Godātie kolēģi! Turpināsim izskatīt šā gada 24. septembra ārkārtas sēdes darba kārtību. Par procedūru pieteikusies runāt deputāte Linda Liepiņa. Lūdzu aktivizēt procedūras sadaļu! Aicinu deputāti Lindu Liepiņu pieteikties sistēmā! Tātad deputāte nav pieslēgusies. Turpinām skatīt 24. septembra sēdes darba kārtību. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā – deputāts Aivars Geidāns.
Labrīt, kolēģi! Turpinām “milžu cīņas” – šoferis pret pašpasludināto latviešu valodas skolotāju pankūku cepēju. Bet, atgriežoties pie likumprojekta, atgādināšu, ka Juridiskās komisijas sēdē strādājām ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” (Nr. 389/Lp13). Uz trešo lasījumu tika saņemti 24 priekšlikumi. Iepriekšējā sēdē tikām līdz 6. priekšlikumam. 6. – Juridiskās komisijas tehnisks priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 67, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
7. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 16, pret - 44, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz kārtību, lai novērstu fizisko personu nepamatotu datu apstrādi un aizsardzību no trešajām personām, kuras ir administratīvi sodītas saistībā ar personas datu aizsardzību. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
(Skaņas defekts.) 9. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts, jo tika izveidots jauns - Juridiskās komisijas - priekšlikums.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Par... Par visu... Par visu šo, teiksim, jautājumu klāstu, kas saistīts ar žurnālistu tiesībām piekļūt šādai nepublicējamai informācijai un šo nepublicējamo informāciju attiecīgi arī publicēt, protams, bija ļoti garas un plašas debates gan komisijā, gan arī pagājušajā ceturtdienā. Es saprotu, ka arī šis priekšlikums izraisījis ļoti daudz reakcijas no sabiedrības un arī no žurnālistiem. Es vēlos pievērst uzmanību tieši diviem aspektiem šajā visā jautājumā... jautājumu klāstā faktiski. Pirmais jautājums, ko es arī pagājušonedēļ uzsvēru, - šis ir ļoti nopietns jautājums, saistīts ar tātad cilvēku... žurnālistu īpašajām tiesībām piekļūt informācijai un to publicēt. Mēs zinām, ka ir, piemēram, tādi žurnālisti, kuri ir izgājuši cauri visai Latvijas politiskajai dzīvei, gadu garumā bijuši klāt visos svarīgos notikumos, ir informējuši sabiedrību par... nu, par visiem procesiem un atklājuši ļoti daudz svarīgas informācijas sabiedrībai, tātad ir veikuši sabiedrībai ļoti nozīmīgu darbu un, iespējams, arī ietekmējuši vēsturi pozitīvā ziņā. Un tad ir citi žurnālisti, kuri varbūt pat nav īsti žurnālisti, viņi varbūt sevi sauc par žurnālistiem, un viņi... nu, viņi pilda pasūtījumus. Viņi pilda pasūtījumus, viņi saņem pasūtījumus no dažādām personām - varbūt kādu nomelnot vai nedaudz iebiedēt, vai ietekmēt. Dažādi pasūtījumi mēdz būt, iespējams, par šādiem... par šādiem sižetiem un informācijas publicēšanu. Šeit ir jautājums - likumdevējs... likumdevējs uzskata... par žurnālistu, kurš būtu tiesīgs piekļūt, pirmkārt, šādai nepublicējamai informācijai un, otrkārt, publicēt nepublicējamu informāciju... jo - kas tas ir? Šī informācija faktiski ir aizsargājama ar likumu, tāpēc ka šajā informācijā ir ietverti personas dati, sensitīvie dati. Un ne jau cenzūras dēļ faktiski šī informācija ir nepublicējama, bet tieši tāpēc, ka persona paļaujas uz likumdevēju, uz valsts pienākuma izpildīšanu šos datus aizsargāt. Šeit ir paredzēti tikai tādi, nu, tādi šauri nosacījumi, kuriem izpildoties šī nepublicējamā informācija tiek atklāta sabiedrībai, un tas nosacījums ir sabiedrības intereses, kas arī, protams, ir ļoti plašs jēdziens un plaši, kā teikt, saprotams. Tagad... Ir kritēriji. Un es saprotu, ka pie šī kritērija mums ir visvairāk debates un diskusijas tieši tāpēc, ka šis kritērijs ir, nu, diezgan... diezgan arī varbūt vienkārši apejams vai interpretējams, jo šajā gadījumā tas viss ir atkarīgs... Teiksim tā, žurnālista iespējas saņemt šo ļoti dārgo un ekskluzīvo mantu, šo ekskluzīvo informāciju, ir atkarīgas no mācību spēku atzinuma. Un es tiešām vairos veidot, atbalstīt, teiksim, šādu sietu, tāpēc ka es piekrītu tām bažām, kuras izskanēja, ka, šādu sietu veidojot, mēs radām, iespējams, arī korupcijas risku un, iespējams, mēs arī radām iespēju tikai izredzētiem un tikai kādai sistēmai īpaši pietuvinātiem žurnālistiem iegūt informāciju un tālāk ar šo informāciju arī dalīties, protams, iegūstot popularitāti un atpazīstamību. Vai tiešām šie grozījumi sasniegs mērķi - sabiedrību informēt un sabiedrībai nozīmīgas lietas atklāt -, es šaubos. Es balsošu “pret” šiem priekšlikumiem, un es neatbalstu arī otrā lasījuma redakciju. Es konceptuāli uzskatu, ka nav pabeigts... ka vispār šis darbs nav kvalitatīvi veikts attiecībā uz žurnālistu tiesībām šo informāciju publicēt. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Komisijas vārdā atgādinu: 9. - Jāņa Bordāna priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - nav, pret - 82, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz, ka žurnālistiem būs jāiesniedz atsauksme no fakultātes par to, ka žurnālista darbība pēdējā gada laikā atbilst pētnieciskajai žurnālistikai. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret - 4, atturas - 1. Priekšlikums atbalstīts.
11. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 12. - komisijas priekšlikumā. Tāpēc aicinu atturēties vai balsot “pret”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 2, pret - 65, atturas - 12. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz tiesības datu pārzinim pieprasīt ziņas no citām valsts informācijas sistēmām, lai pārbaudītu žurnālistam izvirzīto nosacījumu izpildi. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Kolēģi! Es vēršu jūsu uzmanību, ka šis priekšlikums paredz arī izvērtējumu, vai žurnālistu darbība nerada apdraudējumu valsts drošībai un aizsardzībai. Manuprāt... Es saprotu, teiksim, to galveno mērķi, ka žurnālists... Žurnālistam, protams, jāievēro arī visas Satversmē noteiktās pamatvērtības un visi likumi, bet man liekas, ka šis vērtējums par iespējamo apdraudējumu valsts drošībai ir visai... nu, teiksim, visai plašs, jo... Mēs arī redzējām, kas notika Marsa parka protestu jautājumā. Te arī bija diezgan duāla situācija: kāds uzskatīja, ka šie protestētāji apdraud valsts drošību, kāds tā neuzskatīja, un var būt, ka pati valsts drošības iestāde tā uzskatīja. Tāpēc šajā gadījumā, tā kā šis jēdziens ir ļoti, ļoti plaši interpretējams un ir iespējams manipulēt ar šādu... varbūt ar dažādiem pieņēmumiem, man arī rodas... arī šajā jautājumā rodas šaubas par to, vai šai dārgajai un ekskluzīvajai informācijai piekļūs tikai tie... piekļūs visi žurnālisti, kuri būs noskaņoti tiešām atklāt sabiedrībai svarīgu informāciju, vai tikai tie žurnālisti, kuri varbūt, teiksim, pildīs pasūtījumus un pievērs acis uz tik tiešām ļoti svarīgiem jautājumiem, kuri viņiem būtu jāatklāj. Tāpēc man... nu, man šķiet, ka, turpinot diskutēt par sieta... neveiksmīgā sieta radīšanu žurnālistu tiesībām, lai piekļūtu informācijai, - arī šis punkts manī rada bažas, un es to neatbalstīšu. Es aicinu kolēģus neatbalstīt, bet tos, kuri varbūt atbalsta, - tiešām aizdomāties par to, ka mēs šobrīd radām tādu, varētu teikt, cenzūras sistēmu, kuru varbūt koordinēs tikai atsevišķas personas. Un man šķiet, ka tas nav pareizi. Es aicinu neatbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Augsti godātie kolēģi! Nobalsojot par šo priekšlikumu, jūs radīsiet sistēmu, kurā kompetentās iestādes vērtēs žurnālistu darbību un katrs žurnālists sapratīs, ka viņa profesionālās iespējas vākt informāciju un strādāt par žurnālistu tiks ietekmētas, būs atkarīgas no kompetento iestāžu vērtējuma. Tad es uzdošu retorisku jautājumu, kolēģi, - par kādu žurnālistu neatkarību mēs tad varam runāt, ja mēs šeit radām šādu sistēmu? Šis ir viennozīmīgs solis cenzūras virzienā un autoritāras, tādas orveliskas sabiedrības radīšanā. Ja jūs nevēlaties radīt šādu sabiedrību, es aicinu jūs neatbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Nu pulksten 10.19 man beidzot izdevās ielogoties šajā e-Saeimas sistēmā ar tehnisko darbinieku palīdzību. Palīdzēja tātad man Jānis Martinsons un Alens Šlēziņš. Par procedūru es runāšu pēc tam. Es esmu pieteikusies arī par procedūru runāt. Es aicinu nekavējoties beigt šo absurdu, jo man līdz 12. priekšlikumam nebija iespējas piedalīties Saeimas sēdē, nebija iespējas balsot, kaut gan es esmu izdarījusi visu pēc priekšrakstiem, pēc jūsu sūtītās... Saeimas sūtītajām visām instrukcijām, visi e-paraksti ir pārbaudīti un tā tālāk, un tā tālāk. Līdz ar to uzskatu, ka man ir bijusi liegta dalība un arī nav bijusi iespēja balsot par tik būtisku... par tik būtiskiem grozījumiem likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”.
Liepiņas kundze, man ir jums jāpārvaicā. Liepiņas kundze, vai jūs atrodaties Saeimas telpās, vai jūs atrodaties mājās?
Es atrodos savas deklarētās dzīvesvietas adresē.
