання за кордоном і мріють повернутися на рідну Батьківщину. Далі, нам необхідно використовувати цей момент не лише для того, щоб тушити пожежі, нам необхідно робити все для того, щоб сформувати надійний фундамент для перетворення України у потужний європейський освітній хаб. І я сподіваюся, що пан Лісовий зможе це зробити, оскільки багато років він блискуче довів на посаді керівника Малої академії наук, що ця структура приводить до того, що українські школяри здобувають десятки золотих медалей на всесвітніх олімпіадах. І це дійсно зразок для того, щоб перетворити Національну академію наук, яка стала таким заповідником грантократії, яка марно з’їдає державне фінансування, на локомотив технологічного оновлення і інноваційного розвитку України. Депутатська група "Відновлення України" буде підтримувати кандидатуру Оксена Лісового на посаду міністра освіти і науки України. Дякую.
Будь ласка, завершальний виступ – Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція "Батьківщина". І після цього переходимо до прийняття рішення, прошу запросіть народних депутатів до зали.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні представники уряду і шановний Оксене Васильовичу! Все-таки вчитель це було первинне. І сьогодні невипадково така увага до призначення міністра освіти і в сесійній залі, і всього українського суспільства. Оксен Васильович на зустрічі сьогодні з фракцією "Батьківщина" дав вичерпні відповіді на всі ті питання, які нас турбували, і, в принципі, за більшості з них наші позиції співпадають. Але перед вам як перед новим керівництвом Міністерства освіти будуть нові виклики, і ми бажаємо, щоб ви спільно з Верховною Радою як законодавчим органом з ними впоралися. Бо справді з 1 січня цього року Кабінет Міністрів призупинив постанову, яка дозволила підняти зарплатню вчителям, хоча в умовах війни всі це ми розуміємо. Дуже важливо, щоб і по профтехосвіті нарешті було фіналізовано рішення, що профтехосвіта – це пріоритет держави, а не тільки органів місцевого самоврядування. Дуже важливо подбати про ті мільйони діток, які сьогодні навчаються вимушено за межами нашої держави, щоб, так як зробили наші сусіди поляки, щоб наші дітки вивчали і там українську мову, а влада спільно, в тому числі Міністерство освіти, має дбати як тут створити умови, щоб вони найшвидше сюди повернулись. Ми будемо як фракція "Батьківщина" голосувати – за.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів приготуватися. Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85, частини четвертої статті 114 Конституції України, статті 9 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови, реєстраційний номер 9133, про призначення Лісового Оксена Васильовича на посаду міністра освіти і науки України. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:29:31]] За-313 Рішення прийнято. Вітаю, Оксене Васильовичу. Шановні народні депутати, відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України, в день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складення присяги на трибуну запрошується Міністр освіти і науки України Оксен Васильович Лісовий. Будь ласка.
Я, Лісовий Оксен Васильович, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України, урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюсь додержуватися Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет та незалежність України, обстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу, сталий, демократичний розвиток суспільства.
Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання. Йдемо, рухаємося далі. Наступне питання у нас. Це друге читання, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного регулювання в сфері рибного господарства. А, я перепрошую. Шановні колеги, ми ще не увійшли. Я не встиг зачитати назву закону, тому є перерва з заміною на виступ. Я даю Арсену Пушкаренку три хвилини. Будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Високоповажний пане міністр закордонних справ Естонії Урмас Рейнсалу, пане посол, шановні колеги, дорогі українці, без перебільшення Естонія стала одним із лідерів підтримки України, і у співвідношенні до свого ВВП ця країна підтримує нас найбільше. Це стосується і політичних рішень на усіх міжнародних майданчиках. Це стосується і військових питань, гуманітарних, і питань відбудови. Ви знаєте, що саме Естонія перша країна після Верховної Ради України, яка визнала дії Росії в Україні геноцидом. І сьогодні цей шлях майже в рік пройдений і ми маємо міжнародний ордер на арешт військового злочинця Путіна. Саме Естонія, не чекаючи широкомасштабного вторгнення, як деякі країни з нами прощалися, ще до 24 лютого вже передавала озброєння. І перші тижні цього озброєння так само як і наших латвійських, литовських, польських, британських наших дружніх партнерів зіграло ключову роль в боях передусім за нашу столицю. Пан міністр буквально сьогодні повернувся з вчорашнього засідання міністрів закордонних справ ЄС, де була схвалена ініціатива Естонії щодо надання Україні додатково 1 мільйона боєприпасів 155 калібру для наших Збройних Сил. [[Оплески]] Саме Урмасу Рейнсалу належить ініціатива про заборону в’їзду росіян на територію ЄС, саме Естонія і Урмас ініціювали і добилися. Поки одні росіяни вбивають нас тут дома, інші не повинні бути туристами – це позиція Естонії. Тому я, шановні колеги, радий, що маю можливість і честь очолювати міжпарламентську групу співробітництво з Естонією. Тому що коли ми в наших численних зустрічах і тут в Україні, і в Естонії з паном Корнієнком були, ніколи нічого ми не просили в Естонії. Естонія завжди нам каже на всіх рівнях, на всіх зустрічах: що потрібно ще дорогі українці, дорога Україна для вашої перемоги? І у відбудові, друзі, тому що ми багато говоримо про повернення українців, зараз говорили з міністром освіти про те, як будуть повертатися наші діти, як забезпечиться навчання їхнє, я хочу зазначити, що на початку липня минулого року разом з Урмасом Рейнсалу з Оленою Шуляк ми заклали капсулу під першим об’єктом відбудови дитячого садочку в Овручі. І вже 1 червня цей перший об’єкт відбудови, дитячий садок в Овручі, буде відкритий завдяки Естонії, за фінансування Естонії. Дякуємо, Естонія!
Так, шановні колеги, давайте ще раз подякуємо шановному Урмасу за все і Естонії за все, що вони роблять для України. [[Оплески]] Шановні колеги, і давайте подякуємо Прем’єр-міністру і членам новопризначеним Уряду, за їхню участь в засіданні Верховної Ради України. З Богом, хлопці! Щасливо! [[Оплески]] Шановні колеги, ідемо далі, наступний законопроект, я вже дочитаю до завершення. Переходимо до розгляду питання 7616 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів та сфері аквакультури. У нас буде тут декілька поправок і після цього голосуємо. Я правильно розумію? Пузійчук є? Будь ласка, Пузійчук Андрій, називайте номер поправки.
Дякую, шановний Головуючий! Я хотів би, по-перше, подякувати голові аграрного комітету, голові Комітету екології, Юлії Овчинниковій також, що ми доопрацьовуємо цей законопроект. Шановні колеги, мої поправки стосуються виключення норми, в законопроекті є норма, де дозволяється не лімітований вилов риби. Тобто, такого виду біоресурсів, на який ліміт не встановлюється у зв’язку з тим, що не може бути досягнуто рівня добування вилову, який загрожує їх станом. Тому мої поправки – це номери 28, 36, 40, 43, 45, 48, 61, 63, 65, 67, 69, 71, 73, 75, 83, вони передбачають, вони всі пов’язані і стосуються тільки одного – виключити із законопроекту не лімітований вилов риби. І це погоджена позиція також з головою фракції з Давидом Арахамією. Шановний Головуючий, я прошу надати слово Давиду Арахамії, щоб він підтвердив.
Будь ласка, позиція комітету.
Ви знаєте, я хочу зазначити, що, дійсно, цей законопроект дуже складний та реформаторський. Ми з нашим комітетом достатньо довго над ним працювали, було багато супротиву, було багато, хто проти. Але зараз всі зрозуміли, що ця дуже класна реформа і вона потрібна галузі, і її підтримують. Завдяки вже урядовому експерименту, ми маємо дуже хороші результати. Так станом на 20 березня 2023 року було проведено вже 255 аукціонів і в місцеві бюджети було заплачено 11 мільйонів гривень. Для порівняння, минулий рік сплата за промисловий вилов була менша ніж 10 мільйонів гривень. Тобто ми рухаємося тільки далі, це тільки початок. Тому я прошу колег підтримати правки нашого колеги Пузійчука Андрія Вікторовича для того, щоб прийняти цей законопроект і ця реформа почала працювати. Дякую.
Оскільки був названий Арахамія, він просить одну хвилиночку на репліку. І далі, шановні колеги, після репліки Давида, ми голосуємо, я так розумію, є воля на підтримання цих поправок і потім голосуємо одразу закон в цілому з урахуванням того, що буде в рішенні комітету, я вам дам слово. Давид Георгійович, будь ласка.
