Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 12. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Gelencsér Attila jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Én most a napsugáradóról, vagyis a Fidesz-KDNP által bevezetett napelemek megadóztatásáról fogok beszélni a napirend előttimben, illetve el fogom mondani, hogy az LMP egy ilyen helyzetben mit tud és mit fog csinálni. Szeretném leszögezni, hogy itt a környezeti károkozás szándékos és minősített esetéről van szó; amit a kormány csinál, az pontosan ez a kategória, a környezeti károkozás szándékos és minősített esete. Az Orbán-kormány ugyanis a XXI. században valóban azt gondolja, hogy a napelem egy környezetre káros technológia, amely veszélyesebb, mint a savas akkumulátor vagy a dízelmotoros áramfejlesztő, hiszen jelenleg a törvények szerint nagyobb környezetvédelmi adót tettek rá, mint az előbb említett kettő, valóban szennyező technológiára, és önök a napelemek veszélyeitől próbálják a társadalmat megóvni. Kérdezték tőlem többen, vajon mi lehet az oka annak, hogy a Fidesz ezt megcsinálta. Először valóban én is azt gondoltam, mint sokan mások, hogy önök elnézték, önök nem ezt akarták csinálni, csak valahogy így sikerült, tekintve, hogy szakmai apparátusa nem nagyon van a kormánynak, hiszen felszámolták a teljes környezetvédelmi intézményrendszert, nincsen már minisztérium sem, egy szem V. Németh Zsolt államtitkár maradt, aki itt ül most itt velünk, és biztos válaszolni fog hatalmas erőbevetéssel a felvetéseimre, de gyakorlatilag az a helyzet, hogy önök mindent felszámoltak, ahonnan szakmai segítséget remélhetnek. Sajnos azonban nem az történt, hogy önök elírták volna, önök teljesen tudatosan ezt gondolták. Na, most ezzel kapcsolatban egy oka lehet, hogy önök ezt így tették, hogy önök az 1950-es években leragadtak, még a zöldforradalom előtti időszakban a Fidesz-kormány ott maradt, és önök ebből az időből próbálnak politizálni most itt a XXI. században. Ez látszik az önök törvényhozási kísérletein. Az tény, hogy önöknek fogalma nincs arról, hogy mire való a zöldadó, mire való a termékdíjrendszer. Arra való, hogy orientálja a fogyasztókat, arra való, hogy a fogyasztók el tudják dönteni, melyik terméket válasszák, méghozzá azokat választják, amelyek azért olcsóbbak, mert a környezetre kisebb káros hatással vannak. Ebben az országban, amiben most élünk, ugyanannyi termékdíj rakódik az újrapapírra, amit a papírhulladék felhasználásával készítenek, meg a klórral fehérített másolópapírra. Na, így most hogy döntsön a fogyasztó? Hogy döntsön a magyar állampolgár, hogy melyiket válassza, hogyha mind a kettő ugyanannyiba kerül? De ugyanez a helyzet a mosószerekkel. Van a természetes, a biológiailag lebomló, és van a szintetikus - ugyanúgy adózik mind a kettő. Egyértelmű tehát, hogy önök nem tévedtek, hiszen ezt vállalták; és hogy önök tudatosan mennek ez irányba, az is teljesen egyértelmű, hogy önök nem úgy adóztatják ezeket a termékeket, ahogy kellene, magyarul egy nettó pénzbehajtásról van szó. Az önök egyetlen célja az, hogy a polgár fizessen, lehetőleg minél többet, és önöket mindeközben totálisan nem érdekli, hogy mi marad itt utánuk. Önök rablótempóban bánnak az emberekkel, és rablótempóban bánnak a magyar földdel is, és egyáltalán a Glóbusszal is, a Földdel úgy általában, a bolygóval is. Az tény, hogy önöknek mindenképpen elment a józan esze, mert tényleg ezen gondolkodtam, hogy hogyan gondolják mégis önök: a napelem helyett dízelmotoros áramfejlesztővel termeljen áramot, akihez nem jut el a vezetékes áram? Merthogy kisebb adó van rajta, mint a napelemen. A törvényszöveg szerint - amikor figyelmesen elolvastuk - azt látjuk, hogy az önök célja az, hogy a környezetszennyezést megelőzzék, illetve csökkentsék, hogy a természeti erőforrásokkal takarékosan gazdálkodjunk. Mégis milyen környezetszennyezéstől akarják itt megóvni a magyar embereket? Akkor lenne valamennyire is hiteles, amit önök mondanak, ha lenne egy elkülönített alap, amibe mondjuk, az az adó, amit a napsugárból beszednek, a napelemekből és a generátorokból, amit a szélerőművekben használnak és a hőszivattyúkban, egy külön alapba menne, és abból próbálnánk megfinanszírozni - de mit? Gyakorlatilag a Magyarországon forgalmazott napelemek nagy része szilíciumból és alumíniumból áll, teljesen újrahasznosítható, minden különleges erőbevetés nélkül. Ezzel szemben ott van, mondjuk, az atomerőmű, amivel kapcsolatban semmifajta termékdíj nincsen. Beteszteltem önöket, a múlt héten bizottságba bevittem törvényjavaslatot. Először az egyik törvényjavaslatban arra kértem önöket, hogy töröljék el ezeket az őrült adókat, a másik törvényjavaslatban, miután leszavazták az eredetit, és nyilvánvalóvá tették, hogy önök nem kívánják eltörölni, arra kértem önöket, hogy adóztassák meg az atomenergiát is, hiszen ott tényleg van egy környezeti probléma, több ezer évre elintézzük a környezetet azzal, hogy kiégett fűtőelemet hagyunk magunk után, amiről fogalmunk sincs, hogy mi fog vele történni. Jelenleg a Paksi Atomerőmű 30 éves működése során eddig 240 milliárd gyűlt össze papíron a Központi Nukleáris Alapba, körülbelül 1600 milliárd forintra lenne ahhoz szükségünk egy akadémiai tanulmány szerint, hogy véglegesen el tudjuk helyezni ezeket a hulladékokat. De önöket ez nem érdekli, önök az atomerőművet nem adóztatják, szemben a napelemekkel, a szélenergiával, a földhővel, azokat mind megadóztatják. Tehát szerintem önök már rég nem tudják, hogy mit csinálnak, egy ilyen helyzetben azonban nekem ellenzéki képviselőként, egy zöldképviselőként kötelezettségem emlékeztetni önöket időről időre arra, hogy merre van előre. A józan ész szavát szeretném képviselni a magyar parlamentben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ezért hónapról hónapra be fogom adni azt a törvényjavaslatot, amit múltkor beadtam, és ha kell, három évig [[Az elnök ismét csenget.]] ezt fogom csinálni, én ugyanis a XXI. században politizálok, szemben önökkel, akik az 1950-es években maradtak.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én nagyrabecsüléssel tekintek mind az ön, mind az LMP környezet-, természetvédelem, fenntarthatóság iránti elkötelezettségére, még akkor is, ha eszközrendszerét tekintve vagy az önök elképzeléseinek megvalósíthatóságát tekintve vannak kétségeim, sőt vitánk is. De én kérem azt, hogy ezzel a nyitottsággal hallgassa a mi érvrendszerünket is. Ugyanis a termékdíjadónak, ahogy ön nevezi, nem az a célja, és erre az atomerőmű felemlítése kapcsán ad igazolást, amire önök gondolnak, ugyanis a gyártói felelősséget fogalmazza meg mind az európai uniós jogszabály, mind a hazai átültetett jogszabály. Ez alapján Magyarországnak is, mint az Európai Unió valamennyi tagállamának, kötelezettségei vannak az elektromos és elektronikus berendezések gyűjtésére, hasznosítására, mégpedig az Európai Unió azonos termékkörbe sorolja a szórakoztatóelektronikai termékeket a napelemmel. Azonos termékkörbe, így éppen olyan gyűjtési, hasznosítási arányokat szab meg, amelyek meglehetősen szigorúak: 2016-ra az értékesített termékek 45 százalékát kell gyűjteni, 2019-ben már 65-öt. A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezéseknek 75 százalékát kell hasznosítani és 65 százalékát feldolgozni. Ha ön elolvasta volna a termékdíj preambulumát, akkor ott szerepel, hogy az ön által említettek mellett [[Dr. Szél Bernadett: Honnan tudja, hogy én mit olvasok?]] hogy hozzájáruljon a környezetszennyezés megelőzéséhez, egyébként ezt is a termékdíj beváltja, szorgalmazza, hiszen például a művirágok esetére kivetett extra adónál ezt tesszük [[Dr. Szél Bernadett: Ne a művirágokról beszéljünk!]] vagy éppen a nejlon hordtasakoknál az extra termékdíjjal visszaszorítjuk ezt, azonban célja a jogszabálynak, hogy pénzügyi forrásokat is teremtsen. Ezek után csak az a kérdés, hogy kik fizessék meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a hulladékká vált elemeknek - egyébként önök akkor a vitában nem nehezményezték ezt, meggyőződésem, hogy a fotovoltaikus elemek kapcsán a digitális fényképezőgépek elemeire gondoltak, és nem a napelemekre, tehát nem nehezményezték annak idején a vitában [[Dr. Szél Bernadett: Remek csel volt, köszönjük! Dr. Fónagy János Szél Bernadettnek: Háp, háp, háp, háp!]] -, ki fizesse meg ezeknek a termékeknek az újrahasznosítását. [[Dr. Szél Bernadett: Óó!]] [[9.10]] A világon valamennyi helyen van egyébként termékdíj, ahol komolyan veszik a hulladékok újrahasznosítását, s e tekintetben teljesen közömbös, hogy egy termék az életciklusa alatt környezetbarát tevékenységet lát-e avagy nem. Példákat is tudnék mondani. Kivesszük például a napelemet ebből a termékkörből és azt a savas akkumulátort, amely lehet akár egy elektromos autóban, akkor azt ne; vagy éppen a gumiabroncsát a villanyautónak. Arra ne vessünk ki termékdíjat? Az éppúgy hulladékká válik. Vagy arra a búvárszivattyúra, amelyet lehet használni akár geotermikus erőmű kapcsán, geotermikus fűtésnél, és éppúgy lehet használni akár ásványvíz-palackozó üzemben is. Akkor egyikre vessük ki, a másikra nem. Az önök javaslata szerint, ha ezt nem vetjük ki… - egyébként még egyszer is hangsúlyozom, a világon mindenütt van. A cseh példát hadd hozzam: Csehországban 0,34 euró kilogrammonként, hasonló a magyar díjhoz, ott egyébként újrahasználati díjnak vagy újrahasznosítási díjnak nevezik. Önök azt mondják, hogy az fizesse meg ennek a terméknek az újrafeldolgozását, ami európai uniós kötelezettségünk, akinek a házára soha nem lesz napelem szerelve, az fizesse meg, aki soha nem fog hőszivattyús fűtést szerelni. Szétterítené ezt a kötelezettséget másokra. Egyébként a kormányzat támogatja a megújuló energiákat, hiszen az európai uniós programok során a környezeti és energiahatékonysági operatív programban 300 milliárd forint áll rendelkezésre energiahatékonyságra és megújuló energiaforrásokra, a GINOP-ban hitelt biztosítunk [[Az elnök csenget.]] erre a célra, és ugyancsak a GINOP-ban egy másik forrásból mintegy 70 milliárd szolgálja ezt a célt. Köszönöm, hogy figyelmesen végighallgatott. [[Dr. Szél Bernadett közbeszól.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Képviselő asszony, tájékoztatom, hogy államtitkár úr végighallgatta képviselő asszonyt, úgy gondolom, illő tisztelettel. Köszönöm megértését. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István képviselő úr, a KDNP-képviselőcsoportból: „Új kihívások előtt állunk” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt hiszem, hogy legalább egy dologban egyetérthetünk, legyen bármilyen pártállású képviselőtársunk; örülnék, ha természetesen több dologban is, de egyben biztos, hogy a magyar sport sikere egyértelmű, azt hiszem, a magyar úszóink, a magyar vízilabdázók sikerességében senkinek nincs semmilyen kivetnivalója, sőt mindannyian örülünk ezeknek a sikereknek. Egy új lehetőség előtt áll Magyarország a sport vonatkozásában, méghozzá Magyarország eddigi történetének legnagyobb sporteseményét rendezheti meg 2017-ben. Mint közismert talán, Mexikó rendezte volna a 2017-es vizes világbajnokságot, azonban Mexikó visszalépett, és Magyarország jelentkezett erre a rangos világeseményre, sporteseményre. Szeretném megköszönni az öt frakcióvezető úrnak és a frakciók vezetőinek hozzáállását, hiszen egyeztetést tartottunk erről az ügyről, és valamennyien nyitottak voltak, és támogatólag nyilatkoztak. Ez egy óriási vállalkozás, egy új kihívás Magyarország előtt. Csak úgy sikerülhet, ha egyetértéssel és összefogással végezzük el azokat az építési munkálatokat és szervezési feladatokat, amelyek előttünk állnak. Nyilván mindannyian láttunk már építkezéseket, tudjuk azt, hogy ha valaki a határidő után teljesíti a kivitelezést, az nem örömteli, ha valaki határidőre teljesíti, az örömteli, azonban itt most a 2021-es vizes világbajnokságot pályáztuk meg, és négy évvel korábban igyekszünk teljesíteni ezt a feladatot, hogy ezt az eseményt meg tudjuk rendezni, tehát előbb, mint négy évvel. Ez egy óriási kihívás szervezésben, építkezésben, engedélyezésben és sok minden másban. Még egyszer köszönöm a frakciók támogatását és a hozzáállását a KDNP nevében is. Tudjuk azt, hogy a magyar úszók a nemzeti kincsestárban az úgynevezett nemesfémkészletet igen jelentősen gazdagították. Az úszóink az olimpiák történetében 25 aranyat nyertek eddig, 23 ezüstöt, 18 bronzot, világbajnokságokon 24 aranyat, 13 ezüstöt, 25 bronzérmet, és Európa-bajnokságon a magyar úszók eddig 83 aranyéremmel, 74 ezüsttel és 55 bronzéremmel gazdagították a nemzeti kincsestárunkat. A vízilabdázóink az olimpiák történetében eddig 9 arany-, 3 ezüst-, 3 bronzéremmel teljesítettek, világbajnokságokon 5 arannyal, 7 ezüsttel és 2 bronzzal, és 14 alkalommal szerezték meg az Európa-bajnoki címet, 11 alkalommal ezüstérmet szereztek Európa-bajnokságon, és 10 alkalommal pedig bronzérmet. Én azt hiszem, hogy ez kellő önbecsüléssel kell hogy eltöltsön mindannyiunkat, büszkék vagyunk a magyar úszókra, büszkék vagyunk a magyar sportolókra, a magyar vízilabdázókra. Nyilván Magyarország nem is jöhetne számításba, hogyha ilyen teljesítmény nem lenne emögött. Egy biztos azonban, hogy a magyar kormány is sportbarát kormány, és mindenki, aki ebben a célban részt vesz, mégpedig a hármas célrendszerben, amit úgy határoztunk meg, hogy minden magyar gyermek sportoljon, minél több világeseményt hozzunk Magyarországra, és legyenek fölépítve a szükséges uszodák, létesítmények, sportcsarnokok és egyéb más olyan létesítmények, ahol az emberek sportolhatnak, ez a hármas célrendszer az elmúlt négy évben vonalvezető volt, és én úgy érzem, hogy az eredmények önmagukért beszélnek. A helyzet az, hogy emellé még hozzátettük az úszás sportág fejlesztését és a vízilabda sportág fejlesztését, aminek köszönhetően a „Jövő bajnokai” program elindult az úszósportágban, és a „Minden gyermek tanuljon meg úszni” kormányzati támogatással elinduló program. Ennek köszönhetően az elmúlt két év munkáját végigtekintve 1800 gyermekkel több igazolt sportoló van az úszósportágban. Én azt hiszem, hogy ez egy óriási szám, ezen kell dolgoznunk, hogy ez a szám növekedjen, valóban minden magyar gyermek tanuljon meg biztonságosan úszni, és reméljük, hogy ebből adódóan a merítési lehetőség is nagyobb lesz az élsport számára, és minél több olimpiai bajnokot, világbajnokot, Európa-bajnokot tudnak kinevelni a magyar edzők, a magyar úszóedzők, és remélem, hogy Hajós Alfrédtól Egerszegi Krisztinán át Hosszú Katinkáig sok-sok kiváló úszóval gyarapodik majd hazánk mindannyiunk közös örömére és nyilván a magyar sportot tovább öregbítve. Úgyhogy még egyszer nagyon szépen köszönöm mindenkinek, a frakcióvezető uraknak elsősorban a közreműködést, és bízom benne, hogy egy sikeres vizes világbajnokságot tudunk majd rendezni 2017-ben. Ehhez kérném az önök további támogatását is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Gyöngyösi Márton tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lezsák Sándor képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke: „A lakiteleki önkormányzat sikeres küzdelme a tisztességes banki szolgáltatások érvényesítése érdekében” címmel. Megadom a szót, alelnök úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Február 25-én a lakiteleki önkormányzat, valamint a Kereskedelmi és Hitelbank közötti jogvitában precedensértékű ítélet született. Erről kívánom tájékoztatni az Országgyűlést. Már hatályosak a tisztességes banki szolgáltatásokról tavaly megszavazott törvények. Ennek keretében a hitelezőnek a szerződéskötés előtt az eddiginél jóval részletesebb, érthetőbb, minden várható kamatkockázatot világosan bemutató felvilágosítást kell adnia. A kamatok, díjak egyoldalú emelésére három évnél rövidebb futamidejű szerződések esetében nem lesz lehetőség, míg az ennél hosszabb időre szólóknál háromévente felülvizsgálják a kamatokat. Az ügyfél számára hátrányosan kizárólag a hitelkamaton, a kamatfeláron, a költségen és a díjon változtathatnak a bankok, egyéb feltételeken nem. Amennyiben a fogyasztó a kamat- vagy kamatfelár-változást nem akarja elfogadni, a teljes tartozás kiegyenlítése mellett a szerződést díjmentesen felmondhatja. A felsorolt fogyasztóvédő jogszabályok nagyon kemény, csak többéves gazdaságpolitikai küzdelem révén valósulhattak meg. Ebben a küzdelemben a kormány és a tisztességes banki szolgáltatást támogató országgyűlési képviselők erős szövetségesekre találtak sok önkormányzatban, az eladósodottak ügyét felkaroló civil szervezetekben, továbbá az adósságcsapda veszélyeit felismerő jogászi, gazdasági és pénzügyi humán értelmiségben. Ne feledjük, hogy munkájukat tisztességgel végző és az adósok panaszaival naponta szembesülő pénzintézeti dolgozók a tisztességtelen banki eljárásoknak érdemben nem voltak haszonélvezői. [[9.20]] Hasonló küzdelemben vett részt már 2011 nyara óta a lakiteleki önkormányzat, ráadásul úgy, hogy az önkormányzatok a törvény szerint nem minősülnek fogyasztóknak, így az utóbbi évek kedvező törvényi változásai az önkormányzatokra nem vonatkoznak. Lakitelek önkormányzata azonban nem fogadta el, hogy a Lakiteleki Víziközmű Társulatnak hitelt nyújtó Kereskedelmi és Hitelbank három alkalommal jogosulatlanul és egyoldalúan, a bank és a hitelfelvevő közötti szerződést megszegve kamatot emelt. Az önkormányzat készfizető kezességet vállalt ebben az ügyben, és tiltakozása ellenére a bank rendszeresen a rögzítettnél lényegesen nagyobb összegeket emelt le az önkormányzat számlájáról. Az önkormányzat 2011-ben és 2012-ben összesen kilenc alkalommal kérte az illetékes állami szervezetek, jelesül a Gazdasági Versenyhivatal, az Állami Számvevőszék és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete vizsgálatát ebben az ügyben, sikertelenül. Az önkormányzat ötször, én magam pedig, ennek a térségnek, így Lakiteleknek is az országgyűlési képviselője négy alkalommal fordultam az illetékes hatóságokhoz, sajnos eredménytelenül. Lakitelek akkori polgármestere, Felföldi Zoltán nem adta fel a küzdelmet, és 2012-ben bírósághoz fordult jogorvoslatért. Először a Fővárosi Törvényszék adott igazat Lakitelek önkormányzatának, majd 2015. február 25-én a Fővárosi Ítélőtábla is megerősítette ezt a döntést. A másodfokú bíróság csaknem 30 millió forint visszafizetésére, továbbá a késedelmi kamat megfizetésére és a perköltségek megtérítésére kötelezte a bankot. Ezenkívül a jövőre nézve is eltiltotta a bankot attól, hogy a megemelt kamatot szedje, ami további 34 millió forintot jelentett, vagyis a bírósági döntés alapján összesen 64 millió forint kerül vissza az önkormányzathoz vagy marad nála. Ez a rendkívüli bevétel a helyi adók mérsékléséhez és a szociális ellátás javításához teremt fedezetet Lakiteleken. Köszönet érte Felföldi Zoltán volt polgármesternek és az őt támogató önkormányzati képviselőknek és jogászoknak. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alelnök Úr! Képviselő úr! Mindenekelőtt szeretném elmondani, a kormány szerint is példaértékű az, amit a lakiteleki önkormányzat tett, amikor kiállt a saját igazáért. Felföldi Zoltán volt polgármester úr igenis jól látta, hogy az önkormányzatnak lehet igaza, és ezt az igazát a hatóságoknál kell érvényesíteni. Az éveken át tartó küzdelem meghozta gyümölcsét. Nemcsak hogy igaza lett a lakiteleki önkormányzatnak, hanem még 64 millió forinttal gyarapodik is a település kasszája. Valóban örülhetnek az ott élő választópolgárok egy ilyen sikernek. Szeretném elmondani, hogy az önkormányzat hozzáállása és gondolkodása kísértetiesen hasonlít a kormányzat gondolkodásához, hiszen amikor több millió embert és devizahiteles szerződéseket próbált a kormányzat megmenteni és az emberek igazát kivívni, akkor az önkormányzat és a kormányzat tevékenysége teljesen hasonló gondolkodást mutat, sőt lényegében az eredmények is hasonlók, hiszen a kormányzat 2014 júliusában végül is elérte, hogy a Kúria jogegységi döntésének következményeként jogszabályokat lehetett alkotni, és ezekben a jogszabályokban az emberek igaza tudott érvényesülni. Igaz, hogy az, amit a kormány tett és azok a törvények, amelyeket az Országgyűlés elfogadott, sokkal több embert érintenek, mint a lakiteleki önkormányzat sikere, mégis figyelemre méltó, példaértékű és mintaértékű kell legyen az országban a közösségeknek, az önkormányzatoknak, akár a civil szervezeteknek, de még a vállalkozásoknak is, hogy igenis lehet igazuk és igazságuk akkor, ha azért ki tudnak állni, jól felkészültek jogilag és alá tudják támasztani az igazukat. Úgy gondolom, hogy a lakiteleki önkormányzat nemcsak anyagi nyertese ennek a pernek, hanem erkölcsi nyertese és győztese is. Még egyszer gratulálunk az önkormányzatnak! S azt gondolom, nagyon fontos üzenet kell legyen a bankkal szemben álló fogyasztókon kívüli más személyeknek, tehát a vállalkozóknak és az önkormányzatoknak is, hogy az igazukért akár bírói útra is el kell hogy menjenek. Még egyszer hangsúlyozom, figyelemre méltó és példaértékű az önkormányzat tevékenysége. Az eredményükhöz gratulálok, és hasonló sikereket kívánok a település lakóinak, valamint a település országgyűlési képviselőjének, Lezsák Sándornak a további munkájához. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lukács Zoltán képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Tovább dőlhetnek a fideszes bankbotrány dominói” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egymás után dőlnek be a fideszes bankbotrány dominói. Először bedőlt a Töröcskei István érdekeltségébe tartozó Széchenyi Bank, annak a Töröcskei Istvánnak, aki nemrég még az Államadósság Kezelő Központ vezetője volt, önök nevezték ki, aztán a takarékszövetkezetekből lett fideszes DRB-bankcsoport dőlt be, ott maradt benne az emberek pénze, legutóbb pedig a Quaestor, amelynek Tarsoly Csaba, a Fidesz egyik legismertebb gazdasági háttérembere a vezetője, a miniszterelnök úr bizalmasa, Szijjártó miniszter úr nagyon jó barátja. Ő vezeti ezt a bedőlt céget, és még mindig mosolyogva mászkál Magyarországon, és egyre kevesebb magyar ember érti, hogy miért van még szabadlábon a fiatalember. A fideszes háttéremberek eddig a közös kasszából vitték a pénzt, most már az emberek bankban elhelyezett megtakarításaira fáj a foguk. Nem tudom, azért tették-e Matolcsy urat az MNB élére, hogy ezt lehetővé tegye, aki egyébként három hete eltűnt és nem szólal meg, viszont ő engedélyezte a Quaestornak azt, hogy 10 milliós törzstőkével 60 milliárdos kötvényt bocsásson ki, és utána még 150 milliárdos kötvénykibocsátást csináljon illegálisan. Tisztelt hölgyeim és uraim, ez az önök felelőssége! A kezemben tartok egy 2010. április 8-ai végzést, amelyben a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete megtiltja a Quaestor-csoportnak, hogy úgy tájékoztassa az ügyfeleit, mintha az ő termékei mögött állami garanciavállalás lenne. Néhány nap múlva az önök kormánya lépett hatalomra, utána öt évig zavartalanul csinálta ezt a Quaestor, és e végzés ellenére önök egy szót sem szóltak hozzájuk. Így tudták ellopni ezt a rengeteg pénzt. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Hölgyeim és Uraim! A Magyar Nemzeti Banknak százmilliárdos nyeresége van. A Magyar Nemzeti Banknak több százmilliárdos nyeresége van, s ebből a nyereségből kell kártalanítani mindenkit, akinek a Quaestorban beragadt a pénze. Nem felesleges ingatlanvásárlásokat, nem festményeket kell ebből venni, nem semmire se való képzési programokat kell indítani, hanem ebből kell őket kártalanítani. Tudom, hogy azt mondják, a Nemzeti Bank független, de tisztelt hölgyeim és uraim, a magyar nép képviselete a magyar parlament, és ha a magyar nép képviseletében a magyar parlament tulajdonosi jogokat akar gyakorolni, akkor arra a banknak is oda kell figyelnie. Egyébként azt kérjük ma az ügyészségtől, hogy közérdekű keresetet indítson a felügyelet ellen, mert ha abban megállapítja a felelősségét, akkor az államnak jót kell állni azokért a pénzekért, amik beragadtak. Azt kérjük az ügyészségtől, hogy ezt ma indítsa el. [[9.30]] Annak is utána kell nézni, hölgyeim és uraim, igazak-e azok a hírek, hogy a botrányok kirobbanása előtt többen kimenekítették ezekből a cégekből a pénzeiket. Mert ha ez így volt, ennek a gyanúja felvetődik, hogy ezt valaki megtette, akkor a 2012-ben elfogadott büntető törvénykönyv szerint három év börtönnel sújtható. A bennfentes információval való visszaélés azt jelenti, hogy valakik idejében kaptak egy fülest, egy jó tippet, és a botrány kirobbanása előtt ki tudták menteni a pénzeiket. Az a kérdésünk, hogy vannak-e olyanok, akik e botrányok előtt, a pénzek zárolása előtt kivették a pénzüket. Kik ezek? Mennyi pénzt vettek ki, és mikor vették ki ezeket a pénzeket?A kérdés tehát pontosan az, hogy voltak-e olyan kiváltságosok, akik a pénzügyi zárlat előtt értesültek a hatósági lépésekről, és még előtte a kasszához fáradtak, kivették a pénzüket, a többieknek, az egyszerű embereknek pedig beragadt a pénzük. Erre önöknek válaszolni kell, ezeket a válaszokat nemcsak mi várjuk, hanem az emberek is, mert lassan nyílt titokként kezeli a társadalom, hogy vannak ilyen emberek. Vannak ilyen hivatalos személyek, és vannak olyan kiváltságosok, akik ki tudták venni a pénzüket, mielőtt kitört a botrány. Tudni akarjuk, hogy a február 23-át megelőző két hétben hányan, kik és mennyi pénzt vettek ki innen. Hányan, kik és mennyi pénzt - ennek nyilvánosságra kell kerülnie.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi segíteni akarunk az embereken, segíteni akarunk azon a 200 ezer emberen, akinek a kis pénze, az utolsó megtakarítása maradt benn ebben a bankban. Látjuk, hogy a miniszterelnök úr a győri foci miatt aggódik, ahelyett, hogy a 200 ezer ember miatt aggódna, akik most ott állnak a pénzük nélkül, és nem tudják, hogy mi lesz a jövőjükkel. Nem a győri focit kell megmenteni elsősorban, hanem elsősorban a 200 ezer kisembert kell megmenteni, akinek a pénze beragadt! A Magyar Szocialista Párt érdek-képviseleti fórumot hozott létre, már egy nap alatt több ezer ember csatlakozott hozzá. A károsultaknak segíteni fogunk, elsősorban jogi segítséget tudunk adni. Kinyitottuk az irodáinkat, keressenek minket! Oda fogunk állni az emberek mellé, és segíteni fogunk, hogy ez a fideszes botrány, ez a fideszes tolvajlás ne vigye el az utolsó pénzüket is. Mindig azon leszünk, hogy ezek a fideszes tolvajok elnyerjék a büntetésüket. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Lukács képviselő úr. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Elég érthetetlen az MSZP-nek ez a zajongása. [[Gőgös Zoltán: Milyen zajongás? További közbeszólások az MSZP soraiból.]] Valószínűleg ezt csak egy mondás indokolja, mégpedig az a mondás, hogy a legjobb védekezés a támadás. [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] Az MSZP a brókerbotrány ügyében védekezésként a támadást választotta. Az a párt választotta a támadást, amelyik egyébként kormányzása alatt semmit nem tett azért [[Gőgös Zoltán: Nem igaz!]] , hogy Magyarországon a pénzügyi rendszer átlátható legyen, Magyarországon a pénzügyi rendszer, a pénzügyi szolgáltatók ellenőrizve legyenek, és azok az emberek, akik visszaélnek ezekkel a lehetőségekkel, megkapják büntetésüket. Éppen ezért az MSZP-nek, mielőtt vádaskodik, választ kell adnia a következő kérdésekre - Gőgös Zoltán is jobb lenne, ha válaszolna -, hogy 2002-ben, amikor önök átvették a kormányzást, még kétévente volt a pénzügyi szervezetek felügyeleti ellenőrzése. Kérdezem, miért kellett ezt a jogszabályt 2004-ben megváltoztatni. Válaszoljanak! [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Miért kellett megváltoztatni? 2004-ben miért kellett önöknek olyan jogszabályt hozni, ami egészen 2009-ig volt hatályban, hogy lényegében a befektető szolgáltatókat nem kell ellenőrizni? [[Lukács Zoltán: Nem igaz.]] És ha a mai napig önök lennének kormányon, ez így lenne, csak az IMF kérésére és nyomására tették ezt meg. [[Gőgös Zoltán folyamatosan közbeszól.]] Persze, most már segíteni akar az MSZP, ugye, amikor ellenzékben van, és törpe frakcióként itt ücsörögnek, és nagyon sok ember kellene mögéjük. [[Kunhalmi Ágnes: Lesz is.]] De kérdezem azt, hogy 2004-ben mit csinált az önök pénzügyi szervezete, miért nem szólt az embereknek, hogy emberek, ne vegyétek föl a devizahiteleket sok millióan [[Gőgös Zoltán: Ne erről beszélj!]] ne vegyétek föl a devizahiteleket - de erről beszélek, mert ez volt az önök pénzügyi ellenőrzési rendszere! Önök nemhogy megakadályozták az embereket, hogy ne menjenek bele a bajba, egy egész ország, hanem még ösztönözték és segítették. [[Lukács Zoltán: András, te egy tisztességes ember vagy.]] Vagy válaszolni kellene arra, itt emlegette a Magyar Nemzeti Bank elnökét, hogy a Magyar Nemzeti Banknak az az elnöke, Simor András [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Hol van most?]] aki 25 milliárd forint veszteséget, 25 milliárd veszteséget hozott össze, önök erre büszkék [[Közbeszólások az MSZP soraiból]] igen, a mostani Nemzeti Bank, így van, nyereséges. [[Az elnök csenget.]] Mondják meg nekem, mi volt az oka annak, hogy Simor András, a Magyar Nemzeti Bank elnöke offshore-cégbe helyezte a befektetését! [[Lukács Zoltán: Őrület.]] Offshore-cégbe, és külföldre vitte a befektetését. Mi volt annak az oka? Elmondom, hogy mi volt az oka. Na, őneki volt bennfentes információja arról, hogy Magyarországon a pénzügyi rendszer és a pénzügyi szolgáltatók hogyan működnek. Neki volt. [[Lukács Zoltán és Gőgös Zoltán közbeszól.]] És ő úgy látta, hogy a saját pénze nincs Magyarországon biztonságban. Vagy válaszoljanak arra a kérdésre, hogy a Buda-Cash ellenőrzése miért a 2010-es országgyűlési választások eredményének ismeretében, tudatában történt meg. Miért? Miért nem előtte, és miért nem utána? [[Gőgös Zoltán: Szász Károly!]] Ebben is tudatosság van. Az a tudatosság van, hogy ötévente kell az önök rendszere szerint ellenőrizni, és a következő ellenőrzés majd a 2014-es választások után van. [[Bangóné Borbély Ildikó: Katasztrófa.]] Ha most, 2014-ben nem a Fidesz nyer, akkor ez a disznóság, ami történt ezeknél a cégeknél, a mai napig nem derült volna ki. [[Kiss László: Akkor meg sem történt volna.]] Ugyanúgy folytatták volna, és erre játszottak a Buda-Cash vezetői. Elmondok önnek a Quaestorral kapcsolatban is egy kérdést. Képzelje, nem a Fidesz-kormány építette az első stadiont. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.]] Ha hiszi, ha nem, az MSZP-kormány építtette a Quaestorral az első stadiont [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Győrben, és nem 12 milliárdért egy csodálatos stadiont, hanem 17 milliárd forint hitelből, amit a Magyar Fejlesztési Bank adott a Quaestornak. Amikor a Quaestorról, Fidesz-kapcsolatokról beszél, akkor számoljon el ezzel a 17 milliárddal [[Lukács Zoltán: Több százmilliárd forint. Közbeszólás az MSZP soraiból: Nem válaszoltál a kérdésre.]] , amit a Magyar Fejlesztési Banktól hitelként kapott! Egyébként pedig nem kértek jelzálogot a stadionra. Ezt már a Fidesz-kormánynak kellett megtenni 2012-ben. Uraim! Önök elősegítették a csalást, a korrupciót, és most itt a vége. Ezt vegyék tudomásul! [[Gőgös Zoltán: Milyen vége?]] A Fidesz-kormány derítette föl, és a Fidesz-kormány vet ennek véget, amit csináltak. Ennek az évtizedes pénzügyi korrupciónak, amit önök létrehoztak ebben az országban, eljött a vége. És ezt a Fidesz csinálta. Köszönöm. [[Nagy taps a kormánypárti padsorokban. Lukács Zoltán: Tapsoljatok utoljára, aztán mentek beszélőre.]]
Köszönöm, Tállai államtitkár úr. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Sneider Tamás képviselő úr, alelnök úr: „Aláírásgyűjtés a nyugdíjért, a békéért, a határőrségért és az ingyenes internetért” címmel. Öné a szó, képviselő úr, alelnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik Magyarországért Mozgalom a múlt héten egy aláírás-gyűjtési akciót kezdeményezett négy kérdésben. Négy olyan kérdésben, amiről azt gondoljuk, hogy megvalósítható az elkövetkező három évben, lehetőleg minél hamarabb, hiszen égető kérdésekről van szó nem egy esetben. E ház falai között már többször szóltam arról, hogy szeretnénk elérni, ha a férfiak 40 év munkaviszony után nyugdíjba vonulhatnának Magyarországon. Ha meglenne nekik ez a lehetőség, az, ami a nők egy részének már megadatott. Igaz, hogy csak egy részének, hiszen 2011-ben, amikor a törvényt elfogadták, az teljesen máshogy lett elfogadva, mint ahogy ígérte a Fidesz annak idején a nőknek. Nyilvánvalóan ezért is tartózkodott nagyon sok ellenzéki képviselő akkor, hiszen mindössze a nők fele, harmada tudja igénybe venni, akiknek megígérte a Fidesz annak idején, hogy majd 40 év munkaviszony után nyugdíjba vonulhatnak. Ehelyett csak egy más formában tette ezt lehetővé, és csak egy részüknek. Nos, az első kérdés tehát arról szól, hogy a férfiak 40 év munkaviszony után otthon lehetnek-e családjukkal, szeretteikkel, hogy unokázhatnak-e, eljárhatnak-e velük egy parkba, a kertbe, játszhatnak-e az unokáikkal békében, nyugalomban. Erre mi egyszer sem kaptunk választ, hogy ezt megvalósítanák-e önök. Sőt, inkább csak egy cinikus választ kaptunk, ami mindig folyamatosan kikerülte a kérdést. Pedig hát egy 30 éves magyar férfinak a várhatóan hátralévő életkora 33,5 év mindössze. Vagyis statisztikailag nem éri meg a nyugdíjat, úgyhogy nyugodtan mondhatjuk, halálra dolgozza ma magát az átlagférfi Magyarországon. De hát arra sem kaptunk választ, hogy 55-60 éves korban milyen nehéz munkát vállalni. Szinte már lehetetlen. És van-e értelme még akkor is, továbbra is benntartani közmunkán vagy más területen ezeket az idősebb embereket. [[9.40]] Vagy éppenséggel arra sem kaptunk választ, hogy ha nyugdíjba vonulnak ezek az 55-60 vagy hatvan-egynéhány éves emberek, akkor a helyükre odaállhatnak a fiatalabb munkavállalók, és ezzel csökkenhet a munkanélküliség. A másik fontos kérdés nagyon egyszerű, mégpedig arról szól, hogy legyen ingyenes internetszolgáltatás Magyarországon minden magyar állampolgár számára. Mi úgy gondoljuk, hogy nagyon egyszerű a kérés: ez gyakorlatilag kevésből sok hasznot hajtana, hiszen az a pénz, amit egy ilyen rendszerre rá kell költeni, többszörösen visszatérülne azzal, hogy fellendítené a távmunkát Magyarországon, a távügyintézést, az elektronikus közigazgatást, és egyáltalán lehetővé válna az, hogy egy átlag magyar ember munkát találjon az internet segítségével. Ma már ez gyakorlatilag egyértelmű követelmény mindenki számára, ez szerintem nem is kérdés, ráadásul sajnos Magyarország a harmadik legrosszabb helyzetben lévő ország abban a sorban, amely azt mutatja, hogy az internetfelhasználás területén hol tartunk. A harmadik kérdés az, hogy egyetért-e azzal, hogy Ukrajnában, ha kiszélesedik a harc, magyar katonák ne vegyenek részt. Én nagyon egyszerűen le tudom fordítani ezt a kérdést, tisztelt képviselőtársaim: akarja-e bármelyikük, hogy a dédapjuk után a gyerekük is kint legyen a Don-kanyarban? Mert erről szól a történet. Én úgy érzem, hogy a két gyerekemnek semmi keresnivalója nem lesz majd a Don-kanyarban a dédapjuk után, ilyen egyszerű a történet, és úgy gondolom, hogy Magyarország lakosságának a nagy része így gondolkodik, és nekünk ezt ki kell nyilvánítanunk mindenki felé, legyen az nagyhatalom vagy középhatalom, aki minket bele akar rángatni bármilyen háborús konfliktusba az elkövetkező időszakban. És végül a negyedik kérdés, amit felteszünk, semmi másról nem szól, mint arról, hogy szeretnénk-e határőrséget Magyarország határán. Magyarország - mondhatnám: szégyenszemre - az egyetlen olyan schengeni határral rendelkező európai ország, amelynek nincs határőrsége. Ez már önmagában komikus helyzet, és ráadásul olyan országokkal szemben nincs határőrségünk, ahol pár évvel ezelőtt még százezreket mészároltak le a polgárháború során, a másik országban pedig éppen most mészárolnak le ezreket, tízezreket, a mostani napokban, hetekben, hónapokban. Én úgy gondolom, ilyen geopolitikai helyzetben a minimum az, hogy határőrsége legyen Magyarországnak, és szeretnénk, ha ezt önök visszaállítanák, amit megszüntettek az előző időszakban. Ezek a kérdések, mi úgy gondoljuk, most aktuálpolitikai kérdések jelentős részben, olyan kérdések, amelyekre, mi azt várjuk, azzal, hogy sok-sok százezer vagy milliónyi aláírást összegyűjtünk, önök pozitívan fognak reagálni, és nem kell megvárni a három évet, hogy más kormányzati pozícióban lévő párt - adott esetben a Jobbik - valósítsa meg ezeket az elképzeléseket. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem, ezt fontolják meg majd, amikor letesszük a sok százezernyi aláírást ebben a kérdéskörben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Sneider alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bevallom őszintén, igencsak meglepett engem, hogy Sneider képviselő úr fog a Jobbik részéről napirend előtti felszólalást mondani. Hiszen Sneider képviselő úrhoz kötődik most már a Jobbik őszödi beszéde, ő mondta el azokat a sorokat, amelyekről mi sejtettük, hogy a Jobbik számára sosem a valódi célok, csak a politikai marketing az, ami fontos, és ezért akár stílust is bármikor váltanak [[Dúró Dóra: Neked is kéne! Rád is rád férne egy stílusváltás!]] , de hát most már legalább kiderült, hogy ez egy önmaguk által is beismert politikájuk. Hadd olvassam fel, tisztelt Sneider úr, a saját szavait, amelyek az előző öt percét önnek teljes mértékben hiteltelenítik, hiszen elmondja, hogy nem meggyőződésből teszi azt, amit mond, hanem az ellenkezőjét teszi sok esetben annak, amit gondol. „Amikor arról beszélek, hogy hogyan kell kommunikálnunk, akkor megint itt vannak az idősek” - csak mert ön ismételten a nyugdíjasokról beszélt. Bár nem tudom, hogy pontosan mekkora hitelt kell adni a következő mondatok után az ön szavainak, amelyeket ön mondott, saját maga. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A lényegről beszélj!]] „Nélkülük szavazás már nem is lehet, mert olyan kevés a középkorosztály meg a fiatal, meg kevesebben mennek el a fiatalok szavazni, hogy már önmagában a nyugdíjas korosztály tudna kormányt alakítani. [[Sneider Tamás közbeszól.]] [[Sneider Tamás közbeszól.]] Nos - és most jönnek Sneider úrnak a kommunikációs tanácsai -, ahhoz, hogy őket megszólítsd, ahhoz neked egy kedves, aranyos gyermeknek kell lenni - ezt körülbelül ön hozta is az előző percekben - (Sneider Tamás közbeszól.), mert azért vagyunk Kelet-Magyarországon rettenetesen erősek, de most már itt is, a Dunántúlon is nagyon sok helyen, nagyon följött a Dunántúl, hál’ istennek, mert jönnek a cigánybűnözők, és gyilkolják az idős embereket, ezt most már nagyon jól el tudjuk mondani. Az idős ember azért szavaz ránk, hogy megvédjük őt.” [[Sneider Tamás: Sajnos! Csak néhány szót bele kéne tenni…]] És itt most folytatódik Sneider úrnak a kommunikációs tanácsa: „Mit akar egy idős ember? Békét, nyugalmat. Ezt kell nekünk sugallnunk.” Ön is az előző percekben ennek a kommunikációs tanácsnak a végrehajtója volt. „És ezért nem szabad nagyon erőszakosnak tűnni, mert akkor azt mondja, hogy jaj, ez sem lesz jobb, mint a cigánybűnöző.” Önök tehát elmondják, hogy ugyanazt gondolják, mint a korábbi időszakban [[Dúró Dóra: Így van!]] , csak teljesen másként: aranyosgyerek-kommunikációt folytatnak, vagy más néven cukiságkampányt, amely békét, nyugalmat sugall, nem akar erőszakos lenni. Ahogy négy és fél évvel ezelőtt gárdaegyenruhában jöttek be önök közül sokan, akik akkor is képviselők voltak, most viszont ezt a békét, nyugalmat és nem erőszakot sugalló képviselőnek a látszatát akarják kelteni. Csak tudja, tisztelt képviselő úr, amikor ön ezentúl feláll, és az idősek érdekében szólal meg a parlamentben, akkor mindenkinek eszébe fognak jutni ezek a mondatai [[Sneider Tamás: Hogy meg akarjuk védeni az időseket! Helyes!]] , amelyekben ön elismeri, hogy ugyanazt gondolja a cigánybűnözésről, ugyanúgy nem tartja fontosnak a valódi ügyeit a nyugdíjasoknak, csak mivel nélkülük nem lehet választást nyerni, ezért ön javasolja a párttársainak és önmagának is, hogy olyan látszatot, olyan érzetet keltsenek, mintha nem veszélyt jelentenének az idős emberekre, hanem mintha a gyerekük vagy unokájuk lenne, és így nyerjék el a bizalmukat, de ettől függetlenül önök ugyanazt gondolják, ahogy ön is mondja a cigánybűnözés kifejezést immár sokadszorra. Tisztelt Képviselő Úr! Arról, hogy önök nem szavazták meg a nők számára a 40 év munkaviszony utáni nyugdíjba vonulás lehetőségét, és ezt azzal indokolták, hogy nem számítanak bele a gyerekneveléssel töltött évek - ezt az ön felszólalásából vettem ki -, természetesen beleszámítanak [[Sneider Tamás: Senki nem mondott ilyet! Hát legalább ne hazudjál!]] tehát ez a fajta elutasítási ok nem létezik. Az pedig, hogy aki nem dolgozik, az is kapjon 40 éves kedvezményes nyugdíjat, azt hiszem, erősen vitatható állítás. Tehát önök még mindig adósak [[Sneider Tamás közbeszól.]] annak a 133 ezer embernek vagy talán még többnek, azoknak a hölgyeknek, akik már nyugdíjba mentek ezen kedvezmény következtében [[Sneider Tamás: És fizették a nyugdíjjárulékot utána!]] hogy miért is nem szavazták meg anno, 2010. december 20-án este fél nyolckor azt a törvényjavaslatot. [[Dúró Dóra: Mert leszavaztátok a módosítóinkat!]] Ami a határőrséget illeti, tisztelt képviselő úr, ön is nagyon jól tudja, hogy a határőrizeti feladatokat a rendőrök látják el, és sokkal modernebb technikai felszerelésekkel vannak felszerelve, mint voltak 4-5 évvel ezelőtt az akkori határőrök. Összesen 46 ezer fő van ma megbízva azzal, hogy határrendészeti feladatokat lásson el [[Sneider Tamás közbeszól.]] [[Sneider Tamás közbeszól.]] , és mivel a határőrizeti feladatokat, amelyeket a rendőrség lát el (Sneider Tamás közbeszól.), immár a schengeni szigorúbb feltételek szerint kell teljesíteni, ezért ma szigorúbbak a határőrizetre vonatkozó előírások, mint voltak 5-6 évvel ezelőtt. Illetve azt kell hogy mondjuk, hogy ha nem a határnál tudják megállítani az illegális bevándorlókat az ott szolgálatot teljesítő rendőrök, akkor beljebb. Tehát szigorúbb jogszabályi követelményeknek megfelelően, modernebb technikai felszereléssel vannak ott a határőrök, de ezek szerint önök a csendőrséget - mint korábbi javaslatukat - ismételten elfelejtették [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] úgy látszik, az nem volt elég cuki a cukiságkampányukhoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2015. március 3-ai ülésnapján elfogadott, a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés vitája. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/3115/18. sorszámon, a köztársasági elnök levele T/3115/19. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság jelentését T/3115/21. sorszámon szintén a honlapon ismerhetik meg. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésre. Elsőként - legfeljebb 8 percben - megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[9.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a T/3115. számon benyújtott, a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött és a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot ismételten megtárgyalta, és ahhoz 17 igen és 6 nem mellett jelentést nyújtott be. A bizottság a törvényjavaslat tárgyalását módosító javaslat benyújtása nélkül zárta le. A bizottság egyetértett a kormány álláspontjával, és változatlan formában fenntartotta a törvényjavaslatot, tekintettel arra, hogy a köztársasági elnök a jogszabálynak nem jelentős és lényeges részeit, hanem egy pontját kifogásolta, egészen pontosan a hirdetményi idézés tekintetében emelt kifogást. A kormány és mi is úgy látjuk, hogy a kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény alapján ez beleillik a törvény eredeti koncepciójába, így ezt nem szükséges változtatni. Felhívom a képviselőtársaim figyelmét, hogy a garanciális szabályok továbbra is megmaradnak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás szabályairól szóló törvényben foglaltak szerint, gondolok itt az értesítéshez való jogra vagy a jogorvoslathoz való jogra. Ezek alapján kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, legfeljebb 7 perces időkeretben. Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Meglepődve hallgattam egyébként a bizottsági üléseken is és most is Vas Imre képviselőtársam véleményét, amely szerint a köztársasági elnök valójában apróság miatt, lényegtelen kérdések miatt küldte vissza a törvényjavaslatot az Országgyűlésnek. Nem igazán tudom hová tenni, tisztelt képviselőtársam, hiszen hogyha egy rendelkezés a köztársasági elnök szerint a tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való jogot sérti, akkor nem tudom, ön hogy és milyen alapon állítja azt, hogy ez lényegtelen. Nem tudom, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök, ha már a köztársasági elnök nem az Alkotmánybírósághoz fordult, hanem ide küldte vissza megfontolásra ezt a kérdést, akkor legalább a saját köztársasági elnöküknek, aki az önök parlamenti padsorából került ki, aki korábban az önök házelnöke volt, a véleményét miért nem fontolják meg. Ez a vita bontakozott ki egyébként jórészt a Törvényalkotási bizottság ülésén is. Tisztelt Képviselőtársaim! A mi meggyőződésünk az volt, és most is az, hogy a köztársasági elnök nem járt el helyesen akkor, amikor visszaküldte az Országgyűléshez ezt a javaslatot. Nem azért nem járt el helyesen, mert ez a javaslat vagy ez a törvény jó lenne, hanem azért, mert ha a köztársasági elnök egyébként a mi álláspontunkkal is egyezően úgy ítéli meg, hogy ennek a javaslatnak az egyes szakaszai, egyes részei sértik a tisztességes eljáráshoz való jogot, vagy sértik a jogorvoslathoz való jogot, akkor nem a parlamenthez kell visszaküldeni, hanem az Alkotmánybírósághoz kell elküldeni, hiszen minden bizonnyal, ha ezek a jogok sérülnek, akkor a törvény, úgy, ahogy van, alaptörvény-ellenes, alkotmányellenes. Sajnáljuk azt, hogy a köztársasági elnök úr most már nem először játssza ezt el velünk, ugyanis egyszerűbb ide visszaküldeni, majd a parlamenti többség úgyis ugyanúgy jóváhagyja, vagy egy kis módosítással hagyja jóvá, ahogy az általában szokott lenni, mint kitenni annak a parlamenti többséget, az elvbarátait, hogy esetleg az Alkotmánybíróság másképp dönt a törvényjavaslattal kapcsolatban. Mindazonáltal, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, az szégyenteljes dolog, hogy ezeket a javaslatokat még érdemben megfontolni sem hajlandóak. Államtitkár úrral volt egy vitánk akkor, és ezt csak azért idézem fel most röviden, mert ez alapvetően egy másik törvényjavaslathoz kötődik, amit szintén visszaküldött a köztársasági elnök úr, viszont, mivel a téma szempontjából erősen összefügg ez a kettő, legalább egy említést érdemel. Államtitkár úr, talán most már ön is belátja, hogy baromi nagyot hibáztak akkor, amikor nem egyeztettek az érdekvédelmi szervezetekkel. Ennél bővebben majd a másik törvény vitájában fogunk beszélni, amikor arról tárgyal a Ház, amit egy időben küldött ezzel a javaslattal vissza a köztársasági elnök. Úgy gondolom, ezek után a hibák után a kormánynak legalább annyi belátással kellett volna lennie - még egyszer mondom -, hogy érdemben foglalkozik a kifogásokkal és a kritikákkal, nem pedig jó hagyományaihoz híven ismét erőből próbálja áttolni az egészet, ugyanúgy, ahogy a korábbi silány szabályozás szövege szólt. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm, Bárándy képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni. [[Dr. Kovács Zoltán jelzésére:]] Mielőtt megadnám a szót, felhívom a figyelmét, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 10 perc áll a rendelkezésére. Öné a szó, Kovács Zoltán államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A kormány érdemben foglalkozott a köztársasági elnök úr átiratával, megfontolta, és változatlan formában kívánja, hogy elfogadja a parlament az előterjesztést. [[Derültség az ellenzék padsoraiban. Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Schiffer András és dr. Staudt Gábor tapsol.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására, ha jól számoltam, akkor 9 perc 40 másodperc áll a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselő úrnak adom meg a szót. Bárándy Gergely, Magyar Szocialista Párt!
Köszönöm szépen, elnök úr. Gyakorlatilag a jelen helyzetben nem kívánok élni a felszólalás jogával, mert amit az államtitkár úr elmondott, az mindennek tekinthető, csak érdemi hozzászólásnak nem. Én reméltem, hogy valami érdemit is mond a Törvényalkotási bizottság többségi és kisebbségi véleményének elhangzása után. Az, hogy érdemben foglalkoztak vele, csak utána pontosan ugyanolyan formában kívánják fenntartani, nem mondom, hogy lehetetlen és logikailag teljesen téves vagy tarthatatlan ez az álláspont, de azt gondolom, ha valóban megfontolták volna, és érdemben foglalkoztak volna vele, akkor be kellett volna hogy lássák azt, hogy a köztársasági elnöknek ebben a tekintetben biztos, hogy igaza van. Úgyhogy, ha netán a kormánypárti képviselők vagy az államtitkár úr hajlandóak még ebben a vitában megszólalni, hogy még reagálni lehessen, akkor arra az esetre meghagyom a maradék 9 percünket. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Bárándy képviselő úr. Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is röviden arról szeretnék szólni, ami nincsen benne az elnöki vétóban, az elnöki levélben, nevezetesen, hogy ez a törvényjavaslat alaptörvény-ellenes módon egyrészt megsemmisíti a zöldhatóságokat, integrálja a kormányhivatalokba, legyengíti a környezetvédelmi engedélyezési eljárást, és csökkenti azokat a szakmai garanciákat, amelyek egyébként környezetvédelmi eljárásokban, a szakértők kiválasztásában eddig megvoltak. A 28/1991-es alkotmánybírósági határozat óta, amelynek érvényességén az új Alaptörvény nem változtatott, világos alkotmányos követelmény, hogy a természetvédelem egyszer már elért szintjét csökkenteni nem lehet. Innentől kezdve, azt gondolom, abban talán egyetértés van, hogy ezek az elsorvasztásra ítélt zöldhatóságok és szervezeti garanciák talán többet érnek, mint a Köztársasági Elnöki Hivatal egyetlen igazgatósága. Ami pedig a vétót illeti, politikai vétóval élt az elnök, holott az előbbiek alapján az egészséges környezethez való jog, a jövő generációk érdekei miatt nyugodtan élhetett volna az alkotmányos vétó intézményével is. Nem tette meg. A köztársasági elnök úr, egyébként nagyon helyesen, azt kifogásolja, hogy ilyenkor bizonyos kiemelt beruházásoknál a döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap. És most elérkeztünk ahhoz a ponthoz, ahol Rogán Antaltól eltérően nem közös dolgainkról, hanem közös dolgaitokról szeretnék beszélni. [[10.00]] Tudniillik ez a kiemelt beruházási törvény hogyan született? 2006 tavaszán… - nem is 2006, 2009… Nem, 2006 tavaszán nyújtotta be a szocialista kormány ezt a törvényjavaslatot, és volt egy MSZP-Fidesz-paktum, amely megengedte azt, önök közösen szavazták meg, az önök közös bűne, hogy ma Magyarországon létezik egy olyan jogintézmény, amelyik az életvilágot leginkább átalakító, a legsúlyosabb következményekkel járó beruházásoknál gyakorlatilag megsemmisíti az állampolgári részvételt, formálissá teszi a környezetvédelmi engedélyezést. Ez a folyamat viszont nem ekkor indult el. A 2002 és 2010 közötti időszakban először a környezetvédelmi törvény ügyféli jogállási szabályait gyengítették le, jött a 2003-as autópálya-törvény, az úgynevezett sztrádatörvény, aztán a Bajnai-féle kiemelt beruházási törvény, aztán az építési törvény, majd 2008-2009-ben a közigazgatási hatósági eljárási törvényben szűkítették le az állampolgári részvételi jogokat. Az elmúlt négyéves ciklusban a kiemelt beruházási törvényt „olyan tökélyre” fejlesztették, hogy gyakorlatilag a kommunista rendszert meghazudtoló módon politikai komisszárok utasítást adhatnak az engedélyező hatóságnak. Most eljutunk odáig, hogy azoknál a beruházásoknál, amelyek a leginkább érintik az életvilágot, a leginkább érintik az emberek mindennapjait, a leginkább befolyásolják azt, hogy adott esetben egy ingatlan értéke hogyan változik, milyen porszennyezés várható, milyen egyéb kellemetlenségekkel kell szembenézniük a helyben élőknek, gyakorlatilag lehetetlenné teszik, hogy a helyi polgárok önszerveződései, a helyben élő emberek beavatkozzanak ezekbe az eljárásokba. Világossá szeretném tenni, hogy ez az önök közös bűne, akik ezt az országot 2002 óta kormányozzák. Ez a folyamat elindult 2002-ben, önök pedig arcátlan, pofátlan módon beteljesítik azt, amit a Gyurcsány-, Bajnai-kormányoknak nem sikerült. És világossá szeretném tenni azt is, hogy az LMP számára a jövőben is minden egyes olyan törvény elfogadhatatlan lesz, bármilyen nemes célra is hivatkoznak, amelyik külön törvényekben próbálja kivonni a nagyberuházásokat, a természeti örökséget veszélyeztető nagyberuházásokat a közösségi ellenőrzés alól. Minden egyes ilyen törvény egyetlen célt szolgál: hogy az önökhöz közeli oligarchák, meg az önökkel lepaktáló különböző multicégek minél szabadabban garázdálkodhassanak ebben az országban. Ha összesen öt nap áll rendelkezésre a hirdetményi kifüggesztéstől számítva, az azt jelenti, hogy a helyben élő emberek, a helyi egyesületek gyakorlatilagellehetetlenülnek ezekben a közigazgatási eljárásokban. Lássunk világosan! Itt nem egy pizzéria engedélyezéséről van szó ezekben az ügyekben, nem a kisvállalkozások különböző vendéglátó-ipari beruházásairól van szó, arról van szó, amikor nagy tőkeerejű cégek vagy éppen az állam olyan beruházásokat eszközöl, amelyek alapvetően több generációra befolyásolják egy adott környezetnek az életminőségét. Önök és az önök elődei az ilyen eljárásokból akarják száműzni az állampolgárokat, az ilyen eljárásokból száműzték a sztrádatörvénnyel, az eredeti kiemelt beruházási törvénnyel is azokat az embereket, akik egyébként ezeknek a beruházásoknak a terhét cipelni fogják. Szégyen, gyalázat, amit művelnek [[Az elnök csenget.]] és ebben pontos folytatói azoknak, akik 2010 előtt kormányozták az országot! Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr, frakcióvezető úr. A következő hozzászóló Kepli Lajos képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Képviselőtársaim! Mint ahogy az eredeti szavazáskor sem támogattuk, természetesen most sem fogjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot. Elmondtuk a vitában, és nem győzzük elégszer hangsúlyozni, hogy a területi államigazgatási szervek jogainak a csorbítását azáltal, hogy a kormányhivatalba történő integrációjuk megtörténik, semmiféle módon nem tudjuk támogatni. Akkor is és most is a környezetvédelmi hatósággal példálóztam, azóta levelek érkeztek hozzám, természetesen névtelenül különböző környezetvédelmi hatósági dolgozóktól, ahol különböző számok röpködnek, hogy 15-20-25 százalékos létszámleépítés fog megtörténni közvetlenül a kormányhivatalba történő beintegrálás után, az eszközállományuknak, az infrastruktúrájuknak a kormányhivatal tulajdonába történő átkerülése és hasonló félelmek fogalmazódnak meg bennük. Ez természetesen további érdekérvényesítés-gyengülést okoz a hatósági rendszerben, és különösen a környezetvédelmi hatóság rendszerében, ami a jelen helyzetben már nem engedhető meg. Már 2010 óta egy folyamatos, erőteljes gyengülés, a környezetvédelmi hatósági ágazatnak az elsorvasztása figyelhető meg és tapasztalható meg, amelyhez a Jobbik semmilyen módon nem tud asszisztálni, és nem tudunk asszisztálni ahhoz sem, hogy a döntéshozatal a szakmai helyett egyre inkább politikai síkra terelődik át a környezetvédelmi engedélyeztetés vonalán is, mint ahogy más vonalakon, más hatósági vonalakon már réges-rég óta politikai döntések születnek hatósági döntések helyett. Nyilvánvaló, hogy a cél az, hogy a kormánypárti háttérgazdasági körök nagyberuházásai elé minél kevesebb akadály gördüljön. A környezetvédelmi hatóság mint fő akadályozó szerepelt eddig ebben a körben, ezt most megpróbálják teljes egészében kiiktatni, teljesen egyértelmű, hogy egy kormányhivatal nem szakmai, hanem politikai döntést fog hozni egy olyan súlyú ügyben, amikor egy egész kormány áll egy beruházás mögött, egy beruházási szándék mögött. Ahol pénzlenyúlásról, ahol korrupcióról van szó, ott egy hatóság nem jelenthet akadályt. Ennek a Jobbik egész testével keresztbe kíván feküdni, nem fogjuk tudni támogatni, és mindenféle létező módon és mindenféle létező eszközzel ellenezni fogjuk azt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Igen, megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Még egy kísérletet teszek arra, hogy megkérjem a kormány képviselőjét vagy a fideszes, KDNP-s képviselőket, akik még egyetlen másodpercet sem használtak fel az időkeretükből, hogy tegyék már meg azt a szívességet az Országgyűlésnek, hogy elmagyarázzák nekünk itt a vitában, hogy miért nem kívánnak változtatni a köztársaság elnök átirata ellenére sem, mert ezt eddig még ugyanis nem tették meg. Elmondtuk az ellenérveket, elmondtuk azt, hogy szerintünk miért kéne, önök meg nem mondták el, hogy miért nem teszik. [[Novák Előd: Egy ország várja a KDNP véleményét!]] A KDNP az elmúlt időszakban az időkeretes vitákban szinte soha nem szólal meg, nagyjából a Fidesz sem, azt azonban furcsálljuk, hogy a kormány sem. Államtitkár úr, amit mondott az előző, körülbelül hat másodpercben, az annyi volt, hogy azért nem, mert csak, ugye? Merthogy érv nem volt mellette. Úgyhogy, államtitkár úr, lekötelezne minket, hogyha ráadásul akkor mondana valamit erről [[Lukács Zoltán: Akkor. Amikor.]] , amikor a képviselőknek még lehetőségük van válaszolni, azaz nem a zárszóban, ha lehetséges. És a fideszes képviselők is nemcsak minket, hanem valószínűleg a közvéleményt és az országot és az érintetteket is leköteleznék, hogyha elmondanák, hogy miért nem értenek egyet a köztársasági elnöknek az átiratával, miért nem kívánnak abból egy betűt sem megfontolni, és miért nem kívánnak egy betűt sem változtatni a törvényen. Úgyhogy én továbbra is várnám tehát ezeket a felszólalásokat, és - még egyszer mondom - nem a zárszóban, hiszen a Jobbiknak is és nekünk is van még időkeret arra, hogy válaszoljunk, sőt hogyha netán ezt a szívességet megteszik, akkor, gondolom, a frakcióvezetés hajlandó az LMP-nek is átadni egy-két percet, hogy reagálni tudjon. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Több jelentkezőt nem látok. [[Lukács Zoltán: Szégyen!]] Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. [[Lukács Zoltán: Nem is volt vita! Dr. Hiller István: Na ja!]] Megadom a szót az előterjesztőnek, Kovács Zoltán államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván az elhangzottakra.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Először is a TAB-ülésen ott volt az ellenzék, de semmilyen vita nem volt, egyetlenegy hozzászólás sem volt az ellenzék részéről, szeretném ezt leszögezni, nem volt vita, öt perc alatt vége volt a javaslat tárgyalásának - ezért aztán nem is értem, hogy a kisebbségi vélemény hogy került elő, hiszen nem volt vita, az imént, amiről Bárándy Gergely beszélt, tehát a nem létező vitáról, amelyik nulla másodpercig tartott, akkor nem volt vita. [[Dr. Bárándy Gergely: Most ugye lehetett volna, nem?]] Szeretném elmondani, hogy a köztársasági elnök úr egy 22 oldalas jelentős törvényjavaslatból egyetlenegy pontot kifogásolt, amit a kormány megfontolt, és úgy gondolta, hogy az általános vitában, a TAB-ülésen elhangzott vitában [[Dr. Schiffer András: Az előbb mondta, hogy nem volt vita!]] az itt elhangzott, legutóbbi záróvitában Schiffer képviselő úr elmondhatta volna az imént [[Dr. Schiffer András: Elmondtam!]] a mondandóját, ne most kiabáljon bele, kérem szépen [[Az elnök csenget.]] szeretném én is elmondani. [[Dr. Bárándy Gergely és dr. Schiffer András közbeszól.]]
Államtitkár úr, egy kis türelmet…
Bárándy képviselő úr, Őszödön kellett volna kiabálni…
Államtitkár úr…
…ott nagyon csendben volt. Ott kellett volna kiabálni. [[Az elnök csenget. Dr. Bárándy Gergely: Jaj, de gyenge!]]
Egy kis türelmet kérek!
Ez a helyzet.
Schiffer…
Meg még néhány társának. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól.]]
Schiffer frakcióvezető urat…
Tisztelt elnök úr, folytatnám…
Államtitkár úr, egy…
…tehát szeretném elmondani… [[Apáti István: Őrség! Derültség a Jobbik soraiban. Köz­beszólások. Az elnök csenget.]]