Jā, paldies. Tātad Liepiņas kundze arī... Deputāti visi ir tikuši informēti un aicināti atrasties... strādāt attālināti Saeimas Administrācijas norādītajās telpās, kur Saeimas darbinieki var sniegt tehnisko atbalstu, kur ir nodrošināts labs interneta pieslēgums. Deputāti, kuri strādā mājās vai citur, nevis Saeimas telpās, ir paši atbildīgi gan par tehniskajiem risinājumiem, gan par interneta pieslēguma kvalitāti. Šis ir princips, par kuru mēs esam vienojušies. Tātad, lūdzu, runājiet par konkrēto priekšlikumu.
Konkrēti par priekšlikumu... es runāšu par to, ka man nav bijusi iespēja... Es runāju par konkrēto priekšlikumu... Jūs varbūt iemācieties klausīties, Mūrnieces kundze, ja? Tātad par konkrēto priekšlikumu...
Paldies Liepiņas kundzei, paldies. Tātad vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi, vēl piebilstot pie tā, ko Liepiņas kundze teica, man arī šorīt bija tehniskas problēmas ar e-parakstu, tāpēc es pieļauju, ka kaut kas, iespējams, sistēmā nav... nestrādā pareizi. Ja mēs runājam par šo priekšlikumu, paturpinot... Mans apsvērums, kāpēc es neatbalstu un aicinu neatbalstīt. Arī otrs kritērijs, kuru mēs redzam šajā priekšlikumā, tātad valsts drošības apdraudējums un valsts aizsardzības apdraudējums... Pieskarsimies tam tagad. Ja žurnālists pētīs aizsardzības ministra, piemēram... vai ar viņu vai ar ministriju saistīto amatpersonu jautājumus un mēģinās publicēt šos datus, kuri, iespējams, sabiedrībai būs interesanti, - žurnālists radīs apdraudējumu aizsardzībai vai neradīs? Visticamāk, tiks atzīts, ka viņš rada apdraudējumu. Nu tieši tikpat interesanti būs konstatējams, ka žurnālists radīs apdraudējumu jebkurā gadījumā, kad viņš vēlēsies iegūt datus par īpaši aizsargājamām valsts amatpersonām, kuras joprojām tiek aizsargātas sabiedrības priekšā un par kurām netiek... par kuru darījumiem, par kuru datiem netiek atklāta informācija. Tāpēc es... nu... bet tieši otrādi, varbūt tiks atklāta kaut kāda informācija, kura sabiedrībai īsti nav noderīga, bet kaitēs konkrētajai personai un viņas tuviniekiem, lai, nu, arī atriebtos varbūt. Tāpēc vēl padomājiet arī par šo jautājumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi.
Nu tad, Mūrnieces kundze, mēģināsim vēlreiz varbūt kaut kādā veidā sarunāt. Par priekšlikumu. Aicināšu balsot “pret”, jo te jau izskanēja daudz dažādu argumentu gan no Jūlijas Stepaņenko kundzes, gan no Vjačeslava Dombrovska kunga. Piekrītu absolūti visam teiktajam. Nu par kādu mēs gan valsts drošības apdraudējumu varam runāt no ārpuses, ja mums pašiem Latvijā notiek tāda lieta kā žurnālistu kartelis, kur var izmantot informāciju pret cilvēkiem, nomelnot un tā tālāk, un tā tālāk. Plus vēl mums šis viss ir saistībā, manuprāt, arī ar to sabiedrisko mediju likumprojektu, ko mēs šobrīd skatām, kur, starp citu, tajā skaitā arī Nacionālā apvienība un Jaunā konservatīvā partija, mēģina uzlikt pilnīgi totālu kontroli virs sabiedriskajiem medijiem. Tātad es atgādināšu, ka sabiedriskie mediji ir neatkarīgi mediji un nebūs te nekāds žurnālistu kartelis, nebūs te nekāda tirgošanās ar informāciju - tam došu, tam nedošu. Nu, šis viss pasākums ir jābeidz! Ja mēs runājam par to, ka vara pieder Latvijas tautai, nu tad, mīļie draugi, vara pieder Latvijas tautai, nevis kaut kādai mazai cilvēku grupai, kas, savu interešu vadīti, darīs Dievs zina ko un pieņems vien Dievs zina kādus regulējumus... gan par Uzņēmumu reģistru - kas būs pieejams, kāda informācija nebūs pieejama. Pirms kāda laika mēs runājām par to, ka tagad zvērinātiem advokātiem varēs atspert ar kāju durvis vaļā, ieiet un paņemt jebkādu informāciju. Nu, kādā valstī mēs dzīvojam? Par ko... par ko... Mēs šausmināmies... Mēs šausmināmies par Krieviju un apdraudējumu no tās puses, bet mēs neesam ne par kapeiku labāki... nevis mēs, bet jūs, tie, kas šādus... tie, kas šādus likumprojektus virza. Aicinu balsot “pret”. Un, Mūrnieces kundze, es jūs aicinu arī korekti vadīt Saeimas sēdes. Paldies.
Paldies, Liepiņas kundze. Es aicinu jūs arī korekti piedalīties Saeimas sēdēs. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams par 12. priekšlikumu?
Komisijas vārdā nav nekas piebilstams. Priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 68, pret - 7, atturas - 3. Priekšlikums atbalstīts.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret - 3, atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
14. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Arī redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Lai arī tas ir... Lai arī tas ir redakcionāls priekšlikums, tomēr arī tāpat aicinu jūs pievērst uzmanību tam, ka žurnālistam tiks liegta pieeja... Un tas viens no gadījumiem tātad būs no kompetentajām institūcijām saņemta informācija, kas liecina, ka turpmāka piekļuves nodrošināšana reģistrācijas lietas nepubliskajai daļai rada apdraudējumu valsts drošībai un aizsardzībai. Tātad tas nozīmē, ka, arī uzsākot darbu pie šīs... pie šo datu apstrādes, arī tad, ja, piemēram, kāds saprot, ka varbūt īsti nav pareizi, ka žurnālists tur ir iekļuvis, un kaut kādā veidā viņš ir jābremzē, tad arī šajā gadījumā, kā mēs redzam, ir kaut kādi... iespējams, ir kaut kādi apstākļi, kuri var liecināt par to, ka žurnālista darbs var radīt apdraudējumu vai rada apdraudējumu. Nu, šajā gadījumā tā ir nevis fakta konstatācija, ka kaut kāds apdraudējums jau ir bijis vai ir nodarīts kaut kāds kaitējums, bet, nu, arī subjektīvi apstākļi, kuri nekādā veidā nav pārbaudāmi, un tiešām šajā gadījumā, nu, iestādei jāvadās pēc sajūtām. Tas arī ir ļoti bīstams moments, un es aicinu jūs pievērst uzmanību tam. Es saprotu, ka šis likumprojekts šodien... es saprotu, - trešajā lasījumā, bet arī debašu stenogramma būs ļoti vērtīgs papildinājums tam, ko jūs šodien pieņemsiet. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā aicinu balsot.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret - 5, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts. Deputāte Liepiņa ir pieteikusies runāt par procedūru. Lūdzu, aktivizējiet procedūras sadaļu! Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Nu tad tas, ko es vēlējos teikt par procedūru. Tātad - kā es jau minēju, ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze, Mūrnieces kundze, man nebija iespējams pieslēgties Saeimas sēdei līdz pulksten 10.19. Par to ir informēts arī Saeimas tehniskais personāls - darbinieki Jānis Martinsons un Alens Šlēziņš. Nu, tieciet skaidrībā, kā tas tā var būt, ka, ievērojot visus priekšrakstus un visus izdotos dokumentus, un tā tālāk, un tā tālāk, man nav šāda iespēja dota. Par jūsu pārmetumiem, kas izskanēja, ka es neatrodos Saeimas telpās. Jūsu zināšanai - valstī plosās kovids, man ir bail iziet ārā no mājas, gan ielās, gan Saeimas telpās uzturēties. Es izmantoju šo platformu, jūsu ģeniālo platformu... radīto, lai strādātu no mājām. Un to neviens man nevar liegt. Attālināti... Jūs neesat definējuši, ka attālināti - tas nav no mājas, tad, nu nezinu... esat kaut kur saputrojušies, pazaudējušies tulkojumā. Šī sēde netiek noturēta likumīgi, tieši tāpat kā visas iepriekšējās! Un beidziet vienreiz mērkaķoties!
Labi. Paldies. Ļoti cienītā deputāte Liepiņa, jums Saeimas Administrācija ir atsūtījusi informāciju ar konkrēti norādītu telpu, kurā jūs varat strādāt, kurā ir nodrošināts labs interneta pieslēgums, kurā Saeimas Administrācijas darbinieki, mūsu IT speciālisti, var sniegt jums jebkādu tehnisko atbalstu, kas ir nepieciešams. Es saku vēlreiz - gan par interneta kvalitātes pieslēgumu, gan par dažādiem tehnoloģiskajiem jautājumiem, par tehniskajiem jautājumiem, strādājot no citām telpām, kas nav Saeimas telpas, deputāts pats uzņemas atbildību. Turpināsim sēdi. Komisijas vārdā - deputāts Aivars Geidāns.
15. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt 18.25 panta astoto daļu ar otro teikumu šādā redakcijā: “Minētās ziņas Uzņēmumu reģistrs no Iedzīvotāju reģistra saņem pastāvīgi, nodrošinot aktuālo ziņu uzturēšanu.” Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - 2, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
16. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 17. - komisijas priekšlikumā. Aicinu kolēģus balsot “pret” vai atturēties.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 3, pret - 74, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Nosaka likuma spēkā stāšanās laiku. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret - 1, atturas - 3. Priekšlikums atbalstīts.
18. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā. Tāpēc aicinu balsot “pret” vai atturēties.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 5, pret - 72, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Nosaka papildināt pārejas noteikumus. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
20. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā. Aicinu balsot “pret” vai atturēties.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 2, pret - 73, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
21. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Nosaka pārejas noteikumus. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret - nav, atturas - 3. Priekšlikums atbalstīts.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums ir redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 22. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
23. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
24. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Nosaka, ka likums stāsies spēkā šā gada 1. novembrī. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - Juridiskās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
(Starpsauciens: “Pārtraukums tagad būs, ja?”) Visi priekšlikumi ir izskatīti, un komisijas vārdā aicinu kolēģus balsot par likumprojektu - arī tos, kuri nepiedalās Juridiskās komisijas sēdē, bet viņiem ir viedoklis - trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret - 5, atturas - nav. Likums pieņemts. Lūdzu aktivizēt procedūras sadaļu! Par procedūru vēlas runāt deputāte Linda Liepiņa. Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Par jūsu pārmetumiem par manu attālināto darbu no manas deklarētās dzīvesvietas. Es domāju, ja jūs būtu laba Saeimas priekšsēdētāja, tad jūs droši vien zinātu, cik deputātu vēl strādā no savām deklarētajām dzīvesvietām un atrodas ārpus Saeimas Sēžu zāles. Jums tas būtu jāzina, mēs tā kā... Varbūt jūs varētu arī būt tik laipna un minēt šo ciparu, cik deputātu šobrīd no tiem 96, kas ir reģistrējušies, atrodas tieši Saeimas teritorijā un cik atrodas mājās vai attālināti... un tā tālāk. Kas attiecas uz jūsu pārējām pieminētajām tehniskajām lietām, tad es jūs vēlos informēt, ka ar manu internetu viss ir absolūtā kārtībā. Ar interneta ātrumu viss ir kārtībā. Man ir lielisks gaiss šeit, Jūrmalā, līdz ar to arī ar gaisu viss ir labi, ūdens pieslēgums ir fantastisks, mums ir dziļurbums, arī ar to viss ir kārtībā. Un arī ar visu tehnisko... nu, tehniskajām lietām viss ir kārtībā. Saeimas tehniskais dienests ir nodrošinājis mani ar lielisku... ar lielisku portatīvo datoru un visu informāciju, tā ka...
