Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:31]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 314 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Бондика Валерія. Давайте привітаєм нашого колегу, побажаєм йому здоров’я і успіхів. [[Оплески]] Надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 31 березня 2010 року. Розглянуто шість питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято одну постанову, два законопроекти прийнято за основу, три законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, вашій увазі оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданою заявою повідомляю про входження народного депутата України до складу коаліції депутатських фракцій „Стабільність і реформи” у Верховній Раді України шостого скликання Бобильова Олександра Фадійовича. [[Оплески]] Шановні народні депутати, перелік питань, визначених до розгляду на сьогодні, у вас є. Одну хвилиночку. З врахуванням того, який сьогодні день у нас, я просив би вас, шановні колеги, домовитись про те, щоб у нас була злагоджена робота, і головне, щоб ми змогли розглянути перелік питань, визначених на сьогодні. А тепер щодо організації нашої роботи: по 1 хвилині, будь ласка, давайте обміняємося думками. Роман Зварич.
Шановний Володимир Михайлович! Зрозуміло, що ми сьогодні уже працюємо в нових умовах, оскільки Закон про Регламент Верховної Ради України набрав чинності уже давно. У зв’язку з тим, я привертаю вашу увагу, що в Регламенті є абсолютно імперативна норма, яка вимагає, щоби розгляд питань, які виносяться на друге читання, перед тим за 10 днів була роздана порівняльна таблиця. Сьогодні внесено в порядок денний 5 питань на друге читання, по яких за станом на 6 годину вчора порівняльної таблиці не було. Я їх називаю – це є законопроект 5239, 4768, 1416, 4190 і 4184. Володимир Михайловичу, у строгій відповідності до Регламенту. Я таки прошу вас зняти ці питання з розгляду сьогодні, оскільки вчора народні депутати України не мали можливості ознайомитися з порівняльною таблицею.
Дякую. Іван Григорович. Будь ласка, хто ще бажає висловитися з приводу. Немає бажаючих? Будь ласка, Коновалюк Валерій.
Дякую, Володимир Михайлович. Наступним разом буду тримати ще вище руку. Через декілька тижнів ми отримаємо проект бюджету на поточний рік. І я просив би вас розглянути можливість, щоб ми встигли розглянути ті законопроекти, які вже схвалені в першому читанні, які будуть впливати на дохідну та видаткову частину бюджету. Те, що це буде складний бюджет та що сьогодні треба врегулювати багато соціальних, економічних проблем, це очевидно. Тому я все ж пропонував би, крім тих організаційних питань, які, дійсно, справедливо потрапили в порядок денний, все ж звернути увагу на ті законопроекти. Дякую.
Дякую. Олександр Сергійович Єфремов.
Спасибо, Владимир Михайлович. Мы хотели бы поддержать сегодня повестку дня, фракция Партии регионов, особо обратив внимание на вопрос, который поставлен в повестку дня по законопроекту 4177. Наши коллеги данный законопроект, и мы будем поддерживать его. Это даст ответ на вопросы по выборности в нашем государстве, для того чтобы упорядочить систему выборов, чтобы в дальнейшем не возникали никакие проблемы. И, Владимир Михайлович, мы просили бы рассмотреть сегодня вопрос, или, по крайней мере, включить в повестку дня, по законопроектам 6122, 6222. У нас была договоренность на Погоджувальной раде, что на эту неделю мы поставим, потому что они важны для промышленности и экономики нашего государства. Спасибо.
Добре. Ще хто наполягає? Немає. Шановні колеги. А, Іван Григорович. Ну, будь ласка, Іван Кириленко.
Шановні колеги, фракція уповноважила мене сказати наступне, стоїть сьогодні в порядку денному законопроект про обрання голів та членів окремих комітетів Верховної Ради України. І стоїть дуже чітка норма, за умови узгодження позицій фракцій. Вчора комітет Верховної Ради відповідний – регламентний розглянув це питання і до узгодженої позиції не дійшов. Я звертаюсь до представників всіх інших фракцій, звертаюсь до фракцій коаліції. Шановні колеги, зняти це сьогодні питання з розгляду до повного його узгодження. Наші мотиви наступні, шановні колеги, сьогодні унікальна можливість в державі вперше, мабуть, за всю історію, коли і Президент, і Кабінет Міністрів, і парламентська більшість, і Національний банк, і правоохоронна судова система по суті поступово, але переконливо зосереджуються в одних руках. І ми з вами в законі про Регламент, який ми проголосували вперше в цьому залі, який вперше став законом, чітко прописали права контролю за дією влади парламентською опозицією. Тому ми з урахуванням цього просимо розглянути це питання. Для цього потрібні.
Да, будь ласка, завершуйте.
цього, безумовно, потрібні додаткові консультації і узгодження. Для того, щоб розблокувати цей процес і, дійсно, його не затягувати на кілька тижнів, чи місяців, чи безкінечно, сьогодні прийняла єдине вірне рішення, ми прийняли рішення, відкликати всіх керівників, заступників, перших заступників і секретарів комітетів, які ми сьогодні маємо, відкликати повністю з цих посад для того, щоб повністю розблокувати процес переформатації протягом, буквально, тижня. Тому в цьому зв’язку ми наполягаємо на тому, щоб це питання сьогодні, Володимир Михайлович, не збурювати зал. У нас, крім того, в окремих комітетах у нас була домовленість про паритетність присутності і коаліції, і опозиції для того, щоб у нас не було переваги тих комітетів, де особливі значимі контрольні функції, а саме – регламентний, бюджетний комітет, з питань правосуддя і деякі інші. Тому, шановні колеги, розуміємо, який тиждень, в тому числі і для віруючих людей, а це більшість нашого населення.
Іван Григорович.
Ми б хотіли перенести розгляд цього питання. І прошу, щоб зал нас підтримав.
Дякую. Шановні колеги, ми обмінялися думками. Шановні колеги, прошу уваги, ми обмінялися думками. Відносно зауваження Романа Зварича, воно абсолютно правильне. Ті законопроекти до другого читання, щодо яких не витримані регламентні норми, не будуть розглядатися, у нас це погоджено. Але разом з тим, шановні колеги, коли ми дотримуємося Регламенту, то, мабуть, ми всі повинні читати Регламент і розуміти одне, що дестабілізувати роботу Верховної Ради відкликанням депутатів, очевидно, це неправильно. Якщо така пропозиція є, ми її поставимо на голосування. Будь-яка. Шановні колеги, прошу не збурювати і прошу слухати, і першого заступника голови комітету не порушувати Регламент і відповідно регламентного комітету. Друге, шановні колеги. Якщо у нас немає погоджених позицій, будь ласка, давайте з ранкового засідання відкладаємо, проводьте консультації. Це перше. Наступне, шановні колеги. Якщо викликає заперечення позиція по Комітету з питань свободи слова, то ми можемо вилучити з документу і не розглядати питання про керівництво Комітету з питань свободи слова. Але. слухайте. Але люди в комітетах мають працювати. Тому, будь ласка, керівники фракцій, проводьте консультації. Після консультації повернемося до цього питання. І давайте не шукати приводи, ну, якщо не на цьому тижні, то на наступному зривати роботу Верховної Ради. Наступне, шановні колеги. Слухайте і читайте Регламент. Наступне. У нас є три подання щодо призначення на конституційні посади голови Антимонопольного комітету, голови Комітету з питань телебачення радіомовлення, а також на керівництво Фонду державного майна. Тому я просив би, щоб ми невідкладно розглянули це питання. Можливо, після розгляду питання про призначення суддів і голосування постанов про вибори. І ще один момент. Щодо законопроектів, про які говорив Олександр Сергійович Єфремов, - 6122, 6222. У мене така пропозиція, шановні колеги, у нас є: раз, два, три, чотири, п’ять законопроектів, які ми повинні розглянути в частині включення до порядку денного. Якщо у вас не було заперечень, щоб можна було планувати роботу, зараз варто було б поставити на голосування про включення до порядку денного, а потім перейти до розгляду законопроекту 4177. Немає заперечень? Дякую. Шановні колеги! Розминку завершили, тепер заспокойтесь. Я ще раз хочу сказати Олександру Бондарю, що вас Верховна Рада не буде чекати, поки ви підійдете, щоб виступити, давайте працювати з 10 години. Заспокойтеся. Є Регламент і працюємо за Регламентом, і все. Тепер візьміть розділ, шановні колеги, „Для включення до порядку денного сесії” законопроект 6109 – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо недопущення зловживань правом на оскарження. Проект народного депутата Олійника, ставлю на голосування, про включення до порядку денного. [[10:13:25]] За-329 Рішення прийнято. Далі. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону 6044 про внесення змін до статті 217 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обов’язків слідчого]]. Проект народного депутата Міщенка. Прошу голосувати. [[10:14:08]] За-196 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування для включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 6222]] про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" [[щодо оподаткування дивідендів]]. Проект народного депутата Каракая, прошу голосувати. [[10:14:42]] За-216 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 6122]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]]. Проект народного депутата Полунєєва. Прошу голосувати. [[10:15:18]] За-210 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проект Постанови 6049 про участь України у формування Єдиного економічного простору [[ЄЕП]] з Республікою Білорусь, Республікою Казахстан, Російською Федерацією та розвитку взаємовигідного економічного співробітництва [[6049]]. Це включення в порядок денний. [[10:16:07]] За-77 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, по фракціях, будь ласка. Я не чую. Партія регіонів – 29, "Блок Юлії Тимошенко" – 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 1, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 1. Сергій Міщенко, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, я прошу повернутися до голосування 6044. Я думаю, що колеги не зрозуміли в чому суть. Пам’ятаєте, на минулому сесійному тижні ми проголосували мій законопроект про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України до статті 218, де слідчий зобов’язаний надати обвинуваченому і його адвокату опису справи. І тут всі, в тому числі і з Партії регіонів, і всіх інших фракцій сказали, що треба терміново, на цьому тижні розглянути питання про ці самі права, щоб мав потерпілий і його адвокат, щоб ми разом дві статті, 218 і 217, разом розглянули в другому читанні. І тому я не розумію, чому ми зараз такий направлений на права громадян, на їх конституційні права провалюємо коаліцією? Де логіка, де суть?
Шановні народні депутати, враховуючи пропозицію народного депутата Міщенка, я поставлю на голосування про повернення до розгляду тих законопроектів, які не підтримані. Не підтримаєте – значить знімаються вони з розгляду на цій сесії. Немає заперечень? Прошу ще раз уважно поставитись до голосування. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону 6044 про внесення змін до статті 217 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обов’язків слідчого]]. Прошу голосувати. [[10:18:40]] За-372 Питання, ми повернулись до включення до порядку денного. Тепер я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону 6044. Прошу голосувати. [[10:19:08]] За-381 Питання включено до порядку денного. Шановні колеги, тепер ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проект Закону [[реєстраційний номер 6222]] про внесення змін до Закону України „Про оподаткування прибутку підприємств [[щодо оподаткування дивідендів]]. Прошу голосувати. Іде голосування. [[10:19:55]] За-214 Не повернулися. Ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 6122]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]]. Прошу голосувати. [[10:20:32]] За-222 Не повернулися. Ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проект Постанови про участь України у формування Єдиного економічного простору (ЄЕП) з Республікою Білорусь, Республікою Казахстан, Російською Федерацією та розвитку взаємовигідного економічного співробітництва. Прошу, голосуйте. [[Шум у залі]] [[10:21:15]] За-222 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати. А заява де? Не треба? По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 167, "Блок Тимошенко" – 4, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 4, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні -1. Шановні народні депутати, нам потрібно включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]] [[реєстраційний номер 4177]]. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:22:21]] За-401 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду цього питання. Доповідач – народний депутат України Кириленко Іван Григорович. Народний депутат Подгорний, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Пилипенко Володимир Пилипович. Може ми його розглянемо за скороченою процедурою?
Шановні виборці! Шановні колеги! Шановна президія! Верховна Рада України четвертого скликання прийняла Закон України про внесення змін до Конституції України номер 2222-4 від 08.12.2004 року. Цим законом, зокрема було змінено частину першу статті 141 Основного Закону України та встановлено, що депутати сільської, селищної, міської, районної, обласної ради обираються строком на 5 років. При цьому залишається частина друга статті 141 Конституції України, якою встановлено, що сільські, селищні та міські голови обираються територіальними громадами строком на чотири роки. Відповідно до Конституції Автономної Республіки Крим зі змінами, затвердженими 13.03.2009 року Законом України „Про затвердження змін до статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим” [[щодо строку повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим]] строк повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим становлять п’ять років. Така відмінність у строках повноважень представницького органу Автономної Республіки Крим, місцевих рад та голів територіальних громад не узгоджується з логікою Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” і може призвести до розбалансування роботи всіх органів місцевого самоврядування Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Крім цього, проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад неодночасно з виборами сільських, селищних, міських голів призведе до значного збільшення видатків з Державного бюджету України. Відтак питання щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад, сільських, селищних, міських голів потребує законодавчого узгодження. Законопроектом пропонується внести зміни до частини першої статті 136, частин першої та другої статті 141 Конституції України та встановити, що строк повноважень депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, обраних на чергових виборах [[я хочу підкреслити, саме на чергових виборах]], становить 5 років. А також передбачити, щоб дія зазначених положень Конституції України, у запропонованій ним редакції, поширювалася на депутатів всіх і також сільських, селищних, міських рад, які обрані на чергових виборах 26 березня 2006 року. Законопроектом пропонується також встановити, що повноваження сільських, селищних, міських, районних у місті, районних, обласних рад, депутати яких обрані на чергових виборах 26 березня 2006 року, а також на позачергових перших повторних та проміжних виборах у період від березня 2006 року до проведення чергових виборів 27 березня 2011 року. Таким чином при прийнятті цього закону ми знімаємо всі ті протиріччя, які сьогодні є в зв’язку з тим роз’ясненням, яке було прийняте Конституційним Судом по тлумаченню, які повноваження голів та рад, ну депутатів, які були обрані на позачергових виборах. Просимо підтримати даний законопроект і дати свою згоду на направлення його до Конституційного Суду. Дякую.
Шановні народні депутати, доповідь завершено. Прошу записатися на запитання до доповідача. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Руслан Князевич. Мікрофон.
Шановний Сергій Петрович, я тут. У мене питання такого плану. Я абсолютно підтримую цей законопроект. Якщо буде нагода, буду виступати обов’язково аргументовано на його підтримку. Але, ну, шкода, що ви не згадали, що ми втратили час. Вже один раз цей предметом розгляду законопроект був в сесійній залі. Пройшло півроку і ми знову до нього повертаємся. Хоча, якщо б ми тоді його включили, вже, напевно, мали висновок Конституційного Суду і процес був би набагато простішим. Але у мене такого плану питання. Ви передбачаєте, в зв’язку з необхідністю синхронізації позачергових і чергових виборів те, що ті депутати, які навіть обрані в період до 2011 року на позачергових виборів, виборах, здійснюють свої повноваження до чергових і відповідно голови, так? Щоб якимось чином обійти те рішення Конституційного Суду, які є досить дискутивні. Але що робити далі? Бо тільки запис про те, що строк повноважень на чергових 5 років, він не вирішує питання по суті. Бо хтось буде вважати, що відсутність слів „чи позачергових” означає, що й надалі всі, знову ж таки, будуть на 5 років. Як виходити з цієї колізії? Чи, може, зараз варто зразу, одразу це питання зняти? Дякую.
Дякую за запитання, шановний депутате. Я думаю, що якраз те формулювання, яке ми закладаємо, що повноваження 5 років, це тільки повноваження тих, хто обраний саме на чергових виборах. Тому ця норма не буде розповсюджуватися на тих, хто буде обраний на позачергових виборах або на повторних виборах. Тому я вважаю, що саме така формуліровка і зніме те протиріччя, яке було утворене Конституційним Судом.
Іван Вернидубов, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу! Дозвольте передати слово однопартійцю Валерію Коновалюку.
Валерій Коновалюк, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановний доповідач! Безперечно, треба врегулювати питання 141 статті Конституції. Але впродовж позачергових минулих виборів лунала і позиція від вашої політичної сили, що треба дати місцевому самоврядуванню більше повноважень. Чому ваша ініціатива стосується виключно строку проведення і термін повноважень місцевих рад і голів селищних, сільських та міських? Чому не стосується тих питань, які забезпечать розвиток місцевому самоврядуванню? Це перше питання. І друге. Як ви вважаєте, яка виборча система мусить бути запроваджена в Україні для місцевого самоврядування, щоб вона була більш ефективною, щоб дійсно територіальні громади мали всі важелі впливу на ситуацію і вирішували соціально-економічні проблеми? Дякую.
Дякую за запитання. Я почну з другого. Я свого часу подавав законопроект про те, щоб ради, місцеві ради, обирались за відкритими списками. На жаль, у цьому залі він не був проголосований, і саме не хватило голосів Партії регіонів. Та система, яка діє сьогодні, вона дійсно десь не дозволяє виборцю обрати більш об’єктивно тих депутатів, які б працювали ефективно на місцеве самоврядування. Що стосується, чому у цьому законопроекті тільки питання, які стосуються іменно терміну повноважень? Ця ідея народилась саме після рішення Конституційного Суду, коли були розбалансовані вибори, і коли сьогодні, умовно кажучи, ті, хто обирався, а ми обрали з вами, вірніше прийняли постанови і провели вибори, близько 800 таких виборів місцевих позачергових, і сьогодні незрозуміло, коли там проводити вибори. І тому з’явився цей законопроект саме для того, щоб збалансувати саме терміни проведення виборів.
Народний депутат Чорноволенко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановний доповідачу, я в цілому підтримую це абсолютно добре, правильне і єдине розумне у нашій ситуації, коли ми незаконно скасували вибори місцеві, то це єдиний правильний і розумний вихід – іти через внесення змін. Але чи не закладаємо ми певну міну, яка не загальмує цей процес, бо є вже рішення Конституційного Суду, що позачергові вибори, якщо обрані на них, то це повноваження 5 років. І навіть якщо обійдемо ми цей момент зараз, то по вашому закону позачергові вибори, які будуть призначені після 2011 року виборів, знову-таки будуть продовжені на 5 років? А у вас це, кажеться, тільки про ті, що обрані до 2011 року. Як обходити цей момент? І взагалі чи не поверне нам назад Конституційний Суд? Можливо нам треба без пункту 3, 2 чи частини прийняти, а потім по всіх цих виборах, які були призначені після 2006 року, призначити позачергові вибори одночасно з черговими на 27 березня.