Schiffer képviselő urat, frakcióvezető urat kérem, hogy a házszabály szerint járjon el, és Bárándy képviselő urat is kérem, hogy nagyobb türelemre intse a frakciótársait. Köszönöm szépen. Öné a szó, államtitkár úr. [[10.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Akkor folytatnám. Tehát csak megismételni tudom azt, amit az általános vitában elmondtunk. A jelenlegi jogszabályi környezetben a hirdetményidézés, amit a köztársasági elnök úr kifogásol, az a kormányrendeletekben szerepel. Mi úgy gondoltuk, és bővítettük ezt a lehetőséget, hogy az úgynevezett kiemelt beruházások esetében ne csak kormányrendelet, hanem egy törvény is szabályozza ezt, amely ráadásul bővíti az ügyfelek lehetőségét, mert a hirdetményi időpontot öt nappal kitolja. Innentől állnak be azok a joghatások, amelyek egyébként a kormányrendeleti szabályozásnál a hirdetménynél azonnal beállnak. Tehát szeretném elmondani, hogy ez egy bővítő része volt az eredeti javaslatnak. A lényege egyébként az, amit mi szeretnénk még elmondani ezzel kapcsolatosan, és a kormány megfontolta, és nyilatkozott is egyébként a kormány erről, hogy nem zöldberuházásokról van szó, hanem jelentős európai uniós beruházásokat veszélyeztetne, hogyha ez kikerülne a javaslatból. Mondok néhány példát: ilyen például a falugondnoki, tanyagondnoki hálózat fejlesztésének az egymilliárd forintja vagy a postai wifirendszernek a további kiterjesztése 1,8 milliárd forinttal, akár a közigazgatási ügyfélkapcsolati fejlesztés, amely az ügyfelek jobb kiszolgálását jelentené mintegy 12 milliárd forintban. Ez összesen olyan 3,2 milliárd forintnyi szerződött összeg, amely a kiemelt beruházások kategóriájába esik. Ebből ebben az esztendőben még 1500 milliárdot ki is kellene fizetni a szolgáltatást igénybe vevőknek. Úgy gondoltuk, hogy ha visszalépünk a kormányrendeleti szintre, akkor ez még inkább felgyorsul. Ha ezt törvényi szabályokkal általánosan és az ügyféli jogokat kiterjesztjük, ez az ügyfelek szempontjából is fontos, viszont nem akadályozza meg a 3285 milliárdnak, a szerződött uniós pénzeknek a kifizetését, illetve nem veszélyezteti azt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen megfontolások mellett döntött a kormány, amiről egyébként a kormányszóvivő korábban elmondta a véleményét, amit jelen esetben fenntartok, és kérem a képviselőtársakat, hogy változatlan formában szavazzák meg, hiszen ez a korábbi helyzethez képest előrelépést jelentene. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Kovács államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a mai ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Igazságügyi bizottság 4/2014-2018. évi IUB számú eseti jellegű állásfoglalásának elutasítására benyújtott Ü/3163. sorszámú kérelem tárgyalása. Tájékoztatom önöket, hogy az MSZP képviselőcsoportja kérte, hogy az Országgyűlés döntsön az Igazságügyi bizottság eseti jellegű állásfoglalásáról. A vitában elsőként a döntést indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, majd az Igazságügyi bizottság előadója szólhat. Ezt követően kerül sor a képviselői felszólalásokra. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Igazságügyi bizottság egy olyan döntést hozott az eseti állásfoglalásában, amivel a Házbizottság tanúsága szerint még maga az érintett, Kövér László sem ért egyet. Elég érdekes szituációnak lehettek tanúi a frakciók, amikor a házelnök a Házbizottság ülésén gyakorlatilag kijelentette azt, szándékát adta annak, hogy elnézést kér az érintett kijelentésért - ezt a Házbizottság jegyzőkönyve egyébként, azt gondolom, megfelelő hitelességgel tanúsítja -, majd erre néhány napra rá egy ezzel ellentétes tartalmú döntést hozott az Igazságügyi bizottság. Szeretném kiemelni azt, hogy az alapja mindennek az volt, hogy Kövér László elnök úr, amikor az ülést vezette, akkor a következő mondatot mondta Gőgös Zoltán képviselőtársunknak: „Gőgös képviselő úr, legyen szíves és duguljon el!” [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Moraj az MSZP soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Megmosolyogtathatja az embert, ha ezt a kijelentést, mondjuk, a kocsmában hallja vagy az utcasarkon [[Gőgös Zoltán: Így van!]] , de még akkor is csak akkor, hogyha nem egy magas pozícióban lévő ember mondja el, hanem, mondjuk úgy, egy átlagember. Kövér Lászlónak nem ez volt az első olyan kijelentése, ami meglátásunk szerint a Ház tekintélyét súlyosan csorbítja, voltak már olyan mondatai, hogy próbáljanak meg ember módjára viselkedni; amikor Cséfalvay államtitkár úrnak annak idején szót adott, akkor hozzátette utolsó szóként, hogy részvétem, utalva ezzel arra, hogy melyik képviselőnek milyen mondataira kell válaszolnia; vagy - hogy egy másik példát mondjak, és szintén idézzek tőle - Kövér László a következőt mondta: „Úgyhogy, ha gondolják, rendeljenek nyugodtan egy nagyfröccsöt a kocsmai hangulat mellé [[Balla György: Úgy van! Boldog István: Igaza volt!]] , de még jobb lenne, ha ember módjára viselkednének az Országgyűlésben, meghatna bennünket.” Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor Kövér László olyan nagy hangsúlyt fektet arra, hogy bárki, aki akár egy molinót felmutat vagy rosszabb kifejezést használ az Országgyűlésben, akkor ezt megbírságolja, akkor én úgy hiszem, hogy magán kellene kezdenie mindezt. Magán kellene kezdenie, mert talán nem kell ahhoz nyelvésznek lenni, hogy a „duguljon el” kifejezést egy házelnökhöz méltatlannak ítéljük; nem kell ahhoz nyelvésznek lenni, hogy meg tudjuk azt állapítani, azt gondolom, elsőre is, hogy a részrehajlásmentes ülésvezetést megsérti az a házelnök, aki képviselőtársának egy ilyen mondatot vagy félmondatot mond. Ehhez képest, tisztelt képviselőtársaim, az Alkotmányügyi bizottság úgy határozott, hogy ez rendben van, hogy ez belefér, hogy ez belefér a házelnök részéről. Azt jelenti ez, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha ezt a határozatot így, változatlan formában a Ház fenntartja, akkor ilyen mondatokat szabadon lehet majd mondani az Országgyűlésben? Hogy amikor, mondjuk, Rubovszky elnök úr föláll, akkor skandálni lehet azt, hogy dugulj el? Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az a magatartásminta, ami a Ház tekintélyét fogja majd növelni? Ha erre az Országgyűlés igent mond, hogyha megerősíti az Alkotmányügyi bizottság döntését, akkor egy olyan folyamatot indít el, amelynek beláthatatlan következményei lesznek. Tisztelt Képviselőtársaim! Gondoljanak arra, hogy itt minden ellenzéki levezető elnök majd felhatalmazva érzi magát arra, hogy ilyeneket mondjon, hogy ilyen módon utasítson helyre képviselőket. Én azt gondolom, hogy kár tovább nyújtani ezt a felszólalást, pontosan értik, hogy miről van szó. És én azt gondolnám, tisztelt háznagy asszony, hogy ebben egyetértünk. [[Dr. Mátrai Márta: Igen.]] Igen? Ebben egyetértünk? És miért értünk egyet, háznagy asszony? Azért, mert amit mondok, az igaz, vagy azért, mert megunta, ahogy beszélek? [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Balla György: Jó helyen kapiskálsz!]] Tudja, az a helyzet, tisztelt háznagy asszony, hogy a szavazatával fogja tudni bizonyítani azt, hogy melyikre gondolt. Én azt kérem, tisztelt képviselőtársaim, önöktől, hogy ezt az őrült határozatot, ami született az alkotmányügyi bizottságban - remélem, véletlenül -, azt a józan ész most írja fölül a plenáris ülésen. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Éljen! Bravó! Taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Vitányi Istvánnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, ötperces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az MSZP képviselőcsoportja beadványában arra kérte az Igazságügyi bizottságot, hogy eseti állásfoglalásban állapítsa meg: Kövér László házelnök úr megsértette [[Lukács Zoltán: Dugulj el!]] [[Lukács Zoltán: Dugulj el!]] az Országgyűlésről szóló törvénynek a részrehajlás nélküli ülésvezetésre vonatkozó rendelkezését, amikor a 2014. december 23-ai ülésen (Lukács Zoltán: Dugulj el!) rendre utasította Gőgös Zoltán képviselő urat. Az Igazságügyi bizottság 2015. február 16-ai ülésén tárgyalta a beadványt, és úgy foglalt állást: A házelnök azzal, hogy az Országgyűlés zavartalan működése érdekében rendre intette a jegyzőkönyv tanúsága szerint is folyamatosan bekiabáló, az Országgyűlés rendjét, a felszólaló államtitkárt zavaró képviselőt, nem sértette meg az országgyűlési törvény részrehajlás nélküli ülésvezetésre vonatkozó rendelkezéseit. [[10.20]] Úgy gondoljuk, éppen ez tette lehetővé, hogy az Országgyűlés folytatni tudja munkáját. A bizottság tagjainak álláspontja szerint az ülésvezető elnök ezt pártállástól függetlenül számos más esetben is megtette. Azon, hogy esetlegesen az ilyen ügyekben több ellenzéki képviselő lehet érintett, talán el kellene gondolkodniuk a kedves ellenzéki képviselőtársaimnak, ugyanis a nemtetszésük kifejezésére számos parlamenti eszköz áll rendelkezésükre, mégis a legtöbb esetben a bekiabálást, a minősíthetetlen, trágár stílust választják. Megjegyzem, hogy a rendreutasítást részrehajlásként értékelni nem lehet. Az állásfoglalás kimondja, hogy az Országgyűlés zavartalan lefolytatásának biztosítása az ülésvezető elnök feladata, akit a törvény keretei között megillet a mérlegelési jog az ülés rendjének fenntartásához szükséges ülésvezetői megnyilatkozások, intézkedések tekintetében.Előrevinné a korrekt parlamenti munka megvalósulását, a parlament tekintélyének és méltóságának a megőrzését, amennyiben a jövőben az MSZP frakciója, illetve tagjai a saját viselkedésükkel példát mutatnának, hogy a házelnököt ne hozzák ilyen kellemetlen helyzetbe. Elég, ha csak a mai napra utalok, amikor Tállai András napirend előtti felszólalásra válaszolt, és az MSZP padsoraiban ismét a jó ízlés határát súroló viselkedés tanúi lehettünk. Én bízom abban, hogy az MSZP fejlődőképes, és a remény hal meg utoljára. Az elmondottakból következően a házszabályi rendelkezések 138. § (3) bekezdése alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az MSZP képviselőcsoportjának kérelmét utasítsa el, fenntartva ezzel a bizottság állásfoglalását. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az MSZP képviselőcsoportjának kérelmét utasítsa el, fenntartva ezzel a bizottság állásfoglalását. Köszönöm figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, Vitányi képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kettőperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP. [[Dr. Bárándy Gergely: Teleki László.]] Ha visszavonja [[Dr. Bárándy Gergely: Meg se nyomtam.]] , akkor megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint a legtöbbször megbírságolt képviselő kértem most szót, hiszen a kövéri szájzárbírság azért rendszeresen sújtja azt, aki szókimondó, ellenben nem sújtotta egyetlenegyszer sem a kormánypárti képviselőket vagy akár magát a házelnököt. Természetesen elfogadhatatlan ez a stílus bármelyik levezető elnöktől, pláne magától a házelnöktől, természetesen, azonban az sem normális, hogy Kövér Lászlónak erre az arrogáns tanár bácsis stílusára valamiféle óvodás módszerrel reagál az MSZP, és itt panaszkodva napirendi ponttá tesz két olyan szót, amit ő sérelmez. Nincs ennél fontosabb dolga a Magyar Országgyűlésnek, hogy erről tárgyaljon?De ha már napirend, akkor mondjuk el, hogy ez bizony rendszeres, és tudjuk azt, hogy a baloldal érzékeny erre. Volt már olyan, a Népszabadság honlapján megjelent parlamenti tudósítás, aminek a címe is az egy idézőjelben: „Novák képviselő úr, duguljon már el!” Mondta ezt már Kövér László nemegyszer, mégsem szaladtunk az Igazságügyi és Ügyrendi bizottsághoz jogorvoslatért. Ennél nagyobb sérelmei is vannak a magyar embereknek, nekünk, jobbikosoknak is, például, amikor Ujhelyi István az Országgyűlés levezető elnökeként önkényesen a cigánybűnözés szót betiltva és ezáltal a témát is a napirendről leszorítva nem engedi elmondani a probléma, Magyarország egyik legnagyobb problémájának megoldási javaslatait. Az ilyen önkényeskedés valóban sérti akár az Országgyűlés méltóságát, akár a képviselői szabadságjogokat is. Sérti az Országgyűlés méltóságát, hogy a büfében alkoholizálni lehet, és sajnos csak a Jobbik képviselői vállalnak önkorlátozást, és mi vagyunk az egyedüliek [[Felzúdulás és derültség a kormánypártok soraiban.]] akik ezt a Házbizottságban is szorgalmaztuk, azonban egyetlenegy frakció sem támogatta ezt a javaslatunkat, hogy betiltsák a munkahelyi alkoholizálást. [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] Sérti az Országgyűlés méltóságát, hogy Szanyi Tibor nemcsak hogy itt italozott, de emlékszünk azokra a felszólalásaira, amelyek bizony már-már szondáért kiáltottak. Sérti az Országgyűlés méltóságát, hogy ő rendszeresen itt dohányzott a Parlament folyosóján, sőt olykor a műemlék hamutartóban nyomta el a csikket. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Sértette az Országgyűlés méltóságát, hogy az MSZP színeiben az Országgyűlésbe kerülő képviselő a protézisét kivette az ülőhelyén. [[Derültség.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, kettő perc…
És sértette az Országgyűlés méltóságát az is, hogy az MSZMP Központi Bizottságának egykori tagjai bejuthattak az MSZP színeiben az Országgyűlésbe. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló kettő percben Schiffer András képviselő úr, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is Novák Előd képviselőtársamat kénytelen vagyok kiigazítani: mi is vállalunk önkorlátozást az Országgyűlés épületében [[Dr. Szél Bernadett: Sőt, azon kívül is, nem úgy, mint a Jobbik.]] , és nem fogyasztunk alkoholt. Vitányi képviselőtársamnak pedig jelezném Harrach Péter örökbecsű mondását, hogy a bekiabálás parlamenti műfaj. A szocialisták indítványára, eltérő indokok alapján, de igennel fogunk szavazni, az eltérő indok pedig a következő: nevezetesen itt nem arról van szó, hogy a részrehajlásmentes ülésvezetést sértette volna Kövér László. Részrehajlásmentes lehet akkor is a levezető elnök - és én magam is találkoztam ilyennel az elmúlt ciklusban -, ha egyébként nagyon kulturáltan utasítja úgymond rendre a képviselőt, és fordítva; önmagában az a szókép, amit egyébként már én magam is gondoltam el magamban, amit használt Kövér László, önmagában nem a részrehajlás-mentesség megsértése. A probléma arról szól, hogy magának a házszabálynak, illetve a parlamenti törvénynek egy zsinórmértéke az Országgyűlés méltósága. Kövér László ezen szokott őrködni, ezért szokott kiosztani bírságokat, és szokta megrendfegyelmezni az ellenzéki képviselőket, amikor egyébként nagyon kulturált formában, de képi alapon fejezik ki nemtetszésüket. Én azt gondolom, hogy ha ennyire fontos zsinórmérték az Országgyűlés méltósága, ez hatványozottan kötelezi a levezető elnököt, illetve a házelnököt. Nem arról van szó, hogy itt ebben az esetben részrehajlásmentes vagy nem részrehajlásmentes volt a házelnök; arról van szó, hogy a levezető elnök, a házelnök így nem beszélhet, akkor sem, ha egyébként rendet bont egy képviselő. Szeretném fölhívni a figyelmet arra, hogy az imént Lezsák levezető elnök úr engem rendkívül kulturált módon helyre tett. Erre más levezető elnöknek is megvan a módja, és ez kiváltképp igaz az Országgyűlés elnökére. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az LMP soraiból: Úgy van! Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, Schiffer frakcióvezető úr. A következő hozzászóló Teleki László képviselő úr, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy a Magyar Szocialista Párt beadványa egyértelmű: visszautasít minden olyan kiszólást, amit tett a házelnök, ezért tehát én azt gondolom, nem is lehet kérdés azt, hogy ezt támogatni kellene, csupáncsak azért, mert ha a Házban nem tartjuk be azokat az írott és íratlan szabályokat, amelyeket be kell tartani, akkor hová fog elfajulni a Magyar Országgyűlés hangneme? Talán oda, amit az előbb a Jobbik képviselőjének felszólalásában hallottunk, hogy nyíltan azt várják el, hogy lehessen cigányozni, nyíltan azt várják el, hogy lehessen zsidózni. [[Novák Előd: Hazudsz!]] Én azt gondolom, nemcsak cigányként, magyarként is elítélem azt, amit Novák képviselő úr mondott, azért ítélem el, mert nem lehet áltanosítani. Nem lehet azért általánosítani, mert egy olyan demokratikus országban élünk még, amelyet nem önök irányítanak, hanem egy nagyobb kormányzó párt irányít, de ha ezeket az emberi jogokat nem védik meg a kormánypártiak, akkor az ő felelősségük az, hogy engedik önöket úgy kinyilvánulni, ahogy egyébként kinyilvánulnak nagyon sok esetben. [[Novák Előd: Tanulj meg magyarul!]] Ezért tehát van egy olyan formája ennek a dolognak, hogy kívánják-e megtenni azt, hogy a Jobbikkal szemben megszavazzák ezt az előterjesztést, mert ha nem, akkor önök azt fogják elfogadni, hogy lehet bármilyen hangnemben beszélni, bármilyen stílusban, és bármilyen nemzeti vagy vallási kisebbséget úgy megsérteni, ahogy egyébként ők szeretnék. Tehát ne adjanak terepet annak, amit egyébként az Országgyűlés elnöke elindított, mert akkor onnantól kezdve nincs visszaút, onnantól kezdve minden házelnöki felszólalásnál meg lehet tenni azt, amit Kövér László is megtett. Tehát ez nemcsak Gőgös Zoltánról szól, hanem az egész parlamenti képviselőcsoportról szól, mindegy, milyen frakcióban ül valaki, és szól Magyarországról, hogy milyen megítéltetést kap ebből a Házból. Ezért én nagyon fontosnak tartanám azt, hogy igennel szavazzon a beadványunkra, mert akkor lehetne látni és érzékelni, hogy egy más irányt gondol el a parlament, mint amit Kövér László vagy éppen a Jobbik képvisel. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Teleki képviselő úr. A következő hozzászóló Rogán Antal frakcióvezető úr, Fidesz, kettő percben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én őszintén szólva szomorúnak tartom, hogy egyáltalán a Magyar Szocialista Párt egy ilyen napirenddel idejött az Országgyűlés plenáris ülésére, de azt szeretném megjegyezni, hogy az egy dolog, hogy a házelnök az én véleményem szerint csak a dolgát teszi akkor, amikor az egyre rendszeresebbé váló és egyre durvább képviselői bekiabálásoknak megpróbálja elejét venni, és ezáltal próbálja megvédeni a Ház tekintélyét. Arról is beszélhetnénk, hogy ezekből hány van, de azért, tisztelt képviselőtársaim, milyen típusú bekiabálások ezek? Mivel Bárándy képviselő úr még következik utánam, akkor szeretném, ha magyarázatot adna arra, hogy szerinte helyes-e, mondjuk, az a típusú bekiabálás, amit ő is mondott az Országgyűlés egyik ülésén, ami egyszerűen úgy hangzik: „Micsoda bunkó vagy!” [[10.30]] Vagy, tisztelt szocialista párti frakció, miért nem írtak levelet akkor, amikor Ujhelyi képviselő úr még az önök soraiból a Ház levezető elnökeként egyszer a következőképpen fogalmazott; Ujhelyi képviselő úr, az Országgyűlés alelnökeként [[Zaj. Az elnök csenget.]] , a Ház levezetőjeként a következőt mondta minden egyes országgyűlési képviselőnek: „Nekem mint levezető elnöknek új jogosítványaim vannak, ezért kérem a képviselőket, jobban tapasszák be a szájukat.” Akkor miért nem írtak levelet az Országgyűlés elnökének, miért nem kezdeményezték itt ezt a tisztelt Országgyűlés ülésén, képviselőtársaim? Azt gondolom, hogy amit önök itt ma bemutatnak, az egyébként fényesen egy kettős mérce, amit más sem mutat jól, mint az a statisztika, ami azt jelzi, hogy milyenek is szoktak lenni az ellenzéki bekiabálások. A bekiabálások túlnyomó többsége az interpellációk és a napirend előttiek időszakában is ellenzéki. Itt most nekem nem tisztem a Jobbik-frakciót védeni, de megjegyezném, hogy ha megnézzük az ellenzéki bekiabálások arányát, akkor mondjuk, a Jobbik képviselőcsoportjára a 2014-es időszakban, 2014 őszén 42 esik, az egyéb ellenzékire, többek között leginkább a szocialistákra pedig 261. Ennyit arról [[Zaj. Az elnök csenget. Közbe­szólások a Jobbik soraiból: Szégyen! Köz­be­szólások az MSZP soraiból: Ellenzékben vagyunk! Miért baj? Mi vagyunk az ellenzéki párt!]] hogy milyen ügyekben kell rendet tartani a tisztelt Házban. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Rogán Antal frakcióvezető úrnak mondom, hogy az önök padsoraiból származik az a mondat, teljesen igaz, hogy a bekiabálás parlamenti műfaj. Nem azzal van a probléma, hanem azzal, hogy miket kiabálnak be. Azért, amit én mondtam, és amit idézett frakcióvezető úr, én elnézést kértem. Ezt kellett volna tennie Kövér László házelnök úrnak is, sőt meg is tette volna, ha az önök Igazságügyi bizottsága és annak tagsága hagyja. A Házbizottság üléséből egyértelműen kiderül az, hogy Kövér László ezért a kifejezésért, ezért a mondatáért elnézést akart kérni. Önök, képviselőtársaim, a saját házelnöküknek ezt nem hagyták meg. Azt, hogy a Ház tekintélyének megóvása komolytalan téma lenne, tisztelt Novák képviselőtársam, ezt erősen vitatom. Ez nem panaszkodás, hanem a Ház tekintélyének a megóvása. Az, tudja, a becsületsértés esetén megszokott, megkívánt mérce, hogy egy kifejezés objektíve és szubjektíve is alkalmas legyen a becsület megsértésére. Objektíve ez, amit a házelnök úr mondott, alkalmas arra. Ha önnek szubjektíve nem alkalmas erre, mert ön nem sértődik meg ettől, ez meg az ön dolga. Amit még szeretnék kiemelni a vita kapcsán, tisztelt képviselőtársaim, amit az Alkotmányügyi bizottság előadója mondott, hogy azért volt erre szükség, hogy folytatni tudja a munkáját, hát, én úgy gondolom, hogy nemcsak ennek a kifejezésnek a használatával tudta volna ezt biztosítani és elérni. Szeretném megkérdezni önöket, és önt is konkrétan, képviselő úr, mikor használt ilyen kifejezéseket kormánypárti képviselőkkel szemben, mert én nem emlékszem ilyenre Kövér Lászlótól. Arra viszont annál inkább, hogy ellenzéki képviselőkkel szemben használja ezt. Na, ez az, ami a pártatlan ülésvezetésbe és egyébként a kulturált emberi magatartásba sem fér bele. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]]
Köszönöm szépen.
Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, csak azt tudom mondani még egyszer, hogy önöknek most lehetőségük van helyre tenni az Alkotmányügyi bizottság súlyos tévedését…
Köszönöm, képviselő úr.
Ha nem, akkor annak komoly következményei lesznek itt a Házban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Megadom a szót Vitányi István úrnak, képviselő úrnak. Vitányi István képviselő úr! [[Dr. Vitányi István padtársaival konzultál.]] Vitányi István képviselő úr, válaszolni kíván a vitában elhangzottakra? [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Én egyetlen mondatot szeretnék mondani. Az ellenzéki padsorokból felszólaló képviselők szájából igen bájosan hangzanak ezek a mondatok; azok szólnak hozzá, akik szirénát hoznak a parlamentbe, akik hangszórón keresztül beszélnek, akik tacepaót tesznek ki, úgyhogy úgy gondolom, hogy a hozzászólásuk teljesen hiteltelen volt. Kérem a parlamentet, hogy utasítsa el az LMP kérését. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vitányi képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottsági állásfoglalás elutasítását kezdeményező, imént tárgyalt kérelemről történő határozathozatal következik. Kérem, foglalják el helyüket! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Képviselő urak, hölgyek, foglalják el helyüket! Felhívom figyelmüket, hogy a házszabály 138. § (3) bekezdése alapján az Országgyűlés nem az állásfoglalásról, hanem a benyújtott kérelemről határoz. Kérdezem tehát az Országgyűlést, hogy elfogadja-e az MSZP képviselőcsoportjának kérelmét. Most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az Országgyűlés nem az állásfoglalásról, hanem a benyújtott kérelemről határoz. Kérdezem tehát az Országgyűlést, hogy elfogadja-e az MSZP képviselőcsoportjának kérelmét. Most szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a kérelmet 62 igen szavazattal, 106 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2015. évi március 3-i ülésnapján elfogadott, a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvény zárószavazása. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/3115/18. sorszámon, a köztársasági elnök levele T/3115/19. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság jelentését T/3115/21. sorszámon a honlapon szintén megismerhetik. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság nem nyújtott be módosító javaslatot, ezért most a zárószavazás következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló, ki nem hirdetett törvény változtatás nélküli szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés a törvényt 111 igen szavazattal, 62 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a II. Rákóczi Ferenc emléknapjáról szóló határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Semjén Zsolt, Vejkey Imre, Kereszténydemokrata Néppárt, Lezsák Sándor, Bene Ildikó és Dunai Mónika, Fidesz, képviselők önálló indítványa a H/3033. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslatát H/3033/7. sorszámon, összegző jelentését pedig H/3033/8. sorszámon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról határozunk. A házszabálytól való eltérésre figyelemmel fenntartáskérésre és külön szavazásra nincs lehetőség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/3033/7. sorszámú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 171 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/3033. sorszámú határozati javaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosított határozati javaslatot 171 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.40]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról történő zárószavazás. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága önálló indítványa T/3871. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot nem nyújtott be, összegző jelentése pedig T/3871/2. sorszámon a hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3871. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 172 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről fogunk határozni. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2917. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 172 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezménye kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2918. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 171 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2919. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 174 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Szlovén Köztársaság kormánya, Magyarország kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2920. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 154 igen szavazattal, 22 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2921. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2923. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3401. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 175 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3402. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén Taskentben, 2008. április 17. napján aláírt egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3406. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.50]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti, személyeknek a közös államhatáron történő visszafogadásáról szóló, Budapesten 2002. szeptember 12. napján aláírt egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a T/3407. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Szlovák Köztársaság közötti, a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a határokat átlépő bűnözés megelőzésében és a szervezett bűnözés elleni harcban folytatott együttműködésről szóló, Pozsonyban 2006. október 2-án aláírt Egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a T/3408. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 153 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők műveleteiben történő magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. Korm. határozat módosításáról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/2024. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 153 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők műveleteiben történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/ 2008. kormányhatározat módosításáról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/2025. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 152 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az afganisztáni Eltökélt Támogatás Műveletben történt magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/3348. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 153 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében történő magyar katonai szerepvállalásról szóló 1070/2014. kormányhatározatról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/2021. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 151 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/2019. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 152 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a H/3347. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 152 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1915/2013. kormányhatározatbanfoglalt döntéséről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. [[11.00]] Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2023. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 151 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, és vitához kapcsolódó bizottság sincs, ezért a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Elmondom a tisztelt Országgyűlésnek, hogy ezt a szöveget a jegyzőkönyv miatt minden alkalommal el kell mondanom. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2020. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 152 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel ehhez az előterjesztéshez részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat nem érkezett, és a Törvényalkotási bizottság eljárásának kezdeményezésére sem került sor, most az előterjesztés eredeti szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3119. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 113 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat nem érkezett, és a Törvényalkotási bizottság eljárásának kezdeményezésére sem került sor, most az előterjesztés eredeti szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3400. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 114 igen szavazattal, 62 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. országgyűlési határozat módosításáról szóló határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat nem érkezett, és a Törvényalkotási bizottság eljárásának kezdeményezésére sem került sor, most az előterjesztés eredeti szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/3409. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 113 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes felsőoktatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/3017. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3017/8. számon, összegző jelentését pedig T/3017/9. számon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következhetnek. [[Moraj az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP a T/3017/3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A T/3017/3. számú módosító javaslatban Harangozó Tamás és Kunhalmi Ágnes terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 43 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3017/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 114 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3017/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/3018. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3018/5. számon, összegző jelentését pedig T/3018/6. számon terjesztette elő. A határozathozatalok következnek. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3018/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3018/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. [[11.10]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmával összefüggésben a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosí tó javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Szatmáry Kristóf, Vas Imre, Fidesz és Harrach Péter, Kereszténydemokrata Néppárt, képviselők önálló indítványa T/2413. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2413/8. sorszámon, összegző jelentését pedig T/2413/9. sorszámon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP a T/2413/3. sorszámú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A T/2413/3. sorszámú módosító javaslatban Heringes Anita és Gúr Nándor terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Most, kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2413/8. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 167 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2413/11. sorszámú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 138 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Szatmáry Kristóf, Mengyi Roland és Vas Imre fideszes képviselő urak önálló indítványa T/3414. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3414/11. sorszámon, összegző jelentését pedig T/3414/12. sorszámon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/3414/6. sorszámú, az MSZP a T/3414/3., 4. és 5. sorszámú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/3414/6. sorszámú módosító javaslatban Schmuck Erzsébet képviselő asszony terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 66 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/3414/3. sorszámú módosító indítványban Tóth Csaba képviselő úr terjeszt elő javaslatot. Ennek elfogadása kizárja a 4. sorszámú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 43 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/3414/4. sorszámú módosító javaslatban Tóth Csaba indítványa következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/3414/5. sorszámú módosító javaslatban Gúr Nándor és képviselőtársai terjesztenek elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3414/11. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most pedig a zárószavazás következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3414/15. sorszámú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a népesség személyi, családi és lakásviszonyainak minta alapján történő 2016. évi felméréséről szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/3410. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3410/8. sorszámon, összegző jelentését pedig T/3410/9. sorszámon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Lehet Más a Politika a T/3410/3. sorszámú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A T/3410/3. sorszámú módosító javaslatban Ikotity István képviselő úr terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 12 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 52 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3410/8. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 120 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 52 tartózkodás mellett elfogadta. [[11.20]] Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3410/11. sorszámú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 142 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes agrártámogatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/3412. sorszámon a parlament informatikai hálózatán elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3412/11. sorszámon, összegző jelentését pedig T/3412/12. sorszámon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/3412/5. és 6. sorszámú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/3412/5. sorszámú módosító javaslatban Sallai R. Benedek képviselő úr terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 111 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A T/3412/6. sorszámú módosító javaslatban Sallai R. Benedek képviselő úr terjeszt elő javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3412/11. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 133 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3412/14. sorszámú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 134 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most tárgysorozatba vételről történő döntésekre kerül sor. Emlékeztetem önöket, hogy az MSZP képviselőcsoportjának kérelme alapján az Országgyűlés már lefolytatta az energiaárak világpiaci csökkenése pozitív hatásainak a lakossághoz történő igazságos eljuttatása érdekében a rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény módosításáról szóló T/2795. sorszámú törvényjavaslat tárgysorozatba vételének vitáját. Most a szavazás következik. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e Tóth Bertalan, Tóbiás József és Heringes Anita képviselők T/2795. sorszámon előterjesztett törvényjavaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 55 igen szavazattal, 108 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az LMP képviselőcsoportjának kérelme alapján az Országgyűlés már lefolytatta az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről szóló T/2856. sorszámú törvényjavaslat tárgysorozatba vételének vitáját. Most a szavazás következik. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e Schiffer András képviselő úr T/2856. sorszámon előterjesztett [[Novák Előd: Az érintettek tartózkodhatnak!]] törvényjavaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 67 igen szavazattal , 102 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Most bizottsági taggá történő választásról tett javaslatról döntünk. Az Országgyűlés elnöke személyi javaslatot terjesztett elő S/3890. sorszámon. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Ebben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés az Igazságügyi bizottságba Kész Zoltán független képviselő urat a bizottság tagjává válassza meg. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 173 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül Kész Zoltánt a bizottság tagjává megválasztotta. Engedjék meg, hogy a bizottság új tagjának munkája ellátásához sok sikert kívánjak. Tisztelt Országgyűlés! Most általános vitákkal folytatjuk a munkánkat. [[Több képviselő elhagyja az üléstermet.]] Előtte öt perc szünetet tartunk. [[Szünet: 11.27-11.33Elnök: Lezsák SándorJegyző: Hegedűs Lorántné]]
Kérem tisztelt képviselőtársaimat, vagy fáradjanak ki a folyosóra, vagy pedig foglalják el a helyüket. [[Folyamatos zaj, mozgás.]] Kérem tisztelt képviselőtársaimat, vagy fáradjanak ki a folyosóra, vagy foglalják el a helyüket. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, vagy fáradjanak ki a folyosóra, vagy foglalják el a helyüket. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következika földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Balla György, Mengyi Roland, Németh Szilárd fideszes képviselő urak önálló indítványa T/3782. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Balla György képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, Balla György képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr, Miniszter Asszony, Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat egy világos rendszerbe illeszkedik, egy világos folyamat részét képezi, egy olyan folyamatét, amely a fogyasztók érdekeiről, az olcsóbb energiaellátásról, ha egyszerűen kívánok fogalmazni, a rezsicsökkentésről szól. Ma már talán nem lepődik meg senki azon, hogy az energiaszolgáltatással kapcsolatos törvények kapcsán a fogyasztó a legfontosabb. Ma már nem lepődik meg azon senki, hogy a fogyasztók érdekét tekinti a Magyar Országgyűlés a legfontosabbnak. De nem volt ez mindig így. 2010-ben egy olyan állapotot kaptunk kézhez, amely az energiaellátás területén minden elemében az emberek és az ország kiszolgáltatottságát mutatta. A gázszolgáltatók egytől egyig külföldi kézben voltak, külföldi multinacionális vállalatok döntöttek arról, hogy mennyi profitot akarnak hazavinni, mennyi pénzt akarnak kivenni a magyar emberek zsebéből. A gáz-nagykereskedelem szintén külföldi kézben volt, így azután a németek és az oroszok egyezkedtek arról, hogy milyen áron vásárolja meg Magyarország a számára szükséges földgázt. Olyan hosszú távú szerződések köttettek, amelyek értelmében akkor is fizetnünk kellett, kellett volna, ha nem fogyasztottunk el gázt, ha nem használtuk fel a lekötött földgázt. Ennek meg is lett az eredménye. 2010 előtt a magyarokkal fizettették Európa legmagasabb energiaárait. A szocialisták háromszorosára emelték a gáz árát és duplájára az áram árát, összesen tizenötször emelték a rezsidíjakat. Fizetésükhöz képest a magyarok fizették a legmagasabb gázárat és a második legmagasabb áramárat. Nem túlzás azt mondani, hogy a Gyurcsány-Bajnai-kormány alatt a legtöbb magyar fizetésének felét elvitte a magas adó, másik felét meg a rezsiköltség. Mindeközben az ország sorra veszítette el nemzetstratégiai szempontból nélkülözhetetlen energiaipari érdekeltségeit. Az első Gyurcsány-korszakban privatizálták a még megmaradt közműcégeket, és ezáltal teljesen kiszolgáltatták a magyar családokat a külföldi szolgáltatóknak. A lakosság elszegényedett, eladósodott, semmi és senki nem védte meg a külföldi kézre adott közműszolgáltatók túlkapásaival szemben őket. Eközben ezek a szolgáltatók több mint 1000 milliárd forint tiszta profitot vittek ki az országból. Tisztelt Képviselőtársaim! A szocialisták mindent - szó szerint mindent - privatizáltak, elkótyavetyéltek, és az aránytalanul alacsony vételárat, na, azt is eltüntették. A magukat baloldaliaknak vallók soha nem képviselték a keményen dolgozó emberek érdekeit. Mindig a pénzt tartották szem előtt, mindig a pénz számított és sohasem az emberek. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Mint nektek!]] Mindig a Nyugatnak való rosszul értelmezett megfelelés irányította őket, és sohasem a magyar emberek védelme. Nem is csoda, hogy akkoriban az EU ugyan nyilvánosan dicsért minket, a hátunk mögött meg kiröhögött, mert a Gyurcsány-Bajnai-kormányok voltak az egyetlenek Európában, akik az EU érdekeit, a külföldi multinacionális szolgáltatók érdekeit védték saját országukkal, saját polgáraik érdekével szemben. Tisztelt Képviselőtársaim! 2010-ben mindez megszűnt, és a magyar kormánynak végre a magyar emberek lettek a legfontosabbak. A 2010-es kormányváltás óta a Fidesz egyik legfőbb célja a lakosság szociális biztonságának erősítése. Azon dolgozunk, hogy a magyar családok és a keményen dolgozó magyar emberek terheit csökkentsük, megélhetésüket könnyebbé tegyük. A kormányalakulás után az egyik első döntésünk volt a rezsiárak befagyasztása és az árszabályozás újragondolása. 2013 januárjától - most figyeljen, tisztelt szocialista képviselő úr! - több ütemben rezsicsökkentést hajtottunk végre, a baloldal és Brüsszel állandó ellenkezése mellett. Három ütemben csökkentettük a gáz, az áram és a távhő árát átlagosan 23 százalékkal. Az első rezsicsökkentés előtti árakhoz képest összesen 25 százalékkal csökkent a lakossági földgáz, 24,5 százalékkal a villamos energia és 22,5 százalékkal a távhőszolgáltatás ára. Mára elértük, hogy Európában a magyar családok fizetik a második legkevesebbet a földgázért és az áramért is. Csak mondanám: 2010-ben a magyar családok jövedelmükhöz képest meg a legtöbbet fizették. [[11.40]] A rezsicsökkentés kezdete óta a lakosság összesen 334 milliárd forintot takarított meg, egy átlagos család terhe évente akár 170 ezer forinttal is csökkenhetett. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a célunk, hogy Európán belül Magyarországon legyen a legolcsóbb az energiaellátás, ezért megvédjük a rezsicsökkentés eddigi eredményeit. A magyarok energiabiztonságát szolgálja számos nemzetstratégiai beruházás és döntés, a Paksi Atomerőmű fejlesztése, az E.ON-gáztárolók visszavásárlása, az oroszokkal kötött politikai megállapodás a gázszállításról, valamint az Első Nemzeti Közműszolgáltató megalapítása is. Az oroszokkal idén februárban kötött politikai megállapodás a gázszállításra rendkívül kedvező hazánknak. Az 1996-ban kötött és 2015 végén lejáró gázszállítási szerződés értelmében az igénybe nem vett gázmennyiségért is fizetni kellett, kellett volna Magyarországnak. Ugye, tudják, hogy 1996-ban milyen kormánya volt hazánknak? Értik, ugye, szocialista képviselőtársaim: 1996-ban önök olyan megállapodást kötöttek, hogy ha nem veszünk gázt, akkor is fizetnünk kellett volna. Szerencsére ez a szerződés is a múlté, hiszen az Orbán-Putyin találkozón sikerült megállapodni arról, hogy az új szerződés keretein belül lehetőség lesz az eddig fel nem használt gáz következő években történő felhasználására, és arról is megegyezés született, hogy Magyarország mindig az igénybevételkor fizethessen. Az eddig fel nem használt 22 milliárd köbméternyi gáz négy-öt évre lehet elegendő hazánknak, ennek értéke körülbelül 3 milliárd euró - ennyit kellett volna kifizetnünk, hogyha nem sikerül a megállapodást módosítanunk, nem sikerül ezt a megállapodást megkötnünk. A most megkötött megállapodás tehát nem jelent újabb hosszú távú elkötelezettséget, és nem fizetünk ki több százmilliárd forintot fölöslegesen a fel nem használt gázért. A megállapodás tehát nagyon előnyös Magyarországnak: biztonságban van a magyar családok energiaellátása, és garantált a magyar ipar működése is - és nem fizetünk fölöslegesen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az állami közműszolgáltatás egységes, központi irányításáért felelős Első Nemzeti Közműszolgáltató 2015. február 18-án megalakult. Az Első Nemzeti Közműszolgáltató a Főgáz állami kézbe kerülését követően megjelent az egyetemes gázszolgáltatói ágazatban. A Főgáz még ebben a hónapban megkapja az egyetemes szolgáltatói engedély országos hatáskörűre történő kiterjesztését. Ezt követően az állami földgázszolgáltatás az egész országban elérhető lesz, bárki kérheti majd az átjelentkezését az állami Főgázhoz. Az állami közműszolgáltató nonprofit elven működik majd. Ez azt jelenti, hogy ha képződik nyeresége, akkor azt visszaforgatja a rezsicsökkentésre, vagy visszaforgatja azokra a fejlesztésekre, amelyek nélkülözhetetlenek a gázszolgáltatáshoz. De nem olyan szolgáltatóként működik, mint amit önök, tisztelt baloldali képviselőtársaim, az ország nyakára szabadítottak az 1994-98 közötti kormányzásuk, majd a Gyurcsány-Bajnai-korszak idején. Nem olyan szolgáltatóként működik, amelynek az a célja, hogy minél több pénzt vegyen ki a magyar emberek zsebéből, és minél több pénzt vigyen ki az országból, mint ahogy ezt önök tették. Ennek a szolgáltatónak az a célja, hogy az ellátás biztonsága elsődleges legyen, és minden egyes megtakarított forintját a rezsicsökkentésre tudja fordítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Most érkeztünk el a jelen törvénymódosítás szakmai indokaihoz, merthogy ebben a megváltozott helyzetben muszáj lépni. Úgy kell igazságosan átalakítani a szabályozást, hogy a verseny fokozódásával egyik piaci szereplőt se kényszerítse rá a törvény az egyetemes szolgáltatás fenntartására, amennyiben ez az adott társaságnak nem áll érdekében, ugyanakkor más szolgáltatók pedig kapjanak lehetőséget a visszamondott tevékenység átvételére. A jelen javaslat gyakorlatilag ezt tartalmazza: lehetőséget ad, nem kötelez, viszont a megváltozott piaci körülmények között, azt gondolom, mindenképpen indokolt ennek a javaslatnak a megfogalmazása, annál is inkább, mert fontos rögzíteni azt is, hogy egy ilyen megoldásra gyakorlatilag már a gáztörvény elfogadásakor ígéretet tett maga a törvény, azóta nem került be a Ház elé ez a lehetőség. Úgyhogy egy hiátust is pótolunk, egy hiányt is pótolunk a szabályozási keretrendszerben. Mindennél fontosabb, szeretném aláhúzni: mindennél fontosabb, hogy a váltás során a fogyasztók, az emberek érdekei érvényesüljenek, ellátásbiztonságuk folyamatossága különböző garanciális elemekkel legyen körülbástyázva. Éppen ezért az átadás-átvétel folyamatában valamennyi érintett szereplő kötelező jelleggel kell hogy együttműködjön egymással az átállás gördülékenységének és a szolgáltatás zökkenőmentességének biztosítása érdekében. A törvényjavaslat nagyon világosan rendelkezik a fogyasztók megfelelő tájékoztatásáról, és precízen meghatározza azt az adatszolgáltatási kötelezettséget, amelynek a felek az átadás-átvétel során eleget kell hogy tegyenek. A javaslat a felhasználók érdekeit szem előtt tartva rendezi az átadó és az átvevő egyetemes szolgáltató, valamint az ügyfelek közötti jogviszonyt. Ezen túlmenően a javaslat az átállás olyan fontos technikai részleteinek szabályozására is kitér, mint például a mérőállás meghatározása vagy a számlakibocsátás módja. Az ellátásbiztonságot szavatolja az is, hogy a visszaadott egyetemes szolgáltatói engedélyt csak olyan szereplő kaphatja meg, amely rendelkezik az átvett ügyfelek ellátásához szükséges kapacitással. Úgy gondoljuk, mindenképpen el kell kerülni, hogy az egyetemes szolgáltatás visszaadásakor a fogyasztók gáz nélkül maradjanak, ezért a törvényjavaslat arra is felkészül, hogy ha a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal felhívására esetleg nem érkezik be ajánlat, akkor ezt a problémát kezelni tudja. Tisztelt Képviselő Hölgyeim és Uraim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat egy szabályozási hiátust is pótol, mint ahogy azt már mondtam. Szigorú feltételeket teremt meg, de garantálja, hogy az érintettek, tehát a lakosság, illetve a kisvállalkozói kör a számára legmegfelelőbb, legolcsóbb, leghatékonyabb szolgáltatóhoz tudjon kerülni. Ennek a törvénynek az elfogadása, tisztelt hölgyeim és uraim, fontos eleme a rezsicsökkentés megvédésének és a további rezsicsökkentés folytatásának, ezért tisztelettel kérem önöket, hogy a vita után a határozathozatalkor majd jelen törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Gelencsér Attila elfoglalja jegyzői székét.]]
Köszönöm szépen, Balla képviselő úr. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni az államtitkár asszony. [[Németh Lászlóné bólint.]] Igen. Megadom a szót Németh Lászlóné államtitkár asszonynak, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A parlament, az önök előtt lévő javaslat a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvényt kívánja módosítani, az egyetemes szolgáltatók tevékenységének feltételeit ésszerűsíteni. A törvénymódosítás az egyetemes szolgáltatással felhagyni kívánó társaság életét fogja megkönnyíteni, ugyanakkor viszont szélesíti és továbbfejleszti a fogyasztók ellátásbiztonságának jogi garanciáit. A kormány úgy látja, hogy ez a javaslat kiszélesíti a földgázágazat szereplőinek mozgásterét, illetve új lehetőségeket kínál számukra, megszüntet egy ésszerűtlen korlátozást, a vállalkozások ezt követően lehetőséget kapnak arra, hogy egyetemes szolgáltatói tevékenységüket megszüntessék, amennyiben ezt a döntést hozzák, és ez áll érdekükben, szándékukban. [[11.50]] Másrészről, illetve ezzel egy időben a törvénymódosítás más egyetemes szolgáltatóknak versenysemleges módon ad lehetőséget arra, hogy ezt a tevékenységet átvegyék, bővítsék ellátási területüket, amennyiben az ő üzleti érdekük, illetve elképzelésük ezt kívánja, és természetesen, amennyiben erre megfelelő ajánlatot tesznek. Ez az állam számára is egy lehetőség, mivel a legalacsonyabb költség és a legmagasabb szolgáltatási színvonal és biztonság szempontjait figyelembe véve, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal eljárásán keresztül tudja segíteni a piaci önszerveződést. A fogyasztók számára esélyt teremt ez a törvénymódosítás arra, hogy ne egy olyan társaságtól vegyék igénybe a földgázszolgáltatást, amelyik törvényi kötelezettségből teszi azt, hanem egy olyanból, amelyik piaci alapon, ténylegesen el kívánja látni a fogyasztóit. Összegzésképpen a módosításhoz el kívánom mondani - ami már elhangzott az imént is -, hogy az egyetemes szolgáltatás visszaadásának lehetőségével, ennek részletszabályaival az eddigiekben adós maradt a jogalkotó, ezért a képviselő úrral egyetértünk abban, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat megoldást ad egy régóta fennálló szabályozási hiányosságra. Úgy látjuk, hogy a javaslat egyébként az ágazat aktuális felvetéseire is reagál, és abba az iparági szereplők várakozásai is beépültek. A kormány megítélése szerint ez a javaslat nem korlátozza a versenyhez való jogot, sőt az egyetemes szolgáltatók vállalkozási szabadságának a jelenleginél szélesebb körű alkalmazását is lehetővé teszi. Ezzel egy időben - és ez a legfontosabb számunkra - a törvénymódosítás hangsúlyosan figyel arra, hogy mi áll a fogyasztók érdekében, hogyan lehet az ellátás zökkenőmentességét folyamatosan biztosítani. Ahogy ez szintén elhangzott, a módosító indítvány ezzel együtt az állami közműszolgáltatás működésére és országos szintű kiterjesztésére vonatkozóan is világos rendelkezéseket fogalmaz meg, ami az egyik legfontosabb feladat pillanatnyilag erre az évre, ami előttünk áll. Ebből következően a kormány támogatja az egyéni képviselői indítványt, és arra kéri a tisztelt Országgyűlést, hogy fogadja el ezt a törvénymódosító javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Gyopáros Alpár képviselő úr, a Fidesz képviselője a közelmúltban bejelentette, hogy a törvényjavaslathoz előterjesztőként csatlakozott. Időközben ez már az Országgyűlés informatikai rendszerében is megtalálható. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 15-15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Németh Szilárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Balla György képviselőtársam előterjesztőként egy szép ívet mutatott be nekünk a rezsicsökkentés politikájából, és igazán megvilágosította előttünk, hogy gyakorlatilag mire is volt jó ez a 2012 decemberében elindított kezdeményezés. Persze, ha visszatekintünk, az jól látható, hogy ez nem 2012-re vezethető vissza, hanem már 2010-re, a kormányváltásra is visszavezethető, de erről majd később szeretnék néhány szót említeni. A rezsicsökkentés eredetileg azt célozta, hogy azok a magyar családok - ahogy képviselőtársam is említette -, amelyek a Gyurcsány-Bajnai-kormány időszakában Európa legmagasabb gázárát fizették - most maradjunk csak a gáznál, mert a gáztörvényt fogjuk módosítani -, azok visszakapjanak valamit abból a tőlük elsíbolt pénzből, amit az MSZP-kormányok engedtek az általuk privatizált cégeknek a magyar családokról lehúzni. Nos, azt gondolom, hogy ezt megtettük, ezt a célt elértük, hiszen ma 151 forintos köbméterár helyett a magyar családok 113 forintot fizetnek köbméterenként, 38 forinttal kevesebbet. Míg a gáz ára a Gyurcsány-kormány alatt 15-ször emelkedhetett - tizenötször! -, 15-ször emelkedhetett úgy, hogy bementek az akkori Magyar Energia Hivatalhoz ezen cégek vezetői, és mindenféle költséget hasraütés-szerűen bemondtak, ezeket a költségeket ugyanilyen hasraütés-szerűen a Magyar Energia Hivatal vezetői elfogadták, és megengedték, hogy beépítsék az árakba, azokba az árakba, amit az egyetemes szolgáltatás keretében elvileg egy hatósági védett árnak gondolnánk. És így fordult elő, kedves képviselőtársaim, hogy 2008-ban, amikor a világgazdasági válság hatása már érzékelhető volt az energiapiacon, legalábbis mindenféleképpen a német gáztőzsdén ez rögtön jelentkezett, olcsón beszerezhető gáz mellett a magyaroknál nemhogy csökkent volna - még egyszer: a védett piacon - a gáz ára, hanem ekkor emelkedett a legbrutálisabban. Ráadásul, azt azért tegyük hozzá, hogy Tóth Bertalan képviselőtársam tegnap megengedte magának, hogy itt mindenki előtt hazudjon a magyar parlamentben, mondván, hogy amikor az Orbán-kormány jött, akkor elvette a gázár-kompenzációt. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, és szeretnék erre is kitérni: nem igaz. Tehát a folyamatos áremelkedés mellett 2009-ben a Bajnai-kormány, akkor, amikor az IMF idehozta azt a pénzt, amit az utolsó centig elköltött a Bajnai-kormány a kormányváltásig - tehát magyarul: csak a kifizetetlen váltót hagyta az Orbán-kormányra -, ahogy azt kérték, a gázár-kompenzációt, ami 962 ezer családot érintett, ezek közül egyébként több mint 470 ezer család a lehető legmélyebb szegénységben élt, és náluk azonnali 20-25 százalékos gázáremelést jelentett volna a gázár-kompenzáció megvonása, azt március 31-ei hatállyal megszüntette, 2010. március 31-ei hatállyal. Majd az elvtársak összedugták a fejüket, és rájöttek, hogy választás lesz, és ugyanazt a színjátékot el akarták játszani, mint amit 2006-ban az áfával, ezért rábírták a Bajnai-kormányt, hogy három hónappal hosszabbítsa meg ezt a moratóriumot, tehát ne március 31-én járjon le a gázár-kompenzáció, hanem június 1-jén. Az új kormány, Orbán Viktor kormányának az első intézkedése az volt, hogy egy: befagyasztotta az áremelkedéseket, tehát megtiltotta azt, hogy mindenféle hasraütésszerű költségeket el lehessen számolni, és azt a magyar családok nyakába lehessen varrni; kettő: 11 milliárd forintos különalapot létrehozva - ugye, Nagy Anna szóvivő jelentette be annak idején, ha emlékeznek még, nyáron -, december 31-éig a gázár-kompenzációt is meghosszabbította. Ezért egyébként az IMF-nél gyakorlatilag előszobázni kellett egy darabig, hiszen - még egyszer szeretném mondani - az IMF varratta Bajnaiékkal a mi nyakunkba a gázár-kompenzációnak a megszüntetését. Nos, azért a rezsicsökkentésnek még beszéljünk néhány pozitív hatásáról, hiszen az, hogy szociálisan sikerült megvédeni a magyar családok biztonságát, sikerült olyan helyzetbe hozni a magyar családokat, hogy a fizetésük nagy részét ne rezsiköltségekre költsék el, azért ennek komoly gazdasági hatása is volt. A számítások szerint tavaly év végéig 330-340 milliárd forint maradt a magyar családoknál a rezsicsökkentés következtében. Ez olyan nagyságú pénz, ami a piacra beáramolva komoly gazdasági hatásokat, komoly gazdasági előnyöket is jelentett Magyarországnak, többek között a kiskereskedelem növekedése folyamatos, 17 hónapon keresztül folyamatosan nőtt a kiskereskedelem, és átlagban, mondjuk, a 2014. évi 5,7 százalékos bővülés Európa-rekordnak tekinthető. És ebben a nagy szerepet a rezsicsökkentés következtében megmaradt szabad pénz játszotta. De ugyanezt tudjuk egyébként elmondani, hogy azok a tehetősebbek, akiknél maradhatott ebből pénz még, azok pedig kötvényeket tudtak vásárolni, ha úgy tetszik, államkötvényt. Ez azt jelenti, hogy a magyar államadósságot, a magyar költségvetést a magyar emberek megspórolt pénzéből lehetett finanszírozni, legalábbis egy részét, és ez szerintem nagyon jó jel. [[12.00]] Aztán volt még egy nagyon fontos hatása, ami a legszegényebbeket érinti: bár az önök által privatizált cégek a kommunikációjukban folyamatosan azt próbálták eljátszani, hogy a magyar csalások lopják az áramot, lopják a gázt úgy általánosságban mindenütt, és egyébként meg nem szeretnek fizetni a felhasznált energiáért, a vételezett energiáért, és ezért van hatalmas kintlévőség - ez a kintlévőség egyébként 23 milliárd forinttal csökkent az elmúlt két évben, ez óriási pénz -, megszabadultak ettől a típusú adósságtól is a magyar családok. Én mindenféleképpen szerettem volna, ha ezek a pozitív hatások is elhangzanak. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Most nézzük az előttünk fekvő törvényjavaslatot! Gyakorlatilag összefoglalta államtitkár asszony és képviselő úr, de ha megengedik, egy-két dologra ebben a törvényjavaslatban fölhívnám a tisztelt Országgyűlés figyelmét. A magyar lakossági fogyasztók és a törvényben meghatározott egyéb felhasználók - és ők jellemzően egyébként a kisvállalkozások -, mint ahogy említettük, a földgázellátást az úgynevezett egyetemes szolgáltatás keretében kapják. Az egyetemes szolgáltatás a hatósági áron túl számos, a felhasználók számára előnyös feltételt biztosít. Ilyenek például a szerződéskötési kötelezettség, a kötelező ügyfélszolgálati rend fenntartása és a garantált ellátás vagy általános ellátás szabályainak a meghatározása. Mindezen előnyök folyamatos biztosítása érdekében, a vállalkozások szabadságára is tekintettel szükséges azt az esetet szabályozni, amiről államtitkár asszony is beszélt: ha valamely társaság esetleg úgy döntene, hogy az egyetemes szolgáltatói tevékenységgel fel kíván hagyni, akkor azt milyen körülmények között teheti meg. A jelen törvényjavaslat biztosítani kívánja, hogy az egyetemes szolgáltatói tevékenységből kilépni szándékozó gazdasági társaság által ellátott lakossági és vállalkozói fogyasztók továbbra is az egyetemes szolgáltatás keretei között jussanak garantált gázellátáshoz. A javaslat célja tehát, hogy megvédje és erősítse a lakossági és a kisvállalkozói fogyasztók érdekeit úgy, hogy a rezsicsökkentés fenntartható és folytatható legyen, mindemellett kötelezze arra a szolgáltatókat, hogy az ellátás biztonságát magas szinten és folyamatosan garantálják. Ezért a módosító kötelezi a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt arra is, hogy a szigorú szabályok alapján visszaadott engedélyt - tehát még egyszer: szigorú szabályok alapján lehet visszaadni az engedélyt is - a legalacsonyabb fogyasztói árat és az ellátásbiztonsági szempontból is legjobb ajánlatot tevő egyetemes szolgáltatónak ítélje oda. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány tájékoztatása szerint az állami közműszolgáltató egységes központi irányításáért a februárban megalakult Első Nemzeti Közműszolgáltató Zrt. lesz a felelős. Az Első Nemzeti Közműszolgáltató az állami tulajdonba került Főgáz Zrt.-n keresztül lép be a lakossági és a kisvállalkozói, hatósági áras kiszolgálást biztosító, egyetemes gázszolgáltatói piacra. A Főgáz egyetemes szolgáltatói engedélye hazánk egész területére fog szólni, így az állami földgázszolgáltatás az egész országban elérhető lesz. Ha úgy tetszik, akkor Nyíregyházától Zalaegerszegig, Salgótarjántól Pécsig minden magyar család, minden magyar háztartás és az arra jogosult kisvállalkozók is kérhetik majd átjelentkezésüket az állami főgázhoz. Az Első Nemzeti Közműszolgáltató nem nonprofit gazdasági társaság - és ezt már nagyon sokszor elmondtuk -, hanem nonprofit elven működő, a közmű-szolgáltatói piacon részt vevő, állami tulajdonú cég lesz. A magyar állam mint jó gazda, mint jó tulajdonos garantálja, hogy a megtermelt nyereséget nem lehet az eddig megszokott módon kitalicskázni sem a vállalatból, sem az országból. Az ily módon megszerzett, tisztességes hasznot a rezsicsökkentés fenntartására és folytatására, illetve a szolgáltatás biztonságára és fejlesztésekre kell majd fordítani. A rezsicsökkentés folytatását ígéretünknek megfelelően a hatósági árak alacsonyan tartása mellett piaci eszközökkel kívánjuk a továbbiakban biztosítani. Az állam piaci alapon versenyez majd a többi egyetemes szolgáltatóval, de a legalacsonyabb árral és a legmegbízhatóbb szolgáltatással fogja szolgálni a magyar fogyasztókat. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! A Fidesz és a KDNP politikájának továbbra is sarokköve a rezsicsökkentés, a magyar családok szociális biztonságának, a hazai vállalkozók versenyelőnyének, Magyarország gazdasági szuverenitásának a biztosítása, ezért a Fidesz-KDNP minden külső és belső támadással szemben, a két és fél millió magyar ember aláírásának, támogatásának, kérésének megfelelően megvédi és hosszú távon fenntarthatóvá teszi a rezsicsökkentést. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt a célt szolgálja, ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatban foglaltakat támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Én is köszönöm szépen. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk a munkánkat. Tóth Bertalan képviselő úr, az MSZP vezérszónoka következik. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látom, hogy Habony Árpád olyan sokat nem dolgozott ezeken a vezérszónoki felszólalásokon, illetve inkább összeollózta a múltbeli kommunikációt. Ha megengedi elnök úr, most én is kitérnék egy-két ténybeli kérdésre. Bár maga a törvényjavaslat nem arról szól, amit mind a két szónok a beszéde első részében elmondott, én a hozzászólásom első részében szeretnék reagálni ezekre a felvetésekre. Abból is látszik, hogy ez a kommunikáció folytatódik, mert ahogy említettem, maga a javaslat nem arról szól - és ez is egy érdekes momentum -, mint eddig, hogy szakmai vitákat folytattunk a földgáztörvényről; most két nagyágyú érkezett a Fidesztől - az egyikük a volt rezsibiztos -, akik győzködni akarnak a múltbeli eseményekkel kapcsolatban. Sőt, elhangzott Németh képviselőtársamtól, hogy én a legutóbbi parlamenti ülésen hazudtam, mert azt mertem mondani, hogy a Fidesz törölte el a gázár-kompenzációt. De ahogy említettem, szeretnék néhány ténykérdést felvetni, és tételesen cáfolni egy-egy olyan kijelentést, amelyet akár előterjesztőként Balla képviselő úr, akár Németh Szilárd itt az előbb megfogalmazott. Az első az, hogy mitől hazugság az, hogy a Bajnai-kormány hoz egy határozatot március 31-re vonatkozóan, majd meghosszabbítja azt három hónappal, majd a felálló Orbán-kormány azt még meghosszabbítja. És akkor most magától kimúlt? Akkor ez most hogy történt? Akkor az Orbán-kormány miért nem hosszabbította meg? Ja, mert az IMF-nél kellett kilincselni? Azért az IMF-hitelért, amit már a Bajnai-kormány elköltött? Akkor a MOL-t miből tetszettek megvásárolni? Emlékeim szerint IMF-hitelből. Ezek tényszerű hazugságok, tehát Németh Szilárd hazudik és engem meghazudtol, mert ezt az árkompenzációt Orbán Viktor kormánya törölte el - egy. Kettő: Orbán Viktor kormánya törölte el a legalacsonyabb fizetéseknél a bérpótlékot, és vezette be az egykulcsos adórendszert, ahol az egygyermekes vagy gyermektelen, minimálbért kereső, sok-sok százezer család került az ellehetetlenülés állapotába amellett, hogy önök még eltörölték a gázár-kompenzációt is. Ha 2010-ről beszél Balla képviselőtársam, hogy hogy vették át: 2010-ben önök ezt tették, ez történt, és a 2012. év végéig ezek a családok ellehetetlenültek. És lehet büszkélkedni a kiskereskedelmi forgalom növekedésével, meg kell nézni, emlékeim szerint ebben az évben a magyar GDP mínuszba fordult, tehát recesszió volt, és ebben az időszakban önök úgy alakították át a teljes jövedelmi helyzetet és viszonyokat Magyarországon, hogy a keveset keresők még kevesebbet kerestek, a többet keresők pedig még többet. Eltolták, és az önök adókedvezményének és adópolitikájának a nyertese 80 százalékban a magyar társadalom felső egyharmada volt. Önök ezt tették a kisemberekkel, a keményen dolgozó magyar emberekkel, ahogy önök fogalmaznak. És ez a mai napig nem változott, ez a mai napig így van, önök hozták ilyen lehetetlen helyzetbe 2012 végére. Tehát arra, hogy mit vettek át, és hova juttatták el ezeket az embereket: azt gondolom, önmagáért beszél minden kutatás, hogy most már közel négymillióan élnek ma Magyarországon a létminimum alatt. A másik felvetés: Balla képviselő úr azt mondta, hogy 1000 milliárd forintot hordtak ki ezeket a nemzetközi cégek. Képviselő úr, önök 1000 milliárd forint fizettek ki multinacionális cégeknek és gyanús hátterű offshore-cégeknek az elmúlt időszakban. [[12.10]] Az E.ON-nak több mint 300 milliárdot, és azt a kockázatot önök nem örökölték, hogy ki kell-e fizetni az át nem vett gázt vagy nem, hanem megvásárolták. Megvásárolták azt a kockázatot, hogy az át nem vett gázt ki kell-e fizetni vagy nem. Önök ezért fizettek vételárként a tározókért és a benne lévő gázért több mint 300 milliárd forintot. Megvásárolták egy gyanús hátterű orosz cégtől a MOL részvénycsomagját, ha jól emlékszem, 250 milliárd forintért adófizetői pénzekből. Önök ezt kifizették. A Főgázt hogy vásárolták meg? Itt hallottuk, hogy hát a Főgáz beesett az államhoz. Nem, megvásárolták harmincvalahány-milliárd forintért. A Fővárosi Vízműveket is megvásárolták, a pécsi Sueznél is kifizettek [[Balla György közbeszól.]] 3 milliárd forintot adófizetői pénzekből, amit beszedtek a magyar emberektől tranzakciós adóként, amit beszedtek különböző, negyvenvalahány-féle adóként a magyar emberektől, abból fizették ki. Önök közel 1000 milliárd forintot fizettek ki a rezsicsökkentésért. Az egyik oldalon elvették a vállalatoktól, az emberek a csekkeken azt látták, hogy kevesebb, az adójukból meg beszedték, megemelték, és ezeket a cégeket kifizették. Önök kifizették ezeket a cégeket a magyar emberek pénzéből. Könnyű így rezsicsökkentést csinálni. Ezért hazugság az egész történet, amit önök itt előadnak. Kőkemény pénzt fizettek érte. [[Balla György közbeszól.]] Maga ez a törvényjavaslat pedig nem más, mint jogszabályban rögzített piaci előnnyel való visszaélés. Önök most hoznak egy olyan jogszabályt, és engedjék meg, hogy idézzem Aradszki államtitkár urat a legutóbbi gázvitában, amikor én megkérdeztem tőle, hogy mi történik az egyetemes szolgáltatókkal, ha idén júniusban lejár az ő szerződésük. „Azzal a vádjával kapcsolatban - ez rám vonatkozik -, mely szerint ki akarjuk zárni az egyetemes szolgáltatókat a gázhoz jutásból, szeretném elmondani, megnyugtathatom képviselő urat, hogy elkezdtük ennek a jogszabálynak az előkészítését, március hónapban itt fogjuk megvitatni. Szó sincs erről - amit én mondtam -, hogy összekötött lábbal nehéz futóversenyen elindulni. Az internetes újságot természetesen én is olvastam, a szokásos jóindulatú és előspekulációjú cikk jelent meg benne, amelyről eszembe jut az a mondás, hogy amikor megkérdezték Moldova Györgyöt Horvát János Kubáról írt könyvében, hogy ez mennyire igaz, Moldova, aki szintén írt egy könyvet Kubáról, azt mondta: kérem szépen, annyira igaz, hogy még az ellenkezője sem az.”Tehát itt az önök államtitkára azt mondta, hogy megnyugtatóan rendezik az egyetemes szolgáltatók lejáró szerződéseit. Itt van a jegyzőkönyvben. Ehhez képest bejön egy egyéni módosító indítvány, bejönnek a politikusok, a szakmát most háttérbe tolták, és tulajdonképpen behoznak ide egy olyan jogszabályt, amely alapján az egyetemes szolgáltatóknak lejár a hosszú távú szerződése, önök már a gázkereskedelemben állami tulajdonban lévő MVM-nél és gázkereskedőinél ott vannak, és szabadon határozhatják meg, hogy kinek mennyiért fogják adni majd a gázt. Nyilván az állami céget fogják majd támogatni, miközben az egyetemes szolgáltatók arra kényszerülnek, hogy visszaadják az egyetemes szolgáltatói jogosultságot. Tehát ezzel a törvénnyel önök ezt segítik elő, ezt könnyítik meg. Visszatérve itt azért az önök állítására: ha önök komolyan gondolták azt, hogy meg akarják védeni a rezsicsökkentést, sőt folytatni akarják, akkor itt körülbelül fél órával ezelőtt meg kellett volna szavazniuk azt a törvényjavaslatot, annak a tárgysorozatba vételét, amely arról szólt, hogy a most a nemzetközi piacon tapasztalható árcsökkenés miatt keletkezett hasznot oda kell adni a magyar embereknek. Önök ezt nem szavazták meg. Önök nonprofit jellegű… Most már nem is tudom értelmezni, hogy ez a közműcég milyen lesz, mert meghallgattuk államtitkár asszonyt, hogy nonprofit, aztán képviselő urat, hogy nem nonprofit vagy nonprofit jellegű. Én speciel ilyen jogi kategóriát még életemben nem hallottam, hogy nonprofit jellegű cég, amely nem a nyereségre törekszik. Akkor megkérdezem, hogy a mostani nemzetközi piacon és az orosz gázkereskedésben megjelenő, az MVM-nél körülbelül 20-25 milliárd forint haszon hol van. Hol van? Írásban kérdeztem, itt a parlamentben kérdeztem. Nem kaptam rá választ. Hol van? Hol van az orosz gázkereskedelemből származó árcsökkenés haszna, hol van a nemzetközi piacon megjelenő áresés haszna? Ha nonprofit jellegűről beszélnek, akkor ezt adják oda a magyar embereknek. Miért tiltakoztak ellene? A másik dolog: azért voltak, akik ebben a rezsicsökkentési folyamatban rendkívül jól jártak. Önök multinacionális cégeket említettek. Én csak Garancsi Istvánt említem, akivel a miniszterelnök úr nagyon szívesen szokott focimeccsre járni és együtt mutatkozni. A MET Zrt.-től beszélek. Amikor volt olcsó gáz a gáztőzsdén, ezt is hallottuk Németh Szilárdtól, akkor az sem a magyar emberekhez jutott el, hanem egy offshore-hátterű, zavaros hátterű céghez. Önök arról beszéltek, hogy majd csökkentik a vállalkozások rezsijét is, az energiaköltségét, nem csak a lakosságét, majd olvasunk egy hírt, hogy ez a gyanús hátterű MET Zrt. éppen szerződést kíván kötni a Magyar Telekommal, és magyar vállalkozásoknak akar gázt és áramot eladni. Ja, hogy önök úgy gondolták a multik kiszorítását, hogy a haverjaikat majd behozzák a másik ágon, és ők fogják majd kiszivattyúzni azt a pénzt, amit önök szerint a multik eddig kiszivattyúztak? Ez történik. Ez történik, és nagyon kíváncsi leszek, hogy ebben az új közműholdingban majd a beszállítók kik lesznek. Hát vannak feltételezéseim. Tehát amíg kiszorítják a multikat, addig a saját haverjaik gázcégeit, offshore-hátterű cégeit behozzák. Jelzem, az is külföldön landol, az sem a magyar költségvetést gazdagítja meg nem is a magyar vállalkozást, hanem elmegy külföldre úgy, hogy itt nem adózik Magyarországon. [[A jegyzői székben Gelencsér Attilát dr. Tiba István váltja fel.]] Tehát ez az önök rezsicsökkentése és ez az önök hazugsága, és azt gondolom, hogy ilyen törvényjavaslatokkal, ha tényleg szakmainak gondolják, akkor nem ilyen indokokkal kell ideérkezni. Úgyhogy visszautasítom itt a különböző vádakat. A Magyar Szocialista Párt frakciója nem fogja támogatni ezt a jogszabályt, és nagyon sajnáljuk, hogy nem a minisztérium hozta ide a saját szakmai javaslatát, hanem egyéni képviselői indítványban. Itt már megint olyan jogalkotás folyik, aminek nem a magyar emberek fogják a hasznát élvezni, hanem különböző offshore-lovagok. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megkérdezem a KDNP-frakciót, hogy kíván-e most szólni valamelyik képviselő. [[Nincs jelzés.]] Nem. Ebben az esetben Volner János képviselő úr következik, a Jobbik vezérszónoka. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Több minden volt, amivel egyetértettünk Balla György képviselő úr vezérszónoki felszólalásában, szavaiban. Az például, hogy Magyarországnak szüksége volt arra, hogy saját kezébe vegye energetikai kérdéseit. Magyarországnak szüksége volt arra, hogy egy olyan stratégiai ágazatot, amelyet nálunk boldogabb sorsú országokban az állam vezetésének esze ágában sem lett volna eladni, nálunk a szocialisták ezt gátlástalanul megtették, gyakorlatilag elkótyavetyélték az energetikai ágazatot, azt vissza kell venni ismét magyar kézbe, és gondoskodni kell arról, hogy megszüntessük annak a pénzszivattyúnak a működését, amely az energetikát jellemezte. Fontosnak tartom azonban azt is elmondani, nem elég visszavásárolni, nem elég állami kézbe venni az energetikát, rá is kell mutatni arra, hogy pontosan milyen megoldások szükségesek a jövőben, és mit kell ennek érdekében tenni. Akkor, amikor megvalósult az E.ON-ügy, az az ügylet, amelyben különböző szakértői becslések szerint a visszavásárolt földgáztárolókért Magyarország adófizetői pénzekből 200-300 milliárd forinttal többet fizetett, mint amennyit ezek a tárolók valójában értek, mint amennyi ezeknek a piaci értéke, akkor gyakorlatilag nem történt egyéb, mint hogy adófizetői pénzekből kárpótolták a nagy német vállalatot annak érdekében, hogy csendben, európai uniós kötelezettségszegési eljárások garmadájának megindítása nélkül hajlandó legyen elhagyni Magyarországot. A rezsicsökkentés rejtett költségeihez ezek az adófizetői pénzek, ezek a kifizetések is hozzátartoztak. [[12.20]] Itt van a MET-ügy, egy olyan ügy, amikor fideszes vezető politikusokhoz, személy szerint a miniszterelnök úr ismerőseihez köthető cégek rendelkezési jogot kapnak egy szűk szállítókapacitású gázvezeték, a HAG-gázvezeték fölött arra, hogy Magyarországra földgázt hozzanak, és nem versenyeztetik meg a piaci szereplőket, hanem kiválasztanak egy olyan szűk baráti érdekcsoportot, amelyet versenyelőnyhöz juttatnak, és amely annyi pénzt keres a rezsicsökkentés nevű folyamaton - 50 milliárd forintot tesz el egyetlen ilyen lépésen, 50 milliárd forintot, hölgyeim és uraim -, hogy ezzel az egyetlen ügylettel a top 10 adófizető közé kerülhet az adott vállalkozás. Tehát ha azt mondjuk, hogy a rezsicsökkentés jó üzlet a magyar családoknak, akkor látnunk kell azt is, hogy a rezsicsökkentés kompenzációja pont a magyar családok pénzéből valósul meg, különböző más adóbevételekből származó bevételeket fordít aztán rezsicsökkentésre a kormány, és fontos azt is látni, hogy a legtöbb pénzt nem a magyar családok keresték, hanem a kormányhoz közel álló szűk gazdasági érdekcsoportok. Érdemes azt is megnézni, hogy a nagy energetikai adásvételek körében a MOL-részvények vásárlása mit jelentett. Azzal egyetértettünk, hogy nem lett volna szabad, különösen nem ilyen arányban eladni a MOL-részvényeket, mint ahogy a szocialista kormányok tették. Az azonban megint csak kétségtelen - tessék megnézni a tőzsdei árak alakulását -, Magyarország óriási veszteséget szenvedett azon, hogy egy átmenetileg felértékelt papírt az aktuális piaci árfolyamán vásárolt meg a befektetőktől, holott erre más lehetősége is lett volna. Fontosnak tartom azt is elmondani - szorgalmasan jegyzeteltem Balla György képviselő úr szavai alatt -, hogy az a szám, amit képviselő úr említett, az Állami Számvevőszék szerint nemes egyszerűséggel nem állja meg a helyét. Képviselő úr azt mondta, hogy 334 milliárdot spóroltak a magyar családok a rezsicsökkentésen, 170 ezer forint családonként a megtakarítás. Gazdaságpolitikus vagyok, természetesen az összes gazdasági törvény tartalmát ismerem, ismerem például az Állami Számvevőszék 2013-ról szóló beszámolóját is, mely szerint a háztartások lakásfenntartási és háztartási energiára fordított kiadásai 2013-ban folyó áron 3,8 százalékkal csökkentek. Ezek a számok, képviselőtársaim, köszönő viszonyban sincsenek azzal, mint amit előterjesztőként Balla György képviselő úr a Fidesz részéről megfogalmazott. 3,8 százalékos csökkenés volt, nem pedig 23-24 százalékos, mint amit a képviselőtársam említett. Ha pedig valaki vitatkozni szeretne velem, vagy ne adj’ isten, az Állami Számvevőszékkel tenné ezt meg, akkor emlékeztetni szeretnék arra, hogy az Állami Számvevőszéknek egy olyan elnöke van, aki ezt a javaslatot, pontosabban beszámolót aláírta és jegyezte, aki 2010-ben még fideszes országgyűlési képviselőként tett esküt az Országgyűlésen belül, tehát a kormánnyal szembeni negatív adattorzítással aligha lehet őt megvádolni. No de érdemes megnézni azt, hogy kinek is volt az ötlete a rezsicsökkentés, ki mikor kezdte el szorgalmazni a rezsicsökkentés folyamatát a Magyar Országgyűlésen belül. Én ugyanis nemrég szembesítettem önöket azzal, a saját módosító javaslataim bemutatásával, hogy az éppen most zajló brókerbotrány, ami 300 milliárd forintos károkozásnál jár a jelenlegi állás szerint, ezekben egytől egyig megtettem a szükséges módosító javaslatokat az Országgyűlésnél írásban. No de idézem saját magamat 2010. szeptember 13-áról, amikor a rezsicsökkentés fideszes beharangozásának még se híre, se hamva nem volt az Országgyűlésben: „A bécsi gáztőzsdén a magyar áraknál 30-40 vagy akár 50 százalékkal is alacsonyabb áron lehet gázt vásárolni, és ezek az árak jelentősen fölötte vannak a környező országokban elérhető gázszintnek.” Hölgyeim és Uraim! 2010. szeptember 13-án már rámutattam arra, hogy a magyar emberek aránytalanul drágán kapják a földgázt. Sehol nem volt akkor még a fideszes rezsicsökkentés. Egyúttal már akkor sürgettem, hogy egy átlátható, a nemzetközi adatokra épülő összehasonlító rendszert, egy olyan szabályozási rendszert állítsunk fel, amely alkalmassá teszi az országot arra, hogy ezt a rezsicsökkentést más országok áraira való hivatkozással eredményesen végre tudja hajtani. 2010 novemberében, két hónappal az előző felszólalás után ismét felróttam a kormánynak a túl magas gázárakat. Idézem szó szerint saját magamat: „30-40 százalékkal kerül többe a földgáz, mint például Ausztriában.” Ismét szorgalmaztam egy olyan földgázárakat vizsgáló monitoringrendszer felállítását, amely alkalmassá tenné az országot arra, hogy letörhesse ezeket a földgázárakat. Szintén szorgalmaztam - tekintettel arra, hogy a földgázárakat szabályozó árképlet kikerült az Országgyűlés ellenőrzése alól és miniszteri hatáskörbe került -, hogy legyen átlátható a szabályozás, ne önkényes szempontrendszer alapján valósuljon meg a földgázárak szabályozása, hanem előre lefektetett elvek mentén történjen meg mindez. Ugyanekkor szorgalmaztam új földgázvezetékek megépítését, földgázbeszerzési forrásaink diverzifikálását, mivel ha Magyarországra több irányból jön földgáz, több földgázforrásra támaszkodunk, akkor az egymással versengő földgázforrások jóvoltából a fogyasztókhoz is jóval olcsóbb földgáz juthat el. Nemcsak letörni kell az árakat, hanem gondoskodni is arról, hogy a földgázt jó áron szerezzük be. Ezeket a javaslatokat, amelyek a Fidesz későbbi rezsicsökkentésének alapját jelentették, és amelyek elhangzásakor a miniszterelnök úr nagyon szorgalmasan jegyzetelt, már 2010-ben megfogalmaztuk. 2011 júliusában emlékeztettem a kormányt, hogy megígérte, meg fogja védeni a magyar családokat a multinacionális vállalatok önkényétől. Ekkor sem volt még sehol a fideszes rezsicsökkentés, csak a Jobbik szorgalmazta az emberek megvédését a multiktól, és azt, hogy törjék le a magas földgáz- és áramárakat Magyarországon. Idézem szó szerint, mit mondtam: „Magyarországon fizetünk a legtöbbet Európában az elektromos áramért vásárlóerő-paritáson mérve, 25,66 euróba kerül 100 kilowattóra elektromos áram.” Hölgyeim és uraim, szembesítettük akkor a kormányt - vajon miért nem került sor rezsicsökkentésre rögtön, amikor a szükséges lépések az általam megfogalmazottak alapján teljesen nyilvánvalóak voltak? Ugyanígy a földgázárak tekintetében is szembesítettem a valósággal a kormányt azzal, hogy - idézem magamat ismét szó szerint – „Bulgária után Magyarországon a legmagasabb a földgáz ára, szintén vásárlóerő-paritáson mérve 26,92 euróba kerül”. Ezek voltak azok a tények, amelyekre alapozva - s amit most is visszahallottunk Balla György képviselő úr vezérszónoki felszólalásából - elkezdte a Fidesz a rezsicsökkentést. Gyakorlatilag arról van szó, hogy egy sokszor megfogalmazott jobbikos javaslatot zenésített meg Habony Árpád, és hangszerelte aztán ezt a későbbiek folyamán fideszes hangokra, némileg kilúgozva egyébként ezt a javaslatot. De arra a cáfolhatatlan kormányzati stiklire is bizonyítékkal szolgáltam, hogy míg Európában a világpiaci árváltozások miatt mindössze 7,7 százalékkal nőhetett a földgáz ára, az Eurostat, az Európai Unió statisztikai hivatalának tájékoztatója szerint hazánkban 2010 második felében, a Fidesz kormányzása alatt 19,6 százalékkal nőttek az árak. Tehát mi is történt, hölgyeim és uraim? A második Orbán-kormány átvette a kormányrudat 2010-ben, és az Európai Unió statisztikai hivatala rögzíti a tényeket: miközben Európában az aktuális világpiaci árváltozásoknak megfelelően mindössze 7,7 százalékkal nőtt a földgáz ára, Magyarországon a Fidesz kormányzása alatt 19,6 százalékos árnövekedés következett be. Ezek a tényszerű, az Európai Unió statisztikai hivatalától származó adatok. És mi is történt itt? [[12.30]] A Fidesz a kormányzásának első felében, rögtön az első évben végrehajt egy jelentős mértékű áremelést, 19,6 százalék, szemben az európai 7,7 százalékkal, majd pedig ebből a mesterségesen a Fidesz-kormány által feltornázott összegből, amikor engedik emelni nagy arányban a földgáz árát, a későbbiek folyamán a rezsicsökkentésnek nevezett folyamattal visszavesz a kormány valamennyit. Tehát először megemelik az árakat, később csökkentik, és elmondják, hogy milyen jó dolog a rezsicsökkentés.Hölgyeim és Uraim! Ezek a tények, ezek az adatok. Itt is elmondtuk azt, hogy miniszteri önkényre, miniszteri hatáskörre van bízva az árképlet kialakítása; az, hogy a cégek olyan árakat érvényesíthetnek Magyarországon, olyan költségeket számolhatnak el, amiket otthon, Nyugat-Európában meg sem próbálnak, mert nem teszi a törvényalkotó országgyűlés megengedhetővé ezt. Idézem saját magamat: „Nem vezetett piaci versenyhez, illetve ahhoz, hogy árrugalmasság legyen, fölfelé és lefelé egyaránt árrugalmatlan rendszer alakult ki a rossz szisztéma következtében.” Mi is történt? A hatósági árak bevezetésével a Fidesz fixálta a földgázárak alakulását olyan szinten, amikor azok éppen magasak voltak. Amikor Nyugat-Európában elkezdett csökkenni a földgáz ára, szintén követve a világpiaci trendeket, Magyarországon magas maradt a földgázár, hiszen nem csökkenhetett, mert egy hatósági árképlettel, egy rosszul kialakított szabályozással olyan magasan fixálták ezeket az árakat, hogy nem tudott csökkenni. Maga a kormány gondoskodott erről. Fontos azt is látni, hogy ezzel a folyamattal párhuzamosan mi zajlott a magyar energetikában. Négy magyar erőmű szűnt meg 2012 folyamán, új kapacitások nem létesültek, az energetikai ágazaton belül a beruházási ráta történelmi mélypontra esett az elmúlt időszakban. Ezek azok a lépések, amelyekre sokkal jobban oda kellett volna figyelni, sokkal hamarabb meghallani és megfogadni a Jobbik itt idézett szakmai javaslatait. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, az LMP képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki szólni. [[Jelzésre:]] Igen, ebben az esetben Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A gáztörvény módosításával a kormány meg akarja könnyíteni, hogy a magyar piacról kiszorított külföldi gázszolgáltatók helyére valaki más, vélhetően az állami közműszolgáltató beléphessen. A deklarált cél, vagyis a közműszolgáltatások közösségi tulajdonba vétele és nonprofit jellegének erősítése az LMP számára alapvetően rokonszenves. Ezek a szolgáltatások az átlagfogyasztó számára a mi éghajlati és társadalmi körülményeink között alapvető életfeltételek biztosítását jelentik, ahol helye van a magánérdek és magánprofitok korlátozásának. Ám az a mód, ahogyan az Orbán-kormány ezt a célt megvalósítani igyekszik, súlyos kételyeket ébreszt a valódi szándékokkal és a kormányzat jóhiszeműségével kapcsolatban. Ha a közműszolgáltatások köztulajdonban tartásáról beszélünk, az az LMP felfogásában nem kizárólag állami tulajdonban álló, pártkifizető helyként működő, átláthatatlan mamutcégeket jelent. Köztulajdon az önkormányzati tulajdon, sőt a közösségi tulajdonlás is, ahogyan például azok a víziközmű-társaságok működtek, amelyeket az Orbán-kormány éppen ellehetetlenít.Nem sok babér termett az utóbbi években az önkormányzati hulladékkezelő, vízszolgáltató vagy kéményseprő cégeknek sem. Milliárdos veszteségpótlásra szorultak, sorra mennek tönkre. Néhol a katasztrófavédelemnek kell belépni helyettük a teljesen elhibázott állami közszolgáltatási politika miatt. Ha ez a jövő vár a gázszolgáltatásra is, az riasztó. Az LMP számára rokonszenvesek lennének például az önkormányzati tulajdonú energiaszolgáltatók, amelyek nem kizárólag az orosz importgáz továbbértékesítésével foglalkoznak, hanem használják a helyi lehetőségeket, a biomasszát, a geotermikus energiát, a nap- és szélenergiát, és a helyi közösség ellenőrzése alatt állnak, ugyanúgy, mint Ausztriában vagy Németországban. Ha a kormány ehelyett állami gázkereskedelmi vállalatokat hoz létre, és ezen a ponton be is fejezi a reformot, az nem a XXI. századot, hanem a XX. század legsötétebb időszakait idézi. Másrészt pedig azt látjuk, hogy a nagy államosítási hevületben egyes kormány közeli magáncégek élnek és virulnak. Itt van például az Orbán Viktor barátaihoz közel álló, részben orosz és offshore-tulajdonban álló MET, amelynek kedvéért törvényeket módosítanak, veszteségbe viszik az állami MVM-et, hogy a legnyereségesebb üzletét átvehesse a MET, és előzékenyen betessékelik a távozó multinacionális szolgáltatók helyére, százmilliárdokat engedve át egy nehezen áttekinthető, de láthatóan Fidesz közeli magántulajdonosi körnek. Az Orbán-kormánynak láthatóan semmi baja sincs a magántulajdonnal a közszolgáltatásokban, ha a profit a haverokhoz kerül. Ilyen esetekben az sem gond, ha offshore-cégek és külföldi társtulajdonosok állnak a háttérben. Az LMP számára a köztulajdon nem az állami lenyúlás szinonimája, viszont örömmel látnánk, ha az önkormányzatok és a helyi közösségek nagyobb szerephez jutnának az energiaszolgáltatások nyújtásában, illetve ellenőrzésében. A magánérdekek korlátozását ezen a területen támogathatónak tartjuk, de csak akkor, ha az mindenkire vonatkozik. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most lehetőség van arra, hogy független képviselő szóljon. Megkérdezem, hogy kíván-e ezzel valaki élni. [[Nincs jelentkező.]] Nem. Ebben az esetben kétperces felszólalások következnek, ha valaki jelentkezik. Nem biztatok senkit, csak megállapítom. De minthogy nem jelentkezett senki, így aztán előre bejelentett felszólalásokkal folytatjuk. Kepli Lajos képviselő úr az, aki nem kíván élni az előre bejelentett felszólalás lehetőségével. Szépen haladunk, csak folytassák ezt így tovább. [[Derültség.]] Megkérdezem, kíván-e még valaki élni egyébként a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Nem kellett volna ennyire biztatnom magukat; Szakács képviselő úr, MSZP, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Valószínűleg félreértettem elnök úr biztatását, és úgy gondoltam, hogy meg kell szólalni. De mégis, nem megismételve azt, ami már korábban elhangzott, itt megint azt látjuk, hogy van egyfajta voluntarista, nem átlátható, kicsikét önmagáért való törvényalkotás. Hiszen ha ez nem így lenne, akkor nem kerülné meg a minisztérium folyamatosan azokat az egyeztetéseket, amelyeket meg kellene tenni, nem egy képviselőre lőcsölnék rá, ha szabad így mondanom, hogy adja be ezeket a javaslatokat. Megnyugtatom természetesen képviselőtársamat, senki nem gondolja azt, hogy ő otthon, lányszobája magányában ülve elgondolkodott a mai magyarországi közszolgáltatási rendszer problémáin, és természetesen ezt így látja. [[Balla György közbeszól.]] De ha visszafelé is gondolkodunk egy kicsit, hogy miket tárgyalt ez a Ház korábban, és még miket nem, akkor az ember azt látja, hogy volt egy ügylet, ahol gáztározókat vett a magyar állam, és ezt az Állami Számvevőszék nem vizsgálta tavalyi jelentésében. Akkori felszólalásunkban is elmondtuk, hogy az Állami Számvevőszék vizsgálata igazán kiterjedhetett volna erre a nem kis horderejű, az energetikában előremutató és önmagában is egyébként, abban vitatkozhatunk, hogy 350 vagy 500 milliárd forintot érintő ügyletre, annak áttekinthetőségére, nem áttekinthetőségére. Nem is azt gondoltuk volna, hogy bármit megállapítson, azt gondoltuk volna, akár azt is leírhatja, hogy ez áttekinthető és kiválóan működik. Ez nem szerepelt az ÁSZ jelentésében. Ha ehhez hozzáadjuk a MET és az MVM 120 usque 125 milliárd forintját, akkor itt már megint nagyon-nagyon sok pénzről beszélünk. És ha még melléteszem azt, hogy tegnap tárgyaltuk az energiastratégiát, annak módosítását, van Magyarországon egy energiastratégia, amit 2011-ben fogadott el az Országgyűlés, és az energiastratégiát kétévente felül kellett volna vizsgálni, és be kellett volna hozni a Magyar Országgyűlés elé, ezt tárgyalja meg, nyilvánvalóan annak rendje-módja szerint a bizottságokban, illetve itt, a plenáris ülésen is. [[12.40]] 2013-ban sem érezte igényét egyébként a kormányzó pártok egyike sem, de a kormány sem, hogy beszámoljon az energiastratégia változásáról, és - lassan most már eltelik még kettő év - 2015-ben sem. Aradszki államtitkár úr pedig tett erre egyébként egyfajta ígéretet, várjuk, hogy idén beváltja ezt az ígéretét. De miért hozom ezt föl? Van az energiastratégiában sok minden dolog, ami nyilvánvalóan ugyanúgy maradhatott, de annyi olyan nagy horderejű változás van, amit néha nem vizsgál az ÁSZ, vagy legalábbis nem tesz róla nekünk jelentést, ami befolyásolhatja azt, hogy Magyarország az energetika tekintetében, az energiával való ellátás tekintetében, a biztonság tekintetében milyen utat kíván követni az elkövetkezendő időszakban. Hogy csak egypárat említsek ebből: a négy erőmű megszűnése, Paks II., a rezsicsökkentés és az éppen most tárgyalandó állami közműszolgáltató létrejötte. Tisztelt Kormánypárti Képviselő Hölgyek, Urak! Ez tényleg nem érinti az energiastratégiát? Tényleg nem érinti az elérni kívánt célokat? Tényleg csak egy picit sem viszi arrébb a vektort jobbra vagy balra? Ugyanarra haladunk? Nem. Önök tegnap arra kértek felhatalmazást - és a mai nappal nyilvánvalóan ez egy kicsit több értelmet nyer, az energiastratégiát kellett változtatnunk, arra kértek felhatalmazást -, hogy mostantól a kormány legyen az, amely primer oldalon meghatározhatja azt, hogy milyen igények vannak, tehát az energiatermelő oldalán milyen igények vannak. A mai előterjesztéssel, ha a szekunder oldal, tehát ennek az elosztásának az oldala már természetesen állami kézbe kerül, akkor itt már láthatjuk, hogy ennek az az értelme, hogy mind a primer oldalon, mind a szekunder oldalon, mind a megtermelő, mind a felhasználó oldalán az állam teljes egészében ráteszi a kezét erre a piacra, illetve az energetikára. Nem gondolom, hogy ennyire magabiztosnak kellene lenni, és nem gondolom azt, hogy ebben hibátlannak kell magukat hinni. Ezt a világ nagyobbik részén valamilyen szinten azért a piac befolyásolja; persze legyen ebben nagyobb szerepe az államnak. Ezért mondtuk akkor is, amikor az állam energiacégeket vásárolt, hogy szabályozni kellene. Szabályozni kellene és ellenőrizni kellene, mert ha most mindent a maguk oldalára hoznak akár a termelői, akár az elosztói oldalról, és nem képesek megfelelően ellátni a feladatukat - hiszen tízből tíz jó döntés nincsen -, akkor sajnos azt láthatjuk, hogy átláthatatlanul és nem feltétlenül biztonságosan kerülnek kialakításra ezek a rendszerek. Tegnap meggyőzték saját magukat arról, hogy döntsön a kormány a primer oldali beszerzés minőségéről és mennyiségéről, erről nem kell az Országgyűlést tájékoztatni, az energiastratégia nem jön elénk felülvizsgálatra, mégis teljes egészében átszabják az egész magyar energetikai piacot, és azt kérik, hogy higgyük el, hogy ez így rendben lesz. Azt már csak melléteszem zárójelben, hogy mindezt teszik úgy, hogy nem folytatják le a megfelelő egyeztetéseket, vagy legalábbis nem abban a formában, és ezért jön elénk voluntarista módon egy egyéni képviselői indítvány formájában mindez, ami, úgy gondolom, teljes egészében átrajzolja a mai magyar energetikai piacot. A mi álláspontunk az, hogy azt kell biztosítani, hogy az egyetemes szolgáltatók versenyképes árú földgázhoz juthassanak; azt is biztosítani kell, hogy minden fogyasztó olcsóbb és magasabb színvonalú ellátást kaphasson, éppen ezért értetlenül állunk az előtt, hogy nem gondoskodnak arról, hogy például az orosz importgáz a tavaly októberihez képest 40 százalékkal csökkent, akkor miért nem kaphatják meg a fogyasztók ezt a 40 százalékos árkülönbözetet. És mire költik azt a pénzt, ami itt keletkezik? Nyilvánvalóan feltette már Tóth Bertalan képviselőtársam, hogy az a pénzösszeg, ami a MET-nél eltűnt, persze az is mindenkit érdekel, hogy az hova tűnt el. Ha ügyesen gazdálkodtak, nyilvánvalóan őnekik is járhat, csak ugye ez közpénz is lehet. Ezen érdemes elgondolkozni, és ilyen körülmények között, ilyen átláthatatlan viszonyok között - és még egyszer mondom, fenntartva a tévedés kockázatát, már a kormány oldalán, tehát mind a két oldalt a kormány fogja felügyelni -, ha egy hiba lesz, az nagy hiba lesz. Fenntartva a kockázatot, úgy gondolom, ebben egy kicsit érdemesebb visszalépni, érdemesebb a szakma felé visszalépni. Nem akarnak ők rosszat, csak önök akarják az ő üzletüket. Kérem, gondolják ezt át még egyszer! Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megállapítom, hogy további felszólalásra senki nem jelentkezett. Ezennel az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e reagálni. [[Balla György jelzésére:]] Balla képviselő urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megpróbálok hátulról visszafelé haladni az észrevételeikben. Nem állhatom meg, hogy ne reagáljak arra a butaságra is, hogy egy ilyen törvényjavaslat képviselői indítványként hogyan kerül be a Ház elé. Én nem tudom, ön miből gondolja, hogy ha önök nyújtanak be javaslatot mint képviselők, az tök jó, egyből lehet rikácsolni, hogy azonnal vegyük tárgysorozatba, ezt csinálják rendszeresen; ha egy kormánypárti képviselő nyújt be javaslatot, az meg milyen voluntarista megoldás - hogy idézzem önt pontosan. Nem olyan bonyolult ez a javaslat, hogy ezt egyébként egy energetikával hagyományosan foglalkozó képviselő ne tudná benyújtani, ne tudná megvédeni, ne tudná értelmezni és ne tudná elmagyarázni. Milyen hozzáállás az, hogy önöknek szabad, de kormányoldalról meg egyébként nem szabad képviselői indítványt benyújtani? [[Dr. Szakács László: Ez egy nagyon rossz kérdés.]] Ne vicceljünk már ezzel! [[Dr. Szakács László: Nem vicceltem, komolyan mondtam!]] Az LMP hozzászólására szeretnék reagálni. Egyrészt köszönöm szépen, számomra kellemes volt. [[Derültség.]] Azért volt kellemes, mert megnyugodtam, hogy a zöldpárt nem azt akarja, hogy Magyarországon ne legyen gáz. Amit Pakssal művelnek, abból ez is következhetett volna, de erről hála istennek nincsen szó. Elgondolkoztam azon is, amit a képviselő asszony javasolt. Nagyjából arról szólt a javaslat, hogy bár önök támogatják azt, hogy közösségi tulajdonban legyenek a szolgáltatók, de sokkal jobb lenne, ha ez a közösség nem a magyar állam lenne, hanem önkormányzatok, és mondjuk, úgy működnének a gázszolgáltatók, mint ahogy működtek a víziközmű-társulatok. Tisztelt képviselő asszony, ha úgy működnének a gázszolgáltatók, ahogy működtek a víziközmű-társulatok, akkor megfagynánk, úgyhogy én ezt az utat nem javaslom. De még egyszer mondom, köszönöm a hozzászólását, én azt gondolom, egy zöldpárttól, a képviselő asszonytól kifejezetten korrekt hozzászólást hallhattunk. Volner képviselő úr, egyrészt örülök annak, hogy van a Magyar Országgyűlésben egy olyan párt, amelyik az energetikáról, a közösségi tulajdonról, az állami tulajdonlásról hasonló módon gondolkozik, mint a Fidesz. Szerintem ez nagyon helyes; marha jó lett volna, ha több ilyen párt lett volna korábban is. Arról, hogy önök nem kerültek be korábban a parlamentbe, tényleg nem önök tehetnek, mint ahogy arról sem, hogy a szocialisták jó néhányszor kormányozhattak sajnos ebben az országban. De azt a játékot játszani, hogy mi kinek volt a javaslata, meg ki foglalkozott először a rezsicsökkentéssel, szerintem nem feltétlenül méltó. Az a helyzet - lehet, hogy nem neveztük annak vagy nem erről szólt a történet -, hogy 1998 és 2002 között, az első Orbán-kormány ideje alatt, amikor önök még nem voltak itt a parlamentben, akkor is arról szólt a világ, hogy bizony megállítottuk a gázáremeléseket. Talán emlékeznek rá, a 2002-es kampánynak az egyik legfontosabb eleme az volt, hogy a szocialisták váltig cáfolni akarták, azt állították, hogy márpedig az ő esetükben nem lesz gázáremelés. [[Gőgös Zoltán: Dugulj el!]] Ez a vita csak azért alakulhatott ki, mert az Orbán-kormány alatt nem volt, és pontosan tudtuk, hogy a szocialisták mire készülnek; talán emlékeznek is rá, még elég lassan is mondták, hogy nem lesz gázáremelés. [[Gőgös Zoltán: Mondom, dugulj el! Én meg hangosan mondom. Gyopáros Alpár: Vizet neki! Az elnök csenget.]] Tóth Bertalan képviselő úr hozzászólása, ha lehet, itt egy kicsit hosszabb leszek. Ha jól értettem, a képviselő úr első körben azzal vádolt bennünket, hogy visszavásároltuk a Főgázt, visszavásároltuk a gáztározókat, visszavásároltuk az E.ON gázüzletágát, és egy csomó mindent még visszavásároltunk. [[12.50]] Képviselő úr, jelzem, a hír igaz. [[Gőgös Zoltán: A MOL-t!]] Az a helyzet, hogy, hála a Jóistennek, az az idő már elmúlt - én megértem, ha önöknek még fiatalként is van nosztalgiájuk ez ügyben [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ne személyeskedj!]] -, amikor az állami tulajdonba vétel egész egyszerűen államosítás folyamatában ment keresztül, még a padlást is lesöpörték. Ma már, ha az állam szeretne egyébként egy korábbi magántulajdonhoz hozzájutni, akkor bizony az a helyzet, hogy meg kell vásárolnia. De a dolognak az arcátlansága [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] , és hogy erről önök beszélnek, az, hogy mégis mit kellett volna nekünk visszavásárolni, ha önök nem adják el. Az összes történetből, amiről önök beszéltek, és vádként fogalmazzák meg, hogy mi visszavásároltuk, semmit nem kellett volna csinálni, ha önök nem kótyavetyélik el; ha nem adják külföldi tulajdonba, és nem teszik lehetővé, hogy a külföldi tulajdonosok 1000 milliárd forintnyi hasznot, profitot tisztán kivigyenek az országból. Hozzá sem kellett volna nyúlni! Nem akkor kellett volna talán a közpénzek miatt aggódni, tisztelt képviselő úr [[Gőgös Zoltán: Nem!]] amikor egyébként önök és az önök elődei folyamatosan mindent eladtak, ami mozdítható volt Magyarországon?! [[Gőgös Zoltán: Ti meg elloptatok! Ez a különbség.]] És az a pénz hova került? Mert ha jól emlékszem, úgy adták át a költségvetést, hogy a legmagasabb költségvetési hiánnyal, a legnagyobb adóssággal. Hova tűnt az a pénz, amit önök kaptak a különböző szolgáltatók eladásáért? Ezt művelték tíz éveken keresztül, és most számon kérik bárkin azt, hogy önökkel ellentétben egyébként visszavásárolták? Van maguknak az arcán bőr? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] Van maguknak az arcán bőr?! [[Gőgös Zoltán: Mondtam már: dugulj el! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Évekig ezt fogod mondani? Gőgös Zoltán: Három évig ezt fogom mondani!]] A gáztárolók kérdéséről: az a helyzet, hogy ma a magyar gáztárolókban, amelyek állami tulajdonban vannak, körülbelül 6000 milliárdot meghaladó köbméter gáz fér el. A teljes lakossági fogyasztás 3000-4000 milliárd között van; az iparival együtt megyünk 8000 köbméter fölé. Ha van valami, ami egyébként Magyarország ellátásbiztonságát megteremti, akkor ez az. És ezt kifogásolni egy olyan helyzetben, amikor egyébként a keleti határunknál - mondjuk ki - háború van, és egyáltalán nem lehet biztosan tudni azt, hogy minden időpontban érkezik-e Magyarországra megfelelő mennyiségű gáz, ellenben a magyar gáztárolókban tudunk annyit tárolni, hogy ha szükség van rá, akkor Szerbiába is tudjunk gázt küldeni, ezek után azt hallani az ellenzék baloldali részéről, hogy milyen tragédia volt, hogy mi ezt visszavásároltuk, ezt nem tudom hova tenni. Önök mit képzelnek magukról? Vagy mit képzelnek erről az országról?! [[Varju László közbeszól. Közbeszólások a Jobbik és a Fidesz soraiból.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Beszéljenek nyugodtan, én nem fogom zavarni önöket ebben… [[Varju László: Köszönjük szépen!]]