Колеги, прошу всіх підтримати пана Пузійчука 17 поправок і на 18-й раз проголосувати вже закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тоді я почергово буду ставити поправки, будь ласка, підготуйтеся. Поправка номер 7, авторства Пузійчука. Є така вірогідність, що вона буде підтримана. Ставлю 7 поправку на врахування. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:39:21]] За-276 Рішення прийнято. Наступна поправка номер 16, авторства Пузійчука. Прошу народних депутатів голосувати за 16 поправку. [[12:39:47]] За-298 Рішення прийнято. Наступна поправка 28, народного депутата Пузійчука. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:40:08]] За-301 Рішення прийнято. Наступна поправка 36, народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:40:31]] За-300 Рішення прийнято. Наступна поправка 40, народного депутата Пузійчука. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:40:53]] За-300 Рішення прийнято. Наступна поправка 43, народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:41:14]] За-299 Рішення прийнято. Наступна поправка 45, народного депутата Пузійчука. [[12:41:37]] За-302 Рішення прийнято. Наступна поправка 48, народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:41:58]] За-297 Рішення прийнято. Наступна поправка 61, народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:42:20]] За-293 Рішення прийнято. Наступна поправка 63 народного депутата Пузійчука. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:42:41]] За-290 Рішення прийнято. Наступна поправка 65 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:43:02]] За-298 Рішення прийнято. Наступна поправка 67 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:43:24]] За-295 Рішення прийнято. Наступна поправка 69 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:43:45]] За-294 Рішення прийнято. Наступна поправка 71 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:44:05]] За-294 Рішення прийнято. Наступна поправка 73 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:44:26]] За-297 Рішення прийнято. Наступна поправка 75 народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[12:44:46]] За-300 І наскільки я розумію, завершальна поправка, так, пане Андрію? 83-я – народного депутата Пузійчука. 83 поправка, вона завершальна. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:45:12]] За-302 Рішення прийнято. Шановні колеги, перед тим, як перейти до фінального голосування, я надаю слово Олександру Васильовичу Гайду. Він ознайомить з кінцевим рішенням комітету і саме з урахуванням його і цих поправок, які ми підтримали, ми проголосуємо цей закон. Будь ласка, Олександр Васильович.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Абзацом третім пункту 1 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" законопроекту реєстраційний номер 7616 передбачено, що підпункт 31 пункту 6 розділу І цього закону набирає чинності не пізніше 1 квітня 2023 року. Однак, згідно з Регламентом Верховної Ради України, прийнятий парламентом закон має бути оформлений та направлений на підпис Президенту України упродовж 10 днів. Крім того Президент України має, за Конституцією України, право впродовж 15 днів підписати прийнятий Верховною Радою України закон. У зв’язку із цим пропоную уточнити дату набрання чинності підпунктом 31 пункту 6 розділу І цього закону, передбачивши надання цим підпунктом чинності не пізніше 1 травня 2023 року. Вноситься пропозиція про прийняття законопроекту реєстраційний номер 7616 у другому читанні та в цілому з урахуванням результатів його розгляду парламентом та пропозицій комітету, зокрема, щодо набрання чинності підпунктом 31 пункту 6 розділу І цього закону в розділі ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" та доручити комітету разом з Головним юридичним управлінням здійснити техніко-юридичне опрацювання цього закону. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, всі зрозуміли. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з урахуванням пропозицій комітету, зокрема, щодо набрання чинності підпунктом 31 пункту 6 розділу І цього закону в розділі ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" та з необхідними техніко-юридичними поправками проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів та сфері аквакультури (реєстраційний номер 7616). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:47:34]] За-271 Рішення прийнято. Вітаю, колеги! Разумков, будь ласка. З процедури, так я розумію? Будь ласка.
Шановні колеги, в нас наступні два законопроекти, вони, м’яко кажучи, специфічні, тому що ми забрали підприємства і віддали їх до державних установ, таких як Міноборони. Але ми точно це робили не для того, щоб очільники цих підприємств отримували по 3 і 2 мільйони гривень зарплати. Тому я вважаю, що взагалі їх варто було б зняти, і звертаюся до керівництва. Але якщо все ж таки вони пройдуть в першому, я хотів би звернутися до Давида Георгійовича Арахамії, щоб у колег вистачило і совісті, і політичної волі прибрати цю недолугість до другого читання.
Одну секундочку, друзі, в нас цей закон з обговоренням. Для чого ми зараз починаємо це? Секундочку, ні, ми не можемо почати обговорення закону до заходження в закон. Будь ласка, Геращенко. По процедурі тільки, будь ласка.
Шановний пане Голово, якщо ми говоримо по процедурі, значить, по процедурі. Я хочу нагадати, що тільки з 1 квітня вступає в силу Закон "Про медіа", а поки що в нас не врегульованим залишається питання висвітлення діяльності Верховної Ради України. І дуже багато наших виборців навіть не усвідомлюють, що Верховна Рада працює, особливо так конструктивно, як сьогодні, коли конституційною більшістю підтримали нових міністрів, а наша фракція, яка не бере на себе, наприклад, щодо кадрових рішень зобов’язання, в той же час, ми готові співпрацювати з цими міністрами. Я пропоную, щоб ми зараз поставили на голосування питання висвітлення сьогоднішнього пленарного засідання в слоті телеканалу "Рада" в марафоні. Це дуже важливо українським виборцям знати, що в нас є три нових міністри, про що вони говорили, які до них були запитання. Тому що мова йде про ключові сектори – це сектор промисловості, це наша діджиталізація, це сектор освіти. І надзвичайно.
Ставлю пропозицію Ірини Володимирівни на голосування, без коментарів. Прошу шановних народних депутатів голосувати. Я дам потім ще слово репліки, давайте проголосуємо. [[12:50:15]] За-131 Рішення не прийнято. Давид Георгійович, право на репліку. У вас прямо сьогодні всі згадують. Будь ласка, Давид Георгійович.
Дякую вам. Я хочу відрефлексувати на репліку пана Разумкова. Дійсно нас занепокоює той факт, що такі стратегічні підприємства, це правильне рішення, були передані в Міністерство оборони. Але неправильне рішення, на наш погляд, що коли вони мають такий важкий стан, самі підприємства, не сплачується заробітна плата, неповний робочий графік, але менеджменту занадто високі зарплати сплачуються, як на Мотор Січі, так і в Укрнафті. Тому ми будемо виправляти це між першим та другим читанням. Дякую.
Шановні колеги, якщо ми вже обговорили цих два законопроекти, може, ми одразу проголосуємо їх? Ні, ні. Тоді йдемо по процедурі. Шановні колеги, я вас прошу, давайте рухатися далі. Іонова, будь ласка, що з процедури у вас?
Шановний пане Голово, чесно кажучи, ганьба, що 161 голос. Дозвольте все ж таки, ми ще раз поставимо, тому що ми говорили з вами тільки що про відкритість, про доступність, про довіру – і ми не можемо показати трьох нових міністрів, які опікуються освітою, оборонкою і діджиталізацією, тобто основні пріоритети нашої країни? Давайте ми все ж таки завершимо цей процес, але в демократичний спосіб.
Марія Миколаївна, дякую. Марія Миколаївна, дивіться, ми ж домовлялися з вами, якщо ви перефразуєте цю пропозицію, щоб показати тільки призначення цих міністрів, я думаю, можливо, це інша пропозиція, вона знайде відхил у залі. Ви з такою пропозицією виступаєте, да? Шановні колеги, є пропозиція пані Іонової: не все засідання, а саме питання обрання, призначення і обговорення кандидатур міністрів показати в слоті. Я правильно, адекватно відобразив? Будь ласка, прошу голосувати за цю процедуру. [[12:52:24]] За-207 Рішення не прийнято. Тому йдемо далі, шановні колеги. [[Шум у залі]] Ірина Володимирівна, дивіться. Йдемо далі, рухаємося далі. [[Шум у залі]] Олена Костівна ще. Це завершальне сьогодні буде. Просто ми цих пропозицій можемо вносити безліч, якщо немає потенціалу в залі. Будь ласка, Олена Костівна.
Я думаю, що потенціал в залі є, то він зараз може бути продемонстрований. Давайте ще раз. Ми хочемо просто, щоб у слоті каналу "Рада", в нашому інформаційному марафоні було показано висвітлення роботи Верховної Ради, а саме: обрання абсолютно достойних, гідних людей в залі цьому, в нашому парламенті. Давайте проголосуємо про це. Давайте ще раз, я вношу цю пропозицію.
Завершальний раз ми пробуємо. Шановні колеги, ставлю пропозицію Олени Костівни на голосування. Прошу проголосувати. [[12:53:35]] За-207 Рішення не прийнято.
Дивні люди, їй-богу.
Олена Костівна, навіть попри те, що ми. Так, наступний законопроект 8312. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення правового регулювання питань, пов’язаних із здійсненням заходів правового режиму воєнного стану. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:54:16]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми домовлялися, здається, що 2 хвилина "Європейська солідарність" і голосуємо, і все. Так? Я правильно підкреслюю наші домовленості? 2 хвилини, хто від "Європейської солідарності", і одразу голосуємо цей законопроект. Іванна Орестівна, будь ласка. Прошу не розходитися, тому що одразу переходимо до голосування.
Шановні колеги, дійсно правовий режим воєнного стану показав низку проблем, з яких треба. терміново, які потрібно вирішувати. І це точно не про передачу корпоративних прав на майно до підпорядкування Міністерству оборони України. Нам сьогодні треба вирішувати питання про додаткові тренування наших бійців територіальної оборони, які сьогодні у лавах Збройних Сил гордо захищають і гідно захищають нашу країну. І тому ми наполягаємо на тому, щоб законопроект 9006 від "Європейської солідарності", який передбачає створення центрів інструкторських, тренінгових центрів, був поставлений на голосування. Правовий режим воєнного стану, на жаль, говорить про те, що Верховна Рада України взагалі вирішила ховатися від людей. Але одночасно, і це ми щойно бачили на вашому голосуванні, і одночасно ми бачимо нову пропозицію про виділення додаткових 200 мільйонів гривень на що? На російськомовний телеканал "FreeДом". Колеги, нам треба вирішувати питання фінансування Збройних Сил України, а не ховати голову в пісок і ганебно не хотіти показати нашим громадянам, а що ж відбувається у Верховній Раді і як вона працює. Ну, і третє. Знаєте, на жаль, ми маємо певну проблему з демократичним контролем над військовою. над військовим сектором України сьогодні. Але ми маємо одночасно і втручання політичного керівництва країни в призначення військовослужбовців. І мені соромно, я сподіваюся, що вам так само соромно за те, що понижують у званні, понижують у можливостях гідних наших захисників за те, що вони відверто західній пресі говорять по потреби наших Збройних Сил. Нам пора звернути увагу на потреби.
Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення правового регулювання питань, пов’язаних із здійсненням заходів правового режиму воєнного стану (реєстраційний номер законопроекту 8312). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:57:29]] За-254 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання щодо законопроекту 8312. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:57:56]] За-247 Рішення прийнято. Наступний законопроект 8316. Ми домовлялися дві хвилини фракція "Батьківщина", і одразу голосуємо. Будь ласка, хто від "Батьківщини", законопроект 8316? Кучеренко Олексій Юрійович.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я декілька слів хочу розказати про цей законопроект. Бо тут же не просто в тих 3 мільйонах питання. Тут, знаєте, мені це нагадує таку історію з юності моєї, коли був дуже модний тренд такий, прислів’я: ми хочемо, щоб у нас все було, і щоб нам нічого за це не було. Оцей законопроект приблизно такої ж самої суті. Тобто, ми щось робимо, ми щось в когось за якимись незрозумілими процедурами відбираємо, але головне, щоб потім не допустити судових процедур, і щоб потім нікому нічого за це не було. І за два роки, потім коли ми до цих підприємств трохи прикладемося, все як завжди буде покриватися з бюджету. По-перше, я звертаю вашу увагу, колеги, на висновок юридичного, науково-експертного управлінь. Ну, вибачте, він же абсолютно розбиває вщент цей законопроект, і за нього просто соромно голосувати, бо не можна забороняти судову процедуру. Не можна взагалі в якомусь тіньовому механізмі по суті забирати право на управління об’єктами критичної інфраструктури, і потім абсолютно ні за що не відповідати. Я не знаю чи проштовхнете ви цей законопроект, чи ні. Я погоджуюся, що дійсно держава має контролювати те, що відбувається в критичній інфраструктурі, але не в такий спосіб. І останнє, те, про що колегам Разумков говорив. Укрнафта, давайте називати речі своїми іменами, через чомусь Міноборони віддали його, призначили якусь наглядову раду, призначили якогось директора з комерційної структури. 3,2 мільйона гривень зарплатня на місяць – це 1 мільйон доларів на рік, які точно він в комерції не заробляв. І перше, що він зробив, це продав із знижкою 25 відсотків газу на 46 мільйонів. От вам і результати ваших законів. Ми не підтримуємо.
Шановні колеги, готуємося до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення зміни до статті 8 Закону України "Про критичну інфраструктуру" (щодо врегулювання спорів, предметом яких є право власності держави на об’єкти критичної інфраструктури, що перебувають у державній власності) (реєстраційний номер законопроекту 8316). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:01:12]] За-242 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект у нас – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" щодо забезпечення видатками сектору безпеки і оборони (реєстраційний номер 9105), а також альтернативний до нього 9105-1. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:01:53]] За-251 Рішення прийнято. Я запрошую до слова міністра фінансів України Марченка Сергія Михайловича. Будь ласка, Сергій Михайлович. До речі, хочу поінформувати, вчора у нас була дуже плідна зустріч на рівні керівництва парламенту, фракцій і груп по цьому законопроекту хочу подякувати Сергію Михайловичу, військовим, які були присутні і всім представникам фракцій і груп, мені здається, ми знайшли компроміс. Сергій Михайлович, будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу! Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Державного бюджету на 2023 рік щодо забезпечення видатками сектору безпеки і оборони. Законопроект розроблено Урядом з метою здійснення невідкладних заходів, спрямованих на протидію збройній агресії Російської Федерації проти України. Передбачено збільшення видатків державного бюджету на 537 мільярдів гривень, у тому числі на сектор безпеки і оборони 518 мільярдів гривень, з яких 477 мільярдів гривень – оплата праці з нарахуваннями, спецтехніка та обладнання – 30 мільярдів гривень, інші видатки – 11 мільярдів гривень. Зокрема, Міноборони – 372 мільярди гривень, МВС – 98 мільярдів гривень, адміністрація Держспецзв’язку – 31,6 мільярда гривень, Служба безпеки – 9 мільярдів гривень, ГУР Міноборони – 4,6 мільярда гривень, Управління державної охорони – 900 мільйонів гривень, Служба зовнішньої розвідки – 800 мільйонів гривень. На відновлення резервного фонду передбачається 19 мільярдів гривень. В частині доходів джерелами покриття зазначених видатків є 61 мільярд гривень через надходження ПДФО в 36,5 мільярдів гривень, дивідендів від державних банків на 19 мільярдів гривень. Крім того передбачено збільшити фінансування Загального фонду державного бюджету на 419 мільярдів гривень, зокрема збільшено обсяг запозичень зовнішніх 181 мільярд гривень, внутрішніх – 271 мільярд гривень. Завдяки запропонованим змінам до бюджету, загальний ресурс сектору безпеки і борони становитиме 1 трильйон 670 мільярдів гривень, що складатиме 26,6 відсотків від валового внутрішнього продукту. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Михайлович! Слово надається автору альтернативного законопроекту Разумкову Дмитру Олександровичу. Будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу! Шановні колеги, дійсно важливий закон, за нього треба голосувати, 518 мільярдів збільшення на наш сектор безпеки і оборони. Однак, чим законопроект, який запропонований нашою командою "Розумної політики", краще. Він дає можливість повернути 30 тисяч доплати військовослужбовцям, яку забрали з 1 лютого. Тобто конкретні суми будуть направлені на конкретні потреби. Я впевнений, в цьому залі немає депутатів, до яких не зверталися наші військовослужбовці і в тилу, і на фронті, в яких забрали 30 тисяч. Зараз можна багато дискутувати, це правильне рішення, неправильне, тому що грошей мало, на всіх не вистачає. Але, коли ми говоримо про 3,2 мільйона зарплати в Укрнафті, там вистачає, а військовим не вистачає. Це навіть не про гроші, це про мотивацію. Треба, навпаки, збільшувати і заохочувати на рівні того, як сьогодні відбувається мобілізація, а не забирати те, що обіцяли на початку війни і те, що дали на початку війни. Ніхто не казав, що повоюєте рік, а потім ми у вас це заберемо. Я хотів би нагадати всім, що саме ці люди дозволяють нам працювати в стінах парламенту і поза його межами, саме вони заслуговують на гідну оплату праці. І, окрім цих 518 мільярдів, ми пропонуємо додаткові доходи в державний бюджет. Прибрати зарплати по три двісті мільйона гривень в місяць, по пів мільйона, по 600 тисяч. Я думаю, що можна трішки затягнути пояси, тому що армія ці пояси затягує, а в когось репаються кармани. Я дуже вас прошу підтримати альтернативний наш законопроект, він, дійсно, кращий в цьому випадку. Дякую.
Будь ласка, до слова співдоповідачем запрошується Підласа Роксолана Андріївна, голова комітету, будь ласка.
Шановні колеги, доброго дня! Комітет розглянув на своєму засіданні обидва законопроекти і за результатами розгляду у першому читанні рекомендував прийняти за основу та в цілому законопроект номер 9105 як закон, з урахуванням таких пропозицій комітету. Доповнити розділ ІІ законопроекту новим пунктом такого змісту: "Встановити, що передбачені цим законом кошти у частині збільшення видатків Державного бюджету на 2023 рік за бюджетною програмою "Резервний фонд" – код 3511030, можуть спрямовуватись на заходи щодо виплати одноразової грошової допомоги сім’ям загиблих військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, поліцейських, яких під час дії воєнного стану надано законодавством право на отримання таких виплат, у загальному обсязі не менше 3 мільярдів гривень та на будівництво фортифікаційних споруд, у загальному обсязі не менше 2 мільярдів гривень." Хочу звернути вашу увагу на те, що в такій редакції всі фракції під час засідання комітету бюджетного, підтримали проект Закону 9105 за основу і в цілому. Тому я прошу зал також підтримати. Це дасть змогу виділити кошти, які необхідні на закупівлю спеціального обладнання, зокрема дронів, вже цього місяця. Дуже вам дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти. І після цього переходимо до голосування за цей надзвичайно важливий законопроект. Записуємося: два – за, два – проти. Будь ласка, Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, прошу слово передати Ніні Южаніній. Дякую.
Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги! Шановний Міністр фінансів, я звертаюсь з такого питання. Ви от в залі, всі хто тут знаходиться, ви чули про те, що буде змінюватися система виплати додаткової винагороди і будуть вноситися зміни до Постанови 168? Ні, не чули. Зміни відбулися в січні. Але всі депутати стали ворогами всіх військових, бо всі стріли полетіли в бік саме народних депутатів, що це нібито ми відмінили виплати винагород. Чи потрібно було інформувати депутатський корпус про те, що буде змінюватися взагалі система оплати військових? Ну, звісно, потрібно. Ми маємо з вами обговорювати, давайте на якихось закритих засіданнях, але це не може відбуватися за зачиненими дверима. І справді, коли вчора відбулася зустріч керівників фракцій і груп з представниками, з міністрами, проговорили, які підходи бачать військові, що вони саме таку систему захищають, більш-менш все стає на свої місця. Але, вибачте, будь ласка, знову ж, немає ніякої інформаційної політики і ви не виходити до військових, всі вони говорять, що командування зачинилося за своїми дверми і не пояснює військовим на місцях, що буде відбуватися. Все-таки вони всі чекають повернення 30 тисяч. Це перше. І друге. Скажіть, будь ласка, коли ми зараз говоримо про додаткове забезпечення сектору безпеки й оборони. Це дуже добре. Але не забувайте за рахунок чого? І тут у мене питання. Чи ми використали всі власні ресурси для того, щоб знайти ресурс для оборони? Ні, пане Сергію, ми не використовуємо всі свої ресурси. І проект Закону 9006, від якого ви відкараскуєтесь, дарма, треба цю дискусію продовжити в залі і, насправді прибрати ті непріоритетні видатки і спрямувати кошти туди, куди потрібно, а не весь час жити за рахунок збільшення.
Будь ласка, народний депутат Цабаль Володимир Володимирович, фракція "Голос". Після цього Макаренко і після цього ще Пасічний Олександр, і після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Володимир Володимирович.
Шановні колеги, щодо законопроекту, звісно, наша фракція і особисто ми його підтримуємо, потрібно збільшувати фінансування на армію, на МВС і на інші напрямки, які зв’язані з обороною держави. Але тут я хочу звернути увагу на іншу річ, ми зараз побачимо, що на табло буде дуже багато голосів, підтримають всі фракції. І я думаю, ключова причина такої єдності буде в тому, що військове керівництво, керівництво силових органів налагодило діалог з народними депутатами і Верховною Радою. Вчора була зустріч з головами фракцій. Вчора в нас було засідання комітету, де всі прийшли, чітко, пояснили: що, куди, на що іде. В нас більше половини народних депутатів в комітеті задали питання, на які на 90 відсотків були відповіді. Це приклад того, як діалог допомагає краще розуміти нам як Верховній Раді за що ми голосуємо, а також він допомагає військовому керівництву щоби ті рішення, які їм необхідні, щоб вони приймалися швидше, оперативніше і без питань. Тому я просто закликаю, що давайте дальше підтримувати цей діалог, щоби наша допомога як Верховної Ради була, скажімо так, швидша і конструктивніша. Дякую, колеги. Закликаю підтримати законопроект.