Я вже майже відповідав на аналогічне питання. Я все ж таки вважаю те формулювання, яке запропоновано, воно знімає оцю колізію, і ще п’ять років, повноваження, це буде стосуватися тільки тих, хто обраний на чергових виборах.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановний колего! Як ви вважаєте, чи може закон стояти вище Конституції? Згідно Конституції повноваження міських голів, записано, чотири роки. І повноваження міських голів завершились. Ви пробуєте врегулювати тезу, записану в Конституції, законом. Чи не являється це, на ваш погляд, це порушенням Конституції і чи не може на якомусь етапі бути воно оскаржене в Конституційному Суді? Безумовно, є проблеми з приводу постанови, яка передбачала скорочений термін повноважень органів місцевого самоврядування. Але по міським головам конституційна норма – якраз чотири роки. І мали в цьому році провести вибори міських голів. Крім того, друге питання якраз те, що сьогодні немає консенсусного рішення з приводу зміни форми виборчої, і чи не буде це просто відтяжка в часі, і продовження повноважень на нелегітимній, на мій погляд, основі тих людей, які сьогодні працюють міськими, сільськими головами?
Відверто кажучи, є таке побоювання і в мене. Враховуючи, що цей законопроект був внесений ще більше ніж рік тому, і якби він був прийнятий ще в 2008 році зразу після рішення Конституційного Суду, то ми вже давно з вами провели вибори і вже забули б мабуть.
Народний депутат Болдирєв, фракція Партії регіонів. Леонід Іванович Грач, фракція комуністів.
У нас стало традицией, когда в стране все идет в рознос, тогда обязательно беремся менять Конституцию. А для вас 2 вопроса, ответьте на них. Первый вопрос. Понятно, что местные советы не нуждаются в этом вашем предложении, так как у них и так уже есть 5 лет. А что касается городских голов, полномочия городских, сельских, поселковых, полномочия которых практически уже истекли. Как же они будут осуществлять свои полномочия? Кто может, кроме народа, давши им мандат на 4 года, потом постфактумом изменить. Это первый вопрос. И второй вопрос. А вы читали вообще решение Конституционного Суда в отношении сроков полномочий Верховного Совета Крыма? Там четко и ясно записано, что этого состава срок полномочий на 5 лет не касается. Так вы что опровергаете решение Конституционного Суда?
Нет, мы ничего не опровергаем, мы как раз хотим внести такие изменения в Конституцию, чтобы они и позволяли нам сегодня урегулировать все эти вопросы. А что касается по поводу полномочий местных советов 5 лет, то это действительно так. Сегодня это есть. Но если посмотреть внимательно на тот закон, когда вносились изменения в Конституцию, то там четко написано, что эта норма вступила в действие после „набуття повноважень Верховної Ради України, обраної 26 березня”. І я вам нагадаю, що Верховна Рада України минулого скликання набула повноважень 25 травня. На жаль, всі місцеві ради, які у нас були обрані 26 березня 2006 року в своїй абсолютній більшості, за виключенням, по-моєму, двох рад всього, набули повноваження до 25 травня, або кінець квітня, або початок травня. Тому на них ця норма не розповсюджується. Тому треба було би проводити вибори, дійсно, зараз буквально, але, мабуть, це питання до коаліція, яка скасувала постанову, коли вибори були призначені на 30 травня. Дякую.
Народний депутат Колоцей, фракція Парті регіонів. Народний депутат Макеєнко, фракція Партії регіонів. Немає. Іван Олександрович Заєць, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановний доповідачу, все-таки давайте ми розберемося. Ви говорите про те, що, якщо вибори позачергові відбуватимуться після 27 березня 2011 року, то повноваження тих рад або голів будуть тривати до чергових виборів. Тому що тут мова, у цьому законопроекті, йде про те, що саме чергові. що ради чи голови, які обираються на чергових виборах, строк повноважень їх 5 років. Але ви знаєте, що органи влади діють у межах, у спосіб і так далі Конституції і законів. І якщо не написано, що строк повноважень голів місцевих органів влади або рад, які обираються на позачергових виборах, ну, обмежуються черговими виборами, то тоді це питання не вирішене. Я вашу логіку ніяк не можу зрозуміти і не можу сприйняти.
Значить, я хочу сказати, що до рішення Конституційного Суду з приводу звернення Київської міської ради ні у кого таке питання зовсім не виникало. Всі вибори, які були позачергові, повноваження всіх, хто був на них обраний, закінчувалися після чергових виборів. Я думаю, так буде і зараз.
Так, дякую вам, сідайте. Час завершився. Від комітету, голова комітету доповідає Сергій Міщенко. Будь ласка.
Да, дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ну, нарешті, ми сьогодні начали дискусію, почали дискусію відносно того, коли все-таки ми почнемо питання, розглядати питання відносно виборів в місцеві ради. І, дійсно, автори законопроекту змін до Конституції говорять про те, що ці вибори повинні розпочатися 27 березня 2011 року. Я розумію, комітет розуміючи логіку внесення змін до Конституції авторів, розуміє, що остаточне рішення прийняття змін до цього, до Конституції, необхідно, по-перше, триста голосів; по-друге, це чергова, наступна, чергова сесія Верховної Ради України. І розуміючи про те, що зараз ми робимо технічне завдання Верховної Ради, голосуючи тільки за постанову про направлення цього закону до Конституційного суду України. Тобто Конституційний суд, направивши нам своїм висновком про конституційність, чи неконституційність цього закону, дасть нам можливість далі рухатися крок за кроком відносно прийняття цього рішення. Дійсно, можна було б вирішити це рішення і постановою про призначення чергових виборів до місцевих рад і голів місцевих рад. Але, на жаль, сьогодні ми уже прийняли рішення про скасування такої постанови. І наступним чином всі фракції погодилися, що це повинні бути зміни до Конституції. Автори законопроекту не чіпали всіх питань, проблемних питань, які зв’язані з місцевими виборами, які можуть бути прописані в Конституції. Тому що багато дискусій з цього приводу. Якщо б це було дуже багато новел, то, зрозуміло, що ці новели, вони були б похоронені в сесійному залі відносно сперечань і інших думок. Тому я закликаю Верховну Раду України виконати її таку технічну функцію – проголосувати за постанову, не за прийняття, я знову кажу у першому читанні. Перше читання і обговорення цього законопроекту можливе тільки після того, як Конституційний Суд України направить нам цей законопроект з своїм висновком. А зараз ми просто його, як інші законопроекти, якщо ви пам’ятаєте, на минулих сесійних тижнях ми відправляли до Конституційного Суду про визначення її конституційності. Єдине, що ми можемо попрохати Конституційний Суд, в короткий термін розглянути це питання. Тому що якщо ми перше читання не проведемо у цьому, на цій сесії, то 27 березня взагалі виборів не буде. Вони можуть бути тільки в жовтні чи в листопаді 2011 року. І ми таким чином незаконно ще продовжимо на півроку місцевим радам і головам міст і сіл продовжимо їх повноваження. Хоча і це дає нам сумніватися, що 27 березня – це конституційна норма. Тому наша позиція і комітету наступна. Щоб цей законопроект про направлення його підтримати, цю постанову. Але прохати Конституційний Суд, щоб ми могли у першому читанні на цій сесії до липня-місяця його розглянути, і уже на черговій сесії в серпні, в жовтні-місяці 300 голосами його прийняти, щоб у нас в березні-місяці відбулися місцеві вибори. В іншому випадку, я застерігаю, у нас єдиний буде вихід – знову виносити постанову Верховної Ради без змін до Конституції про визначення цих термінів місцевих виборів. Але, знову голови міст і сільські голови знову випадають з цього п’ятирічного терміну, вони знову будуть обиратися на чотири роки. І це знову ми породжуємо цю колізію, цю несправедливість відносно цієї категорії людей, яких ми вибираємо на ці посади. Тому прошу підтримати рішення комітету, воно було одноголосне відносно направлення цього законопроекту до Конституційного Суду України. Дякую.
Шановні колеги! Якщо є запитання до голови комітету, будь ласка запишіться. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Анатолій Матвієнко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Пане Сергію! Я знову ж повертаюся до норми, яка викликає сьогодні серйозну дискусію. Прикінцевими положеннями ми врегульовуємо питання позачергових і чергових виборів, але в самому тексті Конституції є двочитання, чому ми не можемо в самому тексті Конституції чітко прописати, що позачергові вибори обираються на термін до чергових. І тоді ми б зняли всі колізії, інакше ми знову вступаємо в протиріччям з рішення Конституційного Суду. Давайте ми це зробимо, чи можемо ми це зробити зараз, чи можемо зробити після того, як Конституційний Суд розгляне цю проблему і нам зробить зауваження, що цю норму треба уточнити. Інакше ми знову не маємо чіткої перспективи розуміння в який спосіб будуть проводитися вибори. Дякую.
Дякую. Дякую за запитання, дуже слушне запитання і дійсно це одне із застережень, які існують по прийняттю в кінцевому результаті цього закону. На жаль, ми зараз не можемо прийняти якісь зміни до цього законопроекту, якщо не буде воля авторів і Верховної Ради, щоб ми зараз змінили текст цього законопроекту. Але це не реально, зараз буде виникати дискусія і ми його похоронимо в такому вигляді. Якщо ви кажете про тлумачення, яке передбачається Перехідними положеннями цього закону, то і після висновку Конституційного Суду ми не можемо втручатися в текст закону. Ми можемо втручатися, але ми знову повинні його відправити на висновок до Конституційного Суду, про це говорить Конституція України, коли ми приймаємо зміни до Конституції, про це говорить регламент поетапності, як же приймається в остаточному вигляді зміни до Конституції. Тому що якщо Конституційний Суд розглядав одне питання, ми його змінимо до другого читання, то він знову повинен розглядати його.
Павло Жебрівський.
Шановний колего, насправді знову вириваємо з контексту тільки частинку для того, щоб врегулювати проблемні питання, які накопичилися після внесення змін до Конституції України. І сьогодні ви кажете „ми не можемо, не можемо”, чому не можемо, можливо сьогодні не потрібно голосувати за все. Доопрацювати і вже подати об’ємний системний законопроект, який би ми могли спрямувати до Конституційного Суду. Навіщо частинками тільки врегульовувати питання, коли є нагальна потреба врегулювати в повному об’ємі і як ви говорите по сільським головам, і як ті які дострокові повноваження припинилися, і позачергові вибори були. Це потрібно робити не якісь спорадичні рухи, а то перепрошую, як собака Павлова, рефлекторні якісь рухи. От виникла якась проблема, бігом, бігом побігли вирішувати. Чому ми спішимо, нам на цій сесії потрібно два рази проголосувати, перше, про направлення до Конституційного Суду, а потім проголосувати в першому читанні. Сьогодні тільки 1 квітня.
Будь ласка, Павло Жебрівський, завершуйте.
Можливо в принципі зараз домовитися на повторне перше читання за скороченою процедурою і навіть не перше читання, для направлення до Конституційного Суду і на наступному тижні проголосувати якраз системний закон.
Дякую за запитання. Шановний Павло Іванович! Ви розумієте, що є процедура, вона відрізняється від процедури ухвалення законопроектів – це в тому і сенс направлення до Конституційного Суду постановою, що є два такі рішення. Перше рішення – це ми виносимо рішення про направлення до Конституційного Суду, а інше – ми не направляємо до Конституційного Суду. „На доопрацювання” – такого порядку немає в цьому випадку. Є питання до авторів законопроекту, то вони повинні з цього приводу говорити. На сьогоднішній день я знову хочу сказати, що і комітет виходив з цієї позиції, що всі зміни до Конституції, які приходять до комітету, в першу чергу треба визначити конституційність його чи ні. А це може сказати не комітет, не Павло Іванович Жебрівський, ніхто інший не може цього сказати – тільки Конституційний Суд. Після цього ми можемо приймати інші рішення і далі рухатися по тим етапам, які передбачені до зміни до Конституції.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона"
Шановний Сергій Григорович! Я хотів би, знаєте, дуже важливий аспект затронути, тому що тут така репліка прозвучала, мало хто на неї звернув увагу. Тут наш колега Леонід Іванович сказав про те, що Конституційний Суд поправив Верховну Раду і сказав, що Кримська Рада має строк повноважень п’ять років. Оскільки ми з вами автори того закону, який вони поправили, то ми повинні з вами сказати, що це абсолютно відповідає дійсності. Конституційний Суд сказав, що Верховна Рада вчинила неконституційно, бо це не її повноваження визначати строк повноважень Ради, а самої Ради. Але про строк повноважень, коли вибори, суд жодного слова не сказав. І це дуже важливо, і тому це дає нам можливість в такий спосіб вирішувати це питання на рівні Конституції. Дякую.
Дякую за запитання. Я думаю, що ви задали це запитання і самі відповіли на нього. Тому мені добавити немає чого.
Дякую вам, сідайте час вичерпаний. Шановні колеги! Переходимо до обговорення. Прошу записатися на виступи від фракцій. Прошу записатися народних депутатів на виступи. Так, прошу вивести прізвища на табло народних депутатів. Леонід Іванович Грач, фракція комуністів, наступним буде виступати Мошак, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, шутить так с законом, как мы шутим, когда пожелали, я имею в виду с точки зрения формирования власти, как таковой и с точки зрения права народа на формирование власти, недопустимо. Ясно и понятно, что сегодня разбалансирована система, но разбалансирована не в том смысле, что в один день, одним строем и под одним флагом пошли на выборы. Она разбалансирована была давным-давно и нет смысла, на мой взгляд, объяснять сегодня причины лишь только тем, что это будет экономически выгоднее для того, чтобы провести в один день с таким грубейшим попранием прав, прежде всего избирателя на формирование своей власти. Второе. Да, сегодня встал вопрос и в том числе докладчик от комитета, председатель комитета все пояснил, что если вдруг как бы и когда-то в сентябре примем мы эти поправки, тогда они могут задним числом вступить в силу. Я задаю всем вопрос: председатель сельского, поселкового, городской голова, они ставят каждый день свои подписи на важнейших документах имущественных, земельных, у них истек строк полномочий практически сегодня. Кто до сентября им продлит строк полномочий соответствующих их функций и голов? Никто! Мы вакханалию правовую устанавливаем для того, чтобы потом была неразбериха. И тем, кто не умеет читать, в том числе и решений Конституционного суда в отношении Автономной Республики Крым, Верховного Совета сроком полномочий отвечаю, что Конституционный Суд четко и ясно сказал о том, что дату выборов Верховного Совета Крыма назначает только Верховный Совет, и никто больше в Украине по ныне действующему законодательству это сделать не может. И, во-вторых, что срок полномочий пятилетний для нынешнего состава Верховного Совета не распространяется. А поэтому 12 мая заканчивается срок полномочий Верховного Совета Автономной Республики Крым. Скажите, что дальше? Вы хоть понимаете, что открываете ящик Пандоры? Вы понимаете, что это речь идет на упразднения Автономной Республики Крым? И в том числе сами поставите вопрос, и борьбе националистов, сами поставите вопрос о возвращении к 1954 году. Поэтому я считаю, что категорически этот законопроект нам нельзя поддерживать.