Köszönöm szépen, hogy segít az ülés levezetésében. Nyugodtan folytassa, képviselő úr, jó? Majd én vezetem az ülést.
Ha lehet, akkor még egy dologra szeretnék visszatérni, mert ez több… [[Közbeszólás az MSZP és a független képviselők soraiból.]] Értem, muszáj erről beszélniük, még ha nem is világos, hogy mit mondanak, de természetesen ebbe a történetbe is bele kellett kavarni a Fidesz közeli cégeket - ez volt a feladat. Drága, jó szocialista Képviselőtársaim! A helyzet a következő. Induljunk ki az önök gondolkodásából! Tehát feltételezve, de nem megengedve, hogy abból egy szó is igaz, amit önök mondanak - ezt én különben sem vagyok hajlamos elhinni -, induljunk már ki az önök logikájából. Arról beszélnek, hogy milyen jól jártak a rezsicsökkentéssel Fidesz közeli cégek - tök jó. Az emberek 324 milliárd forinttal kevesebbet fizetnek a rezsire. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor nem volt rezsicsökkentés, az embereknek többet kellett fizetni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Többet kerestek!]] Akkor maguk hova tették a lét? Hova tűnt el az a pénz? [[Gőgös Zoltán: Ezt inkább te ne mondd!]] Az a helyzet, hogy most, hogy kevesebbet fizetnek, jól járnak vele cégek? Akkor az önök cégei, Gőgös képviselő úr, az ön haverjai mennyire járhattak jól? Mennyire járhattak jól? [[Gőgös Zoltán: Milyen haverjaimról beszélsz? Én nem szotyoláztam senkivel, haver! Az elnök csenget.]] Képviselő úr, hogy önnek milyen haverjai vannak, azt én nem tudom… [[Gőgös Zoltán: A tieteket látjuk!]] Képviselő úr, nem szeretném a délelőtti vitát előhozni, ugye, tudja… [[Gőgös Zoltán: Dugulj el, mondom!]] A lényeg mégiscsak az [[Gőgös Zoltán: Hogy ülj le!]] hogy a 2010-es kormányváltáshoz képest, ami úgy következett be, hogy önök megígérték, hogy nem lesz gázáremelés, lassan is mondták, sokáig, az első miniszterelnökük meg is kérdezte, hogy hány évre mondja, tíz évre mondja-e, ehhez képest tizenötször emelték az árakat; a gáz árát a duplájára, a villamos energia árát 100 százalékkal. Mi pedig 25 százalékkal csökkentettük a földgáz, 24,5 százalékkal a villamos energia, 22,5 százalékkal a távhő árak. Ezt Volner képviselő úr vitatta, de az a helyzet, hogy szerintem az a legegyszerűbb, ha hazamegy, előveszi a gázszámláját [[Közbeszólás az MSZP soraiból:Vigyázz, mit kívánsz, mert megkapod!]] előveszi a villanyszámláját, kér valakitől egy távhős számlát, és meglátja, hogy valójában igaz - tehát mindaz, amit mondtunk [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Vigyázz, mit kívánsz, mert megkapod!]] , hogy a rezsicsökkentés előtthöz képest 25 százalékkal csökkentek az árát. Azt a logikát - és most bocsánat, hogy visszakanyarodok Volner képviselő úrhoz, aki ezt mondta -, hogy a kormányzás első felében növeltük az árakat, majd ehhez képest csökkentettük, saját maga cáfolta meg. Utána a következő mondata arról szólt, hogy mindjárt befixáltuk az árakat. Ha jól értem, a „befixáltuk az árakat” azt jelenti, hogy a kormány első döntése az volt, hogy újra hatósági árat vezetett be - mert a szocialisták még ezt is rábízták a külföldiekre, hogy ők állapítsák meg az árat -, újra hatósági árat vezettünk be, és a hatósági árat azon az áron maximalizáltuk, ahogy egyébként átvettük a kormányzást. Tehát ha Volner képviselő úr egyik kijelentése igaz, hogy fixáltuk az árat, ahhoz képest elég nehéz lenne egyébként növelni. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Az áfát!]] Ez nyilvánvalóan nem így volt. Első lépésként befagyasztottuk az árakat, a következő lépésekben pedig csökkenteni tudtuk. Még arra szeretnék kitérni… Ez nem feltétlenül a mai vita tárgya, de a Jobbik és a Fidesz közötti könnyebb megérthetőség kedvéért szerintem érdemes erre is néhány gondolatot fordítani. Azért beszélek elsősorban önöknek ez ügyben, mert önöknek ez ügyben nincs bűnük; akik maguk mellett ülnek, azoknak jócskán van. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ezt jegyzőkönyvezték!]] Azok eladtak mindent, mindig csak árat emeltek, most meg jönnek azzal a javaslattal, hogy hogyan lehetne árat csökkenteni. Én kérem őket, hogy ezt ne tegyék! Ilyen javaslatokat ne hozzanak, mert az embereknek összeszorul a gyomra! Abban a pillanatban, amikor a szocialisták árcsökkentésről beszélnek, megijednek, mert pontosan tudják, hogy akkor áremelés jön. Abban a pillanatban, amikor a szocialisták adócsökkentésről beszélnek, az emberek pontosan tudják, hogy arra készülnek, hogy emeljék az adókat. Tehát őket szerintem ebből a történetből felejtsük el. Nem is érdemes rájuk egyébként szót vesztegetni! Igazat mondani úgysem képesek. De önökkel szeretnék partneri viszonyban lenni a rezsicsökkentés ügyében, mert azt gondolom, hogy amit önök szeretnének és amit mi szeretnénk, az nem áll távol egymástól. Nem vitatom azt, hogy 2010-ben is meg lehetett fogalmazni javaslatokat, csak nem lehetett azokat végrehajtani. Ez a különbség az ellenzék és a kormány között. Nekünk az volt a feladatunk, hogy egy 2010-ben átvett totális csődtömegből csináljunk egy olyan erős államot, amely képes szembeszállni az EU bürokratáival, képes megvívni ezeket a csatákat, képes szembeszállni a multinacionális vállalatokkal. Először meg kellett erősíteni a magyar államot, mert a magyar állam gyakorlatilag nem létezett, amikor 2010-ben átvettük a kormányzást. Ezért volt szükség alkotmányra, sarkalatos törvényekre és számtalan más döntésre. És abban a pillanatban, amikor ezt a feladatot elvégeztük, 2013-ra megteremtettük azt a lehetőséget, hogy meg tudjuk csinálni a rezsicsökkentést. Tehát szerintem ne azon vitatkozzunk, hogy mikor, hogy meg mint, hanem örüljünk annak, hogy ez legalább van, és próbáljuk meg egymást ebben segíteni. Én ezt kérném a tisztelt jobbikos képviselőtársaimtól, a kormánynak pedig köszönöm szépen a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3484. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[13.00]] Elsőként megadom a szót Zombor Gábor úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország kormánya számára kiemelten fontos, hogy a többi országgal fennálló kétoldalú kapcsolatait folyamatosan és olyan módon fejlessze, amely révén országunk, állampolgáraink és gazdasági szerepvállalóink részére újabb lehetőségek nyílnak meg. E törekvéseket szolgálja a nemzetközi szerződés Országgyűlés részéről történő megerősítésének kezdeményezése is. A kétoldalú szociális biztonsági kapcsolatokat általánosságban rendező egyezmény a szerződő felek közös érdekein alapuló kiegyensúlyozott és az érintett kör számára igen kedvező jogszabályi környezetet eredményező szabályokat fektet le. Az egyezménynek köszönhetően a már eddig is kiterjedt magyar-amerikai kapcsolatok újabb fontos elemmel bővülnek, ami várhatóan ösztönzőleg hat a két ország közötti, elsődlegesen az állampolgárok biztosítottak szintjén megvalósuló mobilitására. A nemzetközi szerződés előírásai azonban nemcsak az egyének számára nyitnak új teret, hanem a gazdasági szereplők részére kölcsönös előnyöket is biztosítanak. Szem előtt tartva azt a körülményt, hogy az Amerikai Egyesült Államok földrajzi értelemben nem minősül közeli államnak, az egyezmény elsődlegesen a kötelező nyugdíj-biztosítási ellátások koordinációját valósítja meg. Lehetségessé válik mindamellett a magyar egészségbiztosítás keretében nyújtott ellátások részleges összehangolása is a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaira vonatkozó szabályok megalkotása segítségével. A jövőbeni szabályozás egyik közvetlen kedvezményezettjeként a két állam joga szerint biztosítási időt szerzett személyek az érintett időszakok összeszámításának köszönhetően olyan jogosultságokat szerezhetnek, amelyek az egyezmény hiányában nem volnának biztosíthatóak részükre. Az egyezmény kézzelfogható gyakorlati haszna jelentkezik továbbá abban, hogy a másik államban végzett gazdasági tevékenységhez kapcsolódó munkaerő-áramlás tekintetében az érintett személyekre alkalmazandó jog meghatározása révén a kétoldalú gazdasági kapcsolatokat élénkítő hatást fejt ki. Az új keretrendszer alapján a másik ország területén történő munkavégzés esetén irányadó jog egyértelműen lefektetésre kerül. A nemzetközi szerződés rögzíti a szerződő államok joga szerint megszerzett ellátásokhoz való jogok fenntartásának elvét, így olyan esetekben is biztosítja jogosultságok megszerzését, amikor az egyezmény hiányában a két állam jogának önálló alkalmazása nem keletkeztethetne jogosultságokat. Tisztelt Ház! Az egyezmény nemzetközi szerződésnek minősül, és az Országgyűlés részéről történő megerősítést követően léphet hatályba. Mivel Magyarország kormánya az egyezmény aláírása révén már elismerte, hogy Magyarország és az érintett személyi kör érdekeit szolgáló megállapodást érték el a szerződő felek, ezúton kérem a tisztelt Házat, hogy az egyezmény Országgyűlés által történő jóváhagyására irányuló törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megkérdezem, a Fidesz képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Nem. Ebben az esetben megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A szociális biztonságról szóló egyezmény létrehozására irányuló tárgyalások 2007-ben kezdődtek az amerikai fél kezdeményezésére. A tárgyalások megkezdését az is indokolta, hogy az Egyesült Államokban élő magyarok több alkalommal megkeresték az EMMI jogelődjét azzal, hogy az amerikai jog szerint szerzett nyugdíjuk korlátozás alá esik, ha Magyarországon tartózkodnak. Az Országos Egészségbiztosítási Pénztárhoz beérkezett lakossági megkeresések alapján is megállapítható volt, hogy mindinkább igény mutatkozott arra, hogy egyes társadalombiztosítási kérdések a többi bilaterális egyezményhez hasonlóan kerüljenek rendezésre a két ország viszonylatában is. Hozzávetőlegesen mintegy 3 ezer olyan, az Egyesült Államokban élő személy részére folyósítunk nyugellátást, akik önálló magyar nyugdíjjogosultsággal rendelkeznek. Mivel az egyezmény részletesen szabályozza a munkavállalók biztosítási kötelezettségével összefüggő rendelkezéseket, és ezzel összefüggésben maga a törvényjavaslat indoklása is kitér a kétoldalú gazdasági kérdésekre, érdemes ezekről a gazdasági kapcsolatokról néhány szót ejteni. Megítélésünk szerint a kétoldalú politikai és gazdasági kapcsolatokat veszélyezteti és hosszú távon a jelen szociális egyezmény végrehajtásával is összefügg, ha Magyarországon jelen lévő, legálisan működő nemzetközi cégek érdekei sérülnek. Információnk szerint többek között amerikai cégek is jelezték kifogásaikat a Magyarországon elharapózó adócsalás miatt és különböző korrupciógyanúk miatt. Többször fel is ajánlották segítségüket az adóhatóságnak a helyzet helyrebillentése érdekében, de érdemi válaszokat nem kaptak. Valószínűleg ezzel függ össze az az intézkedés is, amely EU- és NATO-tagországgal szemben még nem került alkalmazásra az Egyesült Államok részéről, amely szerint kormánytisztviselőket tiltottak ki az Egyesült Államok területéről. A Szocialista Párt álláspontja szerint az ilyen események, az ilyen esetek nem segítik a kétoldalú kapcsolatokat. A napirenden szereplő törvényjavaslat indoklása szerint az Egyesült Államok Magyarország egyik kiemelt és meghatározó tengerentúli partnere. Felvetődik ugyanakkor a kérdés, hogy mennyire számít kiemelt partnernek az az ország, amelynek külügyminisztere, illetve a magyar miniszterelnök ködös és zűrös hablatyolással vádol, és aki ellen azonnal pert kell indítani rágalmazás és jó hírnévhez való jog sérülése miatt, és hogyan befolyásolja az a cselekedet a kétoldalú kapcsolatokat, ha egy amerikai ügyvivőnek kikérik a mentelmi jogát. Szijjártó Péter itt külügyminiszterként még a tavalyi év végén a legfontosabb kérdésnek nevezte, hogy képesek leszünk-e az Egyesült Államokkal helyreállítani a valódi szövetségesi viszonyt. Azt gondolom, hogy az előbb említett események, cselekmények és mondatok ezt nem segítik elő. Meggyőződésem, hogy szövetségi kapcsolatok helyreállításának és konfliktusok lezárásának nem a leghatékonyabb módja, ha ilyen mondatok hangzanak el egy amúgy kiemeltnek tekintendő országgal szemben, azzal kiemelt gazdasági kapcsolatokra törekvő Magyarország részéről, ha így számítana az Egyesült Államok együttműködésére. A napirenden szereplő törvényjavaslat indoklása szintén kiemeli, hogy az amerikai vállalatok az eddigiekben több mint 9 milliárd amerikai dollár értékben ruháztak be Magyarországon, ezzel az Egyesült Államok a negyedik legnagyobb befektető hazánkban. A rendszerváltás utáni gazdasági kapcsolatok fejlődése mellett példátlan, hogy a hivatalban lévő miniszterelnök 2010 óta nem kapott meghívót a Fehér Házba. Martonyi János egy ciklus eleji látogatását leszámítva pedig a külügyminiszterek sem találkoztak. Azt gondolom, hogy ez elgondolkodtató. Az elmondottak is azt bizonyítják, hogy a kormánynak és a Fidesznek még a korábbi szövetséges republikánusokkal is megromlott a kapcsolata, hiszen Orbán Viktor még korábban jó kapcsolatokat ápolt a repubiklánus szenátorral, McCainnel, és tudjuk, hogy ő hogyan gondolkodik a magyar miniszterelnökről. Mindezek alapján nagyon bízunk benne, hogy ennek az egyezménynek az elfogadása az előzmények ellenére segíteni tudja, hogy a kétoldalú kapcsolatok javuljanak, és magának az egyezménynek a tartalma miatt is a Magyar Szocialista Párt támogatja az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Én is köszönöm. Megkérdezem, a KDNP képviselőcsoportja részérőll kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Nem látok ilyet. Ebben az esetben megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslatot természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom párt képviselőcsoportja is támogatni fogja. Látjuk azt a folyamatot - persze ez az Egyesült Államokat jelen esetben még annyira nem érinti -, hogy több százezer magyar állampolgár menekül főleg Nyugat-Európába a megélhetés biztosítása érdekében. Egyfajta gazdasági menekülteknek nevezném őket. Miniszterelnök úrral ellentétben én nem kalandoroknak, hanem gazdasági menekülteknek, megerősítve, nevezném őket. [[13.10]] Itt már 6-7-800 ezer emberről is beszélhetünk. Persze, hogyha az Egyesült Államokat figyelembe vesszük, az a 3-4 ezer ember akár a törvény indokolása alapján is, akik az Egyesült Államokban keresőtevékenységet folytatnak, minimális ehhez képest, de mégis fontos akár az ő érdekükben is az, hogy egy ilyen egyezmény létrejöjjön, főleg azért, mert mi bízunk abban egyrészről, hogy akár a kormányzó pártoknak a személye vagy a kormányzó pártok megváltozásával is változhat a helyzet Magyarországon, részben pedig abban bízva, hogy ezek az emberek, mivel menekültekről van szó, a hazaszeretet számukra fontos tény lehet, úgy gondolkoznak, hogy bizonyos idő után visszatérnek Magyarországra. Éppen ennek a tekintetében azt gondolhatjuk, hogy az ilyen egyezmények elősegíthetik azt, hogy ők visszatérjenek, és ha az egyezményben szereplő kitételeket nézzük, akkor egy kedvezőbb jogosultsági viszony beszámítása alapján akár nyugdíjra, akár más ellátásokra jogosultak lehessenek itt Magyarországon. Ez akár erősítheti bennük azt a gondolatot, hogy akár a nyugodtabb öregkor reményében, akár korábban is visszatérjenek, ugyanis biztosítva vannak arról, hogy akár az Egyesült Államokban megszerzett munkaviszonyuk is beszámításra kerül a jogosultság kiszámításának egy Magyarországra való visszatelepedésnek a folyamán. Éppen ezért, mondom még egyszer, hogy támogatjuk ezt a javaslatot, de inkább arra buzdítanánk a kormányt, hogy ne csak ilyen egyezményekkel, hanem egyéb, gazdasági intézkedésekkel is, a gazdaság tényleges fellendítésével, a magyar munkavállalók helyzetének, illetve versenyhátrányának a csökkentésével érje el inkább azt a célt, hogy ne csak a nyugdíj beszámítása szempontjából, hanem egyéb szempontokból is akár egy magyar fiatalnak, akár egy magyar idősebb személynek is érdemesebb legyen itthon maradnia, és a teljes jogosultsági viszonyát itt, Magyarországon megszereznie, mint hogy ilyen egyezmények révén a jogosultsági idő beszámításánál a teljes munkával töltött ideje beszámításra kerüljön, és így a jogosultsága ne kerüljön veszélybe. De, még egyszer mondom, mert a benne fektetett célokkal egyetértünk, akár a gazdasági társaságokra vonatkozó, gazdasági együttműködés szempontjából deklarált dolgokra, akár a magánszemélyekre vonatkozó részeivel az egyezménynek egyetértünk, így a frakciónk ezt a javaslatot támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az LMP képviselőcsoportját, kíván-e most szólni. [[Schmuck Erzsébet bólint.]]
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm a szót…
Tessék parancsolni!
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Lehet Más a Politika eddig következetesen támogatta a szociális… Szól? [[Közbeszólások: Nem! Kártya?]] Bocsánat, csak mert nem számolja az időt… [[Hordozható mikrofonba.]] Köszönöm szépen. Tehát a Lehet Más a Politika eddig következetesen támogatta a szociális biztonsági egyezményeket, mert azt gondoljuk, hogy ezeknek a kétoldalú egyezményeknek a célja helyes: kölcsönösen növelni a két ország állampolgárainak szociális biztonságát, garantálni a másik ország területén munkát vállaló állampolgárok ellátásokhoz való jogát. Fontosnak tartjuk, hogy azok a magyar állampolgárok, akik történetesen az Amerikai Egyesült Államokban vállalnak munkát akár rövidebb, akár huzamosabb időre, és tisztességesen fizetik a járulékokat, Magyarországra visszatérve és a nyugdíjkorhatárt elérve ne szenvedjenek hátrányt amiatt, hogy életük egy részében Magyarország területén kívül dolgoztak, ne vesszenek el azok a külföldön ledolgozott éveik, a magyar nyugdíj megállapításánál számítsák be azokat, ne történhessen meg az, hogy valaki csak azért nem lehet jogosult ellátásra, mert a Magyarországon munkával és járulékfizetéssel töltött évei nem elegendőek a jogosultság megállapításához szükséges szolgálati időhöz. Ismerjék el a külföldi biztosítási időt is, ne érje hátrány azokat sem, akik az Egyesült Államokban folyamodnak nyugdíjért, de az ott szerzett szolgálati idő nem elég a nyugdíj megállapításához. Az egyezmény révén az ő helyzetük is megoldódna, hiszen lehetővé válna a magyar biztosítási idők beszámítása, és a két ország arányosan nyújtaná az ellátásokat. Az ellátásokhoz való közvetlen hozzáférés garantálná, hogy a jogosult tartózkodási helye szerinti államban jusson hozzá a nyugdíjhoz. Az egyezmény lehetőséget biztosít arra is, hogy a munkáltatók dolgozóikat a másik országba küldjék ki munkavégzés céljából anélkül, hogy erre az időre a másik ország járulékfizetőivé is válnának. Az egyezmény szerint azoknak, akik nem több mint öt évet dolgoznak kiküldetésben a másik ország területén, kizárólag a küldő országban kell fizetniük a járulékokat. Ez is egy fontos szabály, mert a segítségével elkerülhető a kettős járulékfizetés. Fontos ellátásokra azonban nem terjed ki az egyezmény, az egyezmény hatálya csak a nyugellátásokra és a megváltozott munkaképességűek ellátásaira terjed ki, a nem munkavállalási célú tartózkodás alatti egészségügyi ellátásokra, a munkabalesetek vagy foglalkoztatási megbetegedések esetén nyújtott ellátásokra sem. Az indoklás a szerződő államok földrajzi elhelyezkedésére hivatkozik. Jó lenne, ha meg tudnák világítani, hogy miért akadály a földrajzi távolság. Az egyezmény fontos szociális garancia annak a több mint tízezer magyar és amerikai állampolgárnak az életében, akik a másik ország területén dolgoztak vagy dolgoznak. A kétoldalú gazdasági kapcsolatok és a két ország közti munkaerőmozgás ugyanakkor már korábban indokolta volna ennek az egyezménynek a megkötését. Mint tudjuk, hat éve kezdték meg az erről szóló tárgyalásokat, miközben Kanadával már 2002-ben aláírták az egyezményt, az USA-val csak 2009-ben kezdtek tárgyalni, és hat évig kellett várni az egyezmény aláírására. Ezt kissé hosszú időnek tartjuk, örülnénk, ha erre is magyarázatot kapnánk. Az egyezmény ünnepélyes aláírásakor szó esett a két ország közti gazdasági integráció elmélyítéséről is. Nem mehetünk el szó nélkül emellett, tekintettel az USA-EU szabadkereskedelmi egyezmény most zajló tárgyalásaira, ezek éppen a minél szorosabb gazdasági integráció jegyében folynak. Már a TTIP-ről általunk kezdeményezett vitanapon is elmondtuk, hogy ez az egyezmény mindenre alkalmas, csak arra nem, hogy fokozza a szociális biztonságot, hogy megőrizze a szociális és munkavállalói jogok elért szintjét. Nemcsak akkor kell szem előtt tartani a szociális biztonságot, amikor ilyen egyezményeket kötünk Amerikával, hanem akkor is, amikor a szabadkereskedelmi egyezmény lehetséges hatásait vizsgáljuk. Elég csak megnézni a WTO eddigi működését, a jólét növelésére, a munkahelyek létrehozására és a szegénység leküzdésére irányuló célok nem valósultak meg. A vámok eltörlése csak tovább növelte a szegény és gazdag országok közti különbséget. Miért várunk mást a szabadkereskedelmi egyezménytől? Ha valóban a munkavállalók, a magyar dolgozó emberek érdekeit tartják szem előtt, akkor nem támogathatják a TTIP-et és azt, hogy engedményeket tegyünk a szociális jogok, a munkajogok, a munkavédelmi szabályok területén, a kereskedelmet akadályozó korlátok felszámolása jegyében. Ez egy lefelé tartó szabályozási spirált indítana el, ami a gyengébb garanciák irányába mozdítaná el a hazai szabályozást is. Csökkenne a munkajogok jelenlegi szintje, a munkavédelmi szabályozás. A versenyképesség fokozása egyet jelentene a munkaerő leértékelésével, a bérek további leszorításával. Csak úgy lehetne versenyben maradni egy sokkal kevésbé szabályozott munkaerőpiaccal szemben, ha mi is leépítenénk a saját védelmi rendszerünket. A szociális biztonság tehát ezt is kell hogy jelentse, a kiállást emellett a TTIP előkészítéséről szóló vitában. Magyarországon már nincs hova hátrálni a bérek, a munkavállalói jogok és a szociális védőháló tekintetében, a kormány feladata, hogy olyan feltételeket teremtsen, amelyek mellett a magyar munkavállalók tudása, hozzáadott értéke, bére is nőhet. Egy olyan társadalmi igazságosságra volna szükség a jövedelmek elosztásában, ami felfelé húzza a társadalom alsóbb rétegeiben élőket, ami több jövedelmet biztosít a magyar társadalomnak. Mindezt azért tartottam fontosnak elmondani, hogy a most tárgyalt szociális biztonsági egyezményt ezekben az összefüggésekben is lássák. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki kör végére értünk. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel? [[Senki nem jelentkezik.]] Nem. Ebben az esetben, minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e reflektálni az elhangzottakra. [[Dr. Zombor Gábor: Egy mondatban!]] Tessék! [[13.20]]
Köszönöm szépen a hozzászólásoknak a napirend tartalmával összefüggő részeit, hiszen a szociális biztonságról szóló kétoldalú egyezményről van szó, amely keretében sok mindent hallottunk. Úgy gondolom, az a négy új, szociális biztonságról szóló egyezmény, amelyet Magyarország kötött különböző országokkal, Albániával, Macedóniával, az Egyesült Államokkal és majd a következőkben tárgyalt Törökországgal, azok nemcsak a fő kapcsolatainkat, hanem szerepünket is erősítik ezekben a térségekben. Ha lehet, akkor kérném, a geopolitikát és a különböző kereskedelmi kérdéseket ne keverjük a szociális biztonsággal, hiszen ez az emberekről szól, hogy megfelelő ellátást tudjanak kapni, ha a másik országban élnek, és ezek nagyon fontos, pozitív fejlemények az országok kapcsolatában. Ha a hozzászólások támogatásnak minősültek, akkor azokat köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3789. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megadom ismét a szót Zombor Gábor államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hasonló egyezményről kívánok önöknek szólni. Magyarország az elmúlt időszakban jelentős sikereket ért el a kétoldalú szociális biztonsági kapcsolatok építésében. Ahogy említettem, 2014 novembere és idén február között négy szociális biztonsági egyezmény aláírására nyílt lehetőség. Úgy gondolom, az utolsóként aláírt török egyezménnyel összefüggő törvényjavaslat esetében indokolt, hogy röviden áttekintsük az érintett tárgyalási folyamatok eredményeit. Az egyezmények négy állam vonatkozásában nyitnak teret a modern szemléletű, kétoldalú szociális biztonsági kapcsolatok fejlődésének. A nemzetközi szerződéseknek köszönhetően a magyar fél eltérő történelmi múltú, változatos kultúrájú, társadalmi-gazdasági berendezkedését tekintve sokszínű és a világ igen eltérő pontjain fekvő országokkal építette sikerrel kétoldalú kapcsolatait. Világosan érzékelhető, hogy Magyarország jó partnerként tekint a déli, északi, keleti és nyugati országokra egyaránt, így lehetővé válik, hogy a világ egészére nyitott országként nemzetközi súlyát ezen egyezményekkel is növelje. A Török Köztársasággal megkötött egyezmény meghatározó jelentőséggel bír a kétoldalú kapcsolatok további hatékony fejlesztésének folyamatában. A szerződés arra biztosít lehetőséget, hogy a bővülő jogosultságok, a kiszámítható szabályozás révén az állampolgárok mint biztosított személyek, illetve a gazdasági szereplők megtalálhassák a munkavégzési célú mobilitással, illetve a másik állam területén végzett gazdasági tevékenységgel összefüggő számításaikat. A magyar-amerikai egyezményhez hasonlóan, figyelembe véve, hogy a Török Köztársaság földrajzi értelemben nem minősül közeli államnak, a szerződő felek egyetértettek abban, hogy az egyezmény elsődlegesen a kötelező nyugdíjbiztosítás kereteiben biztosított ellátások koordinációját valósítsa meg. Az egyezmény ezenfelül a korszerű szabályozási elveket kiterjeszti az egészségbiztosítási ellátások részleges összehangolására is, ideértve például a másik államban történő munkavégzés idején szükséges egészségügyi ellátások nyújtásának módozatait és a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának koordinációját. A két ország joga szerint szerzett biztosítási idők összeszámításával olyan jogosultságokat szerezhet az érintett személyi kör, amelyek az egyezmény hiányában nem volnának elérhetőek számukra. Mivel a másik államban végzett gazdasági tevékenység esetén alkalmazandó jogot is rögzíti a szabályozás, a kétoldalú gazdasági kapcsolatokat élénkítő hatása is várható.Tisztelt Ház! Az egyezmény nemzetközi szerződésnek minősül, ezért kötelező hatályának elismeréséhez ezúttal is az Országgyűlés hozzájárulása szükséges. A Török Köztársaság tekintetében megkötött egyezmény esetében is hangsúlyozottan igaz, hogy a korszerű szabályozást megvalósító nemzetközi jogi eszköz nem elsősorban a szerződő fél államok, hanem állampolgáraik és gazdasági szerepvállalóik javát szolgálja. Mivel a szerződés révén az előbb említett személyi kör új jogokban és lehetőségekben gyarapodik, és a kétoldalú kapcsolatok tovább erősödhetnek, az egyezmény aláírásával Magyarország kormánya kinyilvánította elkötelezettségét a kétoldalú szociális biztonsági kapcsolatok fejlesztése mellett. Mindezekre tekintettel javasolom és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa az egyezmény Országgyűlés által történő jóváhagyására irányuló törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Üdvözlöm a karzaton helyet foglaló, Egerből érkezett diákokat és a pedagógus kollégákat. Nagyon örülök, hogy itt vannak. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megkérdezem, a Fidesz képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Ilyet nem látok. Megkérdezem, az MSZP képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki szólni. [[Igen jelzés.]] Tóth Bertalan képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezmény hatálya azon jogszabályokra terjed ki, amelyek a társadalombiztosítási jogviszony alapján nyújtott öregségi és hozzátartozói nyugellátásokat, a kötelező egészségbiztosítási ellátásokat, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait szabályozzák. Emellett a munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedésekkel összefüggő ellátások és jogosultságok szabályainak koordinációjára is kiterjed. A másik ország területén való munkavégzéssel kapcsolatban a jelen egyezmény kimondja, hogy a munkavállaló, önálló vállalkozói tevékenységet folytató személy biztosítási kötelezettsége annak a szerződő államnak a jogszabályaihoz igazodik, amelynek területén az illető személy keresőtevékenységet végez. Az általános szabály alól kivételt képeznek többek között a másik szerződő fél területére kiküldött, állami és közszolgálatban foglalkoztatott személyek és munkaadók által a másik ország területére munkavégzés céljából kiküldött munkavállalók, önálló vállalkozói tevékenységet folytató személyek, a nemzetközi fuvarozás és szállítmányozás keretében foglalkoztatott személyek. A különleges rendelkezések négy fejezetben hangolják össze a nemzeti szabályozó rendszereket, eljárásokat. Ezek az alábbi ellátásokat érintik: természetbeni egészségügyi, valamint a betegség és anyaság esetén járó ellátások, a munkahelyi balesetek és foglalkoztatási megbetegedések esetén járó ellátások, a nyugellátások, öregségi és halál esetén járó nyugellátások, valamint a rokkantsági, illetve a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai. A Magyar Szocialista Párt támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A KDNP részéről kíván-e valaki szót kérni? [[Nincs jelzés.]] Nem kíván, mert nincs itt senki. Akkor megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Oldja meg, képviselő úr, a technikai problémáját. [[Vágó Sebestyén jelzésére:]] Nem kell megoldania, akkor mondja fejből.
öszönöm szépen a szót, elnök úr. Kis malőr történt, de megoldjuk, most úgy sincs szükségem a gépre. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ellentétben az Amerikai Egyesült Államokkal kötött egyezménnyel, ez magyar állampolgárokat csak abban az esetben érinthet túlnyomó többségében, ha valamilyen kiküldetésben vagy valamilyen magyarországi székhellyel rendelkező cég alkalmazottjaként Törökországban teljesítenek szolgálatot, és ez a szolgálati idő a törvényben foglalt időkereteken túlnyúlik, illetve az időkereteken belül az ebben deklarált jogszabályok érvényesek rájuk. [[13.30]] Tekintettel arra, hogy számunkra is minden magyar állampolgár, bárhol teljesítsen szolgálatot, akár diplomáciai, akár egy magyar cég képviseletében, az ő egészségügyi ellátási, illetve szociális ellátási, akár a nyugdíjra vonatkozó ellátásokkal kapcsolatos jogbiztonsága számunkra fontos, éppen ezért mi is támogatni fogjuk ennek az egyezménynek az elfogadását, és igennel fogunk szavazni a voksoláson. Itt azért annyit elmondanék még - ha a saját szakterületemre térhetek -, ebben is olvashattuk, hogy bizonyos ellátásokban Törökország, úgy látszik, jobb helyzetben van, illetve a Törökországban élő emberek jobb helyzetben vannak, mint a Magyarországon élő magyar állampolgárok, ugyanis a török állam nem tartotta fontosnak azt, hogy a rokkantsági ellátást megszüntesse, ott a rokkantsági ellátás, a rokkantnyugdíj ugyanabban a formában megmaradt. Ezt valamilyen szinten követendő célnak is tekinthetnénk, és felhívnánk rá a kormány figyelmét, hogy vizsgálja meg, más országokban ez hogyan működik, hogyan illeszkedik esetlegesen nemzetközi jogszabályokba, a nyugdíjrendszerbe és a nyugellátásszerű ellátásokba, és próbálja meg, akár e nemzetközi példák tekintetében is ehhez igazítani a magyar jogszabályokat, ha már a 2012-es hatálybalépéssel felelőtlenül egy rossz döntést hozott. Itt van, íme, ismét egy nemzetközi példa, amely alapján korrigálhatók lennének ezek a hibás döntések. De visszatérve egyébként az egyezményre, a fent nevezett magyar állampolgárok érdekében mi is elfogadjuk az egyezményt, és meg fogjuk szavazni annak az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, az LMP képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a tisztelt képviselő asszonyokat, képviselő urakat, hogy kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Nem. Minthogy felszólalásra nem jelentkezett senki, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr, kíván-e szólni? [[Jelzésre:]] Tessék!
Köszönöm szépen a törvényjavaslat támogatását a felszólalóknak.
Én is köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ez azt jelenti, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami földvagyon kezelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3788. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Előterjesztőként megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Dr. Nagy István: Elnök úr, öt perc szünetet szeretnék kérni.]] Öt perc technikai szünet. [[Szünet: 13.33 13.42Elnök: dr. Hiller IstvánJegyzők: Hegedűs Lorántné és dr. Tiba István]]
[[Dr. Bitay Márton Örs az ülésterembe lép.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Üdvözöljük az államtitkár urat. Régen vártak már államtitkárt ennyire, mint mi önt. Legyen szíves, érvényesítse a kártyáját. Ott tartottunk, hogy az állami földvagyon kezelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitáját kezdenénk meg. Megadom a szót Bitay Márton Örs úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. De mielőtt megadnám, ő vesz levegőt, én meg köszöntöm a karzaton helyet foglaló pécsi és hajdúböszörményi diákokat. Örülök, hogy itt vannak, figyeljék a munkánkat. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Először is szeretnék elnézést kérni, hogy így egy kicsit megcsúsztam, de ez a parlamenti műfaj vitája, az előző törvények alakulása befolyásolta az érkezést, és egy picit későn szóltak, de ahogy értesültem, rögtön szaladtam át. Én is sok szeretettel köszöntöm a diákokat a parlament karzatán. Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő, az állami földvagyon kezelésével összefüggő törvények módosításáról szóló T/3788. számú törvényjavaslat nyolc törvény módosítását tartalmazza az állami földvagyon-gazdálkodás egységes elvek szerinti megvalósítása érdekében. A törvényjavaslat szerinti módosítások arra irányulnak, hogy valamennyi állami tulajdonban álló és odakerülő föld egységes tulajdonosi joggyakorlás útján és egységes hasznosítási elvek mentén tartozzon a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet tulajdonosi joggyakorlása alá, amelynek megvalósítása érdekében több részletszabály került a törvényjavaslatba. Alapvető cél a Nemzeti Földalap vagyoni körének olyan jellegű kiszélesítése, amely alapján minden mező- és erdőgazdálkodási célokra hasznosított állami földterület egységesen a Nemzeti Földalapba kerül; tehát nemcsak a művelési ága szerint, hanem egyébként a használata szerint mezőgazdasági és erdőgazdálkodási célokra hasznosított föld. Ez azonban nem jelentheti az egyes speciális használati feltételek, mint például a honvédelmi célra hasznosított területek érdeksérelmét. Ezeknél a területhasználatoknál nyilván később az egyes szerződések vonatkozásában kell majd a pontos kikötéseket meghatározni. A javaslat fontos feladata továbbá az állami földek használatára vonatkozó egyes speciális szabályok hozzáigazítása a 2014. május óta hatályos új földforgalmi szabályozáshoz. Ennek keretében a földforgalmi törvény szerinti birtokmaximum kapcsán egyértelművé teszi a tervezet, hogy az állami szervek vagyonkezelői joga alapján használt területek nem számítanak bele a birtokmaximumba. Magyarul, arról beszélünk, hogy az 1200 hektáros birtokhasználati maximum vagy adott esetben az 1800 hektáros birtokhasználati maximum az állami földhasználók szempontjából, százszázalékos állami tulajdonú földhasználók szempontjából ne érvényesüljön ez a birtokmaximum. Így biztosítható például a mintegy egymillió hektáros állami tulajdonú erdővagyon megfelelő kezelése. Szintén a birtokmaximumhoz kapcsolódóan az állami földek hasznosítása során is előírja a tervezet egyes speciális földhasználó, illetve tulajdonosi nyilatkozatok megtételét. A javaslat emellett új, világos struktúra keretében szabályozza a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosítási formáit, nem változtatva azokon, de speciális hasznosítási lehetőségeket teremtve. Így például új lehetőségként biztosítja, hogy szociális szövetkezetek közfoglalkoztatási célra nyilvános pályáztatás mellőzésével, ingyenesen használatba kaphassanak állami tulajdonú földterületeket.A szociális szövetkezetek mellett az önkormányzatok számára is biztosítja a tervezet az állami földek közfoglalkoztatás és szociális földprogram céljára történő használati lehetőségét. Az oktatási és tudományos állami alapfeladatok ellátása céljából megkötött vagyonkezelési szerződésekre pedig deklarálja az ingyenes és határozatlan idejű vagyonkezelésbe adás lehetőségét. Az egyes termőföldárveréseken tapasztalható visszaélések, túlzott mértékű becsértékek megállapításának megszüntetése érdekében a tervezet a sikertelen árveréssel érintett földek állami tulajdonba kerülését csak az NFA vagy igazságügyi szakértő által megállapított vételáron teszi lehetővé. A tervezet jelentősen egyszerűsíti az osztatlan közös tulajdonban álló, az állam kisebbségi tulajdoni hányadával érintett erdőterületek hasznosítását. Megteremti ugyanis annak a lehetőségét, hogy az ilyen állami tulajdonú hányadokra vonatkozó erdőgazdálkodói haszonbérleti szerződések pályáztatás nélkül kerüljenek megkötésre, összhangban az erdőtörvényben biztosított lehetőségekkel. A javaslat kiemelt célja továbbá elősegíteni a védett természeti területek védettségi szintje 1995-ben meghatározott helyreállításának lezárását, vagyis az összes érintett védett természeti terület mielőbbi állami tulajdonba vételét. Ehhez még több ezer kártalanításra jogosult személy pénzbeli kártalanítása szükséges, amely folyamat sajnálatos módon 2004-2010 között a forráshiány következtében szünetelt. A törvényben előírt területvásárlásokat a tervezet szerint a jövőben az állam nevében földvásárlásra jogosult szerv, a Nemzeti Földalap fogja végezni. Ez a javaslat jelentősen csökkenti a nemzetipark-igazgatóságok adminisztratív és anyagi terheit, ugyanakkor továbbra is kötelezően előírja a védett természeti területek igazgatósági vagyonkezelésbe adását. Emellett a jövőben a természet védelméről szóló törvényben biztosított állami elővásárlási jog alapján állami tulajdonba kerülő védett természeti területek nemzetipark-igazgatósági vagyonkezelésbe adását is kötelezővé teszi a tervezet, amely jelentősen bővíti a nemzeti parki vagyonkezelésű területek körét. Ezeken túl a törvényjavaslat több kisebb technikai jellegű módosítást tartalmaz a Nemzeti Földalapról szóló törvény vonatkozásában a törvény gyakorlatban történő alkalmazhatósága, illetőleg megkönnyítése érdekében. A T/3788. számú törvényjavaslat tehát lehetővé teszi az állami tulajdonú földek egységes szakmai elvek mentén történő használatát, erősítve ezzel a jogbiztonság érvényre jutását, hozzájárulva a jó állam eszméjének gyakorlati megvalósításához. Azt is mondhatnám egyszerűbben fogalmazva a törvénytervezettel kapcsolatosan, hogy egy államon belüli átrendezésről, átrendeződésről beszélhetünk. Arról van szó, hogy kik, hányan és hogyan - jellemzően mind állami szervek - hasznosítják az állami földeket. Az egységes állami földvagyon-hasznosítási koncepciónak az a lényege, hogy az út egyik oldalán lévő állami földet és az út másik oldalán lévő állami földet is ugyanolyan feltételek mellett, ugyanazon logikai gondolkodás mellett lehessen adott esetben haszonbérbe adni vagy adott esetben az állami szervnek hasznosítania. [[13.50]] Azt mondhatnám a törvényjavaslattal kapcsolatosan, hogy minden koherenciaproblémát, ami az elfogadott földforgalmi törvényben, a Nemzeti Földalapról szóló törvényben, illetőleg a kettő ütközése kapcsán eddig megvolt, azt most feloldja, és az egészet egy új egységes állami földvagyon-gazdálkodási koncepcióba helyezi át. Szeretnék külön is kitérni még arra a mondatra, amely arról szól, hogy egyedi specialitásoknak megfelelően kell ezeket a területeket hasznosítani, és itt említettem a honvédelmi célra hasznosított területeket. Most azt mondjuk, hogy minden, ami a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő, nem közvetlenül honvédelmi célra hasznosított terület, az a Nemzeti Földalap vagyonkezelésébe kerüljön át. Az első nagyon fontos állítás, hogy a tulajdonjogban nincs semmiféle változás, sem a honvédelmi célú, sem a nemzeti parki célú, sem oktatási célú, sem bármilyen más célú hasznosításnál, hiszen a tulajdonosi jogokat eddig is a magyar állam nevében a Nemzeti Földalap gyakorolta, és ezután is a magyar állam nevében a Nemzeti Földalap fogja gyakorolni.Mindösszesen a vagyonkezelői szerződésekről beszélünk. Az említett honvédelmi célú használati területekre vonatkozóan az az állításunk, hogy arra nyilván tekintettel kell lenni később a hasznosítás során, hogy mondjuk, a táborfalvai lőtér körül lévő mezőgazdasági hasznosítási területeket a lőtér használatától függően lehet majd csak haszonbérbe adni, illetőleg a haszonbérleti szerződésekben arra a különlegességre tekintettel kell lenni, hogy ott adott esetben éles lőfegyverrel lövészet várható. De ugyanezt említhetném példaként a nemzeti parkok vonatkozásában is. Azokon a területeken, amelyeket a nemzeti parkok eddig sem maguk hasznosítottak, hanem haszonbérbe adtak gazdáknak, ott fog változni a vagyonkezelői jog. Ezeken a területeken mostantól a haszonbérbe adást a Nemzeti Földalap fogja lebonyolítani, vagy úgy is mondhatnám - visszatérve az eredeti terminológiára -, hogy a vagyonkezelői jogokat a Nemzeti Földalap fogja hasznosítani. Azokon a területeken, amelyeket a nemzeti parkok eddig is saját maguk hasznosítottak különféle célokra, projektekre, LIFE-projektekre, bármilyen más természetvédelmi célra, azt ezután is ők fogják hasznosítani. Sőt, azokat a területeket, amelyeket az állam kisajátítás útján szerez a XCV. törvényben megfogalmazottaknak megfelelően, már amennyiben természetvédelmi területekről van szó, ugyanúgy a nemzeti parkok használatában - például a nemzeti park egy projektjének a bővítése keretében vagy egy speciális természetvédelmi feladat ellátása érdekében szeretné megkapni -, ezt a területet a Nemzeti Földalapnak kötelessége a nemzeti park számára vagyonkezelésbe visszaadni. Az állami földvagyonnal kapcsolatosan nem szeretnék hosszú anekdotákba belemenni a vagyonnyilvántartás, vagyonkezelés kapcsán. Azt tudnám mondani, hogy 2010-ben, amikor megkezdődött a kormányzás, az állami földvagyonkataszter papír alapon létező, nem digitalizált volt, formailag egy udvaron egy lefóliázott raklapon vettük át a vagyonnyilvántartást. Ebben a vagyonnyilvántartásban nagyon sok feladat van, amit még mindig el kell végezni, és akár szemlesütve is mondhatnánk, hogy négy év alatt nem sikerült a végére érni, pedig akár még meg is lehetett volna ezt tenni. Az viszont bizonyos, ahhoz, hogy egy egészséges, jó vagyonnyilvántartás legyen, nagyon fontos az, hogy tudjuk, melyek azok az elvek, amelyek alapján ezt a vagyont hasznosítani szeretnénk. Azt állítjuk, a legfontosabb elv az, hogy egységesen hasznosítsuk ezeket a területeket, egységes elvek mentén, egységes birtokpolitikai elvek mentén. Amikor volt szerencsém megkezdeni az államtitkári munkámat, felfigyeltem arra az érdekes jelenségre - nem véletlenül hoztam az út egyik és másik oldalán lévő földterület analógiáját -, hogy ugyanaz a mezőgazdasági hasznosítású szántó, nagyjából ugyanolyan aranykorona-értékű az út egyik oldalán X. állami költségvetési szerv vagyonkezelésében volt, azt öt évre adták különféle liciteken megállapított bérleti díjért, míg az út másik oldalán lévőt - még egyszer mondom, ugyanarról a típusú földről beszélünk, ugyanolyan hasznosításúról - pedig 15 évre adták, egy teljesen másik ár mellett. Úgy általában is nagyon nehéz megmagyarázni az embereknek, mi abban a logika, hogy ezt nem egységesen kezeljük. Az egységes állami földvagyonkezelésnek pedig van egy másik nagyon fontos szempontja is: bizony vásárlóként is meg kell jelenni az államnak a magyarországi termőföldpiacon. Vannak feladataink. A földforgalmi törvény lehetőséget biztosít számunkra - illetőleg a kormány, mert a kormány ad hozzá pénzt -, hogy meg tudunk vásárolni zsebszerződésgyanús területeket. Az egész vagyongazdálkodás szempontjából nyilván nem mindegy, hogy egy adott területnél nekem mint Nemzeti Földalapnak meg kell kérnem egy X. Y., szintén kormányzati háttérintézményként működő szervet, hogy különféle szomszéd- és más jogok miatt ő próbálja megvásárolni a területet, vagy adott esetben bele tud szólni a terület meg nem vásárlásába vagy megvásárlásába, miközben nekem mint államnak van néhány napom arra, hogy eldöntsem, az adott zsebszerződéses terület vonatkozásában beavatkozunk vagy nem avatkozunk be. Tehát számos eleme van annak, ami arra a következtetésre juttatott minket, hogy nagyon fontos az egységes állami földvagyonkezelés. Ezen belül priorálni kell bizonyos szempontokat - ki is tértem rá az expozéban -, akár szociális, akár közfoglalkoztatási, akár önkormányzati szempontokat. Például önkormányzatoknak pillanatnyilag nem tudunk vagyonkezelésbe adni állami földterületeket közfoglalkoztatás céljából. Ezt a helyzetet ez a törvényjavaslat megoldja, világossá teszi, hogy erre lesz lehetősége az államnak. A szociális szövetkezetek vonatkozásában ugyanez elmondható. Azt szeretném kérni a tisztelt Háztól: nagyon sokféle vitát lehet és érdemes is lefolytatni a földügyek vonatkozásában. Különösen érdemes lefolytatni, amikor a földforgalmi törvényről, vagy arról a bizonyos 5 millió 400 ezer hektár mezőgazdasági besorolású termőföldről beszélünk, ami magántulajdon. Ez nagyon érdekes, fontos, alkotmányos szempontból is kiemelkedő jelentőséggel bíró döntés vagy vita lehet. Itt az állami földvagyonnál is nagyon komoly vitákat lehet és érdemes lefolytatni. Csak azt szeretném mindannyiuk figyelmébe ajánlani, hogy államon belüli rendezkedésről beszélünk, nem a tulajdonviszonyok vonatkozásában, hanem csak arról van szó, hogy hogyan hasznosítjuk ezt a termőföldet, hogyan hasznosítjuk az állami termőföldet, egységes gondolat mentén, egységes alapokon nyugodva, egységes vagyonkezeléssel vagy széttöredezetten. Ma erről nem kell dönteni, ma erről fogunk vitatkozni. Amikor odajut az Országgyűlés menetrendje, akkor végső soron majd arra kell gombot nyomni, hogy szeretnénk, hogy egységesen, egységes elvek mentén hasznosítsuk az állami földterületeket, vagy továbbra is azt támogatjuk, hogy elvek nélkül, szétaprózódottan hasznosítjuk. Nagyon szépen köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalások jönnek. Elsőként megadom a szót Győrffy Balázs képviselő úrnak, a Fidesz vezérszónokának. Tessék! [[Mirkóczki Ádám elfoglalja jegyzői székét.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A T/3788. számú, az állami földvagyon kezelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat többségében technikai jellegű, azonban emellett több fontos és régóta várt módosítást is tartalmaz. Az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló törvény szerint a szövetkezet által kialakított földalapokba ki nem jelölhető védett és védelemre tervezett természeti területek a Nemzeti Földalapba kerülnek. Az ezzel kapcsolatban most beterjesztett jogszabály-módosítás igazából csak a pontosítást szolgálja. Ezek a területek ugyanis korábban is a Nemzeti Földalapba tartoztak, csak a jogszabály erről nem rendelkezett. A változás lényege, hogy nem automatikusan kerül a nemzetipark-igazgatóság vagyonkezelésébe a terület, hanem azt kérnie kell az NFA-tól. Ki kell emelni, hogy ez a folyamat az országban már körülbelül 99 százalékban lezárult, és ezek a földek a nemzeti parkokhoz kerültek. Itt igazából csak néhány ilyen ügy várható. [[14.00]] A védett természeti területek elővásárlási joga kapcsán javasolt új szabályok alapvető indoka az új földforgalmi törvényhez való igazodás és az egységes állami földvagyonkezelés. A földek esetében most az NFA gyakorolja az elővásárlási jogot, védett földek esetében azonban a nemzeti park igazgatósága, ami jogalkalmazói oldalon számos probléma forrása, illetve az is gondot jelent, hogy a forráshiány miatt nem tudnak élni az elővásárlási jogukkal. A javaslat a nemzetipark-igazgatóságok adminisztratív terheit csökkenti azzal, hogy a földnek minősülő védett természeti területek esetében az elővásárlási jog gyakorlásával kapcsolatos ügyintézést a továbbiakban az igazgatóságok helyett az NFA fogja végezni. A rendelkezések tágítják az igazgatóságok mozgásterét a védett természeti területek állami tulajdonba vételére. A tervezet szerint, amennyiben az igazgatóságok a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott, földnek minősülő védett természeti területek vonatkozásában jelzéssel élnek az MFA felé az elővásárlási jog vonatkozásában, úgy az NFA számára kötelezettséget teremtenek az ingatlan megvásárlását illetően. Ilyen kötelezettsége korábban az NFA-nak nem volt, a nemzetipark-igazgatóságoknak pedig jellemzően forrásuk nem volt az ilyen elővásárlási jog gyakorlására a legértékesebb védett természeti területek kapcsán. A javaslat szerint az NFA-forrásból állami tulajdonba kerülő védett természeti területet az NFA köteles nemzetipark-igazgatósági vagyonkezelésbe adni. Ilyen kötelezettség sem állt és áll fenn a hatályos jogi szabályozás alapján. Szükséges továbbá, hogy ne az árverési becsérték, hanem az NFA által a saját értékbecslője útján megállapított érték legyen az irányadó, amit az államnak fizetnie kell. Sajnos a jelenlegi árverési gyakorlat miatt tömeges a visszaélés, és ennek most már igazán véget kell vetni. Az árverések során megállapított becsérték körülbelül 85-90 százaléka túlzó, gyakran annyira, hogy még a becsérték 50 százaléka is magasabb a reális ingatlanforgalmi értéknél. Kiemelten fontos tehát az állami vagyon és költségvetési források védelme érdekében, hogy a tárgyi árverések kapcsán minden esetben, ahol túlzó mértékű becsérték kerül megállapításra, ott az NFA által megállapított becsérték legyen irányadó és elfogadandó. A közfoglalkoztatás egyik meghatározó eleme a mezőgazdasági Start-munkaprogram. Ennek továbbviteléhez, illetve kiszélesítéséhez szükséges, hogy az önkormányzatok megfelelő nagyságú termőterülettel rendelkezzenek. A közfoglalkoztatásból való kimenet egyik lehetősége, hogy a közfoglalkoztatottak szociális szövetkezeteket alapítsanak, és rendelkezzenek mindazon eszközökkel, amelyek biztosítják a megerősödésükhöz szükséges termelőeszközöket. A jogszabály-módosítás biztosítja az önkormányzatok részére a föld használatának közfoglalkoztatás és szociális földprogram céljára történő megszerzését és e célra történő hasznosítását. A módosítással megteremtődik az összhang a földforgalmi törvény és a Kftv. között. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Képviselőtársak! Kérem, hogy hozzászólásaikkal, illetve szavazataikkal támogassák a T/3788. számú törvényjavaslat elfogadását. Elnök úr, köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Soron következik az MSZP vezérszónoka, Gőgös Zoltán képviselő úr. Találja meg a mikrofonját!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez valóban egy elég sok területet átfogó törvény, mondhatnánk azt is, hogy sok technikai korrekcióval, de azért van ebben néhány olyan dolog, ami nem technikai, ezt előttem Győrffy Balázs képviselőtársam is jelezte. Azzal kezdem, ami szerintünk is rendben van. Ez az a része a javaslatnak, miszerint az osztatlan közös tulajdonban lévő erdőterületek állami részét értékesítenék magának a társaságnak. Mert itt nagyjából erről van szó. Ez azért is fontos, mert látunk ezzel kapcsolatban visszaéléseket, ahol ilyen vegyes tulajdon van, ott előfordul, hogy az állam csak a tulajdonnal rendelkezik, de abból származó haszonnal nem nagyon, mert nagyon nehéz követni a gazdálkodási ügyeket, és azt általában nem is szokták jelezni. Erre konkrét példát is tudok mondani, Zirc környékén is vannak ilyen állítólagos visszaélések, de ezt majd nyilván az NFA meg fogja vizsgálni. Tehát ez a része rendben van. Pozitív része az is, hogy a szociális szövetkezetek közfoglalkoztatási célra ingyen kaphassanak vagy ingyenes használatra is akár állami földterületet. Ami viszont számunkra is problémás, és több környezetvédő szervezet is jelezte a miniszter úrnak korábban is, most is, hogy nem nagyon látunk arra garanciát, hogy ha a természetvédelmi területek hasznosítása vagy kezelése az NFA-hoz kerül, akkor az NFA ezzel az apparátussal, amivel jelenleg rendelkezik, képes lesz-e. Ugyanis azt látjuk, hogy azzal az állami földvagyonnal sem nagyon bír, ami jelenleg a kezelésében van, hiszen semmi nyomát nem látjuk annak, hogy a korábbi pályázatokon földhöz juttatott szereplők érdemi ellenőrzés alá essenek, érdemi vizsgálat tárgyát képezze az általuk leírt gazdálkodási tervek végrehajtása. Ugyanis tömegesen kellett volna az elmúlt két évben vidéken új munkahelyeknek megjelenni, nem beszélve az állatállományról. Hiszen itt mindenki bevállalta azt az állatállományt a földpályázatoknál, ami az előírásban szerepelt. Az a tapasztalatunk, hogy ennek a töredéke sincs meg, vagy pedig mintegy utazó nagykövetként körbejárnak, és ugyanaz az állatállomány minden egyes ellenőrzésnél föllelhető, pontosan azért, mert erre nincs felkészülve a Nemzeti Földalapkezelő. Nincs se embere, se hozzáértő szakemberei, akik mondjuk, az ilyen típusú visszaéléseket, az állatutaztatásokat ki tudnák zárni. Látjuk azt is, hogy a Hortobágyon milyen pályázatok voltak, ugyan azt nem az NFA bonyolította, hanem pont a nemzeti park, de a gyakorlata ugyanaz volt. Sőt, mondhatnám azt, hogy elvileg még lazább, annak ellenére, hogy nemzeti parkos volt. Hiszen nem létező állatállománnyal nyertek el hatalmas földterületeket, illetve olyan nonszensz is előfordult, hogy valaki 50 darab nagy fehér magyar kacsával 60 hektár legelőhöz jutott, ami azért elég elképesztő. [[Közbeszólásra:]] Igen, a kacsa állat, de nálunk 200 szokott lenni az udvaron, nem 60 hektáron. Azért mondom, hogy nem annyira legelőigényes állat, mondjuk, egy nagy fehér kacsa. Ez a baj ezzel, és azt látja a természetvédők szövetsége, a WWF és a Madártani Egyesület, hogy nincs arra garancia, hogy nem ugyanaz történik a nemzeti parkok kezelésébe kerülő területekkel, mint mondjuk, Kishantossal, hogy egyáltalán nem fog számítani, hogy milyen természetvédelmi környezetben működnek. Egy dolog számít majd, hogy jól irányítható módon, általában nyilvánFidesz közeli szereplőkhöz kerülhetnek ezek a területek. A másik, hogy a nemzeti parkok egyik bevételi forrása volt - a saját hasznosítás mellett, amire ugyanúgy járnak nekik a különböző európai uniós támogatások, mint ha bárki más hasznosítaná - a bérleti díjak rendszere. Ebből tudtak közvetlenül őrző-védő, természetet védő és természet közeli feladatokat ellátni. Most ez a bevételük nyilván megszűnik, és ez súlyos problémákat fog okozni. Ugye, több tízezer hektárról van szó. Azt gondolom, hogy ezt a kiesést nagyon nehezen fogják tudni kezelni. Ezenkívül én úgy gondolom, hogy az a típusú kisajátítás, és ezzel is van bajunk, aminek voltak már előszelei a nemzeti parkok kapcsán is, Borsodban és Telkibányán például, odáig rendben van, hogy jó lenne, ha a természetvédelmi területek, mondjuk, nagyobb felügyelet alatt lévő állami kézben maradnának vagy lennének. Csak egy a nagy probléma, hogy amelyik település határában csak ilyen földterület van, ott az ebből élők és ezt hasznosító tulajdonosok nem látják annak garanciáját, hogy miután tőlük ezt kisajátították, ők ezt visszakapják majd művelésre. Mert azzal van a probléma, ha ez csak azért kell, mert a térségben lévő barátok földéhségét nem tudják kielégíteni, csak ilyen módon, hogy kisajátítják azoknak a területeit, akik egyébként ezeket évtizedek óta használják. Tehát azt látom itt problémának, hogy ez egy nagyon irányított bérbeadási folyamat első lépése, és ugyanaz a gyakorlat fog megvalósulni, ami a Nemzeti Földalapkezelőnél, amiből rengeteg problémát láttunk eddig. Sőt, hogy most újabbakat mondjak, majd nyilván államtitkár úr erre mond is valamit, mert ezek most derülnek ki, miután ki lehet kérni a bírálati lapokat, hiszen bírósági döntés van róla. Mert hogyan lehet azt értelmezni, hogy nyolc beadott pályázatból egy adott szereplő kettőt nyer, hatot bukik; ugyanaz a bíráló csapat, ugyanazok a személyek a hat pályázat gazdasági tervét minimálisra pontozzák, mert annak buknia kellett, mert az másnak kellett, a kettőt meg maximálisra. Na most, ha valaki nekem megmagyarázza, hogy egyazon vállalkozásnál, legyen az akár magán, akár cég, nyolc darab üzleti tervből hogyan lehet kettőt fölpontozni, hatot meg lepontozni, úgy, hogy szó szerint ugyanarról a pályázatról van szó, ugyanarról az üzleti tervről; ez csak egy módon lehet: ha nekik pontosan megmondták előre, hogy mit kell csináljanak. [[14.10]] És ez lesz a probléma, hogy úgy néz ki, hogy az NFA-nál ez a gyakorlat gond nélkül megy és működik. Valószínűleg a Hortobágyon is működött a nemzeti parknál, és volt olyan nemzeti park, ahol ezért le is mondott az igazgató, mert nem volt hajlandó ezt a dolgot végigcsinálni. Tehát én attól tartok, hogy ez a koncentráció újabb 50 ezer hektáros földmutyit előz meg. Tehát ez másra nem jó. Egyébként a mostani állapotban én semmi problémát nem látok. Abban van logika, hogy például honvédségi terület hasznosításánál, ahol a honvédségnek nem az a dolga, hogy a használaton kívüli lőtereit, illetve a használatban lévő, csak nem érintett legelőterületeit hasznosítsa, hogy az kerüljön be egy egységes vagyonkezelésbe, de a természetvédelmi területeknél, én úgy gondolom, hogy a nemzeti parkok ilyen típusú ellehetetlenítésének az indítása, mert erre nem tudok mást mondani, hiszen ha elveszik a bevételeit, akkor annak előbb-utóbb az lesz a vége, hogy azt a feladatot se tudják majd ellátni, amit kell, ezt én semmiképpen nem tartom jónak. Tehát azért rossz az ilyenfajta megoldás, amikor egy törvénybe belepakolnak sok mindent, mert én most beszéltem két-három olyan ügyről egy törvény kapcsán, ami teljesen logikus és értelmes, és azt gondolom, hogy meg kell csinálni, de van számos olyan eleme ennek a benyújtott javaslatnak, ami viszont nem támogatható. Tehát összességében azt tudom elmondani, hogy ebben a formájában biztos, hogy nem tudjuk támogatni. Ezt a javaslatot mindenképpen - figyelembe véve a környezetvédelmi szakmai szervezetek álláspontját - vissza kellene vonni, azt a részét el kellene felejteni, ami a nemzeti parkoknak a földbevonását érinti, a többit meg - úgy gondolom - érdemes behozni a parlament elé, mert azt jó szívvel tudná szerintem nagyjából a parlament egésze vagy döntő többsége támogatni. Én azt javaslom, államtitkár úr, ezt fontolják meg, hogy ebben az ügyben még szakemberekkel folytassanak le egy konzultációt, adjanak nekik világos választ, mert ezekre a kérdéseikre, hogy erre érdemben miért van szükség, nem kaptak választ. Ön próbálta elmondani, hogy mi ennek az oka, hogy az egységesítés meg a tisztán látás, de én úgy látom, hogy ebben a formájában ez a Nemzeti Földalapkezelő arra, hogy ez korrektül csinálja, nem alkalmas, ott kell először gyökeres változtatásokat tenni. Meg azt a gyakorlatot, amiről a miniszterelnök úr is többször válaszaiban azt mondta, hogy felül kell bírálni meg voltak is ebben lépések, azokat a gyakorlatokat megszüntetni, és onnantól kezdve talán majd lehet valamikor erről értelmesen tárgyalni, de addig szerintem nem. És én most nem szeretnék a magánföldek kapcsán dolgokat előhozni, de azért egy dolgot megemlítenék, hogy nagyon-nagyon elkeserítő - és itt van a kamara elnöke, legalább hallja - a gyakorlat, amit a kamara által ebben a dologban kirendelt bizottságok végeznek, hogy kizárólag a saját embereik érdekeit nézik a földértékesítésnél, fél- meg egyhektáros területeket tekintenek felhalmozási célú vásárlásnak. Én azt gondolom, hogy ez vérlázító; Veszprém megyében is volt rá példa, Győr megyében is volt rá példa. Nem beszélve arról, hogy helyben kialkudott, szokásoknak megfelelő árakra mondják azt, hogy drága, és egyszerűen elutasítják az ellenjegyzését a dolognak. Ez tömeges, csak szeretném jelezni, államtitkár úr, nem erre szegődött a kamara. Nagyon gyorsan meg kellene csinálni a települési földbizottságokat, mert ennek így nem lesz jó vége. Le van blokkolva az egész földforgalom. És sajnos olyan visszaéléseket tapasztalunk, ami egyértelműen azt bizonyítja, hogy most már nem elég az állami földekkel kapcsolatos visszaélések meg az azzal kapcsolatos mutyizás, hanem rátette a Fidesz vagy megpróbálja rátenni a kezét a magánföldekre is a saját maga által kreált és nagyon-nagyon kis többséggel megválasztott kamarákon keresztül. Ezt sürgősen abba kell hagyni, ebből komoly probléma lesz. Nem beszélve arról, hogy már most látszik, hogy fognak megszűnni cégek - amit én másfél éve mondtam - a földtörvény miatt. Most legutoljára egy szigetvári gazdaság vezetője jelezte, hogy 70 embert fognak elbocsátani, mert lejárnak az állami földbérletek és nem fognak tudni működni. Higgyék el - én ezt mondom másfél éve -, ez tömeges lesz, nyolcvan-egynéhány forintos tejár mellett minden tehenet fejbe fognak lőni Magyarországon, ahol nem biztosított a földvagyon vagy a földhasználat hosszú távon. Mert ez lesz a logikus döntés. Adhatnak ehhez bármilyen kiegészítő támogatást, akkor is ez a szakma nem bírja el azt, hogy úgy tartsunk állatot, hogy nincs hozzá föld. Ezeket érdemes, úgy gondolom, újragondolni, mert ebből komoly probléma lesz, nem most, nem két év múlva, hanem öt éven belül. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka a következő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Államtitkár úr azzal kezdte, hogy az egyik fő érv ezen módosítás mellett az, hogy egységes hasznosítási elvek valósuljanak meg ezen területek kapcsán is. Pontosan ez a problémánk egyébként vagy a legnagyobb aggályunk ezzel a tervezettel kapcsolatban. Természetesen, ha egy normális országban élnénk, akkor ez egy teljesen jó érvrendszer lenne, és a Jobbik is elfogadná, csak ismerve az önök elmúlt éves gyakorlatát ezen a területen, ami az állami földek bérbeadását jelenti, ez bizony inkább már komoly aggodalmakkal lát el minket. És nemcsak minket, hanem számtalan civil szervezet is jelezte az észrevételeit, és a súlyos problémákat előrevetítve már elénk helyezte levél formájában; több mint száz civil szervezet írta egyébként alá. A kezdeményezők pedig a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület, a Magyar Természetvédők Szövetsége és a WWF Magyarország volt, önökhöz is eljuttatták többször az észrevételeiket. Én olyan visszajelzéseket kaptam, hogy ha érkeztek is válaszok néha ezekre a levelekre, nagyon későn, és abszolút érdemi válaszoktól mentesek voltak ezek a mellébeszélések, ugye, amit megszoktunk itt a parlamentben önöktől. Általánosságban fontosnak tartják ezek a szervezetek hangsúlyozni, hogy az előterjesztés természetvédelmi vonatkozású paragrafusainak indoklásában továbbra sem található utalás arra, hogy mely szakmai érvek vezettek a javaslat előkészítéséhez. Amit itt államtitkár úr elmondott, egyáltalán nem érzem úgy, hogy alátámasztanák azt, hogy ilyen módon kellene a nemzeti parkok földjeit a Nemzeti Földalapkezelőhöz vagyonkezelésbe adni. „Ismereteink szerint az eddigiekben nem merültek fel olyan aggályok az igazgatóságok tevékenysége kapcsán, amelyek indokolnák a tervezett módosításokat, sőt az elmúlt években a korábbiaknál nagyobb mértékű forrást használtak fel a védettségi szint helyreállítására, az ezzel kapcsolatos kisajátításokra.” Így nem látják indokoltnak a vagyonkezelési jogköröket csorbító intézkedéseket. Nyilván nem fogom az egész levelet felolvasni, bízom benne, hogy államtitkár úr elolvasta, és esetleg a késése is pont ennek volt köszönhető, hogy megpróbált még inkább tájékozódni a különböző szervezetek véleményei között. Meggyőződésük - ahogyan ezt több, napvilágot látott gyakorlati példa is igazolja -, hogy az NFA nem képes olyan hatékonysággal ellátni a természetvédelmi jellegű feladatokat, mint a kifejezetten erre a célra létrehozott nemzetipark-igazgatóságok. Ez nem az ő levelükben van, de talán Kishantos példáját itt kell megemlítenünk. Nagyon jól látható az, hogy hogyan tudják önök politikai bosszúra használni ezeket az intézkedéseket és ezeket a lehetőségeiket, hiszen Kishantosnak a kinyírása és megsemmisítése tényleg nem szólt másról, mint arról, hogy egy politikai bosszút hogyan hajtsanak végre Ángyán József korábbi államtitkáruk ellen és az ő köre ellen, illetve hogy ezeket a földterületeket hogyan fogják tudni aztán sok kilométerrel arrébb élő haverjaiknak kimutyizni, és hogyan tudták tönkretenni ezt a több évtizede jól működő biogazdaságot, ami egyébként Európa-szinten is, azt hiszem, sokaknak példát mutatott. Visszatérve a levélhez: „A nemzetipark-igazgatóságok esetében egységes rendszert alkot a védett területek biológiai értékeinek felmérése és térképezése, a természetvédelmi kezelés, ökológiai gazdálkodás és társadalmi szempontokat figyelembe vevő regionális tervezése, a végrehajtás technikai szintű egyeztetése és akár a napi szintű területi ellenőrzése, amely nem csupán a tevékenységek tételes számon kérését, hanem a beavatkozások biológiai hatásainak felmérését is jelenti.” Tehát ezek mind azok, amit az NFA nem fog tudni ilyen módon számon kérni és végrehajtani. Tudom, hogy erre azt fogja mondani államtitkár úr, hogy a nemzeti parkoknak ez a lehetősége a jövőben is meglesz, csak azt nem tudjuk, hogy milyen források fognak a nemzeti parkok rendelkezésére állni, hiszen például a területalapú támogatást ezáltal kihúzzák a lábuk alól. Hosszasan lehetne még idézni a levélből, de ahogy mondtam, ezzel most nem kívánom tovább húzni az időt, tényleg szeretném, ha fontolóra vennék ezeket az aggályokat, hiszen akkor egyértelművé válna önök számára is, hogy ez nemcsak az ellenzék, nemcsak a Jobbik aggodalma, hanem azon szervezeteké is, amelyek leginkább beleláttak abba, hogy milyen munka működött eddig a nemzeti parkoknál. Azok a problémák, amelyeket ön felsorolt, valóban sok esetben megoldandók, és én is úgy gondolom, hogy kezelni kellett azokat az anomáliákat, azokat a párhuzamosságokat, ami így a földvagyonkezelés területén fennáll Magyarországon, de nem hiszem, hogy arra ez lett volna elsősorban a megoldás. És hogy miért aggódunk a Nemzeti Földalapkezelő miatt? Az elmúlt három év földmutyiktól volt hangos, rengeteg muníciót adott számunkra is, hiszen olyan elképesztő visszaélésekre derült fény, amelyek, azt hiszem, hogy tényleg jogosan támasztják alá a félelmeinket. Rengeteg ügy elhangzott itt a parlamentben is, biztosan jól emlékszik, amikor az önök soraiból egy illető - ma már nem képviselő - felesége kapott 200 hektárt, és olyan pályázaton keresztül, aminek az ellenőrzésekor számomra teljesen egyértelműen kiderült, hogy bizony belenyúltak, és a szubjektív elemeket olyan módon tolták el a pontozáskor, ami lehetővé tette azt, hogy ezen földterületet megnyerje. [[14.20]] A pályáztatások módja a mai napig elképesztő, azt hiszem, Európában példátlan módon zajlik. Nem tudom, milyen indok lehet arra Európa közepén 2015-ben, hogy a mindannyiunk földterületét képező állami földterületek pályáztatásakor ne ismerhetnénk meg, hogy kik, milyen módon, milyen szubjektív elemek figyelembevételével döntenek, miért nincs jogorvoslati lehetőség és miért nem nyilvános, átlátható ez az egész. Ha emögött nem bűzlene minden, államtitkár úr, önök lennének a legelsők, akik kezdeményeznék, hogy ez egy átlátható rendszer legyen, főleg amilyen visszaélések voltak korábban. Nem fogja tudni sem nekem, sem senkinek elmagyarázni, megmagyarázni, hogy miért jó az a pályáztatási rendszer, ahol a komplett Váli-völgy állami földterületeit, mondjuk, egy Mészáros Lőrinc kaphatja meg, aki egészen véletlenül európai uniós pénzekből tudja aztán fejleszteni a teljes család és baráti kör agrárérdekeltségeit. Hortobágy már szóba került, nem ismétlem. Ott a saját ellenőrző rendszerük is kimutatta több helyen a visszaéléseket, az Állami Számvevőszék is ezzel kapcsolatban megfogalmazta aggályait. De visszatérve Ángyán Józsefre, az önök volt államtitkárára egy egész komoly tanulmányt, sőt nem is egyet, tett le az asztalra, ahol szépen végigmegy megyénként, és bebizonyítja mindenki számára, hogy kik azok az érdekkörök, családok, az önökhöz szorosan köthető haverok vagy éppen elvtársak, akik bizony hasznot húztak leginkább ebből az állami földvagyon-bérbeadásból. Nem állította a Jobbik, nem állítottam én sem azt, hogy nincsenek olyan földbérlők, akik jogosan megérdemelték a bérbe kapott területet, de legalább kétharmad azon arány, amit mindenképpen vizsgálni kellene. Ne tessék félreérteni, államtitkár úr, ezt szeretném itt is aláhúzni, nem arról van szó, hogy a Jobbiknak vagy nekem azzal van bajom, hogy fideszes kötődésű illető nyerte az állami földterületet. A választásokon több mint 50 százalék, vagy 50 százalék körüli eredménnyel nyerték a választásokat, ez matematikailag [[Gőgös Zoltán: 33 volt!]] arra enged következtetni, hogy legalábbis a szavazókorú és a szavazni hajlandó lakosság körében minden második ember még a választások idején önökre voksolt. Ilyen szempontból tehát, ha ebből a logikából indulunk ki, nyugodt szívvel lehet, hogy minden második nyertesnek fideszes kötődése van, és nincs is ezzel semmi probléma, amennyiben megfelel a nyertes azoknak a birtokpolitikai irányelveknek, amelyeket önök meghirdettek, amelyeket oly bőszen képviselnek folyamatosan. Akkor tényleg semmi problémám nem lenne azzal, hogy milyen párt szimpatizánsa az illető. De komoly visszaélések voltak például azzal kapcsolatban is, hogy egy Komárom-Esztergom megyei cégtől elvették az állami földeket. Baloldali kötődésű vezetése volt, egyébként sem hoztak elég munkahelyet létre azon az adott földterületen, tehát eddig teljesen egyetértek a történettel, nincs is ezzel semmi probléma, csakhogy több százmillió forintból, európai uniós pénzből ez a cég létrehozott egy komoly öntözési rendszert, amelyet nyilvánvalóan az új földhasználónak kellett volna kifizetnie mint befektetett eszközt a régi kft. felé. Ezzel szemben önök úgy játszották át ezt a rendszert, hogy egy napra visszavonták a földpályázatot, ilyen módon az adófizetőkkel fizettették ki egy ilyen kis trükkel ezt az öntözőrendszert, és az önök haverja, aki később megnyerte ettől a cégtől a földterületeket, hozzájutott egy teljesen modern és jól felszerelt öntözőrendszerrel rendelkező földterülethez, mindenféle pluszbefektetés nélkül. A megszabott egységáron bérli azóta is a földterületet. Az állatállomány számon kérése szintén problémás. Több esetről tudunk, amikor gyakorlatilag körbebérlik tényleg ezeket az állatokat. Nincsenek megfelelően ellenőrizve. Nem kapunk arról tájékoztatást, hogy milyen módon zajlanak ezek az ellenőrzések, milyen gyakorisággal, és rengeteg olyan információ fut be hozzánk, hogy bizony az önökhöz szorosan köthető érdekkörök ellenőrzése rendre elmarad. De ismerünk olyan esetet, amikor a 21 pályázóból 19 az önök köréhez volt köthető, és hosszan sorolhatnánk azokat az anomáliákat, amelyektől rettegünk, és félünk, hogy az NFA kezelésébe kerülve ugyanezek a problémák fognak előkerülni. De ha már arról beszélünk, hogy a területek vagyonkezelése hova kerül, és mily módon változik ez a rendszer, akkor érdemes lenne megemlíteni, amit már öt éve ígérnek és számtalanszor számon kértem e Ház falai között is önöktől, ez a Fertő tó kérdésköre. Jó lenne ezt is kezelni, abszolút ideillik, és jó lett volna, ha már ezen törvényben rendezik. Ha valaki még esetleg nem hallotta tőlem, a világörökség részéről beszélünk, amit 2006-ban, a komplett magyarországi nádast, mintegy ezer hektárt egy akkor SZDSZ közeli vállalkozónak mutyiztak ki. Nem az önök hibája, nem önök voltak kormányon. Ugyanakkor minden létező szervnél, akihez eddig fordultam, nem sorolom fel tényleg, aki Magyarországon él és mozog és illetékes lehet, jártam ez ügyben, nekem adott igazat és azt mondta, hogy nem lehet ilyen módon örökös ingyenes nádaratási jog keretében szerződést kötni, abszolút jogos a lázadás, és abszolút megértik az érintett családokat, azoknak a felháborodását, akik emiatt mentek tönkre. Ehhez képest mégsem történt semmi előrelépés. Az illető ma már persze nem SZDSZ közeli, ahogy szintén a volt államtitkáruk, Illés államtitkár úr ezt megsúgta a Ház falai között, ő azért nem tud lépni ez ügyben, azt mondta, mert az illető már nem SZDSZ közeli és nagyot hallgatott. Gondolom, önök is értik, hogy saját magára, saját magukra gondolt e hallgatás keretében, és arra utalt, hogy valószínűleg politikai eszközökkel védik meg az illetőt, és azért tudja tönkretenni a Fertő tavat ilyen ütemben azáltal, hogy a nádaratást és a legalapvetőbb lépéseket sem teszi meg, hogy a tó biológiai állapota helyreálljon. Hozzáteszem, hogy most éppen európai uniós pénzeket nyertek rá. Tehát itt is közpénzből lesz helyreállítva az, amit valaki szándékosan mulasztással tönkretett, és akinek a tevékenységét hagyják a mai napig. Az is beszédes volt, hogy a világörökségi részek kisajátítására, ilyen anomáliák, problémák megoldására hoztak egy jogszabályt az előző ciklusban. De ez Budapesten, talán a Gellért-hegyen, vagy melyik hegyen található kávézónak a problémáját akarta megoldani, és amikor felhívtam a figyelmet arra, hogy e törvényen keresztül a Fertő tó kérdéskörét is meg lehetne oldani, akkor egészen véletlenül gyorsan a végszavazás előtt átírták az egészet, nehogy még ezt a most már önökhöz köthető vállalkozót sérelem érje és esetleg a közjót szolgálják a jövőben ezek a területek. A honvédelmi területekről is szó volt. Jó lett volna, ha végre eldöntjük azt is, hogy a lőszer- és aknamentesítés problematikáját ki fogja megoldani. Nagyon szép és jó, hogy azon honvédelmi területeknek, amelyek ma már nem látják el a régi feladatukat, megpróbálunk értelmes hasznosítást adni, de bizony ezek olyan költségek, amelyeket nem sokan tudnak bevállalni és nem is nagyon éri meg bevállalni. Tehát ezt előbb-utóbb az államnak kellene meglépnie, azt hiszem. Az osztatlan közös állami erdőknél én is sok problémáról tudok, és elképzelhető, hogy ezen változtatás előreviszi majd az ügyet. Kicsit aggodalommal tekintek erre is, hiszen ha végiggondoljuk, hogy a Fidesz-KDNP-nél milyen logikai változások mennek végbe folyamatosan az állami földvagyon körül, ebből is lehetnek visszaélések. Ha belegondolnak, 1998 és 2002 között még az volt a Fidesz logikája, hogy az állam szabaduljon meg minden földjétől, az államnak nem kell földterületet használni. Ha másra nem gondolunk, akkor a választási vereség után a két forduló között kimutyizták a haverjaiknak a 12 legnagyobb állami gazdaságot. Tehát akkor ez volt a Fidesz logikája. Aztán mit ad Isten, amikor 2010-ben kétharmaddal visszatértek, akkor meg azt kezdték el bőszen hangoztatni, hogy az állami földet igenis meg kell őrizni, és az állami birtokpolitikai irányelveknek megfelelően kell bérbe adni. Ha ilyen gyorsan váltogatják a véleményüket és a hozzáállásukat az állami földhöz, akkor félő, hogy az erdő tekintetében is elszállhat önökkel a ló. De összességében értem, hogy miért igyekeznek ezt a változtatást véghezvinni. Az önkormányzatok és a szociális szövetkezetek részére biztosítandó földterületekkel egyetértek, azt a részét tudjuk támogatni, de azon problémák és aggályok miatt, amelyeket én is a civil szervezetek véleményének tolmácsolásában elmondtam, ezek miatt végül szerintem nem fogjuk tudni támogatni ezt a törvénytervezetet. Természetesen módosító indítványokkal megpróbáljuk jobbá és használhatóvá tenni. Ha azokat elfogadják, még meg tudjuk gondolni magunkat. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Soron következik Sallai R. Benedek képviselő úr, LMP. Parancsoljon! [[14.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Viszonylag sok dolog van, amiről beszélni kell. Egy jó darabig érdeklődéssel hallgattam az államtitkár úr előterjesztését, és utána meghallgattam Győrffy képviselő urat is a kormánypárt részéről, de megnyugodtam, utána rájöttem, hogy csak színészet az egész, tehát nem kell elhinni, amit mondanak, mert valójában másról van szó. Én teljesen őszintén elhiszem egyébként azt, hogy a Fideszben van olyan ember, aki ezt elhiszi, tehát én látom azt az önök soraiban is, hogy van egy halom jó szándékú ember, aki elhiszi ezeket a maszlagokat, hogy ezek majd a bürokráciacsökkentést meg a korrupcióellenes harcot, meg a rezsicsökkentést, meg az éhező gyerekeket fogják megoldani, de itt nem erről van szó. Bocsássanak meg, hogy még nem a szakmai hozzászóláshoz kezdek, hanem hogy egyszerű magyar emberként mit látok. Tehát volt egy rendszerváltásnak nevezett valami, és onnantól kezdve a különböző kormányok azzal foglalkoztak, hogy hogyan lehet a saját érdekkörük zsebébe kinyomni az állami vagyont, hogy lehet üzemeket felszámolni, hogy lehet egy gyári feldolgozóipart felszámolni, hogy lehet tönkretenni azokat az gyárakat, amelyek, mondjuk, piaci versenyt jelentenek, hogy lehet mindezt privatizálni, hogy lehet az állami gazdaságokat a piszkos tizenkettőként emlegetett saját zsebekbe átdugni, és ezt csinálták teljesen pártállástól függetlenül mindenféle kormányzó pártok az elmúlt 25 évben. Ez odáig zajlott az elmúlt 25 évben, hogy lassan kiürült az állam zsebe, egyre kevesebb dolog van, amit el lehet vinni a haveroknak. És mi van még ott? Ott van a védett területek része, amire sajnos ezek a gonosz nemzeti parkok valamilyen természetvédelmi szempontokat akarnak érvényesíteni, mindenféle ilyen kis fütyörésző madarakra meg nem tudom, mikre, amik a gazdaságnak nyilván nem fontosak, nem járul hozzá a GDP-hez egyetlen ilyen védett faj se nagyon - ahogy vesszük -, és zavaró az, hogy itt van egy kis föld. Nem sokról beszélünk, mert pár tízezer hektárról beszélünk összesen. De 300 ezer hektár van a nemzeti parkok vagyonkezelésében? 300 ezer hektár az, ami teljesen. Van Magyarországon 9,3 millió hektár terület, abból 5,3 millió hektár termőföldnek minősül, ebből van 300 ezer hektár, egy egészen kicsi rész, amit a nemzeti parkok azért tartanak, hogy elsődlegesen a természetvédelmi szempontok érvényesüljenek. És most vannak emberek, akik azt szeretnék, hogy csak jobb lenne, ha saját magunk rendelkeznénk fölötte, és valahogy rá lehetne tenni erre a kezünket. És akkor jönnek ezzel a bürokráciacsökkentéssel meg az éhező gyerekekkel, meg a rezsicsökkentéssel, meg amivel szoktak, és akkor a képviselőik jelentős részét meg lehet erről győzni, hogy ez a bürokráciaellenes harc része. De nem az! Miért lenne az? Ha az lenne, akkor - meg kell szüntetni az NFA-t. Mi a francnak?! Az összes védett területnél a nemzeti parki igazgatóságokhoz át kell tenni a vagyonkezelési jogot, ami nem védett, azt oda kell adni az önkormányzatoknak, hogy boldoguljanak a szociális szövetkezeteikkel meg a közmunkával meg ilyesmivel. Mi a francnak nekünk NFA? Csökkentsünk így bürokráciát! [[Az elnök csenget.]] Szó nincs erről… [[Derültség.]]
Nem az idővel volt a problémám.
Rosszat mondtam? Elnézést kérek, megválogatom a szavaimat.
Nem szakmailag, mert azért nem fogok beleszólni, de a fogalmazása sértette a fülemet. Igen, kérem szépen!
Rendben van.
Még jó!
Elnök úr, elnézést kérek!
Rendben van.
Tiszteletben tartom, hogy ön az elnök, csak ugye láttam a mai nap folyamán itt a plenárison, hogy lehet itt mindenféle szavakat használni büntetlenül, volt az MSZP-nek egy ilyen előterjesztése. Azt hittem, ez általánosan vonatkozik, de tiszteletben tartom azt, hogy nem ugyanaz az elnök van. Tehát elnézését kérem, elnök úr.
Rendben van.
Tehát összességében az látható, hogy ott van még valamilyen erőforrás, ami fölött rendelkezni lehet, és jó lenne, ha rátennék a kezüket, és ennek egy kiváló eszköze ez az NFA. Ez az NFA gyakorlatilag teli van korrupciós ügyekkel, teli van szélhámossági ügyekkel, átláthatatlan, nem lehet belelátni a pályázati rendszerbe, nem tudjuk azt, hogy kik, milyen szempontokból és hogyan hoznak döntéseket, fogalmunk nincs róla, hogy mi is zajlik az állami vagyonnal, amit úgy tekint a magyar kormány, mintha kormányvagyon lenne, pedig ez egy közösségi vagyon. Nem csak a kormánypártoké ez a termőföld, és gyakorlatilag az efölötti rendelkezési jog megszerzéséről zajlik ez az előterjesztés. Tehát mindazon kormánypárti képviselőtársaimnak, akik - idáig úgy tűnt - mintha leültek volna a tévére és néznék a rekamiét, látniuk kell azt a hátteret, hogy itt nem arról van szó, hogy majd bürokráciacsökkentést csinálunk, hanem arról van szó, hogy a természeti erőforrások fölötti rendelkezést, azt a fránya területalapú támogatást hogyan lehet megszerezni. Nyilvánvalóan ez aggaszt a legjobban bennünket. De beszélhetünk nagyon sok esetben szakmai dolgokról is, ugyanis megmondom őszintén, végig abban a hitben voltam, hogy mondjuk, a kormány felelős képviselői valamilyen szinten szaktárcát képviselnek, szakmai álláspontot képviselnek. Ugye, volt szerencsénk Fazekas Sándor miniszter urat megkérdezni, hogy ugye, a védett területek nem lesznek veszélyben; ugye, nem akarják őket elvinni az NFA-ba. Január 19-én Fazekas Sándor miniszter úr megnyugtatott bennünket, hogy: „Nincs olyan kormányzati szándék, hogy mintegy 50 ezer hektár védett természeti területet csoportosítana át a nemzeti parki igazgatóságoktól az NFA-hoz.” Tulajdonképpen lehet, hogy igazat mondott, mert nem 50 ezer hektár van, hanem sokkal több. Így aztán ilyen ikszben volt a keze , amikor ezt így mondta, de ugyanilyen ikszben lehetett a keze akkor is V. Németh Zsoltnak, amikor meghívtam a Fenntartható fejlődés bizottságába, és ugyanezt megkérdeztem, és a Fenntartható fejlődés bizottsága jegyzőkönyve szerint elmondta, hogy nem, nincs ilyen kormányzati szándék. Most akkor nyilvánvalóan felmerül bennem, hogy ha azt mondja két felelős szakvezetője a kormánynak, hogy nincsen kormányzati szándék, akkor vajon kinek a szándéka ez. Vajon kinek, ha nem a kormányé? Akkor ki van az egész mögött, és ki az, aki ezt szeretné? És nyilvánvalóan azt látom, hogy a fideszes képviselők jó része jót akart a magyar tájnak. Igaz, a nemzeti vidékstratégiát Magyar Zoltán képviselőtársammal egyetértésben egy napon benyújtottuk, hogy ugyan jöjjön már a parlament elé, és országgyűlési határozat formájában lásson egyszer napvilágot. A Mezőgazdasági bizottság mindannyiszor biztosított mindkettőnket, hogy nyugodjunk meg, minden nagyon jó úton halad, és a magyar vidéknek rendezve vannak a problémái, jó kezekben van a kormánynál, minden rendben van, és minden halad a megvalósítás felé. Ugyanakkor meglepve látom, ugye, hogy a 2012-es stratégiában azt írja az akkori kormány által elfogadott rendszer, hogy: „A védett természeti területek és értékeik megóvásának eredményessége szempontjából meghatározó a természeti oltalom alatt álló területük tulajdonviszonyának, vagyonkezelésének” - ezt most aláhúztam, meg egy kis zárójel, felkiáltójel -, használatának alakulása. Az országos védettséget élvező természeti területek 75 százaléka van állami tulajdonban, 28 százaléka pedig magántulajdonban.” „A nemzeti parki földterületek vagyonkezelésének aránya növelendő.” Tehát szó nem volt erről 2012-ben, hogy csökkenteni kell, vagy elvenni, vagy megszüntetni. Ezt a kormány elfogadta, és bennünket egy-két héttel ezelőtt megnyugtatott a Mezőgazdasági bizottság fideszes elnöke, hogy minden a tervek szerint halad. Mit látok a nemzeti vidékstratégia „A vidékstratégia indikátorai és számszerűsített célkitűzései” című táblázatában? Azt látom, hogy - ezt ugye, nem az ellenzéki pártok gonosz képviselői találták ki, hanem a kormány találta ki, hogy mik legyenek az indikátorok: „A természeti értékek megőrzésének indikátora a nemzeti parki igazgatóságok vagyonkezelésében álló területek nagysága.” Azt mondja a kormány: „288 419 hektárról a célérték 2020-ra, hogy a nemzeti parkok vagyonkezelési területe 430 ezer hektárra növekedjen.” Itt van a vidékstratégiában! Ez az, amit önök lebegtetnek mint a magyar vidék alkotmányát, és erre hivatkoznak, hogy mindez jó úton halad. Gyakorlatilag egy ellentétes lépéssel most fogják magukat, és ezt a célértéket - ami, úgy tudtuk Font Sándor képviselő úrtól, hogy jó úton halad - ellentétes irányban 288 419 hektárról legyalulják majd pár ezer hektárra, ami meg tud maradni. Nyilvánvalóan ez kelt fel bennünk aggályokat, merthogy azt állapítjuk meg, hogy ez bizony kockázatos lehet. De tegyük fel, hogy mi rosszindulatú és rosszhiszemű ellenzéki képviselők vagyunk, akik mindenütt az ellenséget látják. Nézzük, mit mond Szabó Marcel ombudsmanhelyettes, akit nem én neveztem ki! Azt mondja Szabó Marcel ombudsmanhelyettes: „Veszélyben vannak a nemzeti parkok. A sajtóhírek szerint több tízezer hektárnyi védett földterület kerülhet ki a nemzeti parkok vagyonkezeléséből egy kormánydöntés nyomán, ami komoly természeti kockázatokat jelent.” Majd ezt mondja az ombudsmanhelyettes úr, Szabó Marcel, anyagi érdekekkel magyarázta a természetvédelmi szempontok háttérbe szorulását. De rosszhiszemű ember, és olyan, mint ha ellenzéki lenne! A zöldombudsman a jelenlegi helyzetet bemutatva elmondta: „A nemzeti parkok földjük egy részét szigorú környezetvédelmi feltételekkel haszonbérbe adják. Ezeken a területeken is környezetkímélő hasznosítás folyik, például legeltető állattartás, kaszálás.” Tehát nemcsak mi mondjuk azt, hogy ez kockázatokat rejt, hanem bizony olyan emberek is, akiktől talán nagyobb objektivitás várható el, mint egy ellenzékitől. De megyek tovább, mert arra is kíváncsi voltam, hogy vajon az a jellegű biztosíték, amit az államtitkár úr elmondott, hogy majd egységes kezelést kell megvalósítani - azt hiszem, azt a képet használta, hogy az út egyik oldalán meg a másik oldalán ugyanazokkal a feltételekkel kell megvalósítani -, vajon mennyire jó. Megállapítottuk, hogy semennyire. Miért? Azért, mert a védett területeket másképp kezeljük, mint a nem védett területeket. Erre Aradi Csaba - aki egyébként hányatott sorsú nemzeti parki igazgató volt az első Orbán-kormány idején, a Független Kisgazdapárt minisztere, Pepó Pál eltávolította, majd visszahelyezték; egy biztos: szakemberként nagyjából senki nem kérdőjelezte meg a kompetenciáit, hogy mondjuk, ért-e ehhez. A Hortobágyi Nemzeti Park azért szembetűnő ebben az egész játékban, mert a nemzeti parkoknál lévő földterületek egyik legnagyobb vagyonkezelője, és ezért nyilvánvalóan szempont az, hogy ott mi történik, hiszen ott - nem tudom, az államtitkár úr biztos kisegít - körülbelül 60 ezer hektárnyi vagyonkezelési területről van szó. [[14.40]] Azt mondja ez az ökológus szakember nemzetipark-igazgatóként, hogy az a gond, hogy többek között a szikes talajok, sziki gyepek sajátosságait, ami a Hortobágyon igen változatos, és eltartó képességük nagymértékben függ az időjárástól, nem lehet egységesen kezelni - nem lehet egységesen kezelni! -, az állategységet viszont egyformán írták elő sok helyen. „A Hortobágyon egy hektár az egyik évben eltart két számos állatot, a másik évben három hektár alig elég egynek. Ezt régen is tudták, pontosan ismerték, mikor hová kell hajtani a juhot, hová a marhát, a 30-as években 36 ezer szarvasmarha legelt itt, 16 ezer ló, 50 ezer juh, és mégsem veszélyeztették a természeti értékeket.” A gond az, amire az államtitkár úr utalt, hogy az egységes szabályozás erre nem felel meg, erre nem jó. Gyakorlatilag olyan adaptív bérleti rendszerre van szükség, amit egy nemzetipark-igazgatóság a területen lévő természetvédelmi őrszolgálatán keresztül meg tud valósítani. De erre nem jó az NFA-rendszer, erre már most tudunk konkrét példákat. Az NFA nem ismeri a területet. Tudunk Natura 2000-es területen olyat mutatni az államtitkár úrnak, hogyha van erre igénye, ahol a művelési ág szántó volt, egyébként nyilvánvalón az EU-csatlakozáskor ez már pannon szikes gyepként lett Natura 2000-esként regisztrálva, az NFA kiírta szántóként a bérletet, szántó-üzletitervvel megnyerte a bérlő, majd kiment, és fogta az ekét, belengette, és nyomta lefele azonnal a Natura 2000-es gyepet. Az egész jóhiszeműen történt, ő gyakorlatilag egy szántó művelési ágú területre pályázott, az NFA-nak meg fogalma nincs, hogy mit csinált, és a jóhiszeműen szerzett jog gyakorlása mögött eltűnt egy Natura 2000-es élőhely. Ez azért van, mert az NFA nem alkalmas a védett területek kezelésére. Nyilvánvalóan ezeknek az aggályoknak egy jelentős része számos politikai szempontból is felmerül, mert hogyha azt mondjuk, hogy ez nem veszélyezteti a nemzeti parkok tevékenységét, akkor nézzük meg, hogy van-e erre példa. Én Bitay államtitkár urat mindig örömmel látom a különböző vadászújságokban, de láttam már Győrffy Balázs képviselőtársamat is - és örömmel láttam a kisfiával együtt [[Győrffy Balázs közbeszól.]] , és örültem, hogy időben elkezdi az ilyen jellegű nevelést -; vadászati szempontból, azt hiszem, mind a ketten láttak már olyat, hogy vadásztársaság alól, mondjuk, a földtulajdonos közösség kiszedi a földet. Nem egyszer-kétszer volt ilyen példa, hiszen ha a vadásztársaság, mondjuk, egyesületi formában működött, a földtulajdonosi közösség odaadta neki bérletbe a földet, mondjuk, egy évben nem volt jó az év, nem fizették ki a vadászati jogért járó bért, és kihúzták a földet, és mondjuk, a földtulajdonosi közösség magában kezdett el tovább vadászni. Megmaradt a vadásztársaság formailag - nem volt vadászterület. Van ilyen példa Magyarországon? Sok van. Ezek a vadászterületek ilyenek. Ugyanilyen a nemzeti park. Láttunk téeszeknél is ilyet: a téesz átalakult kft.-vé, majd fogták a magántulajdonosok, amiket kiosztottak, kiszedték a földet, vagy elkezdték, mondjuk, aranykoronként felvásárolni, kiszedték alóla a földet. A szervezeti forma megmaradt, de gazdálkodni nem tudott. A nemzeti park ugyanilyen. Ha kihúzzuk alóla a földet, nem tud természetvédelmi tevékenységet ellátni, teljesen analóg ezekkel, és ezt meg kell érteniük. Gyakorlatilag az összes nyugat-európai trend, ami természetvédelmi szempontokat akar megvalósítani, az abba az irányba megy, hogy hogyan lehet a természetvédelmi területeket megvásárolni és saját tulajdonként kezelni. És nézzék meg az elmúlt 10-15 évnek a természetvédelmi jogi tapasztalatait! Volt, ’95-ben alkottunk egy szerintem teljesen jó természetvédelmi törvényt, amely azt mondta, hogy a védett faj mindenütt a saját élőhelyén védett. Ennek ellenére nincs olyan bírósági precedensünk, nincs olyan normális szakigazgatási eljárásunk, ahol sikerült volna védett területeken kívül megvédeni ilyen életközösségeket. A védett területek az utolsó mentsvárak, ahol biztosan megvolt a lehetősége ennek, és ennek a záloga volt az, ami az állami földek esetében a vagyonkezelési jogot jelentette a nemzeti parkoknak. Nyilvánvalóan az ezzel a gondom, arról beszéltem a felszólalásom elején, hogy a családi ezüstöt most lehet gyorsan eljátszani, hogy ha látjuk ennek a folyamatát, hogy hogyan zajlik, akkor ezek a védett területek tudnak most kikerülni, és ez egy nagyon komoly veszélyt jelent, nemcsak arra nézve, hogy megmaradnak-e ezek a pacsirták, túzokok, gólyatöcsök meg mindenfélék, hanem arra nézve is, hogy a vidéken munkahelyeket fenntartó, természeti értékek fenntartását biztosító nemzetipark-igazgatóságoknak mi a jövőképe. Mert már sok mindent hallottam, és sok mindent fogok még hallani ebben a vitában, de hogy mi a kormányzat jövőképe a nemzeti parkokkal kapcsolatban, hogyan fognak működni a következő időszakokban, arról nem hallottam semmit. De miután az időm lejár, és még fogok szót kérni, ezért ott fogom folytatni, viszont mielőtt megtenném, arra kérném nagy tisztelettel az államtitkár urat - a miniszterelnök úr után szabadon -, hogy legyen férfi, vegyen részt a vitában, ne a végén, a zárszóban reagáljon, amikor mi már nem tudunk semmit mondani! Itt nyugodtan tessék reagálni, lesz még időnk, és tudunk párbeszédet folytatni a konstruktivitás talaján. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Én is köszönöm szépen. Mielőtt továbbadnám a szót, üdvözlöm a karzaton helyet foglaló óbudai Árpád Gimnázium diákjait és pedagógusait. Örülök, hogy itt vannak, jó napot kívánok! Na, hát akkor menjünk tovább! Az a helyzet, hogy a vezérszónoki felszólalások végére értünk, független képviselő nincsen jelen, így aztán kétperces felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra jelentkezett Győrffy Balázs képviselő úr, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megnyugodtam, úgy gondolom, hogy a törvénymódosítás jó. Ismerik azt a mondást, hogy akinek kalapács van a kezében, az mindent szögnek néz. Megint elkanyarodtunk az NFA földbérleti pályázatáig, ami azért nem kapcsolódó témája ennek, de nézzük meg! Gőgös képviselő úr azt mondja, hogy Fidesz közeli gazdák sora nyer. Hát, képviselő úr, túl sok szocialista kötődésű gazdát nem talál, mert amit önök műveltek vidéken a gazdákkal, azután csoda lenne, ha tömegében szavaznának önökre! De nézzük már meg, mi volt 2010 előtt! Önök ezer hektár szám pofára osztották a földet. Ezek után kicsit nagyobb mértéktartást kérnék öntől, mert meglehetősen aggályos ezt így végighallgatni önöktől. És még valamit! A pályázati rendszerben, aki nem tartotta be, amit ígért, azt szankcionálni kell, és igenis elő kell venni! A kamara eljárásrendjére: 3 százalék alatt van azon földforgalmi esetek száma, amit nem támogatunk. Magyar Zoltán képviselő úr: 50 százaléka fideszes, ugye? Hány százalék az, amivel önöknek problémája van a földforgalom, az NFA-s földforgalom vonatkozásában? 5 százalék. Mi az, aminél problémát tártak fel? 5 ezrelék. Szerintem bármelyik kormány boldogan aláírna egy ilyen teljesítményt bármilyen program vonatkozásában, úgyhogy én azt gondolom, a kisszámú kivételtől eltekintve ez nem más, mint hangulatkeltés. Sallai R. Benedek képviselőtársunknak gratulálok, nagyon színpadias volt; egy tűzkarikán még átugorhatott volna, az még kifejezetten emelte volna a szórakozási mértéket. [[Derültség.]] Én azt gondolom, azért azt szögezzük már le: a nemzeti parkoknak a szakmai mozgástere nem csökken, egyszerűen a vagyonkezelésnek a kérdése változik meg. És egy dologra hadd reagáljak még. Képviselő úr implicit javaslatot tett arra, hogy az LMP gondnokság alá vegye a Fideszt, hisz itt csupa hendikepes ember ül az ön véleménye szerint. Képviselő úr, ezzel nemcsak bennünket sérteget, hanem a szavazóknak a zömét is, úgyhogy ezért szégyellje magát! Köszönöm szépen. [[Derültség a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Na, folytatjuk a munkánkat - szeressék egymást egy kicsivel jobban! [[Derültség.]] [[Derültség.]] Mindenesetre nem fogják eltalálni, hogy melyik három képviselő jelentkezett: az a három, akit megszólított az előbb felszólaló képviselő úr (Derültség.) - úgyhogy ez így jól megy -, ilyen sorrendben is. Magyar Zoltán képviselő úr két percre kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen, Győrffy Balázsra kellene reagálnom. Az nem érv számomra, hogy a szocialisták elmutyizták a földeket korábban a saját haverjaiknak [[Gőgös Zoltán: Nem is igaz! Dr. Bitay Márton Örs közbeszól.]] , most meg önök csinálják ezt. Én erre csak azt tudom mondani, hogy mind a kettőjüknek teljes mértékben igaza van, azért van itt a Jobbik, hogy erre felhívja a figyelmet, és hogy majd 2018-tól, ha kormányozunk, akkor helyreállítsuk ezeket a problémákat, és mind a két oldal a helyére kerüljön. És egyáltalán nem 5 százalékkal van problémánk. Az, hogy nagyon kevés, viszonylag kevés eset látott napvilágot, és viszonylag kevés esetből lett sajtóvisszhang, és kevés eset hangzott el itt a parlamentben, az nem azért van, mert a többi esetben minden rendben van, hanem azért, mert nagyon-nagyon nehéz ezen információkhoz hozzáférni. Ha visszaemlékszik, elnök úr, akkor eszébe fog jutni, hogy amikor az NFA-s pályázatok elindultak, akkor sokkal több botrány volt az elején, és nem azért, mert több volt a visszaélés, hanem azért, mert akkor még képviselőként módunk volt bemenni az NFA-hoz, és összehasonlítani a pályázatokat egymással, a nyertest a vesztesekkel, és ilyen módon sokkal előbb kiderültek a visszaélések. De miután önök ezt megunták, hogy az ellenzék teszi a dolgát, és megpróbálja feltárni a visszás eseteket, módosítottak ezen a rendszeren, és a vesztes pályázatokat a döntés pillanatában visszaküldik - így van, elnök úr? Így működik. Bemegyek, meglátom a nyertes pályázatát, igazából számomra semmi nem derül ki abból, úgy kell összevadásznom a vesztesekét, hogy össze tudjam hasonlítani, és észrevegyük azokat az eseteket, amelyekről beszélni kellene ezen törvény kapcsán is. Amikor bemegyek az NFA-hoz, és a vesztes és a nyertes pályázata szóról szóra megegyezik, csak az egyik a szubjektív pontokra kétszer-háromszor annyit kapott, mint a vesztes pályázat, még arra is lusták sok esetben az önökhöz közel álló nyertesek, hogy saját maguk saját kútfőből egy olyan pályázatot írjanak, amire aztán a bizottság igent tud mondani, még erre sem voltak képesek sok esetben, és ezek a valódi problémák. Az az 5 százalék, amiről meg ön beszél, az az a szerencsés 5 százalék, amiről tudunk itt beszélni, mert lehetőségünk volt mégiscsak lefülelni önöket. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Gőgös Zoltán képviselő úr, MSZP, két percben.
Köszönöm szépen. Érdekes dolgokat mondott Győrffy Balázs képviselőtársam. Balázs, ha én annyit keresnék, mint te ebből a két jó állami állásból, lehet, hogy én is hazudnék így [[Derültség a Jobbik soraiban. Dr. Bitay Márton Örs: Zoli! Zoli!]] , tehát csak ennyit szeretnék erre mondani. Mert megvan az a pénz nyilván, hogy az embernek korpás legyen a haja. De azért azt szeretném mondani, hogy egyedül a Fidesz volt az, aki pályázat nélkül 50 éves bérleti jogviszonyt alakított ki. Soha senkinek nem adtunk pályázat nélkül földet, ezt szeretném határozottan visszautasítani. Az átlagos aranykorona-érték a licitek után 1400 forint volt, ezt ti levittétek 1200-ra, csak jelzem, és a földbérleti jogért is ki kellett fizetni a földérték legalább 10 százalékát. [[14.50]] Ezzel a számítással Mészáros Lőrincnek nagyjából 150 milliót kellett volna fizetni a bérleti jogért, csak úgy mondom. Innentől kezdve szerintem jobb, ha ezen túllépünk, mert ez abszolút nettó hazugság, hogy bárki is pályázat nélkül földet kapott volna tőlünk - nem kapott. Az a mostani gyakorlat, hogy évekre hosszabbítgatja az NFA pályázat nélkül a földeket. Nem volt ilyen. Egyébként le sem jártak a bérleti szerződések, mert az tudni kell, hogy az első bérbeadások az Antall-kormány idején voltak, ’94-ben és húsz évre. Azok 2014-ben jártak le, tehát innentől kezdve tömeges bérbeadást utána a fideszes kormány alatt lehetett csak végrehajtani, tehát innentől kezdve ez a része sem igaz. Abban viszont talán nincsen vitánk, hogy a Hortobágyon nagyjából 30 ezer birkának és körülbelül 6 ezer tehénnek a jelenlegi állás szerint nincsen legelője, mert elvitték olyanok a legelőt, akik egyetlenegy darab állattal nem rendelkeznek, de mindegyiküknek nagyon jó kapcsolatrendszere van. Ezt tökéletesen föltártuk, tökéletesen föltárta a Kehi, ami még mindig nincsen lezárva. Most addig eljutottunk, hogy 14 pályázatot visszavonatott, újra kell kötni, de ott nem 14 pályázatról van szó, ott 32 cég alakult egy hónappal a pályázat kiírása után, mind Fidesz közeli, hogy elnyerjék azokat a legelőket, ami után több millió forint európai uniós támogatást kapjanak. Ezeket rendbe kell tenni, mert ott kis családok maradtak megélhetés nélkül, ezt szeretném külön hangsúlyozni. Köszönöm szépen a figyelmet.
[[Jelzésre:]] Majd legközelebb, Győrffy képviselő úr, mert egy kört megcsináltunk. Normál szót kérő felszólalás következik, Sallai R. Benedek képviselő úr, LMP. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon vigyázni fogok, hogy udvariasan fogalmazzak, és próbálok lassabban is beszélni. Nagy tisztelettel államtitkár urat megkérem, hogy a vitában vegyen részt. Nem tudom, lehet, hogy ezt nem mondtam előzőleg, csak akartam, de az lenne jó, ha kialakulhatna egy párbeszéd, és nem a végén zárszóban csapongatna olyan dolgokat ide, amikre nem tudunk utána reagálni. Győrffy Balázs képviselő úrtól tisztelettel kérek elnézést. Nem állt szándékomban a Fideszt megbántani, nem mondtam ilyet, és nem gondoltam ilyet. Én azt gondoltam, hogy önöket bizonyos érdekcsoportok ugyanúgy megvezetik jóhiszeműségük miatt, mint ahogy önök megvezették a magyar választókat. [[Derültség.]] És ezzel csak azt mondtam, hogy azért, mert az emberek jóhiszeműek és jót gondolnak, ezért nem biztos, hogy igazuk van. Erre céloztam, és szó nem volt másról. Tehát nem rosszat gondoltam, hanem kifejezetten jót. Elnézést kérek, ha félreérthető voltam. Bitay államtitkár urat arra szeretnénk megkérni, hogy részben vegyen részt a vitában, részben nagyon jó lenne, ha elmondaná azt, hogy mondjuk, hogyan konzultáltak a nemzeti parki igazgatóságokkal vagy természetvédelmi szakemberekkel ennek a jogszabálynak a kidolgozása során. Érdekelne engem, hogy Magyarország természetiérték-gazdasága megőrzéseinek helyszínei, mondjuk, a nemzeti parki igazgatóságok vagy mondjuk, a természetvédelmi főosztályok a minisztériumokhoz tartozóan, tehát mondjon már egy-két szakembert, aki azt mondta, hogy hú, ez tulajdonképpen tök jó lesz így, ezt tényleg csináljuk így. Mondjon már pár olyan nevet - akit, mondjuk, a magyar természetvédelemben ismernek, ha esetleg tudományos fokozata van valamiből, az tényleg sokat segít abban, hogy elfogadjuk a véleményét -, mégis ki találta ki. Tehát nyugtasson már meg, hogy nem egy pesti jogász találta ki, hogy tulajdonképpen jobb lenne így, anélkül, hogy a Hortobágyon vagy a Kiskunságon vagy az Őrségben ismerné a gyakorlatot, hogy hogyan is működnek. Tényleg megnyugtatna, ha látnánk azt, hogy esetleg másképp látjuk szakmailag, de van valamilyen szakmai érvük, hogy az miért jó. Benne van a jogszabályban, most már nem tudom megmondani pontosan, hol, csak emlékszem rá, hogy biztosítanak egy olyan lehetőséget, hogy a vagyonkezelési jog változásakor a korábbi bérleti szerződést fel lehet mondani. Ezen nagyon gondolkoztam, hiszen a nemzeti parkok vagyonkezelésében lévő területek egy jó részének a bérletét a nemzeti parki igazgatóságok lebonyolították már az önök fennhatósága alatt, és most jogot teremtenek arra, hogy ezt az új vagyonkezelő esetleg felmondja. Kíváncsi lennék, hogy erre miért van szükség, illetve nem jelent-e aggályokat. Ugyanis a magyar egyéb ilyen jellegű szabályozás során, ha van egy földhaszonbérlő és tulajdonost vált, akkor a földhaszonbérleti jog folyamatos marad. Ez gyakorlatilag eltér ettől a polgári jogi gyakorlattól. Tehát érdekelne, hogy itt mi indokolta ezt. Ugyanúgy nagyon érdekes nekem - még meg is említi ön -, hogy a birtokmaximumba nem számít bele. Csak ugye, egyetlenegy pici csúsztatást éreztem itt a felvezetésében, ugyanis azt mondta, hogy a kizárólag állami földekkel gazdálkodók esetében. Közben megnéztem a 2. § a) pontjában, hogy hogyan szól kodifikálva az egész. „A Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet hasznosítása során a vagyonkezelői jog jogosultja tekintetében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvényben meghatározott birtokmaximumba nem kell beleszámítani az állami tulajdonban álló olyan földrészek területnagyságát, amit a vagyonkezelői jog jogosultja vagyonkezelőként birtokol.” Ebben szó nincs arról, hogy akik kizárólagosan állami földet, ez azt jelenti, hogy minden további nélkül - nem tudom, most hogy fogják hívni Simicska után az új, ilyen érdekeltségükbe tartozó nagybirtokost, legyen Csányi Sándor -, ez azt jelenti, hogy mondjuk, 10 ezer hektárt úgy odaadhatnak, hogy bele sem számít neki a birtokmaximumba. Jól értem ezt? Vagy nem tudom, hogy hiányzik-e itt valami szó, amit ön lát a kodifikált szövegben, én meg nem. Mert ez, amit el tetszett volt mondani, szó szerint nem így van a jogszabálytervezetben, és ez egy kicsit aggaszt, mert ez egy fontos különbség, hogy az önkormányzatok hozzájuthatnak ehhez vagy mondjuk, pont a nemzeti parkok, míg esetleg magánszemélyeknek is oda lehet adni. Ugyanígy érdeklődéssel hallgattam Győrffy Balázs úr felszólalását. Úgy kezdte, hogy jó néhány tekintetben régen várt szabályozás. Arra kérném Győrffy Balázs képviselő urat is - kétpercesben is el lehet mondani -, mondjon már egy listát, hogy kik várták ezt régen; olyat, akinek nincs köze, mondjuk, a Magoszhoz meg a Nemzeti Agrárkamarához. Ezeken kívül eső részből, akik ilyen Fidesz-szatellit izék, tehát ezeken kívül mondjon olyan szervezetet, aki ezt várta. Mert itt Magyar Zoltán képviselőtársam felsorolta, hogy száz szervezet tiltakozik ez ellen. Tudjuk azt, hogy ezek a Facebookon gyűjtenek mindenfélét. Tehát olyanokat látunk sokat, aki ellene van, de ezt a régóta vártat, hogy ki várja ezt régóta, azt nem tudom. Én elfogadom, csak mondja meg, hogy akkor kik ezek, akik régóta várják. Ugyanakkor meg furcsa érzésekkel hallgattam a felszólalását. A Mezőgazdasági bizottságban is hallottam már több alkalommal a képviselő urat, hogy gyakorlatilag lelkesedéssel beszél erről a törvényről, ami államosít, meg szövetkezeteket akar csinálni; volt már ilyen párt vagy valami politika már volt ilyen, amikor ezt akarták csinálni, hogy államosítsuk a földet, csináljunk szövetkezeteket, azt fogjuk támogatni. Gyakorlatilag ennek a jogszabálynak a kodifikált szövegében ilyen rendszerek vannak, hogy hogyan lehet megteremteni az államosítás feltételeit, hogyan segítjük a szövetkezeteket. Ugyanakkor meg tényleg aggály, és nekem semmi gondom nincs ezzel, hogy ez a cél megvan, csak akkor azt mondják meg nekem, hogy miért nincs előttünk a szövetkezeti törvény, mielőtt ezt idehozzák. Ha azt akarják segíteni az állami földekkel, akkor miért nem hozták be a szövetkezeti törvényt előtte, hogy megteremtsék annak a jogszabályi hátterét, akinek oda akarják adni majd ezt a földet. Mert arról viszont nem hallottunk már nem tudom, mióta semmit. Pár évvel ezelőtt úgy tudom, hogy volt egy leegyeztetett szöveg, és arról semmiféle háttér nincs. Azt el szeretném mondani a magam részéről - ugye, az LMP-t képviselem itt mégis a vitában -, hogy nekem aztán semmi gondom nincs azzal, ha fideszes nyer. Sőt, ha a magyar társadalom szavazói háttere, esetleg nagyobb részben a gazdálkodók fideszesekből tevődnek ki, nekem azzal sincs gondom, ha több fideszes nyer, mint ahány nem fideszes. Ezzel semmi problémám nincs. Azzal van problémám, ha nem egyenlőek a feltételek, ha nem ugyanazon pályázati rendszerben, nem ugyanazon információk alapján nyerik el; ha nem korrekt a pályázati rendszer; ha valakik olyan jogi személyekkel pályázhatnak, ami még be sincs jegyezve, míg másoknak pedig formai hiba miatt kidobáljuk a pályázatait. Volt ilyen! Volt alkalmam Lázár miniszter úr jóvoltából nekem is beletekinteni ebbe a Kehi-jelentésbe, látjuk a konkrét példákat. Nemcsak a kacsás példa szúrt nekem is szemet, hanem ez a 31 jogi személy, aki úgy szerzett földet, hogy nem is volt még bejegyzett jogi személy. Látjuk azt, hogy simán azt mondják, hogy felsőfokú mezőgazdasági végzettségük van pluszpontért, miközben nincs is mezőgazdasági végzettségük. Látjuk azt, hogy olyan állatok jelennek meg a pályázatokban a pontszámításban, amelyek nincsenek is ott. Tehát nincs azzal gond, ha fideszesek nyernek, csak azt szeretnénk, hogy a pályázati rendszer nemcsak átlátható legyen, hanem korrekt és tisztességes is, és akkor nyerjen mindenki, aki pályázik, aki a legtöbbet teszi a közért, aki a legtöbbet foglalkoztat; ez lenne a fontos szempont, hogy a vidéki foglalkoztatást hogy erősítse, milyen értékteremtő munkát valósítson meg. Azért nem szeretem ezt a Kehi-jelentést, többször volt a pályázati rendszereknél erről szó, mert a Kehi-jelentést végignézve a legdöbbenetesebb az volt számomra, hogy akikről a legjobban tudtuk, hogy sárosak a rendszerben, bizonyos tiszacsegei gazdák vagy mondjuk, döghússal gyerekeket etető tiszafüredi gazdák, azok benne sem voltak a Kehi-jelentés referenciarészében. Tehát ha 1600-ból kiválasztok 400-at, akkor ki tudom választani azokat, akik nincsenek hozzám közel, és akkor azokat megpróbálom ellenőrizgetni, hogy követtek-e el hibát vagy nem követtek el, és akkor majd lesz valamilyen hiba. De ha eleve kizárom azt, ahol tudjuk, hogy valami olyan történt, aminek nem kellett volna, akkor azért mégiscsak nem tekinthető reprezentatívnak. Van arról szó, hogy egységesíteni kell az állami földek kezelését állami földtulajdonban. Arra vagyok kíváncsi, hogy miért pont a nemzeti parkokkal kezdünk. Államtitkár úr, ha megtisztel azzal, hogy válaszokat ad, arra is kíváncsi vagyok, hogy mondjuk, ott van 22 állami erdészet 22 vezérigazgatóval, átláthatatlan működéssel, hihetetlen nagy költségvetéssel és nagyon alacsony leadózott jövedelemmel, és azokat miért nem akarják államosítani, miért nem akarják összevonni. [[15.00]] Itt van tőlünk egy picit északabbra Szlovákia, erdőgazdálkodásban azért van valami tapasztalatuk, ott van Szlovénia egy-egy állami erdészettel, és így működtetik az állami erdészeti vagyont. Miért van nálunk 22 állami erdészet? Tehát miért pont a nemzeti parkok földterületéhez kell először nyúlni? És nyilvánvalóan ezek vetik fel a kérdéseket, amikor azt látjuk, mintha egy koncepció lenne folyamatosan ezekben a törekvésekben, hogy valami miatt mindig a kicsi jár rosszul, mindig Sün Balázs megy ki a házból, ugyanígy mindig a természetvédelem meg a környezetvédelmi intézményrendszer, mindig az szorul háttérbe, és mindig az, ami legelsőként kerül az ilyen problémák kereszttüzébe. Nyilvánvalóan ez oltja az aggályokat, mert én már itt tényleg egyéves tapasztalattal, teljesen kopasz képviselőként azt már látom, hogy gyakorlatilag attól nem lehet eltekinteni, hogy itt nagyjából Szent István óta, aki közel van a királyhoz, az jár jól, és akkor teljesen mindegy, hogy ki a király, az mindig a saját ismerősi kör. Tehát ez szemlátomást a magyar kultúra része, és szemlátomást ez nem változik, csak legfeljebb el lehet fedni, meg el lehet ezt takargatni, de nyilvánvaló az, hogy mégiscsak van valami, ami a nemzetben való gondolkozást megjeleníti, amikor a közös nyelv, a Kárpát-medence szeretete és ezen belül a természeti értékeink megőrzése szempont vagy nem szempont. Megmondom őszintén, a miniszterelnök úr nagyon meggyőzően tud beszélni, én majdnem mindig elhiszem neki, amit mond, és ő mindig azt mondja, hogy ezek a dolgok fontosak. A nemzet számára a természeti értékgazdagság, amit az Európai Unióba bevittünk, ez az alig 10 százaléknyi védett terület, ez az alig 20 százaléknyi Natura 2000-es terület az, ami gyakorlatilag ösztönözné az embereket arra, hogy olyan fenntartható vidékfejlesztési modellek valósuljanak meg, amelyek nem veszélyeztetik a természeti értékeket. Ahol megvan az intézményrendszer a nemzeti parkokon keresztül, hogy erre a helyi embereknek munkát adjon, ahol ezekhez a munkákhoz párosul esetleg ökoturizmus, esetleg ahol ehhez párosul falusi turizmus, ahol erre kiépített rendszerek vannak, és ezt extenzív legeltetéses módszerekkel, hagyományos megélhetési módszerekkel próbálja fenntartani, miért kell ezt szétverni? No, leginkább most már zárószóként, vagy még majd meglátjuk, zárószóként azt szeretném, ha az államtitkár úr a vitában részt véve arra teremtené meg a lehetőséget, hogy válaszokat kapjunk, miért született meg ez a döntés, mert ugye ezt nem látjuk, hogy mi az a konkrét indok, ami ezt indokolttá teszi, mert mint mondottam, az NFA megszüntetése lényegesen praktikusabb, hatékonyabb, forráshatékonyabb megoldást jelentene a kormányzatnak, és azt hiszem, sokunk számára ez jelentene megnyugtatást. Nagyon szeretnék egyszer teljes jó szívvel támogatni fideszes, kormányzati előterjesztést. Ilyen apró módosításokat, mint az NFA megszüntetése, átalakítása, lehet, hogy fogok eszközölni a jogszabályhoz. Arra kérem nagy tisztelettel, hogy kormányzati szinten szíveskedjenek majd ezt támogatni, és akkor én is tudom támogatni a jogszabályukat. Köszönöm szépen.
Én is köszönöm szépen. Így teljesüljön a képviselő úr minden kívánsága, ahogy most, mert szólásra jelentkezett a kormány nevében az államtitkár úr. Mielőtt pedig megadom a szót, megköszönöm az együttműködésüket, és átadom az elnöklést Sneider alelnök úrnak. Viszontlátásra! [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hogy is mondjam; az életnek vannak bizonyos szakaszai, amelyeken érdemes túlesni hamarabb. Én Esztergomban a Ferences Gimnáziumba jártam, és amikor abszolút nem tudtam semmit a feleléskor, akkor megpróbáltam iszonyatos lendülettel azt a nagyon-nagyon picit, amit nagyjából megtanultam az anyagból, átnyomni, és akkor Vilmos testvér egyszer azt mondta, hogy a lendülettel nem tudom feledtetni a nem tudásomat - egyes, üljön le! Na, most az ön felszólalásával kapcsolatosan két dolog jutott az eszembe: az egyik ez, a másik a stand-up comedy, de azt a poént nem lövöm le, mert azt Győrffy Balázs elnök úr már elmondta.Ami miatt mégis úgy döntöttem, hogy egy picit előrehaladva, mert szerettem volna részt venni a vitában - bármilyen hihetetlen, de azért jöttem be, hogy részt vegyek -, csak gondoltam, egy kicsit hagyom, hogy meg tudják önök mondani, hogy mi a probléma. Ami miatt viszont úgy döntöttem, most azért egy kicsit összeszedem azokat a gondolataimat, amelyeket meg szeretnék önökkel osztani, az, hogy a vagyonkezelői jogosultsággal kapcsolatosan a képviselő úr állította, hogy bizony ebben nincs benne, bárkinek oda lehet adni. El kell olvasni a Nemzeti Földalapról szóló törvényt, ugyanis állami földet vagyonkezelésbe csak állami szervnek lehet adni, csak az egy másik passzus, az nem az aktuális napi politikai kommunikáció része, hanem az a része, amikor elmélyedünk egy anyagban, és megpróbáljuk értelmezni, generálisan rálátni a témakörre. Ha ezt ön megtette volna, akkor pontosan tudná, hogy állami vagyont, állami földvagyont vagyonkezelésbe csak 100 százalékos állami tulajdonba lehet adni. Ezért bátorkodtam az elején felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy arról beszélgetünk, hogy az így is, úgy is államit házon belül hogyan rendezzük. Lehet ebből jó politikai vitát generálni, és akkor a politikai vitánál maradva, miért a természetvédelmi területekkel kezdjük, mondja ön. Nem ezzel kezdjük. A honvédelmi célú területekről is beszélünk, csak abban nincsen politikai muníció, ezért nem emlegeti ön; a természetvédelmit viszont be lehet úgy állítani, minthogyha valami nagyon csúnya dologról lenne szó, ahogy ön is említette párszor, hogy az ellenzék, a gonosz ellenzék… Most én is elmondhatnám, hogy persze, Fazekas miniszter úrral mi azt csináljuk, hogy azon gondolkodunk, hogyan lehetne az állami földvagyont szétlopni, utána hogyan lehetne még, nem tudom, milyen haveroknak odaadni, és eszünkbe sem jut sohasem az, hogy valami jót tegyünk, valami olyat, ami egyébként majd később esetleg megbecsültségnek örvend, hanem csak a rosszat szeretnénk előhozni ebből a rendszerből. Kedves Képviselő Úr! Nagyon sok minden elhangzott. A természetvédelmi területekkel kapcsolatosan szintén ön gálánsan felülemelkedik azon az apróságon, hogy ha arányosítani kell a területeket, hogy mennyi védett természeti területet használ, illetve hasznosít a Nemzeti Földalap, valamint mennyit a nemzeti park, akkor körülbelül azt tudnám önnek mondani, hogy olyan kétharmad-egyharmad az arány. Tehát kétharmadot per pillanat is a Nemzeti Földalap hasznosít, védett természeti területeket, és ön azt meri mondani - elnézést a kifejezésért -, hogy színjáték az egész? Önnek pontosan tudnia kell, hogy a védett természeti területek hasznosítását, eddig is a nemzeti park határozta meg a védett természeti területek szakmai hasznosítási elveit, és ezután is ő fogja meghatározni. Ebben semmilyen különbség nincsen, de baromi jól hangzik, elő lehet adni, hogy vége a természetvédelemnek, vége a nemzeti parkoknak, és inkább az NFA-t kellene megszüntetni. Kedves képviselő úr, az elnök úr kisegített, azokat a szavakat, amelyeket használt, nekem már nem kell helyre tennem, hogy talán nem ebbe a Házba valóak, de azt állítja ön, hogy az NFA tele van korrupciós ügyekkel? Legyen kedves, mondjon egyet, vagy egy olyat, ami egyébként valamilyen eljárási szakban van, mert én felügyelem az NFA-t, de bírósági szakban olyan, hogy korrupciós ügy van, olyan nincsen. Önök lelkesen emlegették akár Kishantos példáját is, mint a törvényhez intenzíven kapcsolódó példát, zárójel bezárva. Szeretném emlékeztetni önt, hogy ott gyakorlatilag ma már nincsen olyan bírósági ítélet, ami az állam számára ne lett volna kedvező. Tehát ezt nagyon nehéz úgy beállítani, hogy valamit két lábbal tiprunk, és valamivel szembe szeretnénk menni. Nem erről van szó! Szép lassan bebizonyosodik, hogy vannak törvények, vannak jogszabályok, amiket mindenkinek be kell tartania, és a bírósági ítéletek is rendre ezt az eredményt hozzák ki az említett kérdések vonatkozásában is. Már csak egyetlenegy dologra szeretnék reagálni azok közül, amiket elmondott, hogy 300 ezer hektár termőterületük van. Vitatkozhatnánk, hogy összesen azok a milliós hektárok, amiket mondott, az nem teljesen úgy van, de lényegtelen. A nemzeti parkok ezt a 300 ezer hektárt, amit vagyonkezelnek, azért kapták, hogy ott természetvédelmi feladatokat tudjanak ellátni, és ezt az egészet egy olyan szemüvegen keresztül próbálta nekünk bemutatni, minthogyha ezt a feladatot ők napi szinten elvégeznék. Kedves képviselő úr, az az igazság, hogy nem teljesen állja meg a helyét az, amit ön mond, mert ebből körülbelül 150 ezer hektárt most is haszonbérbe adnak másoknak, nem ők használják, odaadják a gazdáknak haszonbérbe. Itt akkor megint saját magával vitatkozik, de a gazdának úgy kell használni természetvédelmi szempontból, amit egyébként a nemzeti park előír neki, és ezen most sem változtatunk, csak az a kérdés, hogy a vagyonkezelői jog hol legyen. Az út egyik oldalán, illetőleg a másik oldalát próbálta ön mutatni, hogy mindkét oldalán természetvédelmi feladatokat kell ellátni. Így van, mindkét oldalán, és ez a jövőben is így lesz, nem lesz benne semmi különbség, csak azt szüntetjük meg, hogy az egyiket 5 évre adják bérbe, a másikat 20-ra. Próbáltam az expozéban utalni erre, hogy ezeket az anomáliákat próbáljuk meg kiküszöbölni a rendszerből. [[15.10]] Magyar Zoltán képviselő úrral kapcsolatosan ön is elég sok állítást megfogalmazott. Minden második gazda fideszes - a szavazási arányokból vonta le ezt a következtetést. Ez egy jó logika, ez azért nagyon messzire vezet, ha megpróbálnám elemezni, hogy a szavai mögött akkor hány százaléka jobbikos a nyerteseknek, hány százaléka MSZP-s. Ennek viszont örülünk, mert akkor magyarul, nem arról van szó, hogy valami extra dolog történne, hanem az nyer, aki a legjobb pályázatot írja, történetesen az ön állítása szerint, mivel a pályázók nagykorúak, akik választók is, így ebből a választási arányokat lehet levetíteni. Viszont két dologra szeretnék reagálni. A komáromi cég, amit ön említett… - tehát azt azért úgy nehezen tudom értelmezni, mert ön eddig nem ezt az attitűdjét mutatta be nekünk. Most akkor az a baj, hogy van egyetlenegy darab mezőgazdasági nagyvállalkozó [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] aki állami termőföldet 5 ezer hektáron használ [[Gőgös Zoltán: Hány embernek ad munkát?]] , és azt mondjuk, miután lejárt neki a szerződése - nem elvettük tőle, lejárt neki a szerződése -, hogy talán érdemes lenne végiggondolni, hogy annak az egynek adom bérbe, vagy esetleg azt mondom, hogy a helyi gazdák esetleg pályázhatnak. Ön azt mondja erre nekem jobbikos képviselőként, hogy ez nem jó irány? Azt hittem, abban egyetértünk, hogy a családi gazdálkodókat kell megsegíteni. Ja, hogy arról kezdünk el vitatkozni, hogy aki nyer, az ön szerint látott-e már fideszes politikust vagy sem, az egy másik kérdés, csak kérem, tegye egyértelművé az álláspontját. Akkor ön szerint az egy hibás döntés volt, hogy az 5 ezer hektáron egyben gazdálkodó mezőgazdasági nagyvállalkozó helyett helyben élő családi gazdák nyerik a földeket? Egyébként nem készültem föl, nem tudom önnek pontosan megmondani, illetőleg nem az, hogy nem készültem föl, hanem nem tudtam, hogy a komáromi példát hozza. Érdemes lenne megnézni, hogy egyébként ott az egy helyett hányan nyertek, és a hány közül önnek mennyivel van kifogása. Szeretném azt a figyelmébe ajánlani, hogy most már több mint 7 ezer nyertese van a „Földet a gazdáknak” programnak, 2010-ben egyébként körülbelül 600-an használták az állami termőföldeket, most meg több mint 7 ezren használják. Itt lenne jó lefolytatni azt a beszélgetést. Akkor számoljuk össze számszerűen, hogy hány darab nyertessel van probléma, ők egyébként a területeknek hány százalékát nyerték meg.Hozzá szeretném tenni, minden esetben, ahol azt feltételezi ön, hogy nem jó döntés született, annak én nem örülök, nem vagyok tőle boldog. De azt, amit Győrffy Balázs elnök úr is mondott, azért arányosítsunk egy picit, hogy itt több mint 7 ezer nyertesről beszélgetünk, amikor ezt a kérdést boncoljuk. Gőgös képviselő úr és Magyar Zoltán képviselő úr is az ellenőrzéseket hiányolta. Egyrészről szeretnék önkritikát gyakorolni. A Nemzeti Földalap átszervezése kapcsán lényegesen nagyobb humán erőforrást biztosítottunk az ellenőrzésekre, a helyszíni ellenőrzésekre, a tulajdonosi ellenőrzésekre, mint ami korábban volt. Itt is egy nagyon kedves álságos vita bontakozik ki, hiszen önök is tudják meg én is tudom, hogy a birtokba lépést követő egy év után kezdődnek meg a tulajdonosi ellenőrzések. Amiket önök kritizálnak, vagy másként mondom, ez a több mint 7 ezer nyertes, aki a „Földet a gazdáknak” programban nyert, a 7 ezerből - nagyságrendileg mondom - körülbelül olyan 2 ezer lépett már birtokba, aminek nagyjából a fele az, aki már egy éve birtokban is van. Tehát azt számon kérni, hogy olyan fejlesszen munkahelyeket, aki még birtokba se lépett, és azt állítani, hogy nem látni vidéken a megnövekvő munkaerő-szükségletet, amit vesznek föl ezek a gazdák, akik nyertek, hát persze, hogy nem látni, a jelentős része még nem is lépett birtokba, vagy ha birtokba lépett, éppen most kezdte el a gazdálkodását. Gőgös képviselő úr: néhány dologban reagáltam már rá, említette talán Kishantost is mint ilyen kedvenc témát. Amit viszont nem tudok szó nélkül hagyni, ahogy ön ezt az egészet, a 2009. év végi, 2010-es, az önök idejében született döntéseket megpróbálja beállítani. Azt mondja, hogy nem született olyan döntés nagy birtoktestekről a szocialista kormányok idején [[Gőgös Zoltán: Pályázat nélkül.]] pályázat nélkül - köszönöm, hogy kiegészít -, ami alapjában véve lehetőséget nyújtott volna földosztásra. Szeretném mondani, hogy 2009 őszén és 2010 tavaszán több mint 40 ezer hektárt sikerült önöknek haszonbérbe adni; hogy pályáztatás nélkül vagy sem, ez egy érdekes kérdés. Volt benne olyan nyertes, aki egymaga 14 ezer hektár használati jogát, mondanám, hogy nyerte meg, de nem nyerte meg, hanem a meglévő szerződését meghosszabbították 2029-ig. Egyébként a 40 ezer hektáron nagyon gáláns, nagyon szép, 30 darab nyertes volt. Most mi 40 ezer hektáron 1100 fiatal gazdának nyújtottunk lehetőséget. Ezeket csak példaként mondom, hogy azért kérem, vessük össze a két állítást egymással. Ugyanez a helyzet vonatkozik az üzleti tervekre is, amit ön mondott, hogy sosem fogja megérteni, hogy ugyanaz a pályázó „A” földre az üzleti tervére x pontot kapott, „B” földre pedig y-t. Ha jól értettem, akkor ez a probléma. [[Gőgös Zoltán: Igen.]] Kedves Képviselő Úr! Ha egy szántóra, de mást mondok önnek, egy legelőre pályázok egy bizonyos állategységgel, ami 30 hektár, akkor nyilvánvalóan lehet, hogy azon a legelőn az én gazdálkodási tervem a legjobb lesz. De ha mindezt, mondjuk, egy szántóra teszem meg, akkor már egyáltalán nem biztos, hogy az én pályázatom lesz az összes közül a legjobb. Nincs ebben semmi ördöngösség, mint ahogy változnak a művelési ágak, változnak a birtoktestek is, nem mindegy, hogy melyikre tetszik pályázni. Reflexszerűen minden típusú földre, minden mezőgazdasági hasznosítású földre ugyanazt a pályázatot beadni bizony azzal jár, hogy elképzelhető, hogy az egyiken nyer az a pályázat, a másikon pedig nem. Az egyéb hozzászólások kategóriájában, amiket itt fölírtam, úgy gondolom, hogy azok még úgyis kibeszélésre kerülnek, és ha lesz alkalmam, akkor reagálok rájuk. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Most Legény Zsolt képviselőnek adom meg a szót normál hozzászólásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy törvényjavaslat házszabály szerinti tárgyalásának már sajátossága az, hogy néha olyasmire is reagálunk, ami esetlegesen később hangzott el.Semmilyen vitám nincs Sallai képviselő úrral, csupán azt szeretném kiemelni, hogy ő említette a szociális szövetkezetek témakörét. Azt szerintem már a Magyar Szocialista Párt frakciója részéről a vezérszónoki felszólalásban is rögzítette Gőgös képviselő úr, hogy összességében nem fogjuk tudni támogatni a törvényjavaslatot, azonban azt mindenképpen pozitívnak és jónak tartjuk, kiemelendőnek, sőt a javaslat egyetlen pozitív pontjának, hogy a javaslat ugyan megteremti annak a lehetőségét, hogy a szociális szövetkezet részére - és itt hangsúlyozom, hogy a szociális szövetkezet részére - közfoglalkoztatási célú hasznosítási szerződéssel használatba adható lehessen az NFA kezelésében álló föld.A Magyar Szocialista Párt frakciója már régóta szeretné a szociális szövetkezetekről szóló törvényt is egyébként a szövetkezeti törvény mellett behozni a Házba, és szeretné, ha erről tudnánk tárgyalni, majd ebben egy egységes álláspontot kialakítani. Mindenesetre azt gondoljuk és azt látjuk, hogy ez egy kifejezetten pozitív része egyébként a törvényjavaslatnak. Még egyszer mondom, teljesen más okok miatt nem tudjuk támogatni a törvényjavaslatot, de azokat, ahogy mondtam, Gőgös képviselő úr már felsorolta, úgyhogy én nem szeretném ezt megismételni és ezzel húzni az időt.Viszont ha megengedik, a törvényjavaslattal kapcsolatban szeretném megjegyezni, hogy a FAO a 2015-ös esztendőt a talajok nemzetközi évének nyilvánította, méghozzá azzal a jelmondattal, hogy „egészséges talajokat az egészséges életért”. Ezzel pedig nem más a FAO célja, mint felhívja a figyelmet a tudatos és fenntartható talajművelés és tápanyag-gazdálkodás fontosságára. Ezek alapján, ha egyébként a kormánynak valóban fontosak lennének védett területeink, illetve az állami földvagyon, akkor egy, az állami földvagyonnal kapcsolatos módosítás során megteremtené annak a lehetőségét is, hogy a talajminőség megőrzése a földbérletpályázatok során fontos legyen a bérleti szerződések ideje alatt. Tekintettel arra, hogy ez sem valósul meg, mi azt gondoljuk, hogy ez egy bizonyítéka újra annak, hogy a Fidesz, illetőleg a kormány újra azt próbálja eljátszani, hogy az állami földvagyont hogyan fogja átjátszani a fideszes köröknek, de mint ahogy én említettem, azokat az okokat, amelyek miatt nem fogjuk tudni a törvényjavaslatokat támogatni, Gőgös képviselő úr már felsorolta, ezzel nem húznám az időt. Köszönöm. [[Gőgös Zoltán tapsol.]]