Дякую. Будь ласка, Макаренко Михайло Васильович, депутатська група "Платформа за життя і мир".
Шановний пане головуючий, прошу передати слово Колтуновичу.
Олександр Сергійович Колтунович, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, наша група підтримує зміни до бюджету, які пропонуються, зокрема, плюс 372 мільярди гривень – на Міністерство оборони. Ми і готові підтримати законопроект альтернативний Разумкова, який там іде, відмінність його тільки полягає в тому, щодо озвученої норми по заробітній платі. І той, і той ми готові підтримати і готові проголосувати. З урахуванням того, що нас не показують, я вам озвучу макроекономічні показники, тому що ви фактично. ми зверстали новий бюджет і його змінилася. повністю нова картинка. Тому що при доходах в 1,4 трильйона гривень ми маємо 3,1 трильйона гривень видатки. Граничний обсяг дефіциту – 1,7 трильйона гривень видатки. Ну, ці цифри нам зрозумілі – у нас воєнний стан. Хоча подібна картина і архітектоніка бюджетних показників, вона була і в 2019, в 2020, в 2021 і в 2022 році, тільки у нас цей обсяг запозичень і дефіциту був дещо меншим. Тепер дивіться, на що я хочу звернути увагу і чому ми завжди казали: давайте будемо реструктуризувати наші борги і виплати по ним. Чому? Тому що, якщо я казав: на Міноборони ми даємо 372 мільярди гривень, то виплати по держборгу в цьому році у нас буде цифра 447 мільярдів гривень. Ось чому невідповідність цих коштів: ми віддаємо ці кошти в тому числі і всередині, і зовнішнім кредиторам, замість того, щоб покривати ті критичні видатки, які є всередині країни. Ще один важливий момент, на що я хочу звернути увагу. 2,1 трильйона гривень запозичення, 1,8 – зовнішні запозичення. Це при видатках, точніше, при доходах в 1,4 і при видатках в 3,1. Це більше половини, навіть майже 60 відсотків, за рахунок запозичень покриваються видатки державного бюджету. І це вже результат тієї економічної політики, про яку ми казали. Ну, і не можу не звернути увагу на те, що казав колега Разумков: про асиметричність доходів. Вона, з одного боку, є.
Будь ласка, Пасічний Олександр Станіславович, фракція політичної партії "Слуга народу". Ще хтось буде, шановні колеги?
Шановний Голово, шановні народні депутати, законопроект 9105 є надважливим, тому що завдяки його прийняттю ми додатково зможемо виділити кошти в сумі більше 518 мільярдів гривень на наші сили безпеки і оборони. Це є пріоритетним завданням для всіх нас та для держави, тому що найголовніше зараз – це наша перемога. На Комітеті з питань бюджету ми уважно розглянули це невідкладне питання за участю міністра оборони Олексія Резнікова та міністра фінансів Сергія Марченка, і вирішили запропонувати Верховній Раді прийняти цей законопроект за основу та в цілому. Прошу підтримати саме урядовий законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Я так розумію, що ще від. Чорний, да? Будь ласка. А, ні-ні, не Чорний - Мороз, да? Мороз, будь ласка. Народний депутат Мороз. Шановні колеги, і після цього виступу ми голосуємо. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, це дуже важливий законопроект. Будь ласка, народний депутат Мороз.
Шановні колеги, стаття 17 Конституції України говорить, що захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою усього українського народу. Оборона України, захист суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України. Ці норми є найкращою відповіддю, чому ми вкотре повертаємося до питання фінансування оборонного, безпекового сектору. В нинішній редакції держбюджету на цей рік уже передбачено 1 трильйон 141 мільярд гривень або 18,2 ВВП. Верховна Рада України є надійною опорою наших захисників в усіх підрозділах. Саме тому немає сумніву, ми виділимо додатково необхідні 518 мільярдів гривень. Підкреслюю, що більшість цих коштів будуть виплачені.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Я прошу народних депутатів приготуватися до голосування. Будь ласка, шановні колеги, щоб потім ми не влаштовували швидкі біга. Будь ласка, займіть свої місця. Є домовленість і є згода, яка висловлена на Погоджувальній раді – за основу і в цілому. Ставлю почергово ці пропозиції. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" щодо забезпечення видатками сектору безпеки і оборони (реєстраційний номер законопроекту 9105). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:18:46]] За-322 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступна пропозиція. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" щодо забезпечення видатками сектору безпеки і оборони (реєстраційний номер 9105). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:19:30]] За-325 Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Хто? Кубів Степан Іванович підняв руку. Шановні колеги, з вашого дозволу, я мушу відлучитися, я далі передаю керування Олександру Сергійовичу.
Степан Іванович Кубів з процедури.
Шановний пане Голово, шановні колеги, питання безпеки і оборони – це основний фактор збереження державності і перемоги над москалями в нинішній національно-визвольній війні. Друге, ми показали єдність і перемогу, те, що ми підтримуємо і армію, і збройні формування. Пропоную дане питання пану головуючому винести, щоби показати в повному обсязі це питання з виступами в "Єдиних новинах". Це посилить і зв’язок, це посилить і роботу Верховної Ради, і покаже єдність. Дякую. Пояснить людям те, що Верховна Рада – ефективний орган, Верховна Рада там, де є правдиві цифри, там, де є правдиві правила гри, вона зможе об’єднувати і перемагати. Це прискорить перемогу сьогодні в національно-визвольній війні. Дякую.
А що треба в пропозицію поставити на голосування? Добре. Ставлю пропозицію Степана Івановича Кубіва на голосування. Так як вона прозвучала. Прошу голосувати. [[13:21:16]] За-183 Рішення не прийнято. Хто, Арахамія? Ви? Добре. Ірина Володимирівна Геращенко з процедури, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу нагадати, що на висвітлення діяльності Верховної Ради України з бюджету Верховної Ради ми виділили з вами сотні мільйонів гривень. І, дійсно, військові мають в першу чергу сьогодні почути про те, що ми збільшили видатки з бюджету країни на сектор безпеки і оборони. Отже, пропозиція, яку ми тільки що обговорили з керівником фракції "Слуга народу" Давидом Арахамією, звучить наступним чином, що в слоті телеканалу "Рада" сьогодні має бути в марафоні висвітлено обговорення питання про бюджет і щоб наші виборці почули, що Верховна Рада працює. Шановний пане головуючий, шановний пане Корнієнко, просимо вас поставити зараз на голосування наступне питання, що в слоті телеканалу "Рада" в нас сьогодні вийде обговорення питання бюджету і щоб всі виборці змогли побачити.
Дякую. Давид Георгійович Арахамія, там було ваше прізвище знову згадано, будете відповідати на репліку? Репліка. У вас є право на репліку.
Колеги, я всім нагадую: ми прийняли Закон "Про медіа". Це дуже чудовий закон, який був одним з законів, який нас рухає до статусу кандидата в ЄС. З 1 квітня, тобто на наступному засіданні, буде трансляція, як ми домовились, як ми законом врегулювали. Що стосується сьогоднішнього дня, я вважаю, що доцільно, напевно, доцільно показати призначення міністрів та прийняття бюджету. Я вважаю, що так, але це рішення залу, тому що це фактично останнє засідання без трансляції, тому як ми вирішимо, так і зробимо. Дякую.
Дякую. Ставлю пропозицію Ірини Володимирівни Геращенко на голосування. Арахамія не висловлював пропозицій, він підтримав вашу. Ірина Володимирівна, так як ви озвучили, так я і ставлю на голосування. Прошу голосувати. Я не можу переінакшувати суть вашої пропозиції. [[13:23:52]] За-165 Рішення не прийнято. Колеги, давайте рухатись далі, будь ласка. Потенціалу немає на це голосування. Колеги, наступний у нас законопроект за реєстраційним номером 8290 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення державного регулювання продовольчої безпеки та розвитку тваринництва. Домовлялись без обговорення, є пропозиція прийняти за основу даний законопроект. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону (за реєстраційним номером 8290) про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення державного регулювання продовольчої безпеки та розвитку тваринництва. Прошу голосувати. [[13:24:50]] За-242 Рішення прийнято. Дякую. Колеги, наступний 8011. Треба обговорення? Домовлялися з обговоренням, але можливо. Треба обговорення. Добре. Тоді ставлю пропозицію розглянути питання за скороченою процедурою. [[13:25:22]] За-249 Будь ласка. 249, рішення прийнято. Будь ласка, я запрошую тоді до доповіді народного депутата України Дмитрієву Оксану Олександрівну.
Доброго дня, шановні колеги! Я як заступник голови комітету і лікар постійно спілкуюся з медиками, і ті травми, які зараз відбуваються у наших військових, вони зовсім не ті, що були у мирний час. Тому наше з вами завдання, яке ми повинні вирішити, - це дати змогу нашим захисникам та захисницям зберегти свої репродуктивні клітини за рахунок держави. Ми разом з МОЗ, НСЗУ, Міністерством соціальної політики та з лікарями напрацювали законопроект 8011. Цим документом ми розширюємо соціальні гарантії для військовослужбовців і даємо можливість за рахунок держави зберігати свої репродуктивні клітини. Цей законопроект жодним чином не визначає клініки та кріобанки, де можна здавати матеріал. Цим законопроектом ми не пропонуємо нові правила щодо здачі, зберігання та утилізації цього матеріалу. Ми даємо, повторюю, гарантію держави на оплату послуг забору та зберігання репродуктивних клітин наших військових і жодним чином не змінюємо законодавство щодо цієї сфери. Для цього буде відповідний закон. Зараз в нашому комітеті напрацьовується нашою колегою комплексний проект Закону про репродуктивне здоров’я і саме він регулюватиме всі процеси щодо цього. І підсумовуючи все вищесказане, я переконана, що вже зараз ми повинні думати про майбутнє в першу чергу тих, хто нам це майбутнє виборює на полі бою і дати їм право на батьківство та материнство у разі важкого поранення. Тому, колеги, прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Оксана Олександрівна. Будь ласка, від комітету? А, Галина Миколаївна, будь ласка, Третьякова.