Народний депутат Мошак, фракція Партії регіонів. Немає? Тоді Анатолій Степанович Гриценко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, наша фракція сьогодні не прийняла одностайного рішення по голосуванню, і визначилася, що кожен голосуватиме залежно від своїх переконань. Я не голосуватиму за цей законопроект, поясню чому. Це питання насправді відповідальності. Дуже прикро, що новообраний Президент і коаліція почали діяльність з порушення Конституції. Мабуть, всі, хто голосували, і це зараз підтвердив ще якраз депутат від фракції Компартії, всі прекрасно розуміли, це було пряме і грубе порушення Конституції, коли скасували місцеві вибори. Всі це свідомо зробили. Конституційний Суд вказав Верховній Раді ще, коли йшла мова про Тернопільську обласну раду, що ми маємо право призначати дату виборів, а скасовувати не можемо. Не захотіла коаліція шукати шлях нормальний. В тому числі, наприклад, шляхом внесення законопроекту про бюджет на вибори від імені Президента, будь-який інший. Чим це завершилося? Завершилося тим, що десятки мільйонів громадян втратили право переобрати собі місцеву владу. Це завершилося, якщо буквально слідувати духу закону, і про це також попередній виступаючий сказав, нелегітимністю рішень, які приймаються, які можуть бути поставлені під сумнів, тим більше у нашій судовій системі. Зараз шукається рішення. Правильно, треба повернутися в конституційне поле. Але чому я не голосуватиму за цей законопроект? Тому що, з одного боку, вибори призначаються аж на 27 березня, хоча можна і про це говорить нинішній міністр юстиції, зробити те саме, досягти того самого завдання, але вибори провести в листопаді-грудні, якнайшвидше повернути людям їх право обирати місцеву владу. Не захотіли. Не захотіли автори законопроекту з фракції БЮТ, зокрема лідер фракції Іван Кириленко, який на заміну вніс законопроект і не хоче цього зараз правляча коаліція, очевидно не вся. Інше, що закладено. Міна, яка може взагалі перенести вибори аж на 2012 рік і далі. Ми тільки що чули думки поважних юристів, які зафіксували протиріччя і не вирішено точно питання щодо терміну діяльності відповідних рад чи голів, якщо були позачергові вибори. Це дає право Конституційному Суду сказати «ні» цьому законопроекту, наприклад, через півтора місяці. І на цій сесії не буде прийнято жодного рішення взагалі. Це означає переносяться вибори аж на осінь наступного року. І за такою процедурою підемо дуже далеко. Я хотів би, щоб коаліція зупинилась, якщо кров залила очі і думаєте, що можна прийняти будь-яке рішення, з таким же рівнем легітимності можна прийняти постанову про скасування виборів наступних Президента, проведення їх через 50 років, Верховну Раду років через 100 і так далі. Треба думати, що робимо.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановні колеги! Ну насправді ця дискусія вже була в цій залі, вона була три місяці тому. Правда, ми чомусь так невідповідально, мені здається, до неї віднеслися і цей законопроект не направили до Конституційного Суду. Хоча я мав тут позицію і вона, в принципі, розділялась багатьом, що згідно з Конституцією ми не можемо робити якихось, знаєте, вибірків, то надсилаємо, то не надсилаємо. Ми повинні всі надсилати, а розгляд питання починати тільки після того, якщо Конституційний Суд надасть позитивний висновок. Але це щодо технологій. По суті. Тут є велика кількість плюсів, але є певні мінуси. Конкретно по плюсах. Леонід Іванович не чує, що я зараз буду говорити, і не чув те, що я сказав. Леонід Іванович, якраз справа у тому, що я підтримував вас, бо Конституційний Суд сказав, що Верховна Рада Автономної Республіки Крим, справді, обирається на 4 роки. А ми визначили дату, тому що вона сама не хоче визначати. І саме цей законопроект переносить рівень регулювання цього питання на рівень української Конституції, бо на рівні Конституції Криму, на превеликий жаль, ми бачимо, що є якісь такі заангажовані речі, які не дають можливість депутатам в конституційний спосіб вчиняти. І тому якраз ця позиція посилює вашу позицію, а не суперечить їй. Це раз. Друге питання, дуже важливе, - це питання справді того, що у нас строк повноважень з наступного разу буде 5 років для рад і 4 роки для голів. Якщо ми це питання зараз не вирішимо, шановні колеги ми будемо мати вічну війну на рівні самоврядування. Новий голова завжди буде воювати з новообраною радою і навпаки. Цього допускати неможливо. І якщо тут питання стало, чи нам два місяці пізніше, чи два місяці раніше проводити вибори, то вже це питання, якщо ми врегулюємо, воно вартує того, щоб ці вибори були проведені на два місяці пізніше. Бо якщо ми цього не зробимо, ми породимо таку біду для місцевого самоврядування, з якою ми будемо дуже довго виходити. І нарешті щодо синхронізації позачергових і чергових. Я погоджуюся, це моє було питання, що написати тільки чергових і не написати слово чи позачергових не до кінця може бути зрозумілим і ми бачимо реакцію вже навіть цього залу. Як буде вирішувати орган самоврядування, я вас запевняю, що він буде вирішувати на свою користь і вважатиме, що ці наступні позачергові знову ж таки на 5 років. Тому це питання зараз вже неможливо вирішити на цьому рівні, але його треба досконало вирішувати на рівні Закону про вибори депутатів Криму і сільських, селищних голів, посилаючись вже на зміни до Конституції. І нарешті останнє. Мені здається, що тут упущена дуже важлива річ. Ми не знаємо, коли ми повинні проводити чергові вибори депутатів після тих, які будуть обрані в 2011 році, якщо пройде. І тут треба застосувати ту саму формулу, яка є по відношенню до Президента і до Верховної Ради, в останню неділю останнього тижня останнього місяця п’ятого року повноважень органів самоврядування. Якщо цього не буде зроблено, ми знову ж таки будемо пальцем в небо тикати і визначати, в якій день ми повинні в березні чи в травні проводити вибори. До того часу, поки ми ці питання не вирішимо на рівні закону, давати хід цим конституційним змінам немає сенсу, бо вони не вирішують питання по суті. Але за них зараз треба проголосувати і дочекатись рішення Конституційного Суду. Дякую.
Микола Джига, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово народному депутату Чечетову.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Юрій Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Політичні вузли потрібно розв’язувати і розв’язувати цивілізовано, демократично, консолідовано під дахом Верховної Ради України. І розв’язувати через внесення змін до Конституції. Це буде зрозуміло народу, зрозуміло суспільству, зрозуміло світовій спільноті. Це перше і головне. Цим законопроектом якраз і пропонується внести зміни до частини 1 статті 136 та частини 1 і 2 статті 141 Конституції України щодо встановлення п’ятирічного строку повноважень депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, обраних на чергових виборах. Метою законодавчого акту є уніфікація строків повноважень представницького органу Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, що забезпечить безпреривність здійснення процесу самоврядності та зменшень видатків державного бюджету на проведення виборів. Розробка законопроекту обумовлена тим, що Верховною Радою України четвертого скликання було прийнято Закон України про внесення змін до Конституції України номер 2222-4 від 08.12.2004 року. Цим законом зокрема було змінено частину першу статті 141 Основного Закону України та встановлено, що депутати сільської, селищної, міської, районної, обласної ради обираються строком на 5 років. При цьому залишається частина 2 статті 141 Конституції України, якою встановлено, що сільські, селищні та міські голови обираються територіальними громадами строком на 4 роки, відповідно до Конституції Автономної Республіки Крим зі змінами, затвердженими 13.03.2009 року Законом України про затвердження зміни до статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим щодо строку повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Строк повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим становить 5 років. У зв’язку з цим фракція Партії регіонів пропонує сесійній залі прийняти позитивне рішення по даному законопроекту. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Наступним буде виступати Валерій Коновалюк.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, безумовно, сьогодні стоїть багато питань, і від нас з вами залежить чи зміниться Конституція чи ні, чи позитивні ці будуть зміни чи ні. З цієї трибуни прозвучали різні думки. Я хотів би сьогодні наголосити на тому і звернутися до тих, хто відстоював конституційність в лапках призначення виборів на 30 травня. Адже вибори на 30 травня неконституційно були призначені, тому що проводились раніше вибори і мали бути призначені на 26 березня. Давайте ж будемо чесно називати все своїми іменами. А це значить, що призначення уже на іншу дату, крім тої, яка пройшла, – це вже було просто питання доцільності політичної, економічної. І на це, раз так сталось, то ми забули про головне – про те, що ми обіцяли людям. А ми обіцяли людям, що будемо міняти систему виборів, що система виборів буде мажоритарна до сільських, селищних, міських, обласних рад. Чи змінює це саме положення цей законопроект? Ні, не змінює. Він його взагалі не торкається. От все написано. От написано, що обирають шляхом таємного голосування відповідно таких-то голів чи рівного, прямого виборчого права шляхом голосування обираються депутати селищної, міської, районної, обласної ради, а далі не написано, що на мажоритарній основі. Я пропонував би, шановні колеги, під час вже внесення змін, коли ми будемо розглядати у першому читанні після висновки Конституційного Суду [[я не сумніваюсь, що цей висновок буде позитивним]], я пропоную і добавити і це, щоби змінили все-таки систему виборів, яку від нас вимагають люди. Тому що не виправдала себе сьогодні партійний підхід виборах районних чи обласних голів. У нас багато ламалися тут списи як обирати міських голів, зокрема в міліонниках містах, в обласних центрах, однотурово чи двотурово. Як? То давайте запишем і сюди зараз там, де ми записуєм. І що стосується Автономної Республіки Крим. Шановні колеги, я хотів би, щоб ми не висмикували те, що нам може бути вигідно із рішення Конституційного Суду, через те хоча би, що рішення Конституційного Суду приймається на відповідність діючій Конституції, а ми саме в ту діючу Конституцію хочемо внести зміни. Від того будуть виходити уже і інші рішення Конституційного Суду. Таким чином ніяких протиріч у Конституції з тим проектом, який зараз вноситься просто не існує. Я просив би всіх підтримати. Я погоджуюсь з колегою Чечетовим, що цей той випадок, коли треба шукати політичного консенсусу в залі. Дякую.
Валерій Коновалюк, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Петро Мельник.
Шановний Володимир Михайлович, шановні виборці, колеги! Я переконаний, що під час попередніх виборів кожна політична сила обіцяла серйозні певні зміни для місцевого самоврядування. Ми мусимо сьогодні визнати, що не тільки ці положення, 141 статті, сьогодні не виконуються і викликають певні протиріччя, але й що досі на протязі 14 років не схвалено більше 20 конституційних законів, які забезпечують реалізацію положень Конституції, що ми взагалі не пригадуємо, що не виконується, до речі, 43-тя, 46-та, 47 стаття Конституції, де йде мова про гарантії держави громадянину на труд, на гідний рівень життя, на забезпечення житлом. Інше питання. Ми розуміємо, що всі проблеми останніх 5 роки викликані тим, що не зроблено другий етап конституційної реформи: ми так і не дали місцевому самоврядуванню нормальних умов існування і розвитку. Ми обіцяли ліквідувати місцеві державні адміністрації, створити виконавчі органи місцевого самоврядування, змінити умови забезпечення бюджетної і фінансової бази місцевого самоврядування. Ми що, хочемо тільки розглядати і змінювати термін повноважень і залишати таку місцеву владу, яка, наприклад, зараз є в Києві? Тому що ми сьогодні з вами не тільки це повинні обговорювати, але те питання, яке дійсно буде створювати умови для державотворення і посилення місцевого самоврядування в Україні. Політична система, яка була фактично введена 5 років тому, вона довела до деградації місцеву владу, ми це добре також з вами розуміємо. Тому я переконаний, що зараз для нас важливим питанням є повернутись до тих проектів змін до Конституції, які передбачали комплексну реформу місцевого самоврядування, і створити ті важелі впливу, для того щоб питання, проблеми соціально-економічні вирішувались на місцях. Тому що сьогодні, так, як сьогодні відбувається ситуація в селах, селищах, містах, районах України, це фактично сьогодні руйнує остаточну довіру людей взагалі до влади. Тому я вас сьогодні хочу переконати в цьому і сказати, що в цей день 1 квітня ми не тільки себе цим рішенням не насмішили, але щоб з нас не сміялись виборці в Україні. Дякую.
Петро Мельник, фракція Партія регіонів.
Немає. Леонід Кожара. Відмовляється від виступу. Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, насправді, продовження отої фантасмагоричної ситуації, яка відбувається постійно в парламенті, приводить до суму, а не до сміху, хоча сьогодні 1 квітня. Власне, повноваження міських і сільських голів завершилися. Сьогодні кожна людина може оскаржити ті рішення, які підписує сільський, міський голова, подати до суду і, фактично, ці рішення будуть нелегітимними. Ми жодним чином не можемо законом врегулювати продовження повноважень сільських і міських голів. Ми на це очі просто-на-просто закриваємо, робимо вигляд, що нічого не відбувається, що ми сьогодні з вами не порушуємо Конституцію України. І, безумовно, вимагати від пересічного громадянина виконання Конституції і законів, я думаю, що навряд чи має право народний депутат, який так веде себе по відношенню до Конституції України – основного закону. Тепер, що стосується законопроекту, який поданий і, я так зрозумів, що і фракція „Регіонів”, і фракція "Блоку Юлії Тимошенко" з’єднаються воєдино і проголосують за цей законопроект. Я переконаний, що цей законопроект не вирішує системно тих питань, які накопичилися в місцевому самоврядуванні. Ніхто нікого не жене в шию. Якщо ви, насправді, призначите вибори на 27 березня наступного року сільських, міських голів і всіх, депутатів всіх рівнів місцевого самоврядування, то у Верховної Ради є достатньо часу для того, щоб підготувати системний законопроект по внесенню змін до виборів в системі місцевого самоврядування. Тоді ми комплексно вирішимо, а не будемо робити о ті спорадичні рухи, які ми пробуємо зараз вирішити. Фактично ми на третину вирішуємо ті проблеми, які накопичилися у виборчому законі. Ми сьогодні знову відкладаємо систему виборів до прийняття виборчого кодексу. І ми призначили постановою парламентські слухання з цього приводу. Але чи буде консенсус по зміні виборчої системи чи не буде? Якщо такого консенсусу не буде і система виборча залишиться така, яка діє нині, то нічого серйозного цей законопроект, ці зміни до Конституції не вирішують. Ми застабілізовуємо ситуацію, яка була, ми просто перетягуємо вибори на рік, нічого іншого. Я думаю, що цей законопроект, і звертаюся до авторів, потрібно відкласти. На протязі тижня-двох підготувати і внести системний законопроект, який і можна спрямувати до Конституційного Суду. Дякую.
Іван Заєць, останній виступ. Запросіть депутатів до сесійної зали, щоб ми могли приймати рішення.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, Верховна Рада влипла в ситуацію, з якої запропонований законопроект виходу не дає. Тому „добрим” словом [[„добрим” в лапках]] треба згадати тих депутатів, які провели реформу в 2004 році, і так поспішали, що забули навіть узгодити строк терміну голів і місцевих рад. До речі, я думаю, що ми взагалі зробили дурницю, коли продовжуємо каденцію і Верховної Ради продовжили, і місцевих рад. Потрібно не 5 років, а 4 роки. Тому що життя вимагає все-таки швидшого оновлення політичної еліти. Так само добрим словом треба згадати і тих депутатів, які відтермінували вибори до місцевих рад і таким чином породили цю проблему, з якої треба виходити. Тут один із депутатів говорив, що політичні вузли треба розв’язувати. Так, їх треба розв’язувати, але не розрубувати. Ми поки що бачимо розрубувати, що розрубують. Законопроект не дає відповіді щонайменше на 3 питання. Перше. На конституційному рівні не визначаються дати проведення чергових виборів до місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, як це зроблено для виборів Президента і Верховної Ради. Отже, поле для чергового волюнтаризму для парламенту залишається у подальшому. Друге. У законопроекті не визначається строк повноважень для місцевих рад голів сільських, селищних міських, які обиратимуться після 2011 року на позачергових виборах. І тут не можна прийняти логіку таку, що знаєте, будемо домислювати, що якщо чергові п’ять років, то позачергові обираються до чергових виборів. Це не логіка Конституції, Конституція повинна дуже чітко давати відповіді на такі запитання. І третє питання. Законопроект не вирішує проблеми єдиного терміну голів і місцевих рад, бо після 11-го року знову ж таки ця вилка запускається. Тому я вважаю, що поспішати нам із прийняттям цього законопроекту не варто, треба просто пам’ятати, що Конституцію поспіхом не пишуть і треба розуміти, що органи влади мають діяти в спосіб, визначений Конституцією і законом. Тому мені видається, що ми поспішаємо сьогодні, що ми породимо нові проблеми, що ми знову ж таки створимо таке законодавство, яке вимусить Верховну Раду в 2011 році вийти за межі Конституції, і відповіді на ці запитання у нас немає. Я думаю, що це не такі складні норми, щоб їх можна було доопрацювати. Тому я підтримую тих народних депутатів, які вважають, що зараз голосувати за цей законопроект не потрібно, а потрібно доопрацювати і подати новий законопроект і діяти відповідно до Конституції. Дякую.
Шановні народні депутати! Обговорення законопроекту завершено, доповідач на заключному слові наполягає? Ні. Шановні народні депутати, прошу уваги! Відносно пропозицій, які прозвучали в тому плані, що треба доопрацювати законопроект, якщо ми його будемо доопрацьовувати, це означає, що виборів взагалі не буде, жодного рішення ми не приймемо. Це перше. Друге. Шановні народні депутати! Конституція не передбачає припису щодо системи виборів і не повинна передбачати, бо Конституції це не документ разового використання і це мають зрозуміти ті хто про це говорить. Третє. Шановні колеги! Ми сьогодні розглядаємо питання про направлення документу до Конституційного Суду, після повернення з Конституційного Суду ми приступимо до розгляду документу по суті і у нас буде можливість вносити відповідні уточнення, і поправки. В тому числі ті, про які говорили і знову ми будемо направляти до Конституційного Суду. Все залежить від того, як ми будемо працювати. І не менш важливо, ми на цій сесії повинні розглянути двічі. Шановні колеги, ще один момент щодо дати виборів. Все залежить від Верховної Ради України, коли ми приймемо рішення, остаточно будемо приймати, то ми можемо дати з урахуванням готовності уточнити. А саме зміни до Конституції, виборчий кодекс, який ми маємо напрацювати і провести вибори з тим, щоб вони справді відповідали запитам інтересам країни. І відносно репліки народного депутата, бо твердження, яке має право на життя, колеги Жебрівського про те, що будь-хто може звернутися до суду і буде визнано нелегітимність органів місцевого самоврядування. З цього приводу є два моменти, перше – до якого суду звертатися, бо в нас судді є, які вже не мають права здійснювати судочинство. І ще один момент головний і визначальний, ми цим рішенням, шановні колеги, легітимізуємо зараз діяльність органів місцевого самоврядування, які продовжують свої повноваження через Верховну Раду, яка не спромоглася прийняти бюджет і не прийняти спромоглася рішення щодо проведення виборів. Тому давайте виправимо цю помилку і направимо документ до Конституційного Суду. А тепер пропозиція у розвиток того, що говорив голова комітету. Ми приймаємо з вами, шановні колеги, не закон, ми приймаємо постанову. Враховуючи важливість цієї постанови, я її зачитаю, бо там пропонується додати ряд пунктів, а саме передбачити зокрема включення до порядку денного цього питання на наступну сесію. І ще одне це звернення до Конституційного Суду з проханням, шановні колеги. [[Шум у залі]] Я прошу вас, вже відпрацьовано все з юристами. І наступний момент це звернення до Конституційного Суду з пропозицією пришвидшити розгляд цього документу. Отже, зачитую проект постанови постановляючу частину. „Перше. Включити до порядку денного шостої сесії Верховної Ради України шостого скликання питання про законопроект про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]] [[реєстраційний номер 4177]] від 3 березня 2010 року,внесений 150 народними депутатами України. Друге. Законопроект про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]] направити до Конституційного Суду України для одержання висновку щодо відповідності його вимогам статей 157 і 158 Конституції України [[додається]]. Третє. З метою забезпечення додержання конституційної процедури, визначеної розділом 13 Конституції України, внесення змін до Конституції України включити до порядку денного наступної чергової [[сьомої]] сесії Верховної Ради України шостого скликання питання про прийняття Закону України „Про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]] [[реєстраційний номер 4177]]. Четверте. Запропонувати Конституційному Суду України визнати розгляд законопроекту про внесення змін до Конституції України [[щодо строків повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних, міських голів]] [[реєстраційний номер 4177]] невідкладним і надати висновок щодо цього законопроекту до 15 червня 2010 року. П’яте. Ця постанова набирає чинності з дня її прийняття”. Будь ласка, з процедури, Павло Жебрівський.
Володимире Михайловичу! Але по процедурі так, що ми зараз направляємо до Конституційного Суду, потім Конституційний Суд дає свій висновок, і ми маємо на цій сесії прийняти уже в першому читанні, і відправити до Конституційного Суду, а в другому читанні і кінцево ми маємо прийняти на сьомій сесії – тоді це буде правильно. А, якщо ми з вами приймемо в першому читанні на сьомій, то ми зможемо прийняти в цілому тільки на восьмій сесії, аж після лютого місяця, Володимир Михайлович!