Most Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót normál időkeretben. [[15.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Két reagálással kell kezdenem; államtitkár úr felvetéseire mindenképpen igyekszem pontos választ adni. Azt, hogy a nyertesek hány százaléka milyen pártkötődésű vagy kire szavazott, azért hoztam fel, mert tényleg nem az az alapproblémánk, hogy egy adott nyertes a Fideszre szavazott-e vagy nem. Csak ezt akartam aláhúzni. Ha ugyanazon birtokpolitikai irányelvek mentén adták neki oda a földeket, és egyforma, egységes, igazságos pályázaton keresztül, akkor tényleg nem az a lényeg, hogy milyen pártkötődésű az illető. Ugyanakkor a gyakorlat azt mutatja, és a feltárt esetek azt bizonyítják számunkra, hogy itt nagyon nem erről van szó, és az önökhöz köthető nyertesek bizony nem egyforma feltételekkel indultak ezen a pályázati rendszeren. Több példát elmondtam erre, csak erre utaltam. A komáromi cég esetében pedig pontosan azzal kezdtem, semmi problémám nincs azzal, hogy elvették tőlük ezt a földterületet. Valóban úgy gondolom, nem olyan irányelvek mentén művelték az állami földeket, ami a leginkább üdvözítő lenne, nem hoztak létre elég munkahelyet, s még nagyon sok érvet lehet ellenük felhozni. Nincs ezzel problémám. A problémám azzal van, ahogy aztán ezeket a földeket újra pályáztatták, és ennél a komáromi esetnél nemcsak a későbbi nyertesekkel vannak aggályaim, hanem - ahogy elmondtam - az öntözőrendszeres anomáliával is, hogy elképesztő módon az adófizetőkkel fizettetik ki az Európai Uniótól érkezett támogatásból létrehozott öntözőrendszert, majd a haverjaik ezt a jóval megnövelt értékű földterületet a szokásos, országosan meghatározott hektáros áron kapják meg művelésre. Erre utaltam mind a két esetben, tehát szó nincs arról, hogy megvédtem volna a korábbi földhasználókat. Annak örülök, hogy államtitkár úr az általában szokásos hozzáálláshoz képest most válaszolt a vita közben is, és talán valami érdemi párbeszéd is ki fog tudni alakulni. Ez mindenképpen előremutató. Említette, hogy az állami földvagyon vagyonkezelésbe csak százszázalékos állami szervhez kerülhet - ezt nyilván mindannyian ki tudtuk olvasni a jogszabályból, nincs ezzel probléma -, akkor viszont megkérdezném, hogy a Fertő tó esetében ezt miért nem alkalmazzák, hiszen egy állami földvagyonról van szó, és valamilyen oknál fogva önök most már ötödik éve mégiscsak hagyják, hogy egy kft. örökös ingyenes nádaratási joggal elüldözzön mindenkit arról a földterületről, miközben az elviekben állami földtulajdon - ahogy mondtam, nem tesznek semmit - a világörökség része, és pusztul a tó. Tényleg jó lenne, ha erre államtitkár úr is reagálna. A többi kollégája ezt nagyjából már megtette, és nekem adott igazat, de nem tett semmit. Remélem, hogy ön lépni is tud majd ebben az ügyben. Az pedig egészen cinikus, hogy az NFA mutyis ügyeivel kapcsolatban nincs semmi bírósági szakaszban. [[Gőgös Zoltán: Majd lesz!]] Elég nehéz is elképzelni, mivel korrupciós és mutyis ügyek nincsenek is ön szerint, illetve nincsenek bírósági szakaszban. Az, hogy korábban néhány esetben sikerült eljutni a pályáztatási rendszer hibái és haveroknak szánt szándékos osztogatásai miatt bírósági szakaszra, az üdvözítendő, de a legsúlyosabb, rendszerszerű problémákkal természetesen nem tudunk eljutni a bíróságokig, mivel kétharmaddal olyan törvényeket hoztak, ami törvényessé teszi azt a menetrendet, ahogy kiosztják a földterületeket. Ami különbség az állami földvagyon kezelésében a szocialisták és önök között van, az csupán annyi, hogy a szocialistáknak nem volt kétharmaduk arra, hogy legalizálják azt, hogy odaadják akármilyen gyanús körülmények között a földjeiket a haverjaiknak, önöknek pedig megvolt erre a politikai lehetőségük, és ki is használták ezt, éltek vele. Ettől függetlenül engedtessék meg, hogy felhívjuk a figyelmet ezekre az ügyekre, és megpróbáljunk mindent megtenni annak érdekében, hogy az állami földek a lehető leginkább a közjó szempontjai szerint hasznosuljanak. Sallai R. Benedek képviselőtársamra rákontrázva nemcsak a szövetkezeti törvényt nem látjuk itt, ami sokat segítene ezen ügyek tisztázásában, hogy mégis vajon mire gondolt a kormány, amikor megfogalmazta a jelenlegi javaslatot, hanem például az üzemtörvényt sem, amit ma már emlegettünk. Most is elhangzott többször, hogy a családi kis- és közepes üzemeket kívánja majd ezzel támogatni meg segíteni a kormány. Akkor tisztázzuk végre, hogy ez mit jelent az önök szóhasználatában! Definiáljuk már egyszer végre, hogy a Fidesznek mit jelentenek a családi kis- és közepes vállalkozások. Mert ha az állami támogatásoknál a degressziós logikából indulunk ki, amit önök képviseltek a brüsszeli tárgyalásokon, akkor az derül ki, hogy önök szerint az ezer hektár minősül kis vagy közepes családi gazdaságnak, gondolom én. Hiszen ha nem erre gondoltak volna, akkor nem ezt képviselték volna Brüsszelben a tárgyalásokon. Márpedig ha ezer hektár minősül annak, akkor viszont komoly vitáink vannak, és ha önöknek ezer hektár a kis családi gazdaság, akkor köszönöm, számunkra nem ez, és egy teljesen más viszonyrendszerben gondolkozunk ebben a kérdésben, s ilyen módon mindjárt probléma is lehet ezen földterületek bérbeadásával is, hiszen ami önöknek kicsi, az nekünk már bőven a nagy kategóriát jelentheti. Szintén Sallai Róbert Benedek képviselőtársamra kell reagálnom, hogy az állami erdőterületekkel kapcsolatban nagyon óvatosan fogalmazzon, mert még tippeket ad itt a kormány részére, és a jövő héten szépen összeülhetünk egy hasonló vita keretében, és ismét arról beszélgethetünk, hogy milyen problémák lehetnek majd az - akkor már - állami erdőterületek bérbeadásával kapcsolatban, de a halászati és a vadászati jog is - ami hamarosan időszerű lesz - felveti ugyanezeket a kérdéseket. Arra is szeretnék rávilágítani, hogy miért érzem egy picit hibásnak államtitkár úr logikáját. Ugyanaz köszön vissza, ami bizottsági ülésen is az ilyen vitákban számtalanszor: állandóan GDP-kben és termésmennyiségben határozzák meg a mezőgazdaság hasznosságát, vagy akár állatlétszámban. Ebből a szempontból ez azért mindegy, mert az előbb említett példákon keresztül látjuk, hogy hogyan oldják meg az állatlétszám-bővelkedést. De tisztázzuk már itt a természetvédelmi szempontból értékes területeknél is azt, hogy számunkra nem az jelenti a közjót, a vidék felemelését vagy akár a mezőgazdaságét, hogy az az önök értelmezésében 10-15 ezer kis családi gazdálkodó éppen hogyan teljesít a magyar vidéken, hanem minket az aggaszt és az vet fel problémákat, hogy az állami földeknél tényleg nem a közjót tekintik elsődlegesen zsinórmértéknek, és nem ezek alapján kapják meg a földterületeket a földhasználók; tisztelet a kivételnek, mert biztosan van ilyen. Kishantost már mindannyian felvetettük itt különböző megvilágításból, államtitkár úr is említette már kétszer is Kishantos nevét. Ugyanakkor sem magyarázatot, sem indokot nem hallottunk most sem arra, hogy miért ne emlegetnénk ezen ügy kapcsán Kishantost, hiszen ez intő példa arra, hogy önök hogyan állnak ezekhez a természeti értékekhez. Ha lehetne, kérem, erre is reagáljon, mert csak megemlítettem itt mint egy ellenzéki fegyvert, de nem vette ki ezt a fegyvert a kezünkből, és nem adott arra indokot, hogy miért is ne kellene nekünk itt most Kishantost emlegetni. S végül egy utolsó felvetésem, amit részben már érintettem korábban, a 12 állami gazdaság ügye. Ez csak egy költői kérdés, de nem baj, ha válaszol rá államtitkár úr. Ha ezek az állami gazdaságok még meglennének, tetszik tudni, azok, amiket a 2002-es választási vereségkor az utolsó pillanatban kiprivatizáltak, akkor ugyanígy járna-e el a Fidesz-kormány? Ha erre választ adna, azt nagyon megköszönném, mert nagyon sok dolgot tisztázhatnánk. Tehát ha még - feltételezzük - meglenne ez a 12 állami gazdaság, akkor most mily módon járna el a Fidesz? Nagyon jó lenne, ha színt vallanának, hogy fenntartják-e a korábbi logikájukat, és továbbra is azt mondják, nagyon helyes, hogy ez a földvagyon kikerült az állami kezelés alól, vagy pedig most már egészen máshogy cselekednének, és más elvek mentén adnák esetleg használatba ezeket a földterületeket. Azt hiszem, hogy mindkét válasz elég beszédes lenne, és örömmel fogadnám. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most kétperces hozzászólásra Győrffy Balázs képviselőnek adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megszólíttattam, így kénytelen vagyok válaszolni. Sallai képviselőtársam kérdezte, mik azok, amiket vártak ebben a törvényben, és ki várta ezeket. Képviselő úr, a szociális szövetkezetek földhöz juttatása - erről már esett szó -, illetve az árverések során tapasztalt problémák kiküszöbölése. Azt gondolom, ez két olyan téma, amit vártak. Hogy kik? Szerintem minden olyan felelősen gondolkodó ember várta ezt, akinek fontos az állami vagyon felelős kezelése. Magyar képviselő úr azt mondta, hogy nincs bajuk a fideszesekkel. De van, képviselő úr! De van! Az önök helyi elnöke minősíthetetlen hangon beszélt - hogy rólam, az egy dolog - az édesapámról, és a mai napig nem kértek tőle elnézést. És miért? Azért, mert huszoniksz éves sertéstartói múlttal 9,6 hektárt mert nyerni. Egyébként a pályázat a mai napig fenn van az interneten, megnézhetik. Utána egy nagy csend volt, senki nem mondta azt a Jobbik részéről, hogy elnézést kérünk ezért a minősíthetetlen hangnemért. Úgyhogy nem igaz az, amit állít, képviselő úr. Szeretném tájékoztatni, hogy édesapámat az NFA januárban ellenőrizte, és mindent rendben talált. Ezek után is újra van lehetőség arra, hogy a Jobbik helyi emberei ugyanakkora volumenben telekürtöljék a helyi sajtót azzal, hogy az édesapám mégsem oligarcha, hogy ne kelljen neki a saját településén mindenféle idióta vádakkal szembesülnie. Gőgös képviselő úr, én fillérre-forintra ugyanannyi pénzt keresek, mint ön. Ha tisztában lenne a jogi környezettel, akkor tudhatná, hogy országgyűlési képviselőnek más keresőfoglalkozása nem lehet. Ezért azt, hogy ki hazudik és mennyi pénzért, a tisztelt hallgatókra bízom. Köszönöm szépen. [[15.30]]
Most megint kétperces hozzászólások következnek. Gőgös Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra reagálnék, ami a korábbi pályázati rendszerről elhangzott, illetve a mostani nyertesek-vesztesek ügyéről. Egyetlenegy probléma van. Ha azt eldöntötte a kormány, hogy tönkreteszi a magyar állattartást, akkor nagyon jó úton halad. Komárom előjött, és itt mindenki azt mondta, hogy micsoda gazemberek, hogy ott fejlesztettek egy csomót, rengeteg öntözést, több ezer állatuk van. Az a több ezer állat ott meg fog szűnni, ugyanis egy deka földjük nem maradt, szeretném jelezni. Egy deka sem! Én nagyon szívesen elhívok mindenkit egy olyan vállalkozáshoz, ahol 3 ezer hektáros területen, 200 alkalmazottal, nem minimálbéren, hanem nagyon jól fizetett alkalmazottal nagyjából 4 ezer darab marha és 15 ezer sertés van. És meg fogom mutatni, levezetjük pontosan, államtitkár úr, sokat dolgoztam ebben a szakmában, ki fogom tudni számolni önnek, akár most is, hogy mi a takarmánymérlege egy ilyen állatállománynak.Ha azt nem veszi figyelembe egy kormányzat egy földpályázatnál, hogy a meglévő állatállományt hogy fogja az a társaság ellátni, akkor nem szakmai döntést hoznak. Akkor azt hozzák, hogy fejbe kell lőni vagy a disznót, vagy a tehenet. Az egyik esetben, a disznónál 40 ember elbocsátásával jár, a tehénnél 70-ével. Ez fog történni minden olyan cégnél, ahol még azt a minimális területet se hagyják megnyerni nekik, vagy odaadni, vagy azt mondani, hogy legalább annyira elő-haszonbérletük van, és ha bírják és akarják, akkor pályázzanak. Ugyanis amit ön emleget, a 2009-est, akkor élt egy elő-haszonbérleti jog, és abban bízva a cégek, hogy majd itt lesznek fejlesztések és tudnak további embereknek is munkát adni, éltek ezzel a jogukkal. Ez volt a törvényi különbség. Semmiféle mutyi nem volt azokban a pályázatokban, csak egyszerűen a vállalkozások éltek. Én olyan cégnél szocializálódtam, államtitkár úr, ahol 8 ezer hektáron 1400 ember talált megélhetést. Ebbe az irányba kellene elmozdulni, hogy 5 hektáronként éljen meg Magyarországon egy ember, ne gabonatermelésből, hanem egy széles spektrumú agrárból és arra épülő feldolgozó és melléktermékeket előállító iparágakból. Ez lenne a cél, és nem az a típusú földhasznosítás, ami most zajlik Magyarországon. [[Dr. Legény Zsolt tapsol.]]
Kétperces hozzászólásra Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Győrffy Balázs elnök úrra szeretnék reagálni. Én az édesapjára soha nem tettem semmilyen ilyen gyanúsító nyilatkozatot. [[Győrffy Balázs: A helyiek.]] Sőt, amikor bizottsági ülésen ez szóba került, azt hiszem, ezt korrektül meg lehetett beszélni. Az, hogy helyben kinek miért van problémája azzal, hogy az ön édesapja nyerte a földterületeket és nem más a településen, nem hiszem, hogy ide kellene hozni. [[Győrffy Balázs: Jobbi­kosokról van szó.]] Én ezzel kapcsolatban nem nyilatkoztam. Én arról beszéltem, hogy nem az a probléma a legtöbb esetben, hogy fideszesek vagy Fideszhez köthetőek nyerik elsősorban a földterületeket, hanem azzal van probléma, hogy nem egyforma játékszabályokkal játszunk, és nem egyforma az a pályázati elbírálási logika és rendszer, amiben megmérettetik magukat a különböző pályázók. Nem tudom, és nem is mondtam ilyet, nem is állítanám, hogy az édesapja is ebbe a körbe tartozik, de azt még egyszer mondom, hogy ha helyben ezen valakik esetleg megsértődtek vagy más a véleményük, akkor azt ott tessék megbeszélni, nekünk ehhez itt semmi közünk nincsen.
Most normál hozzászólásra Sallai R. Benedek képviselő úrnak adom meg a szót.
Nagyon köszönöm, elnök úr. Nagyon vártam, mert szerettem volna reagálni államtitkár úrnak. Először is Legény Zsolt képviselőtársamnak szeretnék reagálni. Az, ami a szociális szövetkezeteknek lehetőséget teremt, illetve az önkormányzatoknak, ez egy dicséretes, előremutató dolog. Kollégáimmal hetek óta gyakorlatilag Baranyától Borsodig kisfalvakat látogatunk. Az LMP-nek is próbáljuk kialakítani az álláspontját a Start-közmunkaprogramokról, és egy halom helyen látunk olyan törekvéseket, ahol nagyon nagy segítség lenne az, ha állami föld állna rendelkezésre ahhoz, hogy ezeket a programokat értékteremtő munkára biztosítsák. Az a lényeg, hogy ezzel teljesen egyetértünk, és ez az irány számunkra is jó. Ezeket azért nem mondtam el, mert ellenzéki politikusként nem éreztem úgy, hogy nekem kell bármi pozitívat mondani erről, mert államtitkár úr önmagában is tud annyi önbizalmat sugározni, hogy nem éreztem azt, hogy nekem még bármiben meg kell dicsérnem, hiszen anélkül is elég magabiztosan jár el a vita során. Tehát a pozitívumokat most nem említettem, ezért tisztelettel kérek elnézést.Nos, gyakorlatilag nagyon szépen köszönöm államtitkár úr válaszát. Így tovább! Egyetlenegy problémám van, hogy van pár kérdés, amire nem kaptam választ, mert nagyon sok mindenről szó esett. De például nem kaptam választ arra, hogy Szabó Marcel ombudsmanhelyettes reakciójával hogyan osztja jogászként a véleményét. Alkotmányossági aggályokat vet fel a természetvédelem szétverése szerinte. Kíváncsi vagyok, mert erre nem reagált. Nem reagált arra sem, hogy Fazekas Sándor miniszter úr és V. Németh Zsolt, akik mind a ketten különböző helyeken nyilatkozták, hogy a nemzeti parkok alól nem húzzák ki a földet, most akkor ők hazudtak, vagy valami más történt, becsaptak valakiket, vagy őket csapták be. Erre nem tetszett volt reagálni. Ugyanúgy, veszem észre, nem tetszett reagálni arra, amit mondtam, hogy a 2/A. §-ban, ez a birtokmaximummal kapcsolatos, felolvastam azt a jogszabályt, nem volt benne az, amit tetszett volt mondani. Másképp volt fogalmazva, ami aggályokat keltett.Nem nagyon tetszett azzal sem foglalkozni, amikor megkérdeztem, hogy a védett területek egységesítése során hogyan lesz majd figyelembe véve az a rendszer, hogy adott természeti évben, adott körülmények között hogyan fogják használni a területet. Idáig a nemzeti park természeti őre konkrét instrukciókkal volt ellátva, folyamatos párbeszéd volt. De az NFA-nál hány természetvédelmi szakember van? Szeretném ezt megkérdezni, tessék már erre válaszolni. Ez egy kvantitatív dolog, ez mérhető. Hány természetvédelmi szakember van, biológus, ökológus természetvédelmi mérnök? Hány olyan van az NFA-nál, akinek bármi köze van ahhoz, hogy meg tudja ítélni azt, hogy mire van szükség?Tetszett volt mondani a korrupciós ügyet, hogy hú, ilyen még soha még fel sem merült az NFA-nál. Elnézést kérek, más médiumokat olvashatunk. De tessék nekem nyugodtan segíteni, államtitkár úr jogász, én nem, tehát én nem értek ehhez. Amikor utoljára ilyennel foglalkoztam, úgy tudom, a közélet tisztaságát veszélyeztető bűncselekmények voltak. A korrupció összefoglaló fogalom. A közélet tisztaságát viszonylag sokféle szakaszban lehet veszélyeztetni, nemcsak úgy, hogy valakinek a zsebébe dugok pénzt, hanem sok minden más van, ami a közhatalomba vetett hitet rombolja. Na most, ha valami rombolja a közhatalomba vetett hitet, akkor az, ami az NFA-nál zajlott, szerintem garantáltan. Erre bátorkodtam utalást tenni. Elnézését kértem, ha az érzékenységét megbántottam ezzel.Ugye, azt tetszett volt mondani, hogy a nemzeti parkok most úgy csinálnak, mintha napi szinten elvégeznék a természetvédelmi kezelést, holott most is egy részét haszonbérbe adják. Tehát ön azt állítja, hogy a nemzeti parkok most nem végzik el ezt a természetvédelmi kezelői munkát. Nyilvánvalóan ezt nagyon könnyen, számszerűen lehet cáfolni.Még találtam olyat, amire nem tetszett válaszolni. Ugye, kértem, mondja már meg, hogy milyen természetvédelmi szakemberekkel konzultáltak. Erre is el tetszett volt felejteni válaszolni. Csakúgy, mint amikor megkérdeztem, hogy akkor ön szerint mégis mi a nemzeti parkok jövője. Miből lesznek finanszírozva, mi lesz a feladatuk, hogyan fognak gazdálkodni, mert nyilván érinti ezt a dolgot.És ha így a végére jutok, ja, örömmel hallottam felszólalásának elején a kedves történetét a gimnáziumi évekről. Ugye, tetszett volt említeni Kishantost. A hozzászólásomban ezt nem említettem. Ugye, azt tetszett mondani, hogy jogszerűen zajlott minden. Arra lennék kíváncsi egyébként, hogy az említett Vilmos testvér szomorkodik-e ön miatt, amikor ilyeneket hall, mert szemlátomást a jogszerűséget meg kellene előznie, hogy a jó erkölcsre hogyan nevelték. Mert Kishantos esetében nagyon nagy részben erről beszélhetünk. Én, mint mondottam, nem értek a joghoz, de azt biztosan látom, hogy jogszerűség és a jó erkölcs azért nem mindig jár kéz a kézben.Tehát összességében nagyjából ezekre a kérdésekre nem kaptam érdemben semmilyen választ. Nagyon jó volt a felszólalás, csak erre a 11-12 kérdésre nem tetszett volt válaszolni semmilyen formában. Ebből adódóan azt tudom mondani önnek a válasza alapján, amit Vilmos testvér, hogy ez elégtelen, üljön le. Köszönöm szépen.
Most kétperces hozzászólásra Nagy István képviselőnek adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A komáromi tehenészettel kapcsolatban szeretnék néhány információt megosztani, mert nagyon rossz lenne, ha az terjedne el, hogy ott bajok vannak.Az évfolyamtársam ott dolgozik, ő az egyik szakember azon a telepen. Napi kapcsolatban beszélünk erről a telepről. Nagyon komoly munka folyik, nagyon kiváló eredmények vannak azon a telepen, és szeretném jelezni, hogy szó nincs arról, hogy azon gondolkodnak, hogy föladnák. Arról gondolkodnak, hogyan tudnak azokkal szerződni, akik elnyerték a területen való gazdálkodást, hogyan tudják azokat takarmány-előállító bázisként fölhasználni azért, hogy egy új típusú együttműködéssel ki legyen egyenlítve, biztosítva legyen az ottani működés.Azt kell mondjam önöknek, hogy a magyar kormány számára kiemelten fontos tevékenység az állattenyésztés kezelése és segítése. Az, hogy soha nem látott mértékű támogatások jönnek pont az állattenyésztésbe, azért, hogy a foglalkoztatást meg tudjuk őrizni, és elő tudjuk segíteni a vidéki megmaradást, az, hogy a szarvasmarha-ágazat soha nem látott mértékű támogatást kap európai uniós és hazai forrásokból is, azt hiszem, mind azt igazolja, hogy olyan mértékű együttműködés van az ágazat és a kormányzat között, olyan mértékű együttműködésnek kell kialakulni a helyi gazdák és a tejtermelő tehenészetek között, ami egy közös sikert, egy közös eredményt tud hozni a jövőben. [[15.40]] Én nagyon szurkolok a komáromi gazdaságnak, pontosan azért, mert ők lehetnek az elsők, akik be tudják bizonyítani azt, hogy ezzel az új típusú együttműködéssel is sikeresen lehet tehenészetet fenntartani, sikeresen lehet a szarvasmarha-ágazatban eredményeket elérni úgy is, hogy annak a telepnek nincs földhasználata. Én azt gondolom, hogy ezekre odafigyelve egy nagyon pozitív eredményt kaphatunk a jövőben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Gőgös Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót, két percben.
Köszönöm. Nem fogom tovább folytatni az állattartással kapcsolatos vitát, de azért egy dolgot hadd mondjak. Én nem hiszem, hogy az a normális, hogy ha ami szögletes, azt gurítjuk, ami gömbölyű, azt meg visszük. Én nem mondtam mást, mint azt, hogy arra kellett volna figyelemmel lenni, és ez most a Hortobágyra különösen igaz, az ottani nem nagy cégre, hanem több száz kistermelőre, akik 15-20-30-50 éve legeltetnek azokon a legelőkön rengeteg birkával és általában hízómarhával, hogy a helyieknek meg kellene egyezni. Senki nem reklamált volna, hogyha legalább annyi terület megmarad egy ilyen vállalkozásnál vagy megmaradhatna, ami azoknak a telepeknek, mondjuk, a szálastakarmány-szükségletét biztosítja és a trágyaelhelyezési lehetőségét biztosítja.Az a probléma, ahol semmi ilyen nem marad. Márpedig ez a tendencia. Ugyanis nem lesz olyan cégvezető hosszú távon, aki vásárol; még a tömegtakarmány is kényes, mert tudja mindenki, hogy akkor van normális siló, hogyha azt magamnak csinálom, és odafigyelek rá, és tudom, hogy abban a két-három hétben a mai technikával benn van a helyén, és akkor biztos, hogy rendben van a dolog. Aki nem ismeri a komoly tehenészeteket, az lehet, hogy nem tudja, de egy tízezer liter fölötti átlagos hozamú tehenészet az éppen úgy van, mint a medve Erdélyben: nem játék. Tehát magyarul: ott nem úgy van, hogy akkor most éppen van egy penészes szénabála, ami belekerül egy vásárolt takarmányból, aztán kidobom a teljes állományt, mert elpusztítom őket májproblémával. Tehát aki ezt nem tudja, az nyilván hozhat ilyen döntéseket. Én ezeket az átgondolt döntéseket hiányolom, hogy mondjuk, a Hortobágyon is miért nem lehetett leültetni a termelőket, és azt mondani, hogy fiúk, itt van 40 ezer birka, ennek a 40 ezer birkának biztosítanom kell a legelőt, és akkor ami marad terület, arra meg jöjjenek az új szereplők. Én ugyanezt keresem a cégeknél is, hogy akármilyen támogatás van, nem lesz föld, ahová a hígtrágyát meg a trágyát ki lehet vinni, nem fogják, ha ez a generáció, a miénk kihal, államtitkár úr. Nem lesz, aki ezt csinálja. Ezt kell megérteni, a 15 éves gyerek nem kel fel 5-kor tehenet fejni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , a családi gazdaságban meg senki nem fog felkelni reggel 5-kor tehenet fejni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Most kétperces időkeretben Sallai R. Benedek képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Csak itt a jegyzeteimben egy dolgot találtam még, amire szerettem volna reagálni államtitkár úrnak, ugyanis volt szíves megállapítani, hogy a Lehet Más a Politika esetleg azért vitatkozik ezzel a témával, merthogy ebből politikai tőkét lehet kovácsolni; azt hiszem, ezt a kifejezést tetszett használni.Nem kell hogy nagyon sokat gondoljunk egymásról, tehát nem várom én ezt el, de hogyha azt gondolja államtitkár úr, hogy a nemzeti parkokért és a magyar természetvédelemért aggódók köre az a szavazóbázis, amivel választást akar nyerni az LMP, akkor egy kicsit túlbecsüli ennek a szavazóbázisnak a méretét. Tehát biztosíthatom, hogy erről szó nincs, nem hisszük azt, hogy ez érdemi politikai tőke lenne. Ez egy értékjelzés, az, hogy mit képviselünk ebben a vitában is.A következő rendes hozzászólásomban, hogyha kell, akkor majd a kérdéseimet szívesen megismétlem, tehát megköszönném, hogyha ezekre konkrét választ kapnék, és erre kérem tisztelettel. Köszönöm szépen.
Most normál hozzászólási időkeretben Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az, hogy vége Magyarországon a természetvédelemnek vagy legalábbis abba az irányba indultunk el, azt nemcsak az ellenzéki pártok állítják és nemcsak azok a civil szervezetek, akiket már felsoroltam a vita elején, hanem többek között az önök volt államtitkára, Illés Zoltán, aki ezt nagyon hangzatosan és nagyon indulatosan, több interjúban kifejtette. Nem konkrétan csak e törvény kapcsán, hanem azt a folyamatot vélte nagyon aggályosnak, ami elindult a természetvédelemmel kapcsolatban, és osztom én is ezen félelmeit. Még akkor is, hogyha korábbi államtitkári tevékenysége során bizony számtalan vitánk és nézetkülönbségünk volt, ha másban nem, akkor éppen a hazai vizek szabályozásának kérdéskörében.Én remélem, hogy azért államtitkár úr még tud a vitában időt szakítani arra, hogy reagáljon ránk, de ha mégsem, akkor lehet, hogy nem lesz már módom gombot nyomni. Úgyhogy kvázi zárszóként szeretném itt a levélnek a végét felolvasni, amiből már többször idéztem, a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület, a Magyar Természetvédők Szövetsége és a WWF Magyarország által aláírt vagy kiadott levélről van szó, amit - ahogy már említettük - több mint száz civil és környezetvédő szervezet is magáénak érez. Megítélésük szerint az elérni kívánt eredménytől várt előnyök itt a jogrendben fennálló vélt koherenciazavar, az egységesített eljárásrend, nincsenek arányban a módosítás által okozott intézményváltozások hátrányaival, itt jelesül a kisajátítási, elővásárlási folyamatok áttételessé válása, az adminisztratív kritériumok teljesítésének hiányából adódó működési zavarok, a szervezetek közötti együttműködési zavarokat említik meg, ami végsőképpen a természeti állapot leromlását fogja eredményezni az állami tulajdonú védett természeti területek esetén. Azt hiszem, hogy ez a lényege és a legfontosabb mondanivalója ezen vitának, hogy egyáltalán nem áll arányban az az államtitkár úr szerint biztos csak vélt, szerintünk meg igenis valós és nagyon is aggasztó hátrány, amit ezen változás okozni fog, azon előnyökkel, amit egyébként nem ismerek el, de ha elfogadnám, hogy ezen előnyöket beteljesíti majd ez a változás, akkor sem áll arányban. Ilyen módon sem tudjuk elfogadni. Azokról a félelmekről pedig, ami az állami földek kezeléséről és bérbeadásáról szól, arról pedig már sok vita esett, az pedig azt hiszem, hogy hab a tortán, és végképp aláhúzza azt, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom miért fog nemmel szavazni ezen tervezetre. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kétperces időkeretben Nagy István képviselő úrnak adom meg a szót.
[[Mikrofonjának feltűzése nélkül kezdi el hozzászólását.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném nagyon egyszerűen és nagyon világosan megfogalmazni és eloszlatni azokat a félelmeket, amelyeket a mai médiában olvashatunk arról, hogy a természetvédelmi területek csökkenése és a természetvédelem fekete napja az, hogyha az NFA-hoz kerülnek ezek a területek. Miről is van szó? [[Feltűzi a mikrofonját.]] Arról van szó mindösszesen, hogy ezután azon bérleti szerződéseket nem a nemzeti park igazgatósága írja alá, hanem az NFA. A szakmai munka, a szakmai ellenőrzés a természetvédelmi terület minden négyzetméterén ugyanúgy fennáll és ugyanúgy a nemzeti park igazgatóságának kötelező szakmai feladata. Tehát a nemzeti park értéke, a nemzeti parkban folyó szakmai munka egyáltalán nem csökkenhet. Aki ezt megszegi, innen, erről a helyről üzenjük, hogy annak nagyon súlyos következménye lehet. Nem lehet a nemzeti park igazgatósága szakmai munkájának ellenére cselekedni ezeken a bérelt területeken. Tehát semmilyen olyan tevékenység nem következhet, ami miatt azt mondhatnánk a mai naptól, hogy ha az NFA-hoz kerül az aláírás joga a bérleti szerződés hasznosítására, akkor az a természetvédelmi területek értékének csökkentését vagy a természetvédelmi munka, vagy a természetvédelmi érték csökkentését jelentené.Ezt szerettem volna, elnök úr. Köszönöm szépen.
Kétperces időkeretben Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úrra kell reagálnom. Hogyha ez így van, és valóban csak annyiról szól a történet, hogy ki fogja aláírni mostantól kezdve ezen bérleti szerződéseket, akkor azért néhány kérdésre mégiscsak választ várnék. Egyrészt arra, hogy a nemzeti parkoknál a kieső bevételeket mi fogja pótolni. Hol vannak rá a garanciák, miért nem kaptuk meg ezeket, miért nem láthatjuk ezeket? Hiszen azokat a feladatokat, amelyeket elvégeztek ezen területek kapcsán, ezek szerint továbbra is nekik kell majd természetvédelmi szempontból elvégezniük. Tehát ilyen formában a forrásokat mindenképpen mellé kellene rendelni, hiszen azért jelentős forrásveszteség ez most a nemzeti parkok számára, amiről ma vitatkozunk. Ez az egyik. A másik pedig az, hogy ha az NFA mint vagyonkezelő egyáltalán nem rendelkezik semmiféle természetvédelmi tapasztalattal, sőt nincsenek ilyen szakemberek, vagy legalábbis nem nevesítettek meg egyet sem, tudomásom szerint nincs ilyen ember az NFA-nál, akkor ez azért elég döcögősen fog működni az NFA és a nemzeti parkok között. Tehát hogy erre valami garanciát vagy biztosítékot mind az emberi erőforrás tekintetében, mind pedig a források kapcsán jó lenne, ha kapnánk, mind mi, mind egyébként a nemzeti parkok, mert én beszéltem olyan nemzetipark-igazgatóval, aki szintén nincsen ezen alapvető kérdéseknek a birtokában, ami azért, lássuk be, hogy elég aggályos. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Sallai R. Benedek jelentkezett normál hozzászólásra és kétpercesre is, nem tudom, melyiket kívánja felhasználni képviselő úr. [[Sallai R. Benedek: Amelyik következik. Nem tudom, melyik következik, a normál vagy a kétperces.]] Rendben. Akkor normál időkeretben megadom a szót. [[15.50]]
Köszönöm szépen. Valójában rövid lesz, elnök úr, köszönöm szépen a szót. Nagy államtitkár úrnak szerettem volna csak annyit reagálni, hogy én készséggel elhinném azt, amit államtitkár úr mond, csak az a baj, hogy ez a jogszabálytervezet, amit letettek elébünk, ez nem ezt tartalmazza. Ön azt mondja itt, mindössze arról van szó, hogy ki írja alá a szerződést. Ebben nem erről van szó. Tehát ezt érdemes megnézni, mert ebben a teljes vagyonkezelési jog átadásáról van szó és nem pedig arról, amit el tetszett volt mondani. Tehát az ezzel a gond, hogy a természetvédelmi programjaink megvalósításához vagyonkezelési jog kell egész Európában. Civil szervezetek, közalapítványok is arra törekednek, hogy tulajdonosi jogokkal gyakorolva tudják megvalósítani a programokat. Hogyha van a természetvédelem és az állam között egy másik vagyonkezelő, az NFA, erre esélyük nem lesz. Gyakorlatilag az NFA saját tetszése szerint ki fogja írni a pályázatokat, odaadja, akinek akarja, tök mindegy, hogy fideszes, nem fideszes, tehát bárkinek. Tegyük fel, hogy egy korrekt pályázati rendszerben, hogyha a legkorrektebb pályázati rendszer van, akkor sincs biztosítva az a jog, hogy itt a természeti értékek megőrzésének a lehetősége megmaradjon. Tehát ez az aggály, hogy ez a kodifikált változat nem erről szól, hanem a vagyonkezelési jog teljes átadásáról az NFA-nak, és azoknak a biztosítékoknak a kigyomlálásáról, ami idáig lehetőséget teremtett arra, hogy a nemzeti park meg tudja őrizni a természeti értékeket. Ez azért fontos, mert gyakorlatilag 1992 óta, a szövetkezeti törvény, az 1992. évi II. törvény óta - államtitkár úr segít ebben nekem - senki nem mert hozzányúlni ahhoz, hogy ha egy védett területen területet vásárolunk, annak automatikusan, mondjuk, a nemzeti park legyen a vagyonkezelője. ’92 óta nem volt senki, aki ezt megkérdőjelezte volna. Ezt a húsz-egynéhány éves szabályt, amit minden egyes kormány - lehet mondani, hogy ki mennyire volt maffiózó meg ki mennyire volt gengszter -, idáig mindenki tiszteletben tartotta, ehhez most először önök nyúlnak hozzá, és nyilvánvalóan ez kelti bennünk az aggályt, mert idáig volt egy kialakult rendszer, ez valamilyen szinten működött, voltak benne homokszemek, és nem minden úgy ment, ahogy kellett volna, de most ez a biztosíték, minden kimegy ebből a rendszerből. Nyilvánvalóan ezért van az, hogy most nem az NFA-ról beszélünk ilyen sokat, hanem a magyar természetvédelem helyzetéről, mert ennek a stratégiai kérdése az a döntés, ami előttünk van. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Amennyiben nem, akkor az általános vitát lezárom, s megkérdezem, hogy az előterjesztő kíván-e hozzászólni. Igen, jelentkezik Bitay Márton államtitkár úr. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Gőgös Zoltán képviselő úrral nem is vitatkozni szeretnék - lefolytattuk már ezeket a vitákat -, hanem inkább azt nagyon röviden összefoglalni, hogy az alapvető nézetkülönbség közöttünk - és itt a komáromi cég vonatkozásában is ezt éreztem -, hogy most akkor nagybirtok vagy kisbirtok. Én azt gondolom, hogy az alapvető különbség, hogy a Magyar Szocialista Párt - és ezt most nem bántásként mondom, ez világnézeti kérdés, ki hogy szeretné az agráriumot fejleszteni, illetve az agráriummal kapcsolatos jövőt hogyan látja -, a Magyar Szocialista Párt úgy gondolja, hogy a nagyüzemi nagygazdaságokban van a jövő, többezres tehenészetről, többezres állatállományról beszél, több ezer hektárról. Mi ezt tiszteletben tartjuk, de nem értünk vele egyet, mi a családi kis- és közepes vállalkozásokban hiszünk. Magyar Zoltán képviselő úr pont átkötési lehetőséget biztosított nekem az ezer hektár vonatkozásában. Szeretném figyelmébe ajánlani a „Földet a gazdáknak” program számtani átlagát, ez politikai hovatartozás kérdése. Ebben a programban egy átlagos nyertes 1,1 birtoktestet nyert, és ez az 1,1 birtoktest 38,5 hektár, ez az átlag. De azért, nehogy megtévesszük egymást, mert az átlag azért félre tud vinni, a nyerteseknek egy nagyon erős 2,5 százaléka van 100 hektár fölött. Tehát az átlag azért úgy jön ki, hogy ha azt a 2,5 százalékot is hozzászámítom, de ha még azt le is venném, akkor is 100 hektár alatti az abszolút derékhada a nyerteseknek. Azokat már nem is mondom, mert ebben nincs is vita közöttünk - illetve remélem, hogy nincs -, hogy a nyertesek 80 százaléka természetes személy, a földeknek 78 százalékát nyerték el ezek a bizonyos természetes személyek. Tehát nem tudom, milyen ezer hektárra gondol, mi a családi kis- és közepes vállalkozások pártján állunk. Az egy más kérdés, az ezer hektárt bárhonnan nézem, nekem az nagygazdaságnak tűnik, viszont én azt tudom önnek mondani, hogy az nyilván azért attól is függ, hogy milyen termelésről beszélünk. Tehát más a kis- és nagybirtok aránya, mondjuk, ha egy zöldség-gyümölcs ágazatban nézzük, pláne a területre vonatkozóan, ám más egy szántóföldi növénytermesztési ágazatban, más egy állattartó ágazatban, kár itt ezeket összemosni. Azt állítja ön, hogy a pályázati eljárások azért tudnak flottul menni, mert különféle kétharmados törvényeket módosítottunk, ami miatt ezt meg tudjuk tenni; ezt találta mondani. Szeretném hangsúlyozni, hogy a pályázati rendszereknek ilyenformán nem jogszabály-módosításai vannak. Van egy állami vagyon, az állami vagyon hasznosításáról dönt a kormány, hogy azt milyen pályázati feltételekkel írja ki, azok nem kétharmados törvények, az egy pályázati kiírás. Speciel, ha már nemzeti parkokról beszéltünk, ott van egy VM-rendelet, amit a miniszter hoz meg, illetve ő ír alá, és ő dönti el, hogy milyen feltételekkel hasznosítjuk. Semmilyen kétharmadosság nincs, de még törvény sincs ezeknek a vonatkozásában. Nem értek egyet önnel továbbra sem a komáromi vonatkozásban. Szerintem az abszurd lenne, ha valaki vállal egy európai uniós projekt keretének a terhére egy beruházást, és ezt a beruházást úgy vállalja a földön, amit bérel, hogy tudva tudja, hogy a földterületre vonatkozó haszonbérleti időszaka előbb jár le, mint a pályázat fenntartási időszaka, hogy ön ebből azt a következtetést szeretné levonatni a kormánnyal, hogy az új gazdákkal fizettessük ki ennek a pályázatnak a költségét, én nem értek önnel egyet, ez a színtiszta igazság. Azon már el lehetne gondolkodni, hogy az hogy fordulhatott elő, hogy valaki nyer egy ilyen pályázatot úgy, hogy közben, amikor beadja a pályázatát, akkor látják a bírálatnál, hogy lejár a földhaszonbérleti szerződése, mielőtt egyébként hozzájuthatott volna, tehát ez egy érdekesebb kérdés. Avval én nem értek egyet, amit ön mondott, de természetesen tiszteletben tartom a véleményét. Sallai Róbert Benedek képviselő úr jelezte, hogy a nemzeti parkok alól kihúzzuk a földet. Szeretném kérdezni, hogy miért érzi ön azt, hogy kihúzzuk a földet. A nemzeti park azon földjeire szerzi meg a vagyonkezelői jogot a Nemzeti Földalap, amelyeket eddig is haszonbérbe adott, nem azokat, ahol megvalósított egy túzokélőhely-programot. Tehát én nem értem azt, hogy ön miért akarja feltétlenül ránk beszélni, meg azokra, akik követik ezt a vitát, hogy itt bárki sérülne. Arról van szó, hogy amit nem használt a nemzeti park, hanem haszonbérbe adott, és továbbra is csak ezt tudom önnek elmondani. Kérdezi a természetvédelmi szakembereket az NFA-nál, hát ne haragudjon, képviselő úr, de ön egyszerűen nem is érti a törvény koncepcióját. A Nemzeti Földalapnál nem kellenek természetvédelmi szakemberek, mert a nemzeti park határozza meg a jövőben is annak a földterületnek a természetvédelmi célú hasznosítását, és mint ahogy eddig is ő ellenőrizte, ezután is ő fogja. Miért lennének a természetvédelmi szakemberek a nemzeti parknál? A pénzzel kapcsolatosan megint csak azt tudom önnek mondani, bátrabban fogja kezébe a jogszabályt és olvassa el. Bele van írva, hogy a haszonbérleti díj így is, úgy is a nemzeti parkhoz kerül. Tehát milyen díjkiesésről beszélünk, kedves képviselő úr? Bele van írva a törvénybe, a haszonbérleti díj odakerül a nemzeti parkhoz, ő végzi a természetvédelmi kiírásokat, és ő végzi az ellenőrzést is. Azt tudom önöknek mondani összességében, a vitát végighallgatva, hogy értem én azt - hogy is mondjam - az érdekességét ennek a vitának, hogy az állami földről van szó, és lehet komoly vitát generálni, de én abban reménykedtem, hogy abban közöttünk a mai napon nem lesz nézetkülönbség, hogy ez egy jó dolog, hogy az állami földeket nem 10, 20, 30, 40 helyen vagyonkezelik, hanem egy helyen vagyonkezelik. [[16.00]] Azt gondoltam, hogy önök látni fogják, hogy e mögött a kormányzati szándék mögött egy egységesített állami földvagyon-kezelési koncepció áll, aminek az az értelme, hogy az egyes szakágazatoknak legyen beleszólási joga abba, amiben kell és fontos, hogy beleszólási joga legyen, de maga a földvagyon kezelése egy állami egységes rendszer mellett a Nemzeti Földalapnál legyen. Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak még csak annyit szerettem volna jelezni, hogy válaszoltam azokra a kérdéseire, amelyek a törvénnyel kapcsolatosak, és a törvényhez tette fel. Remélem, hogy Magyar Zoltán képviselő úr vonatkozásában is el tudom mondani ezt. Kérem, fogadják el ezeket a válaszokat. Abban reménykedem, hogy sikerül a törvényt is elfogadni, és önök is megértik, hogy kifejezetten fontos, hogy más vagyonelemekhez hasonlóan az állami földvagyont is egységesen kezeljük. Nagyon szépen köszönöm, hogy részt vehettem a vitában és meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes ingatlan-nyilvántartással és földméréssel összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3786. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót a most helyet foglaló Nagy István államtitkár úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő tervezet öt törvény módosítására tesz javaslatot az ingatlan-nyilvántartással és a földméréssel összefüggő kérdésekben, amelyek a következők: az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény; az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény; a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény; a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény; valamint a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XCIII. törvény. Az expozé keretében röviden ismertetni kívánom az egyes módosítások indokait. Az illetéktörvény, valamint a tulajdonilap-másolat szolgáltatási díjáról szóló törvény módosítása nyomán tárgyi mentességi körbe tartozik a természetvédelmi jogi jellegek, mint például a védett természeti terület és a Natura 2000-es területek, valamint a borszőlő-termőhelyi kataszter és az állandó legelő vagy állandó gyep jogi jelleg feljegyzése, továbbá a zártkerti ingatlanok kivonásával járó adatváltozás. A módosítás célja a természetvédelmi jogi jellegek ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének előmozdítása az alapvető jogok biztosának 2287/2012. számú jelentésével összhangban. A védett természeti területek és környezetvédelmi okbóli korlátozások, tilalmak alá vetett területek, értékek ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének huzamos elmaradása a jogbiztonság sérelme mellett alapjogi visszásság veszélyét veti fel, ezért a kérdés megoldása alapvető szükségességű. Ezen jogi jellegek feljegyzése, módosítása és törlése tárgyuknál fogva a díjmentes ingatlan-nyilvántartási eljárások körébe fognak tartozni. A díjmentesség bevezetése az ingatlanügyi hatóság részéről bevételkiesést nem eredményez, mert ezek a feljegyeztetési kérelmek 2010 óta nem kerültek benyújtásra a földhivatalokhoz. Többlet költségvetési teher sem keletkezik. Az ingatlan-nyilvántartási törvény módosítását az egységes joggyakorlat kialakítása, valamint más jogszabályokkal való összhang megteremtése indokolja. A tervezet ennek érdekében fogalmaz meg javaslatokat az ingatlan-nyilvántartási szakterületre vonatkozó egyes jogszabályi rendelkezések megváltoztatása tekintetében, melyek egy része szövegpontosító jellegű. A központi címregiszterből történő adatátvétel és a címképző szerv értesítésének szabályaival kapcsolatos módosítás a közhiteles címregiszter működéséhez szükséges technikai pontosításokat tartalmazza. A törvényjavaslat ugyancsak magában foglalja a zártkerti ingatlanok művelés alóli kivonásának szabályait. A módosítás lehetővé teszi, hogy átmeneti ideig, 2016. december 31-ig a tulajdonos kérhesse az ingatlan-nyilvántartásban zártkertként nyilvántartott ingatlana művelési ágának művelés alól kivett területként történő átvezetését. A zártkerti ingatlan művelési ágának művelés alól kivett területként történő átvezetése a zártkerti ingatlan meghatározott részére is kérhető. Ez esetben a zártkerti ingatlant meg kell osztani. A zártkerti ingatlan művelés alóli kivonására irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárás természetesen tárgyi díjmentes.A földre vonatkozó haszonélvezeti jog törlése szabályainak kiegészítésével a törvényjavaslat elősegíti a tényállás tisztázásának körülményeit a nem közeli hozzátartozók között fennálló és ezáltal 2014. május 1-jén a törvény erejénél fogva megszűnt haszonélvezeti jog és használat joga törlésére irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárásban. Azáltal teszi mindezt, hogy amennyiben az ügyfél a vonatkozó felhívásról nem értesül, az ingatlanügyi hatóság maga keresi meg az illetékes anyakönyvvezetőt a közeli hozzátartozói kapcsolat ellenőrzése céljából.Ugyancsak kiegészítő javaslat, hogy amennyiben az ingatlanügyi hatóság a rendelkezésre álló adatok alapján kétségtelenül megállapítja, hogy a bejegyzett haszonélvezeti jog, használat joga jogosultja elhunyt, a törvény erejénél fogva megszűnt jogot hivatalból törli az ingatlan-nyilvántartásból. A törvény kiegészül egy olyan, az állampolgárok érdekeit szem előtt tartó ügyfélbarát rendelkezéssel, mely alapján a nyilatkozattételt elmulasztó ügyfél haszonélvezeti jogának törléséről rendelkező földhivatali határozat ellen jogorvoslatnak van helye. Az ügyfélnek lehetősége van arra, hogy a fellebbezéshez benyújtott eredeti okiratokkal, például anyakönyvi kivonattal igazolja a közeli hozzátartozói viszony fennállását. A javaslat a tulajdoni lap adattartalmából történő részadat-szolgáltatásra vonatkozó pontosító szabályokat is tartalmaz. A földmérési törvény módosításának eredője, hogy megváltozott az ingatlanrendező-földmérő minősítés feltétele. Az eddig határozatlan időre történő minősítés öt évre korlátozódik, így szükségessé vált az újbóli megadás igazgatási szolgáltatási díjáról történő rendelkezés. A meghosszabbítás díja a megalkotásra kerülő új díjrendeletben kerül szabályozásra. A jelenleg hatályos normaszövegben a „minőség-ellenőrzési vizsgálatot követően” szófordulatot pontosítani kell, ugyanis a jogszabály alkalmazása során eltérő értelmezések alakultak ki. A digitális domborzatmodell nem része az állami alapadatok adatbázisának, viszont az állami topográfiai térképből kerül előállításra és az ortofotó készítésének alapeleme, ami viszont az állami átvételt követően az állami távérzékelési adatbázis része lesz. Ezért indokolt, hogy a digitális domborzatmodell kompenzációs adatkörbe kerüljön. Szabályozásra került az alappontok áthelyezésére és pótlására jogosultak nyilvántartása, valamint a nyilvántartásba vétel igazgatási szolgáltatási díja. A nyilvántartásba vétellel kapcsolatban a Földmérési és Távérzékelési Intézetnek közhiteles nyilvántartást kell vezetnie, melyet a honlapján mindenki számára díjmentesen elérhetővé kell tennie. A nyilvántartásba vétel során a jelentkezőnek a jogszabályi feltételeknek történő megfelelését ellenőrizni kell, mely a jelentkező telephelyén helyszíni szemle lefolytatását is jelenti.A módosító javaslat beterjesztését ugyancsak kiemelten indokolja az a tény, hogy az országos erdőállomány-adattárban és az ingatlan-nyilvántartásban erdőként nyilvántartott területek eltérnek. Az országos erdőállomány-adattárban forrás hiányában nem vezették át folyamatosan az ingatlan-nyilvántartás adatait. Az ingatlan-nyilvántartásban 70 429 darab helyrajzi számon 1 897 171 hektáron van erdő művelési ág bejegyezve. Ezeknek az adatoknak az adatértékdíja közel 140 millió forint. Az országos erdőállomány-adattár tízéves felújítási ciklusát tekintve éves szinten a földügyi ágazat kiesése közel 14 millió forint. A módosítást követően végre lehetőség lesz a két nyilvántartás adatainak díjmentes összehangolására. [[16.10]] Az Államreform Bizottság felállításáról szóló kormányhatározattal összhangban az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában módosulást eredményező változás be nem jelentésének elmaradása esetén kiszabandó bírság szankció törlésre kerül. Az egységes jogértelmezés kialakítását szolgálják a tervezet pontosító rendelkezései az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis közhiteles tartalmára, az abból történő adatszolgáltatásra, illetve kompenzációjára, a felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kiigazítási eljárására, a távérzékelési adatok tárolására, a földmérési munkarészek vizsgálatára, a földmérési munkarészek selejtezésére, valamint a geodéziai tervezői és geodéziai szakértői minősítés eljárásra vonatkozóan. A hegyközségi törvény módosítását is számos újonnan felmerülő társadalmi szükséglet tette időszerűvé. A borszőlő termőhelyi kataszterbe sorolás egy földterülettel kapcsolatban számos jogot és kötelezettséget keletkeztet a földtulajdonos, illetve a földhasználó esetében, a borszőlő termőhelyi kataszterbe tartozás ténye a tulajdoni lapon azonban nem jelenik meg. Ez a probléma kiküszöbölhető azzal, hogy a termőhelyi katasztert vezető szerv a borszőlő termőhelyi kataszterrel kapcsolatos döntéseit a földhivatallal is közli. Az új rendelkezés szerint a tulajdoni lapon jogi jellegként fel kell tüntetni, hogy az ingatlan borszőlő termőhelyi kataszterbe sorolt. Egy földterület borszőlő termőhelyi kataszterbe tartozásának ismerete a földhivatal és az ügyfelek munkáját egyaránt segíti. A javaslat pontosító rendelkezést tartalmaz arra nézve, hogy a hegyközségi tagot az elő-haszonbérleti jog milyen ranghelyen illeti meg, illetve hogy a hegybíró milyen adatkörökre nézve ad tájékoztatást. A módosítás lehetővé teszi nemcsak az ingatlan-nyilvántartáshoz, hanem a földhasználati nyilvántartáshoz való térítésmentes hozzáférést a hegybíró részére a telepítési és kivágási engedélyek megadásával, valamint az újratelepítési jogok nyilvántartásával kapcsolatos feladatai ellátása érdekében. A tervezet összhangba hozza a hegyközségi törvény rendelkezéseit a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarának az agrárgazdasági tevékenységet is végző hegyközségi tagok kettős járulékfizetésének megszüntetése érdekében módosításra kerülő rendelkezésével. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalásként engedjék meg ismételten kihangsúlyoznom, hogy az egységes joggyakorlat kialakítása érdekében mindenképpen szükséges a törvényjavaslat elfogadása. Noha a tervezet saláta jellegűnek tűnik, rendelkezései alapvetően egy jogterületet érintenek, és a részét képező egyes törvények módosítása olyan kis terjedelmű, hogy az Országgyűlés munkáját a kormány nem kívánta ezek külön-külön tárgyalásával terhelni, hanem egy csomagba foglalt javaslatot nyújtott be a tisztelt Ház elé. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, az elmondott indokok alapján a törvényjavaslatot tárgyalják meg, majd azt követően belátásuk szerint fogadják el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, első körben a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Győrffy Balázsnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A napirenden szereplő javaslat, amely az ingatlan-nyilvántartással és a földméréssel kapcsolatos törvények módosítására tesz javaslatot, alapvetően az érintettek terhei csökkentése érdekében született. Mindegyik módosítás azt a célt szolgálja, hogy tovább folytassuk azt a munkát, amely a magyarországi ingatlan-nyilvántartás rendszerének mindenre kiterjedő további finomítását célozza. Az állampolgárok joggal várják el, hogy a tulajdonukban levő, sokszor termelőeszközként birtokolt ingatlannal kapcsolatos eljárások egyszerűek és ésszerűek legyenek, de fontos az is, hogy a földforgalommal kapcsolatos díjtételek ne képezzenek aránytalanul nagy anyagi megterhelést. Arra, hogy felvetéseik értő fülekre találtak, 2010 óta törvények és kormányzati intézkedések sora a bizonyíték. Anélkül, hogy most részletesen felsorolnám a mostani törvényjavaslat elemeit, engedjék meg, hogy külön kiemeljem a zártkerti ingatlanok művelés alóli kivonásával járó adatváltozás tárgyi illetékmentességét javasló módosítást. Magyarországon a zártkertek évtizedek óta sok ezer család mindennapjainak életét könnyítik meg, akár pihenésre, rekreációra, akár a család zöldség- és gyümölcsszükségletének fedezésére szolgálnak. Sokak számára az ott megtermelt növények a mindennapi megélhetéshez járulnak hozzá. A módosítás lehetővé teszi, hogy a jelenleg zártkertként nyilvántartott, így a földforgalmi törvény hatálya alá tartozó ingatlanok művelés alóli kivonására irányuló eljárás díjmentes legyen. Ez jelentős könnyebbség ezek adásvétele tekintetében. A javaslat nem elhanyagolható hozadéka lehet továbbá, hogy a törvény hatálya alatt maradó ügyekben gyorsulhat a hatósági munka, hiszen az ügyszám kevesebb lesz. A zártkertek esetében, ha a jelen javaslatot a tisztelt Ház többsége megszavazza, az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény akként változhat, hogy 2016. decemberi 31-éig a tulajdonos kérheti, hogy zártkerti ingatlanát művelés alól kivett területként vezessék át a nyilvántartásban. Külön ki kell hangsúlyozni azt is, hogy erre önálló végrehajtási rendelet is készül. Az ésszerűsítést és a jogharmonizációt szolgálja a beterjesztés azon javaslata is, amelyik a hegyközségekről szóló ’12. évi CXIX. törvény módosítását célozza. A hegyközségi tag számára egyértelművé válik, hogy az elő-haszonbérleti jog milyen ranghelyen illeti meg, illetve hogy a hegybíró milyen adatkörökre vonatkozóan ad tájékoztatást. A javaslat nyomán az agrárgazdasági tevékenységet is végző hegyközségi tag kettős járulékfizetésének elkerülése érdekében a kamarai törvénnyel való összhang is végre jogi kodifikációban valósul meg. A most a tisztelt Ház elé kerülő törvényjavaslat tartalmazza továbbá a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény módosítására vonatkozó javaslatokat, amelyek szintén közös vezérelve az összhang, azaz összhangba kell hozni például az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázist a természetbeni állapottal, szabályozni kell azon adatok körét, amelyekre a közhitelesség ténye biztosítható. Csak remélni tudom, hogy tisztelt képviselőtársaim körében is meglesz a kellő összhang abban a tekintetben, hogy ezek fontos és értékes változások, és ezért ezek támogathatóak. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy hozzászólásukkal és majd szavazatukkal támogassák a T/3786. számú törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót Legény Zsoltnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan az előterjesztői expozéban hallgattuk az államtitkár úrtól, a törvényjavaslat gyakorlatilag öt törvény módosítását tartalmazza részben az elmúlt évek gyakorlati problémáiból fakadóan, részben pedig technikai pontosító céllal, az államtitkár úr felsorolta ezt az öt törvényjavaslatot. Szerintünk sokat elmond a kormány jogalkotási minőségéről, hogy a most módosításra kerülő öt törvény közül három is még a 2010-14 közötti ciklusban készült. A törvényjavaslat, amely most előttünk fekszik, általános indoklása mindössze arra vállalkozik, hogy felsorolja ezt az öt törvényt, amelynek a módosítására javaslatot tesz. Szerintünk ez a jogi megoldás, ha használhatok egy ilyen szót, elképesztő, semmilyen formában nem elégíti ki az általános indoklásra vonatkozó fogalmi ismérveket, ennek alapján ugyanis a törvényt kezdeményező egy mondatban sem tudja összefoglalni a javaslat lényegét. Számunkra ez nem csoda, hiszen ennek a javaslatnak érdemi, lényegi értelme szerintünk nincs. Valójában a korábbi rossz megfogalmazású, nem egyértelmű, nem pontos normaszövegek pontosítására kerül sor. Az agrártárgyú joganyag normavilágosságán jól látszik, hogy számos ponton értelmezhetetlen vagy legalábbis több lehetséges értelmezést nyújtó törvényszöveg megalkotására került sor, amelyek a napi jogalkalmazási gyakorlatban gondot jelentenek. Így ez a javaslat tehát - ahogyan mondtuk vagy említettem - zömében pontosító, technikai rendelkezéseket tartalmaz, kevés újdonság jelenik meg benne. Hogyha egy törvényt kiemelhetnék - és itt nagyon pontosan szeretném a számokat is mondani -, a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény néhány rendelkezése nem lépett hatályba 2012-ben, hanem a hatálybalépést 2013. július 1-jére tolták ki az eredeti jogalkotói szándék szerint. Ezt a 2013-ra kitolt határidőt először 2015. július 1-jére tolták ki ismételten, a jelenlegi javaslat viszont - és pontosan idézem - pontosító rendelkezés indokolással már 2017. július 1-jével számol, egy esetben pedig már 2018. július 1-jével. Mindebből az látszik, hogy a kormány az eredeti törvényi határidőket nem tudja tartani, továbbá képtelenek elvégezni ezek alapján a földmérési alaptérképi adatbázis reformját. Összességében jóllehet, ahogy én említettem, technikai pontosításokat tartalmazna ez az előttünk fekvő törvényjavaslat, azonban a Magyar Szocialista Párt frakciója szeretné felhívni a figyelmet mind a kormány, mind a Földművelésügyi Minisztérium jogalkotásának a módszerére, annak a kritikájára, ezért nagy valószínűséggel az MSZP képviselőcsoportja tartózkodni fog a szavazáson, jóllehet ezen álláspontot még nem teljesen érleltük ki. [[16.20]] Összességében tehát - ahogyan említettem -technikai és jogszabályi módosítások vannak benne, ahogyan az államtitkár úr fogalmazott, kvázi salátaként jelenik meg, ahol sok technikai pontosítás jelenik meg. Azonban hogy fel tudjuk hívni arra a figyelmet, hogy milyen sok esetben hibázott már eddig a kormány jogalkotási szempontból, ezért - ahogyan említettem - nagy valószínűséggel tartózkodni fogunk. Elnök úr, köszönöm szépen.