Paldies, paldies. Tātad, ļoti cienītā deputāte Linda Liepiņa, es jums neizteicu nekādus pārmetumus saistībā ar to, no kurienes jūs šodien strādājat. Es tikai jūs informēju par to, ka Saeimas Administrācija nodrošina deputātiem telpas darbam šeit, Saeimā, dažādās Saeimas ēkās. Jums ir iespēja strādāt arī mājās, jums ir iespēja strādāt Saeimas telpās, bet mēs varam pārliecināties par ļoti labu interneta pieslēgumu šeit, Saeimas zālēs, kur tas tiek nodrošināts. Šeit, Saeimas telpās, Saeimas sēdes laikā nepārtraukti tiek nodrošināts arī tehniskais atbalsts deputātiem. Turpināsim darbu. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Ēku energoefektivitātes likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ralfs Nemiro.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad likumprojekts pēc būtības paredz direktīvas pārņemšanu, ar kuru noteiktas minimālās ēku energoefektivitātes prasības. Komisijā priekšlikumi netika saņemti. Līdz ar to lūdzu kolēģus atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Ēku energoefektivitātes likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Tātad likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena-Bēkena.
Labdien, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tika skatīts likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” pirms trešā lasījuma. Viens no likumprojekta ierosināto izmaiņu mērķiem ir nodrošināt ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem laika garam atbilstošu saziņu ar Valsts ieņēmumu dienestu. Otrs mērķis ir piešķirt tiesības Valsts ieņēmumu dienestam publiski izpaust informāciju par nodokļu administrācijas veiktajām darbībām, pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz juridisko personu nodokļu revīzijas vai pārbaužu rezultātiem. Kopumā uz trešo lasījumu tika saņemti 29 priekšlikumi. Daļa precizējoša rakstura, daļa - konceptuāla. Komisijā priekšlikumi, kuri neatbilda likumprojekta iepriekš aprakstītajiem mērķiem, tika noraidīti. Tātad 1. - deputātes Jalinskas priekšlikums. Komisijā neguva atbalstu, jo likumprojektā ir paredzēta iespēja jau iepriekš fiziskajai personai, kura neveic saimniecisko darbību, norādīt sev pieņemamu dokumenta saņemšanas veidu.
Sākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Labdien! Es aicinu atbalstīt šo deputātes Jalinskas priekšlikumu, kurš ir identisks arī manis iesniegtajam priekšlikumam, jo arī pēc pētījuma datiem, kurus VARAM nesen prezentēja deputātiem un, varētu teikt, plašākai sabiedrībai, tikai 47 procentiem no iedzīvotājiem ir pietiekamas digitālās prasmes... pamatprasmes, kas, manuprāt, tomēr... arī turpmākajos priekšlikumos, kurus es aicināšu atbalstīt, norāda, ka tādi ir vajadzīgi, jo pilnīga pāreja uz digitālu saziņu elektroniskās deklarēšanas sistēmā kā obligāta un neatgriezeniska prasība, manuprāt, ir pārāk... pārāk liela prasība šībrīža situācijai. Šis priekšlikums aicina, ka fiziskajām personām, kuras neveic saimniecisko darbību, varētu piemērot šo paziņošanas veidu elektroniskajā deklarēšanas sistēmā tikai tad, ja viņi nepārprotami būtu piekrituši šādai saziņai, nevis vienkārši, ja viņi tur ir reizi... vienreiz aizpildījuši deklarāciju un tad nav speciāli vērsušies Valsts ieņēmumu dienestā ar to, lai sazinātos ar viņiem parastajā kārtībā, tad Valsts ieņēmumu dienests automātiski pieņem, ka ar viņiem var sazināties caur elektronisko deklarēšanas sistēmu. Jāņem vērā, ka šo sistēmu lietot ir ērti tikai tiem cilvēkiem, kas ikdienā lieto elektronisko saziņu... e-pastu, bet, ja viņiem nav pieejami šie tehniskie līdzekļi, nav iekārtas, nav sakari, nav internets mājās, tas nozīmē, ka viņiem jādodas uz kādu publisko interneta pieejas punktu, pieņemsim, uz bibliotēku... kur vienīgais veids, kā Valsts ieņēmumu dienests paziņo par saņemto informāciju, ir ziņa e-pastā, ka jāieiet elektroniskās deklarēšanas sistēmā. Tātad cilvēkam ik pa laikam būtu apzināti jādodas kaut kur pārbaudīt savu elektroniskā pasta adresi. Visbiežāk šo elektronisko pastu cilvēki, kas nelieto ikdienā, lieto tikai tajos gadījumos, kad viņiem kaut kas kādam ir jānosūta, un vienmēr, kā saka, ar pārliecību, ka ar viņiem sazināsies citādāk, jo viņi ikdienā šo pastu nelieto. Manuprāt, šī prasība, ka automātiski visi kļūst par saziņas veida piekritējiem, ka viņiem viss tiks sūtīts elektroniskās deklarēšanas sistēmā, ir nesamērīgi liela. Es pieņemu, ka ir cilvēki, kas to visu darīs. Kas ir saimnieciskās darbības veicēji, protams, to darīs un dara, un tas, manuprāt, ir pilnīgi atbilstoši. Bet tomēr tiem, kas vai nu vienkārši to nevēlas darīt, vai arī viņiem nav šādu tehnisko iespēju, - arī viņiem jādod izvēles iespēja. Manuprāt, tas ir nesamērīgi - likt visiem automātiski piekrist, ja viņi nav īpaši, kā saka, vērsušies ar šādu vēlmi saņemt šos paziņojumus citādāk. Protams, tie, kas ir gan uzņēmēji, gan saimnieciskās darbības veicēji, - uz tiem šis priekšlikums neattiektos, attiektos uz tiem, kas, pieņemsim, vienreiz mūžā ir uzrakstījuši deklarāciju, lai saņemtu atpakaļ pārmaksāto iedzīvotāju ienākuma nodokli, bet turpmāk Valsts ieņēmumu dienests ar viņiem sazināsies - pēkšņi būs iedzīvotāju ienākuma nodokļa pārmaksa, vēl kaut kas - tikai elektroniski, ja viņi nebūs īpaši norādījuši, ka ar viņiem, kā saka, jāsazinās citādāk. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Ilze Indriksones kundze tikko jau lieliski izstāstīja, kādēļ būtu atbalstāms šis priekšlikums, un tāpat jāatbalsta, manuprāt, visi priekšlikumi, kas ir no 1. līdz 16. Tādēļ es varbūt neatkārtošu to, ko teica Indriksones kundze, bet viena lieta gan, kas ir svarīgi. Tātad mēs esam solījuši neskaitāmas reizes, ka mēs pirmām kārtām domāsim par cilvēku... par cilvēkiem un tikai tad par ierēdņu vai vispār par valsts aparāta darbinieku, nu, kaut kādām ērtībām, teiksim tā. Es saprotu, ka ir ļoti ērti izmantot dažādas jaunas ierīces, jaunas tehnoloģijas, pāriet uz visu elektroniski. Tas tiešām tā arī ir. Lielisks piemērs droši vien - mums tepat kaimiņvalsts Igaunija, kur šī elektroniskā sistēma dažādos līmeņos dažādās institūcijās darbojas neskaitāmi labāk nekā mums. Es domāju, mēs esam ceļā uz to arī, bet... bet te ir tas “bet”. Stāsts ir par vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem nav pieejamas viedierīces, cilvēkiem, kuriem nav pieejami tādi materiālie līdzekļi, lai varētu paši sevi nodrošināt, piemēram, ar viegli lietojamām kaut vai planšetēm, kas būtu īpaši aprīkotas. Būtu cits stāsts, ja no tās lielās naudas, piemēram, Covid-19 naudas, tiem četriem vai cik tur tiem miljardiem, valsts kādu programmu, kā saka, radītu, ka visiem vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem ir tāda nepieciešamība, nopērk kādu speciālu viedierīci, kur būtu tikai dažas pogas, piemēram, viena būtu Valsts ieņēmumu dienesta poga. Tad viņš zinātu, kas tur jādara. Vai kaut kāds atbalsts... personāls būtu, kas palīdzētu šiem vecāka gadagājuma cilvēkiem organizēties un apgūt šīs prasmes un tā tālāk. Tad tas būtu pilnīgi cits stāsts. Bet, ņemot vērā, ka mums nekas no tā, ko es minēju - tos dažus piemērus -, mūsu valstī nav, manuprāt, ir ļoti nekorekti šādā veidā likt vecāka gadagājuma cilvēkiem (un ne tikai - arī cilvēkiem, kuriem nav tehnisku iespēju) šādas elektroniskas ierīces izmantot. Tas ir absolūti nekorekti - pieņemt šādu likumu un likt viņiem to darīt, piespiest to darīt ar likumu. Tas... Tāpat būtu nekorekti arī uzlikt šo par pienākumu, piemēram, kā es jau dzirdēju... esmu dzirdējusi iepriekš - nu, lai taču aiziet tie vecie cilvēki uz bibliotēkām savos laukos, tur bibliotekārs palīdzēs. Nē, tas, ka Latvijā ir izpalīdzīgi cilvēki, tas ir skaidrs, bet vai tiešām tas ir bibliotekāra pienākums? Vai kāds maksā viņiem par to? Vai tas jādara no labas sirds vai kā? Līdz ar to es aicināšu atbalstīt, kā es jau minēju, šo 1. priekšlikumu, tieši tāpat - 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16. Paldies. Un aicinu būt redzīgākiem pret cilvēku, nevis griezties kaut kādā sistēmas virpulī.