Шановні колеги, надаю роз’яснення. Зараз, ви знаєте, яка у нас сесія. Ми ж не випадково пропонуємо Конституційному Суду розглянути це питання до 15 червня, ця сесія у нас триває до 9 липня, ми маємо розглянути його по суті. Після того, як ми розглянемо його по суті, направимо знову до Конституційного Суду з розрахунком, що до 1 вересня Конституційний Суд поверне до Верховної Ради України. Якщо все буде відповідати вимогам Конституційного Суду, ми на наступній сесії його розглядаємо і приймаємо остаточно. Ні, будемо продовжувати працювати далі. Зараз пропозиція така, щоб нам його, відповідно до вимог Конституції, передбачити включення вже на наступну сесію. В якому вимірі ми будемо розглядати, це питання уже залежить від власне Верховної Ради України. Я просив би, шановні колеги, не давати новацій, все тут відпрацьовано так, як вимагає Регламент і ми з голосу нічого не зможемо внести. Будь ласка, Анатолій Гриценко.
Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би, щоб ви перевірили зачитаний щойно текст постанови і звірили дати, тому що якщо попаде туди помилка, то це буде неправильно. Ви назвали дату внесення законопроекту 3 березня, в документах, які роздали тут, написано: „На заміну 5 березня”. Будь ласка, внесіть уточнення.
Справа в тому, що мов йде про включення до порядку денного. Я ще раз нагадаю: „Включити до порядку денного законопроект”, і мова йде про дату, коли ми його включили до порядку денного, сьогодні 3-те число у нас, так? А, 1-ше? Зараз я уточню! Я вже. Шановні колеги, все правильно, дата реєстрації законопроекту – 3 березня. Ну я от виходжу з того, що є, варіант, 3 березня у мене. Ну давайте таким чином, я з уточненням дати остаточної. І я дякую за те, щоб ви підмітили це. Шановні колеги, немає застережень, щоб з урахуванням цього прийняти рішення? Немає? Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4177/П]]. Прошу голосувати. [[11:24:15]] За-401 Рішення прийняли. І ще раз нагадую для протоколу, я тільки з Юридичним управлінням переговорив, в зв’язку із зауваженням Анатолія Гриценка, з уточненням там по даті, і дякую за зауваження. Шановні народні депутати, переходимо до проекту постанови, розгляду проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад" [[17 березня 2010 року]]. Проект доопрацьований. Сергій Подгорний. Шановні колеги, давайте ми тут зараз з урахуванням доопрацювання швидко приймемо відповідне рішення. Є Сергій Подгорний? Є, є. Мікрофон ввімкніть. Да? Ні. А от Сергій Подгорний іде.
Шановні народні депутати, шановна президія, шановні виборці! Відповідно до доручення Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 17 березня розглянув пропозиції та поправки, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад" [[реєстраційний номер 6092]], прийнятого Верховною Радою України за основу 12 березня 2010 року. Комітет опрацював 11 пропозицій народних депутатів України до зазначеного проекту постанови, з яких було 10 враховано повністю або частково. Комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: „Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад” за результатами розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. При цьому інформуємо, що підготовлення до другого читання проект постанови завізовано Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України із зауваженнями. Суть зауважень стосується, по-перше, дати проведення парламентських слухань, а, по-друге, процедури запрошення вищих посадових осіб держави на парламентські слухання. Відповідно до частини другої статті 233 Регламенту Верховної Ради України парламентські слухання проводяться в сесійний період, як правило, не більше одного разу на місяць у дні тижня, що відводяться для роботи в комітетах, депутатських фракціях. Тобто жорсткою і однозначною вимогою є проведення парламентських слухань лише у сесійний період. Щодо питання визначення періодичності і тижня проведення парламентських слухань, то регламентна норма включає словосполучення „як правило”. Таким чином парламент має всі можливості в залежності від конкретних суспільно-політичних умов визначити і інший тиждень проведення парламентських слухань, аніж тиждень роботи в комітетах. Тим більше, що діяльність Верховної Ради України носить політико-правовий характер, а проблематика реформування виборчого законодавства, в першу чергу в частині регулювання місцевих виборів на сьогодні стала однією з головних політичних проблем не лише державного механізму, але й всього українського суспільства. Головна засторога статті 233 – проведення слухань у сесійний період - дотримана. День 12 травня не входять до міжсесійних канікул, а належать до періоду проведення шостої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Хочу також привернути увагу до того, що парламентські слухання вже проводилися під час тижнів пленарних засідань. Наприклад, 2 грудня 2009 року у пленарний тиждень проводилися парламентські слухання на тему: „Про стан свободи слова у регіональних засобах масової інформації”. Слід також сказати, що стаття 6 Регламенту Верховної Ради України, про яку йдеться в зауваженнях, стосується процедури запрошень саме на пленарні засідання Верховної Ради України. Але парламентські слухання не є пленарними засіданнями Верховної Ради України. До їх проведення застосовуються зовсім інші норми Регламенту, ніж до пленарних засідань. Це очевидно навіть за визначенням частини першої статті 233 Регламенту, де зазначено, що парламентські слухання у Верховній Раді проводяться з метою вивчення питань, що становлять суспільний інтерес та потребують законодавчого врегулювання. Те, що питання реформування виборчого законодавства на місцевих виборах заслуговує на першочерговий суспільний інтерес, ні в кого не викликає сумніву. З огляду на його масштаби і безспірне загальнодержавне значення для майбутнього нашої країни і було запропоновано почути точку зору на відповідні проблеми Президента України як глави держави і гаранта додержання Конституції України, прав і свобод громадян. Таким чином, посилання у зауваженнях на статтю 6 Регламенту у частині запрошення Президента України видається, на нашу думку, штучним. Інформую також, що підготовлений до другого читання проект постанови, значить можна сьогодні розглядати поправки, які тут є, і після цього вже голосувати його за друге читання і в цілому. Хочу також зауважити, шановні колеги, що вчора вже комітет, зважаючи на те, що у нас є така мета, що сьогодні ми дану постанову приймемо, розглянув вже це питання і запропонував на наступне засідання комітету затвердити робочий план. Тому пропоную зараз пройтись по поправкам, які є, і проголосувати.
Дякую. Шановні народні депутати, поправка номер 1 врахована. Немає заперечень до неї? До 2-ї? Врахована. Немає заперечень? Третя врахована. Нема заперечень? Четверта врахована. Нема заперечень? П’ята також врахована. Шоста поправка відхилена. Не наполягаєте на ній? Це запросити Президента, голову та.
То ваша поправка.
Вона відхилена, ця поправка. Михайло Чечетов, будь ласка.
Шановні Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Ну, на мій погляд, буде дуже некоректно, якщо ми будемо командувати ще і Президентом. У нас є законодавча гілка влади, є виконавча, Президент, судова гілка влади. Це рівнозначні еквіваленти, гілки влади. І було б доцільно і коректно, демонструючи і культуру, політичну культуру, і ввічливість, звернутись до Президента направити сюди свого представника і виступити на цих слуханнях.
Да, будь ласка.
Значит, поправку народного депутата Чечетова комітет дуже уважно розглядав. Враховуючи, що ще є поправка сьома народного депутата Ключковського, то я думаю, що буде достігнутий компроміс. Значит, в остаточній редакції, пропонується така редакція, запросити Президента України, Голову та членів Центральної виборчої комісії до участі та виступу на парламентських слуханнях. На нашу думку, така формуліровка, вона більш виважена і вже Президент буде приймати рішення, як він на це запрошення відреагує. Особисто прийме участь у пленарних слуханнях або направить якихось своїх фахівців. Тому ми вважаємо, що просто в таблиці, мабуть, треба було б написати, що врахована частково або редакційно поправка ваша.
Шановні колеги, давайте тут, тут написано, що поправка відхилена. А пункт 3 проекту постанови народний депутат Чечетов пропонував викласти в такій редакції. Запропонувати Президенту України визначити представника для участі у виступу при розгляді зазначеного питання на парламентських слуханнях. І далі. Запропонувати Голові Центральної виборчої комісії, Голові Всеукраїнської асоціації органів місцевого самоврядування „Асоціація міст України” взяти участь та виступи на, виступити на парламентських слуханнях. Так нам треба тоді ставити на голосування цю поправку. Так же виходить?
Ну, можна поставити на голосування, але комітет запропонував іншу редакцію.
Врахувати її?
Ні, ми запропонували, поправка Ключковського єсть 7, вона врахована.
Шановні колеги, комітет запропонував, наскільки я розумію, так: запросити Президента, голову та членів Центральної виборчої комісії до участі для виступу на парламентських слуханнях. Так?
Да, ми вважаєм, що Президент сам визначиться, як реагувати на це запрошення.
Тому давайте таким чином зараз, шановні колеги, поставимо на голосування у такі послідовності: спочатку поправку народного депутата Чечетова для підтримки, а потім поставимо на голосування пропозицію комітету. Зрозуміло? Тому я зачитую поправку Чечтова Михайла Васильовича: пункт 3 проекту постанови викласти у такій редакції: „Запропонувати Президенту України визначити представника для участі та виступу при розгляді зазначеного питання на парламентських слуханнях. Четверте. Запропонувати голові Центральної виборчої комісії України, голові Всеукраїнської асоціації органів місцевого самоврядування [[Асоціація міст України]] взяти участь та виступити на парламентських слуханнях. У зв’язку з цим пункт 4 – 7 вважати відповідно пунктами 5 – 8”. Ставлю на голосування цю поправку. Будь ласка, відмініть голосування. Анатолій Матвієнко. Відмінили голосування. Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок „Наша Україна – Народна Самооборона”. Володимире Михайловичу і пан Михайло Чечетов, там іде мова тільки про Асоціацію міст. У нас три асоціації. Тому коректніше було б написати до всіх асоціацій і запросити їх для участі, тому що перевага одній асоціації є не зовсім коректна формула у вашій пропозиції. Дякую.
Шановні народні депутати, взагалі ми поступили б коректно, якби ми прийняли постанову і визначили дату, коли ми проводимо парламентські слухання. А на парламентські слухання комітет, кого буде вважати за доцільним, ми напишем листи і запросим всіх на парламентські слухання. Інакше ми зараз когось залишимо ображеним у цьому плані. Тому я пропонував би взагалі позиції, які стосуються кого запрошувати, вилучити, визначити дату, головне завдання парламентських слухань, і буде це нормально. Будь ласка, чи підтримує це комітет?
Значить, Володимир Михайлович, я думаю тоді доручення комітету визначитися зі списком запрошених і все.
Шановні колеги, тому прохання таке: давайте ми визначили дату, запропонували хто нам має, це пункт тут. Ми визначили дати, пункт 2 Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування відповідно до Регламенту Верховної Ради „здійснити необхідні заходи щодо організаційного забезпечення парламентських слухань”. Все інше давайте ми. вилучити все і потім залишити пункт: рекомендувати Національній телерадіокомпанії та Національній раді у компанії за участю Інформаційного управління Апарату Верховної Ради України забезпечити у встановленому порядку пряму трансляцію парламентських слухань на Першому загальнонаціональному каналі Національної телекомпанії України та Першому загальнонаціональному каналі Національної радіокомпанії України. І ще один пункт: „Управлінню справами Апарату Верховної Ради України забезпечувати належну підготовку до парламентських слухань”. І це відповідало б усім нашим вимогам. Будь ласка.
Шановні колеги, комітет би погодився, але третій пункт треба залишити, там, де визначається термін подачі документів до парламентських слухань: саме 20 квітня.
Да, і третій пункт: „Запропонувати Центральній виборчій комісії, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, місцевим радам і іншим зацікавленим сторонам до 20 квітня 2010 року підготувати і передати до Верховної Ради України пропозиції щодо шляхів реформування законодавства України про місцеві вибори”. Хай залишиться. Давайте з урахуванням цього я зачитаю сам проект постанови, щоб у нас було повне розуміння. Проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: „Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад”. Верховна Рада України постановляє: Перше. Провести 12 травня 2010 року в залі пленарних засідань Верховної Ради України парламентські слухання на тему: „Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад”. Друге. Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування відповідно до Регламенту Верховної Ради України [[ну, треба тут написати „Закону „Про Регламент Верховної Ради України”]] здійснити необхідні заходи щодо організаційного забезпечення проведення парламентських слухань. Третє. Запропонувати Центральній виборчій комісії, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, місцевим радам і іншим зацікавленим сторонам до 20 квітня 2010 року підготувати і передати до Верховної Ради України пропозиції щодо шляхів реформування законодавства України про місцеві вибори. Четвертий пункт. Рекомендувати Національній. Точніше, четвертий пункт такого змісту: „Національній телекомпанії України та Національній радіокомпанії України за участю інформаційного управління Апарату Верховної Ради забезпечити в установленому порядку пряму трансляцію парламентських слухань на Першому загальнонаціональному каналі Національної телекомпанії України та Першому загальнонаціональному каналі Національної радіокомпанії України”. І п’ятий пункт, тобто останній, Управлінню справами Апарату Верховної Ради України забезпечити фінансування витрат, необхідних для організації і проведення зазначених парламентських слухань, стенографування та видання матеріалів парламентських слухань парламентським видавництвом. І останнє. Ця постанова набирає чинності з моменту, з дня її опублікування. Нема заперечень від комітету?
Нема.
Будь ласка, Микола Катеринчук, мікрофон.
Європейська партія України, Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Володимир Михайлович, щодо цієї постанови, сьогодні у нас в парламенті зареєстровано більше шестидесяти законодавчих ініціатив від різних фракцій. Але ці парламентські слухання, вони не для того, щоб просто їх провести, має бути змістовна частина. Крім того, що свої пропозиції нададуть, скажімо, представники органів місцевого самоврядування, громадські організації, все ж таки, я думаю, треба чесно сказати, що в нас виборюються дві концепції: перше – чи мажоритарна система, чи за відкритими списками. І якщо комітет і ми вказали в цій постанові, якщо є консенсус в залі, визначилися, що це мажоритарна система, то пропозицій до вдосконалення і проведення виборів по мажоритарній системі, якщо відкриті списки, то по відкритих списках. Тому що просто збереться це слухання, просто наговорять, все інше, а потім комітету розбиратися. І все одно ми будемо виходити на політичний консенсус, тому моя пропозиція, зазначити в цій проекті постанови все ж таки концепцію, як ми будемо проводити ці, скажімо.
Шановні, шановні колеги.
Мета парламентських слухань – визначити концепцію.
Шановні колеги, тоді нам не потрібно буде проводити парламентських слухань, а просто переходити до розгляду виборчого кодексу. Вся проблема полягає в тому, що нам потрібно в ході парламентських слухань, публічних дебатів визначити позицію щодо того, якою буде система виборча, це корінь проблеми. І саме на парламентських слуханнях, очевидно, мають бути широко представлені політичні партії, громадські, не лише ті, які в парламенті, а які за межами парламенту є голосом народу. Михайло Чечетов з цього приводу, будь ласка.
Володимир Михайлович, ну при всем уважении к Европейской партии, к ее руководителю, ну, нельзя загонять сразу в стойло. Дайте людям выговориться, высказаться, обсудить, генерировать новые идеи, свежие предложения. То, что мы здесь с вами закисли, вот, под куполом парламента, а здесь будут совершенно другие люди. А на основании этого будут уже рекомендации или решения, рекомендации парламентских слушаний, и которые мы будем утверждать. Вот там уже возможно можно будет что-то и выписать. А заранее в стойло загонять никого не надо. Мы же Советский Союз строить не будем здесь. Спасибо.
Руслан Князевич, і будемо голосувати. Це обговорення, шановні колеги. Це друге читання, не може бути обговорення.
Я думаю, можливо, це дещо така зараз контрреволюційна теза. Але мені здається, що ми можемо навіть попередньо розглядати виборчий кодекс тільки після парламентських слухань. Чому? Тому що цей проект виборчого кодексу передбачає мажоритарну систему. А якщо в результаті ми дійдемо про те, що має бути інша система, то немає сенсу його навіть розглядати, його треба радикально, кардинально переробляти. Тому може є сенс все ж таки поставити воза поперед коня, спочатку людей послухати, самим дійти висновку, а потім приступати до розгляду питань по суті.
Зараз, хай ще виступить, ви потім скажете вкінці. Юрій Кармазін, потім – думка комітету, і будемо голосувати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, безумовно, я погоджуюся з тим, що колега Чечетов сказав, що треба почути голос народу. Але ми не можемо і відкинути всі законодавчі ініціативи, які сьогодні напрацьовані і внесені сьогодні сюди. Тому треба, безумовно, почути голос народу. Для того, щоб добре почути, я прошу оставшуся частину дати Миколі Катеринчуку, хай він продовжить свою думку. Дякую.
Микола Катеринчук, будь ласка.
Я хотів би від голосу народу сказати Михайлу Чечетову. Що коли Партія регіонів йшла на вибори, в тому числі і президентські, то ви обіцяли мажоритарну систему виборів. Тому чого сьогодні говорити про те, що у вас думка змінилася. Я нікого не заганяю в стойла, тому що це не в принципах Європейської партії України. Але все ж таки хотів би, щоб ви дотримувалися своїх передвиборних обіцянок.
Шановні колеги, ми з вами домовлялися в сесійній залі [[на превеликий жаль, інколи депутати не приходять, а потім демонструють свої новації]], що ми приймаємо з вами рішення про направлення до Конституційного Суду проекту закону, який ми направили сьогодні. Друге. Ми проводимо парламентські слухання 12 травня, щоб після парламентських слухань прийняти рекомендації, в тому числі щодо ключового питання: яка має бути виборча система? Після того у нас відбувається розгляд проекту закону про виборчий кодекс і ми домовилися, що ми приймаємо його на повторне перше читання, щоб остаточно узгодити позицію щодо виборчої системи. Потім до канікул приймаємо його за основу, чітко визначивши виборчу систему і забезпечуємо послідовність нашої роботи. Тому прохання підтримати пропозицію комітету. І заключне слово доповідача.