Most a Jobbik frakciójából Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Bajban vagyunk ezzel a módosítással. Alapvetően azon technikai részek, amelyeket módosít, támogathatóak, és a Jobbik is már jó néhányat szorgalmazott az elmúlt években ezekkel kapcsolatban. Ha végignézem - márpedig végignéztem - azokat a módosító indítványainkat, amelyek ezen jogszabályok első, második, harmadik beterjesztésekor a Jobbik részéről megjelentek, akkor abból világosan látszik, hogy egyébként felhívtuk ezen problémák egy részére már a figyelmet. Akár a zártkertek esetében, akár egyéb, a többi törvény esetében is jó néhány ilyen példát fel tudunk hozni. Ezt csak azért említem itt meg az államtitkár úrnak, hogy jó lenne néha komolyan venni az ellenzék kritikáit és módosító szándékait. Persze, biztos van olyan, amikor nem mi látjuk jól a dolgokat, és nem feltétlenül olyan szándék vezérel egy-egy ellenzéki módosítást, amit jó szívvel elfogadnának, én ezt is el tudom hinni, államtitkár úr, de ezen konkrét esetben négy olyan módosítást biztosan tudok mondani, amit mi benyújtottunk ezen törvények vitájakor - ezt csak úgy megjegyzésképpen szúrnám ide. És egyébként tényleg eléggé a jogalkotás megcsúfolásának tudom csak nevezni azt, amikor egy-egy jogszabály többször idekerül a Ház elé. Azt mindenki el tudja fogadni, ha a gyakorlat során, mondjuk, egy év távlatában kiderül az, hogy az adott jogszabály milyen módon nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, vagy mely paragrafusokon kell úgy módosítani, hogy az életszerű legyen, vagy esetleg megváltoztak a vonatkozó uniós előírások. Tehát sok indoka lehet egy-egy törvény módosításának, de itt sok esetben sajnos nem ezt látjuk, hanem a kapkodó jogalkotás eredményét. Egyébként módosító indítványainkat időben benyújtjuk ezen jogszabálytervezethez. Ezeket én most itt nem olvasnám fel egyesével, mert ez nagyon jogászkodásba menne, ami meg nem az én területem, de találtunk finomítanivalót rendesen ezen beadvánnyal kapcsolatban is. Remélem, konstruktívan fognak ezekhez hozzáállni, és akkor nagy valószínűséggel fogjuk tudni támogatni ezt a tervezetet. Röviden ezt kívántam elmondani, elnök úr. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Sallai R. Benedeknek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon örülök, hogy ez az előterjesztés itt van előttünk, mert máris cáfolhatom Bitay Márton Örs államtitkár szavait, aki azt mondta, hogy akinek kalapácsa van, az mindent szegnek néz. Most szeretném bizonyítani konstruktív ellenzéki tevékenységünket, és Nagy államtitkár úrral szeretnék egy kis szakmai párbeszédet folytatni, mert gyakorlatilag itt is egy enyhe támogatás vagy határozott tartózkodás simán kinézhet. Már az nagyon jó hír, hogy úgy tűnik, nem rejt aknákat ez a benyújtott szabály, már az nagyon jónak tűnik, hogy nincs benne semmi olyan, ami ártana a magyar embereknek, tehát ez már egy teljesen előremutató dolog ebben a jogszabályalkotásban. Néhány szakmai és néhány értelmezési kérdésben kérném a szíves segítségét az államtitkár úrnak. Az első - nem is mondtam, hogy ilyen is lesz - ideológiai jellegű, ugyanis a rezsicsökkentés után most ez az új szó, hogy „bürokráciacsökkentés”. Felmerül bennünk, talán az önök szakemberei is foglalkoznak ezzel, hogy a skandináv nyilvántartási módszerben a termőfölddel, földekkel kapcsolatos nyilvántartások alapvetően nyilvánosak. Magyarországon a személyiségi jogok másképp vannak, mint a skandináv államokban, viszont lehet, hogy nem lenne rossz, ha az átláthatóság javítása érdekében megnéznénk azt, hogy mik azok a szempontok, amelyekben egy-egy elemben esetleg lehet nyilvánosságot teremteni. Hadd mondjam el a konkrét példát erre! Ugyanis tipikus bürokráciacsökkentés lehetne, ha azon közjogi szempontból vagyontételi kötelezettségre kötelezett embereknek, akiknek egyébként kötelező nyilvánossá tenni a tulajdonaikat vagyonnyilatkozatukban, azoknak a személyeknek automatikusan megteremtené a jogszabály a lehetőséget. Gyakorlatilag ki lehetne küszöbölni azt, hogy különböző növekvő házak meg nem tudom, mik keveredjenek a vagyonnyilatkozatokba, mert ha ezeknek a közszereplőknek a vagyonnyilatkozatát automatikusan a jogszabály nyilvánossá tenné, az leegyszerűsítené a vagyonbevallást, ugyanakkor meg átlátható, biztos rendszert teremtene. Javasoljuk, hogy ezt esetleg gondolják át. Jogászaink felhívták a figyelmünket egy szakmai dologra is. A törvényjavaslat 5. §-ában az ingatlan-nyilvántartási törvény 52/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: „A határozatot a természet védelméről szóló törvényben meghatározott természetvédelmi tartalmú jogi jellegek feljegyzése, törlése vagy módosítása iránti eljárásban a megkereső hatóság részére a (3) bekezdésben foglaltak szerint, az 52. § (1) és (2) bekezdése szerint jogosultak részére hirdetményi úton kell kézbesíteni.” Erre csak azért akartam felhívni az államtitkár úr figyelmét, mert ez teljesen azonos azzal a megfogalmazással, amit a közigazgatási salátában megtárgyaltunk, a kormány elfogadott, majd az államfő azt mondta rá, hogy az ő véleménye szerint ez nem helyes, és visszaküldte. Tehát ez teljesen ugyanazt a jogi formát alkalmazza, mint a közigazgatási saláta, tehát ez nyilvánvalóan ügyféljogokat korlátoz. Ha én lennék az előterjesztő, akkor minden bizonnyal azt még az előtt módosítanám, mielőtt a köztársasági elnök úr elé megy.Van egy olyan benne, amelynél szintén a pontosítását vagy a segítségét kérném. Ezen ingatlan-nyilvántartási törvény 68/A. §-ának (2) bekezdése helyére a következő rendelkezés lép: „A tulajdoni lap adattartalmának - az e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben meghatározott - egyes részeit, illetve az azokból adatfeldolgozással előállított információkat az arra - a rendeletben megállapított - jogosultak elektronikus úton történő lekérdezéssel, részadat-szolgáltatás formájában is megismerhetik.” Nem teljesen világos ez a részadat-szolgáltatás, mert nem tudjuk, hogy itt a TakarNet- vagy a földhivatali online hozzáférhetőséget akarják korlátozni. Tehát nem teljesen világos itt, hogy a részadat-szolgáltatás alapján mit is lehet akkor megismerni. Ha erre esetleg megnyugtató választ kapnánk, akkor az segítene.És akkor még kettő dolog van, amire szeretném az államtitkár úr szíves figyelmét felhívni ezzel a jogszabállyal kapcsolatban. Az államtitkár úr szakemberként teljesen, valószínűleg nálam jobban tudja azt, hogy mondjuk, a mezőgazdasági termelésben termelt gabonafélék a pázsitfűfélék családjába tartoznak, és ezt termelik folyamatosan. Ugyanígy, mondjuk, egy Magyarországon rétként vagy legelőként nyilvántartott terület, mondjuk, egy ecsetpázsitos vagy csenkeszes szintén pázsitfűfélékből áll. Ennek ellenére az egyiket tervszerűen telepítjük, tehát intenzív művelés alatt tartjuk, mondjuk, egy búzatáblát vagy árpatáblát, míg a másikat, a gyepet kaszáljuk. Ez külön művelési ágat jelent a földhivatali nyilvántartásban.Na most, a magyarországi erdők esetében vannak olyan faültetvények, ahol teljesen azonos genetikai tartalommal bíró nemesnyárasokat hektárszámra telepítenek - ugyanúgy, mint ahogy a búzatáblát odatelepítik, levágják, újratelepítik, tehát a véghasznosítás -, mondjuk, ezeket az azonos genetikai állományú nemesnyárasokat termelik. Na most, hihetetlen szakmai hiba, hogy az elmúlt évtizedekben ezt a biológiai értelemben vett erdőtől művelési ág tekintetében nem különböztették meg, és az önöknek lenne segítség vagy a mindenkori kormányzatnak lenne segítség, ha valós művelési ág szerint tartanák nyilván azt, hogy mi az erdő és mi a faültetvény. Erre nemzetközi példák szintén vannak. Nem tudom, miért, én ezt még civilként nagyon sokszor elmondtam különböző kormányok különböző képviselőinek. Nyilvánvalóan foglalkoztam erdőkkel meg erdők természeti értékeivel, és mindig nagyon aggasztott az, hogy az erdészeti statisztikák soha nem mutathatnak valós képet, mert soha nem tudjuk meg, hogy mondjuk, a teljesen flóraidegen fenyvesek, mondjuk, a Kiskunságban most tekinthetőek-e biológiai értelemben vett erdőnek, tehát a középhegység különböző erdőtársulásaival semmiképpen nem azonos. Nagyon-nagyon jó lenne, ha ehhez végre hozzányúlnánk, és bevezetnénk azt, hogy az erdőállományban is azt, ami mesterséges telepítésben van, teljesen különvennénk. És akkor még egy utolsó dolog van, amivel kapcsolatban szerettem volna nem is tudom, hogy kérdezni vagy inkább az aggályaimat megosztani az államtitkár úrral: ez a zártkerteket érinti. Én nagyon szeretem a zártkerteket, nagyon sok oka van ennek. Gyakorlatilag az alföldi települési szerkezetben, a mezővárosoknál nagyon jellegzetes lett az, hogy ilyen 20-30 hektáros zártkertek alakultak ki - az Alföldön kodrátnak mondják a négyszögölt - ilyen 300-600 négyszögöles, 900 négyszögöles parcellákkal. Az intenzív agrárterületek között nagyon-nagyon jó élőhelyeket tartanak fenn kistáblás művelésekkel, és nemcsak a helyi megélhetéshez meg a konyhakerthez, meg ilyenekhez járul hozzá, hanem ezek ilyen kistelepülési biológiai sokféleségi forró pontoknak is minősíthetőek, mert itt összpontosul egy csomó minden. Na most, két problémával találkozunk folyamatosan. Az egyik az, hogy azoknak a zártkerteseknek az esetében, amelyek közvetlenül határosak lakott területtel, illegálisan már rég elkezdődött a beépítése. [[16.30]] Nagyon sok önkormányzat élt azzal a lehetőséggel, hogy zártkerteket egy az egyben belterületbe vett. Szerintem ez hiba volt, de ezt nem akarom magam megítélni, ezt tehát döntse el mondjuk, az önkormányzat, vagy ott helyben a közösségek döntsék el, hogy ez jó vagy nem jó. A gond az, az a kérdés, hogy az önkormányzatoknak ez a rendelkezési joga 2016-ot követően miként fog változni. A mai napig az van, hogy például tudnék mondani fürdőtelepüléseket, ahol az idegenforgalmi vonzerőt jelentő objektum mellett zártkertekben alakult ki az üdülőkörzet, és nem tudom, vajon a jogszabály alkalmazása során az önkormányzatok hogy fognak cselekedni ezekkel, ebben tehát van egy kis aggályom. Ugye, itt az lenne a kézenfekvő, ha ezeket a mezőgazdasági művelésből kivonnák az ilyen esetekben, amikor már valójában ott egy üdülőház vagy ilyesmi van, hogy ezt a jogszabályt valahogy végre is kell hajtatni, mert a jogszabály halála az, ha nem alkalmazzák. Ez az egyik. A másik viszont az, hogy az olyan zártkertek esetében, ahol mondjuk, régi gyümölcsösök maradtak fent - Gömörben rengeteg ilyet tudunk, de az alföldi területeken is rengeteg olyan van, ahol akár száz évre visszamenőlegesen ilyen öreg gyümölcsösök találhatóak -, ezek esetében viszont, már megmondom őszintén, aggályosnak érzem a kivett területek megvalósítását. Összességében sosem szerettem a zöldmezős beruházásokat, de az, hogy mezőgazdasági termőterületet veszítsünk kivett terület formájában, szerintem nem biztos, hogy jó irány, mert ezek a kis területek is lehetnek nagyon-nagyon értékesek. Tehát ha nekem kellene ilyen szabályozásokon gondolkoznom, minden bizonnyal megkülönböztetném azt, hogy a lakóterülettől ez milyen távolságra van, jelenleg milyen használatban van, tehát már rég átalakult illegálisan üdülőkörzetté vagy sem, mert azoknál nyilván jó lenne, ha a jogszerűség megvalósítására törekednénk ezzel a szabályozással. Viszont azoknál a helyeknél, ahol valóban egy diverz élőhelyet tart fenn, ahol kisparcellás gazdálkodókkal, nagyon-nagyon kis birtokosokkal, amikről itt nem is szoktunk beszélni, akiknek 1 hektárjuk sincs, és még mindig egy kétlovas kocsival szenvednek nap mint nap, tehát az ilyeneknek viszont, akiknek nem maradt lehetőségük, ezeket jó lenne fenntartani, és ott ezt a könnyítést nem biztos, hogy megtenném. De lehet, hogy nincs is ilyen kockázat, mert lehet, hogy az ilyenek esetében senki nem fogja kérni azt, hogy vegyék ki a termelésből, és akkor nem jelent veszélyt, csak jelen pillanatban nem tudom felmérni azt, hogy jelent-e veszélyt, mert hogyha az önkormányzatok olyanokat is kivesznek a termőterületből, egyben mondjuk, 30 hektáros zártkerteket, akkor az nagy gond. Tehát ha ezeket iparterületté akarják alakítani vagy ilyesmi, akkor az probléma. Ha nincs ilyen veszély, de mint mondottam, nem tudom, a sok-sok önkormányzat a sok-sok zártkertjével hogyan rendelkezik, akkor viszont veszélyt is jelent. Tehát jó lenne, ha az ezzel kapcsolatos biztonsági szelepet valahogy be lehetne tenni. Nyilvánvalóan a módosítóval kapcsolatban ezen fogok gondolkozni. Egyéb esetben, mint mondtam, semmi problémát nem látunk benne, tehát vagy fogjuk tudni támogatni, főleg, ha a módosító esetleg valahogy átmegy, vagy tartózkodással passzívan tudjuk ezt tenni, és ezt ezzel tudjuk elősegíteni. Nyilvánvalóan, ha az LMP kormányozna, másképp tenné. Köszönöm szépen a szót, köszönöm, elnök úr. [[Dr. Legény Zsolt tapsol.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére érkeztünk. Mielőtt a kétperces hozzászólások kezdődnének, Nagy István államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Engedjék meg, hogy néhány szóban az eddig felmerült kérdésekre választ tudjak adni, hiszen Sallai R. Benedek képviselő úr néhány pontot felsorolt, amit jó tisztázni. Kezdjük a zártkertek kérdésével, mert az valóban egy olyan kérdéskör, ami mellett nem mehetünk el szó nélkül. Azt kell mondanom, ez a rendelkezés pont azt segíti, hogy a különböző területeken különböző megoldások születhessenek, tehát ezt nem egy központi irányításból kell végigkövetkeztetni, hanem a helyi akaratnak megfelelően lehet diverzifikálni. Magyarul, ez azt jelenti, hogy azok a közösségek, amelyek egy idegenforgalmi területen vannak, már rég nyaralóként használják, vagy úgy szeretnék használni, és azért háborognak, hogy nem tudnak a gyereknek ott építeni, pedig az egy szép zöld környezet, és lehetne infrastrukturálisan fejleszteni, akkor annak lehetővé tesszük, hogy ezt megtegye, mert mégiscsak egy minőségi életet lehet élni egy ilyen zöldövezeti részen. Azokon a területeken viszont, amelyek valóban a rekreációt szolgálják, ahol művelik, ahol pezsgő mezőgazdasági, kiskertészeti művelési mód van, akkor azt természetesen hagyni kell, hogy működhessen. Tehát nem lehet egy általános, generális szabályt hozni, mert a Balaton környéke, a Tisza-tó környéke vagy a Velencei-tó környéke egészen más perspektívát ad, és megint csak mást ad a mezővárosaink pereme, ahová a falvakból beköltözve még a ’60-as években kialakultak ezek a zártkertek. Élő kapcsolatunk van ezekkel, akár a kertészegyesületekkel. Végtelenül szimpatikus emberek, végtelen rajongással csodákat csinálnak ezekben a kertekben, az ő lehetőségüket biztosítanunk kell. Azt gondolom, ez a törvény lehetőséget ad arra, hogy ezt megtegye. A nemesnyárasok kérdése, erdő és faültetvény különválasztásával kapcsolatosan annyit hadd mondjak, hogy jókor vetette fel. Azt tudom ajánlani, hogy nyissuk meg, folytassunk párbeszédet az erdészetekkel. Ezt megint csak nem lehet az erdészetek nélkül, az erdőgazdasági szakemberek nélkül megvitatni. Nagyon sokszor segítene, mert egész más szabályozások vonatkozhatnának kifejezetten papírcélból vagy kifejezetten energiaültetvényként telepített erdőkkel kapcsolatosan - most a szót értsék úgy, ahogy szükséges -, vagy pedig valóban egy védendő tölgyes, bükkös erdővel kapcsolatosan. Tehát azt ajánlom, hogy folytassunk róla párbeszédet, nyissuk meg, világítsuk meg pró és kontra, nézzük meg a mellette és az ellene szóló érveket is, és ahogy ez kialakult, akkor foglaljuk törvénybe, és onnantól kezdve előre tudjuk vinni ezt a folyamatot.A másik kérdés: köszönöm szépen a figyelmet, hogy felhívta a hirdetmény útján történő értékesítésre, meg fogjuk vizsgálni, még mielőtt elfogadják, hogy az ügyfélköröket mennyire érinti itt sérelem. A termőföld nyilvántartásának nyilvános lehetősége pedig megint csak egy olyan dolog, amit érdemes megfontolni. Meg kell nézni, hogy a magyar jogrend, a magyar szokásjog mit enged, hogyan lehet ezt megtenni, de mint kezdeményezés, a gondolatiság elindítása szerintem nagyon fontos dolog. A tulajdon, az egy tisztes tulajdon, nincs mit szégyenkeznie senkinek, azt bátran fel kell vállalni, büszkének kell lenni rá, hogy kinek mije van, hiszen megdolgozott érte, azt büszkén vállalni is kell, tehát ezt maximálisan tudom támogatni. Indítsuk el, szintén egy olyan folyamatnak kell lennie, ami nem máról holnapra tud megvalósulni, hanem egy átmeneti időszak után. Szerintem a tisztán látás és a tisztulás, hogy ez így lehessen, mindnyájunk érdeke. Köszönöm szépen az eddigi kérdéseit.
Most kétperces hozzászólásra Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak a zártkertekre szeretnék reagálni, hiszen értem a kormány módosítási szándékát, és értem Sallai képviselőtársam aggodalmait is, már csak annál is inkább, mert a Jobbik volt tavaly nyáron az elsők között az a párt, amelyik felvetette a kiskerttulajdonosok problémáit itt a parlamentben is meg egyébként a sajtótájékoztatókon keresztül is. Hiszen nagyon hamar látszódott az, hogy milyen anomáliákat okoztak a jogszabályváltozások számukra, ami egyébként nem lehetett a jogalkotónak sem a szándéka, és ezen módosítások, amelyekkel indultak, azt is bizonyítják, hogy valóban nem is volt ilyen szándéka. Most azért kértem szót, mert Szlovéniában, a Mura-vidéken nagyon jó példák vannak a zártkertek rendszerére. A magyarlakta részeken maradt fenn, egyébként kiváló módon, érdemes tanulmányozni, ajánlom a kormány számára, a figyelmükbe, hiszen Trianon előtt nagyjából az egész országban a zártkertekre ez a működési forma volt a jellemző, ami ma már csak a Mura-vidéken maradt fenn, legalábbis ott a legszembetűnőbb, és a legnagyobb súlyt ott tartotta meg. Érdemes ezt vizsgálni, mert azt hiszem, az olyanfajta lehetőségeket, amelyeket az államtitkár úr említett, és amelyek támogatandóak, a különböző területek különbözőképpen való kezelése és az állam különböző hozzáállása ezen területekhez, ott kiválóan működik, és nagyon szívesen mutatnak példát, mondják el a tapasztalataikat azokról az esetekről, amelyek ott is megtörténtek, hiszen a kormány részéről Szlovéniában is többször volt olyan kísérlet, hogy megpróbálta fentről egységesíteni ezt a rendszert, és bizony nagyon sok kárvallottja lett volna, ha akkor nem ütközik a helybéliek ellenállásába a történet. Csak ezért kértem most szót, és azt hiszem, ez a megoldás feloldaná a problémát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most normál időkeretben Legény Zsolt képviselő úrnak adom meg a szót. [[16.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogyan a vezérszónoki felszólalásomban említettem, nagy valószínűséggel az MSZP-frakció tartózkodni fog, és ez a tartózkodás nem a törvényjavaslatra vonatkozna, hanem inkább arra a jogalkotási technikára, arra a módozatra, amelyre szeretnénk felhívni a figyelmet, hogy ez így nem egészséges és nem jó.Ami miatt egyébként említettem, hogy csak tartózkodunk, az az, hogy van a törvényjavaslatnak néhány olyan eleme, amely egyébként szerintünk is üdvözítő, amely a gyakorlati élet problémáit hivatott megoldani. Ugyan az előző törvényjavaslat vitájánál Sallai képviselő úr, mondjuk viccesen így, megdorgált, hogy miért emelem ki ellenzéki képviselőként egy törvényjavaslatnak azt a részét, azt az elemét, amely jó. Azért, képviselő úr, mert tényleg van jó pár olyan dolog, ami szerintem lényeges, és ahogy ön az előbb említette, a zártkerti ingatlanoknak ön az egyik nagy rajongója, ha lehet így mondani.Szeretném kiemelni például ebből a törvényjavaslatból, ami szerintünk is helyes és jó, az az, hogy a védett és a Natura-területek, valamint az állandó legelő vagy állandó gyep feljegyzése, valamint a zártkerti ingatlanok kivonásával járó adatváltozás díjmentes körbe fognak tartozni. Minden egyes olyan javaslatot támogatunk természetesen, amely a magyar mezőgazdaságból élőknek akármilyen könnyebbséget is tud jelenteni, ez akár anyagi könnyebbség is lehet. Vagy például kiemelhető a törvényjavaslattal kapcsolatosan, hogy megszünteti az agrárgazdasági tevékenységet is végző hegyközségi tagok kettős járulékfizetését. Ezt is kifejezetten egy üdvözítő dolognak tartjuk. Vagy szeretném kiemelni például akkor azt, hogy mondjuk, a törvényjavaslat elősegíti a tényállás tisztázásának körülményeit a nem közeli hozzátartozók között kötött és 2014. május 1-jén megszűnt haszonélvezeti jogosultságok törlése kapcsán azáltal, hogy az ügyfél reakcióinak elmaradása esetén a földhivatal maga keresi meg az anyakönyvi hatóságot a közeli hozzátartozói kapcsolat ellenőrzésére. Tehát sok olyan része, javaslata van ennek az államtitkár úr által szerintem egyébként helyesen salátatörvénynek nevezett törvényjavaslatnak, amely a gyakorlati élet problémáit próbálja megoldani. De ahogyan említettem, és a vezérszónoki felszólalásomban elmondtam, az, amikor például hosszasan tologatnak hatálybalépési időket, az, amikor - ezt nevezhetem így - a jogalkotás megcsúfolása néha az, ahogyan tákoltan érkeznek be hozzánk a törvényjavaslatok, ez az, amely miatt a frakciónkban jelenleg van abban egy, ha lehet így mondani, teoretikus vita, hogy támogassuk vagy tartózkodjunk, ezért, mint ahogy említettem, még a későbbiekben alakítjuk ki az álláspontunkat. Köszönöm szépen. [[Dr. Szakács László tapsol.]]
Most normál időkeretben Lukács László György képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én kicsit a laikusabbak szemével szólnék hozzá, és a hozzászólásom bátorsága abból ered, hogy karcagi lakosként a zártkertekkel kapcsolatosan elég komoly tapasztalatom van. Egyrészt érintette korábban az ügyvédi tevékenységet is, másrészt mint karcagi lakos, az ember fejből betéve tudja a városrészeket és azokat a neveket, amelyek egyébként tényleg az ott élőknek a mindennapi életéhez hozzátartoznak. Talán nincs is olyan karcagi lakos, akinek ilyen vagy olyan érdekeltsége ezekben a zártkertekben ne lenne. Csak sorolván a kertek nevét: Nagyvénkert, Kisvénkert, Kolduskert, Téglás 1-2, Agyagoskert, Komiszkert, Kurtakert, Zúgkert. Gyakorlatilag még sorolhatnék legalább tíz ilyen kertrészt, gyakorlatilag a várost minden égtáj felől övezi valamilyen zártkert. Így hát a zártkertek problémája, amit most ebben a törvényjavaslatban kíván egyébként megoldani a kormány, egy nagyon élő probléma volt, és most már egy jó ideje nyomja a helyiek vállát, és nemcsak egyébként a lakosok vállát nyomta, hanem nyomta a vállát az ügyvéd kollégáknak, de az ingatlan-nyilvántartásban, az úgynevezett földhivatalban dolgozóknak is nagyon komoly problémát okozott, és nemegyszer bosszús ügyfelekkel találkoztak. Sőt, olyannyira rossz volt az eddigi szabályozás, hogy ezeknek a kerteknek az adásvételét, sőt sok esetben a művelését is megakadályozta, hogy nem tudott gazdát cserélni, egyszerűen nem lehetett őket rendszeresen és jól hasznosítani. Így hát felvetődik a kérdés, hogy miért kellett erre ennyi ideig várni, amikor a jobbikos képviselőtársaimtól már korábban is és azt követően, miután én is bekerültem a parlamentbe, többször elhangzott, hogy ez a probléma megoldásért kiált és meg kell oldani.Senki más nem tudhatta volna jobban, hogy hogy kell megoldani ezt a problémát, mint Fazekas Sándor miniszter úr, akinek saját magának is nem egy kert földje van egyébként, ha jól tudom, akkor vagy a Tégláskertben vagy talán a Kisvénkertben, egyébként nem messze a karcagi strandfürdőtől. Tehát még fennállhat az a veszély, amire egyébként itt az LMP-s képviselő úr is utalt. Tehát ha más nem, ő egyébként tudta volna, hogy milyen megoldása lehet ennek. Gondolom, őt nem nagyon érdekelte az, hogy eladja vagy adja-vegye ezt, és hogy milyen nehézségek elé fog nézni, hogyha bármikor is szeretne megfelelően gazdálkodni, vagy ha szeretné, hogy gazdát cseréljen a kertje. Tehát érthetetlen, hogy miért volt ez a késlekedés, és miért nem lehetett ezt a jó szándékú módosító javaslatot, amivel egyébként a Jobbik ostromolta a minisztériumot, illetve többször ide a parlament elé is hozta, sőt sajtótájékoztató is volt ebben az ügyben, miért nem lehetett hamarabb megfontolni. Érdemes lett volna megfontolni, mert nagyon komoly tüneteket okozott, mint már említettem. Tehát megállt gyakorlatilag a zártkertek forgalma, sőt egyesek bizonyos olyan trükkökhöz folyamodtak, amelyben - mondjuk úgy - a tulajdonjog megmaradt annál, akinél volt, viszont a különböző kerülőutakkal és szerződésekkel megpróbáltak különböző jogokat, használatra, termelésre és egyéb hasznosítási módokra jogot szerezni maguknak, amelyeket természetesen ingatlan-nyilvántartásba külön bejegyezni nem lehetett. Tehát gyakorlatilag mondhatjuk úgy, hogy egymás között egy félig-meddig szürkegazdálkodást indított el a zártkerteken, amelyek egyébként méltatlanok a zártkertek rekreációs célú, a kikapcsolódási vagy adott esetben a hobbikert jellegű műveléséhez, és egy teljesen életszerűtlen és kivitelezhetetlen folyamatot indított el a zártkertekben. Nagyon komoly kikerülő manővereket kellett végrehajtani, úgy fogalmaztak valahol, azt hiszem, hogy orrvérzésszerű problémák támadtak a földtörvénnyel, és ezzel kapcsolatosan orrvérzésszerű problémák jöttek elő. Hát ezekre próbáltak valamilyen kikerülő manővert végrehajtani egyrészt a lakosok, másrészről a jogászok, harmadrészt az ingatlan-nyilvántartás is. Tehát mindenképpen ezt rendezni kellett. Természetesen az, hogy ez most illetékmentesen valamilyen módon megoldható lesz, egy nagyon hasznos dolog lesz. Azonban a kormányzatnak az is nagyon fontos, és ezt is artikulálnia kell, hogy a megromlott bizalmi viszonyt helyre kell állítani ezekkel a zártkertekben élő gazdálkodókkal, és kommunikálniuk kell feléjük, hogy hogy tudják jelenlegi helyzetüket rendezni, és hogy azokat a tervezett vagy tervbe vett, vagy egyébként szükséges, akár tulajdonjog-változásokat hogy tudják ezt követően megtenni, mert jelenleg nagyon nagy gond van a fejekben, sőt nagyon nagy kétségek vannak, sőt egyáltalán az emberek elpártolnak a zártkertek mellől, pont amiatt, mert kezelhetetlen volt a mögöttük lévő jogi szabályozás. Még egyetlenegy dolgot jogászi szemmel nézvén, és ebben egyetértettünk az MSZP-vel: botrányosan kevés és rövid volt az az általános indokolás, ami a törvényben volt. Nyilván ez egy igényességi munka. Ha a kormányzat érzi annak a felelősségnek a súlyát, hogy szeretne közérthető, jól érthető és alkalmazható jogszabályokat gyártani, akkor minimum arra kellene törekedni, hogy az indokolás az egyszerű ember által is jól megismerhető legyen, és ne csak az egyébként a törvényi részben megjelenő szövegnek a szövegszerű ismétlése legyen, vagy csak pár kötőszó megtoldásával való plasztikus leképezése legyen. Az indokolás azért van, hogy az ember az indokait elmondja, elmagyarázza benne, hogy mit szeretne véghezvinni és milyen törvényi változás van. Én javaslom ezt tényleg jobbító szándékból, szíveskedjenek megfogadni. Én úgy gondolom, miniszter úr is, illetve önök is vannak olyan felkészültek, hogy ezt a közeljövőben már tudják gyakorolni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Sallai R. Benedek tapsol.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. Az általános vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt. [[Jelzésre:]] Igen, jelzi az előterjesztő, hogy szeretne hozzászólni. Nagy István államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a hozzászólásaikat, mindazon észrevételeket, amelyeket megfogalmaztak e törvénnyel kapcsolatosan. Hadd kezdjem hátulról előrefelé, ha a sorrend majd jó lesz, Lukács képviselőtársam észrevételeit. Kezdjük a zártkertet, és akkor az több képviselőre is vonatkozik, hiszen talán az egyik legfajsúlyosabb és leginkább közérdeklődésre számot tartó eleme ennek a módosításnak a zártkertek kérdése. Háromféle részből tevődött össze: egy, akik már másként hasznosították, egy, akik egy kis paradicsomot csináltak belőle, és volt bizony egy nagy része, ami elhagyatott volt, ami parlagfűvel szennyezett, ami nagyon sok gondot okozott, ami szégyen volt a településnek, és olyan közbiztonsági helyzetet is indukált néha, ami nem a biztonságot szolgálta. Ugyanakkor ez 200 ezer hektár. Tehát ehhez hozzányúlni felelőtlenül, nem végiggondolva… - pont önöktől jött volna a legnagyobb támadás, hogy már akkor a külföldieknek hogyan játsszuk ki a 200 ezer hektárnyi területet. Tehát ezért olyan megoldást kellett találni, ami mindenki számára elfogadható, mindenki számára kellő garanciákat nyújt és kellő biztonságot, illetve megoldja nagyon sok ember problémáját a zártkertek hasznosításával kapcsolatosan. [[16.50]] Azt hiszem, nyugodtan mondhatom, hogy megtaláltuk azt a módot, amivel a zártkerttulajdonosok kérdését, valamint az ott élők igényeit rendezni tudjuk. S akkor még nem is beszéltem - amit első körben kellett rendezni - az önkormányzati tulajdonban lévő zártkertek sorsáról, amit pár hónappal korábban rendezett a kormányzat. Az általános indoklással kapcsolatosan azt tudom mondani képviselő úrnak: nagyon remélem, hogy az expozé részletessége segítette a törvény megértését, és mindazt a feladatot, amivel ezt pótolni tudtuk. A rövid indoklásért elnézést kérek öntől. Legény képviselő úrnak, Sallai R. képviselő úrnak és Magyar képviselő úrnak is szeretném megköszönni azt a konstruktivitást, azt a biztatást a törvénnyel kapcsolatosan, hogy kevés ellenvetést, de annál több támogatást tudnak ehhez a törvényhez hozzátenni. Azt remélem, hogy mire a törvény részletes vitájával végzünk, addigra sikerül minden kételyt eloszlatni képviselőtársaim felvetéseiben, és közösen tudjuk azt mondani, hogy ez a törvény elfogadásra érdemes, és közösen fogjuk tudni megnyomni az igen gombot. S még egy észrevétel arra, hogy milyen a törvényalkotás lehetősége. Azt kell mondjam önöknek, az hibázik igazából, aki ha észleli, hogy egy megváltozott helyzetre megváltozott választ kell adni, akkor az elmulasztja ezt. Ez a törvény pontosan azt szolgálja, hogy egy megváltozott élethelyzetben, egy megváltozott gyakorlati helyzethez igazítsa azokat a jogszabályokat, amelyek szükségesek. S amikor tolni kell a határidőt, ezt is be kell vallani teljesen őszintén, kedves képviselőtársaim, az azért van, mert ehhez biztosítani kell a technikai hátteret. A szándék kész, a test erőtlen - fogalmazhatnék akár költőien is. De az a helyzet, hogy meg kell teremteni hozzá azokat a feltételeket, amelyekkel tisztességesen, megbízhatóan végre lehet ezt hajtani. Ezt az irányt jelezzük. Jelezzük, hova szeretnénk eljutni, és nagyon bízom benne, hogy ezzel a törvénnyel is egyre tisztább és egyre rendezettebb viszonyokat tudunk teremteni a földkérdésben is Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3753. számon a parlament informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Nagy István úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! A termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény a földvédelemhez, a talajvédelemhez, illetve a gyümölcsültetvények telepítéséhez kapcsolódó jogok, feladatok és kötelességek rendszerét tartalmazza. A jó minőségű termőföldvagyon ésszerű megőrzése, a termőfölddel történő takarékos gazdálkodás nemzetgazdasági érdekünk, amit különösen fontos hangsúlyoznunk 2015-ben, mely a talajok nemzetközi éve. A talajok nemzetközi évének jelmondata: egészséges talajok az egészséges életért. A nemzetközi év célja, hogy felhívja a döntéshozók és a civil társadalom figyelmét a fenntartható talajhasználat fontosságára, tudatosítsa a talajok szerepét az élelmezésbiztonság megteremtésében, a klímaváltozáshoz való alkalmazkodásban. Mivel nemzetgazdaságunk fontos pillére a mezőgazdaság, a kormány is kiemelt prioritásként kezeli a termőtalaj megóvásának és fenntartható használatának kérdéskörét. A termőföldvédelem eszközrendszere rendkívül összetett. Átfogó célja, hogy a jó minőségű termőföld a mezőgazdasági termelés számára minél nagyobb mennyiségben álljon rendelkezésre, a termőföldek termőképességének és mennyiségének fenntartása biztosított legyen, továbbá az e célt szolgáló előírásoknak a hatóságok kellően érvényt tudjanak szerezni. A termőföld védelméről szóló törvény módosítása, a jelen expozé keretében ismertetésre kerülő javaslatunk tartalmilag négy részre tagozódik. Nevezetesen: a halastó és a földvédelmi eljárás viszonyának rendezése; a termőföld védelmére és a kisajátításra vonatkozó szabályok összehangolása; a földminősítési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj pontosítása; illetve a gyümölcsültetvény-kataszter törvényi szabályainak pontosítása. A termőföld védelméről szóló hatályos törvény bizonyos szempontokból és ágazati érdekek érvényesítése miatt meghatározza, hogy melyek azok az esetek, amelyeket nem tekint a termőföld más célú hasznosításának, vagy régi szóhasználattal élve, művelés alóli kivonásnak, noha valójában kimerítik a más célú hasznosítás törvényi kritériumát. Ilyen eset például a mezőgazdasági célú tereprendezés. Ezt a dogmatikai megközelítést a tervezet úgy változtatná meg, hogy a valós helyzettel egyezően más célú hasznosításnak tekinti a szabályozásban nevesített eseteket is, de kimondja ezekre az esetekre a földvédelmi engedélyezési eljárás lefolytatásának a mellőzését. Az engedélyezés alól mentes esetek körébe esik a halastó létesítése is. Ennek indoka, hogy a halastó 2013. november 1-je óta a termőföld védelméről szóló törvény alkalmazásában, illetve a földforgalmi szabályozás szerint nem minősül mezőgazdasági hasznosítású földnek. Ugyanakkor az ingatlan-nyilvántartási szabályok szerint a halastó továbbra is hasznos művelési ág, így a helyzetét rendezni kell a más művelési ágú földekkel való kapcsolatában, illetve a termőföldvédelmi rendelkezések körében. Mivel a haltenyésztés is mezőgazdasági tevékenység, így indokolt, hogy földvédelmi eljárás lefolytatása nélkül lehessen termőföldet halastó létesítése céljából igénybe venni. Ezért javaslatunk szerint a halastó létesítése csak művelésiág-változásnak minősülne. A társadalomtól a tárcához érkezett számos megkeresés, illetve az azokban vázolt élethelyzetek általánosságban felvetették a kisajátítandó termőföld más célú hasznosítására vonatkozó és a kisajátítási szabályok hatékonyabb összehangolásának igényét és ezáltal a földvédelmi szabályozás kiegészítését. A földvédelmi törvény jelenleg ugyanis igen szűkszavú a kisajátítási célú igénybevételek tekintetében, pedig a más célú hasznosítási engedély előfeltétele a termőföld kisajátításának. Így például a törvény nem tartalmaz rendelkezéseket azon esetekre, amikor ugyanazon földrészlet azonos területére kisajátítás alapjául szolgáló közérdekű cél megvalósításához szükséges más célú hasznosítás engedélyezése iránti kisajátítási célú kérelem, valamint egyéni, más célú hasznosítás engedélyezése iránti kérelem is benyújtásra került. A törvény ilyen irányú módosításával tehát a termőföld védelmére és a kisajátításra vonatkozó szabályozás egymáshoz való viszonya rendeződik. A javaslat mind a földvédelmi engedélyezési eljárásokban, mind az engedély nélküli más célú hasznosítási ügyekben különös szabályokat épít be a törvénybe arra az esetre, ha az érintett földrészlet azonos területére kisajátítási célú kérelmet is benyújtanak. A kisajátítási célú kérelem elbírálása elsőbbséget élvez az egyéni kérelemhez képest, figyelembe véve azt, hogy a kisajátítási célú kérelem mögött valamilyen közérdekű cél megvalósításának szándéka áll. A javaslat differenciál aszerint is, hogy az egyéni kérelem tekintetében folyamatban lévő vagy lezárt földvédelmi eljárásról van szó. A tervezet a közérthetőség elősegítése és az egységes jogalkalmazás érdekében pontosítja a földminősítési eljárásban az igazgatási szolgáltatási díj számításának módját. Így ezentúl a földminősítési eljárással ténylegesen érintett terület után és nem a földrészlet teljes területe alapján kell megállapítani a díjat, ami az ügyfelek számára egyértelműen kedvező fejlemény. A fizetendő díjtételek összege változatlan, azonban új elemként jelenik meg a felső határérték megállapítása, továbbá meghatározásra kerülnek díjmentes esetek. Annak érdekében, hogy minél több művelés alól kivett terület, barnazóna újrahasznosítása történhessen meg, a javaslat díjmentessé tenné a jelentős költséggel rekultivált terület földminősítési eljárását, továbbá azt az esetet, amikor az ingatlan-nyilvántartásban művelés alól kivett területként nyilvántartott belterületi fekvésű földrészlet nem újrahasznosítás eredményeként válik mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi földdé, hanem például telekalakítási eljárás eredményeként. A kormány a díjmentes eszközöket egyes művelésiág-változásokra is szeretné kiterjeszteni, így az ültetvény-újratelepítés esetében, feltéve, ha arra legfeljebb három éven belül kerül sor, hiszen nem cél, hogy ilyen rövid időtartamon belül további terheket rójunk a gazdálkodóra az újratelepítés járulékos költségeként. [[17.00]] További művelésiág-változással járó díjmentes esetkör lenne az erdőről fásított területre, illetve termőföldről erdőre vagy fásított területre való váltás is. Végül a javaslat módosítja a gyümölcsültetvénnyel kapcsolatos rendelkezéseket. A gyümölcstermőhelyi kataszteri eljárás részben a földrészlet kataszterbe sorolását, illetve a kataszteri besorolás módosítását jelentheti. A kérelem elbírálása során a földterületnek legalább a kérelemben megjelölt, valamint az azzal hasonló ökológiai igényű gyümölcsfajokra vonatkoztatott ökológiai alkalmasságát kell vizsgálni.A gyümölcsültetvény telepítésének engedélyezését csak gyümölcstermőhelyi kataszteri besorolásban legalább feltételesen alkalmas besorolású területre lehet kérni. A hatályos szabályozás alapján a gyümölcsültetvény telepítéséhez gyümölcsfaültetvények esetében 3 ezer négyzetméter felett, bogyósgyümölcs-ültetvények esetében pedig ezer négyzetméter felett kell engedélyt beszerezni. Igazodva a területalapú támogatások igénybevételének alsó határaként előírt területnagysághoz, és csökkentve a kisméretű földterületen gazdálkodók terheit, a javaslat bogyósgyümölcsök esetében is 3 ezer négyzetméterre emeli az engedélyezési határértéket.Az eredeti jogalkotói szándékkal összhangban pontosításra kerül, hogy egyedül az árutermő gyümölcsültetvényekre vonatkozik a telepítési engedély beszerzésének kötelezettsége, figyelemmel arra, hogy más, például fajtakísérleti ültetvényeknél az engedélyezési eljárás lefolytatása nem indokolt. A javaslat a telepítési engedély érvényességi idejét két évről három évre emeli fel, ugyanis a telepítéshez esetlegesen igénybe vehető támogatáshoz szükséges pályázat benyújtása és elbírálása, valamint a szaporítóanyagok beszerzése a két évnél hosszabb időtartamot is felölelheti.A tervezet az ültetvény használójának terheit csökkentve előírja, hogy az ültetvény használója az ültetvény termőre fordulását a telepítési hatóságnak, a Nébihnek jelenti be, a bejelentést a telepítési hatóság továbbítja a növénytermesztési hatóság számára. A növénytermesztési hatóság az ültetvény termőre fordulását a helyszínen ellenőrzi, és ennek eredményéről tájékoztatja a telepítési hatóságot. Pontosításra kerül a gyümölcsültetvény-kataszter tartalma, elhagyva azon adatokat, amelyek szükségtelenek a telepítési engedélyezési eljárás szempontjából, illetve amelyek folyamatosan változnak, és nem követhetők a kataszterben. A kataszter tartalmának pontosítása érdekében azt is előírja a javaslat a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv, az MVH számára, hogy 2015. július 31-ig adja át a telepítési hatóságnak a 2014. évben benyújtott területalapú támogatási kérelmek gyümölcsültetvényekre vonatkozó, egyedi azonosításra alkalmas adatait. Az MVH és a Nébih közötti adatszolgáltatás indoka az, hogy a támogatásban részesített ültetvények esetében a hatóság ellenőrizni tudja a támogatás feltételeinek teljesülését, az üzleti terv megvalósulását, a műveltségi állapotot, a vállalt beruházások, fejlesztések meglétét. Ezek elmaradása esetében pedig legyen lehetősége szankcionálni.Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében tehát a javaslat alapvetően pontosító rendelkezéseket tartalmaz, illetve az adott területen a szabályozásbeli hiányosságokat pótolja. Mivel a földügy, a termőföldek védelme nemzetstratégiánk egyik alapköve, e tény megköveteli, hogy a vonatkozó szabályozás minél egzaktabb legyen, továbbá biztosítsa a földdel való rendeltetésszerű és hatékony gazdálkodást. Bízom benne, hogy a széles körű szakmai alapokon nyugvó tervezet tartalmával önök is egyetértenek. Kérem ezért a tisztelt Házat, hogy az elmondott indokok alapján a törvényjavaslatot tárgyalja meg, majd azt követően fogadja el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, első körben a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Ennek értelmében megadom a szót Győrffy Balázsnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A hatályos termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 9. § (2) bekezdése kimondja, hogy az ott meghatározott eseteket nem tekinti más célú hasznosításnak, jóllehet, ezek mindegyike kimeríti a termőföld más célú hasznosítását. Ez a rendelkezés nyilvánvalóan a földvédelmi eljárás lefolytatásának mellőzésére irányult, de helytelen kodifikációs megoldással. Ezt hivatott orvosolni a T/3753. számú törvényjavaslat, amely négy fontosabb témakört érint.Egyrészt egyértelműen meghatározásra kerül, hogy mely esetekben nincs szükség a földvédelmi eljárás lefolytatására a termőföld más célú hasznosítása esetén. Ennek megfelelően nincs szükség az ingatlanügyi hatóság engedélyére osztatlan közös tulajdonú földrészletek megszüntetése során keletkező új földrészletek megközelítését szolgáló utak kialakítása, mezőgazdasági célú tereprendezés, erdőtelepítés, a földmérési, térképészeti tevékenység és halastó létesítése esetén. Ez utóbbi a korábbi szabályozáshoz képest új elemként jelenik meg. A halastavak létesítése ezáltal gyakorlatilag a művelésiág-váltás kategóriájába kerül.Másodsorban a javaslat a termőföld védelmére és a kisajátításra vonatkozó szabályozás egymáshoz való viszonyát is szabályozni kívánja.Harmadrészt pontosításra kerül a földminőségi eljárás igazgatási szolgáltatási díja számításának módja a közérthetőség elősegítése és az egységes jogalkalmazás érdekében. Meghatározásra kerülnek a díjfizetésre vonatkozó különböző szabályok is, többek között a díjfizetési mulasztás és a mentesség esetei. A díjmentes esetkörök egyes művelésiág-változásokra is kiterjesztésre kerülnek. Így például az ültetvény újratelepítése, feltéve, ha arra legfeljebb három éven belül kerül sor, hiszen nem cél, hogy ilyen rövid időtartamon belül további terheket rójunk a gazdálkodóra az újratelepítés járulékos költségeként.Negyedrészt a módosítás további fontos célja a gyümölcsültetvény-kataszter törvényi szabályainak pontosítása. A javaslat ezerről 3 ezer négyzetméterre emeli a gyümölcsösök telepítésekor előírt engedélyezési határértéket a bogyósgyümölcsök esetében, igazodva a területalapú támogatások igénybevételének alsó határaként előírt területnagysághoz és csökkentve a kisméretű földterületen gazdálkodók terheit. Pontosításra kerül az is, hogy egyedül az árutermelő gyümölcsültetvényekre vonatkozik a telepítési engedély beszerzésének kötelezettsége.A javaslat pontosítja a gyümölcsültetvény-kataszter tartalmát, törölve azon pontokat, amelyek szükségtelenek a telepítési engedélyezési eljárás szempontjából, továbbá a KSH egyedi azonosításra alkalmas módon is megkapja a támogatási kérelmek adatait az MVH-tól, ami a kataszter pontosságát szolgálja. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy szavazatukkal támogassák majd a T/3753. számú törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most megadom a szót Gőgös Zoltánnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat már teljesen más vitát fog szerintem generálni, ha egyáltalán generál vitát, mint a korábbi, eggyel előző törvényjavaslat. Szeretném jelezni, hogy nagyon sok pontosító és technikai jellegű rendelkezés van benne. Miután nagyon sok adminisztrációs és egyéb terhet csökkent, azt hiszem, ez egy szükséges és jó törvényjavaslat. Azt hiszem, ezt különösebben ragozni nem kell, az MSZP támogatni fogja ennek elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Most megadom a szót Földi Lászlónak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt hiszem, a mostani törvénytervezet vitájában létfontosságú kérdésekről beszélünk, hiszen létfontosságú a termőföld védelme, ami sokaknak a megélhetést, a mindennapi betevő falatot jelenti. A gazdálkodók számára a termőföld maga az élet. A gazdák adják meg számunkra annak lehetőségét, hogy jó minőségű magyar terméket vásárolhassunk, vagyis mindannyiunk számára fontos, hogy a termőfölddel kapcsolatos szabályok rendezettek legyenek.Ez nemzetgazdasági érdek is, hiszen ha Magyarországon megéri gazdálkodóként dolgozni, mert olyan törvényi hátteret teremtünk, akkor a vállalkozók bevételei is emelkednek. Magyarországon nincs olyan ember, akit nem érint valamilyen szinten a termőfölddel kapcsolatos szabályozás. Mint ahogy államtitkár úr is említette, a Fidesz vezérszónoka is említette, hogy ez a törvénytervezet, ami előttünk fekszik, valóban négy fontosabb témakört ölel fel. Nem kívánom ezeket a témaköröket részletezni, hiszen államtitkár úr is említette, Győrffy kollégám is említette ezt a négy pontot. [[17.10]] Én azt tartom kiemelkedőnek, hogy valóban - ahogy államtitkár úr is említette - az élet a dolgokat néha átírja, és szükséges ezeket a változásokat átvezetni a törvényeken is. Ebben én nagyon büszke vagyok arra, hogy a kormány, az FM ezt érzékeli és érzékelte, és a Ház elé hozott egy olyan törvénytervezetet, amelyet csakugyan az élet hozott ide elénk tulajdonképpen. A KDNP nevében azt kérem tisztelt képviselőtársaimtól, minthogy a KDNP-frakció is támogatja ezt a törvénytervezetet, hogy támogassák szavazataikkal a törvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót Magyar Zoltánnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ahogy haladunk így a napirendekkel, annál inkább úgy tűnik, hogy pozitívan kell nyilatkozni a kormányzati előterjesztéshez, tehát a kettővel előzőhöz képest mindenképpen. Elöljáróban el tudom mondani, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom fogja tudni ezt az előterjesztést támogatni, hiszen mind a hatósági engedélyeztetési eljárással kapcsolatos könnyítéseket, mind pedig azokat az egyéb indokokat, amiket felsoroltak, mi is fontosnak tartjuk és mi is üdvözítendőnek tartjuk. Azért azt meg kell jegyeznem, hogy sem gyümölcsös, sem bogyós, sem fa, sem egyéb ültetvény nem attól lesz majd több Magyarországon, mert ez a módosítás átmegy, és halastó sem attól fog több létesülni, és nem attól lesz majd ez egy nyereséges vállalkozás, mert ez a jogszabály elfogadásra kerül. Tehát jó lenne, ha majd beszélnénk azokról a feltételekről, azokról a piaci körülményekről, amelyek miatt Magyarország megrekedt ezen ágazatok területén azon a szinten, ahol vagyunk manapság. Pedig nagyon üdvözítő lenne, hiszen pont ezek azok a területek, ami sok vidéki munkahelyet tudna létrehozni, ráadásul pont azokban a körzetekben, ahol erre leginkább szükség lenne, hiszen jól tudjuk, nem kell ilyen körben részletezni azt, hogy mennyivel több munkahelyet képes létrehozni egy gyümölcsös, egy halastó, mint egy hasonló méretű szántóföldi növénytermesztéssel foglalkozó cég.Tehát ezekről a problémákról - ugyan lesz ma még napirend, ami érinti ezeket is - kell beszélgetünk, ezen tervezet tényleg fontos előrelépéseket is tartalmaz, ezért is fogjuk támogatni, de tényleg nem a lényegről szól.Azt pedig egy kicsit komikusnak gondolom, hogy a területalapú támogatásokról szóló miniszteri rendelettel való összhangot is idehozza érvként. Akkor szeretném megismerni ezt a miniszteri rendeletet, és azt hiszem, hogy nem vagyok ezzel egyedül. Egy kicsit furcsa, hogy valami olyasmihez akarjuk szabni a jogszabályt, amit én még nem ismertem meg, de ha már időközben megszületett, akkor várom államtitkár úrnak a kijavítását, és akkor örömmel továbbítom azoknak, akik ezt naponta kérdezik tőlünk. Illetve még egy apró kérdés, hogy egyébként az engedélyező hatóságnak itt a gyümölcstermesztésnél, -telepítésnél milyen jogköre vagy milyen feladata marad majd a jövőben, vagy lesz-e ilyen, mert ezt sem látom tisztán. Ezeket kívántam hozzátenni, és akkor várom, hogy államtitkár úr esetleg ezekre reagál. Ahogy mondtam, a Jobbik támogatja, de jó lenne, ha a mögöttes dolgokról is tudnánk beszélgetni, arról, hogy mikor lesz ennek a jogszabályváltozásnak a gyakorlatban értelme, mikor fognak tömegesen gyümölcsösök és halastavak létesülni szerte az országban, hogy valódi fenntartható, minőségi munkahelyeket hozzunk létre vidéken. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Sallai R. Benedeknek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A Házszabály értelmében az általános vita nem feltétlenül kell hogy együtt járjon a jogszabályi szakaszok konkrét módosításával, ezért hogy ha megengedi az államtitkár, egy-két stratégiai kérdésre szeretném felhívni a figyelmet. Elöljáróban el szeretném mondani, hogy én ugyan viszonylag új vagyok itt, de az előző négyéves tapasztalatból az LMP-szakértők eleve azt nézték meg, hogyha bekerül egy jogszabály, hogy van-e benne akna vagy nincs benne akna. Ebben a jogszabályban sincs akna, tehát egy gyenge támogatás vagy egy erősebb tartózkodás minden további nélkül itt is megvalósulhat, tehát nincs benne semmi különösebb olyan szabályozás, amely szakmai aggályokat vetne fel bennünk. Ugyanakkor egy-két stratégiai kérdést ebben a jogszabálytervezetben lehetne kezelni, amit az államtitkár úr szíves figyelmébe szeretnék ajánlani. Ennek az egyik része a magyarországi gyepterületeknek a sorsa. A művelési ágból való változásokat és a művelési ággal kapcsolatos szabályozásokat érintjük most jelen pillanatban, és alföldi emberként, a puszták népéből jőve, számomra az volt mindig a természetes, hogy a legeltetéses állattartás az, ami a hagyományos foglalkoztatásban magas foglalkoztatással, nagy hozzáadott értékkel tud megvalósulni, és az egyik legjobb olyan tájgazdálkodási tevékenység, ami a természeti értékek fenntartásával valósul meg.Gyakorlatilag hogyha visszatekintünk a gyepek arányának változására a magyarországi termőföldek tekintetében, akkor egy nagyon szomorú tendenciát kell megállapítanunk. Hogyha megnézzük azt, hogy Magyarország 5,3 millió hektár termőföldjéből 4,3 millió nagyjából szántóföld, 81 ezer hektár kert, 93 ezer hektár gyümölcsös, 82 ezer hektár szőlő és 759 ezer hektár a gyep, ez a 759 ezer hektár nem tűnne így elsőre kevésnek. Viszont mégis nagyon kevés, és ennek az az oka, hogy ez az, ami a rendszerváltás óta a leginkább fogyatkozott. 1999-ben még 1 millió 147 ezer hektárt tartott nyilván a Statisztikai Hivatal; ha számszakilag megnézünk, az, hogy 400 ezer hektárt esett a gyepterületek aránya, ez valami kétségbeejtően magas arány.Most lenne arra módunk, hogy megállítsuk ezt a folyamatot. Azért fontos ez, nyilván van erről egy véleményem, hogy mennyire gondolja komolyan a Fidesz a saját nemzeti vidékstratégiáját, de az abban megfogalmazott tájgazdálkodási célok, az, hogy a tájakat arra használjuk, amire leginkább való, amire leginkább alkalmas, ne akarjunk mindenféle 10 aranykorona alatti földeket feltörni és szántó művelési ágba vonni, most lenne meg a lehetőség, hogy az ezzel kapcsolatos szabályozást beleépítsük ebbe a jogszabályjavaslatba, és sajnos, az ezzel kapcsolatos biztosítékok nincsenek benne. Arra szeretném felhívni az államtitkár úr figyelmét, hogy ezekkel a szabályozásokkal lehetne megteremteni az ilyeneknek is a hátterét.A másik rész, amit szerettem volna szóvá tenni, de itt lehet, hogy cáfolni fog már az első két percben államtitkár úr, egy nagyon picit olyan érzésem volt, minthogyha azon kormányzati ígéretnek, amit még 2010-ben tettek, és utána mókás mulasztásokkal nem kezdtek meg, majd egy megyében megkezdtek… - márpedig az osztatlan közösök felszámolására most januárban újra kiálltak, több államtitkár is az FM-ből, mindenféle nagy indiánesküket letéve, hogy most aztán tényleg nagyon hozzáfognak és nagyon megcsinálják. Rögtön el is kezdték Karcagnál, aminek, gondolom, a karcagi képviselőtársam örül, reméljük, hogy majd más helyekre is odaérnek, viszont egy nagyon picit volt olyan benyomásom, hogy ez annak mintha megágyazna, és akár a kisajátítások rendszerét, akár a művelési ágakat, a hátterét megteremtené.Arra szerettem volna felhívni a figyelmet, hogy jelen pillanatban a megkezdett ilyen jellegű tevékenységek nagyobb kárt csinálnak néhány helyen, mint volt. Ugyanis a kárpótlási rendszerek után, amikor létrejött mondjuk, gyepterületben egy-egy 100 hektáros, 120 hektáros osztatlan közös tulajdon, és most elkezdik akár a saját kezdeményezéssel, akár a kedvezményessel, amit két évvel ezelőtt lehetett bejelenteni, a földmérésnek, a kimérésnek a megvalósítását, most az történik, hogy a földmérő rendszereknek a jogszabályi háttér alapján, hogyha azt tapasztalják, hogy az adott területen esetleg eltérő művelési területek vannak, mondjuk, van egy akácos a terület részén vagy kialakult egy földút, akkor felosztják ezeket a tulajdonokat művelési ág szerint. És az most a hivatkozás erre, hogy a jogszabályi kötelezettségek arra teremtik meg a lehetőséget, hogy az önálló művelési ágú területeket meg kell különböztetni. Most már több olyan konkrét példát tudok mondani államtitkár úrnak, ahol volt egy osztatlan közös, öt igénylő volt, elkezdték a kimérést, és az öt igénylő kimérése után létrejött három új, osztatlan közös. És ebben van olyan osztatlan közös, ahol tessék elképzelni, hogy 3400 négyzetméteren mondjuk, 300 tulajdonos jött létre, úgy, hogy ez úgy nehezíti a földhivatali nyilvántartást, hogy a tulajdonrészeket meg tudják jeleníteni a tulajdoni lapon, viszont aranykoronában már a századszámot sem lehet kiírni, ugyanis olyan nagy mennyiségű.Ez a mostani gyakorlatnak az eleme. Erre Andréka főosztályvezető úrnak már egyszer felhívtam a figyelmét, nem hitte el, én mondtam neki, hogy nézze meg, tehát meg tudom mutatni a tulajdonlapokat, hogy ezek hogyan jöttek létre, és szintén egy olyan lehetőség, ami erre megteremtené a lehetőséget.Még egy utolsó dolgot szerettem volna kérdezni mint lelkes magyar halfogyasztó, és halászati gazdaságokat sokat járó ember, madarászni nagyon sokat jártam régen a halastavakra, sőt a ’90-es évek legelején a katonaság előtt én még halász is voltam, abból a szándékból, hogy hátha majd így a szakszervezet bevisz a mennyországba - a halászokkal járó; tehát az a lényeg, hogy a halászati művelési ágban lévő területek termőföldi megnevezése nem befolyásolja-e a területalapú támogatás igénylésének a lehetőségét. Ugyanis nagyon sokáig volt az baj a magyarországi tógazdaságokban, hogy nem juthattak területalapú támogatáshoz semmilyen formában, majd ezt egy változtatással, művelési ágba vonással meg lehetett tenni, hogy lehessen kapni területalapút. Ezt a kampányban miniszter úrék is több helyen elmondták, hogy erre megnyílik a lehetőség. [[17.20]] Most azáltal, hogy az ebben a művelési ágban nem lesz megnevezhető, nem veszélyezteti-e ezt? Ez egy konkrét kérdés, mert az nyilvánvalóan a tógazdáknak sokat fog jelenteni. Mindazonáltal, hogy elmondtam ezeket a felvetéseket, véleményem szerint semmi problémát nem tartalmaz. Számos olyan elemet tartalmaz, ami segíthet a termőföld védelmében, csak nagyon jó lenne, hogy az említett rész vagy a művelési ágak megtartására is törekedjünk, illetve a pozitív irányba való elmozdulása még jobb lenne, ha beépülhetne. Meg fogjuk nézni, ha tudunk olyan módosítót betenni, ahol ez biztosítható, akkor fogunk ezzel élni. Köszönöm szépen.
A vezérszónoki felszólalások végére értünk, és most normál időkeretben megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan a vezérszónokunk említette, az MSZP-frakció támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot, hiszen pontosító, technikai jellegű változások, illetőleg adminisztratív tehercsökkenések azok, amelyek igazából jellemzik a törvényjavaslatot. Ahogyan említettem, minden olyan megoldást támogatunk, amely a mezőgazdaságban élőknek, a mezőgazdasági szereplőknek könnyítést tud hozni.Itt már többen kiemelték, államtitkár úr is az expozéban, de a vezérszónokok is azt a két, mondjuk úgy, hogy fontos változást, amely szerintünk a gerincét, a lényegét adja ennek a törvényjavaslatnak, az egyik a halastó kérdése volt, a másik pedig ezek a bizonyos bogyósültetvények. Ez a módosító javaslat újraszabályozza a földvédelmi engedélyezési eljárást, tartalmilag a hatályos megoldást követi egyébként, egy új esettel gazdagodik ez a szabályozás, a földvédelmi eljárás lefolytatása alól mentes esetek köre a halastó létesítésével kibővül, mivel a halastó jelenleg már nem minősül termőföldnek. Indokolt tehát, hogy a földvédelmi eljárás lefolytatása nélkül lehessen termőföldet halastó létesítése céljából igénybe venni, ahogyan Győrffy képviselőtársunk említette, így ez az eset gyakorlatilag a művelési ág változásának fog majd megfelelni. A termőföld védelméről szóló törvény 59. §-a értelmében jelenleg a gyümölcsültetvények telepítéséhez gyümölcsfaültetvény esetében 3 ezer négyzetméter, bogyósgyümölcs-ültetvény esetében ezer négyzetméter felett kell engedélyt beszerezni a telepítési hatóságtól, s ahogyan államtitkár úr említette az expozéjában, a bogyósgyümölcsök esetében is 3 ezer négyzetméterre, mondjuk úgy, hogy emeli fel a jogszabálytervezet ezt a bizonyos határt. Üdvözítendőnek tartjuk, azt gondoljuk, hogy támogatható jogalkotási lépés, miként az is, hogy a telepítési engedély érvényességi idejét két évről három évre emeli, a telepítéshez esetlegesen igénybe vehető támogatáshoz szükséges pályázat benyújtása és elbírálása, valamint a szaporítóanyagok beszerzése ugyanis a hatályos előírás szerint két évnél hosszabb időtartamot is felölelhet. Tehát ezek a technikai módosítások, azt gondoljuk, hogy mindenképpen üdvözítendőek. Természetesen, ahogyan említette már a vezérszónokunk is, mi is támogatni fogjuk ezt a törvényjavaslatot. Ezek azok a törvényjavaslatok, amelyek szerintem egy konszenzussal könnyebbé, jobbá tudják tenni a mezőgazdaságban szereplőket érintő és a Földművelésügyi Minisztérium hatáskörébe tartozó törvényeket egyaránt. Köszönöm szépen.