Vārds deputātam Artūram Tomam Plešam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Sākumā jau par to, ka fiziskajām personām vienmēr paliks iespēja iesniegt dokumentus arī papīra formā. Tas viņiem netiks liegts. Bet vienlaicīgi tas, ko mēs redzam arī no Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas puses, runājot par vienoto klientu apkalpošanas centru attīstību, kopumā šī virzība uz digitālo pakalpojumu izmantošanu ar katru gadu dramatiski - dramatiski! - pieaug. Tas tikai liecina to, ka sabiedrība ir nobriedusi un jau šodien lielā mērā šos digitālos pakalpojumus lieto. Tas, kas šajās diskusijās jau iezīmējās, - jā, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija turpina attīstīt un turpina daudz ekstensīvāk izvērst klientu apkalpošanas centrus tieši bibliotēkās, kas ir lielā mērā tuvāk cilvēka dzīvesvietai, un jau šobrīd ir novērojami ļoti labi piemēri visdažādākajās Latvijas vietās. Ja vairāk deputāti pabraukās pa reģioniem un parunās ar bibliotekāriem un iedzīvotājiem, tad ieraudzīs to kopainu pavisam no citas puses, ka šādā veidā mēs varam sasniegt tos mērķus, kurus mēs vēlamies Latvijas kopējā ainā izdarīt. Tā ka, kolēģi, aicinu šo un arī citus priekšlikumus, kuri ir saistīti ar šo priekšlikumu, neatbalstīt. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi! Es klausījos Pleša kungu, un es īsti nesapratu, ko tad... ko tad viņš vēlas panākt šajā kopējā kopainā. Tā kā deputāte Linda Liepiņa jau teica, šim ir jākalpo cilvēkiem, cilvēku ērtībai. Un mēs neredzam, ka šie noraidītie priekšlikumi... ka šo priekšlikumu noraidīšana kaut kādā veidā veicinātu sistēmas uzlabošanos. Var būt, ka Pleša kungam ir ērti visu darīt elektroniski, un ļoti labi, ka tas tā notiek, bet Pleša kungs aizmirst par to, ka joprojām ir cilvēki, kuriem to darīt ir ļoti sarežģīti veselības stāvokļa dēļ vai arī vecuma dēļ. Ir tiešām cilvēki, kuriem ir problēmas strādāt ar digitālajiem rīkiem, rodas lieks satraukums, un, kā jau arī teica Indriksones kundze, nu, nav tā, ka, piemēram, cilvēki reģionos, laukos katru dienu pārbauda savu e-pastu, pat ne laukos, pat pilsētā daži, piemēram, pensionāri, nu, viņi neskatās e-pastu, salīdzinot varbūt ar Pleša kungu, viņi nedzīvo digitālajos rīkos konstanti. Viņiem ir pavisam cits dzīves formāts. Tāpēc teikt to, ka mēs attīstāmies, mēs ejam uz priekšu... Es domāju, ka tam progresam... Progress notiek, bet nedrīkst darīt tā, ka tas progress bojā citu dzīves. Tam progresam... Teiksim, mums ir jānonāk līdz šim galapunktam, nekaitējot citiem cilvēkiem, kuriem, piemēram, tas progress īsti neder. Tad, kad visi būs iemācījušies, tad, kad visiem būs ērti to lietot un, teiksim, tas cits formāts tiks atcelts vienkārši aiz nevajadzības, tad mēs varēsim pateikt, ka sistēma kalpo cilvēkam, jo šobrīd sanāk tā, ka mēs - tie gudrie, mēs - tie fiksie, mēs - tie veiklie, mēs ejam uz priekšu, un jūs - tie atpakaļrāpuļi, nu, ko tad... ko tad mēs varam no jums sagaidīt, jūs jau neko neprotat. Tā nedrīkst darīt. Šis ir ļoti būtisks komunikācijas kanāls starp valsti un sabiedrību, katru iedzīvotāju atsevišķi, un šādā veidā... Man liekas, ka signāls, ko šobrīd arī Pleša kungs raidīja, nebija pareizs. Es, tieši tāpat kā Liepiņas kundze teica, aicinu atbalstīt no 1. līdz 16. priekšlikumam un saglabāt cilvēcīgu attieksmi pret visiem, pret katru sabiedrības locekli. Pret katru! Paldies.
Vārds deputātei Evijai Papulei.
Paldies. Labdien! Šobrīd es aicinu atbalstīt pirmos trīs priekšlikumus, kas ir savā būtībā identi, vairāku iemeslu pēc. Pirmkārt, tādēļ ka ne visiem cilvēkiem (arī piedāvātajos variantos) ir pieejams internets, ja mēs īpaši runājam par mazāk aizsargātajām sociālajām grupām, tai skaitā pensionāriem. Mēs zinām, ka interneta pakalpojumi nav par brīvu pieejami, tie arī ir maksas pakalpojumi, līdz ar to pensionāri ne vienmēr... pat ja gribētu atļauties interneta pieslēgumu, pat ja ir visas viedierīces... Otrkārt. Par bibliotēku pieejamību, Pleša kungs, droši vien der painteresēties dabā, praksē. Cik bibliotēkas un kādā laikā, un cik bieži nedēļā ir pieejamas. Piemēram, Rīgā bibliotēkas ir pieejamas tikai sestdienās, pārējā laikā - visas ir attālināti. Un tajā brīdī, ja kāds noteikts maksājums vai kāda ziņa ir jānodod terminētā laika posmā, kas neietver sestdienu, arī šiem cilvēkiem, kam nav citas interneta piekļuves, nebūs iespējams to izdarīt. Līdz ar to aicinātu tomēr paskatīties varbūt uz kādām citām nodrošinātām pieejām (ārpus bibliotēkas), kas varētu būt biežāk, jo - vēlreiz atkārtoju! - ja jau pat Rīgā bibliotēkas ir pieejamas tikai sestdienā noteiktu laika posmu, piemēram, no pulksten 9.00 līdz 15.00, un arī datoru skaits, visticamāk, šajās bibliotēkās, mazajās bibliotēkās, bet valsts bibliotēkās, nu, nav bez limita, tad, pirms pieņemt likumā vai noraidīt attiecīgos priekšlikumus, apskatīties, cik patiešām cilvēkiem, kas tiešām nesēž katru dienu internetā vai telefonā jeb tālrunī, ir pieejams internets brīvsaistē. Līdz ar to šajā brīdī aicinu atbalstīt pirmos trīs priekšlikumus un, Pleša kungs, aicinu nerunāt par to, ko jūs realitātē neesat pārbaudījis vai, godīgi sakot, nezināt. Es pārbaudīju bibliotēku darbību. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Augsti godātais Pleša kungs! Nu, beidzamo gadu laikā es esmu bijusi tik daudz Latvijas bibliotēkās... Manuprāt, tagad mēs varētu tiešām tādu sava veida sacensību organizēt, kurš deputāts vairāk bibliotēkās ir bijis. Mūrnieces kundze, ne lasīt, bet... man bija tāda grāmata savulaik “Latvijas Valsts vīru un sievu domas”, un tad es to grāmatu par brīvu vadāju dažādām Latvijas bibliotēkām. Līdz ar to man ir nācies redzēt, kā bibliotekāri strādā, un man ir nācies ar viņiem arī aprunāties. Es esmu redzējusi arī tos datorus, kas tur ir, un tā tālāk, un tā tālāk. Vecu cilvēku diemžēl bibliotēkās ir pamaz, tur pārsvarā ir gados jauni cilvēki, kuriem arī ir nepieciešams dators, lai kaut kādas... ar kaut kādām savām izklaidēm nodarbotos. Man tāds jautājums, Pleša kungs. Kāpēc jums šķiet, ka gados vecākiem cilvēkiem būtu jāiet uz bibliotēku, lai veiktu kaut kādas darbības attiecībā uz Valsts ieņēmumu dienestu? Varbūt šiem cilvēkiem mājās ir vairāk grāmatu nekā bibliotēkā? Kāpēc viņiem ir jāiet uz to bibliotēku? Tieši kāds iemesls? Kāpēc? Varbūt... Bet, ja cilvēks, teiksim, ir pašizolācijā Covid-19 dēļ, viņš tagad ies uz bibliotēku vai kā? Man īsti nav skaidrs tas, nu, tas lietu kopums, kā jūs skatāties. Jūs nepārredzat laukumu kopumā, vai jums liekas vienkārši: nu, tagad liks iet uz bibliotēku - būs jāiet uz bibliotēku. Vai tagad kaimiņš nāks kāds (“kaimiņš” ar mazo burtu)... kaimiņš nāks tagad un palīdzēs kaut ko tur ar internetu mājās vai kā? Man īsti nav saprotams. Varbūt paskaidrojiet, lūdzu! Paldies.
Vārds deputātam Artūram Tomam Plešam.
Man prieks, ka kolēģi lielā mērā pa Latviju ir braukājuši un iepazinušies ar situāciju. Tas tiešām priecē.
Pleša kungs, mēs jūs ļoti vāji dzirdam. Runājiet tuvāk datoram. Un skaļāk.
Vai tagad dzirdat labāk?
Tagad ir labāk, bet varētu jūs runāt vēl skaļāk.
Un tagad?
Tagad ir stipri labāk. Turpiniet!
Lieliski. Katrā ziņā tas, ko es vēlējos atzīmēt, ka jau šobrīd Latvijā funkcionē 100 vienotie klientu apkalpošanas centri dažādās vietās, kur tiek sniegts atbalsts un dažādu veidu pakalpojumi jebkuram cilvēkam, kuram tas ir nepieciešams. Kontekstā ar tieši, nu, valsts pārvaldes pakalpojumiem un arī pašvaldību pakalpojumiem, kur tādi ir nepieciešami. Lai reāli saprastu to problēmu, es vēlos iezīmēt vienu piemēru, nevis runāt par tādām... teiksim, globālu politiku, ko mēs jau ieviešam šobrīd. Pirms 10 gadiem, 2010. gadā, Lauku atbalsta dienests atcēla pieteikšanos tiešmaksājumiem klātienē. Lauku konsultāciju centri gadu vēlāk, 2011. gadā, paredzēja īpašu izbraukuma individuālo konsultāciju programmu, lai gados vecie zemju īpašnieki varētu pilnīgi... nu, individuāli palīdzētu tiem. Ieviešot šo programmu, izbraucot pie šiem cilvēkiem, kuriem, iespējams, tās prasmes bija mazākas vai nebija pieejams... šo pieteikumu... gada skaitā... gada skaitā bija, atvainojos, pāris... uz pāris roku pirkstiem saskaitāmi. Sistēmā, kur gadā ir ap 100 tūkstošiem pieteikumu. Loģiski, ka 2012. gadā šo programmu vairs neturpināja. Tā ka, kolēģi, tas bija pirms 10 gadiem, kad digitālās prasmes vēl bija citā attīstības līmenī. Skatīsimies uz priekšu, kā mēs cilvēkiem mūsdienīgi un atbilstoši varam palīdzēt, un neatbalstīsim šo priekšlikumu.