Шановні колеги! Комітет розглядаючи всі питання, що стосуються виборчого законодавства в комплексі напрацював такий порядок для себе, парламентські слухання по виборам місцевих рад, сільських, селищних голів, це на 12 травня. Більш того, комітет визначився, що 28 квітні буде проведено круглий стіл, презентація виборчого кодексу. І ми всіх запрошуємо прийняти участь в цьому круглому столі. Після цього, коли вже буде дійсно сконцентровано думка щодо виборчої системи по місцевих виборах можна буде розглядати, дійсно, виборчий кодекс і приймати його направляти його на повторне перше читання з конкретною вказівкою на якій виборчій системі зупинитись, як по виборах Верховної Ради України так і по місцевих виборах. Після цього тільки можна буде, дійсно, прийняти рішення. Хочу просто нагадати, що більше року, як комітет направляє листи до керівників фракцій, на Погоджувальну раду, щоб визначились і сказали, що сьогодні у Верховній Раді є політична воля зупинитись на такій то політичній виборчій системі. На жаль, відповіді на сьогодні немає, тому ми вважаємо, що дійсно ці парламентські слухання нам таку відповідь, все ж таки дадуть, або наблизять до цієї відповіді. Тому прошу проголосувати за дану постанову. Дякую.
Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як постанову проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему „Реформування законодавства України про місцеві вибори в інтересах територіальних громад” 12 травня в редакції, який я виклав і ми з вами погодили [[реєстраційний номер 6092]]. Прошу голосувати. [[11:47:55]] За-388 Рішення прийнято. Анатолій Матвієнко з процедури.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Володимире Михайловичу, я прошу вибачення, але я вважаю, що ми дуже багато потратили місцевому самоврядуванню і відповідним порядкам їх формування, і виборам. Сьогодні ми маємо проблему і ви давали доручення про те, що біля сотні відповідних позачергових виборів не проводиться. Якщо ми орієнтуємось на березень місяць 2011 року, то це є грубе порушення Конституції. За півроку ми можемо не оголошувати вибори, а за рік ми не маємо права не оголошувати вибори там, де є необхідність провести ці вибори. Тому очевидно є необхідністю дати доручення і Верховна Рада має знати, і визначитися, коли ми голосуємо про проведення таких виборів. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, о 12.30 ми розглянемо питання про призначення, звільнення суддів, після того проголосуємо величезний масив проектів постанов про проведення одночасних виборів. Шановні колеги, зараз оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань з порядком денним "Про стан і перспективи розвитку середньої, професійно-технічної та вищої освіти в Україні" [[реєстраційні номери 6075, 6075-Д]]. Може б ви підтримали пропозицію, щоб розглянути ці питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію, про розгляд за скороченою процедурою проектів постанов [[реєстраційні номери 6075, 6075-д]]. [[11:49:56]] За-315 Доповідач – Юрій Кармазін і голова Комітету з питань науки і освіти Полохало Володимир Іванович. Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Я разом з народними депутатами: Зарубінським, Щербанем, Яворівським і Гордієнком, - внесли 17 лютого Постанову про проведення парламентських слухань з порядком денним: „Про стан і перспективу розвитку середньої, професійно-технічної та вищої освіти в Україні”. Наголошую, що це сталося ще 17 лютого через те, що ми планували на 17 березня, щоб уже можна було проводити парламентські слухання. З огляду на те, що воно почалось тільки зараз розглядатися, а сьогодні 1 квітня, то, очевидно, що дату тут треба міняти, і треба ставити 9 червня, де у нас є вільне місце. Тепер питання виникає, що ми пропонуємо з рядом народних депутатів, яких я назвав, і дякую їм за співпрацю, організувати питання більш широко, значно ширше, ніж це пропонує зараз комітет. Бо комітет буде пропонувати тільки запровадження 12-тирічної загальної середньої освіти в школі. Ми також пропонуємо запропонувати і Президенту України, і Прем’єр-міністру України взяти участь і виступити на парламентських слуханнях, тому що це надзвичайно важливе питання. І метою цих парламентських слухань є і обговорення широкого кола проблем, пов’язаних з впровадженням 12-річного терміну, і отримання від освітянського середовища і представників громадянського суспільства аналізу стану як самої середньої освіти, так і середньої професійної освіти в Україні. Я нагадаю вам, що ми в 2003 році приймали постанову по середній професійній освіті, і в результаті все одно вона не виконується і ніякі наші рекомендації до цього часу не виконані. І ставиться ціллю також визначення пріоритетних напрямків розвитку сучасних форм і механізмів управління освітньої галузі з метою надання якісної і конкурентноспроможної освіти громадянам України і збільшення доходів держави, навчальних.
Завершуйте, Юрій Анатолійович.
закладів інших держав. Завершую. Шановні народні депутати, вам прийдеться обирати, яку постанову вибрати. Насправді мова йде про два підходи, два світоглядних підходи: чи розглядати це питання більш широко про стан і перспективи розвитку середньої, професійно-технічної і вищої освіти в Україні, чи тільки розглядати питання про 12-річну. Я вважаю, що це комплексне питання і ми маємо послухати і освітян, почути голос народу і самі зробити правильні висновки для того, щоб потім приймати правильні законодавчі акти і визначати, бути „законодавцями моди” в тих питаннях, які сьогодні збуджують суспільство, причому збуджують це на такому рівні, що ви бачите, зараз відбуваються демонстрації і все інше. Зараз всі питання мають вирішуватись тут в залі, а не на площах і на демонстраціях. Дякую за увагу, прошу підтримати наш з колегами Зарубінський, Щербанем, Яворівським, Гордієнком законопроект. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошую заступника Голови Комітету з питань науки і освіти Степана Давимуку, яка позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Тематика парламентських слухань, яка запропонована в проекті Постанови за номером 6075, охоплює надто великий обсяг питань. Загальна середня, професійно-технічна та вища освіта, як складові системи освіти України, мають різну структуру, цілі та завдання, систему управління, зміст, тощо. Тому вважаємо недоцільним об’єднувати в одні слухання ці підсистеми вітчизняної освіти. До того ж, здійснюючи свої контрольні функції, Верховна Рада України протягом останніх років, за результатами парламентських слухань та днів Уряду України затвердила постанови Верховної Ради України „Про стан та перспективи розвитку професійно-технічної освіти в Україні, про стан і перспективи розвитку вищої освіти України та про стани перспективи розвитку загальної середньої освіти”, які не зняті з контролю, і стан їх виконання постійно аналізується нашим комітетом та порядку контролю розглядається на його засіданнях. Разом з тим нагадаю, що під час розгляду проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо запровадження 10-річного терміну навчання для здобуття середньої освіти]] на пленарному засіданні Верховної Ради України 16 лютого 2010 року) розгорнулася дискусія з зазначеного питання. Тоді ж було запропоновано досконально вивчити питання. І на виконання доручення Голови Верховної Ради України, Володимира Михайловича Литвина, 18 лютого народними депутатами, членами Комітету з питань науки і освіти підготовлено та внесено проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань з порядком денним: „Запровадження 12-річної загальної середньої освіти в Україні. Проблеми та шляхи їх подолання”.
Завершуйте. Будь ласка.
2010 року. Доповідь закінчено. Дякую.
Все у вас, да? Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорити? Якщо є бажаючі, то запишіться, ні - будемо голосувати. До 15 травня, да? Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Катерина Самойлик, будь ласка. потім Михайло Косів. І, шановні колеги, до уваги керівників фракцій о 12 годині у нас відбудеться засідання Погоджувальної ради. Я керівників фракцій прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх вас, і Володимире Михайловичу, до вас. Дійсно було доручення Голови Верховної Ради України, після обговорення питання щодо введення 10-річного терміну навчання щодо необхідності широкого обговорення саме цієї проблеми. Хочу зауважити, що ми провели цілу низку парламентських слухань та комітетських слухань, де всі питання, які піднімає в своїй постанові Юрій Анатолійович, ми вже піднімали. Ми прийняли рекомендації парламентських слухань, до речі, не всі ще ці рекомендації виконані. Там стосується передусім і прийняття законів відповідних, і доручення Кабінету Міністрів України, і доручення Міністерству освіти і науки України. То ж є необхідність не робити з парламентських слухань просто солянку чи вінегрет, і говорити про все, і не визначити основні напрямки з того чи іншого питання. Є пропозиція, консолідована пропозиція Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти, а також Міністерства з питань освіти та науки щодо заслуховування короткого, але дуже важливого для перспективи розвитку нашої освіти питання. І я звертаючись до народних депутатів України хочу сказати, що саме це питання, яке пропонує комітет обговорювалось і висловлювались думки, і на широкій нараді спілки ректорів вищих навчальних закладів, тобто у нас є ще й додаткове доручення. То ж я пропоную всім вам підтримати рішення нашого комітету і провести парламентські слухання з питання проблем та перспектив.
Будь ласка, завершуйте. Михайло Косів, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Михайло Косів, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Саме в такому комплексі, як поставлено тут питання парламентські слухання давно назріле. Не можна у цій ланці виділити щось одне, яке є важливим чи важливішим, тому що і в суспільстві, і в нас в комітетах Верховної Ради давно вже обговорюється питання чи правильно було зроблено перехід середньої освіти, середньої ланки освіти на 12 років навчання. Дуже багато і таких навіть анекдотичних всяких сентенцій з цього приводу висловлювалося. Є дуже серйозні пропозиції про те, щоб середню освіту знову перевести на десятирічний термін навчання. Але це колеги потребує широкої громадської, вислухання широкої громадської думки. Бо якщо навіть так, то що робити із шкільними програмами, як їх розробити на 10 років чи як їх розробити на 12 років. Адже середня освіта у нас зараз зовсім не має зв’язку із вищою освітою. Що зробити із тим, що так широко зараз обговорюється, як випускні екзамени проводити: за старою системою чи залишити зовнішнє незалежне тестування, яке проводилося попереднім Міністерством освіти і науки. Це все проблеми, які мають широкий суспільний резонанс, адже уже зараз доводиться читати публікації в нашій пресі, що повернення до екзаменів дає підстави до появи.
Завершуйте, будь ласка.
слухання проводити потрібно. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Фракція, яка не виступила, має право одну хвилину. Будь ласка, Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Карпук, партія „Наша Україна”. Шановні колеги, дійсно, це питання, які мають широкий розголос у суспільстві і зараз особливо і потребують, дійсно, фахової розмови. Однак, я би пропонував підтримати законопроект Юрія Кармазіна про стан і перспективи розвитку середньої професійної технічної чи вищої освіти. Звичайно, якщо зупинятися лише на суто таких професійних фахових, то це можна проводити наукову конференцію десь працівників освіти. Ми повинні приймати політичні рішення, тим паче, що це дійсно знаходить політичний відголосок в суспільстві. Всі ці, вся освіта взаємопов’язана. Тісно взаємопов’язана. Тому розглядати суто тільки 12-річний термін навчання без реформування вищої навчальної закладів без професійно-технічної освіти неможливо. Тому ми будемо підтримувати і я прошу підтримати законопроект Кармазіна, проголосувати і дійсно повести фахову.
Шановні колеги! Обговорення завершено питання. Переходимо до голосування. Першою буде голосуватись проект постанови, автор Юрій Кармазін і ціла група колег, Зарубінський, Щербань, Яворівський, Гордієнко. Це реєстраційний номер 6075. Я тільки пропоную, шановні колеги, при голосуванні врахувати такі уточнення. Перше. Провести парламентські слухання 9 червня. Бо 17 березня вони неможливі, ви розумієте. В пункті другому запропонувати Кабінету Міністрів України подати необхідні матеріали до 19 квітня. Нарешті пропоную вилучити, як ми вже це робили в попередніх, в попередньому рішенні, пункт 4 і 5, це ті завдання, які має і так виконувати комітет. І відповідно змінити нумерацію наступних пунктів. З урахуванням цих пропозицій я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 6075, автори: народні депутати Кармазін, Зарубінський, Щербань, Яворівський, Гордієнко, про проведення парламентських слухань з порядком денним „Про стан і перспективи розвитку середньої, професійно-технічної та вищої освіти в Україні" [[19 березня 2010 року]]. Ставлю на голосування цю пропозицію для прийняття проекту постанови як постанови, прошу голосувати. [[12:04:23]] За-73 Рішення не прийнято. Тепер вноситься на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 6075-Д]], внесений народним депутатами України, членами Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти. Я пропоную, шановні колеги, перед постановкою на голосування цієї постанови, вилучити в ній, і прошу погодитися голову комітету, пункт 4, і змінивши наступну нумерацію, де мова йде про те, кого запрошувати на парламентські слухання. Це технічне питання і не потребує врегулювання постановою. Нема заперечень? З врахуванням цього ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6075-д]] про проведення парламентських слухань з порядком денним „Запровадження 12-річної загальної середньої освіти в Україні. Проблеми та шляхи їх подолання” для прийняття проекту, як постанови. [[12:05:39]] За-364 Рішення прийнято. Шановні колеги, така пропозиція. Оскільки у нас залишився ще один проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про перспективи вступу України до Митного союзу за участі Республіки Білорусь, Республіки Казахстан та Російської Федерації 21 квітня 2010 року” [[реєстраційний номер 6162]]. То може таким чином. Шановні колеги, одну хвилинку. Я прошу уваги! То я запропонував би таким чином: проголосувати зараз до перерви про включення до порядку денного. [[Шум у залі]] Одну хвилиночку. Шановні колеги, це ваша справа голосувати чи ні. Я поставлю на включення до порядку денного, в разі, якщо Верховна Рада. Одну хвилинку. В разі, якщо Верховна Рада підтримає, то я тоді поставлю, щоб після перерви розглянути його за скороченою процедурою. Адам Мартинюк, будь ласка. Я прошу вас, сьогодні четвер і ви знаєте який, так що спокійно.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція комуністів, Мартинюк. Шановні колеги, не слухайте штатних провокаторів. Ніякого відношення питання, яке маємо зараз розглядати, не має відношення до того, що воно не включене до порядку денного. До порядку денного ми з вами розглядали інші питання, які не були, на жаль, підтримані сесійною залою. Це питання включене до порядку денного, його потрібно розглядати без постановки питання про включення до порядку денного. Ви дещо спутали, шановні колеги. Дякую.
Шановні колеги, ми тут розібралися з Миколою Томенко і Адам Іванович має абсолютну логіку, воно включено до порядку денного. Це зовсім інше питання. Тому я зараз поставлю на голосування пропозицію про те, щоб розглянути проект постанови цеї за скороченою процедурою після перерви. Ну, зараз вже ж перерва. Прошу голосувати. Проект постанови [[реєстраційний номер 6162]] – за скороченою процедурою. Бо інакше, шановні колеги, ми розглянемо питання суддів, питання постанов і сьогодні цієї проект постанови не розглянем. Ну і не хочете – не треба. З урахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб ми прийняли рішення розглянути його за скороченою процедурою, о 12.40 ми розглянули це питання, а потім перейшли до питання суддів. Ні? То тоді буде таким чином розглядатися: судді, постанови про дострокові вибори, а тоді дійдемо до цього питання чи ні. Я ставлю на голосування про розгляд цього питання за скороченою процедурою [[реєстраційний номер 6162]]. Після перерви, після перерви. О 12.40. [[12:08:46]] За-204 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12 годин 40 хвилин. Керівників фракцій прошу на Погоджувальну раду.
Продовжуємо роботу Верховної Ради України. Прошу, запросіть народних депутатів до сесійної зали. Я нагадаю, що ми з вами ухвалили рішення: за короткою, скороченою процедурою розглянути проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про перспективи вступу України до митного союзу за участю Республіки Білорусь, Республіки Казахстан та Російської Федерації” – це проект Петра Симоненка. І після того, як ми обговоримо дану постанову, визначимося стосовно рішення, перейдемо до нашого питання стосовно суддів. Коротка процедура багато часу не займає, я перепрошую у наших колег, які прийшли на засідання Верховної Ради. Тому запрошую Петра Миколайовича Симоненка до виступу з приводу його ініціативи про проведення парламентських слухань. Прошу, Петро Миколайович. Співдоповідатиме Ткаченко Олександр Миколайович.
Шановні колеги, хочу вас поінформувати, що з 1 січня 2010 року для Білорусії, Казахстану та Росії почав діяти єдиний митний тариф. А з 1 липня вступлять в силу дії нормі положень Закону – Митного кодексу трьох цих країн. Тому я і запропонував обов’язково провести парламентські слухання тут у нас в парламенті і розглянути питання. Виходив я з наступного, по-перше, митний союз передбачає єдину митну територію, в межах якої при спільній торгівлі товарами, що вироблені в межах цієї території, не застосовуються митні стягнення та обмеження економічного характеру, за виключенням певних, так скажімо, які там вони пропонують. По-друге, при цьому сторони використовують єдиний митний тариф та інші єдині заходи регулювання торгівлі з третіми країнами. Тобто ми за участю інших країн могли б захищати свої інтереси. По-третє, створення цього союзу ставить на меті розширення внутрішнього ринку. Також вагомий ефект для українського виробника полягає і в широких можливостях кооперації виробництва, це також позитив, який ми могли б використати. По-п’яте, митний союз, митний союз, в першу чергу в середині ось цього митного союзу зникають, зникають як раз всі торгівельні бар’єри. В даному випадку і Світова організація торгівлі підтримує таку позицію. Розрахунки, які були зроблені і обґрунтовані, в тому числі і проведені Інститутом народного господарства прогнозування Російської академії наук на основі об’єднаного міжгалузевого балансу 4 держав з урахуванням України, дає підстави нам сьогодні подумати про те, що від спільної торгівлі ефекти приблизно 15-17 відсотків приросту валового внутрішнього продукту на протязі 5 років. Очікується також, що сукупний інтегрований ефект тільки від створення Митного союзу складатиме 400 мільярдів доларів. Також для нас певна вигода. Я хотів би також і сказати про те, що в умовах кризи позитивний плив матиме і конкуренція всередині.
Дайте можливість завершити.
Я закінчую, одне речення. І особливо у межах цього союзу планується здійснення спільної поставки всіх товарів, у тому числі нафти і газу по внутрішнім цінам країни-виробника. Це ось у цих умовах енергетичної безпеки України також має величезне значення. І останнє речення. Я хотів би запропонувати, шановні колеги, у першу чергу і просити вас підтримати проведення парламентських слухань, щоб ми провели, дійсно, обстеження цієї теми з вигодами як позитивними, так і негативними моментами для нашої рідної з вами України. Тому прошу вас підтримати цю пропозицію і провести парламентські слухання щодо якраз перспективи вступу України до Митного союзу за участю Республіки Білорусь, Республіки Казахстан та Російської Федерації. І зняти проблему, коли окремі ділки, особливо представляючи ті чи інші фінансово-промислові клани використовують якраз ось це питання не в інтересах держави України.