Дякую. Шановні народні депутати, я не буду довго. Комітет розглянув зазначений законопроект і хоча на друге читання ми готові розглядати всю проблематику, яку, в тому числі пані Оксана розповіла в своєму тексті. Ми рекомендуємо Верховній Раді України прийняти вказаний законопроект за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякуємо, Галина Миколаївна. Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Клименко Юлія Леонідівна, "Голос".
Прошу передати слово Бобровській. Дякую.
Соломія Бобровська. Ви з місця будете?
Да, з місця.
Соломія Бобровська з місця.
Шановні колеги, ви знаєте, ми можемо довго сміятися і по-різному ставитися до цього законопроекту, шукати слабкі і сильні сторони, і це обов’язково треба буде робити до другого читання. Але хочу вам сказати, що в наших сусідів, в москалів, це обов’язкова процедура, яку забезпечує держава і входить в соціальний пакет перед тим, коли їхня ця орда йде на українську територію. Це означає, що вони будуть множитись і плодитись, і їхня кров буде передаватися, і покоління будуть продовжуватися з ненавистю в тому числі до українців. На жаль, в нас цього немає. І після того, коли ви приходите на похорон до своїх друзів, яким 21, 22, 19, 27 років, ті люди, які не мають, не створили ще сімей і не мають продовження свого роду, це дуже глобальна і трагічна історія для всієї нашої нації, бо ми відриваємось від тих, хто сьогодні воює. І цей законопроект вже критично настає бути потрібним для не тільки наших захисників, а для всієї України, щоб пам’ятали ДНК, хто такі вороги, і хто такі москалі. Дякую.
Дякую. Бондар Михайло Леонтійович, чи хто?
Передайте, будь ласка, Марії Іоновій слово. Дякую.
Марія Іонова, будь ласка, "Європейська солідарність".
Шановні колеги, я би теж розглядала дуже серйозне це питання, тому що воно гуманітарне, воно соціально-гуманітарне, і воно стосується нашого з вами обов’язку надати право чоловікам і жінкам, нашим захисницям і захисникам зберегти і покращити теж нашу демографічну ситуацію, яка, на жаль, на жаль, буде погіршуватись. Я вже не говорю про те, що ми з вами втрачаємо найкращих хлопців і дівчат, які зараз боронять і дають нам право тут працювати. Я погоджуюсь з колегами, що це якраз той законопроект, це та тематика, там де ми в комплексі маємо розглядати не тільки про наміри, але і про допоміжні репродуктивні технології. Як би кому не хотілось би, але ця проблематика існує і вона є, і вона, на жаль, на законодавчому рівні незакріплена. Ми працювали досить довгий час і в попередньому скликанні. Я дякую нашим колегам, Вікторії Вагнєр, яка продовжила цю тематику, тому що, на жаль, зараз відбуваються зловживання, і ці зловживання теж відбуваються особливо в тих приватних клініках, активи яких належать Російській Федерації. І ми теж маємо про це чесно говорити, закривати і забороняти, щоб не вивозили клітини наших українських громадян за кордон чи в країну-агресора. Тому важливо спочатку поставити коня попереду воза. А це регулювання допоміжних репродуктивних технологій. А далі вже теж голосувати про те, що стосується банку матеріалів. Я би не брала приклад з Російської Федерації, де дуже багато всього забороняється. Ми розуміємо, що під час воєнного стану якісь обмеження мають бути. Але, в принципі, ми маємо дуже відкрито, ліберально підійти до цього питання і застосовувати державне приватне партнерство. Тому що допоміжні репродуктивні технології – це дуже дороговартісна тематика і тут важливо працювати зі спеціалістами, які теж отримують досить високу зарплату. А нам потрібна з вами якість і зберегти ці матеріали. Це саме основне. Дякую.
Дякую. Цимбалюк Михайло Михайлович, "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую, шановний пане головуючий. Шановні народні депутати, я насамперед хочу подякувати основному автору чи авторці цього законопроекту, тому що тема є надзвичайно актуальна. І дуже добре, що ми підійшли до неї фахово, на комітеті була дискусія з запрошенням всіх представників зацікавлених органів центральної виконавчої влади та інших, медичної спільноти. І потрібно, щоб держава гарантувала тим людям, які під час воєнного або надзвичайного стану діють від імені держави і несуть ризик втратити життя. Держава Україна має гарантувати цим людям щодо збереження їхнього генофонду і те, що вони зможуть в майбутньому мати своїх наслідників. Фракція "Батьківщина" підтримуватиме голосування в першому читанні, а до другого шляхом внесення правок, радячись з фахівцями, будемо робити таким чином, щоб у другому читанні, до другого читання цей законопроект був збалансований, фаховий і справді слугував захисту людей, які захищають нашу державу. Дякую.
Дякую. Можемо переходити до голосування? Тоді, колеги, підготуйтесь, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону (за реєстраційним номером 8011) про внесення змін та доповнень до деяких законів України з метою забезпечення прав учасників війни на біологічне посттравматичне батьківство/материнство. Прошу голосувати. [[13:34:25]] За-256 Рішення прийнято. По фракціям, покажіть, будь ласка. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Переходимо до розгляду питання, законопроект за реєстраційним номером 8169 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих питань виконання військового обов’язку та проходження військової служби. Правки ніхто не ставить, наскільки я розумію, можемо переходити до прийняття законопроекту. Тому ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих питань виконання військового обов’язку та проходження військової служби (за реєстраційним номером 8169). Прошу голосувати. [[13:35:30]] За-262 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. Прошу по фракціям показати. Наступне питання законопроект за реєстраційним номером 7606 – проект Закону України про внесення змін до Законів України "Про громадянство України" та "Про забезпечення функціонування української мови як державної" щодо умов прийняття до громадянства України. Є пропозиція приймати, голосувати, да? Добре. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону (за реєстраційним номером 7606) про внесення змін до Законів України "Про громадянство України" та "Про забезпечення функціонування української мови як державної" щодо умов прийняття до громадянства України. Прошу голосувати. [[13:36:28]] За-281 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. Покажіть по фракціям, будь ласка. Наступний законопроект за реєстраційним номером 8146 – проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України у зв’язку з ратифікацією Додаткового протоколу до Конвенції Ради Європи про запобігання тероризму, а також до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення боротьби з тероризмом. Є пропозиція переходити до голосування, так само. Ставлю на голосування пропозицію на голосування пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України у зв’язку з ратифікацією Додаткового протоколу до Конвенції Ради Європи про запобігання тероризму, а також до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення боротьби з тероризмом (реєстраційний номер 8146). Прошу голосувати. [[13:37:32]] За-276 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. Прошу по фракціям показати. Дякую. Переходимо до наступного пункту питання порядку денного. Законопроект за реєстраційним номером 8219 – проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Ми домовлялися без обговорення. Тому ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням відповідно положень відповідно до частини першої статті 116 проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (за реєстраційним номером 8219). Прошу голосувати. [[13:38:30]] За-262 Рішення прийнято. По фракціям покажіть, будь ласка. Наступний законопроект за реєстраційним номером 8375 – проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку закриття кримінального провадження, розпочатого за фактами вчинення правопорушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку. Теж домовлялися без обговорення. Нам спочатку треба включити це питання до порядку денного сесії. Ставлю на голосування питання про включення до порядку денного сесії законопроекту за реєстраційним номером 8375. Прошу голосувати. [[13:39:22]] За-286 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 законопроект (за реєстраційним номером 8375) про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення порядку закриття кримінального провадження розпочатого за фактами вчинення правопорушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку. Прошу голосувати. [[13:40:00]] За-289 Рішення прийнято. Наступний законопроект за реєстраційним номером 9070. Ми домовлялись з обговоренням. З обговоренням. Да. За основу і в цілому, але з обговоренням, ви хочете виступити? Да, і "Голос", давайте з обговоренням тоді. Тоді нам спочатку треба включити до порядку денного сесії. Ставлю на голосування питання про включення до порядку денного сесії законопроект за реєстраційним номером 9070. Прошу голосувати. [[13:40:50]] За-286 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію розглянути питання за скороченою процедурою. [[13:41:11]] За-259 Рішення прийнято. Давайте може до обговорення відразу переходити, чи нам треба заслухати комітет? Давайте до обговорення. Тоді запишіться, будь ласка: два – за, два – проти. Будь ласка, "Слуга народу", Короленко Валентина Юріївна.
Прошу передати слово Іонушасу Сергію.
Іонушас.
Шановні колеги! Ви, напевно, всі бачили, що в органах Міністерства внутрішніх справ формується "Гвардія наступу". Цим законопроектом ми надаємо можливість отримати, з одного боку, ті ж гарантії, які є у військових нашої поліції, з іншого боку, ми передбачаємо відповідальність, яка є у військових. Дуже важливий законопроект. Комітет з питань правоохоронної діяльності прийняв рішення голосувати за основу і в цілому, буду вас всіх дуже просити його підтримати саме сьогодні, тому що цей законопроект нам потрібний до квітня місяця. Дякую, шановні колеги.
Дякуємо. Степан Іванович Кубів, "Європейська солідарність".
Пане головуючи, прошу передати слово Федині Софії. Дякую.
Будь ласка, Федина Софія Романівна.