Vārds deputātei Evijai Papulei otro reizi.
Novērtēju 2010. gada un 2020. gada salīdzinājumu, un tiešām ir vairāki atbalsta centri. Bet, Pleša kungs, šobrīd gados veci... vecāki cilvēki jeb seniori tiek dēvēti par riska grupu Covid-19 situācijā. Neaizmirstiet, ka vēl joprojām arī Latvijā šī situācija ir spēkā. Un ne velti mēs šobrīd zinām, ka pensionāri atkal sāk izvairīties... Klausoties ziņas, klausoties aicinājumus, tai skaitā valdības aicinājumus, pensionāri sāk izvairīties no publiskajām vietām, no biežākas iešanas uz veikalu vai attiecīgi kādu citu institūciju. Līdz ar to varbūt šobrīd šie priekšlikumi ir vietā, zinot, ka mums ir jāsargā arī seniori. Un jūsu 2010. gada piemēri droši vien nestrādās 2020. gada ārkārtas situācijas apstākļos, kas vēl joprojām Latvijā, arī Saeimas kontekstā, ir apstiprināti un ir spēkā. Varbūt var izvēlēties kādas vēl citas iespējas - atrast iespējas arī Covid-19 situācijā - vai tieši otrādi - paskatīties, kā situācija attīstās, un, iespējams, ka, atbalstot šos grozījumus vēlāk, kad Covid-19 situācija būs vai nu jau regulāra un visiem pierasta (kas nebūtu vēlams), vai arī būs uzlabojumi kopumā šajā situācijā, tad varbūt piedāvāt arī citus risinājumus, kas ir gan šie centri, gan bibliotēkas, ja tās atsāks darboties regulārā režīmā. Vai, iespējams, ir kādi citi atbalsta mehānismi, kur tās institūcijas, kas vēlas sazināties ar klientiem, var atrast citus risinājumus. Tādēļ atkal atkārtoti aicinu atbalstīt pirmos trīs priekšlikumus šobrīd. Paldies.
Paldies. Godātie deputāti! Deputāti Pavļuts, Tērauda, Šteins, Dombrovskis un Goldberga lūdz izsludināt 15 minūšu pārtraukumu. Par to mums ir jābalso. Lūdzu aktivizēt balsošanas iespēju! Lūdzu zvanu! Balsosim par 15 minūšu pārtraukumu 2020. gada 8. oktobra... Balsosim par 15 minūšu pārtraukumu no pulksten 11.15 līdz 11.30. Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret - 3, atturas - 1. Tātad pārtraukums līdz pulksten 11.30. (Pārtraukums.)
Kolēģi! Turpinām Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. (Pauze.) Godātie kolēģi! Atsākam Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Par procedūru pieteikusies runāt Jūlija Stepaņenko. Lūdzu aktivizēt procedūras sadaļu. Un - mikrofonu deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi, es gan biju pieteikusies runāt par procedūru labu laiku atpakaļ. Bet es vēlējos atgādināt varbūt ziņotājiem, kuri ziņo par likumprojektiem (runa ir par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”; tas gan, atkārtošu, bija jau pasen, bet es biju pieteikusies uzreiz pēc likumprojekta izskatīšanas), tiešām izvairīties no tā, lai mēģinātu kaut kādā veidā aizskart debatētājus vai izteikt savu personīgo viedokli par to, kas, viņuprāt, šķiet svarīgi. Jebkuram deputātam ir tiesības izteikt viedokli arī par tiem likumprojektiem, kuri ir skatīti komisijā, kuru loceklis viņš nav. Vēl jo vairāk - katram deputātam ir tiesības arī sekot līdzi jebkuras komisijas gaitai un skatīties šo komisijas gaitu ierakstā. Tāpēc es aicinu... Vienkārši man liekas, ka šādi komentāri, kurus mēs dzirdam ik pa brīdim, ir lieki un savu personīgo attieksmi var paust personīgi, pieejot pie katra deputāta vai uzrakstot viņam kādu ziņu, ja kaut kas nav apmierinošs. Bet šis ir ziņotāja... šī ir ziņotāja funkcija, un domāju, ka ar to nedrīkst... to nedrīkst izmantot ļaunprātīgi. Paldies.
Paldies. Kolēģi! Turpinām debates par 1. priekšlikumu. Vārds deputātei... Vienu mirkli... Vārds deputātam Mārtiņam Šteinam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Es vēlos minēt dažus faktus, kas izskanēja Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un tagad kolēģu debatēs. Tie nebija diez ko precīzi. Kā jau kolēģis Artūrs minēja, šobrīd Latvijā darbojas tieši 123 novadu nozīmes vienotie valsts un pašvaldību klientu apkalpošanas centri. 2019. gadā Latvijā bija 1541 bibliotēka, teju 800 publiskās bibliotēkas pašvaldībās. Tajās strādā tūkstošiem bibliotekāru. Valstī pat ir novadi, kur izveidotas bibliotēkas, kas ir mobilas - izveidotas busiņos, kas braukā pa pagastiem. Zinu, ka daudzas pašvaldības tagad ieviesušas arī pakalpojumu uz mājām cilvēkiem nogādāt gan grāmatas, gan palīdzēt sniegt pakalpojumus. Kopā bibliotēkas vidēji gadā apmeklē vairāk nekā 11 miljoni iedzīvotāju. Vidēji... Vidēji uz 1300 iedzīvotājiem ir viens bibliotekārs Latvijā. Jā, piekrītu, ka veselības problēmu dēļ... esošās neērtības... ir neērtības un ir sarežģīti atrisināt. Mūsdienīgas tehnoloģijas visur nav pieejamas, īpaši, jā, cilvēkiem ar redzes traucējumiem, bet tās tiek ieviestas visur. Teju visur ir pieejams atbalsta personāls. Jā, varbūt tagad, Covid-19 apstākļos, darba laiks klātienē ir ierobežots, bet tā nebūs visu laiku. Šīs izmaiņas likumos, šī modernā pieeja... e-pārvalde tiek ieviesta no 2022. gada šajā... attiecībā uz Valsts ieņēmumu dienestu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā izskanēja, ka seniori gados nav tā sabiedrības daļa, kuri nevar izmantot tehnoloģijas un... ir aktīvākie, tā teikt, tehnoloģiju neizmantotāji. Tā ir pavisam cita vecuma grupa. Nevajag maldināt ar nepatiesu informāciju. Ir 21. gadsimts, tehnoloģijas mūsu ikdienā ienāk - gribam to vai ne. Nacionālajā attīstības plānā, ko vasarā mēs, Saeima, apstiprinājām, esam apņēmušies digitālās prasmes attīstīt visu paaudžu cilvēkiem. Šis konkrētais priekšlikums bremzētu attīstību. Komisijā Valsts ieņēmumu dienests informēja, ka turpinās mācību organizēšanu bibliotekāriem, turpinās ieviest savu stratēģiju, kuras pamatā ir klientu vajadzībām atbilstoši pakalpojumi un attieksmes maiņa, kas veicinās uzticēšanos. Nu, ja Valsts ieņēmumu dienests nepalīdzēs cilvēkiem, tad tā uzticību nav iespējams iegūt. Aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu un virzīties uz modernu pārvaldi. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas pie...? (Skaņas pārrāvums. Starpsauciens: “Ja divreiz ir runāts, tad nevar runāt!”)
Gribu atgādināt, ka komisijā šis priekšlikums...
Vienu mirkli! Jums... Tātad komisijas vārdā, lūdzu.
Gribu atgādināt, ka komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. (Starpsauciens. Skaņas pārrāvums.)
Kolēģi! Tātad tehniski jautājumi tiek risināti. Bija pieteikusies runāt debatēs Jūlija Stepaņenko. Kolēģei Jūlijai Stepaņenko ļausim runāt, jo es saprotu, ka bija tehniski... arī no tā, kā šī sistēma bija lietota, viņa bija identificēta, arī runājot par procedūru. Tātad mēs mazliet atkāpjamies atpakaļ. Bet pārējiem kolēģiem, kas pieteicās pēc tam, kad debates tika slēgtas, par šo priekšlikumu vārds netiek dots. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, paldies, kolēģi. Tik tiešām tā bija problēma e-Saeimā. Un es... man nebija iespējas pieteikties, un man palaimējās tikai tāpēc, ka es esmu šeit uz vietas un tehniskais personāls to piefiksēja, savādāk būtu tiešām slikti. Tas, ko es gribēju vēlreiz pateikt par šo jautājumu, atbildot arī uz Šteina kunga apsvērumiem attiecībā uz bibliotēkām, ir - jūs varbūt nesaprotat to galveno problēmu, ko pašā sākumā teica arī Indriksones kundze. Vienu reizi identificējoties šajā elektroniskās deklarēšanas sistēmā, cilvēks kļūst par klientu un viņam ir tad uz to bibliotēku jābrauc katru dienu, lai saprastu, vai tiešām gadījumā VID nav kaut kādu uzrēķinu veicis vai vēl kaut kādus papildu dokumentus neprasa. Un tā tālāk, un tā joprojām. Ja jūs uzskatāt, ka cilvēks varbūt... nu, varbūt viņš var vienu reizi gadā līdz tai bibliotēkai aizbraukt, jo tā bibliotēka jau arī neatrodas pie katras mājas vai katrā ciemā, tad sanāk tā, ka jūs šobrīd sagaidāt, ka tie cilvēki brauks uz to bibliotēku, nu, katru nedēļu vai katru dienu, lai tiešām noskaidrotu, vai viņi gadījumā pret valsti nav kaut ko noziegušies vai kaut kādas saistības nav izpildījuši, un tas tiešām ir ļoti, ļoti nopietns jautājums, jo, nu, varbūt jums šķiet, ka tik vienkārši ir to atrisināt, bet... Jā, mēs esam arī sekojuši līdzi gan debatēm komisijā, gan arī Latvijas Pašvaldību savienības vēstuli rūpīgi izpētījuši, un mēs ļoti aicinām aizdomāties par šo... šī priekšlikuma atbalstīšanu. Mēs aicinām to atbalstīt, tāpat kā visus pārējos. Tā tiešām ir problēma. Paldies.