Позицію комітету прошу представити голову Комітету з питань економічної політики Олександра Миколайовича Ткаченка, будь ласка.
Шановні колеги, питання, яке сьогодні вніс народний депутат Симоненко Петро Миколайович, безперечно, життєво необхідне питання для нашої держави. Тому що Україна, пройшовши шлях 19-річної незалежності і працюючи у тому режимі, який був до обрання нового Президента і складу нового Кабінету Міністрів, ми бачимо, що ми втратили ті позиції, які мали раніше. І ми втратили ті позиції не лише не із-за того, що управляли державою не уміючи, а втратили із-за того, що ми втратили партнерів, ті держави, які найбільш сприяли розвитку нашої економіки. І Україна до 90 року, ви пам’ятаєте, була в числі п’ятірки по економічних показниках на континенті європейському. Тому я думаю, що питання, яке внесено від фракції комуністів народним депутатом Симоненко воно безперечно актуальне і заслуговує на увагу. Я від імені комітету считаю, що ми повинні розглянувши його підтримати і це дасть можливість Україні дійсно виконати ту місію, яка на неї покладається і Богом, і природою. Тому що українська земля, український народ не може жити в бідності і в тій незрозумілій системі, яка була до цього. Якщо ми вступимо в цей союз, безперечно Україна займе достойне місце і в найближчі п’ять років ми станемо однією з ведучих держав на європейському континенті. Спасибі.
Дякую. Прошу записатися, нагадую два „за”, два „проти”. Будь ласка, покажіть. Катерина Самойлик, фракція комуністів підготуватися Володимиру Бондаренко.
Шановні колеги! Я думаю, що ви всі відчули коли затверджували голову уряду Миколу Яновича Азарова, і коли були поставлено питання щодо митного союзу, неоднозначна ситуація в залі, як зліва, так і справа. І це звичайно викликає необхідність широкого обговорення даного питання тому що правий Олександр Миколайович, не враховуючи тих реалій, в яких живе сьогодні Україна ми звичайно не можемо будувати і свою внутрішню політику, і свою зовнішню політику. І тому нам необхідно провести парламентські слухання, нам треба звірити свої особисті позиції, політичні позиції, з позиціями фахівців, з позиціями і державних службовців, і з позиції науковців, і з позиції громадського загалу щодо цього дуже важливого питання. І тільки обговоривши це питання, і маючи вже думку таку, будемо говорити, узагальнену думку нашого суспільства, ми можемо перейти до прийняття конкретних рішень. Щоб це було рішення не конкретної політичної партії, а щоб це було рішення звірене з державних позицій, щоб це було рішення узгоджено із тими фахівцями, які глибоко знають це питання. То ж я пропоную і закликаю всіх народних депутатів України, незважаючи на політичну приналежність, проголосувати за позитивне, проголосувати за даний проект постанови. І думаю, що таке звірення позицій дасть тільки позитивний результат.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція "Блок Юлії Тимошенко", наступним буде Карпук.
Шевчуку прошу передати слово, Сергію Шевчуку.
Сергій Шевчук, будь ласка, до мікрофону, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Дякую. Шановні радіослухачі, переді мною виступили три представника фракції Партії комуністів і всі ці три виступи були не просто нещирими, а я б сказав навіть лицемірними. Хочу нагадати, що розмови про зону вільної торгівлі в рамках СНД точаться ще з 90-х років, з середини 90-х років. Хочу нагадати, що український парламент тоді ратифікував цю пропозицію на відміну від Російської Державної Думи, яка й досі не ратифікувала. Чому? А все тому, що Росія завжди додавала перелік винятків і обмежень до економічних угод, які зводили нанівець будь-які економічні інтереси нашої держави, точно так буде і в цьому випадку. Тобто шановні радіослухачі, хотів би, щоб ви зрозуміли йдеться не про економічні питання – йдеться про політичне питання, йдеться про утворення в майбутньому абсурдної єдиної держави від митного союзу, оборонного союзу до створення єдиної держави імперської, про які мріють у Кремлі – це крок цього ланцюга. Тому я переконаний, що більшість представників українського парламенту дуже добре розуміють, що йдеться в те, щоб втягнути українських парламентарів, українське суспільство в обговорення цієї теми, можливо, зайдеться хтось, хто повірить в ці обіцянки і погодиться з тим. Але йдеться не про об’єднання держав, не про об’єднання економічних зусиль, йдеться, насправді, про подальший розкол України. Тому що переважна більшість території жителів України розуміють підступність цього підходу і вони ніколи не погодяться на такі авантюрні наміри. Не хотілося б зараз прогнозувати, що це початок того шляху, щ може привести до розвитку подій, які відбулися в Чехословаччини – коли розпад був держави в кращому випадку, в гіршому випадку, приклад Югославії. А ще в гіршому приклад Абхазії і Грузії.
Дякую, Володимир Карпук передає слово В’ячеславу Кириленко, наступним буде Григорій Смітюх і буде визначатися. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!” Шановні колеги! Очевидно, що дружити треба так, щоб було вигідно понад усе українській незалежній державі. От у випадку з Росією нам вигідна Угода про вільну торгівлю, але без виключень, коли наші можуть там торгувати своїми товарами і послугами так, щоб це було вигідно українській економіці, нашим робітникам. До речі, понад усе економіці Півдня і Сходу України і, щоб це давало прибутки до державного бюджету. На жаль, Російська Федерація завжди пропонує все нові виключення з угоди про вільну торгівлю. Тому що дбає за свій національний інтерес. І пропонує зворотній крок, який полягає в митному союзі. Але можна подивитися на уже діючу практику митного союзу. Наприклад, між Російською Федерацією і Білорусією там не тільки митний союз, там союзна держава навіть. Так от по газу суперечки між Москвою і Мінськом тривали півтора року і завершились тим, що Білорусії довелося віддати поки що 50 відсотків „Бєлтрансгазу” Російській Федерації, а потім ще наступні 50 відсотків також будуть передані Москві і Білорусь втратить газотранспортну систему. Оце такий там митний союз і така союзна держава. Тепер там „друга серія”. Ввізне мито на нафту поставила Росія для Білорусі, з якою у неї союзні стосунки. І Президент Білорусі Лукашенко замість того, щоб брати нафту в Росії, з якою у нього митний союз, летить до Венесуели - аж до Венесуели! [[де Білорусь, а де Венесуела]] – до Президента Уго Чавеса там домовлятися про нафту. Оце так діє уже митний союз Росія і Білорусь, ось діє уже так союзна держава Росія і Білорусь. Нам пропонують приєднатися до, вибачте, поки що цього „економічного абсурду”. Я вже не кажу про те, а хто буде мито збирати на кордонах, а чи буде Держмитслужба України, як ми будемо оплачувати оцей наддержавний орган, який буде збирати наше мито, і все таке інше. Це повна поразка українських національних інтересів! Тому я вважаю, що це питання навіть слухати за бюджетний кошт недоцільно. Пропонуємо відхилити, дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Немає? А, йде, будь ласка, я перепрошую, я не побачив.
Шановні народні депутати, я підтримую про включення цієї постанови і буду підтримувати його голосуванням для того, щоб дати можливість обговорити. Ми говоримо про парламентські слухання, а не про те, що хтось кудись когось заставляє вступати. Це перше питання. І друге питання. На мій погляд, ми як народні депутати і ми, як держава, або ті державні службовці, які відповідають за розвиток країни, повинні керуватися однією-єдиною так сказати доцільністю. Чи потрібні нам нові ринки, чи потрібно нам розвивати економіку в Україні, чи потрібно нам збільшити добробут населення, чи потрібно нам інші захищати наші інтереси, в тому числі торгівельні? Напевно потрібно. А давайте ми зробимо, подивимося що ми втратили за цих 19 років. Ми втратили майже російський ринок дуже багатьох товарів, ми втратили можливість доступу нормального дешевої сировини і багато чого іншого. Але зате ми, дякуючи зусиллям, в тому числі і парламенту, заставляємо наших робітників працювати там нелегально в Росії, і в тому числі і з цієї причини. Тому я, я хотів би, щоб ми керувалися завжди, чи вигідно державі це, чи не вигідно? На мій погляд, вигідно. І, якщо говорити про те, що попередній колега говорив: а хто буде збирати? Так візьміть статистику, подивіться транзит грузів, подивіться, що Україна являється транзитною державою, що в України є 5 міжнародних коридорів, і ці коридори пов’язані з Євразійським сполученням, і більшість цих коридорів зв’язані з російськими, то тільки на цих коридорах Україна збільшить свої надходження. Подивіться дослідження, які надаються спеціалістами, і вони говорять однозначно, що Україна отримає позитив. А раз позитив, це додаткове надходження до бюджету. А не просто ля-ля, ля-ля. Патріоти - це не тільки патріоти, які кричать тут кричать тут на трибуні, а патріоти - це ті, які збільшують надбання українського народу, які збільшують можливості їх фінансування освіти, науки, культури і так дальше. Тому я прошу, підтримати цей законопроект. Тим більше, що він говорить про слухання, а не про вступ. А от, коли будемо вступати, тоді будемо виписувати таким чином, щоб вони захищали інтереси національні, а не.
Дякую. Завершуйте.
а не так, як в 1991 році ми підписали Угоду про двосторонні відносини і про паритетний розділ радянського надбання Союзу, а в результаті ми отримали ніщо. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, аби ви не заперечували, оскільки Олександр Миколайович свою позицію сказав, натомість комітет, я подивився, не розглядав, але розглядав питання Комітет із закордонних справ, щоби хвилинку Тарас Чорновіл проінформував, і Петро Миколайович тоді, перед завершенням хвилину виступить, будемо голосувати. Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги – народні депутати, я від Комітету закордонних справ хочу представити нашу позицію. Загалом, коли ми доповідаємо закони, де є інші другі, комітети, ми завжди видаємо їхню позицію, їхню думку. На превеликий жаль, не була представлена позиція нашого комітету, такий був поспіх. Позиція наша, ми не проти слухань, ми не проти того, щоби ми визначили позицію, але дата, яка пропонується означає, що це буде політичне шоу, а не вислуховування проблеми. І, щоб не підставляти Кабінет Міністрів, щоб не робити, не в зручну ситуацію не ставити Президента, який з цього принципу, з цієї позиції робить свої певні сьогодні уже пропозиції і висновки, ми запропонували. В першу чергу все ж таки провести консультації з Кабінетом Міністрів, в якому після наших слухань, очевидно буде дуже звужено коридор прийняття рішень і виникнуть питання, і що зони вільної торгівлі з Європейським Союзом і щодо дальшої нашої роботи в СОТ, перше. І друге. Провести спочатку комітет. міжкомітетські слухання на яких.
Дайте можливість завершити.
на яких дійсно провести фахову дискусію і після того виносити в зал Верховної Ради питання про проведення слухань парламентських. Щоб ми сьогодні не зробили дуже ведмежої послуги новому Президенту і новому Прем’єр-міністру. Дякую за увагу.
Дякую, Тарасе В’ячеславовичу. Петро Симоненко, будь ласка. І будемо голосувати.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые товарищи! Я еще раз хочу обратить внимание на то, что мы предлагаем провести парламентские слушанье. И я бы считал возможным сегодня просить вас обратить внимание на то, что вот подобная практика, как ее пытается представить мои оппоненты, это запрет, по сути дела, на вообще обсуждение тех или иных позиций и точек зрения – это запрет. При этом провалили Закон про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики, и пытаются сегодня волюнтаристским путем либо ограничить Украину в интересах других государств от перспективы развития, либо наоборот удовлетворить чьи-то амбиции. Поэтому я и предложил провести парламентские слушанья для того, чтобы определить какие перспективы в наших внешних сношениях могут быть полезными для Украины. В отношении даты. Уважаемые коллеги, да я не случайно вам сказал, что с 01 июля вступает уже Таможенный кодекс этих трех государств и наши производители, которые потеряют там рынок будут потом нам ставить эти вопросы. Я считаю.
Завершуйте, будь ласка.
Я считал бы возможным, что мы проводя парламентские слушанье и определим в некоторой мере критерии как дальше будем мы двигаться, что с Европейским Союзом, что с таможенным союзом, потому что вступили уже в СОТ. Вы не слушали коммунистов. Чем закончилось это все?! Где экономические обоснования?! Где расчеты?! Где перспектива для Украины?! Нет ее! Вы как раз и являетесь захавлявными патриотами, а не патриотами народа Украины. Вот здесь нада все услышать, прочувствовать, расчеты получить и только тогда мы будем иметь возможность правильно и грамотно определять перспективу Украины.
Шановні колеги! Будемо ухвалювати рішення. Я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про перспективи вступу України до Митного союзу за участю Республіки Білорусь, Республіки Казахстан та Російської Федерації” [[21 квітня 2010 року]] [[реєстраційний номер 6162]] за основу. А у разі прийняття рішення порадимося по даті. Прошу голосувати. [[13:08:01]] За-218 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 166, "Блок Юлії Тимошенко" – 2, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 4, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 1. Шановні колеги, переходи до питання про обрання та звільнення суддів. Я запрошую до доповіді головую Комітету з питань правосуддя Сергія Васильовича Ківалова.
Шановний Микола Володимировичу, шановні народні депутати, шановні присутні! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своїх засіданнях 10 та 31 березня цього року розглянув подання Голови Верховного Суду, голів вищих спеціалізованих судів про обрання суддів безстроково та обрання суддів раніше обраних безстроково, а також подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів з посад. Процедура вам всім дуже добре відома. Судді находяться в гостьовій ложі та на балконі.
Шановні колеги, комітет нам пропонує працювати у відповідності до тих постанов, які у вас є. І по кожній постанові, як ми зазвичай, якщо народні депутати запропонують виключити з переліку ту чи іншу кандидатуру, ми її виключимо, будемо голосувати за постанову, потім розглядатимо окремо. Якщо немає застережень, переходимо до розгляду відповідних постанов. Будь ласка, Сергій Васильович. 6170, да?
Комітет рекомендує обрати на посади суддів безтроково: апеляційного суду Тернопільської області Щавурську Наталію Борисівну; Залізницького районного суду міста Сімферополя Воробйову Світлану Олександрівну; Луцького міськрайонного суду Волинської області Барчука Володимира Миколайовича; Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської областіБайбару Григорія Антолійовича, Антоновича, вибачте; Селидівського міського суду Донецької області Каніщєву Наталію Олександрівну; Старобешівського районного суду Донецької області Дмитрієва Олександра Федоровича; Центрально-Міського районного суду міста Горловки Донецької області Кошеву Олену Анатоліївну; Калінінського районного суду міста Донецька Токарєву Наталю Миколаївну; Житомирського районного суду Житомирської області Чернявського Михайла Васильовича; Краснолуцького міського суду Луганської області Чехова Євгена Миколайовича і Янцовську Тетяну Миколаївну; Корабельного районного суду міста Миколаєва Кутурланову Олену Віталіївну; Арцизького районного суду Одеської області Крикуна Михайла Петровича; Лохвицького районного суду Полтавської області Сегета Ярослава Сергійовича; Київського районного суду міста Полтави Яковенко Наталію Леонідівну і Турченко Тетяну Валентинівну; Борщівського районного суду Тернопільської області Денисову Тамару Степанівну; Балаклійського районного суду Харківської області Чайку Ірину Володимирівну; Дзержинського районного суду міста Харкова Штих Тетяну Василівну; Комінтернівського районного суду міста Харкова Мельник Ірину Миколаївну. Московського районного суду міста Харкова Харченко Аллу Миколаївну; Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Ізмайлова Ільдара Камільовича; Фрунзенського районного суду міста Харкова Бобко Тетяну Валеріївну; Червонозаводського районного суду міста Харкова Сороку Олену Павлівну; Черкаського районного суду Черкаської області Фетісову Тетяну Леонідівну. Прошу підтримати цей проект постанови.
Шановні народні депутати, застережень з вашого боку не було. Тому ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6170]] про обрання суддів. Прошу голосувати. [[13:13:31]] За-346 Рішення прийнято. [[Оплески]] Давайте всіх оберемо суддів, тоді всіх разом привітаєм. Давайте не розслаблятися. Другий проект постанови реєстраційний номер 6256.
Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Дніпропетровської області Кущенко Тетяну Рудольфівну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного.
Куценко. Куценко.
Куценко. Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Лукманову Ольгу Миколаївну; Одеського апеляційного адміністративного суду Бойка Андрія Володимировича; Київського апеляційного господарського суду Євграфову Єлизавету Павлівну, Тищенко Оксану Володимирівну; Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Биховця Михайла Олександровича; Ялтинського міського суду Автономної Республіки Крим Прищепу Олега Івановича; Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Томаша Вадима Івановича; Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Міхеєву Вікторію Юріївну; Володарського районного суду Донецької області Доценко Світлану Іванівну; Кіровоградського міського суду Донецької області Назаренко Ганну Володимирівну; Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Мельник Ірину Геннадіївну; Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Воробйову Ірину Анатоліївну; Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Перегінець Лілію Василівну; Васильківського міськрайонного суду Київської області Корнієнка Сергія Валерійовича; Очаківського міського суду Миколаївської області Кузьменка.
Міськрайонного суду.
Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області Кузьменка Вячеслава Володимировича. [[Шум у залі]] Владимир Михайлович, вибачте ради Бога, здесь техническая помилка. Суддя Ялтинського міського суду Автономної Республіки Крим Прищеп Олега Івановича вилучається із списку, его не было решения комитета. Сейчас руководитель аппарата сообщил. Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Міхеєву Вікторію Юріївну; Володарського районного суду Донецької області Доценко Світлану Іванівну.
Та ні, ми щось. Одну хвилиночку. Ми зупинилися з вами: Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області Кузьменко В’ячеслав Володимирович. І далі там: Теребовлянський і таке інше. Це ви іншу постанову взяли.
Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області Кузьменка В’ячеслава Володимировича; Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Міхеєву Вікторію Юріївну; Володарського районного суду Донецької області Доценко Світлану Іванівну; Кіровського міського суду Донецької області Назаренко Ганну Володимирівну; Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Мельник Ірину Геннадіївну; Теребовлянського районного суду Тернопільської області Малярчука Володимира Васильовича; Комсомольського районного суду міста Херсон Дзиговського Юрія Васильовича; Ізяславського районного суду Хмельницької області П’єнту Інну Василівну; Садгірського районного суду міста Чернівці Проскурняка Ігоря Георгійовича; господарського суду Київської області Наріжного Сергія Юрійовича; і господарського суду Харківської області Кононову Ольгу Валеріївну і Прохорова Сергія Анатолійовича. Прошу підтримати проект 6256.