Most Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót, normál időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon rövid leszek, csak megihletett ez a beszélgetés itt menet közben. Ha már a termőföld védelméről van szó, elég brutális számok láttak napvilágot azzal kapcsolatban, hogy mennyivel csökkent hazánk termőterülete, mondjuk, az elmúlt 25 évben, és érdemes lenne tényleg hangsúlyt helyezni arra, hogy a zöldmezős beruházásokat minél inkább próbáljuk meg átfordítani szürke- és barnamezős beruházásokká. Nem akarok itt most cégneveket mondani, de az elmúlt időszakban is több olyan eset volt, amit bizony meg lehetett volna oldani olyan módon is, hogy ne zöldmezős beruházásként valósuljon meg. Itt el is jutottunk addig, hogy a földforgalmi törvény vitájában számtalanszor számon kértük már a kormányon, hogy a termőföld védelmére miért nem helyezett abban a jogszabályban sem kellő hangsúlyt, és ezért is lett volna jó többek között, ha a nemzeti vidékstratégiát idehozhattuk volna a Ház elé, mert a földforgalmi törvénnyel és a kormány egyéb előterjesztéseivel szemben abban igenis korrekt és megfelelő mértékű szerepet kapott a termőföld védelme; ezt csak zárójeles megjegyzésként akartam ehhez a vitához hozzátenni. Ha már a termőföld védelme, akkor arról is érdemes lenne beszélnünk, hogy az élő mikroorganizmusok aránya egy adott mennyiségű termőföldben az elmúlt 20 évben milyen drasztikusan csökkent, és hogy ennek milyen kapcsolata lehet azzal, hogy amíg, mondjuk, a mi gyermekkorunkban, ha megettünk egy normál adag zöldséget vagy gyümölcsöt, akkor bizony fedeztük az ásványianyag- és vitaminszükségletünk nagy részét. Manapság ennek körülbelül a tízszeresét kéne elfogyasztanunk, hogy mindez megvalósuljon, tehát igenis az étrend-kiegészítőknek és a vitaminoknak a szerepe már akkor is fontos és megjelenik, ha valaki kellő mennyiségű vagy kellő mennyiségűnek vélt zöldséget és gyümölcsöt visz be mindennap, és ez igenis összefüggésben van a termőföld védelmével. Szintén beszélhetnénk ezen vita kapcsán az erózió kérdéséről, arról, hogy az államnak és azoknak a szakhatóságoknak, akiknek erre lehetőségük van, igazán megszabhatnák bizonyos területeken azt, hogy milyen technológiával lehet az adott földterületet megművelni, akkor is, ha az magántulajdonban van. Vannak erre egyébként nemzetközi példák, nálunk ez még egyáltalán nem a mindennapok része, és itt nyilván a művelési ágból kell kiindulni, hogy az milyen módon biztosítja azt, hogy az az erózió azon az adott területen a lehető legminimálisabb legyen, vagy esetleg még meg is tudná fordítani azt a folyamatot. Tehát jó lett volna, hogy ha már elénk kerül a termőföld védelméről szóló törvény, akkor ezeket a kérdéseket is tisztázzuk és feszegetjük. De ha mást nem, akkor talán annyit elértem ezzel a felszólalásban, hogy talán lehetőség lesz arra, hogy egy következő ilyen módosításban ezeket a kérdéseket is kezeljük, mert úgy gondolom, hogy némelyike már ma is, a most élő generációkat is sújtja, és nagyon komoly problémákat vet fel, de a közeljövőnek mindenképpen a legsúlyosabb kérdései mind globális, mind hazai szinten. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. Az általános vitát lezárom, és megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is köszönettel tartozom, nagyon szépen köszönöm azt, hogy szinte kivétel nélkül mindegyik frakció a támogatásáról biztosította ezt a törvényt, és ebből is látszik az, hogy egy nagyon fontos kérdésről tárgyaltunk itt ma délután. Hadd kezdjem képviselőtársaim felvetéseit, és érintve kérdéseiket, néhány választ hadd találjak. Sallai R. Benedek képviselő úrnak mondanám a magyarországi gyepterületek sorsát, hogy szinte elfeleződtek. Azt kell mondjam, hogy ennek nyilván volt egy olyan oka is, hogy egy éghajlati változás, a szárazság volt az elmúlt egy-két évtizedben inkább jellemző Magyarországra, és természetesen nagyon sok ilyen területünk gyephozama annyira lecsökkent, hogy inkább szántóföldként hasznosították. Azt gondolom, hogy eljutottunk az origóig, és innentől kezdve biztos, hogy nem a csökkenése, hanem ennek növelése kell hogy meginduljon. Mire teszem ezt a feltételezést? Arra, hogy egyre inkább megéri Magyarországon állatot tenyészteni, egyre inkább kell hogy növekedjen azon területek száma, amelyek számos állatot - szarvasmarhát, juhot - el fognak tudni tartani, és akkor máris van egy újabb megoldás arra, amit Magyar Zoltán képviselőtársam vetett föl, mert az egy nagyon komoly kérdés, a talajok tápanyagtartalmának a kapcsolata. Az, hogy mi mindent műtrágyával akarunk megoldani, az egyszer a fejünkre fog hullani. Tehát így nem lehet, a szervesanyag-utánpótlást megfelelő gazdálkodással, megfelelő talajművelési eszközökkel be kell juttatni a talajba, mert csak úgy lehet ezt visszajuttatni. És ha már itt tartunk, akkor azt kell mondjam, nem volt szó róla, de kimondva, kimondatlanul mindegyik fölszólalásban végül is ott volt, hogy mennyire fontos az agrár-felsőoktatás szerepe, hogy olyan szakembereket képezzünk és bocsássunk ki a gyakorlatba, akiknek fontos, hogy nem kell törvényileg szabályozni az erózió megoldását, hanem ha ott a szakember, akkor ő nagyon jól tudja, hogy a talajborításra hogy kell figyelni, milyen talajművelési eszközöket vagy módszereket kell alkalmazni arra, hogy természetes módon a homokos területeinken akár megfelelően tudjunk gazdálkodni. Tehát a hozzáértés is végtelenül fontos kérdés.Itt a tájgazdálkodás lett fölvetve, amit Sallai R. Benedek képviselőtársam hozott, azt kell mondjam, hogy tényleg mindennek a kulcsa az állattenyésztés, az, hogy vissza tudjuk tenni a pusztákra a jószágot, vissza tudjuk hozni azt az életmódot, vissza tudjuk hozni azt a minőséget, amit a legeltetéses állattenyésztéssel, a sajt-, tej-, tejföl-, túrókultúrával, illetve azzal a kiváló húsminőséggel esetleg oda tudjuk hozni, mert egy ilyen állattenyésztés sok embert el tud tartani. [[17.30]] Ennek a terméknek a feldolgozása nagyon sok embernek a megélhetését, nekünk, városi embereknek pedig kiváló élelmiszerhez való hozzájutást biztosít, ami szintén nem egy elhanyagolható dolog. Osztatlan közös felszámolása. Hogy érinti-e a törvény - van benne, jól olvasta, képviselő úr, tud olvasni a sorok között -, van benne olyan tényező, ami segíti ennek a megoldását. A felvetését a rossz gyakorlatról pedig köszönöm, mert ha visszamegyek a minisztériumba, ezt én előhozom, és számon kérem, hogy vizsgáljuk meg. Ha valóban van ilyen abnormális helyzet, akkor ezt a lehető leggyorsabban meg kell szüntetni, mert a minisztérium célja ez, hiszen idén is 3,5 milliárd forintot biztosítottunk a költségvetésben arra, hogy fölszámoljuk a közös osztatlant. 2018-ra nem lehet Magyarországon egy olyan terület sem, amely osztatlan közösben van. Nem lehet a földforgalmat akadályozni, nem lehet a talaj normális megművelését, a gazdálkodást akadályozni azzal, hogy rendezetlen tulajdonviszonyok vannak. Ez segíti a zsebszerződések elleni küzdelmet, segít nagyon sok mindent, hogy tisztán lássunk. Ezért van erre pénz elkülönítve, és ezért 2018-ra teljesen föl kell számolnunk ezt az egészet. Magyar képviselőtársam számára annyit hadd mondjak még, hogy az ültetvény használójának terheit csökkentve van az, hogy az ültetvény használója az ültetvény termőre fordulását a telepítési hatóságnak, azaz a Nébihnek bejelenti, és a Nébih jelenti tovább majd telepítési hatóságként a növénytermesztési hatóság számára azt, hogy termő ültetvény van, és hogy ezt ellenőrizze, és erről megfelelő feljegyzést készítsen, hogy jogosan vették igénybe a támogatást, és hogyan tartják fönn az elkövetkező időszakban. Összegzésül azt kell mondjam, kedves képviselőtársaim, hogy köszönöm szépen az észrevételüket, és köszönöm szépen a támogatásukat ehhez a törvényhez. Azt gondolom, hogy a részletes vitában módosító javaslatokkal kiegészítve egy egyhangú elfogadását lehet előre jelezni ennek a törvénynek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3755. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Bitay Márton Örs úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségének meghatározásáról szóló 995/2010. számú európai parlamenti és tanácsi rendelet az Unió belső piacára kerülő faanyag eredetigazolási rendszerének ellenőrzését követeli meg az illegális fakitermelés hatékony visszaszorítása érdekében. Hozzávetőlegesen mintegy 5 ezer faipari tevékenységet végző hazai vállalkozás, illetve az erdőgazdálkodók egy része is érintett lehet az uniós rendelet végrehajtásában. Az uniós jogszabály 2013. március 3-án lépett hatályba, amelynek átültetésében az EU-tagállamok közül hazánk jelentős lemaradásban van. Az Európai Bizottság kötelezettségeinek nem teljesítése miatt úgynevezett piloteljárást indított hazánkkal szemben. A legtöbb tagállam gazdaságilag is érdekelt abban, hogy hazánk is mielőbb teljesítse kötelezettségeit, mert a nem teljesítés időszakában álláspontjuk szerint a hazai faanyag-forgalmazók jogtalan piaci előnyökhöz jutnak, és ebből számos egyéb jogi következtetést igyekeznek levonni.A rendelet a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplőkre terheli azt a kötelezettséget, hogy a fa és faanyag legális eredetéről meg kell győződniük, mielőtt azt az Európai Unió belső piacán először forgalomba hozzák. Az uniós jogszabály előírja továbbá azt, hogy a piaci szereplők ezen kötelezettségének teljesítését egy nemzeti hatóságnak kell ellenőrizni. Ez a kormányzati egyeztetés eredményeként hazánkban az erdészeti hatóság lesz, így ehhez az erdőtörvényben kell megteremteni a hatósági eszközrendszert, majd ennek végrehajtására az országos hatáskörű erdészeti hatóságot meg kell erősíteni. Eredményes felügyeleti tevékenységet kell ugyanis folytatni a teljes faanyagterméklánc esetében a tűzifától a bútoripari termékekig, amelyet más hatóságokkal, kiemelten a NAV-val együttműködve kell megvalósítani.A vállalkozói terhek csökkentése érdekében az EKÁER-rendeletben és az erdészeti hatóság felé már teljesített adatszolgáltatási kötelezettségekkel összehangolt működést kell biztosítani a faanyag eredetigazolási rendszere esetében. Szakértői becslések szerint Magyarországon az illegális fakitermelés mennyisége évi 300 ezer köbméter körül mozog, ez nagyjából 3 milliárd forint összeget jelent. Igen jelentős ezen túl a szomszéd országokból illegálisan behozott faanyag, fatermékmennyiség. Ezek együttesen az erdőtulajdonosokon kívül a tisztességes erdőgazdálkodókat, faanyag-kereskedőket is hátrányos helyzetbe hozzák, továbbá a lakossági fogyasztókat is közvetlenül megkárosítják. Az eddig nem kellő mértékben ellenőrzött illegális fakitermelés és faanyag-kereskedelem során ugyanis jellemzően rossz minőségű és az elvártnál kisebb mennyiségű faanyag eladásával tévesztik meg a lakossági fogyasztókat az olcsóbb ár látszatát keltve. Az illegális fakitermelésből eredő általánosforgalmiadó-kiesés évente hozzávetőlegesen 1 milliárd forint, az illegális munkavégzés után be nem fizetett járulékok további évi 300-400 millió forint költségvetési bevételi elmaradást okoznak. A teljes faanyagterméklánc kifehérítése ehhez képest még egy nagyságrenddel nagyobb állami adóbevétel-kiesést jelenthet. Az elmondottak érdekében a törvénytervezet rendelkezései szerint bővül annak személyi hatálya, fogalomrendszere, részletesen meghatározásra kerülnek az alkalmazható hatósági eszközök, a hatóságok közötti adatátadásra vonatkozó szabályok, a szankciók, az alkalmazás életszerűségét biztosító mérlegelési szempontok, valamint a további végrehajtási szabályozást lehetővé tevő felhatalmazó rendelkezések. Ezen túl a tervezetben szerepel egy olyan kiegészítő rendelkezés, amely szerint az állami erdőkben megvalósított egyes közjóléti, turisztikai beruházások üzemeltetését legfeljebb öt évre az állami erdőgazdaságokon kívüli más személyeknek is át lehet engedni. Ezzel az állami erdők közjóléti szolgáltatásainak minőségi fejlesztéséhez kívánunk jogszabályi hozzájárulást tenni. Tisztelt Országgyűlés! A T/3755. számú törvényjavaslat tehát a tervezett intézkedésekkel a vidéki gazdálkodás biztonságát igyekszik növelni, valamint a más uniós tagállamokból behozott, adójogszabályokat kijátszó faanyag-értékesítés visszaszorítását eredményezi. A rezsicsökkentésre irányuló kormányzati szándékot is közvetve szolgálja, mivel a lakossági fogyasztók megfelelő mennyiségű és minőségű tűzifával való ellátását a kereskedelmi rendszer ellenőrzésével biztosítja. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az elmondott indokok alapján a törvényjavaslatot tárgyalja meg, majd azt követően fogadja el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ennek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Ennek értelmében megadom a szót Dankó Bélának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. „A természet varázsát ontja bőven, / A fűben, a virágban és a kőben, / Ó nincs a földön oly silány anyag, / Mely így vagy úgy ne szolgálná javad. / De nincs oly jó, melyben ne volna vész, / Ha balga módra véle visszaélsz!”Tisztelt Ház! Shakespeare szavai ma is időszerűek, és azt hiszem, ma, a globális felmelegedés és a tömeges illegális erdőirtások korában különös jelentőséggel bírnak. [[17.40]] Ma már közhelyszámba megy, hogy az erdők Földünk tüdejét jelentik, amelyet minden lehetséges eszközzel meg kell védenünk. Az erdők azonban nemcsak gyönyörködtetnek, hanem nagyon változatos környezeti, gazdasági és társadalmi haszon is származik belőlük, beleértve a fa alapú és egyéb, nem fa erdei termékeket, továbbá az emberiség számára jelentős környezeti szolgáltatásokat, mint a biológiai sokféleség és az ökológiai rendszer funkcióinak fenntartása, valamint az éghajlat védelme is. Az erdőtörvényt az előző ciklusban és már idén is több ízben módosította az Országgyűlés. Ezen módosítások oka turisztikai célokkal függött össze, például azért, hogy lehessen az erdőkben az eddiginél szabadabban és nyugodtabban kerékpározni és lovagolni. Az előttünk fekvő módosítás némileg más jellegű, és jogharmonizációs oka van, ugyanis létezik egy európai parlamenti és tanácsi rendelet az erdők védelméről 995/2010. számon, amelynek meg kell feleltetni a hazai szabályozást is, és természetesen ha már meg kell nyitni a törvényt, akkor néhány, aktuálisan szükséges új rendelkezést is átvezet a törvénymódosító javaslat. Engedjék meg, hogy először azokat az előzményeket ismertessem önökkel, azokat a célokat és eszméket, amelyek az Európai Uniót és így természetesen minket is vezérelnek, amikor a környezetünk és ezen belül is a fák, az erdők védelméről gondolkodunk, majd ezt követően térjek rá a törvényjavaslat fontosabb rendelkezéseire. Az Európai Bizottság 2008 októberében nyújtotta be javaslatát, amelyet az Európai Parlament és a tagállamok pontosan két évvel később, 2010 októberében fogadtak el. A rendeletet 2013 márciusától kell alkalmazni. Azáltal, hogy a fa és a fatermékek iránti kereslet világszerte megnövekedett, és ezzel párhuzamosan számos fatermelő országban az erdőgazdálkodási ágazatot intézményi és irányítási hiányosságok jellemzik, az illegális fakitermelés és a hozzákapcsolódó kereskedelem egyre aggasztóbb kérdésekké váltak. Az illegális fakitermelésnek súlyos gazdasági, környezeti és társadalmi következményei vannak a világ legjelentősebb eddig fennmaradt erdőire és az azoktól függő közösségekre nézve. Számos hátránya között említhető, hogy bevételkiesést eredményez, hiábavalóvá teszi a legálisan működő piaci szereplők erőfeszítéseit, összefüggésbe hozható az erdőirtással, a biológiai sokféleség csökkenésével, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, továbbá gyakori velejárója, hogy harc alakul ki a földterületekért és az erőforrásokért, és az őshonos lakosság elveszíti önrendelkezését. Az illegális fakitermelés nagy nemzetközi jelentőséggel bíró általános probléma. Jelentős fenyegetést jelent az erdők számára, mivel hozzájárul az erdőirtás és erdőpusztulás folyamatához, amely a világ szén-dioxid-kibocsátásának mintegy 20 százalékáért felelős, ezenkívül veszélyezteti a biológiai sokféleséget és gátolja a fenntartható erdőgazdálkodást és erdőfejlesztést, beleértve az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően eljáró piaci szereplők gazdasági életképességét is. Az EU fontos exportpiacot jelent az olyan országok számára, ahol az erdészeti ágazatban a legsúlyosabb törvénytelenségek és hatósági, végrehajtási hiányosságok tapasztalhatók. A potenciálisan illegális forrásból származó fa és az abból készült termékek uniós piacra bocsátásának megengedésével az európai uniós országok lényegében akaratukon kívül hozzájárulnak az illegális fakivágás gyakorlatának fennmaradásához. A probléma megoldása érdekében az EU 2003-ban kidolgozta az erdőgazdálkodással kapcsolatos jogérvényesítés, irányítás és kereskedelem cselekvési tervet, amelyet két évvel később elfogadott rendelet valósít meg a gyakorlatban. Ez számos intézkedést ír elő az illegálisan kitermelt fa piacokról való kiszorítására a legális faellátás javítása és a felelősségteljes gazdálkodásból származó fatermékek iránti kereslet növelése érdekében. A cselekvési terv két legfontosabb elemét a fára és a fatermékekre vonatkozó uniós rendelet és az önkéntes partnerségi megállapodások a faexportőr országokkal kötendő, az illegális forrásokból származó faanyag uniós piacra jutását megakadályozó kereskedelmi szerződések jelentik. Látható tehát, hogy mennyire globális ez a probléma, amellyel szembe kell néznünk, így nagyon is indokolt az egységes uniós szintű fellépés, amelyet ez a törvény is szolgál majd. Most pedig rátérek a törvényjavaslat rendelkezéseire. Az 1. és a 2. § a fent hivatkozott rendeletnek megfelelően kiterjeszti az erdőtörvény hatályát a faanyag-kereskedelmi láncokra is, valamint a rendelet szövegének megfelelően pontosítja a törvény fogalomrendszerét. A 3. § lényegében engedélyezi, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet átmenetileg, egészen pontosan maximum öt évre erdőgazdálkodási céloktól eltérő célokra átengedhessen meghatározott erdőterületeket harmadik személy részére. Magyarra lefordítva ez azt jelenti, hogy ha adott esetben valaki szeretne forgatni egy filmet, az adott területen esetleg kalandparkot kíván üzemeltetni, akkor ezt a jelenleginél jobban szabályozott módon megtehesse. Mielőtt azonban valaki azzal riogatna, hogy az állam kiárusítja az erdőterületeket, vagy egyéb mutyit sejt a háttérben, jelezném, hogy a terület átengedése a tervezet szerint nem terjedhet ki az erdei haszonvételek gyakorlására, és nem érintheti a vagyonkezelő földhasználati jogát sem. A 4. § olyan, átadásra vonatkozó szabályokat tartalmaz, amelyek az ingatlanügyi és az erdészeti hatóság között zajlanak. Ezeket az adatokat térítésmentesen kell szolgáltatni az alapfeladatok, illetve az EU közös agrárpolitikájának végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásához. A javaslat ezenkívül előírja, hogy az erdészeti hatóság számára biztosítani kell a személyiadat- és lakcímnyilvántartáshoz, valamint az adóhatóság adataihoz való hozzáférést. A javaslat kimondja, hogy a szállítói jegy kiállításához nem szükséges jogosult szakszemélyzeti státus, az illegális fakitermelés visszaszorítása érdekében azonban a törvény a területi hatálya alá nem tartozó területről forgalomba hozott faanyag esetén is pontosabb szabályokat állapít meg az eredetigazolásra vonatkozóan. Ennek megfelelően a 995/2010-es EU-rendelet végrehajtása érdekében a rendelet hatálya alá tartozó, fát és faanyagot a belső piacon forgalomba hozó vagy azzal kereskedő magánszemélyek és gazdálkodó szervezetek kötelesek a faanyag származásának igazolására. A javaslat ugyan azt az elvet követi, hogy a szabálytalanságokat szigorúan kell szankcionálni, de azért fontos, hogy a büntetések és bírságok életszagúak legyenek. Ezért az erre vonatkozó szabályok az arányosság elvét figyelembe véve a megfelelő mérlegelési lehetőségek biztosításával lettek meghatározva. A javaslat többi része jogtechnikai rendelkezéseket tartalmaz. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat egy apró, ám fontos lépés afelé, hogy erdőinket nagyobb biztonságban tudjuk, ezért kérem, ha önök is egyetértenek a környezet és az erdők védelmével, valamint a szabályozott keretek között történő hasznosítás lehetővé tételével, akkor támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót Legény Zsoltnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha megengedik, én viszonylagosan rövidebb vezérszónoki felszólalást mondanék most el Dankó képviselőtársamhoz viszonyítva. Előre szeretném bocsátani, hogy mivel európai uniós, mondjuk úgy, hogy kötelezettségünknek kell eleget tennünk azzal, hogy módosítjuk az erdő védelméről szóló törvényt, ezért természetesen az MSZP-frakció támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Ahogyan az államtitkár úr az expozéjában említette, a 995/2010-es európai uniós rendelet volt az, amely az erdészeti ágazatot, illetve az igazgatást is nagymértékben érintette. Ez a rendelet az Unió belső piacára kerülő faanyag származásigazolási rendszerének kidolgozását követeli meg, egyébként az illegális fakitermelés hatékony visszaszorítása érdekében. Ha megengedik, én két dolgot emelnék ki ebből a törvényjavaslatból, amely lényeges változásokat fog hozni, ugyanis az előttünk fekvő törvényjavaslat bevezeti az eredetigazolás szabályozását a törvény területi hatálya alá nem tartozó területről forgalomba hozott faanyag esetében is, és kötelezővé teszi a faanyag származásának az igazolását a rendelet hatálya alá tartozó fát és faanyagot a belső piacon forgalomba hozó vagy azzal kereskedő magánszemélyek és gazdálkodó szervezetek esetében is. Azt gondolom, hogy a fakereskedelemmel és a fakitermelésből származó anyagok kereskedelmével és a feldolgozott anyagok kereskedelmével meg forgalomba hozatalával foglalkozó gazdasági szereplőknek ez egy igen lényeges változás lesz, természetesen ez fog majd rájuk róni egyfajta, talán adminisztratív terhet is, azonban azt gondoljuk, hogy a jogpolitikai cél mindenképp üdvözlendő, és természetesen, ahogy én említettem, mivel egy európai uniós rendelet az, amely, mondjuk úgy, hogy kötelezi Magyarországot erre, ezért természetesen, ahogyan már említettem, a Magyar Szocialista Párt frakciója támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[17.50]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Most megadom a szót Földi Lászlónak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy már előttem elmondták a vezérszónokok, és államtitkár úr is említette, tulajdonképpen az előttünk lévő törvénytervezet a 2010-es EU-s határozatnak megfelelően alakítja át az erdőtörvényünket, és ebben kiemelkedő szerepet szán a faanyag-kereskedelmi láncra vonatkozó szabályozásnak, valamint az illegális fakitermelésről szóló szabályozásnak. A rendelet a fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplőkre terheli azt a kötelezettséget, hogy a fa és faanyag legális eredetéről meg kell győződniük, mielőtt azt uniós belső piacra hozzák. Ezt a feladatot egy hatóság - mint ahogy több országban is vagy nagyon sok uniós országban is -, egy állami hatóság, egy központi hatóság végezte, ezt nálunk is az erdészeti hatóság fogja elvégezni. Aztán fontosnak tartom kiemelni a törvénytervezetben, hogy új fogalmi meghatározások is megjelentek, mint az illegális fakitermelés, faválaszték vagy faanyag-kereskedelmi lánc, és a láncolatot az erdészeti hatóság fogja majd ellenőrizni. Hiteles okmányok szükségesek ahhoz, hogy ez a fa elkezdjen utazni akár országon belül, akár pedig az Unión belül. A hiteles okmányok hiányában a hatóság vélelmezi, hogy a faanyagok illegális kitermelésből származnak. Az döbbenetes, amit államtitkár úr is említett, hogy mintegy 300 ezer köbméter fa kerül ma forgalomba illegálisan, ami komoly érték, és nem beszélve arról, hogy vandál módon pusztítják az erdőt sok esetben, és nem megfelelő erdőgazdálkodással kerül ez a fa, akár tűzifa, akár egyéb fafaj, egyéb felhasználású anyag a kereskedelembe vagy éppen a háztartásokba. Azt gondolom, hogy ennek az uniós rendszernek a bevezetése jelentős hazai előnyökkel fog járni, hiszen a korábbi rossz gyakorlat az erdőtulajdonosokon kívül a tisztességes erdőgazdálkodókat, faanyag-kereskedőket is hátrányos helyzetbe hozta. Emlékezzünk, naponta olvassuk az újságban, hogy megjelennek tűzifát árusító emberek a falvakban, városokban, és az illegálisan kitermelt faanyagot próbálják eladni nagyságrendekkel olcsóbban, mint ahogy hivatalos kereskedelemben meg tudná az ember vásárolni. Komplett erdők is eltűnnek ebben a rendszerben sajnálatos módon, pont az illegális fakitermelés következtében. A módosítás néhány olyan rendelkezést is tartalmaz, amely az eddigi szabályokhoz képest egyszerűsítést jelent az erdészeti tevékenységet folytatók számára. Például a fakitermelési munka végrehajtója nem kell hogy magánál tartsa a munka elvégzésére jogosító, erdőgazdálkodó által kiadott okiratot, továbbá a szállítójegy kiállításához nem lesz szükséges a jogosult szakszemélyzeti státus. A módosítás, mint ahogy említették előttem szólóak is, lehetőséget biztosít arra, hogy az erdészeti igazgatóságok legfeljebb öt évre a százszázalékos állami tulajdonban lévő erdőterületeket átengedhessék olyan erdőgazdálkodási céloktól eltérő használatba, amely nem igényli a terület termelésből való kivonását, és nem terjed ki az erdei haszonvételre. Elmondták képviselőtársaim, hogy valóban az erdő nagyon fontos, ha jól gazdálkodunk vele, akkor jó hatása van a nemzetgazdaságra, az erdő munkahelyeket teremt, turisztikai értéke van, és meg kell óvnunk, mert ezeket a dolgokat unokáinktól kaptuk kölcsön. A KDNP-frakció támogatja a törvénytervezet elfogadását, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák szavazataikkal az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most megadom a szót Magyar Zoltánnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szintén üdvözöljük ezt a javaslatot. Az elmúlt évtizedekben a favédelem, a faállomány védelmének és a favagyon védelmének legnagyobb előrelépését nem a kormányoktól várhattuk, hanem az elmúlt időszakban tudhattuk meg, hogy a medve újra megtelepedett az Északi-középhegységben, és ez statisztikailag mérhetően csökkentette a falopások számát. Úgyhogy örülök, hogy a kormány is csatlakozott a medvéhez, és segíteni próbálja most már ezt a jelenséget. Január 22-én nyújtottam be egy írásbeli kérdést a szaktárcához azzal a címmel, hogy miért szűnik meg a tavalyinál több fagazdasági szakterületen érintett vállalkozás. A FATÁJ szaklapból vettem egyébként az információkat, amelyeket önök sem cáfoltak, úgyhogy friss kimutatás szerint 2014-ben 584 fagazdálkodási szakterületen tevékenykedő vállalkozás ellen indítottak felszámolást vagy kényszertörlési eljárást. Előbbiben 541, míg utóbbiban 43 vállalkozás érintett, ezen kívül pedig három vállalkozás van csődeljárás alatt. Az adatok alapján ez közel ezer munkavállalót érint, akiknek a jelenlegi munkahely-változási problémákkal kell megküzdeniük. A vállalkozások éves forgalma 16,2 milliárd forint volt, így kézenfekvő, hogy maga az állam is komoly bevételektől esik el a cégek megszűnését követően. Ezt csak azért idéztem, több írásbeli kérdésben is foglalkoztam ezzel a területtel, hogy bizony komoly elmaradásban vagyunk, és komoly, súlyos hibák és vétségek vannak a kormány részéről, hogy ezt a területet eddig ennyire elhanyagolta, és nem voltak érdemi változások. Elhangzott már az előttem szólók szájából is, és mi is komoly problémának tartjuk azokat a házaló bűnözőket, akik ugye, tűzifa eladásán akarnak úgy meggazdagodni, hogy átverik a szerencsétlen, jellemzően vidéki embereket, gyakran kisnyugdíjasokat, akiknek nincs módjuk egész egyszerűen megbizonyosodni arról, hogy a számukra eladásra kínált fának a mennyisége és egyáltalán a minősége olyan-e, amit ígérnek az eladók. Én azonban ezen jogszabálytervezetben nem látom azt az átütő erőt, amit itt az előttem szólók elmondtak, hogy majd megoldja ezt a problémát.Államtitkár úr szájából hangzott el, hogy csak áfában körülbelül 1 milliárd forintot bukik az állam ezen visszaélések kapcsán. Itt ugye, a külföldről beérkező fáról is szó van, illetve a hazai ismeretlen eredetű tűzifáról is, illetve 300-400 millió forintnyi munkavállalói járulék és egyéb veszteségek, amik érik az államot. Szerintem azon kívül, hogy ilyen jogszabályokat hozunk, államtitkár úr gyakorlatilag utalt is arra, hogy mi lehet a megoldás, és itt át is térhetünk az áfa kérdésére. Ugye, amíg 27 százalékosan Európa legmagasabb áfája sújtja a termékeket, addig nem lehet csodálkozni azon, hogy minden területen megpróbálnak mutyizni és visszaélni az áfával. Tűzifa esetében is - azt hiszem - lehetne mérsékelni az áfát jelentősen, és akkor ez a probléma is csökkenne. Összességében pedig lehet, hogy a költségvetés nem is szenvedne el hátrányt, hiszen jelentősen kifehéredne ez a gazdaság is. Nem szorosan a törvényhez tartozik, mégis meg akarom említeni a tájékoztatást, amit a tűzifát használó állampolgárok részére kellene nyújtania, mondjuk, a kamarának vagy valamilyen, kormányhoz közeli szervnek, hiszen nagyon sokan a gázárrobbanás következtében visszaálltak a fatüzelésre, ami egyébként környezetvédelmi szempontból is meg az ország energiafüggetlensége szempontjából sem probléma szerintem, és ahogy látjuk az erdősített területek arányát, ez nem okoz ma még problémát Magyarországon. Tehát nem is ezzel van a gondom; sokkal inkább azzal, hogy például az állampolgárok nincsenek azzal tisztában, hogy a különböző fatípusoknak milyen a fűtőértéke, milyen ár-érték arányban érdemes gondolkodni, illetve hogy milyen időt érdemes hagyni száradni az adott tűzifát. Nagyon komoly hatékonysági különbségek vannak, hogy képes-e egy család beruházni egy-két évnyi tüzelőre, és tudja-e ezt a fát megfelelően száraz mivoltában felhasználni. Összességében azt kell mondanom, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom ezt az előterjesztést fogja támogatni, hiszen a módosítások jelentős része előremutató, ugyanakkor komoly csúszásban vagyunk, és jóval szerencsésebb lett volna ezt már évekkel korábban meglépni. Azon aggályokat pedig, amelyek felmerültek, módosító indítványokkal megpróbáljuk orvosolni, és arra biztatjuk a kormányt, hogy álljon konstruktívan ehhez a kérdéshez, és akkor, azt hiszem, hogy ez is egy olyan jogszabály lehet, amit egyöntetűen fognak tudni elfogadni a parlamenti frakciók. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Most megadom a szót Sallai R. Benedeknek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. [[18.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Újfent szeretettel köszöntöm köreinkben Bitay államtitkár urat. Most mondhatjuk azt, hogy „lágyabb ének kell nekünk”, mert nyilvánvalóan az, amivel előzőleg volt alkalmunk találkozni, a szememben az egyik legnagyobb gazemberség, amit a tárca elkövethet egyáltalán. Viszont ez egy olyan konstruktív jogszabálytervezet [[Dr. Bitay Márton Örs: Ne dicsérj ennyire, elbízzuk magunkat!]] , amelyről minden további nélkül lehet párbeszédet folytatni. Az erdővagyonnal és az erdőgazdálkodással kapcsolatban jó néhány kérdés és javaslat felmerülhet, amelyekről érdemes szót ejteni már ennek az általános vitájában is. Tudjuk, hogy Magyarország a trianoni békeszerződés után erdeinek 84 százalékát veszítette el, ennek következtében a korábbi mintegy 26-27 százalékos erdősültség jelentősen visszaesett, 11,8 százalékra. Az azóta megvalósult erdőtelepítési intézkedéseknek köszönhetően 2013-ra már 20 százalék fölé emelkedett az erdősültség. Az első, amit szeretnék jelezni önnek is, ha megengedi, államtitkár úr, az, amit egy mai vita már egyszer kihozott az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos jogszabályok kapcsán, mégpedig az, hogy fals ez a szám. Azért fals, mert gyakorlatilag nem lehet az erdőt egybe venni az olyan telepítésekkel, amikor gyakorlatilag egyazonos genetikai állományú nemes nyárast telepítünk papírgyári célra vagy bármi ilyesmire, mondjuk, egy árterületen, hiszen a jelenlegi művelési ágban nincs megkülönböztetve ez a kettő. Éppen ezért ezt az erdőnövekedést nem tekinthetjük teljesen valós számnak, mert ennek egy jó része egyszerű faültetvény. Szerintem a kormányzatnak is lényegesen jobb lenne, Nagy államtitkár úr is azt mondta, hogy megfontolják és esetleg tárgyalni fognak erről, hogy a faültetvényt és az erdő művelési ágat megkülönböztessék. Ez nagyon-nagyon sokat segítene az ilyen jellegű statisztikáknak. Nyilvánvalóan hazánk hosszú távú célja különböző kormányzati szinteken váltakozóan ugyan, de a még nagyobb erdősültség, a nemzeti erdőtelepítési program szerint az ország területének 27 százalékán szerencsés lenne megvalósítani, de nyilvánvalóan nem mindegy, hogy egy pár méterszer pár méterre szemenként vetett nemes nyárasról vagy egy biológiai, ökológiai értelemben vett erdőről beszélünk. Mert míg az egyiknek a véghasznosításos eljárása teljesen praktikus gazdálkodási szempont, addig a biológiai értelemben vett erdőknél nagyjából most már jó néhány területen Magyarországon szinte csak a szálaló gazdálkodást lenne szabad megvalósítani, és az lenne jó, ha a törvény is ebbe az irányba hatna.Általánosan közismert és generációsan a legtöbben tudják azt, hogy a Rockenbauer Pál-féle Másfélmillió lépés Magyarországon sorozatban is megismert Madas András neves magyar erdőmérnök volt az, aki ’72-ben a VII. erdészeti világkongresszuson meghatározta azt a hármas hasznosítást, amit valamennyi erdőterületen egyidejűleg kell figyelembe venni: ez a gazdasági funkciók, a környezeti és ökológiai funkciók, valamint a társadalmi és rekreációs funkciók. A gond az, hogyha egy-egy kormányzási szinten ezeket egymástól eltérő arányban és nem egyenlően vesszük figyelembe. Ezért nagyon-nagyon jó lenne, ha a hosszú távú szabályozás azt a célt segítené, hogy az akkori elveknek megfelelően valóban megvalósulhasson mindez. Itt megint visszatérek az erdőültetvények, illetve erdőtelepítések problematikájára, amelyek félrehúzhatják az ilyen statisztikákat. A Jóisten mentsen meg attól, hogy rám süsse az FM, hogy én magyarméhész-ellenes vagyok vagy bármi ilyesmi azért, mert az akác szót kiejtem a számon. Tudjuk, hogy a választási kampányban igen-igen sokat hangoztatott dolog volt, hogy meg kell védeni a magyar akácot, és talán hungarikum is lett ez a nem létező faj, hogy „magyar akác”. Viszont némileg kicsit aggasztónak tartom, hogy Magyarország erdősültségi állapotában a legnagyobb arányban, gyakorlatilag már 24,2 százalékkal akácosok vannak jelen. Az államtitkár úrtól külön kérem, miután van róla elképzelésem, hogy mondjuk, a védett területek vagyonkezelési jogával mi lesz, hogy vegye figyelembe, hogy a korábbi szabályozás és a korábbi jogalkalmazás lehetővé tette, hogy legalább a védett területeken ne ültessenek flóraidegen fafajokat. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nyilvánvalóban én is elismerem, hogy a magyar Alföldön, tekintve, hogy a tiszai folyóvíz-szabályozásokat követően több métert esett a talajvíz szintje, a hagyományos sziki tölgyeseknek vagy a hagyományos galériaerdőknek, elegyes ártéri erdőknek a létjogosultsága, sajnos, ha nem is szűnt meg, de a létfeltételei alapvetően igen, és jó néhány helyen az akácnak egy ésszerű gazdálkodási hasznosítása van. Ugyanakkor semmiképpen nem tekinthetjük normálisnak azt, hogy a legnagyobb területeket már akácosok borítják. Ezért bizony jó lenne, ha a jogszabályalkotás során figyelembe vennénk ezeket a szempontokat is, és erre is koncentrálnánk. A mai nap folyamán az önnel folytatott vitában mondtam azt, hogy nem dolgom nekem kiemelni azt, ami jó egy jogszabályból. De most eltekintek ettől. A másikkal ugyanis annyira nem értek egyet, hogy tényleg csak a frontális, konfrontatív megközelítést tudtam alkalmazni, itt viszont látom a párbeszéd, illetve a közös gondolkodás lehetőségét.Gyakorlatilag már végignéztük, és a gond nem is azokkal a szempontokkal van, amelyek benne vannak a jogszabályban. Az 1. § átalakításai egyszerűen szükségesek. Nyilvánvalóan az van, amit az előttem szóló képviselőtársaim is elmondtak: enélkül gyakorlatilag nem lehet felszámolni a falopás fehérítésében részt vevő tüzépeknek, ha létezik még ilyen, bocsásson meg, tehát a fakereskedéseknek az esetleges illegális beszerzését. Nagyon sok helyen azt tapasztalták korábban az ellenőrök, hogy ugyannak a faállománynak az értékesítése sokszorosan megtörtént, holott a bevétel igazolásáról csak egyszer volt szállító. Nyilvánvalóan ez gondot jelent. Viszont az államtitkár úrnak szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy nem csak erdőterületekről és nem csak erdő művelési ágú területekről van nagyon nagy arányú illegális kivágás. Igen sok köbméterben mérhető az a famennyiség, amit a nyomvonalas létesítmények mellől, a különböző közúti tisztítások során illegálisan kiszednek. Nagyon-nagyon fontos, hogy ennek a hosszú távú sorsa rendeződjön és felügyelhető legyen. A 2. §-ban szintén nem láttunk semmilyen aknát, gyakorlatilag teljes mértékben támogathatónak ítéljük.A 3. § gondolkodtatott el bennünket, ugyanis ott kicsit vegyesek voltak az érzéseink. Először tényleg volt egy olyan ellenzéki tapasztalat, bocsásson meg, államtitkár úr, hogy mindig kicsit aggályosnak tartja az ilyet, mert ugyan mit akarnak már megint kivinni, milyen jogot akarnak átadni. Ugyanakkor kaptunk olyan erdészeti példákat szakértőktől, hogy vannak olyan konkrét parkerdők, ahol mondjuk, az állam nem akarja semmilyen formában üzemeltetni már a kempinget vagy egy ott lévő turisztikai létesítményt, viszont a helyi önkormányzat szívesen átvenné. Konkrét példaként mondják a Szentendrei-sziget környékén, Kisorosziban, meg ilyesmi helyeken, ahol a parkerdőnek simán lenne ésszerű hasznosítása, csak ne az erdőkezelő, hanem más vegye át. Tehát ha kicsit szorosabbra fűznénk ezt a szabályozást, még megnyugtatóbb lenne, hogy nem arról van szó, hogy itt valami disznóság fog történni, hanem ha meg lennének határozva kicsit a keretek, akkor ez sokat segítene.Általános szinten azt mondhatjuk, hogy a bürokráciacsökkentés címszavával a 4. §-nak kifejezetten örültünk. Teljesen értelmetlen az, hogy az állam egyik szerve pénzt kér a másiktól. Tehát ez teljes mértékben támogatható.Az 5. §-ra is azt mondhatjuk, hogy támogatható. Ennek hiányában a mezőőr, a természetvédelmi őr, a rendőr szinte félkarú óriás, nagyon nehezen eljáró hivatalos személy, mert csak hatalmas bürokráciával tud dolgozni. Tehát ez egy szükséges átalakítás. Viszont a fásításban történő fakitermeléseknél is van fakitermelés, és az erdőtörvény hatálya alá nem tartozó területeken is. Az előbbit illetően szerencsésnek tartanánk, ha itt is beleírásra kerülne, hogy legyen ott a fásításban történő vagy a zártkerti erdőben történő fakitermelés gyakorlásának a záradékolt példánya és a beazonosítást biztosító térkép mint előírási feltétel. Ez tovább erősítheti a rendszert.A 6. §-ban gyakorlatilag az az egy hiányunk van, hogy a (2) bekezdésből kimaradt - már korábban erdőtörvény-módosításoknál láttuk többször és mindig kimaradt - a zártkerti erdők fakitermelésének szállítójegyrendszere. Ez gyakorlatilag az áfával való visszaélés lehetőségét teremti meg. Tehát ennek a szállítójegynek az alkalmazását esetleg érdemes lenne az előterjesztőnek átgondolni.A 6. § (3) bekezdésében azt is néztük, hogy gyakorlatilag rendezi azt a kört, hogy kinek is legyenek mindenféle lehetőségei a faállomány ellenőrzésére. De nagyon sokszor felmerülhet az a kérdés, hogy egy természetvédelmi őr vagy mezőőr, ha nincs nála GPS vagy bármi, ami megmondja, hogy melyik adott helyrajzi számon van, hogyan fogja tudni pontosan azonosítani, mi alapján fogja megállapítani tehát, hogy az adott fás terület az erdőtörvény hatálya alá esik vagy sem. Ez az, ami szakmailag felmerült aggályként, hogy vajon meglesz-e az ehhez szükséges terepismeret.A 7. § az, amit szintén nagyon-nagyon jónak tartunk, és nagyon-nagyon szerencsés, hogy megvalósításra kerül. Ezt is tudjuk támogatni. [[18.10]] bekezdésből kimaradt - már korábban erdőtörvény-módosításoknál láttuk többször és mindig kimaradt - a zártkerti erdők fakitermelésének szállítójegyrendszere. Ez gyakorlatilag az áfával való visszaélés lehetőségét teremti meg. Tehát ennek a szállítójegynek az alkalmazását esetleg érdemes lenne az előterjesztőnek átgondolni.A 6. § (3) bekezdésében azt is néztük, hogy gyakorlatilag rendezi azt a kört, hogy kinek is legyenek mindenféle lehetőségei a faállomány ellenőrzésére. De nagyon sokszor felmerülhet az a kérdés, hogy egy természetvédelmi őr vagy mezőőr, ha nincs nála GPS vagy bármi, ami megmondja, hogy melyik adott helyrajzi számon van, hogyan fogja tudni pontosan azonosítani, mi alapján fogja megállapítani tehát, hogy az adott fás terület az erdőtörvény hatálya alá esik vagy sem. Ez az, ami szakmailag felmerült aggályként, hogy vajon meglesz-e az ehhez szükséges terepismeret.A 7. § az, amit szintén nagyon-nagyon jónak tartunk, és nagyon-nagyon szerencsés, hogy megvalósításra kerül. Ezt is tudjuk támogatni.(18.10)Egy-két általános dolgot szeretnék elmondani, hiszen mint elmondtam, jelentős részben nem látunk semmi problémát azzal, ami az előterjesztésben van, és akár támogatható is lenne, viszont a korábbi erdőtörvény-módosítás során jelentős mértékben csökkent az erdőtervezés átláthatóságával kapcsolatos szabályozás. Tehát azoknak, akik az erdőtervezés folyamatában részt vehettek, a lehetőségi köre jelentősen csökkent. Nagyon jó lett volna, hogyha ezzel a szabályozással a miniszterelnök úr azon ígéreteit, ami segítené az állami vagyon átlátható hasznosítására vonatkozó transzparencia megteremtését, pont egy ilyen szabályozással kiegészítenénk, és az erdőtervezés nyilvánosságát újból megteremtenénk vagy legalábbis bővítenénk. Ezt egy nagy hiányosságnak látjuk, hogy ebben nem próbál rekonstrukciót végrehajtani a jogszabálytervezés.A legeslegfontosabb, amiről már szintén a mai nap folyamán, azt hiszem, hogy váltottunk akaratlanul is szót, hiszen nem volt ez a napirenden, ez pedig az állami erdészetek ügye. A puding próbája az evés. A jogszabály akkor lesz igazán jó, ha a hozzáfűzött célokat el tudja érni a jogalkalmazás során. Hihetetlen nagy probléma Magyarországon a 22 állami erdészet átláthatatlan gazdálkodása. Gyakorlatilag peres úton sem sikerül tőlük kiszedni adatokat, erre személyes jó tapasztalataim vannak. Mind a 22 erdőgazdaságot kerestük ilyenekkel, volt, akiket pereltünk, peres úton próbáltunk szerezni adatokat a gazdálkodásáról. Gyakorlatilag rettenetesen egy állam az államban az állami erdészet, hatalmas összegeket látunk az adóbevallásaikban, minimális adózott jövedelemmel, tehát nagyon pici haszonnal működnek, holott az egyik legnagyobb állami természeti erőforrásról van szó. Tehát ezeknek a rendezése, ami nem feltétlen ennek a jogszabályalkotásnak a feladata, de nagyon-nagyon fontos lenne, hogy az erdőkezeléssel kapcsolatos kormányzati feladat- és hatáskör ezzel a jogszabályalkotó munkával együtt megkezdődjék, és arra tenne a tárca minél több és minél erőteljesebb rendelkezéseket, hogy az állami erdészetek valamilyen formában hatékonnyá, költséghatékonnyá, működésük átláthatóvá és minél inkább közösségi célúvá válna.Összességében: megmondom őszintén, hogy még egyszer át fogjuk nézni ezt a jogszabályt. Amiket elmondtam, gyakorlatilag a 14. §-ig minden olyan, amit tudunk ebben támogatni. Egy-két apró módosító indítvánnyal lehet, hogy élünk. Egy tartózkodás a legrosszabb esetben, ami bekövetkezhet, egyébként pedig megpróbáljuk támogatni, hogyha arra mód lesz. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő pillanatnyilag nincs a teremben, így kettőperces felszólalásra van lehetőség. Egyed Zsolt képviselő úrnak adok szót, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt ennek a törvénynek a kapcsán nagyon fontos megjegyezni azt, és én szeretnék egy kicsit jobban az illegális favételezés témájába belemenni mint északkeleten élő ember. Egyébként, ahogy itt elhangzott az államtitkár úr részéről is, higgye el, államtitkár úr, ez a helyzet Északkelet-Magyarországon attól sokkal rosszabb, mint amit ön itt elmondott. Gyakorlatilag azt lehet tapasztalni, hogy néhány településen, például aki járja ott Miskolc környékét, kimegy Lyukóba, elmegy Szendrőládra, azt lehet tapasztalni, hogy az erdő gyakorlatilag elköltözött már 2-3 kilométerre a településtől, mert ahogy a helyi lakosság meg az illegális favételezők vágják a fákat, az erdő úgy megy szépen odébb. Ha kimegy valaki az erdőbe, akár szürkületkor, akár este, mondjuk, ha erdőjáró ember vagy vadász, azt fogja tapasztalni, hogy nem Shakespeare szavai hallatszódnak az erdőből, hanem sajnos a láncfűrészek. Én úgy gondolom, hogy ezt csak a törvény erejével és valami nagyon hathatós és drasztikus beavatkozással lehet megakadályozni, ugyanis pont Szendrőben volt tavaly rá élő példa, hogy a falopáson tetten ért tolvajok megtámadták a rendőröket, és tettleg bántalmazták a rendőröket is. Tehát én úgy gondolom, hogy aki egy rendőrt megtámad, azt nem fogja igazából visszatartani semmi. Úgy gondolom, hogy az erdők védelme, mint ahogy elmondták képviselőtársaim is, kötelességünk a jövő generációk számára. Arra kérem a kormánypárti képviselőtársaimat és államtitkár urat is, hogy lobbizzanak annak érdekében, hogy kiépülésre kerüljön egy olyan rendszer Magyarországon, legyen ez akár egy olyan mezőőri rendszer vagy egy olyan erdőőri rendszer, ami fel van ruházva azokkal a jogosítványokkal, hogy ezeket a fatolvajlásokat meg tudjuk akadályozni, mert higgyék el, ez közös érdek. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen. Folytatjuk a kettőperces felszólalásokat. László Tamás képviselő úr következik, a Fidesz-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Én Budapest peremkerületében lakom, ott vagyok képviselő a XV. kerületben. Amikor az erdő szót ejtjük ki, akkor Budapesten, mondjuk, a budai hegyvidék jut az emberek eszébe. Pesti peremkerületek egyébként meglehetősen sok erdővel rendelkeznek, rengeteg speciális gonddal-bajjal küzdenek ezek az erdőfoltok.Az újpalotai lakótelep mellett is van egy elég nagy méretű erdőterület, ezt a kiserdőt a lakótelepi emberek nagy előszeretettel kvázi jóléti erdőként használták addig, amíg nem lepték el ezt az erdőterületet a hajléktalanok. Sikerült a Pilisi Parkerdőgazdasággal összefogva ezt az erdőfoltot megtisztítani, és azóta kvázi egy jóléti erdővé való fejlesztés folyik ezen a területen. Számos más pesti peremkerület hasonló dolgokról tud beszámolni.Itt a tulajdonviszonyokkal vannak egyébként jelentős problémák. A pilisieknek van egy jelentős összefüggő erdőterülete, de rengeteg olyan kicsike kis, kárpótlásból létrejött parcellácska van, ami az egységes erdőkezelést megnehezíti. Én úgy gondolom, hogy erről is azért érdemes lenne majd szót vesztegetni. De vannak Pesten olyan jellegű problémák is, itt a hármas erdőhasznosításról képviselőtársam már beszélt, és a véderdők helyzetéről hadd mondjak néhány gondolatot. Ez például a budapesti szabályozási kerettervben általában alibiként jelentkezik, amikor mondjuk, egy ipari terület és egy lakóterület közötti elválasztást meg kell oldani, akkor ráírjuk, hogy ez bizony egy véderdőterület, egy darab fa nélkül. Én úgy gondolom, hogy Pest környékén egy nagyon jelentős erdősítési programot lehet elindítani akár a belső kerületekben, de a külső kerületekben is. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Sallai R. Benedek képviselő úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr, és elnézést kérek, csak egyszerűen két dolog kiment a fejemből, és megláttam itt még a jegyzeteim között.Amire államtitkár úr figyelmét fel szeretném hívni, az a lopási gyakorlat ismeretének az egyik része, hiszen a Közép-Tisza-vidéken természetvédelmi őrökkel rendszeresen konzultálva azért hallottam azt - a Közép-tiszai Tájvédelmi Körzet, védett erdőkről van szó -, hogy nagyon sok esetben a természetvédelmi őrök mennek azután, hogy az illegális kitermelések ne menjenek. Sajnos olyan falvas szerkezetről beszélünk, ahol mondjuk, a településszerkezet fele elhagyatott, és nagyon sok esetben az illegálisan kitermelt fát olyan helyre teszik le, ami lakatlan, tehát mondjuk, az idős tulajdonos már szociális otthonban van vagy felhagyta a lakást. A 9. § (6) bekezdése, ami szerint a bírság úgy szabható ki, ahol a jogsértést megalapozó faterméket az erdészeti hatóság megtalálta, jó néhány esetben alkalmazási problémákat fog felvetni, hiszen sok esetben teszik oda az illegális fát, ahol nem az illegális fakitermelő lakik.Teljes mértékben egyetértve a jobbikos képviselőtársammal, azt gondolom, hogy abban kell az ötpárti, vagy nem tudom, hogy hányan vagyunk, sokpárti egyetértés a parlamentben, hogy az illegális fakitermelés ellen a lehető leghatékonyabban fellépjünk, ez nagyon-nagyon fontos.Államtitkár úrnak még egyetlen dolog jutott az eszembe itt közben. Most nem emlékszem, hogy a jogszabályban láttam volna-e, az illegális hulladéklerakás problémája is fokozottan megjelenik jó néhány térségben, és tudom, hogy ezzel szemben nem nagyon tudtak hatékonyan fellépni. Meg fogom nézni, vagy ha nincs benne a kodifikált szövegben, akkor erre még fogok konkrét javaslatot tenni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a normál képviselői felszólalásokkal folytatjuk. Elsőnek Kepli Lajos képviselő úrnak adok szót. [[Közbeszólások: Nincs itt.]] Bocsánat, most már látom. Magyar Zoltán képviselő úr következik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon rövid leszek, de itt a fával kapcsolatban felvetődött még egy régóta húzódó probléma, amit államtitkár úr figyelmébe ajánlok, és remélem, hogy fogják tudni tolmácsolni, legfőképpen Brüsszel irányába. Ez most egy Győr-Moson-Sopron megyei történet. Jó néhány, Szigetközzel kapcsolatos projekt fut jelenleg, sajnos nem a vízpótlást fogják megoldani, de az majd egy későbbi vitánknak lesz a témája, hanem különböző élőhely-rekonstrukciók, illetve egyéb fejlesztések folynak ezen területen, és innen jelentős mennyiségű fa kitermelődik a beruházásnak köszönhetően. [[18.20]] Ennek a fának a tulajdoni helyzete, illetve a felhasználhatósága nagyon speciális. Jelenleg ott tartunk, hogy az az állami szerv, amely megnyerte ezt a 6 milliárdos projektet, illetve most már többször 6 milliárdos projektet, az gyakorlatilag a saját munkavállalóival kell hogy ellopassa a fát - most nagyon csúnyán és kisarkítva mondom természetesen -, illetve alig várja, hogy árvíz következzen be az adott területen, hogy le lehessen írni ezt a famennyiséget, egész egyszerűen azért, mert olyan gyakorlatiatlan, annyira ésszerűtlen ezeknek a pályázatoknak a rendszere, hogy nem tudják hova elhelyezni ezt a famennyiséget. Hasznuk, bevételük nem származhat a kitermelt fából. Ezek miatt az anomáliák, problémák miatt nem tudják értelmesen és a jogszabálynak megfelelően eljuttatni ezt a famennyiséget akár szociális célokra, akár bármilyen közintézmény fűtésére, vagy teljesen mindegy, hogy milyen, a közjó szempontjait figyelembe vevő hasznosításra gondolunk itt. Jó lenne, ha ezt tolmácsolnák. Egyébként a kavicsra és más hasonló hasznosítható termékekre ugyanez igaz. Ez abszolút agymenés és tarthatatlan állapot. Nagyon jó lenne, ha Brüsszel végre figyelembe venné az ilyen uniós pályázatok esetében is, hogy a valóságban bizony ezek a problémák meg tudnak akadályozni elég komoly beruházásokat, illetve komoly fejtörést tudnak okozni azoknak az embereknek, akik nem akarnak semmi mást, csak tisztességesen dolgozni, végrehajtani a projektben bevállalt munkákat és aztán tisztességesen elszámolni. De hát ez ilyen feltételek mellett bizony nehéz. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Mivel további vitára senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Bitay Márton államtitkár urat, hogy kíván-e előterjesztőként válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Bitay Márton Örs: Igen.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Csak gyorsan, mert tényleg úgy látom, hogy ennél a törvénynél egyetértünk. Az első dolog az, hogy mi maradt ki belőle. Sok minden, ez valóban igaz. De azért maradt ki belőle nagyon sok minden, mert az erdőtörvénnyel kapcsolatosan egy generális módosítást érdemes végiggondolni, a generális módosítást pedig akkor érdemes végiggondolni, ha pontosan tudjuk, hogy mit szeretnénk a természetvédelmi törvénnyel, az erdőtörvénnyel és a vadászati törvénnyel. Ezek azok a törvények, amelyek kéz a kézben járnak, ezeket együtt érdemes átgondolni. Ami miatt most visszafogtuk magunkat - bár mi is tudnánk még nagyon sok helyen módosítani -, az az, hogy ez az EK-rendelet minél hamarabb hatályba tudjon lépni, és a legfontosabb technikai változásokat, amiket ilyen gyorsan meg lehet oldani, próbáljuk meg most orvosolni. Egyébként pedig arra számítok, abban reménykedek, hogy a tavasz végére, a nyárra lesz egy olyan erdőtörvény-koncepció, amely generálisan áttekinti az egész helyzetet. 2009-ben született egy relatíve gyors lépésekben meghozott törvény, amely nem volt tekintettel a ’96-os természetvédelmi és vadászati törvényre vagy - hogy szabatosan fogalmazzak - a vad védelméről szóló törvényre. Aztán itt elváltak egymástól a dolgok. Ezt egyszer érdemes lesz majd összefésülni, hogy rendben legyen. Az MSZP hozzászólójának, Legény Zsolt képviselő úrnak köszönöm a támogatást. Magyar Zoltán képviselő úr említette, hogy sok fagazdasági cég szűnt meg vagy került felszámolásra. Szeretném jelezni, hogy ennek a helyzetnek a megoldása nem elsősorban állami feladat, de nagy hangsúlyt fektetünk arra, hogy a magyarországi fafeldolgozók, például az állami erdőgazdaságok a korábbi, 2010 előtti időszakokban bevett gyakorlat helyett a családi gazdaságoknak, illetve nem is a családi gazdaságoknak, ez nem jó szó, hanem a helyi faipari vállalkozásoknak próbáljanak alapanyagot adni, és minél több alapanyagot tartsunk Magyarországon belül. Valóban sok teendőnk van. Elfogadom azt a szemrehányást, hogy lehetne gyorsabban haladni erdőkérdésben, de mindemellett szeretném azért hangsúlyozni, hogy közel 13 ezer hektárral nőtt a magyarországi erdősültség, ami azért mégiscsak egy elég komoly méret. S ahogy Sallai Róbert Benedek úr is beszélt róla, a trianoni békediktátum után kialakult helyzetben ez mégiscsak fontos dolog. A növekmény nem állt meg a hatvanas-hetvenes években, hanem most is folyamatos ültetésben vagyunk. Magyar Zoltán képviselő úr felvetett egy egyedi esetet. Szeretném, ha ezt esetleg nekem el tudná juttatni ezen a szemüvegen keresztül, megnézném, hogy van-e valamilyen mozgástér az Európai Unió szabályait figyelembe véve. Sallai Róbert Benedek képviselő úrnak mondom, miután nagy különbség valóban nem alakult ki közöttünk ebben a vitában a faültetvények vonatkozásában, egyetértek önnel, azt érdemes végiggondolni, hogy a természetes erdősültség és az ültetett erdők vonatkozásában kell-e jogszabályi különbséget tenni. Ezt nyilván a megfelelő szakembereknek kell alaposan végiggondolni. Annyiban fűzném csak tovább a gondolatot, hogy még itt vannak az energiaültetvények is, ami tulajdonképpen fa, de mégsem az. Tehát való igaz az, amit mondott, hogy itt a jogszabályi kérdéseket is meg kell nézni. Említette, hogy túl nagy, illetve egyre növekvő az akác aránya. Azért azt fontos kihangsúlyozni, hogy az erdő hármas funkciója a közjóléti, a védelmi - ezekről már beszéltünk - és a gazdasági. Azért az akácnak egy nagyon komoly gazdasági funkciója, gazdasági hatása van. Védett természeti területeken továbbra sem folyik akácültetés, tehát a védett természeti területek vonatkozásában ez egyáltalán nem jellemző. S van még valami, amikor kialakítjuk a stratégiánkat - azt gondolom, ebben is egyet kell értenünk -, az éghajlat. Azért azt meg kell nézni, melyik az a fafaj, amely a változó klimatikus viszonyokban még elviseli ezt a helyzetet. Az évek, lassan már évtizedek óta tartó krónikus légköri aszály eredményeként a fenyőállomány olyan drasztikusan visszaszorult, hogy rövid időn belül az is kérdés lesz, erdőgazdálkodási szempontból egyáltalán van-e még létjogosultsága fenyőhasznosításról beszélni. Tehát nagyon sok olyan kérdés van, amit végig kell gondolni. Lehet, hogy mondjuk, a vörösfenyő, amely elvileg idegenhonos faj, nem idevaló, de ha az az egyetlen fenyőfaj, amelyik valamennyire még tűri ezt a légköri aszályt - nem mondom, hogy így van, csak egy kérdést teszek föl -, akkor nyilván érdemes azt is végiggondolni, hogy továbbra is irtjuk - persze csak képletesen -, vagy esetleg nagyobb teret engedünk neki. A nyomvonalakkal kapcsolatosan: benne van a törvényben, hogy a törvény hatálya alá nem tartozó területekről forgalomba hozott faanyag esetén is vonatkozik a jogszabály ezekre. Itt tehát nyitott ajtókon kopogtat. A 22 állami erdőgazdaságnál - nem akarok, most már nem is tudok vitát generálni, de nem is szeretnék, ez egy másik beszélgetés - meglátásom szerint van teendő, de amiket ön megfogalmazott, azok nagyon sarkosak, és nem is értek velük egyet. Egyed Zsolt képviselő úr azt mondta, hogy védeni kell az erdőt. Ez így van. Az biztos, hogy arra figyelnünk kell, hogy nem az erdőbe kell kivezényelni több embert, aki megvédi, hanem ezek a szabályok talán segítenek valamit abban, hogy visszaszorítsuk az illegális fakitermelést. László Tamás képviselő úr említette a fásítási programokat. Ezek előtt örömmel állunk. Az állami erdőgazdaságok alkalmasak arra, hogy ilyen programokban rész vegyenek, de ehhez nyilván elsősorban területre van szükség. Azok a területek pedig, amiket nem az állami erdőgazdaságok kezelnek, nem erdők. Ha a külső kerületek - ha szabad így mondanom - esetleg tudnak olyan területet mutatni, ami pillanatnyilag nem erdőművelési ágban van, de szeretnék, hogy ott legyen, mert hasznos, bárkinek bármiben állunk rendelkezésére és igyekszünk segíteni. Ez egyébként nemcsak a fővárosi kerületekre igaz, hanem országosan is elmondható. Sallai Róbert Benedek képviselő úr a végén említette még az illegális hulladék kérdését. Ez valóban fontos feladat, de ezt ebben a törvényben vagy az erdőtörvényben nem tudom kezelni, ezeket a kérdéseket egy másik jogszabályban kell elvarrni. A mögöttünk hagyott ciklusban e tekintetben számos pozitív intézkedés történt. Kétségtelenül sok feladat is van hátra, de nem erdőtörvény-kompetencia a hulladék kérdése. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Fidesz soraiban.]] [[18.30]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általánosvitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3754. számon a parlamenti informatikai hálózaton mindenki számára elérhető. Elsőként megadom a szót Bitay Márton államtitkár úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Talán azzal kellene itt is kezdenem, amit már elmondtam az előző vitánál, hogy az erdőtörvény, a természetvédelmi törvény és a vadászati törvény generális átgondolása teszi majd lehetővé azt, hogy ezt a törvényt mélyebben módosítsuk. Most néhány időbeli korlát vagy időbeli szorítás miatt alakult ki az a helyzet, hogy benyújtottuk ezt a javaslatot, és itt is csak a legszükségesebbekre, a pillanatnyilag megoldandó kérdésekre kerestük a választ.A jogszabályi háttér három rövid pont keretében kerül módosításra. A vadgazdálkodási körzettervek a hatályos joganyag szerint tíz évig érvényben lévő olyan vadgazdálkodási előírások, amelyekre a vadgazdálkodási tervezés három szintje épül. Ebből kifolyólag a körzettervek érvényességét 2016. február utolsó napjáig indokolt meghosszabbítani, tekintettel a vadgazdálkodási joganyag folyamatos felülvizsgálatára, valamint arra, hogy a jövő évben kerül sor a tízéves üzemtervi ciklus lejáratának következtében a vadászterületek újraalakulására. Itt is igyekszem utalni rá, hogy egy olyan állapotról beszélünk, amikor tudjuk jól, hogy szükséges hozzányúlni a vad védelméről szóló törvényhez, tudjuk jól, hogy 2017-ben a területek újragondolásra kerülnek, viszont azt is tudjuk, hogy lejártak az üzemtervek. Ezért valamit ki kellett találni, és azt éreztük korrekt megoldásnak, hogy ne az új törvény előtt, ne az új kialakult rendszerek előtt most hosszú távra módosítsuk, hanem a régit hosszabbítsuk meg, és ennek adjunk egy alapot.Szeretném megemlíteni, hogy nyilván a vadászterületek új üzemterveinek kidolgozása tudományos alapokon és széles társadalmi konszenzuson nyugvó dolgot jelent, és ezt szeretném nagyon komolyan is a törvény szellemében végigvinni. Nagyon fontos, hogy lássuk, mi a fő szempont: a fő szempont nem a vadász, hanem a vad. Ezért nagyon fontos, hogy a szakmai prioritások előtérbe kerüljenek, és olyan körzettervek kerüljenek elfogadásra, amelyek figyelemmel vannak a vadállomány mennyiségére, a nagyvadállomány minőségére, az apróvadállomány mennyiségére, illetőleg a lokalitásra is. Ebből kifolyólag az országos vadgazdálkodási adattár is számos segítséget nyújt a munka elvégzéséhez. A módosítás emellett megszünteti a felsőfokú végzettségű hivatásos vadász kötelező alkalmazását a tízezer hektárnál nagyobb, valamint a különleges rendeltetésű vadászterületeken. Ezzel a kormány munkahelyteremtő és foglalkoztatáspolitikai céljaival összhangban, ésszerű módon enyhít a hivatásos vadász szakképesítési követelményein, párhuzamosan meghagyva a vadászati hatóság mérlegelési lehetőségét arra, hogy ahol a vadgazdálkodási helyi érdek megkívánja, ott felsőfokú végzettségű hivatásos vadász alkalmazását írja elő. Gyakorlati tapasztalat volt, gyorsan szerettünk volna módosítani, ilyen halomban állnak [[Mutatja.]] az észrevételek, jogosan, hogy középfokú vadgazdálkodási végzettséggel is mi indokolja azt, hogy területkorlátokat határozzunk meg. Meglátásom szerint is nem a területkorlát itt az érdekes, hanem az, hogy milyen területet kezel. Előfordulhat, hogy olyan szakképesítésre lenne szükség már háromezer hektáron, ami indokolttá tenné, hogy akár felsőfokú végzettségű legyen. Ugyanakkor butaság bekorlátozni, hogy tízezer fölött pedig olyannak kell lenni, mert ismerünk számos olyan vadgazdálkodási egységet, ahol bizony tízezer hektár fölött sem történik olyan esemény, hogy speciális felsőfokú végzettség kelljen hozzá. De azt mondja a jogalkotó, hogy csak azt szüntessük meg, hogy muszáj, hagyjunk mozgásteret a hatóságnak, a helyi hozzáértő embereknek, döntsék el, hogy hol írják elő, illetve hol nem. A harmadik tétel pedig a vad és a gépjármű ütközésének kérdésköre, amit a polgári törvénykönyvben kialakult helyzet okán most érdemes és szükségszerű elvarrni. Olyan anomáliák keletkeztek ebből, ami tarthatatlanná vált. Olyan felelősségi alakzatok alakultak ki, amelyek semmiképpen sem kívánatosak. De szeretném hangsúlyozni, hogy a munka során, amit végzünk a Földművelésügyi Minisztériumban e téma kapcsán, mármint a vadászati törvény generális újragondolása kapcsán, számos alkalommal került szóba a vad-gépjármű ütközésének kérdésköre. Az a meglátásom, hogy erre is lehet olyan ésszerű jogszabályi hátteret kialakítani, ami az öngondoskodást ugyan jobban preferálja a mostaninál, eközben pedig nem teremt olyan vállalhatatlan kötelezettségeket vagy olyan szerencsétlen helyzeteket, ahol adott esetben az autós vagy a vadászatra jogosult szenved, úgy mondanám, indokolatlanul nagy kárt. Tisztelt Országgyűlés! A T/3754. számú törvényjavaslat tehát a tervezett intézkedésekkel a vadgazdálkodási tervezés valódi tervszerűségét, a hivatásos vadászok képesítési követelményeinek ésszerű csökkentését, valamint a jogbiztonság felszámolását célozza. [[Sallai R. Benedek: A jogbiztonság felszámolását?]] Ennek megfelelően és ebben a szellemben szeretném kérni a tisztelt Házat, hogy tárgyalja meg, illetve azt már nem szeretném kérni, az már tény, hanem azt szeretném kérni, hogy majd fogadja el ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek, abban is első körben a vezérszónoki felszólalások. Elsőnek megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, Dankó Béla képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat nem megy túl néhány apró, de fontos változtatás bevezetésén, hiszen a vadászati szabályozás alapvető reformja már lassan a kidolgozás fázisába kerül. Már erre a remélhetőleg minél közelebbi jövőben elénk kerülő átfogó javaslatra való tekintettel módosul a körzeti vadgazdálkodási tervek hatálya. A tíz évre szóló tervek meghosszabbítása lehetővé teszi, hogy az új vadgazdálkodási tervek már az új szabályozás szerint készüljenek, illetve hogy az alapvető változtatásokon áteső joganyag lehetőleg minél kevesebb ponton ütközzön a korábbi elvek szerint elfogadott tervekkel. A vadászati törvény a képesítési követelmények ésszerű csökkentésével kapcsolatos kormányzati célkitűzéseknek megfelelően is változik. A 2054/ 2013. kormányhatározat célja, hogy a munkaerőpiac minél szélesebb munkavállalói kör számára megnyíljon. A határozat értelmében egyes munkahelyek betöltésekor úgy kell meghatározni a követelményeket, hogy azok ne legyenek a munkakörhöz képest indokolatlanul magasak, de a munkavégzéshez minimálisan szükséges kompetencia mindenképpen rendelkezésre álljon. Ennek értelmében a módosítás nyomán a tízezer hektárt meghaladó vagy különleges rendeltetésű vadászterületeken alkalmazott hivatásos vadász számára már nem lesz kötelező a felsőfokú végzettség. A vad és gépjármű összeütközésének esetén a jelenleg érvényben lévő szabályozás az újonnan hatályba lépett polgári törvénykönyv rendelkezései viszonylatában nem elég egyértelmű. Erre a problémára az Országos Magyar Vadászati Védegylet is felhívta a figyelmet. Annak érdekében, hogy a szabályozási környezet tiszta viszonyokat tudjon biztosítani ezekben az esetekben, szükség van a vadászati törvény módosítására. Ezentúl a veszélyes üzemek találkozására vonatkozó polgári jogi szabályok lesznek érvényesek az ilyen esetekben. Ehhez a néhány szükséges módosításhoz kérem képviselőtársaim támogatását. A tárca felé pedig ezúton is szeretném jelezni, hogy várjuk a vadászati törvény reformját. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gőgös Zoltán képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kis terjedelmű törvénymódosításról van szó, aminek döntő többségével egyet lehet érteni. Azzal is, hogy a vadgazdálkodási tervek időbeni hatályának meghosszabbítására tesz a kormány javaslatot, és azzal is, hogy a Ptk.-ban szabályozzák a gépjárműütközésekkel kapcsolatos problémákat, mert ezek valós ügyek, és nem volt egyértelmű eddig a szabályozása. [[18.40]] Viszont van ennek a pontnak egy olyan javaslata, ez a 2. §, amely a hivatásos vadászok számára nem tenné kötelező jelleggel előírásra a felsőfokú végzettséget. Pontosan tudjuk, hogy a mostani állapot is az, hogy úgy működnek hivatásos vadászok, hogy leginkább technikusi végzettséggel, de én azt gondolom, hogy egy olyan visszalépés lenne a szabályozásból, hogy bárki, mondjuk, akár egy - most túlzok nyilván - aranykalászos gazdatanfolyammal is lehet vadőr vagy hivatásos vadász, tehát ezt nem gondolnánk, hogy így jó. Tehát nem azt mondom, hogy mindenkinek legyen felsőfokú végzettsége, mert ez most középtávon sem hiszem, hogy megoldható, de arra tettünk egy módosító javaslatot, hogy azokon a területeken, amelyek nagy területek, tehát ilyenek, hogy mondjuk, 10 ezer hektár fölött, mi klasszikusan ezt írtuk, illetve olyan speciális védettségű és gazdálkodást igénylő területek, ahol mindenképpen a jobban képzett szakember foglalkoztatása indokolt, ott ne lehessen általában ez a javaslat. Tehát mi ott előírnánk kötelező jelleggel a felsőfokú végzettséget. Egyébként általában a jelenlegi állapotot rögzítenénk, hiszen azért a nagyon komoly vadászattal rendelkező, például állami erdészetek és egyebek, ott nyilván ez nem kérdés, hogy felsőfokú végzettségű vadgazdálkodó szakember van-e vagy nincs, hiszen van, de én úgy gondolom, hogy ezt a kérdést mindenképpen így kellene rendezni.Tehát én most arról tudok nyilatkozni, hogy a törvényjavaslatnak a döntő többségével nincs bajunk, de azzal, hogy általában tekintsünk el úgy teljes körben a felsőfokú végzettségű vadgazdálkodással foglalkozó szakembertől, ezt mi így nem tudnánk támogatni. Tehát én arra kérem a kormányt, hogy erről beszéljünk, vagy lehet akár más javaslata is, de hogy ez ne teljesen általános legyen, hogy ez a végzettségi kötelezettség eltörlésre kerüljön. Egyébként a többi része, ahogy jeleztem, részünkről támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Magyar Zoltán képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Nagyon régóta várnánk egy vadászati törvénynek a generális módosítását. Ez gyakorlatilag 2010 óta - legalábbis én azóta vagyok képviselő - téma a parlamentben, számtalan sebből vérzik ez a jogszabály, és szomorúan láttam, hogy igazából csak ezen a pár ponton módosítják.Egyébként nem is lenne szükség ezen módosításokra, ha már megtörtént volna a vadászati törvénynek a tisztességes átdolgozása. Már csak azért is szükségszerű és követeltük, mert rengeteg visszaélés van itt a vadászatok körül. Csak az én megyémben, választókerületemben legalább három olyan vadásztársaság működik, ahol kiderült, hogy halottak nevében hívtak össze esetleg küldöttgyűléseket, sőt olyan is előfordult, ahol az állami vagyonkezelésben lévő területnél az állam nem állt az állami kezdeményezés oldalára, és ilyen módon került önmagával szembe az állam, és ezért nem valósult meg a vadásztársaság olyan keretek között, ami egyébként az államnak és a földtulajdonosoknak, a többi földtulajdonosnak is az érdekét szolgálta volna, és ennek se lett semmilyen következménye egyébként.Úgyhogy mindenesetre mindenképpen időszerű lenne egy nagy módosítás, a teljes törvényt újra kellene gondolni. Azt pedig nem értem, az 1. és 2. §-sal egyetértek, a 3. §-nál azt nem értem, hogy a Ptk.-t miért kellett idehozni. Ez egy Ctrl+C-Ctrl+V átmásolása a Ptk.-ból. Nem értem jogilag, hogy mi értelme itt ezt újra leírni, miközben a Ptk. egyértelműen fogalmaz, hogy ilyen esetekben mi a teendő. Ez talán azokat segítené, akik nem hajlandóak ilyen esetben elolvasni a Ptk.-t is, csak ezt a szakági törvényt, vagy mi értelme van? Erre szívesen várnék választ. Legfőképpen pedig arra, hogy mikor lesz egy átfogó módosítása a vadászati törvénynek. 2010 óta, ha egytucatszor nem kérdeztem meg itt ezt a parlamentben, akkor egyszer sem, és mindig azt a választ kaptam, hogy a következő félévben már mindenképpen elénk kerül ez a jogszabályváltozás. Én elhiszem, hogy sokaknak jó ez a zavarosban való halászás, ami most a vadászat környékén van - hogy most ilyen képzavarral éljek -, de jó lenne végre tényleg tisztázni ezt a területet, és olyan rendszert, olyan átlátható, fenntartható modellt kialakítani Magyarországon, ami a lehető legtöbb szereplőnek előremutató és hasznos. Hiszen nemcsak abban kell gondolkodnunk, hogy a föld tulajdonosának mi az érdeke, hanem bizony itt a vadászturizmusnak, a magyar vadásztársadalomnak az érdekeit is figyelembe kell venni, a mezőgazdasági szereplőknek az érdekeit, a gépjármű-tulajdonosok és gépkocsivezetők érdekeit is, és egyáltalán a teljes magyar társadalom érdekeit, hiszen valamilyen módon mindenkire kihat. A közétkeztetéstől elkezdve a mindennapi erdőjáráson keresztül, számtalan területet lehetne említeni, ahol komoly kihatása van annak, hogy miként gondolkodunk a vadászatról és erről a tevékenységről. Így remélem, hogy most már tényleg egy olyan választ fogok kapni erre a kérdésre, ami belátható időn belül meghatározza azt, hogy mikor fog tudni végre módosulni a teljes jogszabály. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Sallai R. Benedek képviselő úrnak, az LMP vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár urat máris biztosítom arról, hogy nem fog heves érzelmeket kiváltani ez a jogszabály-módosító javaslat sem, aminek az egyik oka az, hogy irányaiban egyet lehet vele érteni, és szerintem érdemes volna egy szakmai párbeszédet folytatni. Nagyon-nagyon őszintén remélem, hogy nem államtitkár úr volt, aki személyesen kodifikálta, mert véletlenül sem szeretném megbántani, de összességében nekem az a benyomásom, hogy ez egy gyengén megfogalmazott javaslat, tehát hogy itt jó lett volna egy kicsit alaposabban fogalmazni, de egyébként magával a célokkal egyet lehet érteni.Az első ilyen terminológiai kérésem, hogyha esetleg előterjesztőként meggondolja: ez a „vadászható állat” fogalma a korábbi jogszabályban nem jelenik meg, és maga a végrehajtási törvény is, tehát a 79/2004. számú is minden esetben vadászható fajt említ, és minden esetben ezt mondja, tehát nincsenek vadászható állatok, amelyek terítékre kerülnek, minden esetben állatfajok egyedei. Ez egy terminológiai hiba, hogyha kérhetem, hogy csak ilyen szakmai igényességgel odafigyeljünk, ezt jó lenne szerintem kijavítani. Tehát a most előttünk lévő szövegben mindenütt állatok jelennek meg.Érdemes elgondolkodni azon, ez inkább az államtitkár úr asztala, bár nem tudom, hogy a polgári jogban ez mennyit számít, nagyon fontos az, hogy elháríthatatlan oknak minősül-e minden egyes ok, mondjuk, az ütközésnél. Tehát nagyon fontos, hogy a módosított polgári törvénykönyv, tehát a 2013. évi CCLII. törvény már elháríthatatlan okot nevez meg az ilyen jellegű baleseteknél, és az a kérdés, hogy ha itt ezt akarták megfogalmazni, akkor ez a kifejezés szükséges-e ide vagy sem. Ezek apróságnak tűnhetnek, de csakis a szakmaiságot erősítik.Még egyet hadd mondjak el, bocsásson meg nekem, hogy nem néztem meg, hogy a mostani vadászati törvényben a 75. § a) bekezdésének rendelkezése hogyan kerül megfogalmazásra, ugyanis nyilvánvalóan a vadászható állatfajok által okozott károkért a polgári jogi felelősség sok más tekintetben is felmerül. Hogyha az indoklás során a gépjárművekkel kapcsolatos dolgot említjük, nagyon érdekes, amit olvastam a minap, hogy egyre több helyen jelentkezik a nyest által történő rágás a gépkocsikban, és az nem balesetként jelenik meg. Ennek ellenére ezt tudomásul kell venni, hogy ez félreérthető, és a jogalkalmazásban felmerülhet ilyen jellegű probléma is.Akkor rátérek konkrétan a jogszabályra elméletileg. Összességében az 1. §-nak a módosítását, a hosszabbítást tudjuk támogatni és egyetértünk. Sőt, hogyha a későbbiekben esetleg arról lesz szó, hogy még általánosan az üzemtervek hosszát is támogassuk, még azt is támogatnánk, mert vadgazdálkodási tekintetben ez indokolt lehetne. Gőgös képviselő úr álláspontja, mármint hogy felvetette ennek a felsőfokú végzettségnek az indokoltságát: azt kérném, akár főosztályvezető úr, akár államtitkár úr, hogyha átgondolnák, hogy például az EMMI-vel vagy más ilyen oktatási szervezetekkel ilyenkor történik-e egyeztetés, ugyanis ezen jogszabályi alkalmazás során, miután ez volt előírva, és a jelenlegi jogszabályban - ha jól értettem Gőgös képviselő urat - gyakorlatilag egy elhagyót javasolnak, hiszen a jelenlegi jogszabályban az van, hogy előírhatja, és 10 ezer hektártól kötelezően van, tehát a mostani szabályozásban, ugyanezt tetszett elmondani, tehát gondolom, egy elhagyó módosítót fognak javasolni. Erre a jogszabályhelyre hivatkozva gyakorlatilag most Magyarországon Debrecenben, Gödöllőn, Gyöngyösön, Hódmezővásárhelyen, Kaposváron, Sopronban, ennyi helyen képeznek vadgazdamérnököket nappali tagozaton, levelező tagozaton, esti tagozaton. Tehát amiatt indult be ez a képzés, és amiatt van ilyen száma, mert az eddigi jogszabály ennek megteremtette a hátterét, hogy szükséges lehet. Nyilvánvalóan én nem ismerem a vadászati hatóságnak a terveit, hogy hány helyen akarják ezt előírni, de mindazonáltal van olyan aggály, hogy ennek munkaerő-piaci hatásai lehetnek, hiszen frissen kikerülő vadgazdamérnökök sokasága számára, akinek idáig egyébként lett volna lehetősége, most ez veszélybe kerül. [[18.50]] Még egyszer mondom: nem fogok ebbe beleállni, mert döntsön a kormány, hogyan tartja praktikusnak, de ilyen párbeszédeket célszerű lefolytatni, mert évente több száz vadgazdamérnök végez az országban, akiknek idáig ez volt a feladatuk. Mindazonáltal azt is ajánlom a figyelmükbe, hogy szerintem nem az Istentől való vétek az, hogyha elérjük egy magasabban képzett vadgazdamérnök alkalmazását. Ugyan én nem szeretem az iskolai végzettségeket, mert látok akárhány nagyon jó hivatásos vadászt vagy vadászmestert középfokú végzettséggel vadgazdatechnikusként, látok semmirevaló vadgazdamérnököket, akik semmit nem értenek a szakmájukhoz, ezért alapvetően nem szeretem, amikor csak ez alapján különböztetjük meg, hogy milyen végzettsége van egy embernek. Ugyanakkor azt biztosan látjuk, és szerintem mindketten olvassák a vadászati szakirodalmat a szaksajtóban, egy Hidvégi Bélától kezdve már nincs olyan ember Magyarországon, aki, mondjuk, ne az apróvadat siratná, ne azt mondaná, hogy ezek az élőhelyek és ezek a fajok mekkora veszélyben vannak. Ma már egyértelműen látszódnak azok a publikációk, amelyek azt mondják, hogy még az életünkben, pár tíz éven belül, mondjuk, a mezei nyúl vadászata megkérdőjelezhető, hogy hogyan fog történni. Az ilyen esetekben szerintem nagyon fontos lenne, hogy jó élőhely-gazdálkodással, szemlélettel megáldott vadgazdák és jó szakemberek kerüljenek ide, amire elméletileg, ha azt feltételezzük, hogy a vadgazdamérnöki képzéseken magas színvonalú munka folyik, mint ahogy sok esetben tényleg az is folyik, akkor ez esetleg jelenthetne segítséget. Tehát itt egy kicsit kételkedem a jogszabály-módosítás gyakorlatiasságában, tehát lehet, hogy azt mondanám, ezt átgondolnám, de nem én kormányzok, nem enyém a felelősség, hogy mi lesz ezzel.És végül az utolsó rész, ez a Ptk.-s alkalmazás. Minden bizonnyal az urak jobban tudják, mint én, azt hiszem, hogy a múlt évet megelőzően is így volt, tehát nagyjából közös, a múlt évi módosítás butaság volt; tehát már azóta van ilyen, hogy gyakorlatilag az apróvadas területen, ahol a nagyvad, mondjuk, őz, egy őz egy nagy értékű gépjárműben egy nap alatt, egy pillanat alatt össze tudja omlasztani az egész vadásztársaságot. Tehát ha most gyakorlatilag egy A8-as elé ugrik egy őz, összetöri az elejét, és gyakorlatilag a vadásztársaság másnap becsődöl. Tehát ennek a megvalósítása az, hogy közös teherviselés, ez nagyon-nagyon gyakorlatias, tehát az elmúlt évi módosítás volt az, ami nagyon indokolatlan volt. A magam részéről örülök ennek, hogy ez visszajön, de az biztos, hogy a hosszú távú gondolkozást ez nem helyettesíti. Itt volt - nem tudom, egy hónappal ezelőtt vagy nem tudom, mikor - ez a biztosítási kódex előttünk. Nagyon-nagyon jó lett volna, hogyha olyankor is gondolkozunk a vadgazda szemével, és megnézzük azt, hogy Nyugat-Európában egy-két helyen alkalmazott kötelező felelősségbiztosítás alkalmazása nem jelenthet-e megoldást, vagy még nincs-e olyan megoldás, ami ezt hosszú távon kezelné, mert ilyenkor még mindig nagyon-nagyon nagy problémát jelenthet a saját kár viselése is, hiszen nagyon komoly kára lehet akár a vadgazdálkodónak, akár a gépkocsi-tulajdonosnak. Még egy nagyon fontos dolog, ha már a vadászható fajok által okozott károkról beszélünk. Ugye, Nyugat-Magyarországon tapasztalom egyre inkább, ott látom egyre többet azt, hogy a vadvédelmi kerítésekkel hatalmas területeket kerítenek be, és emiatt az egyébként is általam kicsit magasnak ítélt nagyvadállomány összébb szűkül az élőhelyekre. Nyilvánvalóan ezeknek a kerítéseknek a rendszere befolyásolja ezeknek a fajoknak a mozgását, és nagyon sokszor ezek hatással lehetnek arra, hogy méhvadászatra jogosult esetén történik egy baleset, vagy hol következik ez be. Tehát a vadkár rendezésének az újragondolása mindenképpen indokolt ezen túlmutatóan is. Tehát azt elfogadom az államtitkár úrtól, hogy ez a szabályozás tűzoltómunkával helyreállítja most azt, hogy ne legyenek jogi anomáliák és sok polgári per ebből, és ne tegyünk tönkre vadásztársaságokat, ezzel egyetértek, de hosszú távú megoldást ez nem jelent, tehát ezt egyértelműen szabályozni kell.Tehát összességében, azt mondom, így első ránézés alapján a legrosszabb esetben is egy tartózkodás néz ki, de lehet, hogy pár apró módosítással akár egy támogatás is elérhető lenne. Nyilvánvalóan ezzel kapcsolatosan, hogyha szövegszerűen kell, a módosítókat akkor be fogom nyújtani csütörtökig én is. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel független képviselő változatlanul nem tartózkodik az ülésteremben, nekik a felszólalásukra nincs lehetőség. Most lehetőség van kétperces felszólalásra. Meg is adom a szót az MSZP-képviselőcsoportból Legény Zsolt képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én a benyújtott törvényjavaslat harmadik részéhez szeretnék szólni, amelyet Magyar képviselő úr és Sallai képviselő úr is említett, ez pedig a vad-gépjármű ütközések problematikáját hivatott rendezni. Ugye, a mostani módosítás a vad-gépjármű ütközések esetében a régi polgári törvénykönyv szerinti kárfelelősségi szabályokhoz történő visszatérést jelenti, tehát, ahogyan Sallai képviselő úr említette, gyakorlatilag a tavalyi módosítás volt - ha fogalmazhatok így - nem helyénvaló, és most visszatérünk a régi gyakorlathoz, aminek röviden és egy mondattal megfogalmazva az lesz a lényege, hogy a régi gyakorlat sokkal inkább kedvezett az autótulajdonosoknak és kevésbé a vadásztársaságoknak, az elmúlt évi módosítás, mondjuk úgy, a vadásztársaságokat hozta ebből a szempontból jobb helyzetbe, viszont, ahogyan említette Sallai képviselő úr is, ez nagyon sok esetben, mondjuk úgy, hogy igazságtalan élethelyzeteket eredményezett. Az én értelmezésem szerint meg a frakcióm értelmezése szerint most visszatérünk a régi polgári törvénykönyvi szabályokhoz. Ezt mindenképpen üdvözítendőnek és jónak tartjuk, azt gondoljuk, ez így helyes, és valóban azért az állampolgárokat ne hozzuk nagyon kedvezőtlen helyzetbe egy-egy vaddal történő ütközés során. Elég nagy problémát, elég nagy traumát okoz az nekik, hogyha egy közúti balesetet szenvednek, nem kell, hogy azt még anyagilag is megtetézzük nekik.Ha megengedi, államtitkár úr, remélem, csak egy szóbeli elszólásra szeretném felhívni a figyelmet. Az expozéja utolsó mondatában azt sikerült mondania, hogy a jogbiztonság felszámolására tenne javaslatot ez a jogszabály. Gondolom, ez csak egy elszólás volt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most rendes felszólalásra a Jobbik képviselőcsoportjából Egyed Zsolt képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyetértek abban az előttem felszólalókkal, hogy ez a javaslat talán ilyen tűzoltójelleggel ideig-óráig megoldást biztosít, de abban is egyetértünk, úgy gondolom, mindannyian, hogy egy teljesen komplex új rendszer kidolgozása időszerű, és már évekkel ezelőtt is időszerű lett volna. Bízom benne, hogy ez minél hamarabb pótolva lesz. Kár, hogy Gőgös… - itt van Gőgös képviselőtársam. Olyan szempontból vitatkoznék Gőgös képviselő úrral, hogy nem azt tartanám elsődleges szempontnak, hogy adott esetben egy vadászmesternek megvan-e a főiskolai végzettsége, vagy felsőfokú végzettsége van-e. Én ettől sokkal fontosabb és sokkal nagyobb erénynek tartom azt, hogyha az az illető, aki ezt a nemes feladatot ellátja, adott esetben együtt él az erdővel, ott nőtt fel, esetleg az édesapjától, a nagyapjától megtanult mindent, ami az erdővel, a vadakkal kapcsolatos; úgy gondolom, egy ilyen hivatás ellátása során ez talán sokkal fontosabb érv lehet, mint hogy az adott illető technikusi végzettséggel vagy adott esetben főiskolai végzettséggel rendelkezik. Többen beszéltek már előttem itt a vadkárokkal kapcsolatban, személygépjármű vagy adott esetben tehergépjármű kontra vaddisznó, szarvas, minden egyéb vadállat. Szeretném felhívni még egy nagyon fontos dologra a figyelmet, ami egyébként hatalmas nagy károkat okoz emberek tömegének, ez pedig az, hogy nemcsak a gépjárművekben tesznek kárt a vadak adott esetben, hanem a kertekben, a veteményekben. Mint Gömörben élő ember, ott a hegyekben nálunk rengeteg nagyvad él, és számtalan ember fordult hozzám panasszal, hogy gyakorlatilag már nem ültetnek semmit, mert a vaddisznók bemennek a kertbe, kitúrják a burgonyát, megesznek mindent, az őzek lerágják a hajtásokat, tehát nem érdemes ezzel kapcsolatban semmilyen tevékenységet folytatniuk. Én személyesen megtapasztaltam egy településen, Sződligeten, hogy este 9 órakor hat darab vaddisznó a falu főutcáján jött velem szemben, bent, a faluban. Úgy gondolom, a felelős vadgazdálkodáshoz hozzátartozik az is mindenféle szempontból, hogy a vadállomány megfelelő mennyiségű legyen Magyarországon, tehát az sem szerencsés adott esetben, hogyha a vadásztársaságok vagy a vadászok gyakorlatilag nem tudnak vadat elejteni, de azt sem tartom, kedves képviselőtársaim, szerencsés esetnek, ami az ország jelentős részére vagy egy jó részére jellemző, hogy olyan mértékben el vannak bizonyos vadfajok szaporodva - itt elsősorban talán a vaddisznóról beszélhetünk -, ami iszonyatos károkat tud okozni, és gyakorlatilag a vidéken élő, adott esetben gazdálkodó emberek számára kezelhetetlen ellenfél. Én ugyanis megnézném itt közülünk is azt, akinek mondjuk, a kukoricásába beleül a vaddisznócsalád, ott jóízűen eszeget, és tölti a napjait, ki az, aki fegyver nélkül vagy bármi nélkül be merne utánuk menni. Valószínűsítem, hogy senki. [[19.00]] Tehát ezek az emberek gyakorlatilag ezekkel a problémákkal szemben védtelenek, és nem gazdag emberekről beszélünk, ezt hozzá kell tennem, nem passzióból termelnek, hanem a mindennapi megélhetésük múlik azon, hogy esetleg az a burgonya vagy egyéb, ami ott a kertben megterem, kiegészíti-e a család háztartását. Tehát én ezeknek az embereknek az érdekében is szeretném, hogyha a törvényalkotás során az államtitkár úr és a kormánypárti képviselőtársaim is figyelembe vennék. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. [[Jelzésre:]] De, Legény Zsolt képviselő úrnak adok szót, kettőperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr, tényleg csak nagyon röviden, egy percre. Egyed képviselő úrnak mondanám, hogy a Gőgös és Harangozó képviselőtársaimmal jegyzett törvénymódosító javaslatunknak annyi lenne a lényege, hogy ahogyan említette, vagy nagy földterületen, vagy pedig olyan speciális területen - mondhatnék nagyon sokat az országból, de például Gemenc, ahogy ön említette -, ahol, mondjuk azt, hogy szerintünk kifejezetten jó az, hogyha - nemcsak, ahogyan ön említette - egy gyakorlati ember is van, hanem egy olyan szakember is van, aki elméleti oktatásban is részt vett, nem baj, ha egy ilyen szakember minősítését is a törvény beemeli. Tehát a mi javaslatunk kifejezetten, mondjuk úgy, hogy speciális területekre vonatkozna, vagy ott, ahol ezt, mondjuk, akár a génállomány igényli, vagy ott, ahol egy nagyobb terület igényli. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Akkor most jött el annak az ideje, hogy az általános vitát lezárjam. Megkérdezem Bitay Márton államtitkár urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra mint előterjesztő válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
A jogbizonytalanság felszámolására - ezt a mondatot szerettem volna elmondani. Ha lehet, kérném is majd erre módosítani a jegyzőkönyvet, nyelvbotlás volt részemről.Gőgös képviselő úr az elmondottak többségével egyetért, köszönjük szépen. A felsőfokú végzettségnél - és akkor itt mindenkinek reagálnék a vitában ezen pontra tett észrevételeire - arról beszélünk, hogy megszüntessük azt, hogy kötelező. Nem arról beszélünk, hogy nem lehet, csak azt mondjuk, hogy azt gondoljuk meg, hogy tudunk-e olyan strikt szabályt alkotni, ami alapján el tudjuk választani, hogy eddig kötelező, ezután nem, és most mondjuk, hogy nem. Ez a 10 ezer hektáros szabály nem jó, mert van olyan vadászterület - és ezt mondtam az expozémban is -, ahol teljesen mindegy, és van olyan, ahol már 3 ezer hektárnál is nagyon fontos lenne. Mindösszesen ennyiről szól a javaslat. Magyar Zoltán képviselő úr említette, hogy miért nem léptünk ebben a kérdésben már, és miért nem hoztuk elő a vadászati törvény kérdését. Azt tudnám önnek mondani - amellett, hogy igaza van, ezek feszítő kérdések, és valóban kell velük foglalkozni -, de azért itt mégis van egy dátum, ami alapjában meghatározza a magyarországi vadászati lehetőségeket, ez pedig az a bizonyos 2017, ahol egy teljesen új hasznosítási ciklus kezdődik. Azt gondolom, hogy ez egy logikus állapot, és szintén az expozémban próbáltam erre utalni, hogy akkor most gyűjtsünk össze mindent, gondoljuk át a jogszabályt, és az új üzemterveknek, az új hasznosítási kereteknek megfelelően, illetőleg azokra már tekintettel módosítsuk ezeket a szabályokat. Említette a Ptk. kapcsán a Ctrl+C-Ctrl+V-t. Gondolom, a vitában is világossá vált önnek, hogy ebben is igaza van, Ctrl+C-Ctrl+V, de a régi Ptk., nem az új Ptk. Valóban, így van, Sallai Róbert Benedek képviselő úr is említette, erre nem gondoltunk a jogalkotásnál, most derült ki, hogy ez komoly problémákat fog okozni. Nem most derült ki, most értünk oda, már jó pár helyen kiderült, hogy ezen gyorsan változtatni kell, és miután per pillanat a konszenzus megteremtésének szándékával nem akartunk formabontó ötletekkel előállni, mondván, úgyis tervben van az új vadászati törvény, ezért a régi alkalmazáshoz tértünk vissza. Az LMP javaslatát köszönettel vettük, én fel is írtam, hogy a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás részévé lehetne tenni ezt a dolgot; az LMP javaslatai között ezt fel fogjuk tüntetni. A felsőfokú végzettségre reagáltam, a vadgazdamérnök képzettségre reagáltam. Mezeinyúl-élőhely, illetőleg a kerítés vonatkozása; ezek mind azok a neuralgikus pontok, amiket képviselő úr kiválóan érez, meg érzünk mindannyian, akik ebben a vitában fölszólaltunk, mert mások is elmondták ugyanezeket a problémákat. Így van, ezeket nem lehet összefüggések nélkül nézni. A vadkár mértékét nem lehet a nagyvadállomány nagyságától és a kerítések hosszától függetleníteni. Csak példaként mondom: Somogy megyében 2450 kilométer vadvédelmi kerítés található, Somogy megyében van az egyik legnagyobb vadkár, és Somogy megyében van a legnagyobb vadállomány-túlszaporulat. Én élek a gyanúperrel, amit ön állít, hogy a leszűkült élettér már eleve nagyon aktívan hozzájárul ehhez a jelenséghez. Ezeket komplexen kell látni, nyilván ez is egy másik vita alapján fog majd eldőlni, hogy milyen irányba mozdulunk. Nagyon érdekes kérdés a vadászható, illetve a nem vadászható vagy védett vadfajok által okozott kár, de nagyon különböző kárfelelősség van, mert míg a vadászható vadfajoknál a vadászatra jogosulté, addig a védett állatok esetében lebeg a kérdés, hogy akkor most tulajdonképpen hogyan is néz ki a dolog. Nem is beszélek arról, hogy mondjuk, egy apróvadas, fácánvadászat során felhajtott védett vad által a gépjárműben okozott kár akkor most kinek a kárfelelőssége. Ezeket végig kell gondolni, de ez nem annyira vadgazdálkodási kérdés, hanem sokkal inkább biztosítási kérdés.A mezeinyúl-élőhelygazdálkodás valóban egy nagyon fontos dolog, ezzel kell foglalkozni. Szintén utaltam rá az expozémban; visszaszoruló apróvadállomány, növekvő nagyvadállomány - egyik sem jó. Legény Zsolt képviselő úrnak, ha nem is közvetlenül, de itt az előzőekben válaszoltam a felvetett kérdéseire a Ptk. kapcsán, illetőleg hogy rossz volt a módosítás talán valóban. Egyed Zsolt képviselő úrnak szintén igyekeztem itt a vadkár, kerítés, nagyvadállomány-túlszaporulat kapcsán reagálni; a végtelenségig lehetne ezt a kérdést fűzni, de most a rövid módosításra tekintettel erre hosszabban már nem térnék ki. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3785. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyijük számára elérhető. Elsőként megadom a szót Bitay Márton Örs úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr!