Уся країна завішана бігбордами "Гвардія наступу". Дуже красиві назви, дуже гарна мотивація. Але, напевно, дуже багато народних депутатів отримували і в приват, і публічно запитання: а чому це поліції, по суті, надаються функції, які їй невластиві? Справа в тому, що реформа поліції якраз і полягала в тому, що вона позбавляється своєї військової функції і отримує функцію цивільну, і поліцейські вони більше спрямовані на те, щоб забезпечувати правопорядок всередині країни, а не воювати з зовнішнім ворогом на зовнішньому фронті. З усією повагою до тих поліцейських, які сьогодні боронять українську державу. Але, насправді, цим законопроектом сьогодні, на них переноситься частина функцій і обов’язків військовослужбовців, нам потрібні додаткові бійці. Це правда. Але я вважаю, що це є ненормально формувати нову "Гвардію наступу" серед поліції замість того, щоб розбудовувати ці бригади і інкорпорувати їх у Збройні Сили України. На жаль, багато громадян України це сприймає, цю нову "Гвардію наступу" в рамках поліції, сприймає, як відновлення внутрішніх військ, які Янукович у свій час вивів проти громадян України. Тому ми розуміємо, що і керівництво, і військове керівництво держави в певній мірі підтримують цей законопроект. Але я ще раз хотіла би публічно закликати усіх, зокрема, депутатів і наших урядовців щодо того, щоби не наділяти окремі органи невластивими їм функціями. І якщо треба ці бригади, а вони потрібні, то все-таки вони мають працювати не в поліції, а Збройних Силах України. Дякую.
Будь ласка. Дякуємо. Бобровська. А, Устінова Олександра Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, чи потрібно приймати цей законопроект? Так. Я поясню в двох словах. В нас зараз наші спецбатальйони, спецпризначенці не мають права навіть "джавелінами" користуватися, якими спокійно можуть користуватися бійці, наприклад, ТрО. Також ми їх. також ми зараз спецпризначенців наших, які будуть воювати в нових гвардіях наступу, наприклад, там "Лють", прирівняємо до військовослужбовців в частині їх відповідальності. Але ви знаєте, я хочу, щоб ви всі почули інше. Тому що коли ми говоримо про відповідальність, на жаль, для тих, хто воює там, вона є, а тут ті, вибачте, "тилові криси", які сидять зараз в кабінетах, для них її немає. Ви пам’ятаєте як рік тому вашого колегу, в першу чергу я звертаюсь до "Слуги народу", побили поліцейські, поламавши йому ребра, і після цього його возили в машині з мішком на голові три години? Так ви знаєте що сказала нашому правоохоронному комітету поліція, коли вони провели своє внутрішнє розслідування? Що вони не змогли ідентифікувати людей, які стояли на блокпості і це робили. Тобто чи правильно я розумію, що в нас на блокпостах стоять люди у військовій формі з автоматами, яких не може ідентифікувати сам же Нацпол? І зараз для нас як для парламенту дуже важливо щоб ця відповідальність розповсюджувалася на тих людей, які можуть бити, і питання не лише в депутатах, а бити людей на блокпостах і потім уникати відповідальності. Тому я дуже прошу вас як парламент підтримати зараз колегу в його боротьбі з правоохоронними органами, які не можуть вже рік знайти хто побив людину на блокпості, а потім катав по місту з мішком на голові. Я дуже хочу, щоб ви не забували про цей кейс, бо кожен з вас може стати наступним і будь-який українець може стати наступним. Дякую.
Дякуємо, Олександра Юріївна. "Батьківщина", Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка. Запросіть депутатів до зали, будемо переходити до голосування.
Шановний пане головуючий, шановна президія, народні депутати, насправді ми цим законопроектом робимо серйозний крок до внесення змін до вже діючого законодавства – і наділяємо сили Національної поліції нібито непритаманними їм до цього повноваженнями. Але, шановні колеги, у нас воєнний стан, воюють всі, навіть ті, які не входять в жодне формування, і ви це знаєте. Через те не від хорошого життя ініціювали створення цих бригад наступу. І я дякую керівництву Міністерства внутрішніх справ і всім ініціаторам, і тим, підкреслюю, десяткам тисяч небайдужих юнаків і громадянок України, які вступають в ці спецпідрозділи, які вже проходять вишкіл в непростих умовах, без відсутності достатнього фінансування. Через те певні застереження є. Але, я ще раз підкреслюю, я впевнений, що це тільки на період воєнного стану. І я вважаю, що слід підтримати керівництво і міністерства, і керівництво комітету, вірніше, весь наш комітет, який проголосував, і схвалити цей законопроект в першому читанні і в цілому, і дати шанс. Я погоджуюся, що є факти порушення, грубого порушення норм законності працівниками поліції. До речі, і не тільки поліції, і інших силових і правоохоронних структур. Але в конкретному випадку потрібно розбиратися. Війна – це виклик для усіх. Давайте переможемо, а тоді будемо наводити порядок в цих рядах. Дякую.
Дякую, Михайло Михайлович. Переходимо до голосування, колеги. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону (за реєстраційним номером 9070) про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та інших законів України щодо врегулювання окремих питань діяльності Національної поліції України під час дії воєнного стану. Прошу голосувати. [[13:49:43]] За-250 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Дякую. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону (з реєстраційним номером 9070) про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та інших законів України щодо врегулювання окремих питань діяльності Національної поліції України під час дії воєнного стану. Прошу голосувати. [[13:50:25]] За-254 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. По фракціях покажіть, будь ласка. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Законопроект з реєстраційним номером 7021, ми домовлялись без обговорення його розглядати. Тому пропоную прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України щодо уточнення підстав перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами у справах про встановлення дієздатності особи (з реєстраційним номером 7021). Прошу голосувати. [[13:51:16]] За-264 Рішення прийнято. Законопроект прийнято за основу. Наступний законопроект з реєстраційним номером 8273 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про охорону культурної спадщини" щодо незанесення до Державного реєстру нерухомих пам’яток України та вилучення з Державного реєстру нерухомих пам’яток України окремих об’єктів культурної спадщини. Ми домовлялись так само без обговорення. Тому ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу законопроект з реєстраційним номером 8273 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про охорону культурної спадщини" щодо незанесення до Державного реєстру нерухомих пам’яток України та вилучення з Державного реєстру нерухомих пам’яток України окремих об’єктів культурної спадщини. Прошу голосувати. [[13:52:15]] За-261 Рішення прийнято. Наступний законопроект 8024. Ми домовлялися, що буде виступ "Батьківщини". Треба виступ чи можемо. Окей. Тоді переходимо відразу до голосування. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про культуру" щодо впровадження та ведення електронних реєстрів обліку та управління культурною спадщиною та культурними цінностями України. Прошу голосувати. [[13:53:05]] За-245 Рішення прийнято. По фракціях. Дякую. Наступний законопроект 8374. Ми домовлялися, що буде виступ "Європейської солідарності". Давайте спочатку включимо в порядок денний його. Ставлю на голосування пропозицію включити до порядку денного сесії законопроект за реєстраційним номером 8374 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо уточнення порядку відзначення видатних заслуг у сфері культури. Прошу голосувати. [[13:53:51]] За-270 Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання розглянути за скороченою процедурою законопроект 8374. [[13:54:13]] За-246 Рішення прийнято. Будь ласка, у нас короткий виступ "Європейської солідарності" і переходимо до голосування. Будь ласка, Софія Романівна Федина.
Колеги, я думаю, що вам знайомі ці прізвища кадрової нечисті, яка закликає регулярно багато років поспіль до окупації України, знищення українців, зачистки українського простору, такі як Басков і Кіркоров, Дейч і Кива, Повалій, Крутой, Царьов, Азаров, Ані Лорак. Ну, і цей перелік можуть продовжувати окремі представники нечисті, які так само чомусь досі знаходяться у цій залі, хоча їхні партії заборонені. На жаль, ці люди, яких я назвала і великий список інакших, вони мають державні нагороди: герої України за великі всякі заслуги і, на жаль, ми їх ніяк не можемо позбавити їхніх звань. Ми з паном Микитою Потураєвим, з колегами з Комітету гуманітарної та інформаційної політики мало не що комітету відправляємо звернення на міністерство, будь ласка, позбавте ту всю нечисть державних нагород, а нам розказують, що у нас немає достатніх підстав. Тому, шановні колеги, я дуже прошу підтримати цей законопроект задля того, щоб ми отримали можливості і механізми позбавити нагород тих людей, які уже давно зрадили українську державу. На жаль, зараз механізми виписані так, що немає можливості цього зробити. До другого читання цей законопроект треба буде ще доопрацювати і внести певні корективи, але я маю надію, що після голосування уже остаточно ми зможемо очистити нашу державу. Ну, і так само я закликаю монобільшість і керівництво Верховної Ради якомога швидше винести в сесійну залу законопроекти, які заборонять московську ефесбешну церкву і заборонять нарешті на різних рівнях влади представників від заборонених партій, які якогось біса ще.
Дякуємо, Софія Романівна. Переходимо до голосування, колеги. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу законопроект за реєстраційним номером 8374 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо уточнення порядку відзначення видатних заслуг у сфері культури. Прошу голосувати. [[13:57:07]] За-268 Рішення прийнято. Дякую. Далі в нас законопроект 7253. Це друге читання повторне. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" щодо деколонізації топонімії та впорядкування використання географічних назв у населених пунктах України. Я так розумію, є правки, є Бужанський, є Веніславський. Як ми будемо йти тоді? Підтвердження? Максим Аркадійович, у вас підтвердження чи врахування? У вас? Теж на підтвердження. На врахування? Це ваша правка, Федоре Володимировичу? Ваша, так? Давайте, зараз я знайду закон. А яка правка? Правка номер 6. Вона врахована частково. Повністю врахувати. На трибуні в нас є представник комітету Віталій Безгін. Добре. Тоді хвилину Веніславському, будь ласка.
Шановні колеги, в цьому законопроекті про деколонізацію топонімів є законодавча пропозиція номер 6, яка є колективною, в тому числі серед авторів є я. Вона врахована редакційно, частково комітетом. Я пропоную її врахувати повністю, тому що вона тоді більш повно відображає сутність цього законопроекту. Прошу підтримати. Дякую.
Максим Аркадійович. Ставлю на голосування правку номер 6 на повне врахування. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[13:59:14]] За-191 Вона лишається врахованою частково в редакції комітету. Максим Аркадійович, будь ласка.