Сергій Васильович. Сергій Васильович. [[Шум у залі]] 6256, да. Шановні колеги, в зв’язку з тим, що зараз виникли, прозвучали прізвища, яких немає в проекті постанови, я прошу зараз повернутися до постанови 6256 і її знову оголосити. Будь ласка, Сергій Васильович.
Апеляційного суду Дніпропетровської області Куценко Тетяну Рудольфівну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Лукманову Ольгу Миколаївну; Одеського апеляційного адміністративного суду Бойка Андрія Володимировича; Київського апеляційного господарського суду Єфрграфову Єлизавету Павлівну, Тищенко Оксану Володимирівну; Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Биховця Михайла Олександровича; Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Томаша Вадима Івановича; Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Міхеєву Вікторію Юріївну; Володарського районного суду Донецької області Доценко Світлану Іванівну; Кіровоградського міського суду Донецької області.
Кіровського. Кіровського.
Кіровського міського суду Донецької області Назаренко Ганну Володимирівну; Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Мельник Ірину Геннадіївну; Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Воробйову Ірину Анатоліївну; Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Перегінець Лілію Василівну; Васильківського міськрайонного суду Київської області Корнієнка Сергія Валерійовича; Очаківського міського суду Миколаївської області Кузьменка Вячеслава Володимировича; Теребовлянського районного суду Тернопільської області Малярчука Володимира Васильовича; Комсомольського районного суду міста Херсона Дзиговського Юрія Васильовича; Ізяславського районного суду Хмельницької області П’єнту Інну Василівну; Садгірського районного суду міста Чернівці Проскурняка Ігоря Георгійовича; господарського суду Київської області Наріжного Сергія Юрійовича; господарського суду Харківської області Кононову Ольгу Валеріївнуі і Прохорова Сергія Анатолійовича. Прошу підтримати цей законопроект 6256.
Шановні народні депутати, списку, якраз ці люди, які були зачитані, є. З приводу цього, проекту постанови, Сергій Шевчук, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, на жаль, це вже не перший випадок, коли доповідач робить свідомі чи несвідомі помилки. І у минулому були такі випадки, коли вносили з голосу кандидатури на посаду, високу посаду судді, які перед тим не було розглянуто. Сьогодні є сумніви, що це повтор махінації, на жаль. Тому або ви, пане Голово, зачитайте справжній список, або просто фракція "Блоку Юлії Тимошенко" не буде голосувати за такі спроби зробити махінацію.
Шановні колеги! Зачитані прізвища точно відповідають проекту постанови реєстраційний номер 6256. Я переконаний, що ви вірите мені на слово, що я слідкую уважно за кожним прізвищем і назвою суду. Останній перелік, який був зачитаний щойно повністю відповідає тому рішенню, яке було рішення комітету.
Проект постанови. а голосуємо.
Зараз ми його повинні голосувати, одну хвилиночку. Немає застережень щодо прізвищ, які прозвучали? Немає. Я ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6256]] про обрання суддів, прошу голосувати. [[13:24:32]] За-266 Рішення прийнято. [[Оплески]] Наступний проект постанови 6171. Будь ласка візьміть його, шановні народні депутати! Сергій Васильович прошу вас.
Комітет рекомендує обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів. Апеляційного суду Дніпропетровського області Варенко Олену Павлівну. апеляційного суду Закарпатської області Джугу Сергія Дийнешовича; апеляційного суду Черкаської області Міщенка Сергія Валентиновича, Мунька Бориса Павловича. Прошу підтримати цей законопроект.
Застережень немає щодо прізвищ? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 6171]]. Прошу голосувати. [[13:25:40]] За-282 Рішення прийнято. Наступний проект постанови 6257.
Комітет рекомендує обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів Вищого адміністративного суду України Островича Сергія Ернестовича. Апеляційного суду Харківської області Сащенка Ігоря Сергійовича і Соколенка Віктора Григоровича.
Щодо Соколенка? Добре, ставимо відмітку. Далі, будь ласка.
Київського апеляційного господарського суду Іваненко Юлію Геннадіївну і Чорну Людмилу Василівну. Прошу підтримати цей проект постанови.
Шановні колеги, оскільки було зауваження щодо Соколенка Віктора Григоровича, ми це прізвище вилучаємо. Правильно я прізвище назвав?
Да.
Прізвище вилучаємо. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6257]] про обрання суддів і вилучивши з нього прізвище Соколенка Віктора Григоровича. Прошу голосувати. [[13:27:02]] За-310 Рішення прийнято. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, я підняв руку щодо застережень щодо обрання суддею Апеляційного суду Харківської області Соколенка. У зв’язку з тим, що в комітет надійшли документи, причому надійшли вони вже майже місяць тому, надійшли документи про втрату в цьому суді 12 справ цивільних, про втрату в цьому суді реєстрів, журналів обліку, щось приблизно те що вчора сталося в Києві, коли приватизаційні справи. Пояснення, я звернувся 15 березня зі зверненням після того, як звернулися до нас офіційно представники судової адміністрації територіального управління, Державної судової адміністрації звернулися до комітету, я звернувся.
Дайте завершити можливість народному.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, така перевірка не проведена була ще, тому що Рада суддів Харківської області засідає тільки раз на місяць, і зв’язавшись з ними, вони сказали, що вони це питання можуть розглянути не раніше 22 квітня, орієнтовно 22 чи 24 квітня. Таким чином перевірка по цим питанням не проведена, як не дивно, але міліція не знайшла втрачених справ і втрачених журналів. Оскільки по висновку, який нам направили для відома на ім’я голови комітету написали факти прорахунків по керівництву службової діяльності, мають бути розглянуті на Раді суддів Харківської області і надано відповідно оцінку, я прошу відкласти це проведення до проведення цієї перевірки. Крім того, ми поставили питання перед прокуратурою про перевірку фактів, яким чином пропадають і матеріали, і немає складу злочину.
Позиція комітету.
Мы рассматривали этот вопрос вчера на заседании комитета. И приняли решение большинством голосов все-таки рекомендовать Верховной Раде обрати цього суддю на посаду судді.
Так Соколенко Віктор Григорович є?
Он есть.
Будь ласка, ваша аргументація.
Шановні народні депутати! Первомайський міськнародний суд працює у двох будівлях, відстань між будівлями два кілометри. Немає ніякої охорони, будинки судів – тільки дві кімнати знаходяться під сигналізацією і от, щоб не відмовляти громадянам в розгляді справ, а в одному приміщенні і другому справи розглядаються. Наші співробітники вимушені кожний день велику кількість справ переміщати з одного будинку в інший. І, коли я був у відрядженні, то декілька працівників суду загубили, коли переміщали ці справи, 10 позовних заяв, потім загубили дві справи про розірвання шлюбу – вже розглянуті, два журнали реєстраційні – про передачу справ суддям оцих саме справ вони повинні передати і там ще дві заяви. Коли мені стало, відомо я вжив заходів для відновлення цих всіх справ. Протягом декількох днів відновили всі ці справи. Права громадян не порушені, я сам особисто звернувся за допомогою до міліції, сам повідомив територіальне управління державної судової адміністрації про цю подію. Ніяких негативних наслідків для людей немає, суд продовжує працювати і працює в звичайному режимі. І в даному випадку я просив би вас підтримати мою кандидатуру. Я 30 років працюю суддею, раніше працював більше 10 років в Апеляційному суді Миколаївської області.
Юрій Анатолійович, може ви знімете з врахуванням пояснень свої застереження? Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я зтелефонувався з радою суддів, мені повідомили про те, що і як відбувалося перед цим, без погодження з радою суддів в Харківській області призначення. І у нас один принцип завжди існував, Володимире Михайловичу, щоб без матеріалів перевірки і без надання оцінки, це ми чуємо сьогодні пояснення зацікавленої сторони. Натомість є інші абсолютно документи, навіть і кількість не співпадає по цим справам, там мова йде про справи в тих повідомленнях, які нам надіслані офіційно, підкреслюю, що офіційно. Саме через це я і запропонував, давайте нехай проведуть перевірку і дадуть нам висновки, ми по всім абсолютно суддям так робимо. В даному випадку це безпрецедентний випадок втрати справ і пише адміністрація, що є халатність і та далі, бо не визначені і порушення, і ряд посадових обов’язків головою суду. Тому я не знімаю свою пропозицію.
Будь ласка, Сергій Васильович, остаточне формулювання комітету, пропозиції і будемо далі.
Решение комитета, я еще раз повторяю, решение комитета было такое. Рекомендувати Верховній Раді України обрати безстроково суддю, который стоит здесь.
Адам Мартинюк, будь ласка, з цього приводу і Камчатний потім.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, давайте уважно вислухаємо звинувачення і пояснення. Якщо я правильно зрозумів, а думаю, що правильно, втрата документів, чи справи, точніше, немає абсолютно ніякого відношення до кандидатури, яку ми розглядаємо. Якби кандидатура перевозила, вибачте за таке слово, якби претендент перевозив з одного місця на інше справи і він втратив їх, то тоді була б інша ситуація. А так хтось із суддів зробив цей вчинок, а ми хочемо перекласти його в даному випадку на конкретну особу. Тому я пропоную, Володимир Михайлович, підтримати пропозицію комітету, і проголосувати за обрання безстроково на посаду.
Валерій Камчатний, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановні судді, я представляю Харківську область. І зараз я хочу довести до відома залу, мабуть, те головне, що повинно бути вирішальним і прийнятті рішення – думку виборців. Так от виборці, з ким я спілкувався і питав про роботу нашого шановного Віктора Григоровича Соколенка, підтримують цю кандидатуру, і задоволені його роботою як судді. А те, що сталося дійсно треба в службовому порядку розібратися, і одне до другого, як кажуть, не мішати. Я особисто закликаю своїх колег по фракції підтримати цю кандидатуру. Дякую.
Шановні колеги, з урахуванням позиції комітету і обміну думок, я поставлю на голосування пропозицію комітету про обрання суддею безстроково, суддею апеляційного суду Харківської області Соколенка Віктора Григоровича. Так, прошу голосувати. [[13:35:08]] За-343 Рішення прийнято. [[Оплески]] Оголошується до розгляду проект Постанови про обрання судді [[реєстраційний номер 6258]].
Комітет прийняв рішення, не рекомендувати Верховній Раді України обирати Жукову Анжеліку Ігорівну на посаду судді господарського суду Автономної Республіки Крим безстроково, у зв’язку з чисельними повідомленнями щодо порушення чинного законодавства України. Порушення були різноманітними. Так суддя своїми рішеннями, попри правила територіальної підсудності, наклала заборону проведення місцевого референдуму, вирішувала питання щодо передачі землі приватним особам тощо. Шановні колеги, ми по Жуковій несколько раз рассматривали на заседании комитета. И 11 ноября 2009 года комитет принимал решение отложить до проверки фактов изложенных и поступивших в комитет. 03 марта 2010 года комитет вернулся к рассмотрению кандидатуры Жуковой. Принял решение повторно отложить. На всех этих заседаниях Жукова сама присутствовала и давали соответствующие пояснения. Вчера на заседании комитета мы в третий раз вернулись к рассмотрению этой кандидатуры. На заседании Жукова была, о заседании Жукова была проинформирована, но не явилась. Поэтому комитет принял решение рассматривать вопрос без непосредственно судьи и приняли решение не рекомендовать Верховной Раде избирать Жукову Анжелику Игоревну, так как она грубейшим образом нарушила действующее законодательство. Вдумайтесь в то, что я скажу. Смотрите. Судья хозяйственного суда рассматривает вопросы, связанные с проведением референдума и запрещает проводить референдум. Это неподсудность хозяйственной юстиции. Но такие судьи есть и вот мы приняли такое решение. Прошу поддержать решение нашего комитета.
Є суддя?
Нету ее.
А ви хто?
Керівник Вищої ради юстиції.
Шановні народні депутати!
Принагідно вітаємо вас з обранням на цю посаду. Будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати! Щодо Жукової у впровадження Вищої ради юстиції мається три пропозиції про звільнення. Тому поки що не розглянуто по суті, але я ознайомився з цими матеріалами. Думаю, що перспектива така, що буде звільнення. Тому ми підтримуємо зараз вашу позицію комітету.
Інші думки є, шановні колеги?
Немає.
Разом з тим відповідно до Регламенту, я поставлю на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 6258]] про обрання судді, а Верховна Рада вже повинна визначитись. Зрозуміла пропозиція? Тому я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6258]] про обрання судді. Про обрання Жукової Анжеліки Ігорівни на посаду судді господарського суду Автономної Республіки Крим безстроково. Прошу визначатися. [[13:38:45]] За-21 Рішення не прийнято. Отже, Жукова Анжеліна Ігорівна не обрана на посаду судді господарського суду Автономної Республіки Крим безстроково. Наступна постанова 6259.
Комітет рекомендує звільнити з посад суддів: Кам’янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Стецюка Василя Васильовича - у зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком; Нахімовського районного суду міста Севастополя Ковальчука Миколу Миколайовича - у зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком. Прошу підтримати цей проект постанови.
Шановні колеги, застереження, пропозиції, інші є? Немає. Вношу на ваш розгляд проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6259]] про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[13:39:58]] За-311 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, дозвольте від вашого імені привітати суддів, яких ми щойно обрали на високі посади безстроково, і побажати їм вірного служіння закону, а отже людям, народу і Україні, а також міцного здоров’я для здійснення цієї відповідальної роботи. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання про призначення позачергових місцевих виборів. І прошу набратися терпіння, бо доведеться голосувати багато нам. [[Шум у залі]] Пакетом не можемо. Будь ласка, Сергій Петрович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Шановні виборці! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своїх засіданнях 6, 8 липня, 2, 23 вересня, 7 жовтня 2009 року та 17 лютого 2010 року розглянув клопотання місцевих рад щодо призначення позачергових виборів сільських, селищних, міських голів загалом у 128 органах місцевого самоврядування. За наслідками розгляду цих питань комітет дійшов висновку рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори, зокрема в 109 сільських голів, 11 селищних голів і 8 міських голів. Підстави дострокового припинення повноважень сільських, селищних, міських голів наступні. За власним бажанням - 80, за рішенням ради – 9, в зв’язку зі смертю – 18, за вироком суду – 19, один випадок за наявності рішення суду про визнання розпоряджень голови незаконними та висновків комітету, один випадок – рішення суду – голово визнано безвісно відсутнім. Відповідні проекти постанов були зареєстровані у Верховній Раді протягом 4, 5 та 6 сесій. Проте, беручи до уваги, що комітет відповідно до своїх рішень рекомендував у цих проектах призначити вибори окремих сільських, селищних, міських голів на різні дати. Але ці питання не були розглянуті вчасно під час роботи Верховної Ради України. Вважаємо за доцільне рекомендувати парламенту України, враховуючи при цьому вимоги чинного законодавства, призначити всі позачергові місцеві вибори, що сьогодні розглядатимуться, на неділю 20 червня 2010 року, прийнявши проекти постанов з відповідними змінами. Наостанок хочу тільки зауважити, шановний Володимире Михайловичу, є проект постанови 5110-27 щодо обрання, дострокового обрання голови Броварської міської ради. Як стало відомо буквально от сьогодні, бувший голова Антоненко, який був звільнений за рішенням ради, подав апеляцію до обласного адміністративного суду. Хотя було рішення суду першої інстанції. І тому я би вважав за доцільне сьогодні відкласти цю саме постанову до рішення у суді цієї справи, щоб потім не було, що ми будемо, ще Верховна Рада буде судитись з цією людиною, якщо вдруг вона апеляцію виграє. Дякую.
Будь ласка, ще раз номер нагадайте.
5110-27.
6110?
5110-27.
Шановні колеги, тоді ми вилучаєм проект постанови 5110-27, а всі інші будемо голосувати. 5110-27. тільки прохання, шановні колеги, щоб ми прийняли відповідні рішення, бо нам потрібно ж проголосувати одну дати, оскільки ми заборгували перед відповідними громадами. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4775]] про призначення позачергових виборів богданівського сільського голови [[Богданівська сільська рада Знам’янського району Кіровоградської області]]. Прошу голосувати. [[13:44:43]] За-112 Шановні колеги, я звертаюсь ще до вас, це зобов’язання Верховної Ради України, це вимога Конституції і законів України. Чого ми не приймаєм рішення? Ну, так давайте не будем витрачати час і не будем голосувати за ці проекти постанов. Це наше зобов’язання. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4775]]. Йдеться про людей, які давно вже не працюють.
Шановні колеги, по два роки люди не працюють, по два роки.
Що ми поясним цим людям, які живуть на території сільської громади? [[13:45:48]] За-138 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови про призначення позачергових виборів Жежелівського сільського голови [[Жежелівська сільська рада Козятинського району Вінницької області]] [[реєстраційний номер 4775-1]]. Прошу голосувати. [[13:46:19]] За-136 [[Шум у залі]] Так давайте тоді домовимося. Чого ми будемо тут один одного мучити? Ну якщо ми не розглядаєм ці проекти постанов. Яка причина? Давайте виступіть від фракцій, скажіть яка причина. Такого права: не хочу – немає. Верховна Рада України зобов’язана приймати відповідні рішення. Ну як ми не можем зрозуміть очевидну істину? Давайте призначимо вибори. Я маю на увазі, тоді вибори призначимо ті, які нам треба проводити. Ну поясніть причину? Це ж безглуздя. Я ж не читаю нікому нотацій і повчання. Ви ж дорослі люди. Верховна Рада зобов’язана приймати рішення.
Шановні колеги, у мене є пропозиція зараз послухати все-таки представників фракцій по хвилині, тому що я теж не розумію логіку, як ми далі рухаємося. Більше 120-ти у нас таких постанов. От ми не підтримали, наші колеги з Партії регіонів і комуністи, не підтримали дві постанови. В одній голова сільської ради нас просить, бо він голова райадміністрації, звільнити його, в другому випадку – голова сільської ради нас просить, тому що в нього погане здоров’я. От я не розумію логіку, чому ми не йдемо назустріч цим людям, які нас просять організувати вибори. Тому я просив би, можливо, якісь мотиви будуть серйозніші, Володимир Михайлович, щоб наші колеги, які не голосують, навели аргументи.