Nagyon szépen köszönöm ismételten a szót. Az expozémat igyekeztem rövidre vágni, annak ellenére, hogy azért az előzőekben taglalt két törvényhez képest ez már sokkal komolyabb, lényegesebb módosításokat is tartalmaz. Szeretném elöljáróban azt mindenkinek a figyelmébe ajánlani, hogy mit miért csinálunk. A 2013-as törvény módosítása, ami tulajdonképpen a halászati, a nagyüzemi kereskedelmi halászati tevékenységből a horgászati rekreációs, kisebb méretekre való áttérést alapozta meg, ennek a törvénynek a számos eleme most már, ennyi idő távlatából világosan látszik, hogy hol és miként szorul módosításra. Hogy nem öncélúan tesszük ezt, azt gondolom, világosan látható a számokból is. Kereskedelmi célú halászattal ma 243 vállalkozás foglalkozik, egészen pontosan 243 személy foglalkozik kereskedelmi célú halászattal, a horgásztársadalom pedig mindösszesen 350 ezer emberből áll. Tehát jól látható, hogy miért érdemes és miért kell ezekhez a dolgokhoz hozzányúlnunk, illetve a kereskedelmi célú halászat, amit már megalapozott a törvény is, 2016. I. hó 1-jével a természetes vizeken megszűnik, és ennek a legfontosabb elemeit még szükséges volt elvarrni, a törvénymódosítás tulajdonképpen ezekről szól. [[19.10]] A törvény a halastó és a horgászat fogalom definícióinak pontosításával, kibővítésével lehetővé teszi a halastavakon jelenleg csak „horoggal” folytatott rekreációs halfogási tevékenység formában értelmezhető horgászat szabályozását. A beterjesztett javaslat a törvény alapkoncepcióját követve a halállományt és élőhelyét is védi azzal, hogy a halgazdálkodás folyamatosságának fenntartásáról gondoskodik olyan esetekben, ahol egy önkormányzat bármilyen okból nem igényli a halgazdálkodási jogot a tulajdonában vagy többségi tulajdonában álló vízterületeken. A tervezett kiegészítéssel e vízterületeken lehetőség lesz szabályozott eljárás keretében meghatározni a halgazdálkodásra jogosultat, aki a kapcsolódó kötelezettségeknek eleget tesz, így a vizek semmiképpen nem maradhatnak jó gazda nélkül. Az új szabály rögzíti, hogy ha egy már hasznosított halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé válik, akkor a haszonbérleti szerződés nem szűnik meg azonnal, a halgazdálkodási jog a szerződés lejártáig vagy megszüntetéséig gyakorolható. Ez - természetesen a jogszabályból is világosan kiderül - csak állami vonatkozásban értendő, Sallai Róbert Benedek úr az állami földvagyonnál, a vagyonhasznosítási szerződéseknél említette. Itt is most felhívnám a figyelmet, hogy ez csak az államira vonatkozik, zárójel: például Balaton. Akár hiszik, akár nem, azért volt a történelemben olyan időszak, amikor a halgazdálkodási jogot magáncégek szerették volna megszerezni. Na, ennek a megakadályozását is segíti ez a módosítási javaslat. Mindez a már hasznosított halgazdálkodási vízterület gazdálkodójának érdekeit védi, mivel így csak a haszonbérleti szerződés lejárta vagy megszüntetése után kerülhet a különleges rendeltetésű halgazdálkodási vízterület vagyonkezelési szerződéssel egy állami hasznosítóhoz - írjuk itt is az anyagban. A beterjesztett javaslat 4. §-a alapján ilyen esetben is megilleti kártalanítás a hasznosítási jogosultat. A javaslat számos pontosítást, kiegészítést tartalmaz a hatósági működés biztosításával kapcsolatosan, segíti a jogosulatlan horgászat és halászat tényállásának azonosítását, kiiktatja a kutatási tevékenységet, a halmentést, illetve az ökológiai célú szelektív halászatot folytató tevékenység elé indokolatlanul gördített akadályokat, a fogási naplóval kapcsolatosan szigorításokat vezet be. A halállományban, illetve a környezetben kárt okozó halfogási módszerek alkalmazását halastavak vonatkozásában, haltermelési létesítmények vonatkozásában is tiltja. Itt is van azért mögöttes nemzetközi egyezmény, a berni egyezmény. A halászati őrzéssel kapcsolatosan, a halgazdálkodási és halvédelmi bírságok kiszabásával kapcsolatosan fogalmaz meg változásokat, a díjbevételekkel kapcsolatosan pedig egyértelműen rögzíti, hogy a horgászturizmus és a horgászat tömegcélú… - illetőleg versenysport-támogatási célú célra lehet ezeket hasznosítani az utánpótlás-neveléstől kezdve. A ’97-től hatályos törvényt megelőzően magántulajdonba került és azóta is magántulajdonban lévő zárt tavak esetében a hal magántulajdonának elismerését, pontosabban a hal magántulajdonával kapcsolatos jogi anomáliákat is lezárja most a törvény. A benyújtott módosítással lehetőség nyílik a halgazdálkodási vízterületre megkötött haszonbérleti szerződés hatályának meghosszabbítására, ami a halgazdálkodási időbeli folyamatossággal az értékes halállományok védelmét biztosítja. Itt is olyan gondolatokra kell gondoljanak, amelyek arról szólnak, hogy ha adott esetben a halállomány életkora, gazdasági hasznosíthatósága ezt megköveteli, akkor bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosítunk arra, hogy ennek a haszonvét-lehetőségét még az eredeti halgazdálkodó tudja élvezni. Külön felhívom a tisztelt Országgyűlés figyelmét arra, hogy a beterjesztett javaslat 22. § (3) bekezdése szerint törvényi szintre emelkedik a több százezres horgásztársadalom által évek óta várt és jogosan elvárt váltás, ami a természetes vizek halállományát a jövőben az említett 2016. I. hó 1-jei hatállyal kereskedelmi halászat alól mentesíti; hanem csak és kizárólag a rekreációs célú horgászatot preferálja, annyiban kiegészülve, hogy az úgynevezett kisszerszámos halászatot a fogási naplóban a horgászatéhoz hasonló szabályok alkalmazása mentén a kisszerszámos halászatra vonatkozóan is, illetve azoknak a számbeli, mennyiségbeli korlátját is figyelembe véve lehet alkalmazni. Tisztelt Országgyűlés! Én azt gondolom, hogy a 2013-as törvény elfogadását követően most egy komoly, nagy alkalom nyílik arra, hogy annak a törvénynek a szándékait, illetőleg a törvény hatálybalépését követően beérkezett gyakorlati tapasztalatokat egy módosító csomagban változtassuk, egy módosító csomagban pontot tudjunk erre a dologra tenni. Még egyszer szeretném mindenkinek a figyelmét felhívni, kendőzetlenül, de a szövegből is kiderül, a kereskedelmi célú nagyüzemi halászatot a természetes vizeken a jövőben szeretnénk megszüntetni, ezt ígértük választási ígéretként is, kormányprogramban is, számos helyen megtalálható, és a horgászatot, a természetes vizeken a horgászatot szeretnénk mindenképpen elősegíteni. A vita során számos érdekes példával is igyekszem majd előrukkolni a téma kapcsán, ha igénylik a kedves képviselők. Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek, és a képviselői felszólalások első körében szokásainknak és a házszabályi előírásoknak megfelelően a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót Dankó Béla képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Minden vezérszónoklat ideje 15 perc. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, és annak idején nagy előrelépést jelentett az addigi szabályozáshoz képest. A korábbi szabályozás célja a halászati és a horgászati tevékenység nyereségeinek maximalizálása volt, az új törvény azonban szemléletváltást hozott: a halászati és horgászati tevékenységet immár úgy kell végezni, hogy az a halállományok fennmaradását és természetes módon történő megújulását lehetővé tegye, illetve ne akadályozza. Ennek megfelelően a jelenleg hatályos törvény már leginkább a rekreációs horgászatra helyez nagyobb hangsúlyt a halászattal szemben, ha a természetes vizek hasznosításáról van szó. 2013 szeptembere óta eltelt annyi idő, hogy az új szellemű szabályozás működési tapasztalatai alapján most a szükséges helyeken korrigálhassuk a törvényt. Az ilyenkor szokásos szakmai, jogtechnikai, felhatalmazó és nyelvi módosítások természetesen mind megtalálhatók a most benyújtott javaslatban, bővebben nem is szeretnék rájuk kitérni. A legfontosabb változtatások a halvédelem és a horgászat támogatása területét érintik, így a különféle szakmai igényeknek megfelelően kismértékben bővülnek a tudományos és az ismeretterjesztési célú, valamint az ökológiai szelektív horgászat lehetőségei, halak befogására ezentúl miniszteri engedélyre állatkerti édesvízi akváriumi, illetve kiállítási, élőállat-bemutató célra is lehetőség nyílik, továbbá tudományos kutatás vagy halmentés céljából olyan természetes élőhelyekről is foghatók halak, ahol egyébként szigorúan tilos. Nő a horgászturizmus és a horgászversenysport támogatására az ágazat központi bevételeiből fordítható keret. Az illegális tevékenységek minél hatékonyabb visszaszorítása érdekében néhány, az eddigiek során érzékenynek mutatkozó szabályozási ponton szigorodik a halgazdálkodási hatóság szankcionálási rendszere, és bővül a nyilvántartás is, ugyanakkor a halgazdálkodási és a halvédelmi bírság minél igazságosabb kiszabásához segítséget nyújtó mérlegelési szempontok törvényi erőre emelkednek. Ezek a módosítások egyértelműen a horgásztársadalom szabálykövető többségének érdekeit szolgálják, és segítik a hazai horgászkultúra fejlődését, amellett, hogy a halállomány védelmét is hatékonyabbá teszik. [[19.20]] A kereskedelmi célú halászati engedélyek kiadása megszűnik, így a természetes vizekben 2015 után véget ér a kereskedelmi célú halászat. A haltermelési létesítmények esetében érvényesülnek a berni egyezményben foglalt állatvédelmi előírások: a halak élőhelyének védelme és a halgazdálkodás folyamatosságának fenntartása érdekében, továbbá a halgazdálkodásban részt vevők érdekeit figyelembe véve lehetővé válik, hogy az önkormányzatok az állam javára mondhassanak le halgazdálkodási jogaikról, és hogy a haszonbérletbe adott vízterületek szerződései meghosszabbíthatóak legyenek. A különleges rendeltetésűvé váló vizek bérlőinek jogai védelemben részesülnek, csakúgy, mint a magántulajdonban lévő tavakban élő hal feletti tulajdoni viszonyok. Ezek a módosítások mind hozzájárulnak ahhoz, hogy a 2013-ban elfogadott törvény céljai minél jobban megvalósuljanak. Kérem képviselőtársaim támogatását a javaslatokhoz. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gőgös Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Miután ezt a fajta sportot én is gyakorlom - ellentétben a másikkal, amiről nem hosszasan beszéltem, a vadászatról, de van ismerősöm, aki közeli, és gyakorolja, de valahogy engem nem vitt rá soha a lélek -, itt több véleményem is van, hozzátéve, hogy alapvetően ez a törvényjavaslat is szerintem elfogadható, annak ellenére, hogy azért elég sok mindenbe belenyúl, de való igaz, hogy azokat a gyakorlatban előjövő problémákat próbálja orvosolni, amelyek egyébként a korábbi törvény kapcsán megjelentek.Jeleztem itt az államtitkár úrnak, hogy bizonyos esetekben még szigorúbb is lettem volna. Nem minden horgásztársam ért ezzel egyet, de én úgy gondolom, hogy alapvetően abba az irányba kellene - tehát a húshorgászatról szívesen tolnám át a sporthorgászat irányába a szabályozást, amivel azért a horgásztársadalomnak egy jelentős része szerintem egyetért. Én például nagyon nehezen viselem el, amikor ilyen 7-8 kiló fölötti halakat is látok fejbe verni. Most nem mondom azt, hogy legszívesebben azt verném fejbe, aki ezt csinálja, de ez az én magánvéleményem. Amúgy sincs szerintem gasztronómiai értéke, tehát innentől kezdve én mindenkit arra biztatok, hogy inkább kisebb halakkal próbálkozzon. Azt egyébként helyeslem például, hogy most a Balatonon is 35 centi lett a kifogható alsó korlát, ez eddig nem így volt. Sajnos erre hivatkozva - zömében persze külföldiek, akik nem is igen figyelték a szabályokat - ennél jóval kisebbeket is el szoktak vinni, ahogy én a saját tapasztalatomból láttam. De azt is mondom, hogy ebben a szabályozásban nagyon sok új elem van. Mindig volt és lesz is a halászok meg a horgászok között ellentét, de az is látszik, hogy a gazdasági érdek meg a lényegesen nagyobb szereplői kör abba az irányba kell hogy tolja a dolgot, amiről úgy látom, hogy azért nagyjából konszenzus van, hiszen az alaptörvényt is vagy az ezt szabályzó törvényt is, ha jól emlékszem, teljesen egyhangúlag fogadtuk el. Ha lehet, akkor mindenhol inkább a horgászati tevékenység gazdasági hasznát növeljük, és lehetőleg a halászatot csökkentsük, de azért arra is vigyáznunk kellene, vagy legalábbis területkijelöléssel azon is gondolkodni kellene, hogy azért ez az ősi mesterség teljesen ne szűnjön meg Magyarországon, mert azért ennek vannak elég komoly hagyományai, különösen a Tisza környékén.A másik. Azzal is kell majd valamit kezdeni, hogy klasszikusan - én a Balatonon horgászom általában - jelenleg a balatoni éttermekben hivatalosan nem lehet balatoni halat kapni; nem lehetne, az étlapon nem is szerepelhetne, mert horgász nem adhat el halat, halászat meg a Balatonon nem zajlik, amivel természetesen a horgászok nagy része egyetért, de azt külön kezelni kell, ami azért egy ketyegő bomba. Megmondom őszintén, erre nem is nagyon van tippem, látva azokat az állatokat, a busának az ügyét, amit például a Balatonnál biztos, hogy valamilyen módon kezelni kell. Úgy látom, most a nagy vízállás meg a sok leeresztés lassan az angolnakérdést megoldja, mert szerintem töredékére csökkent a tóban, ami helyes, de azért a busa iszonyatos módon nő. Nem kívánom senkinek azt az érzést, amikor egy ilyen 30 kiló körüli állatot, ami egy-két napja sodródik, mondjuk, három-négy sirállyal a hátán a vízen, az ember megpróbálja kiszedni azért, hogy másoknak ne legyen, mondjuk, undora a környéken. Ez egy nagyon-nagyon durva dolog, hiszen ez egy nagyon lágy húsú valami, ami borzasztó környezetet tud maga körül csinálni. Addig nincs baj, amíg ez egy-egy darab; akkor van baj, ha valami olyan fertőzést kapnak, amitől ez esetleg tömegessé válik, mert szerintem azt nem is tudja nagyjából senki, hogy ott mennyi lehet ebből. Rengeteg van, mindig télen pusztulnak el, azok tavasszal nagyjából előjönnek, de azért az ember időnként bele-beleakad egy-egy példányba, és azok sajnos egyre nagyobbak. Tehát valahol el fogják érni azt a határt, ami az életútjuk nekik. Tehát én azt gondolom, hogy ez a javaslat összességében rendben van. Azt is helyeslem, hogy világossá teszi, mit tehet a halőr meg mit nem, ugyanis ebből rengeteg vita van, hogy mikor milyen szabályok között és milyen módon ellenőrizhet, mit alkalmazhat, milyen módon járhat el. Ezt egyértelműsíteni kell, mert bizony-bizony nem volt ez teljesen rendben, sok vitára adott okot, inkább úgy mondom, hogy most meddig lehet elmenni a bottól, mit lehet és a többi. Nem untatom vele a képviselőtársaimat, mert nem mindenki csinálja ezt, de én úgy gondolom, ez helyes lépés, ha ez jogilag is rendbe kerül. Most az, hogy le kell-e adni a fogási naplót vagy nem - én le szoktam adni. Ez inkább magának a vizet kezelő egyesületnek a dolga lenne vagy érdeke, hogy azt lássa legalább, mi a kifogott mennyiség. Tehát azért ez nem volt egy haszontalan dolog, de én azt hiszem, emiatt azért nem utasítja el senki ezt a törvényt, hogy ezt nem kell. Az is igaz, hogy ki lehetett ezt játszani - tehát innentől kezdve most, hogy valaki leadta, máshol meg vett egy másik jegyet -, ugyanis nem volt összevezetve a nyilvántartás. Lenne azért a fogási naplónak szerintem jelentősége.Úgyhogy én azt gondolom, most túl vagyunk már azokon a problémákon, amiket a törvény megkésett végrehajtási utasítása okozott, hogy nem voltak időben készek a nyomtatványok és egyéb. Ezzel most ilyen probléma - én úgy láttam - az idén már nem volt, az egyesületek erre fel tudtak készülni.Amit az államtitkár úrnak még jeleztem ebben az ügyben, hogy nagyon sok vízterületnek jár le az idén a szerződése; ez egy komoly vita lesz. Tehát azért ezt látni kell, hogy miután ez valahol üzlet lett, és azt is látjuk, hogy a magántavak dinamikusan terjednek, szerencsére ennek van a falusi turizmusra is hatása, mert ez most már szálláshellyel kombinálva azért elég komoly lehetőségeket ad kistelepüléseknek is, ha a határukban ilyen tavak létesülnek. De azért azt is gondolom, hogy ezt nem lehet sokáig húzni, tehát valamikor el kell kezdeni ezeket a pályázatokat, mert év végével ezek a vízkezelési lehetőségek megszűnnek. Itt nagyon remélem, hogy majd valóban szakmai szempontok fognak érvényesülni, eddig ezzel azért olyan nagy vita, úgy gondolom, nem volt. Voltak nagy vizeknél csaták, lásd Tisza-tó vagy akár a Velencei-tó vagy egyéb, és biztos, hogy ezt nem lehet megúszni, hiszen itt komoly érdekek feszülnek szembe, és általában nem is politikai alapon - ahogy én figyelgettem, amikor erre még kicsit nagyobb ráhatásom volt -, hanem inkább úgy, hogy ki képvisel nagyobb lobbierőt valamilyen szinten. De mondom, nem mindig a politika mentén, a politikai beállítottság mentén voltak a viták ebben a kérdésben.Én ezeket látom a legfontosabb ügyeknek, a törvényjavaslat nagyon sok mindenre választ ad. Ennek nyilván van egy kétharmados része is. Itt most elvileg lehetne nyilván presztízst csinálni abból, hogy most meglesz-e a kormánynak a kétharmada vagy sem, de nem hiszem, hogy ennél a törvénynél ezt gyakorolni kell, legalábbis mi nem fogjuk nagy valószínűséggel. Úgyhogy én azt javaslom a képviselőtársaimnak, hogy ezt a törvényjavaslatot támogassuk és fogadjuk el. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Földi László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Engem az elmúlt hetekben, hónapokban több helyi horgászegyesület vezetése is megkeresett, hogy mikor lesz már a pecázásról szó, a horgászatról szó a parlamentben. Nagyon örülök, hogy ez a törvénytervezet idekerült elénk, hiszen ez a törvénytervezet kimondja, hogy Magyarország halgazdálkodási vízterületeinek halállománya nemzeti kincs - nagyon fontosnak tartom -, természeti érték és fontos gazdasági erőforrás, amelyet a társadalomnak védenie kell, hasznosítását pedig a természetes megújulást elősegítve a fenntarthatóság szempontjai szerint kell tervezni és megvalósítani. Az új törvény talán egyik legfontosabb eleme, hogy a deklaráltan rekreációs, azaz hobbitevékenységnek számító horgászatot a halászat elé helyezte. [[19.30]] A természetes vizek halgazdálkodásában a horgászati cél a prioritás. A horgászat, a horgászsport és a horgászturizmus fejlesztése olyan lehetőség, ami hazánk szinte minden területén adott. Az új törvényi kerettel a korábbi zsákmánycentrikus szabályozás megfordult. Most már törvényi előírás lesz, hogy a halgazdálkodási vízterületen minden tevékenységet - nem csak a halászatot, horgászatot - úgy kell végezni, hogy az a halállományok fennmaradását és természetes módon történő megújulását lehetővé tegye, illetve ne akadályozza. Az új szabályozás a halak telelő- és szaporodóhelyeinek védelméről is gondoskodik. Emellett az elővigyázatosság és a fenntarthatóság elvét szem előtt tartva alkalmaz új tilalmi időket és méretkorlátozásokat. Természetesen mit sem ér az új rendelkezés, amely sok halat hagy felnőni a vizekben, ha nem gondoskodunk azok őrzéséről. Az új jogszabályi háttér ezért ebben is erősített. A halőrzés hatékonyságának javítása, a halászati őrök létszámának emelése és az állami halászati őrzés lehetőségének megteremtése az értékes halállományok megóvását szolgálja. Mint ahogy előttem államtitkár úr is, képviselőtársaim is említették, nem fogom külön elemezni, de pontosítja a halastó és a horgászat fogalmát is a tervezet. Fontos számunkra, hogy előírja: az önkormányzatok kizárólag az állam javára mondhatnak le halgazdálkodási jogukról, hogy a korábban már más számára átadott jogok is az államra szállnak a szerződések lejárta után. Fontosnak tartjuk, hogy az új rendelkezés biztosítja a halgazdálkodási hatóság szankcionáló tevékenységének hátterét megadó jogszabályrész megteremtését. Ezáltal törvénybe épülnek be a halgazdálkodási és a halvédelmi bírság kiszabásához zsinórmértékül szolgáló mérlegelési szempontok, illetve a bírság mellőzésének lehetősége. A KDNP frakciója nevében tisztelettel javasolom a tisztelt Háznak, hogy támogassák a törvényjavaslatot, és szavazatukkal is erősítsék meg. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Magyar Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Nem okozok nagy meglepetést, hogy valószínűleg fogjuk tudni támogatni ezt a javaslatot, hiszen az eredeti törvényt is támogattuk. Előrelépés volt mindenképpen a múlthoz képest, és előremutató számunkra legfőképpen az, amik már itt elhangoztak, tehát hogy természetes vizeinkben a rekreációs célú szolgálatot tekintjük elsődleges hasznosítási módnak és nem a halászatot vagy bármilyen más módot. Tehát ezt tovább erősíti a mostani módosítás, ilyen módon előremutató, és fogjuk támogatni.Szintén örülök, hogy a halastó és a horgászat definíciója ilyen módon változik, erre nem is akarok részletesebben kitérni. Azonban ezen módosítás sem ad elég lendületet annak, hogy hazánkban a horgászturizmus igazi kis húzóágazat legyen, mondhatom így. Hiszen azért paradicsomi körülményeket találnának a horgászturizmus szerelmesei szerte a világban, és vannak is olyan országok, amelyek sokkal gyengébb adottságok mellett képesek voltak ezt sokkal inkább kiaknázni. Ezen jogszabály sajnos nem abba az irányba mutat, vagy nem tesz elég nagy lépéseket ebbe az irányba. Rengeteg olyan munkahelyet lehetne létrehozni vidéken erre alapozva, ami sokat segítene azon térségeknek, ahol most leginkább híján vannak helyben a munkahelynek. Szintén sajnálom, hogy az ívóhelyekre nem helyez elég hangsúlyt a módosítás sem, ahogy az eredeti tervezet sem. Hiszen a halnál ez az egész ügynek az alfája és ómegája, hogy ha megfelelő minőségű és mennyiségű ívóhelye van az adott fajnak, akkor olyan nagy védelemre talán nem is szorul, mint amit egyébként gondolnánk. Hiszen olyan mennyiségű ikrát képes akkor lerakni, és ha az ivadékoknak a kezdeti időszakban megvan a megfelelő élettere, akkor olyan mennyiségben tudnak megmaradni, amit nincs az a horgászmennyiség, aki képes lenne természetes vizeinkből kipusztítani vagy kifogni. Ilyen módon szeretnénk felhívni a figyelmet, hogy erre nagyobb hangsúlyt fektessünk. És akkor át is tértünk egy szűkebb területre, az én szűkebb hazámra, a Szigetköz térségére, aminek ez a fő problémája. A Szigetköz volt az egyik fő helyszíne a tokféléknek, amelyek korábban feljártak ívni a Fekete-tengerből, és ez szinte teljes egészében megszűnt egyrészt a Szigetköz tönkretételével, másrészt meg a Vaskapu számukra egy áthidalhatatlan akadályt jelent. Itt is szeretnék, nem ezen törvényhez szorosan, de államtitkár úr felé egy jelzést tenni, hogy voltak korábban ígéretek, hogy a déli szomszédainkkal lesz valamiféle egyezség ezzel kapcsolatban, és talán lesz európai uniós pénz is arra vonatkozóan, hogy a tokfélék számára átjárható legyen a Vaskapu. Hiszen az, hogy most visszatelepítünk egyes fajokat a Szigetközbe félig előnevelt formában, hasznos meg biztosan előremutató, de hosszú távon nem egy fenntartható folyamat, ha nem biztosítjuk ezt az átjárást. Láttam olyan extrém, azt hiszem, talán észak-amerikai példákat, ahol kis liftek szállították fel az ívni kívánó halakat az eggyel magasabb szintre, gyakorlatilag egyesével érzékelte a fotocella, amikor beérkezik az állat, és felliftezte a fölső folyószakaszra. Nyilván nem erről beszélek, meg tudom, hogy nem itt tartunk, de ha ott ennyire komolyan vesznek egy gazdaságilag egyébként jelentéktelen halfajt, akkor itt, nálunk ennél sokkal súlyosabb kérdésekben még addig sem tudtunk eljutni, hogy legalább valami partnerségi viszonyt kialakítsunk ebben a kérdésben a szomszédainkkal. De idetartozik Bős-Nagymaros kérdése is, hiszen a Szigetköznél, azt hiszem, azon lehetne vitatkozni, hogy érdemes volt-e ebbe a projektbe annak idején belevágni, de hogy 90-95 százalékos készenlétben leállítani nem lett volna szabad, és hogy ez a modern kori Magyarország legnagyobb bűne, abban egészen biztos vagyok, és ezt nemcsak én állítom, hanem rengeteg, a témát ismerő szakember, és ez szorosan összefügg a szigetközi halhiány kérdésével. De tudom, hogy ezt nem ezen jogszabálynak kell részleteznie vagy taglalnia, megoldania, úgyhogy ebbe nem is mennék bele jobban. Ugyanakkor rákérdeznék arra, hogy volt egy projekt 2010-ben a szaktárca kereteiben - vagy legalábbis tervben volt, és a tervezési folyamatokon túl volt - , mégpedig az, hogy a fokgazdálkodást, mint egy korábbi ősi földhasználati és vízhasználati módot miniben modellezték volna szintén Győr-Moson-Sopron megyében Fehértó, Kóny térségében, ha jól tudom. Ángyán államtitkár úr levadászásával ez a projekt is megszűnt és megakadt, miközben szerintem ez nem pártpolitikai kérdés. [[Dr. Bitay Márton Örs közbeszól.]] Jó lett volna, ha tovább folytatódik, de ha államtitkár úr esetleg tud biztató szavakat mondani azzal kapcsolatban, hogy ez az előremutató kezdeményezés a jövőben folytatódhat-e, azt megköszönném, és tudom, hogy elsősorban nem halászati vagy horgászati kérdés, de szorosan összefügg, hiszen hazánk halbőségét annak idején jelentős mértékben az adta, hogy a fokgazdálkodás az alföldi területeken egy elterjedt művelési forma volt. Szintén jó lenne, ha kezelné a jogszabály az őshonos, illetve invazív fajok vitáját, kérdését, egymásnak feszülését. Itt elsősorban persze a halfajokra gondolok, hiszen most ezt tárgyaljuk. Tudom, hogy nehéz kérdés és drága kérdés, hogy választ adjunk arra, hogy milyen módon lehet a különböző invazív fajokat megállítani vagy terjedésüket lelassítani, de mindenképpen választ kell adni ezekre a kérdésekre, mert brutális változások előtt vannak a természetes vizeink ilyen területen is. A rákfajoknál vagy a kagylóknál már sokkal rosszabb a helyzet. Én elég sokat járok a természetben, amikor csak tehetem, van egy kis szabad időm, akkor kint vagyok. Én az elmúlt hat évben őshonos rákfajt egyetlenegy típusú vízterületen sem találtam, láttam, fogtam. Úgyhogy ez is azért, azt hiszem, hogy elég beszédes, és erre is jó lenne valamilyen megoldást találni. Egyébként ez nemcsak magyarországi probléma, nyilvánvalóan egész Európát sújtja. Több irányból zajlik a folyamatos megszállása természetes vizeinknek.A vízfelületek bérletének lejártáról már volt szó, tudom, hogy azt sem ezen jogszabály kereteiben kell rendezni, de előre szeretném bocsátani, hogy azt a Fidesz érdekében is kérem, sőt követeljük, hogy semmiképpen ne legyen olyan politikai szaga az egész történetnek, amilyet az állami földeknél láthatunk. Azt hiszem, ez egyikünknek sem lenne érdeke, hiszen a vizek hasznosítása sokkal többről kellene hogy szóljon, mint arról, hogy esetleg ki nyeri meg ezeket a pályázatokat. Ezt csak úgy elöljáróban mondom, hiszen ha ugyanaz a szemlélet fog eluralkodni ezen a területen is, ami az állami földeknél, akkor ott komoly problémák lesznek, és abból politikai és szakmai szempontból is, ígérem, hogy nem fognak jól kijönni, legalábbis mi azon fogunk dolgozni, hogy bebizonyítsuk azt, hogy nem a megfelelő kezekbe kerültek ezek a vízterületek. [[19.40]] Ezeket kívántam hozzáfűzni itt a jelen tervezethez. Ahogy mondtam, összességében tudjuk támogatni. Talán a 3. §-nál lenne még egy olyan kérdésem, hogy itt a szerzett jog védelme miatt van-e ez a visszalépés, legalábbis én annak értelmezem, és hogy nem lehetne-e elég indok a halgazdálkodási vízterület közérdekből történő rendezésénél a génállomány megőrzésének érdeke, a természetvédelmi érdekek érvényesítése, oktatási és kutatási célú országos jelentőségű turisztikai érdekek érvényesítése. Szerintem ezek olyan nyomós érvek, amelyek a szerzett jog védelmével szemben megállják a helyüket, és én itt újrafontolásra kérem a jogalkotót. A 8. §-nál lenne még egy olyan megjegyzésem, hogy az állami horgászjegy átruházását nem lehetne-e esetleg úgy módosítani, hogy mondjuk, családon belül fiatalkorú számára ez esetleg lehetséges legyen, már csak azért is, hogy a generációváltás elősegítése ezen a területen is megtörténjen, és azt hiszem, hogy ez egy mindenki számára elfogadható gesztus lenne a fiatalok felé. Ennél a témánál szintén lenne egy olyan kérdésem, hogy egy e) ponttal egészül ki a 41. §, ami a vak és gyengén látók érdekében született. Nem tudom, én azért ismerek elég sok horgászt, de vak és gyengén látó horgász kollégát vagy -társat nem ismerek, de valószínűleg ez az én hiányosságom. Ugyanakkor arra teszek javaslatot, hogy ha már van egy ilyen engedmény, aminek örülök, és mindenképpen támogatjuk, akkor talán a fogyatékkal élőkre ki lehetne ezt bővíteni, és azt hiszem, hogy akkor a gyakorlatban is találnánk olyat, aki ezt meg is tudja köszönni, és valóban értékelni is fogja ezt a módosítást. A korhatáremelésnél már az eredeti törvény vitájánál is belementünk abba, hogy ez a 3-15 életévig terjedő korhatár megfelelő-e. Lehet, hogy érdemes lenne elgondolkodni azon, hogy ezt a 18. életévig ki lehetne bővíteni. Amire viszont a Jobbik biztos, hogy módosító javaslatot fog tenni, az az, hogy a „Férfiaknak 40+” kezdeményezésünket szeretném már itt ezen jogszabály keretei között is beépíteni, azaz a 40 év munkaviszonyt letöltött férfiak és hölgyek esetében szeretném javasolni, hogy mentesüljenek az állami horgászjegy díja alól. Úgyhogy ezt mindenképpen szeretném államtitkár úr figyelmébe is ajánlani [[Gőgös Zoltán: Sok pénz ám!]] , hogy ezúton is támogassa, hiszen azt hiszem, hogy ez egy említésre méltó módosító javaslat, és érdemes már most felhívni rá a figyelmet. A 16. § zárásként, amihez szeretnék egyetlen, d) pontot hozzátenni, itt pedig az ívóhelyek létesítésére teszek kísérletet, mégpedig arra, hogy a bekezdés ezen pontjai… - meghatározott bevételekkor a miniszter a következőkre fordíthatja, és ezt egészíteném ki ezzel a bizonyos ívóhely-létesítéssel. Örülök annak, hogy európai uniós pályázatok is vannak mostanában erre a területre, még ha nem is kifejezetten nevesítve, de a gyakorlatban mégiscsak az ívóhelyek létesítését fogja eredményezni az a néhány projekt, de ez nagyon kevés. Ahhoz, hogy fenntartható, az őshonos fajok számára belakható életterek sokaságává váljon újra a magyar természetes víz, ennél sokkal több erőfeszítésre és anyagi ráfordításra van szükség. Ezeket kívántam elmondani, államtitkár úr, és akkor remélem, hogy módosító indítványaink közül azért jó néhány meg fogja az önök tetszését is nyerni és a szavazatukat is el fogja érni, hiszen ezek által egy még inkább közhasznú és még inkább, még több ember számára élvezhető hobbivá, rekreációs tevékenységgé fogjuk tudni fordítani a horgászatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Sallai R. Benedek képviselő úr. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr, bocsásson meg, hogyha figyelmetlen voltam. A vadászati és a vadgazdálkodási törvénynél egyértelműen kiderült, hogy ez egy tűzoltójellegű munka, és később egy átfogó szabályozás lesz. Ha jól értem, akkor most ez maga az átfogó szabályozás tehát a halászati és halgazdálkodásiban. [[Dr. Bitay Márton Örs: Nem.]] Ez csak azért fontos, mert a jogszabályt átnézve én azt hiszem, hogy a házszabály tiltja azt, hogy esetleg olyan módosítókat nyújtsak be, amik nincsenek megnyitva jelen pillanatban, pedig jó néhány olyan egyéb rendelkezés van, aminek a módosítási javítása indokolt lenne. Ezekről szerettem volna szót ejteni. Hadd hívjam már fel az államtitkár úr figyelmét, hátha esetleg a későbbi munka során tudják ezt hasznosítani, hogy nagyon sok esetben komoly problémákat okoz a jelenlegi szabályozás a kutatási célú halfogásnál. Gyakorlatilag a végrehajtási törvény 45. §-ában nincs benne például a kutatási célú halfogási engedély felsorolva, ezért, ha a jogszabály ezen helyét szűklátókörűen értelmezzük, akkor ez jogosulatlan halászatnak minősülne jelen pillanatban, hiszen kiszedi a halat. Ugyanígy vannak például problémák a halászgépet kezelő képesítés mellett, ahol például egybeköti a mezőgazdasági és erdészeti gépkezelőnél, pedig ez minden bizonnyal a „valamint” helyett egy „vagy”-ot szeretett volna jelenteni. Ha megengedi államtitkár úr, akkor nem tartom fel ezzel, hiszen most nem részletes vitát folytatunk, de megköszönném, hogyha elfogadná azt, ha átküldeném ezen javaslatokat, amik ezzel kapcsolatban felmerültek, mert ezek majdnem mindegyike olyan, ami jobbító szándékú javaslat, hiszen jó néhány esetben gyakorlatilag az életszerűséget szolgálnák. Tehát például most az van, hogy az utolsó kutatási nap után 30 napon belül kötelező egyszerűsített jelentést küldeni. A legtöbb kutató azt mondja, hogy ez teljesíthetetlen, hiszen abban az időszakban, míg a kutatás zajlik, diktafonra vagy máshogy rögzítik az adatokat, télen feldolgozzák, és ez rendszerint így történik. Tehát ezeket át fogom küldeni akkor, és ezekkel nem terhelem államtitkár urat és a képviselőtársaim idejét.Összességében annyit szeretnék elmondani, hogy a jogszabály-módosítás jelentős része olyan, ami támogatható, habár szeretném azt elmondani, hogy a magunk részéről azért vannak azzal kapcsolatban aggályaink, hogy ez a nagyon horgászközpontú szabályozás hosszú távon mennyire produktív Magyarország halfaunájának megőrzése érdekében. Gőgös képviselőtársam már említette ezt. Bizony mindenképpen megpróbálnék arra lehetőséget teremteni a hagyományos halászati módoknak, tehát nem a nagy, széles vezetőhálók, meslencek vagy ilyenek alkalmazásáról beszélek. A hagyományos halászati módoknak, a merítőhálós halászatnak, ami jó néhány természetes vízen gyakorlatilag extenzív megélhetést jelentett egy-egy családnak, ezeknek az újbóli megteremtésének a lehetőségére jó lenne, ha tudnánk valamilyen lehetőséget teremteni.Szintén Gőgös képviselőtársam említette meg azt, amit akartam mondani. A Balatont nem ismerem annyira, de ezek szerint ott is probléma, de a természetes vizeknek egy jelentős részénél is, most a Tisza-tó térségében horgászati hasznosítás van kizárólag, a nagy testű planktonevők horgászati hasznosítása problémákat vet fel, tehát egyszerűen nem lehet szabályos eszközökkel normálisan kiszedni azt a mennyiséget, ahogy kell. Ilyen esetekben minden bizonnyal át kellene azt gondolni, hogy az őshonos halfaunának a sportcélú hasznosítása növekedjen, míg az ilyen jellegű fogyasztási vagy bármilyen kereskedelmi célúban pedig az ilyen jellegűek kiemelésére kerüljön sor, annak érdekében, hogy az adventív fajok visszaszorítására megteremtődjön a lehetőség.Minden bizonnyal a horgásztársadalom örömmel fogja fogadni a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló jogszabály ezen módosítását. Nekünk még egy picit rágni kell ezt, ezért most nem tudom közölni a frakciónk álláspontját. A Fenntartható fejlődés bizottsága fogja tárgyalni hétfőn a részletes vitában, addigra minden bizonnyal ki fog alakulni az a kép, hogy lehetséges, hogy ennek a támogatására megnyílik a mód, viszont lehet, hogy néhány pontban pedig kérnénk más területeken, más szakaszokon a módosítás lehetőségét, hogy esetleg a kormányzat gondolja át, hogy ő terjessze be. Nyilván nem produktív az, ha én terjesztek be ilyet, akkor nagyjából ismerjük a képviselőtársaink magatartását, de hátha a kormányzat esetleg meg tudja fontolni ezeknek a létjogosultságát.A részletes vitában folytatjuk, és meg fogjuk nézni ennek a lehetőségeit, és szíves figyelmükbe ajánlom Magyarország ősfoglalkozásainak tanulmányozását. Hermann Ottó-évről emlékezett meg nemrég itt a tisztelt Ház. Azért a halászat és a hagyományos halászati módok fenntartására mindenképpen kell majd még lehetőségeket pazarolnunk.És egy utolsó utáni gondolat, amit Magyar képviselőtársam említett meg, és nagyon-nagyon fontos. Ma egy érdekes párbeszédet folytattunk, és a legtöbb dologban egyet is értettünk a vadgazdálkodási törvénnyel kapcsolatban. Ha megpróbáljuk analógiába állítani ezt a két rendszert, a halgazdálkodás és a vadgazdálkodás részeit, azért az egyértelműen és nyilvánvalóan látszik, hogy egy vadgazdálkodónak ahhoz, hogy eredményességet tudjon produkálni, egy folyamatos élőhely-fejlesztési és élőhely-fenntartási törekvést kell megvalósítania.Az lenne a jó, hogyha a szabályozás elősegítené azt és ösztönözné azt, hogy a horgászati és sporthorgász célú hasznosítóknak is meglegyen az ösztönzés, ami akár az ívóhelyek kialakítására, akár pedig az élőhelyek fenntartására a lehető leginkább lehetőséget teremtene, mert bizony jó néhány területen szerintem meglenne erre a gazdasági lehetőség, hiszen a sportcélú hasznosítás azért semmiképpen nem tekinthető veszteségesnek a normális, nagyobb víztereken. [[19.50]] Pártunk, hazánk és frakciónk még fogja vizsgálni ezt a jogszabályt. Nem látunk benne semmi komolyabb kivetnivalót. Mint mondom, szemléletileg mi egy picit változtatnánk rajta, de a más módosítások elegendők lesznek. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Befejeztük a vezérszónoki felszólalásokat. Most kerülhetne sor független képviselői felszólalásra, ha függetlenek lennének a teremben. Így kettőperces felszólalásra van lehetőség. Lukács László György képviselő úr következik, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hallgattam az államtitkár úr expozéját és az elmondott kiváló beszédet, szavakat. Nekem úgy tűnt, hogy nem ön beszélt, hogy nem öné az érdem ennek a jogszabálynak a megalkotásában, s talán nem is az előkészítő osztályé. Én bizony Fazekas Szabolcsot, a rövid ideig regnáló halbiztost sejtem e mögött a remekbe szabott jogszabály mögött. Mindenképpen érdemes lenne még itt a vita elején tisztázni, hogy milyen munkát végzett a területen Fazekas Szabolcs, volt-e a halbiztos úrnak ebben munkája, vagy adott esetben csak a zavarosban halászott. De a kérdést úgy is megfogalmazhatjuk - ami a kétperces stílusba a legjobban belefér -, hogy Bitay Márton Örs vajon a halbiztos kottájából játszik-e. Én úgy gondolom, hogy erre ön nagyon röviden tud választ adni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Magyar Zoltán képviselő úrnak akkor tudok szót adni, ha rendes felszólalásra jelentkezik. Köszönöm szépen. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, csak egy dolgot kifelejtettem. Ha már halról és horgászatról beszélünk, akkor azt se kerüljük meg, hogy a halgazdaságoknak is jó lenne már egy törvénymódosítás, legalábbis nagyon sokuk komoly problémákkal küszködik mind piaci oldalról, mind pedig a pályázatok oldaláról. Régóta követelik azokat a változásokat, amelyek egyébként az ön asztalán is ott vannak, államtitkár úr, mert rendszeresen megküldik a szaktárcának is a problémáikat. Hozzáteszem: potenciálisan egyébként nagyon nagy lehetőség lenne a halgazdaságokban, hiszen látjuk, hogy milyen folyamatok zajlanak a tengerek körül, látjuk, hogy a túlhalászás miatt gyakorlatilag kimerültek az óceánok. A magyar halnak ilyen szempontból is meg fog nőni az értéke, és remélhetőleg a kormány végre lehetőséget biztosít arra, hogy a halgazdaságok képesek legyenek fejlődni, és gépesíteni tudjanak, de a megfelelő szakképzés hiánya is komoly problémákat jelent számukra. Azt csak zárójelben jegyezném meg államtitkár úrnak, s mint kérdést feltenném: mikor várható az, hogy a halgazdaságokat érintő problémákat kezelő jogszabályok is elénk kerülnek, hiszen azért itt egy komoly, nagy múltra visszatekintő ágazatról van szó, ami egykoron jelentős részét képezte a magyar agráriumnak, ma pedig egy kis mostohagyermekként vergődik csak, és évek óta várja, hogy valaki végre felfigyeljen a problémáira. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. Egyed Zsolt képviselő úr, rendes felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Jómagam is mint horgászó ember azt mondom, hogy a törvényjavaslat előremutató. Úgy gondolom, hogy a halászat kontra horgászat témában itt egy évtizedes vitára pontot lehet tenni. Sallai képviselőtársam már megfogalmazta, hogy a halászatnak Magyarországon történelmi tradíciója van, az igaz. [[Gőgös Zoltán: Ezt én mondtam!]] Van is történelmi tradíciója, így van, de én úgy gondolom, hogy talán egy kezünkön megszámolható azoknak az embereknek a száma, akik ténylegesen az ilyenfajta halászatból élnek. Ezzel szemben pedig van egy 300 ezres tábor, aki a sporthorgászatot pihenés céljából gyakorolja. A nagy számok törvénye alapján ezeknek az embereknek mindenféleképpen biztosítani kell arra minden lehetőséget, hogy ezt a hobbit, ezt a pihenési gyakorlatot nyugodt körülmények között tudják folytatni. A túlhorgászással és egyéb aggályokkal kapcsolatban úgy gondolom, itt is meg lehet teremteni az egyensúlyt. Gyakorlatilag annyit kell tenni, hogy a halaknak a kialakított vagy természetes ívóhelyét az embereknek egyszerűen békén kell hagyni, és akkor egy kifogyhatatlan halszaporulat lesz a vizeinkben. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy a természetes vizeink, illetve az üzletszerűen üzemeltetett halastavak kapcsán is felmerültek rendkívül furcsa anomáliák, amelyek még megoldásra várnak. Például Borsod megyében volt egy olyan eset, hogy adott volt egy tó, ahol a vízkészlet nyilván a magyar államé, a meder, tehát a földterület egy magánszemélyé, a partszakasz körben az önkormányzaté, a halászati jog pedig egy negyedik személyé volt. Úgy gondolom, hogy aki ebben a helyzetben bármilyen előrelépést tud eszközölni, az varázsló. Ezekre a helyzetekre, ezekre a problémákra mindenképpen megoldást kell találni. Az erdővel kapcsolatos törvényjavaslat kapcsán is elmondtam, itt is elmondom, hogy én nagyon fontosnak tartom a felügyeletet. Úgy emlékszem, kereszténydemokrata képviselőtársam is utalást tett rá, hogy a halőri szolgálatot bővíteni kell. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy nemcsak a tavaknál és a nagyobb folyóknál van erre szükség. Most megint egy kicsit hazabeszélek a saját példám alapján, mert a legértékesebb halainkat is tömegével lopják. Most azokra a hegyi patakokra célzok - hál’ istennek én ilyen környéken, ilyen környezetben élek -, ahol még bőséges pisztrángállomány van a hegyi patakokban, de ne tudják meg, hogy milyen módszerekkel, milyen eszközökkel fogdossák össze ezeket a jószágokat. Másrészt a halőri szolgálatnak egy kiemelten fontos feladata lenne a hallopások megakadályozása, amelyeknek az egyik legbeváltabb módszere az, hogy a folyók áradása után a visszamaradott kubikgödrökből meg egyebekből mázsaszámra szedik ki a halakat. Szerintem ez sem egy tiszteletre méltó cselekedet. De úgy gondolom, hogy megfelelő törvényi szabályozás és megfelelő felügyelet mellett ez a gyalázatos tevékenység is megszüntethető. Összességében ennyit szerettem volna elmondani ezzel a javaslattal kapcsolatban. A Jobbik Magyarországért Mozgalom számára ez a törvényjavaslat támogatható. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételten megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Ahogy látom a készülődésből, megadom a szót Bitay Márton államtitkár úrnak, aki válaszolni fog a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Úgy illik, hogy a vita végén az államtitkár reagál a felvetettekre, még a kései óra ellenére is. Gőgös Zoltán azt említette, hogy a húshorgászatot kiszorítaná. Egyetértek vele, de azt gondolom, azért azok a szabályok, amik itt szóba kerültek, hogy bizonyos méret fölött ne tessék hazavinni, hanem tessék visszaengedni, ennek a tiltása jogszabállyal életszerűtlen, mert nem tudom ellenőrizni. Itt azért vannak alapvető horgászetikai szabályok, és inkább ezekre kellene nagyobb hangsúlyt fektetni. A Balatont említettem az invazív, idegenhonos fajoknál; ez szóba került Sallai Róbert Benedek képviselő úrnál is, és ha jól emlékszem, Magyar Zoltánnál is a busa problematikája. Nem az a baj, hogy nagyon nagy darab halakat lehet találni a vízben - sajnos egy bizonyos részben döglötten -, hanem inkább az az érdekes, hogy hogy lehet kisméretű busát találni a vízben, amikor a tudomány pillanatnyi állása szerint ez a hal nem szaporodik a Balatonban. De én megmondom a választ önnek, képviselő úr: úgy lehet találni, hogy esztelenül lettek haszonbérbe adva vízgyűjtő területek, horgászfelületek, amelyek ráadásul jogilag víztározó besorolásban vannak. [[20.00]] Ezek közvetlen összeköttetésben állnak a Balaton vizével, ezekben a víztározókban pedig busát nevelnek. Élek a gyanúperrel eddigi kutatásaim alapján, hogy valahol itt lehet a busa elásva - hogy stílszerűen próbáljak meg fogalmazni.Magyar Zoltán képviselő úrnak köszönöm szépen a támogatást, Gőgös Zoltán képviselő úrnak is köszönöm a támogatást. Horgászturizmust nem fejtegetem tovább, egy hajóban evezünk. Nyilvánvalóan vannak vitáink, hogy hogyan kellene előrehaladni, de egyértelmű ennek a szándéka. Megemlítette, hogy túlszaporulat lehet a halászat leállításából a természetes vizeken, legalábbis ha jól értettem, amit mondott. Bár így lenne! Bár már itt tartanánk, hogy ez problémát okoz. Ha nem ezt mondta, akkor elnézést kérek. Akkor majd mondja el nekem, hogy mit értettem félre ebben a kérdésben.A gazdasági jelentősége, a szomszédokkal a partnerségi viszony. Hát igen, itt a történelemre lehetne visszatérni, a vízgyűjtő területek, illetőleg a vizek visszaáramlása a tengerekbe, hogy itt milyen kapcsolat volt, és ez a magyar történelem egyik legszomorúbb tragédiájával milyen ok-okozati összefüggésben van. Valóban, itt most nemzetközi megoldásokat kell keresni erre a problémára. Érdekes állítása volt, amit Bős-Nagymarosról mondott, de tiszteletben tartom a véleményét. Én nem értek vele egyet.Az invazív fajok visszaszorítása kapcsán említette, hogy nagyon kevés rákot tud fogni. Ne is fogjon, mert a többsége védett, még véletlenül se fogdossa őket, nehogy ebből valami probléma legyen! A 3. § vonatkozásában a szerzett jogokkal kapcsolatban a rövid válaszom az, hogy nem. Hogy a horgászjegy átruházása a családon belül legyen ingyenes: 15 éves kor alatt ingyenes. Nincs díj. Nem tartom egyébként rossz gondolatnak, hogy akár írjuk is le, de 15 éves kor alatt ingyenes, tehát nincs ennek különösebben oka. A vakok és gyengén látók kerestek meg minket ezzel az igénnyel. Akceptáltuk, elfogadtuk, jó ötlet a fogyatékkal élőkkel is. Módosító javaslatban ezt meg tudjuk vitatni.A későbbi hozzászólásában jelezte a halgazdálkodás kérdését, illetőleg hogyan lehet a magyar halakat támogatni. Elsősorban ezeknek a támogatásoknak, pénzügyi támogatásoknak kell lenni, HOP, MAHOP pályázatok vonatkozásában lehet előrelépni. Van is miért, van is hová. Salzburgban volt szerencsém egy vadászati és horgászati kiállításon tájékozódni tartományi, illetőleg szövetségi vezetőktől. Nagyon érdekes volt, hogy az édesvízi halimportjuk jelentős része Csehországból megy Ausztriába, miközben ugyanarról a halállományról beszélünk. Tehát én is látok itt bőven előrelépési lehetőséget.Az ívóhely-létesítés szóba került, ez már benne van az eredeti törvényben, nem itt, a módosításban, hogy annak milyen támogatási lehetőségei lehetnek. Illetőleg Sallai Róbert Benedek képviselő úr is említette a halászatot, hogy azért vannak ott olyan szegmensek, amiket érdemes lenne támogatni. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a kisszerszámos halászat taxatíve benne van, hogy lehet, és szeretném szintén felhívni a figyelmét, hogy az ökológiai célú halászat is lehet, ez szintén taxatíve benne van. Csak és kizárólag a kereskedelmi célú, nagyüzemi halászatról beszélünk.Átfogó szabályozás vagy nem? Azért hezitáltam, amikor ezt mondta, mert nem átfogó, de mégis. Ugye, az átfogó szabályozás maga a törvény volt 2013-ban, ez ennek a pontosítása.Egyed Zsolt képviselő úr szintén említette a halászattal kapcsolatos kérdéseket, hogy azért figyeljünk arra, hogy a fürdővízzel nehogy véletlenül a gyereket is kiöntsük. Remélem, hogy ebben tudtam megnyugtatót mondani. Meder, gátrendszer, halászati jog különféle személyeknél van. Az csak hab a tortán, tudok olyan példát is mondani, ahol EU-s pályázat kapcsán keletkezett fenntartási jog pedig egy negyedik személynél van. Hát, elég bonyolult világ ez. Ezeket az új pályáztatási rendszerben végig kell vinni. De biztos vagyok benne, szeretném egyértelműsíteni, hogy itt gazdálkodási jogosultságokról beszélünk. Tehát az a vágy, hogy egy szép, csendes vita legyen, ahol mindenki elfogadja az eredményt, biztos, hogy nem lesz. Már csak azért sem, mert ilyen viszonyok is találhatóak. A hegyi patakban illegálisan fogják a halat, és micsoda módszerekkel. Ismerjük a helyzetet. Per pillanat azt gondolom, talán önnek is nyújt egy kis nyugalmat az a tény, hogy a büntető törvénykönyv korábbi módosítása azért próbál ezekkel a helyzetekkel valamit kezdeni. Kérem, vegye figyelembe, hogy itt is, mint az erdőnél, valahol inkább a kereskedelem vonatkozásában tudjuk megfogni. Ugye, nem tudunk minden méterre vagy száz méterre halőrt állítani.Lukács László képviselő úr érdekes szakmai hozzászólását pedig nagyon szépen köszönöm. Remélem, ennél azért mélyebb szakmai vitákat fogunk folytatni, és abban reménykedem, hogy inkább a törvény szövege az, ami felkelti az ön érdeklődését. Kíváncsian várom, hogy ha esetleg valamit elrontottunk, akkor módosító javaslatokkal támogassa. Szeretném megnyugtatni, a Földművelésügyi Minisztérium minden hivatali apparátusát, amely részt vesz a munkában, használtuk, gőzerővel dolgoztak a javaslaton; amíg a biztos úr része volt a csapatnak, addig természetesen ő is részt vett ebben a munkában. És még nagyon sokan mások. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Köszönöm a lehetőséget. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok leadási határideje csütörtökön 16 órakor van. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából: „Mennyi az elég? Orvosbérekről őszintén” címmel Lukács László György képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az, hogy mennyi az elég, és orvosbérekből mennyi kell, illetve mennyi az, ami jó, talán az elmúlt idők egyik legaktuálisabb és legforróbb témája. Az állandóan napirenden lévő témák között szerepel. Azért is hoztam be, igaz, csak napirend utáni kérdésként ezt a témát, mert a Jobbik hisz abban, hogy az egészségügynek, az egészségügyi témáknak itt a Ház falai között helyük van, és egyre többször meg kell jelenniük. Azon dolgozunk, hogy minden témát, így főként ebben az esetben az orvosi béreket és nemcsak az orvosi béreket, hanem valamennyi egészségügyi dolgozó bérének kérdését behozzuk.Hiszen összességében ez a kérdés egy nagyon érdekes katalizátora és megtestesítője annak a problémának, ami az orvoselvándorlás egyik fűtőeleme. Hiszen mindenki tudja, hogy egy nagyon komoly, masszív orvoselvándorlással állunk szemben, ami gyakorlatilag megegyező számú a kibocsátott orvosokkal, illetve egészségügyi dolgozókkal. A történelmi indulópont nagyon egyszerű: ebben is 1990 és az úgynevezett rendszerváltás időszaka, amikor a bérek elcsúsztak, és nem tudták követni a piaci viszonyokat, egy általános gazdasági recesszió, elértéktelenedés lett úrrá, és ez önmagában az egészségügyi szektorra is kihelyeződött.A jelen állapot azonban már ennél egy kicsivel tisztább, de egy cseppet sem szívderítőbb. A jelen állapotot legelőször úgy lehet megismerni, ha a jogszabályi rendelkezéseket nézzük meg. Meg kell nézni, és úgy tudunk tiszta vizet önteni a pohárba, milyen foglalkoztatási formákban lehet orvosokat, egészségügyi dolgozókat foglalkoztatni. Azt látjuk ezen a területen, hogy szintén nincs egységes szabályozás, sokkal inkább kesze-kusza helyzet van, hiszen lehet foglalkoztatni egészségügyi dolgozót akár egyéni vállalkozóként, társas vállalkozás tagjaként, de lehet közalkalmazott, lehet köztisztviselő, de egyházi személyként is, illetve állhat közszolgálati vagy munkaviszonyban is. Tehát egy rendkívül széles spektrum fogja át ezt.De mindenki tudja, az érdekel, hogy kinek mennyi van a zsebében. Így hát nyugodtan mondhatjuk azt is, hogy mi van a zsebükben, mennyi az annyi. Elsőnek, ugye, a rezidenseket érdemes végignézni. A rezidensek a bértábla szerint, méghozzá a Kjt. alapján a közalkalmazotti bértábla szerint kapnak fizetést, amelyben a 129 500 forintos bruttó fizetésüket, amennyiben erre lehetőségük van, akkor a Markusovszky-ösztöndíjjal majdnemhogy meg tudják ezt duplázni. [[20.10]] Így állhat elő egyébként az az abszurd helyzet, hogy a rezidensi évek végén járó, orvosnak készülő, már nem hallgató, de még nem orvos rezidens többet kap, majdhogynem a dupláját kapja, mint az a szakorvos, illetve szakorvosnak készülő orvos, aki már a kórház kötelékében dolgozik. De minden csoda három napig tart, azt szokták mondani, a rezidenseknek is ez a Kánaánja, ha úgy tetszik, ez a nyomorúságos Kánaánja is csak három napig tart, ugyanis amint a szakorvosi pálya felé lépnek, rögtön visszaesik a fizetésük.A kezdő orvosok bére sem áll jobban, szintén bértábla szerint kapják a fizetésüket, és gyakorlatilag 134-175 ezer forint bruttótól indul és akár hiszik, akár nem, gyakorlatilag 395 ezer forint bruttó fizetésnél még 40 évnyi munkaviszony után sem lehet elérni többet ebben a munkában. És hogy ez mennyire is jelentős vagy mennyire probléma ebben a szektorban, nagyon jól mutatja az Iránytű Intézet egy szakmai anyaga, ami a külföldi bérekkel foglalkozik, és amelyben a német kórházszövetségnek a felmérését ismertetik.Természetesen mindjárt elmondom ezt is, de nem gond megállni azoknál az egészségügyi dolgozóknál, akikről sokkal kevesebb szó hangzik el, ők az ápolók, a mentődolgozók, akiknek a bérével senki nem foglalkozik, hogy mennyit is kereshetnek. Szintén bértábla alapján keresik ők is bérüket, és egy elképesztően alacsony, 210 ezer forintos bruttó összegnél szinte kizárt, hogy nagyobb összeget tudjanak elérni sokéves, évtizedes tapasztalat után. És hogy hogyan állnak a nemzetközi bérek, nézzük meg, mi lenne, hogyha elég lenne vagy mennyi az elég. Német, osztrák, angol és svéd mintát vett figyelembe és hasonlított össze az Iránytű Intézet, és azt lehet találni, hogy a kezdő orvosnak a sógoroknál 560 ezer forinttól indul a fizetése, Angliában ez 628 ezer forinttól indul, míg a szakorvosoknak 1 millió 800 ezer forintig van a sógoroknál a fizetése, és 3 millió 400 ezer forint az Egyesült Királyságban. Tehát jókora különbség van. És hogy mi is lehet a megoldás, és a kormány is erre törekszik, és nyilvánvalóan elégtelenül: életpályamodellt kell beindítani, amit a kormány mind ez idáig halogatott. Az életpályamodellben nemcsak az orvosoknak, hanem más egészségügyi dolgozóknak is rendezni kell a fizetését, a bérét. A Jobbik mindvégig elkötelezett volt, hogy csak a források növelésével, a kiadások növelésével lehet az életpályát beindítani, hiszen az életpálya beindítása tudná megmutatni azt, hogy valójában mennyi is az elég, és mennyivel tudjuk itthon tartani orvosainkat, egészségügyi dolgozóinkat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Magyar Zoltán képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „A tűzvédelmi szabályok változásairól” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Komoly változások történtek a tűzvédelmi szabályok területén, és olyan aggasztó az információhiány és az informáltság az érintettek részéről, hogy feltétlenül fontosnak tartottam, hogy ezt itt a Ház falai között is megosszam önökkel.A pontos jogszabályváltozás így szól: „Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a lábon álló növényzet, tarló, növénytermesztéssel összefüggésben és a belterületi ingatlanok használata során keletkezett hulladék szabadtéri égetése tilos.”Nem tűnik egy kardinális változtatásnak, mégis sokunk életét fogja megbolygatni. Hiszen a jogszabály hatálybalépése már igencsak érinti a kerti munkák kezdetét, így az emberek nem lehetnek kellően informáltak az új szabályozást illetően. Adódik a kérdés, hogy milyen alternatívákat kínál a jogalkotó a zöldhulladék elhelyezésére. Egyáltalán mi indokolta a rendelet megalkotását? A szabadtéri égetés szennyező anyagokat juttat a levegőbe? Nagy a kockázata a nem kívánt tűz kialakulásának? Javaslok néhány alternatívát. Ha az elszáradt zöldhulladék égetése teljes mértékben kizárt, a megoldás csak az lehet, ha a jogalkotó gondoskodik a zöldhulladék rendszeres és térítésmentes elszállításáról. A hulladékgyűjtő udvarok kijelölése egy korábbi rendelet értelmében egyébként megtörtént, a helyi zöldhulladék-gyűjtő udvarok - már ahol van - nem működnek megfelelően, ugyanis a lakosság egy része az erőfeszítések ellenére sem ökofegyelmezett, és a kijelölt zöldhulladékudvarok szemétlerakóként is használatba kerültek. Persze, erre megoldást jelenthet a folyamatos őrzés-védelem, ami bár költséges, de feltehetően megtérülne, mivel nem a házaktól kellene elszállítani nagy költségen a zöldhulladékot, hanem egy helyről és ritkább ütemezéssel is megoldható lenne. Megfelelő számú biohulladék-kezelő telep működtetése és annak feltételei is átgondolásra érdemesek. Bizonyos területeken évente kétszer - ősszel és tavasszal - a szolgáltató eddig is térítésmentesen szállította el a zöldhulladékot, de ez az évi két alkalom belátható, hogy nem elegendő, illetve az elszállítás formája sem kidolgozott.Megnyugtató megoldás hiányában többen a zöldhulladékot termelő növényzet irtása mellett döntenek, ami, valljuk be, ökológiai szempontból sem kívánatos.Adódik a komposztálás. A legfontosabb hátránya, hogy nincs megfelelő szaktudás. Az nem komposztálás, hogy a kert végében összegyűjtjük a zöldhulladékot egy kupacba. Idő-, eszköz- és helyigényes, aktuálisan többévi zöldhulladék elhelyezéséről kellene gondoskodni. Végül mi lesz a keletkezett komposzttal? Véleményem szerint a komposztálás egyfajta megoldás lehet, de mindenképpen a megfelelő szaktudást mellé kell tenni.Kizárt dolog egyébként, hogy a belterületi tüzelés több szennyező, mérgező anyagot juttatna a levegőbe, mint például Budapesten a BKV még meglévő, ezeréves buszai vagy az iszonyatos méretű járműforgalom. Ennyi erővel a közlekedést is betilthatnánk.Kedves városiak és jogalkotók! Javaslom, hogy látogassanak el vidékre, ahol most - a tüzelés ellenére is - tisztább a levegő, mint a legforgalmasabb városokban.Ennyi erővel megkérdőjelezhető a vegyes tüzelésű kazánok használata is. A jogalkotó egyébként más platformokon kifejezetten támogatja a biomassza-tüzelésű kazánok telepítését.Véleményem szerint túl van dimenzionálva a kert végében elégetett növényi hulladékból származó toxikus anyag mennyisége. Mi a különbség e között a tűz között, és mondjuk, a kéményen keresztül távozott füst között? Mi a különbség, ha a szőlővesszőt a kert végében égetem el, vagy a biomasszakazánba dobom be, és a toxikus anyagokat a kéményen keresztül engedem a levegőbe?Egy-egy hideg téli napon olyan kistelepüléseken, falvakban, ahol a lakosok zömmel vegyes tüzelésű kazánnal, kályhával fűtenek, bizonyos műszerek nélkül is észrevehető a füstszag. De akkor betiltjuk a fűtést? És ha már itt tartunk, mi van a tábortüzekkel, szalonnasütéssel, bográcsozással? Ezek is betiltásra kerülnek? Vagy lehet majd kapni kifejezetten környezetbarát tüzelőanyagokat ezekre a célokra is?Tehát ezek a kérdésfelvetések, azt hiszem, jól mutatják azt, hogy a kérdés nem volt átgondolva, és minimum egy komoly gondolkodás, közös társadalmi egyeztetés kellett volna hogy megelőzze egy ilyen jogszabálynak a megalkotását, hiszen számtalan ember életét nehezíti meg, ráadásul, ahogy említettem, a legsúlyosabb probléma, hogy nincsenek ezeknek az embereknek erről megfelelő információik.A megoldási alternatívák ellenére is azt gondolom, hogy a rendelet egy olyan dolgot szeretne szabályozni és egyetlen tollvonással megszüntetni Magyarországon, aminek egyébként évszázados hagyományai vannak. Meggyőződésem, hogy a jóérzésű emberek eddig is körültekintően jártak el a tűzrakás területén, aki pedig nem volt jóérzésű, azt ezen jogszabály változása nem fogja eltántorítani korábbi rossz magatartásától. Így kérem a kormányt, hogy fontolja meg ezt a változást. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Witzmann Mihály képviselő úr: „A klímaváltozásból adódó szélsőséges vízmozgások és egyéb környezeti hatások a Balatonnál” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalásomban a klímaváltozásnak a Balaton vízgyűjtő területére gyakorolt, egyre inkább kiszámíthatatlanabb hatásaira kívánnám felhívni a figyelmet.A Balaton vízmozgásában, klímájában és ökoszisztémájában az elmúlt 15-20 évben egyre markánsabb változások következtek be. A klímaváltozás jelei megmutatkoznak a Balaton hidrometeorológiai viszonyaiban. A szakemberek szerint ennek hátterében a klímaváltozásból adódó légköri cirkulációváltozás van, amelynek tendenciái arra utalnak, hogy a szélsőséges időjárási helyzetek növekvő gyakoriságával kell számolnunk a jövőben.A Balaton az egyetlen olyan vízrajzi, geográfiai egység hazánkban, amely a forrástól a kifolyásig Magyarország területén található. A Balaton a leginkább érzékeny a befolyó vizek minőségére és mennyiségére. Ez jól érzékelhető választókerületemben is, ahol Balatonvilágostól Balatonszemesig nyolc település fekszik közvetlenül a Balaton déli partján. A tó vízszintjének szabályozása választókerületem székhelyén, Siófokon történik, így magam is többször megtapasztaltam már a térségben jelentkező szélsőséges meteorológiai és vízügyi körülményeket.A Balaton mindemellett egyedi turisztikai és rekreációs szerepet tölt be, továbbá gazdasági és társadalmi jelentősége is felbecsülhetetlen. Ezért is gondolom, hogy a figyelemfelhíváson túl kiemelkedően fontos feladat a Balaton térségének és a vele járó természeti hatásoknak az átfogó vizsgálata és az ezzel kapcsolatos szükséges intézkedések megtétele egyaránt. [[20.20]] Annak idején a Balaton vízgazdálkodása a jelenleginél sokkal kiegyensúlyozottabb időjárási körülmények között kialakult gyakorlatra épült. Az elmúlt száz évben alkalmazott mérnöki módszerek összességében megfelelő megoldást kínáltak a Balaton vízszintjének szabályozására. A Sió-zsilip aktuális vízálláshoz történő állítása általában elegendőnek bizonyult, azonban az eddigi szabályozás nehézségei a 2003-as rendkívül alacsony vízszintnél, a 2010-es árvíznél, majd az azt követő száraz időszakban vagy például a 2011-es száraz évben és a 2014-es ismételt árvíznél egyre sűrűbben jelentkeztek. A 2014. szeptember 13-14-ei hétvégén tapasztalt hirtelen, jelentős mennyiségben lehulló csapadék miatti természeti katasztrófa okán is szeretném kihangsúlyozni, hogy az éghajlatváltozás már egyértelműen bekövetkezett, és megoldási javaslatokat kell tennünk a gyors és hatékony kezelése érdekében.Ahogy a 2014 szeptemberében írt levelemben a Miniszterelnökségnek és a Belügyminisztériumnak is jeleztem, Siófokon négy óra leforgása alatt ebben az időpontban, szeptember közepén megközelítőleg 100 milliméter csapadék hullott le. Siófokot és környékét tehát alig egy hét alatt több mint háromhavi csapadékmennyiség érte. Siófokon kívül még 21 település jelezte felém a választókörzetemben, hogy a rendkívüli időjárás következtében bekövetkezett károk a százmillió forintot is meghaladják. Nos, tisztelt képviselőtársaim, mi ez, hogyha nem a szélsőséges éghajlatváltozás? Szerencsére ma már elmondhatjuk, hogy köszönhetően a jelentős kormányzati segítségnek és az érintett önkormányzatok gyors reagálásának, a legtöbb helyen már elkezdődtek, illetőleg be is fejeződtek a helyreállítási munkálatok. Véleményem szerint az ilyen meteorológiai szélsőségek megoldását nagymértékben segítené a Sió-csatorna áteresztő képességének növelése. Ehhez azonban a csatorna jelentős felújítására, illetőleg megerősítésére lenne szükség, hogy a közelben lévő termőföldeket a vízhozam-növekedés ne veszélyeztesse.Kétségtelen, hogy a vízeresztés kapacitásnövelésére szükség van, azonban ez önmagában nem ad végleges megoldást a rendkívüli árvizekre, még kevésbé a száraz periódusokra. További problémának és nehézségnek érzem, hogy a Balaton egységes vízgyűjtő területe három különálló vízügyi szakmai szervezethez tartozik. Ugyanis az említett térség fel van osztva a nyugat-dunántúli, a dél-dunántúli, illetőleg a közép-dunántúli vízügyi igazgatóságok között. A Balatont vízrajzi, meteorológiai, ökológiai, és azt hiszem, sok tekintetben, társadalmi szempontból is egységes, komplex rendszernek kell tekinteni. A Balaton térségének természetes határa a tó teljes vízgyűjtő területe, a Zala torkolatától egészen a Sió-csatorna felső szakaszáig. A Balaton vízszabályozása, illetve ezen túlmenően a természeti tényezőinek megvédése, azokkal való gazdálkodás jóval hatékonyabban történhetne, ha a fenti rendszert egy komplex egységként kezelnénk. Egy ilyen szervezeti megvalósítás esetén egyszemélyi gazdája és felelőse lehetne hazánk legnagyobb összefüggő természeti egységének, a Balatonnak, a szervezet sikeres működésével pedig jelentősen lehetne csökkenteni a klímaváltozás hatásait, illetve felkészültebben lehetne reagálni a természeti csapásokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalásképpen nyugodtan kijelenthetjük, hogy eljött az ideje annak, hogy a klímaváltozásból eredő környezeti változásokra az eddiginél jóval nagyobb figyelmet fordítsunk Magyarországon és többek között a Balaton térségében is. Ehhez kérem mindannyiuk segítő közreműködését és aktív szerepvállalását a jövőben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önöket, hogy Demeter Márta képviselő asszony napirend utáni felszólalási igényét visszavonta. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk, megköszönöm egész napi munkájukat. Köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm az Országgyűlés Hivatala munkatársainak a munkáját. Holnap reggel 9 órakor viszontláthatom önöket, ebben reménykedem. Munkánkat holnap 9-kor folytatjuk. Köszönöm. Jó éjszakát mindenkinek! [[Az ülésnap 20 óra 23 perckor ért véget.]]