Шановні колеги, ми зараз знову будемо голосувати за цю 6 правку і я вас прошу ще раз її не підтримувати. Це для того, щоб зруйнувати пам’ятники героям-українцям, героям Другої світової війни. [[Шум у залі]] Ковпак – українець! Кожедуб – українець! Дерев’янко – українець! Маринеско – українець! Захистимо українських героїв! Попередня влада цього не зробила, вони намагаються вас в цьому замарати. Не підтримуйте це. Подивіться, хто це захищає! Що вам ще потрібно? Подивіться, хто це захищає. Голосуємо червоною, червоною!
Максим Аркадійович, ми 6-у не можемо ставити, це правда. Можемо 11-у ставити. Бо ми вже проголосували її редакцію так як за рішенням комітету. Вона вже врахована частково. Редакцію комітету на врахування ставити? Ми можемо так, Апарат? Ми так не робимо, Максим Аркадійович. Ну, ми вже один раз по ній голосували. Ми ж не можемо. Я думаю, не можемо. Ми вже один раз прийняли рішення щодо неї. [[Шум у залі]] Давайте 11-у. Ви будете ставити її, 11-у? Ми один раз прийняли по ній рішення. Ви хочете вдруге по ній же прийняти рішення? Ну, я не думаю, що ми можемо поставити другий раз ту саму правку. [[Шум у залі]] Сергій Віталійович Кальченко, можна? Регламентний комітет. Він зараз це пропонує. Ви пропонуєте на підтвердження поставити? На підтвердження? Але ми двічі не можемо голосувати по одній і тій самій правці. Ми так не робили. Ми зараз. Ми відкриємо зараз. Напишете на мене скаргу, Максим Аркадійович. Будь ласка, 11 правка. Прошу. Ні, я не буду ставити. Я не буду ставити. 11 правка, будь ласка. А, позицію комітету. Ні, так немає предмету. Немає предмету. Це вже дасте відповідь на 11-у. На 11-у дасте відповідь. 11 правку, Максим Аркадійович, зараз ставить.
Шановні колеги, я обов’язково ще повернуся до цього питання особисто. Але я прошу вас не підтримувати цю правку. Це про те, щоб зірвати радянську символіку з братських могил, тобто з мертвих зняти. Це недоречно. Це про демонтаж пам’ятників також. Ви чуєте як волають? Як вони волають! Я прошу вас не підтверджувати цю правку. Не голосувати.
Позиція комітету.
Дякую. Колеги, прошу не кричати. Давайте по суті, бо ми дуже багато зайшли в емоції. Справа ж не в правках. Справа в концептуальній дискусії. Ми з Максимом її вели. Дискусія в тому, чи поширюються норми цього закону на героїв Другої світової війни, чи не поширюються. Ми дискутували про це, і це правда. На думку комітету, цей законопроект набагато ширший, ніж Закон про декомунізацію. Відповідно період комуністичний, під який потрапляє Друга світова війна, регулюється Законом про декомунізацію. А такі ділячи як, умовно, колективний пан Кожедуб, Законом про декомунізацію, вони виведені з-під дії закону. Тому що. Почекайте. Відповідно на думку комітету, нічого що стосується діячів, які причетні до визволення територій України від нацистських загарбників не буде знищено і демонтовано. Оце по суті.
Дякую. Ставлю на підтвердження правку номер 11. Вона комітетом врахована частково. Тобто я зараз ставлю в редакції комітету. Прошу голосувати. [[14:04:24]] За-227 Правка врахована в редакції комітету. Можемо переходити до голосування? Тоді ставлю на голосування пропозицію прийняти в повторному другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект 7253 про внесення змін до Закону України "Про географічні назви" щодо деколонізації топонімії та впорядкування використання географічних назв у населених пунктах України. Прошу голосувати. [[14:05:10]] За-248 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому.
Пропозицію можна?
Пропозицію? Да, будь ласка, Олена Костівна. Показати на каналі "Рада"?
Ви вгадуєте мої думки, Олександр Сергійович. Але я би хотіла, щоб ми всі подякували Олександру Сергійовичу за прекрасний дебют ведення у Верховній Раді України, і натомість все ж таки внести пропозицію показати в слоті каналу "Рада" сьогоднішнє засідання в частині обговорення прекрасних кандидатур, які стали міністрами, бюджету України – відповідальне рішення і цього питання. Будь ласка, підтримайте не мене, а Олександра Сергійовича. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію Олени Костівни так, як вона прозвучала. Прошу голосувати. [[14:06:20]] За-137 Рішення не прийнято. Ми переходимо до наступного пункту розгляду питання порядку денного – 8395. Там теж "Батьківщина" хотіла виступати. Чи актуально? Ні, добре. Окей. Тоді ми переходимо відразу до прийняття рішення, але нам спочатку треба включити до порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію включити до порядку денного сесії закон з реєстраційним номером 8395 – про внесення змін до Закону України "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" щодо соціальних нормативів у сфері культури. Прошу голосувати. Включаємо до порядку денного сесії. [[14:07:09]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу законопроект (за реєстраційним номером 8395) про внесення змін до Закону України "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" щодо соціальних нормативів у сфері культури. Прошу голосувати. [[14:07:39]] За-265 Рішення прийнято. Наступний законопроект за реєстраційним номером 6405 – це друге читання, домовлялися без правок. Тому ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою розвитку авіації загального призначення, адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу у сфері цивільної авіації, встановлення додаткових механізмів здійснення ефективного контролю за забезпеченням безпеки авіації та дерегуляції господарської діяльності у галузі цивільної авіації. Прошу голосувати, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. [[14:08:32]] За-266 Рішення прийнято. Закон Ухвалено в цілому. Наступне у нас є кадрове, всередині Верховної Ради, воно включається без голосування, тому пропонуємо зараз його проголосувати. 9109 проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання". Ставлю. Ви хочете? Це включається без обговорення, це зміна в комітетах. Це включається без голосування, Ірина Володимирівна! Це інше. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками Постанову (за реєстраційним номером 9109) про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання". Прошу голосувати. [[14:09:50]] За-236 Рішення прийнято. Постанова ухвалена. Наступна Постанова за реєстраційним номером 9119. Проект Постанови про здійснення начальником Бехтерської сільської військової адміністрації Скадовського району Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Пропоную включити це питання до порядку денного сесії. [[14:10:31]] За-263 Рішення прийнято. Пропоную прийняти в цілому постанову з необхідними техніко-юридичними поправками. Прошу голосувати. [[14:10:53]] За-261 Рішення прийнято. Постанова за реєстраційним номером 9119 – про здійснення начальником Бехтерської сільської військової адміністрації Скадовського району Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" прийнята, ухвалена. Наступний законопроект за реєстраційним номером 8030, а також альтернативний до нього 8030-1, проект Закону про дошкільну освіту. Ми домовлялися без обговорення. Одну хвилину автору і будемо голосувати. Будь ласка, Володимир Анатолійович і Наталія Анатоліївна, Романівна, вибачаюся, тоді теж одна хвилина. Добре. Володимир Анатолійович, будь ласка.
Шановні депутати, сьогодні для мене доленосний день, я вперше на цій трибуні і ви можете дати шанс реалізувати мою місію з якою я прийшов до парламенту, а саме: дати поштовх до формування такої системи раннього розвитку та дошкільної освіти в Україні за якою життя кожного українця буде щасливим. Законопроект 8030 пропонує нову візію у сфері дошкільної освіти, нові засади державної політики і з врахуванням найкращого світового досвіду, викликів та євроінтеграційних процесів. Прошу підтримати законопроект 8030. Інвестиція в людський капітал держави – найкраща з можливих. Дякую.
Дякуємо, Володимир Анатолійович. Дякуємо. Будь ласка, Піпа Наталія Романівна, будь ласка, одну хвилину.
Дорогі українці! Шановні колеги! Законопроект 8030-1 – це також про нову філософію в дошкільній освіті. Він базується на трьох основних речах: безпека дітей, яка важлива щодня і в воєнний час і в інший, якість освіти і ефективне використання коштів дошкільної системи. Якщо щодо безпеки, зокрема, є просертифіковані курси як в багатьох країнах Європейського Союзу, який є вимогою, пройти кожному вихователю, щоб мати мінімальні навики до того, як допомогти дитині, якщо трапляється надзвичайна ситуація. Друга. Це про якість освіти. Наукові дослідження говорять, що якість освіти визначається відповідністю результатів навчання вихованців до вимог освітнього середовища. Цей законопроект якраз багато говорить про якість і про дошкільне середовище, яке має оточувати наших дітей і відповідно їхні результати. Адже часто недооцінюють.
Дякуємо, Наталія Романівна. Переходимо до голосування, колеги. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про дошкільну освіту (за реєстраційним номером 8030). Прошу голосувати. [[14:14:25]] За-242 Рішення прийнято. Далі у нас законопроект 8095. Там 5 хвилин ви просили, так? Пузійчук, будь ласка. 5 хвилин, 2. По поправках? Ні, ми домовлялися, що буде 5 хвилин виступ. Можемо замінити просто правки на виступ. Йдемо по поправкам? Ой. Багато у вас правок? 16? Це на врахування? Ваші, так? Які номери?
Так, дякую. Шановний головуючий! Я маю 16 поправок відхилених. Перша і друга поправка мої. Шановні колеги, цей законопроект наділяє Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти надмірним обсягом повноважень, при цьому обмежуються права учасників освітнього процесу, також обмежується автономія закладів вищої освіти. Проектом передбачається здійснення Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти постакредитаційного моніторингу освітніх програм, які були ним вже акредитовані. І за результатами постакредитаційного моніторингу НАЗЯВО може скасувати акредитацію вузів. При цьому відсутні будь-які правила, порядок, періодичність постакредитаційного моніторингу, це означає повну залежність закладів.
Андрій Вікторович, ви хочете першу і другу поставити на врахування. Правильно? Ставлю на врахування правку номер 1 авторства Пузійчука Андрія Вікторовича. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:16:51]] За-55 Рішення не прийнято. І 2 правку народного депутата Пузійчука Андрія Вікторовича, вона комітетом відхилена. [[14:17:12]] За-46 Рішення не прийнято. Які наступні, Андрій Петрович?