Ну, будь ласка. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Нема голови – є заступники, секретар. Есть, кому вести. Олесь Довгий блестяще ведет Киевский совет и без Черновецкого. Когда Черновецкого 3 месяца нет, еще лучше Довгий управляет. Поэтому, учитывая то, что скоро будут выборы, тратить просто деньги, закаламучивать людей – потому не видим целесообразным там, где нормально работает местная власть, втягивать их в очередную кампанию накануне. А потом через 3 месяца новые выборы делать. Спасибо.
Будь ласка, фракція комуністів. По одному від фракцій. Зараз пройдемо цей шлях - будемо голосувати.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, я прошу вас не звертати дуже уваги на те, що те чи інше рішення не приймається. Верховна Рада голосує так, як вона голосує. Дійсно, я підтримую колегу Чечетова, що є різні питання і різні мотиви. Те, що написав голова сільської ради, що він не хоче бути головою, чи сільським головою, це його справа, нехай не буде. Відповідно до закону ми його не звільняємо, він сам себе звільнив. Його обов’язки виконує секретар. Давайте будемо голосувати кожну постанову. Я переконаний, що абсолютна більшість із 120 постанов знайде підтримку. А є різні мотиви, чому та чи інша політична сила не підтримує рішення про проведення позачергових виборів. Це не вперше ми з таких зустрічаємось. У цій сесійній залі ми вже не один раз або голосували, в більшості випадків голосували і підтримували рішення про позачергові вибори. Деякі пропозиції не набирали необхідної кількості. Я в цьому не бачу трагедії. Я думаю, Верховна Рада пост.
Ольга Боднар. Потім Микола Катеринчук і будемо далі визначатися.
Дякую. Ольга Боднар, Партія Батьківщина, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Головуючий, шановні колеги, я бачу тут небажання просто голосувати це питання, тому що, можливо, в когось є якісь меркантильні інтереси – затягнути розгляд цього питання. Іншої причини я найти не можу. Весь присутній в залі тут бомонд задекларував свою повагу до органів місцевого самоврядування, проголосувавши сьогодні, провести парламентські слухання. Доповідач вам всім пояснив, там є людина, яка зникла без вісти, там люди, в яких є вже вирок винесений, там є люди, які вже померли. Ви теж не будете за них голосувати? Ми комітетом засідаємо не просто так, ми вже цілий рік намагаємося привернути вашу увагу, тому що ті постанови, про які ми говоримо, тягнуться з минулого року літа. І ми сьогодні говоримо про якусь підтримку місцевого самоврядування. Шановні колеги, так не можна відноситися до місцевого самоврядування, 30 травня відмінили і ще не хочете призначати туди вибори, де вони вже рік потребуються. Давайте все ж таки привернемо свою увагу до тих.
Завер. Дайте можливість завершити виступ голові комітету.
Вже емоції пішли, я просто прошу звернути свою увагу на ті обов’язки, які покладені на нас з тією присягою, яку ми з вами всі зачитували і приймали.
Микола Катеринчук.
Європейська партія України, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Я хотів би звернути увагу до парламентарів, які не приймають участь в голосуванні. Ви не голосуєте „за”, ви не голосуєте „проти”, ви не голосуєте „утримались”, ви просто не приймаєте участь в голосуванні. Це ваш обов’язок – приймати рішення. Відносно ж вашого права, то я думаю, що в вас є політичне право оцінювати роботу органів місцевого самоврядування. Але краще за вас це зроблять самі, сама громада. Тому я не розумію сьогодні політичної мотивації блокування цих питань. Давайте все ж таки приймати рішення. Проголосуйте „проти”, але це буде ваша позиція. А говорити про те, що вони добре працюють, нам звідси, з цих кабінетів, з цих крісел не видно, як вони працюють. Але у громади повинна бути легітимна влада, самоврядна легітимна влада. Я пропоную, Володимире Михайловичу, ще раз поставити на голосування, і нехай народні депутати визначаться голосуванням.
Юрій Литвин, будь ласка.
Фракція „Блоку Литвина”, Литвин. Шановні колеги, все-таки визначення дат проведення позачергових виборів місцевих рад воно необхідне конче, тому що все-таки Комітет з місцевого самоврядування він визначився, він кожну особу вивчив детально. Фракція „Блоку Литвина” буде підтримувати проведення місцевих виборів, оскільки це конче необхідно територіальним громадам. І в сільській місцевості перекладати повноваження секретаря або ще когось, коли працює 2-3 чоловіки взагалі в сільській раді, неможливо. Тому тут потрібно підходити до цих питань конструктивно. Дякую за увагу.
Продовжуємо розгляд питання. Будь ласка, Сергій Петрович Подгорний.
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що порівняння з Києвом якоїсь сільської ради, де всього там 10-15 депутатів, і де голова за станом здоров’я написав заяву і склав з себе повноваження, і людина, яка обрана секретарем, але ніколи і не бажала, і не знає, як це працювати сільським головою. І залишати її зараз на цій посаді – це не досі розумно. І сільські громади просять нас, щоб ми все ж таки це питання вирішили. Я до вас звертаюся, давайте голосувати.
Шановні колеги, іти ми далі можемо, тільки куди ми дійдемо. І ви прекрасно знаєте: більшість тут сидить у сесійній залі із села. Якщо немає голови, то ніхто не працює. А якщо ще й голова не працює, то тоді взагалі люди кинуті на призволяще. Але ми на Погоджувальній раді приймаємо рішення. Всі погодилися, що ми виносимо на голосування. Це ж не просто політичний вибір: яку виборчу систему обрати. Мова ж йде про те, що Верховна Рада зобов’язана призначити вибори замість тих, які людей вибули. А ми не хочемо. Є якась межа. Давайте же ж нормально будемо рахуватися з людьми. Я розумію, що нічого не проб’є. Але ж. Я ставлю на голосування наступний проект постанови [[реєстраційний номер 4775-2]] про призначення позачергових виборів Красінського сільського голови [[Красінська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області]]. [[13:54:43]] За-178 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект постанови про призначення позачергових виборів Ромашківського сільського голови [[Ромашківська сільська рада Середино-Будського району Сумської області]]. Реєстраційний номер 4775-3. [[13:55:13]] За-336 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради про призначення позачергових виборів Великопаладського сільського голови [[Великопаладська сільська рада Виноградівського району Закарпатської області]]. Реєстраційний номер 4775-4. [[13:55:45]] За-324 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 4775-5]] про призначення позачергових виборів Торговицького сільського голови [[Торговицька сільська рада Городенківського району Івано-Франківської області]]. [[13:56:16]] За-338 Рішення прийнято. Проект постанови вноситься 4775-6 про призначення позачергових виборів Нагірянського сільського голови [[Нагірянська сільська рада Чортківського району Тернопільської області]]. Чортків правильно. [[13:56:45]] За-338 Рішення прийнято. Проект Постанови [[4775-7]] про призначення позачергових виборів Обмачівського сільського голови (Обмачівська сільська рада Бахмацького району Чернігівської області. 4775-7. [[13:57:15]] За-327 Рішення прийнято. Продовжуємо ранкове засідання на 15 хвилин. Ставлю на голосування проект Постанови [[4775-8]] про призначення позачергових виборів Новотроїцького селищного голови [[Новотроїцька селищна рада Волноваського району Донецької області]]. [[13:57:49]] За-329 Рішення прийнято. Проект Постанови [[4775-9]] про призначення позачергових виборів Фрунзенського селищного голови [[Фрунзенська селищна рада Слов’яносербського району Луганської області]]. [[13:58:16]] За-325 Рішення прийнято. 4775-10 – про призначення позачергових виборів Петровського міського голови (Петровська міська рада Краснолуцької міської ради Луганської області). [[13:58:45]] За-159 Рішення не прийнято. 4775-11 – про призначення позачергових виборів Олександрівського міського голови (Олександрівська міська рада Артемівської районної ради міста Луганська Луганської області). 4775-11. [[13:59:16]] За-148 Рішення не прийнято. 4775-12 – про призначення позачергових виборів Курахівського міського голови (Курахівська міська рада Мар’їнського району Донецької області). [[13:59:46]] За-319 Рішення прийнято. 4775-13 – про призначення позачергових виборів Новичківського сільського голови (Новичківська сільська рада Долинського району Івано-Франківської області). [[14:00:14]] За-310 Рішення прийнято. 4775-14 – про призначення позачергових виборів Прохідського сільського голови (Прохідська сільська рада Ратнівського району Волинської області). [[14:00:40]] За-318 Рішення прийнято. 4775-15 – про призначення позачергових виборів Олізарівського сільського голови (Олізарівська сільська рада Іванківського району Київської області). [[14:01:07]] За-324 Рішення прийнято. 5110 – про призначення позачергових виборів Ємилівського сільського голови (Ємилівська сільська рада Голованіського району Кіровоградської області). [[14:01:33]] За-141 Рішення не прийнято. 5110-1 – про призначення позачергових виборів Комарівського сільського голови (Комарівська сільська рада Макарівського району Київської області). [[14:02:03]] За-322 Рішення прийнято. 5110-2. Про призначення позачергових виборів Стримбівського сільського голови [[Стримбвська сільська рада Надвірнянського району Івано-Франківської області]]. [[14:02:31]] За-327 Рішення прийнято. 5110-3 - про призначення позачергових виборів Гукалівського сільського голови (Гукалівська сільська рада Зборівського району Тернопільської області). [[14:02:55]] За-325 Рішення прийнято. 5110-4 – про призначення позачергових виборів Івахновецького сільського голови (Івахновецька сільська рада Чемеровецького району Хмельницької області. [[14:03:23]] За-337 Рішення прийнято. 5110-5 – про призначення позачергових виборів Бедриковецького сільського голови (Бедриковецька сільська рада Городоцького району Хмельницької області). [[14:03:49]] За -329 Рішення прийнято. 5110-6 – про призначення позачергових виборів Кадомського сільського голови (Кадомська сільська рада Кагарлицького району Київської області). [[14:04:13]] За-324. Рішення прийнято. 5110-7 – про призначення позачергових виборів Піщанського сільського голови (Піщанська сільська рада Красноградського району Харківської області). [[14:04:38]] За-325 Рішення прийнято. 5110-8 - про призначення позачергових виборів Боровенківського сільського голови (Боровенківська сільська рада Лебединського району Сумської області). [[14:05:03]] За-330 Рішення прийнято. 5110-9 – про призначення позачергових виборів Оріхівського сільського голови (Оріхівська сільська рада Лутугинського району Луганської області). [[14:05:27]] За-325 Рішення прийнято. 5110-10 Про призначення позачергових виборів Марковецького сільського голови (Марковецька сільська рада Тисменицького району Івано-Франківської області). [[14:05:51]] За-321 Рішення прийнято. 5110-11 – про призначення позачергових виборів Маслівського сільського голови (Маслівська сільська рада Шполянського району Черкаської області). [[14:06:16]] За-318 Рішення прийнято. 5110-12 – про призначення позачергових виборів Сахнівського сільського голови (Сахнівська сільська рада Конотопського району Сумської області). [[14:06:40]] За-319 Рішення прийнято. 5110-13 – про призначення позачергових виборів Дубовецького сільського голови (Дубовецька сільська рада сільська рада Галицького району Івано-Франківської області). [[14:07:06]] За-322 Рішення прийнято. Про призначення позачергових виборів Горбівського сільського голови [[Горбівська сільська рада Куликівського району Чернігівської області]]. Реєстраційний номер 5110-14. [[14:07:28]] За-315 Рішення прийнято. 5110-15 – про призначення позачергових виборів Мар’янського сільського голови (Мар’янська сільська рада Апостолівського району Дніпропетровської області). [[14:07:54]] За-161 Рішення не прийнято. 5110-16 – про призначення позачергових виборів Дмитрівського сільського голови (Дмитрівська сільська рада Приазовського району Запорізької області). [[14:08:26]] За-141 Рішення не прийнято. 5110. Ну і так зрозуміло. Ну що тут по фракціях показувати. Шановні колеги, ну давайте пройдемо. Добре, будемо по фракціям. 5110-17 –про призначення позачергових виборів Кукшинського сільського голови (Кукшинська сільська рада Ніжинського району Чернігівської області). [[14:09:05]] За-314 Рішення прийнято. 5110-18 – про призначення позачергових виборів Терешовецького сільського голови (Терешовецька сільська рада Хмельницького району Хмельницької області). [[14:09:31]] За-307 Рішення прийнято. 5110-19 – про призначення позачергових вибрів Солідарненського сільського голови (Солідарненеська сільська рада Білокуракинського району Луганської області). [[14:09:56]] За-304 Рішення прийнято. 5110-20 – про призначення позачергових виборів Черешенського сільського голови (Черешенська сільська рада Вижницького району Чернівецької області). [[14:10:22]] За-309 Рішення прийнято. 5110-21 – про призначення позачергових виборів Самотоївського сільського голови (Самотоївська сільська рада Краснопільського району Сумської області). [[14:10:47]] За-304 Рішення прийнято. 5110-22 – про призначення позачергових виборів Чернятинського сільського голови (Чернятинська сільська рада Калинівського району Вінницької області). [[14:11:13]] За-306 Рішення прийнято. 5110-23 – про призначення позачергових виборів Новокраснівського сільського голови (Новокраснівська сільська рада Володарського району Донецької області). [[14:11:39]] За-304 Рішення прийнято. 5110-24 – про призначення позачергових виборів Миколаївського селищного голови (Миколаївська селищна рада Петриківського району Дніпропетровської області). [[14:12:05]] За-142 Рішення не прийнято. Ну, по фракціях? Ви ж бачите, що не голосують фракції дві. Що ж показувать вам? Потім я надам, шановні колеги узагальнену інформацію, графік по кожній постанові, як голосували. Ви тоді людям роздасте її. Давайте, ну, проголосуєм, приймемо рішення, Іван Олександрович. 5110-25 - про призначення позачергових виборів новоозернівського селищного голови, Новоозернівська селища рада Євпаторійської міської ради Автономної Республіки Крим. [[14:12:57]] За-136 Рішення не прийнято. 5110-26 - про призначення позачергових виборів Білогірського селищного голови (Білогірська селищна рада Білогірського району Хмельницької області). [[14:13:23]] За-295 Рішення прийнято. 5110-28 – про призначення позачергових виборів Зимогір’ївського міського голови (місто Зимогір’я Слов’яносербського району Луганської області). [[14:13:52]] За-296 Рішення прийнято. 5110-29 – про призначення позачергових виборів Красновільського сільського голови (Красновільська сільська рада Маневицького району Волинської області). [[14:14:17]] За-304 Рішення прийнято. 5110-30 – про призначення позачергових виборів Черніївського сільського голови (Черніївська сільська рада Тисменицького району Івано-Франківської області). [[14:14:42]] За-301 Рішення прийнято. 5110-31 – про призначення позачергових виборів Крилівського сільського голови (Крилівська сільська рада Андрушівського району Житомирської області). [[14:15:06]] За-309 Рішення прийнято. Останнє, шановні колеги, останнє. 5110-32 – про призначення позачергових виборів Дорожнянського сільського голови [[Дорожнянська сільська рада Гуляйпільського району Запорізької області]]. [[14:15:35]] За-133 Рішення не прийнято. На цій добрій ноті, шановні народні депутати. Я вже не можу. 16 хвилин, вже не зарахується це все. Ну, будь ласка, Микола Катеринчук.
Європейська партія України, Микола Катеринчук, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Я хотів би розкрити секрет, чому саме так відбувається голосування по призначенням позачергових виборів. Насправді йдеться про намагання отримати контроль над певними територіями, використовуючи органи місцевого самоврядування, не проводячи там вибори. Там, де Партія регіонів має більшість, працює їх секретар, ніяких виборів їм не потрібно; там де немає, то ви бачили, вони підтримали голосування. Це шлях в нікуди, це ганьба і вплив на органи місцевого самоврядування. Я думаю, такий підхід не можна назвати демократичним.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, шановні наші виборці! Ви зараз побачили, частину вам сказав Микола Катеринчук, як представник європейської партії, але насправді вибудовується вертикаль органів місцевого самоврядування. І я звертаюся до Віктора Януковича, як Президента країни, як гаранта дотримання прав і обов’язків громадян, з тим, щоб він понудив недавно очолювану ним партію і фракцію до позитивних голосувань, незважаючи на оту політичну селекцію, яку зараз намагається робити Партія регіонів. Тому що ця вертикаль, це бандитська вертикаль. Це не інакше, як бандитська вертикаль. З бандитизмом має бути покінчено. Має бути диктатура тільки виключно Конституції і виключно законів України. І якщо Президент не буде реагувати на те, що по 2 роки немає міських голів, то вибачте мені, для чого тоді такий Президент. Я, Володимир Михайлович, до вас звертаюсь.
Ранкове засідання Верховної. Будь ласка, Павло Сулковський. Продовжуємо роботу далі нашу?
Да, да, Володимир Михайлович. Дякую вам, дякую. Значить, Володимир Михайлович, я взяв слово, тому що, коли от послухали одного, другого – передніх колег наших, і розумні люди, все і так дальше, починають обзивати бандитами і так далі. Хто його знає, там, хто більше, хто менше, де бандит, і той, хто говорить. Як це його визначити: бандит – не бандит. Я, наприклад, не бандит, пане Юрію. І хочу сказати, шановні, що це все, що, Володимир Михайлович, ви поставили питання, вірно ви казали, що наш обов’язок це робити і голосувати, але це практично не на користь Україні. Чому? Тому що ви ж самі знаєте, що, ви вже й говорили, осінню будуть, перевибори будуть, нові вибори. І цих же ж голів ми знову будемо переобирати. То яка користь з цього, що ми сьогодні робимо? Практично час затратимо, людям лишній раз будуть політики надоїдати, замість того щоб працювати на економіку і так далі. Дякую.
Завершуємо, шановні колеги, плідну дискусію. Нагадую лише, що є рішення Конституційного Суду, що особи, обрані на позачергових виборах, а відповідно і ради обрані на позачергових виборах, діють у визначений Конституцією термін – 5 років. І ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. О 16 годині ми продовжимо нашу роботу у пленарному режимі.