Paldies. Vai vēlreiz komisijas vārdā...? Debates bija slēgtas. Mēs izņēmuma kārtā, saprotot, ka šeit ir... šī sistēma lietota (un arī no lietošanas veida ir atkarīgs, kā šī sistēma funkcionē)... ļāvām runāt deputātei Jūlijai Stepaņenko. Vai vēl kas ir piebilstams komisijas vārdā?
Tikai tas, ka vēl joprojām nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputātes Jalinskas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 38, pret - 42, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts. Lūdzu aktivizēt sadaļu par procedūru, un par procedūru vēlas runāt deputāte Linda Liepiņa.
Nu tad man tagad ir dots vārds par procedūru?
Jā, lūdzu, runājiet! Reģistrējieties vēlreiz sistēmā! Paldies.
Ir, ja? Nu tagad tieši manā feisbukā cilvēki var vērot, kā paralēli notiek. Jūs runājat, tad vēl kaut kas runā, ir absolūts, konkrēts... pilnīgs bardaks. Stepaņenko kundze runāja te onlainā kopā ar jums. Te kaut kas pārklājas, vienkārši, nu... Ā, tagad es arī dzirdu... tagad es arī dzirdu sevi. Mhm. (Skaņas pārrāvums.) Es tagad ne (Skaņas pārrāvums.)... skaņ... Kas mums te notiek?
Paldies deputātei (Skaņas pārrāvums.)... runājusi par procedūru. Turpinām darbu. Komisijas vārdā...?
2. - deputātes Švecovas priekšlikums. Atkārto 1. priekšlikuma būtību un garu. Līdz ar to komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Jā, paldies. Es gribu tikai reflektēt gan uz to, ko teica Indriksones kundze, gan arī Jalinskas kundze, gan arī to, ko teica Šteina kungs, un papildināt ar ļoti būtisku lietu. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, ko mēs tagad skatām, - tā mērķis bija nodrošināt, ka turpmāk visi nodokļu maksātāji jebkādu saraksti ar Valsts ieņēmumu dienestu veiks tikai un vienīgi elektroniski un būs tiesīgi gan iesniegt iesniegumus, gan arī automātiski saņemt atbildi no Valsts ieņēmumu dienesta tikai elektroniski. Tas ierobežo apmēram 28 tūkstošu cilvēku iespējas, kuri līdz šim iesniedza dokumentus vai sadarbojās ar Valsts ieņēmumu dienestu, fiziski kontaktējoties vai iesniedzot dokumentus papīra formā. 28 tūkstoši cilvēku - tie ir tie, kam ir problēmas kaut kādā veidā. To arī izvērtējumā Finanšu ministrija, sūtot komisijai, nu, atzīmēja, ka problēmas ar datorprasmēm un EDS lietošanas apgūšanas problemātika ir novērojama. Arī šogad komisijas sēdes laikā bija pateikts, ka apmēram 18 procenti no klientiem vēl aizvien fiziski komunicē ar Valsts ieņēmumu dienestu. Nav tiesiski, un... tas, uz ko norādīja arī Juridiskais birojs sēdes laikā, uzdodot jautājumu, - vai piedāvātie grozījumi neierobežo Satversmē noteikto personas pamattiesību īstenošanu, griežoties Valsts ieņēmumu dienestā un saņemot atbildi no Valsts ieņēmumu dienesta. Priekšlikuma būtība, kurš ir iesniegts no manas puses (un arī analoģiska - no Jalinskas kundzes un Indriksones kundzes), paredz iespēju personām, kas kaut kāda iemesla dēļ ir reģistrētas EDS, bet, iespējams, to neizmanto - un tādu cilvēku ir daudz -, vēl aizvien komunicēt saskaņā ar Paziņošanas likuma tiesībām un pienākumiem, tātad saņemt informāciju papīra formā. Priekšlikums ir redakcionāls un nosaka nepārprotamas tiesības cilvēkam saņemt informāciju no VID ne tikai EDS, bet arī citā veidā saskaņā ar Paziņošanas likumā noteiktajām tiesībām. Tāpēc, lai ievērotu arī šo cilvēku intereses un tiesības saziņai ar Valsts ieņēmumu dienestu, it īpaši ņemot vērā, ka šajā gadījumā tiek skarta informācija, ar kuru patiešām cilvēks varētu būt administratīvi sodīts (viņam varētu būt pieprasīta papildu informācija iesniegšanai, pēc kuras atkal seko, iespējams, sods cilvēkam), nodrošināt nepārprotamu un skaidru iespēju komunicēt ne tikai EDS, bet arī papīra formā. Paldies. Lūdzu atbalstīt priekšlikumu.
Vārds deputātei Karinai Sprūdei.
Jā, paldies. Kolēģi! Es gribētu pateikt, ka pie iepriekšējā, 1., priekšlikuma nesanāca pieteikties. Es aizsūtīšu tehniskajam atbalstam, ka piefiksēju gan laiku, gan problēmu. Bet ko es gribēju teikt. Es gribēju oponēt Mārtiņam Šteinam, kurš teica, ka mums ir tik daudz bibliotēku - privātas, pašvaldību. Bet, es atvainojos, bibliotēkas personālam nav pienākums palīdzēt aizpildīt EDS deklarāciju un vispār lietot šo EDS. Es atvainojos, viņiem pienākums ir ieslēgt, izslēgt datoru, palīdzēt skatīties, lai būtu kārtība bibliotēkā. Kāpēc mēs uzspiežam visu atbildību, ko mēs tagad pieņemam, personām, kas vispār nav saistītas ar Valsts ieņēmumu dienesta pakalpojumiem? Tas ir viens. Un Lauku atbalsta dienesta personām arī nav pienākums palīdzēt pensionāriem. Un cilvēki, kas neorientējas tik labi šai sistēmā... Man liekas, mēs ejam ļoti lielā absurdā, būs lielas problēmas. Nākamais, ko mēs vēl mēģinām izvirzīt, - tas ir cilvēka sodīšana par to, ka viņam nav kaut kādas iemaņas. Man liekas, tas ir ļoti pretcilvēciski. Man liekas, vispirms ir jāiemāca, jāieved jauni datori, papildu finansējums jāiedod bibliotēkām. Un varbūt no Valsts ieņēmumu dienesta puses arī kaut kādu... kaut ko pamācošu personālam, nezinu, reizi nedēļā lai atbrauc un sniedz seminārus. Bet diemžēl ko mēs darām? Mēs vienkārši, nu, atņemam kaut kādas iespējas pensionāriem, kuriem varbūt nav, negribu pateikt, ka nepaveicās, nu, nav viņiem tādas iemaņas. Mēs visi esam ļoti dažādi cilvēki - kādam ir humanitāras iemaņas, kāds prot fiziku, ķīmiju. Man liekas, ka jāatbalsta šie priekšlikumi. Paldies.
Vārds deputātam Mārtiņam Šteinam.
Divas lietas. Pirmkārt, fiziskajām personām vienmēr paliek iespēja iesniegt dokumentus papīra formā. Un, protams, tiks pieņemti dokumenti papīra formā no fiziskajām personām un fiziskās personas var norādīt, ka vēlas saņemt atbildi uz papīra. Šādu aizliegumu šajā likumprojektā un citur nav. Otrkārt, es aicinātu kolēģus iepazīties ar Bibliotēku likumu, un tur ir skaidri un gaiši norādītas bibliotēku funkcijas. Un digitalizācija un tehnoloģiju ieviešana ir viena no tām. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Gribu atgādināt, ka komisijā priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 32, pret - 47, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - deputātes Indriksones priekšlikums. Atkārto iepriekšējo divu priekšlikumu būtību. Līdz ar to arī šis komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Cienījamie kolēģi! Vēl aizvien vēlos atgādināt, par ko tieši ir šis priekšlikums. Šis priekšlikums nav par to, ka nebūtu iespējams bibliotēkā izmantot pakalpojumus un ka bibliotekāri nesniegtu šo palīdzību. Priekšlikums ir par to, lai jebkuram iedzīvotājam, kas, varētu teikt, kaut vienu reizi elektroniskās deklarēšanas sistēmā kaut ko ir darījis un nav īpaši atradis vietu, kur norādīt un paziņot, ka viņš vēlas saņemt dokumentus parastajā Paziņošanas likuma kārtībā, būtu iespējams, ka viņam automātiski turpmāk VID... Valsts ieņēmumu dienests vēl aizvien paziņo paziņojumus parastajā kārtībā. Gribu atgādināt, ka Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija vēl aizvien ir ļoti labi informēta, ka tikai 43 procentiem iedzīvotāju ir digitālās pamatprasmes šogad. Un plānots, ka tikai 2027. gadā būs sasniegts, ka 70 procenti iedzīvotāju būs apguvuši digitālās pamatprasmes. Līdz ar to būtu pāragri teikt, ka var automātiski visus paziņojumus sniegt elektroniskajā pastā... vai e-adresē, jo cilvēki vienkārši nelieto, viņiem nav pieejams un viņi nemaz nemāk lietot elektronisko saziņu. Līdz ar to nav runa par to, ka tie, kas vēlas kaut ko no Valsts ieņēmumu dienesta, - tie arī šobrīd iet, iesniedz un arī elektroniski iesniegs deklarācijas. Bet stāsts ir par to daļu iedzīvotāju, kas ikdienā nevar, nespēj un nelieto šos sakarus, - ka viņiem ir iespēja vienkārši turpināt sazināties ar Valsts ieņēmumu dienestu parastajā kārtībā. Jo, ja mēs atgriežamies pie tā, ka viņi varēs saņemt kaut ko papīra formā - nē, viņi varēs iesniegt papīra formā. Protams, ja viņi kaut ko vēlēsies. Bet automātiski elektroniskās deklarēšanas sistēmā viņiem nāks paziņojumi, kurus viņi pat nepamanīs un nezinās, ka tie ir pienākuši. Un saskaņā ar elektronisko dokumentu nosacījumiem paziņojumi stājas spēkā otrajā dienā. Tad visiem, kas nemāk digitāli darboties vai kuriem ikdienā nav datora vai viedierīces, teorētiski katru otro dienu jādodas uz bibliotēku un jālūdz bibliotekāram ieskatīties viņu e-pastā. Ja viņi paši nemāk to darīt, jāuztic e‑pasta parole, pieeja, kā saka... Manuprāt, tas tomēr nav samērīgi tai situācijai, kāda reāli ir šobrīd Latvijā. Šis priekšlikums nesagrauj virzību uz digitālo attīstību. Tas nemazinās Valsts ieņēmumu dienesta iespēju visu pārējo veikt elektroniski, tas neliegs iespēju visiem iesniegt elektroniski deklarācijas, vienkārši pasargās to sabiedrības daļu, kas šobrīd nevar, nespēj, kā saka, būt ikdienā saziņā elektroniskās deklarēšanas sistēmā ar Valsts ieņēmumu dienestu. Aicinu atbalstīt.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, nu, atbildot uz Šteina kunga repliku, Bibliotēku likumā par digitalizāciju rakstīts tikai sadaļā par tātad dažādu valstiski nozīmīgu iespieddarbu kopēšanu. Es nezinu, vai tas ir saistīts... vai tiešām Šteina kungs to ir sasaistījis ar EDS lietošanu. Diez vai. Bet, ja mēs runājam nopietni, mēs šobrīd vēlreiz (Starpsauciens.)