Поправка номер 8.
Вісім?
Да. Андрій Пузійчук. Шановні колеги, у випадку прийняття цього законопроекту це буде означати повну залежність закладів вищої освіти від НАЗЯВО. Колеги, не можна все пояснювати необхідністю адаптації до європейського законодавства, має бути віднайдений розумний компроміс між імплементацією європейських норм та збереженням права самостійно розвиватися вітчизняним закладам освіти. І я би хотів, щоби голова комітету просто прокоментував. Чому наділяєте НАЗЯВО такими надмірними повноваженнями? Дякую.
Прокоментуйте, будь ласка.
Шановні колеги, давайте, давайте домовимося: спочатку будемо читати закони, а потім їх коментувати. Ну, бо це ненормально, ну, чесно, там немає одної подібної норми, жодного слова, про яке ви сказали, там немає жодної такої норми, ну перестаньте справді. Комітет відхилив цю правку. Вибачте.
Ставлю на голосування правку номер 8. Прошу голосувати. [[14:18:40]] За-42 Рішення не прийнято. Яка наступна? Може, вже 5 хвилин і. Є потенціал, Андрій Вікторович? Ви ж бачите, що потенціалу на підтримку правок немає.
Шановний головуючий, от давайте я зачитаю що у нас буде по цьому законопроекту і ми можемо після голосування ще з головою комітету обговорити. Дивіться, зараз за результатами постакредитаційного моніторингу НАЗЯВО буде або попереджати та зобов’язувати усувати якісь виявлені недоліки, або припиняти дію сертифіката, це із закону, із законопроекту. І знову-таки на власний розсуд, без жодних критеріїв застосування того чи іншого заходу. Ну, слухайте, ви реально створюєте рай для корупціонерів з НАЗЯВО. А мою поправку прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку 9. Прошу голосувати. [[14:19:55]] За-45 Рішення не прийнято. Яка наступна, Андрій Вікторович?
Шановний головуючий, я пропоную тоді поставити цей законопроект на голосування, нехай зал визначається. Фракція "Батьківщина" не буде голосувати і просить вас не підтримувати.
Прекрасне рішення! І дуже своєчасне. І зала вам вдячна, Андрій Вікторович, за розуміння. Запросіть депутатів в зал, будь ласка. Ніхто більше не буде ставити? Запросіть депутатів до зали на голосування, будь ласка, терміново. Ставимо на голосування. Позиція комітету, будь ласка.
Шановні колеги, я повернусь до попереднього питання: про постакредитаційний моніторинг. Я пояснюю, що це таке. Є вимоги до акредитації, які університети повинні виконувати. Наприклад, в частині кількості докторів наук. Їм дається акредитація на 5 чи 10, вдумайтесь, років. І далі вони не перевіряються. Тобто ти береш собі на 1 рік когось за сумісництвом, набираєш собі необхідних докторів наук, отримуєш сертифікат. Через півроку їх звільняєш – і працюєш собі 10 років. Тобто ви за це, судячи з того, яку правку ви ставите на врахування. Ми пропонуємо зробити постакредитаційний моніторинг, коли перевіряються лише ті умови, за якими отримано сертифікат. І якщо вони продовжують відповідати цим умовам, він автоматично продовжується. Тому, шановні колеги, давайте будемо читати дуже уважно, там все нормально написано. Дякую. І прошу підтримати закон.
Дякую, Сергій Віталійович. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону (за реєстраційним номером 8095) про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення якості вищої освіти. Прошу голосувати. [[14:21:59]] За-219 Рішення не прийнято. Так, що ми там ставимо, повторне? Зараз я подивлюсь. На повторне друге читання, колеги. Пропозиція: спрямувати на повторне друге читання законопроект (з реєстраційним номером 8095) про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення якості вищої освіти. Прошу голосувати. [[14:22:40]] За-235 Є. Рішення прийнято. Закон спрямований на повторне друге читання, на повторне друге читання, да. Пропозиція Давида Георгійовича якась є, да, креативна? Давид Георгійович, можливо, ми проголосуємо ратифікації. Вони швидко голосуються, всі підтримують. Ні? Добре. Давид Георгійович Арахамія, будь ласка, ваша пропозиція.
Колеги, я хотів би в рамках пропозиції подякувати всім колегам у залі за плідні робочі два дні і запропонувати висвітлювати це все в нужному форматі на телебаченні. І закінчити на цій позитивній ноті сьогоднішній робочий день. Дякую.
Дякую, Давид Георгійович. Ставити вашу пропозицію на голосування геніальну чи ні? Ви не наполягаєте, Давид Георгійович? Не наполягає. Я тоді з вашого дозволу оголошу запити. Да, можна тут з нами побути, підтримати нас у цей непростий процес. Да, колеги, у нас є два питання, які, так би мовити, два питання, які не потребують масовості в залі. Це блокуючі постанови, ми зараз до них перейдемо, далі зачитаємо запити і так проведемо ще пів години життя. Отже, колеги, переходимо до розгляду питання. законопроект із реєстраційним номером, проект 8274-П. Проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону "Про внесення змін до Розділу XXI "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо встановлення тимчасових особливостей визначення митної вартості товарів, що вивозяться за межі митної території України" (реєстраційний номер 8274 від 09.12.2022 року). Чи бажають автори виступити? Юлії Володимирівни немає. Добре. Тоді ставлю на голосування рішення прийняти в цілому проект Постанови 8274-П. Прошу голосувати. [[14:25:06]] За-28 Рішення не прийнято. Постанова відхилена. І проект Постанови (за реєстраційним номером 7628-П) про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону "Про колективні угоди та договори" (за реєстраційним номером 7628 від 02.08.2022 року). Прошу голосувати. Чи є бажаючі виступити, автор постанови? Юлія Володимирівна. Немає. Тому прошу голосувати. [[14:25:49]] За-23 Постанова відхилена. Більше в нас питань немає сьогодні для голосувань. Дистиллят? Дистиллят еще будет настаиваться, пане Ігоре. Добре, колеги. В нас є запити, зараз, секундочку, я їх десь розшукаю. Отже, колеги, внесено 15 депутатських запитів, з них 3 до Кабінету Міністрів України і 12 до керівників інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування. Запит Павла Бакунця до Голови Служби безпеки України щодо звільнення з полону військовослужбовця лейтенанта Івахова Владислава Миколайовича. Запит Петра Павловського до Голови Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України щодо надання інформації стосовно усіх об’єктів та заходів, які фінансуються за рахунок коштів Державного бюджету України, підготовлених Державним агентством автомобільних доріг. Запит Петра Павловського до Харківського міського голови щодо надання інформації про розміри дебіторської заборгованості усіх категорій споживачів перед Комунальним підприємством "Харківські теплові мережі", стягнутої суми заборгованості, заборгованості, строк позовної давності за якою сплив. Павла Бакунця до Міністерства освіти і науки України щодо надання розрахунків щодо можливості збільшення обсягів освітньої субвенції для територіальних громад Львівської області у 2023 році. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до Порядку функціонування госпітальних округів і госпітальних кластерів та встановлення їх меж, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 23-го року №174 "Деякі питання організації спроможної мережі закладів охорони здоров’я" та необхідності збереження інфекційних лікарень. Антона Яценка до Черкаського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно розпорядження бюджетними коштами та комунальним майном Черкаською міською радою, її структурними підрозділами та комунальними підприємствами. Антона Яценка до Черкаського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно розміру заробітної плати, надбавок, доплат, премій, матеріальної допомоги та інших виплат, нарахованих Черкаському міському голові Бондаренку Анатолію Васильовичу протягом 2022 – 2023 років. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання копій документів, на підставі яких Товариство з обмеженою відповідальністю "Медичний лікувально-діагностичний центр" здійснювало користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: вулиця Шевченка, 50, місто Умань, Уманський район, Черкаська область. Антона Яценка до Смілянського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно розпорядження бюджетними коштами комунальними закладами та підприємствами Смілянської міської ради Черкаської області протягом 2021-2022 років. Антона Яценка до Голови Державної аудиторської служби України щодо надання інформації стосовно здійснених протягом періоду 2021 – 2022 роки Державною аудиторською службою України (її територіальними підрозділами): державного фінансового аудиту; перевірок закупівель; інспектування (ревізій); моніторингу закупівель, замовником у яких виступали комунальні підприємства, установи, організації, структурні підрозділи Смілянської міської ради Черкаської області. Віталія Войцехівського до Директора Національного антикорупційного бюро України щодо можливого привласнення грошових коштів з державного бюджету Ткаченком Юрієм Олеговичем спільно з посадовими особами Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, які є фігурантами у кримінальному провадженні за № 62021100030000017 від 13 травня 2021 року. Дмитра Разумкова до Прем’єр-міністра України щодо розміру заробітної плати та інших виплат, наданих керівнику Приватного акціонерного товариства "Укрнафта" та Приватного акціонерного товариства "Укртатнафта" на зайнятій посаді. Антона Яценка до Голови Державної аудиторської служби України щодо надання інформації щодо здійснення протягом періоду 2021 – 2022 роки Державною аудиторською службою України (її територіальними підрозділами): державного фінансового аудиту; перевірок закупівель; інспектування (ревізій); моніторингу закупівель, замовником у яких виступали комунальні підприємства, установи, організації, структурні підрозділи Черкаської міської ради Черкаської області. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання копій документів про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки за адресою: вулиця Шолом-Алейхема, 37, місто Умань, Уманський район, Черкаська область. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання копій документів про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки за адресою: вулиця Вокзальна, 4-Б, місто Умань, Уманський район, Черкаська область. І в нас ще є оголошення одне невелике. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про обрання заступницею голови депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" народного депутата України Гришину Юлію Миколаївну. З чим її і вітаємо. Отже, шановні колеги, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякуємо всім за плідну роботу. Я оголошую перерву в нашому пленарному засіданні. Про час і місце його продовження вам буде повідомлено. Нагадую на необхідності непоширення інформації щодо його початку. Разом до перемоги! Слава Україні!