... nu, jūs varat pieteikties debatēm un atbildēt. Es tiešām ļoti gaidīšu Šteina kunga atbildi uz manis uzdoto jautājumu par to, kas notiek tālāk, kad tas cilvēks, kurš izmanto bibliotekāra pakalpojumus un piesakās EDS, un aizpilda šo deklarāciju, pēc tam saņem Valsts ieņēmumu dienesta paziņojumu par to, ka kaut kas īsti nav kārtībā vai, piemēram, ir kaut kāds uzrēķins veikts. Indriksones kundze to, man liekas, jau otro reizi debatēs atkārtoja, bet vienalga jūs to nedzirdat, jūs to nesaprotat. Jūs tikai turpināt runāt par to, ka viss ir ļoti jauki, viss visur ir pieejams un, ja kādam ir problēmas ar internetu, tad bibliotēkas ir šeit, lai pakalpotu. Jautājums ir pavisam cits. Vēlreiz atkārtošu tiem, kuri nesaprot, kur... kādā veidā mēs šobrīd likumprojektā esam paredzējuši atbilstoši jūsu varenajam balsojumam to, ka, ja persona aiziet uz bibliotēku, piesakās, aizpilda deklarāciju EDS un ja viņa vēlas saņemt no Valsts ieņēmumu dienesta atbildes informāciju papīra formā, kā viņa to var izdarīt? Jūs to neesat paredzējuši. Jūs šobrīd esat paredzējuši to, ka, vienreiz aizpildot šo deklarāciju EDS, persona tagad skraidīs katru dienu un pārbaudīs e‑pastu. Tā jūs esat... Tā šobrīd jūs to esat nodrošinājuši. Jūs vienkārši droši vien nesaprotat vispār, par ko jūs balsojat un ko jūs vispār pieņemat. Paldies. Es gaidīšu Šteina kunga atbildi. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Kolēģi deputāti! Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Šobrīd... Šobrīd kopā ar mani visu šo procedūru iziet, jo atkal man bija problēmas ar Saeimas sēdi - runāja visi kopā. Mūrnieces kundze runāja kopā ar Stepaņenko kundzi. Tikai, lūdzu, Mūrnieces kundze, nepārtrauciet mani. Šobrīd šo Saeimas sēdi vēro nu jau arī mani feisbuka sekotāji, lai visu šo ārprātu redzētu, kā tas izskatās. Nekas iepriecinošs. Par priekšlikumu. Kā jau es minēju, par 2. priekšlikumu man nebija iespējams nobalsot un arī par 1. ne, jo tur bija... Par 2. laikam nobalsoju, par 1. ne, jo atkal bija tehniski kaut kādi traucējumi. Bet, kā jau teicu, ar abām rokām esmu “par”... no 1. līdz 16. priekšlikumam. Atbildot uz Stepaņenko kundzes jautājumu, ka viņa gaida no Šteina kunga kaut kādu atbildi. Es ļoti šaubos, vai Šteina kungs ir spējīgs kaut ko atbildēt. Priecē tas, ka Šteina kungs ir spējis saskaitīt Latvijā visas bibliotēkas, saskaitīt, cik ir bibliotekāru. Vēl joprojām nav skaidrs, kāpēc bibliotekāriem būtu jānodarbojas... O, Atis Zakatistovs is watching. Kāpēc Atis tagad skatās manu feisbuku, nav saprotams, bet nu labi. Tātad nav skaidrs, kāpēc tiem bibliotekāriem būtu tajā EDS... kaut kas jādara ar EDS. Kāds sakars? Ko - tagad Valsts ieņēmumu dienests pieņems darbā arī bibliotekārus? Vai bibliotekāriem būs tagad kaut kāds... apvienotais kaut kāds... kaut kāda amata pienākumu apvienošana vai kā? Ko jūs tur esat vispār sarakstījuši tajā likumprojektā? Benhenas-Bēkenas kundze, varbūt pastāstiet, izskaidrojiet! Jūs taču varat izskaidrot. Jūs tik labi skaidrojat visu par nodokļiem, par nodevām, par... jūs zināt visu par darba ņēmēju, darba devēju organizācijām. Varbūt pastāstiet kaut ko vairāk par to, ko jūs tur esat sarakstījuši. Kāpēc neatbalstīt to, kas, manuprāt, šķiet loģisks? Un kāpēc atbalstīt kaut kādus, nu, es atvainojos, slima suņa murgus? Negribas nevienu suni apvainot, bet, nu, tas ir vienkārši... Ir murgaini gan tas, ko jūs stāstāt, gan tas, ka jūs neko nevarat pamatot, kāpēc kaut kas “jā” un kāpēc kaut kas “nē”. Un man neviens nav atbildējis uz jautājumu, kāpēc tagad vecāka gadagājuma cilvēkiem ir jāatstāj sava māja, jāiet ārā no mājas pie bibliotekāra vai pie kāda kaimiņa (vēlreiz atkārtoju - “kaimiņa” ar mazo burtu), jālūdz kaut kāda palīdzība... Katru dienu būs tagad jāpārbauda kaut kāds e-pasts vēl? Nu, es pieņemu, ka varbūt es tagad pārspīlēju, bet es to daru speciāli, lai vienkārši jūs saprastu, cik truli vienkārši ir jūsu... Nu, tas ir neloģiski, ko jūs šobrīd... ko jūs šobrīd piedāvājat, kas cilvēkiem ir jādara. Atbildiet, lūdzu, Benhenas-Bēkenas kundze! Jūs esat ziņotāja par šo likumprojektu, lūdzu, pastāstiet, kas... Pastāstiet, kā tad tiem vecākā gadagājuma cilvēkiem dzīvot tālāk? Ko viņiem tagad darīt? Varbūt viņiem jau laikus ir jāpārbrauc pie bērniem dzīvot... un mazbērniem, kas viņu vietā visu tagad tur kūrēs un fīrēs, vai kā? Vai viņiem tagad būs tā kā pilnīgs nosacījums - katru dienu jāiet uz bibliotēku, jo bibliotekārs viņu gaidīs, lai kaut ko darītu ar EDS. Nepalieciet smieklīgi! Gaidu atbildes kaut kādas. Nu, es ceru, ka ziņotājs kaut ko vēl... kaut ko pateiks. Un tad vēlreiz atkārtoju, aicināšu atbalstīt no 3. ... tagad arī šo te... 3. ... un līdz 16. priekšlikumam - pilnīgi visus. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā gribu teikt, ka šis priekšlikums netika atbalstīts. Un jāteic, ka ir atšķirība starp fiziskajām un juridiskajām personām.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputātes Indriksones iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 43, pret - 43, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Knapi, knapi!”)
4. - deputātes Jalinskas priekšlikums. Komisijā tas neguva atbalstu, jo paredz radīt subjektīvas preferences.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputātes Jalinskas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 30, pret - 49, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
5. - deputātes Švecovas priekšlikums. Dublē iepriekšējo priekšlikumu. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Es gribu pateikt, ka šis priekšlikums... tas sasaucas arī ar iepriekš iesniegtajiem priekšlikumiem, taču tas paredz tiesības nevis tikai fiziskajām personām, bet kopumā nodokļu maksātājiem, kas kaut kāda iemesla dēļ... iespējams, izbrauca ārpus Latvijas, varbūt atrodas ārpus kaut kādām tehniskajām lietām... bet... paredzēt iespēju Valsts ieņēmumu dienestu informēt... un atķeksēt arī attiecīgo informāciju - ka viņš vēlas saņemt informāciju no Valsts ieņēmumu dienesta nevis EDS, bet citā veidā; respektīvi, tas varētu būt papīra formātā - atbilstoši Paziņošanas likuma nosacījumiem. Tā ir ļoti svarīga lieta - kontekstā ar to, ka, ja notiek neparedzēti gadījumi biznesa vidē vai fiziskajai personai... un paziņojums no VID vai dokuments no VID, vai informācija, vai pieprasījums skar attiecīgo nodokļu maksātāju un viņš nevar atbildēt... ka viņš uz konkrētu laiku ļauj Valsts ieņēmumu dienestam... vai attiecīgi arī nodrošina komunikāciju atbilstoši Paziņošanas likumam. Es lūdzu atbalstīt, jo šādā veidā tiek nodrošināta iespēja izvēlēties komunikācijas kontaktu ar Valsts ieņēmumu dienestu un, iespējams, arī izvairīties no nepamatotām sankcijām vai no negatīvas... un attiecīgi no Valsts ieņēmumu dienesta puses - vēl nopietnāka lēmuma pieņemšanas pret nodokļu maksātāju. Šis priekšlikums paredz tikai un vienīgi izņēmuma stāvokli, kas ir pamatots un kas nodrošina korektu komunikāciju starp Valsts ieņēmumu dienestu un nodokļu maksātāju. Lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Paldies par to, ka devāt man vārdu. Aicināšu... pirmām kārtām aicināšu šo priekšlikumu atbalstīt. Kā jau minēju, tad ir jāatbalsta visi priekšlikumi - līdz 16. priekšlikumam. Nu, tiem deputātiem, kas kaut ko saprot... kāpēc kaut kas ir jāatbalsta vai nav jāatbalsta. Tagad es vēlos vērsties pie ziņotājas. Benhenas-Bēkenas kundze, nu kas tas par ziņojumu?! “5. priekšlikums dublē iepriekšējo, tāpēc aicinu neatbalstīt.” Nu kas tas tāds ir, nu? Izstāstiet, kāpēc jūs komisijā... ko jūs diskutējāt? Manuprāt, Švecovas kundze ļoti pamatoti izstāstīja, kāpēc šāds priekšlikums vispār ir. Savukārt no jums kā no ziņotājas par šiem tik svarīgajiem grozījumiem likumā “Par nodokļiem un nodevām” es neesmu dzirdējusi neko. Neko! Kaut ko jūs te... Tikko ieminējāties, ka ir atšķirība starp fiziskajām un juridiskajām personām. Ir gan atšķirība - tik daudz jūs esat jau iemācījusies. Mēģiniet vēlreiz kaut ko pastāstīt, tad arī cilvēki... Šiten te man kameriņa... feisbukā mums jau tagad seko cilvēki līdzi... Ļoti interesantas Saeimas sēdes notiek. Mēģiniet pastāstīt varbūt vēlreiz - nu kā tur īsti ir? Kāpēc tad komisija pieņēma lēmumu - neatbalstīt? Mēģiniet! Es ļoti gaidīšu no jums kā ziņotājas... Nu vismaz sakarīgus divus teikumus salieciet kopā! Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi! Ar ziņotāju mums jau ir bijušas problēmas iepriekš. Un te es gribētu aicināt Kaimiņa kungu varbūt arī izteikt savu viedokli par ziņotājas, teiksim, stilu. Gaidīsim. Ja mēs runājam par priekšlikumu, tad jāteic, ka Švecovas kundze ļoti labi aprakstīja šo situāciju. Un tas ir risinājums, tā ir atbilde uz jautājumu, kuru es uzdevu (kad bijām pie iepriekšējā priekšlikuma) Šteina kungam, kurš nu nevarēja neko atbildēt. Tātad tas ir risinājums - ka VID... EDS... šīs sistēmas lietotājs piesakās, ka viņš konkrētu laiku vēlas saņemt citā veidā šos ziņojumus. Manuprāt, tas ir loģisks, cilvēcisks priekšlikums, un tas tiešām... nu, tas izveido šo sistēmu, tas palīdz izprast tiem, kuri varbūt nesaprot, kā darboties gadījumā, ja cilvēks nevar saņemt šos ziņojumus EDS. Es tiešām nesaprotu, kāpēc jūs to negribat atbalstīt. Kādi ir tie apsvērumi? Ir runājuši tikai tie, kuri atbalsta, bet nav neviena vārda no neatbalstītājiem. Es esmu dzirdējusi, cik mums ir valstī bibliotēku, mēs esam dzirdējuši par to, ka mums ir jāiet digitalizācijas ceļu. Bet risinājums, ko jūs piedāvājat pretim... Mēs to neesam dzirdējuši. Varbūt tagad saņemieties un piesakieties... vismaz kāds! Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Gribu tikai atgādināt, ka komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 34, pret - 48, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - deputāta Pimenova priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo nav saskaņā ar izvirzīto likumprojekta mērķi - nodrošināt valsts pārvaldes institūciju digitalizācijas procesu.
Sākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien, cienījamie kolēģi! Uz Covid-19 izraisīto problēmu fona komunikācijas iespēju samazinājums attiecībās starp nodokļu maksātājiem un nodokļu administrāciju izskatās kā nieks vien. Tomēr tieši grūtajos ekonomiskajos apstākļos nedraudzīgs saskarsmes interfeiss jeb saskarne ar nodokļu maksātājiem var sarežģīt viņu dzīvi, pasliktināt attieksmi pret valsts iestādi un kaitēt tās reputācijai. Izskatāmā likumprojekta otrajā lasījumā bija ieviesta norma, kas liek fiziskajām personām - saimnieciskās darbības veicējām -, kā arī juridiskajām personām, ja tās iesniedz Valsts ieņēmumu dienestam iesniegumus, tos iesniegt tikai elektroniskās deklarēšanas sistēmā. Līdz ar to tiek aizliegts iesniegt iesniegumus gan uz papīra, gan elektroniskā dokumenta formātā, izmantojot elektronisko pastu, gan arī aizliegts nosūtīt iesniegumu oficiālajā elektroniskajā adresē. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekļi saņēma Latvijas Pašvaldību savienības vēstuli, kurā LPS uzsver, ka “nav pamatoti ar likumu “Par nodokļiem un nodevām” sašaurināt Oficiālās elektroniskās adreses likuma tvērumu attiecībā uz iesniegumiem, un jebkuram nodokļu maksātājam ir jābūt tiesībām iesniegt iesniegumu Valsts ieņēmumu dienestam arī oficiālajā elektroniskajā adresē. [..] ka ir jāsaglabā tiesības jebkuram nodokļu maksātājam ārkārtas gadījumos iesniegt iesniegumu Valsts ieņēmumu dienestā arī papīra formātā, kā arī parakstītu ar drošu elektronisko parakstu, nosūtot iesniegumu uz Valsts ieņēmumu dienesta e-pasta adresi.” (Citāta beigas.) Pateicos LPS ekspertiem par viņu nostāju un argumentiem un tos atbalstu. Es saprotu VID vēlmi sekot interneta laikmetam un pieradināt nodokļu maksātājus darbam elektroniskās deklarēšanas sistēmā. Tomēr ir vēl daudz cilvēku, kuriem, kā šeit jau tika vairākkārt atkārtots, grūti strādāt ar datorsistēmām (nevis ar datoru, bet gan ar datorsistēmām!). Turklāt iesniegums nav nodokļu deklarācija. Iesnieguma teksta apstrāde - atšķirībā no nodokļu deklarācijas apstrādes - neprasa datu apstrādes metožu pielietošanu, jo iesniegums tiek rakstīts brīvā formā. Tāpēc nav nekādas tehnoloģiskas nepieciešamības sašaurināt tehniskās iespējas iesniegumu iesniegšanā, bet ir gan tikai VID nodoms lieku reizi nodokļu maksātājus audzināt. Es uzskatu, ka komunikācijas iespēju samazināšana attiecībās ar Valsts ieņēmumu dienestu nav samērīga ar lielas nodokļu maksātāju grupas interesēm, un tāpēc ierosinu papildināt otrajā lasījumā pieņemto normu ar šādu tekstu: “Nodokļu maksātājs drīkst iesniegt iesniegumu arī papīra formātā, ja pamato neiespējamību to iesniegt Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmā. Iesniegumu, kas parakstīts ar drošu elektronisko parakstu, nodokļu maksātājs drīkst nosūtīt arī uz Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskā pasta adresi, kā arī uz oficiālo elektronisko adresi.” Aicinu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā...? Debates ir jau slēgtas.
Gribu tikai atgādināt, ka komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - deputāta Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 26, pret - 53, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - deputātes Jalinskas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo likumprojekts jau ir paredzējis fiziskajām personām, kuras nenodarbojas ar saimniecisko darbību, nodrošināt iespēju izvēlēties saziņas veidu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Nikolajam Kabanovam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Faktiski manis teiktais sakrīt ar iepriekšējo runātāju... priekšlikuma saturu un arī ar Jalinska kundzes priekšlikumu. Runa ir par to, ka Valsts ieņēmumu dienestam ir oficiālā elektroniskā adrese. Visām valsts iestādēm ir pienākums atbildēt uz savu klientu pieteikumiem un ierosinājumiem. Nesen man gadījās... bija tāds starpgadījums - bija jāsamaksā sods par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu. Es aizsūtīju to naudas summu elektroniski uz kontu, pa kuru es iepriekš biju maksājis soda naudu, bet tā nebija ieskaitīta. Es uzrakstīju iesniegumu CSDD, un no turienes man tika atsūtīts priekšlikums vērsties pie Valsts ieņēmumu dienesta, lai tas atmaksātu man šo summu. Bija pielikta klāt arī Valsts ieņēmumu dienesta oficiālā adrese. Es uzrakstīju uz šo adresi pieteikumu un pievienoju klāt maksājuma apstiprinājumu, proti, PDF formāta veidlapu. Bet pēc nedēļas es saņēmu lielu, lielu vēstuli no VID, kurā bija rakstīts, ka mani nav iespējams identificēt. Bet interesanti gan, ka... viņi, protams, izmantoja šablonu... tomēr kāds ierēdnis tērē laiku, lai man šajā gadījumā atbildētu. Es domāju, ka vajag arī izmantot iespēju cilvēkiem veikt saziņu ar VID, nereģistrējoties elektroniskajā sistēmā, jo gadījumi var būt dažādi. Piemēram, cilvēkam nav elektronisku rīku identifikācijai; viņam, piemēram, nestrādā viedtālrunis; viņam ir pieeja internetam, bet viņš nevar identificēties ar savu smartfonu. Šādā gadījumā cilvēkam ir jādod iespēja vērsties pie valsts iestādes ar... sakarā ar, teiksim, mazāk sarežģītām procedūrām. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Vēlos precizēt, par ko ir šis priekšlikums, jo ziņotāja, varētu teikt, neatbildēja uz šo varbūt visus interesējošo jautājumu precīzi. Priekšlikums runā par to, ka fiziskajām personām, kuras neveic saimniecisko darbību (tas nozīmē - vienkārši cilvēkiem, kuri vēlas atgūt savu pārmaksāto iedzīvotāju ienākuma nodokli), ir tiesības iesniegt nodokļu deklarācijas un informatīvās deklarācijas elektroniski ar Valsts ieņēmumu dienesta darbinieku palīdzību, nekļūstot par Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietotāju. Šādā gadījumā fiziskā persona apliecina savu piekrišanu datiem, kas atspoguļoti Valsts ieņēmumu dienesta sagatavotā elektroniskajā deklarācijā, nepieciešamības gadījumā lūdzot tos precizēt. Tas nozīmē, ka vienkārši iedzīvotājs var aiziet uz Valsts ieņēmumu dienestu un dienesta darbinieks ar savu pieeju sistēmā atver viņa... kā saka, viņa sadaļu, apskatās, kādi tur ir dati, un pārliecinās, un iedzīvotājs apliecina savu piekrišanu šiem datiem un akceptē, un viņi sistēmā šo deklarāciju aktivizē vai, kā saka, iesniedz. Un faktiski iedzīvotājam tad nav nepieciešamas pieejas paroles, nav nepieciešama sava elektroniskā pasta adrese; viņš tad vairs nenāks ar lielajām papīra veidlapām uz Valsts ieņēmumu dienestu un tur nestāvēs rindās, kā tas līdz šim ir noticis. Tas varētu būt tāds pusceļa risinājums, kamēr mēs tiksim līdz tam, ka katrs pats spēs elektroniski šo deklarāciju aizpildīt. Manuprāt, tas ir ļoti labs, praktisks risinājums. Un vēl divi priekšlikumi par šo pašu jautājumu ir iesniegti, tie vēlāk būs... Un aicinu tos atbalstīt.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Es gribētu šobrīd vērsties pie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vadītāja Mārtiņa Bondara. Pie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vadītāja! Bondara kungs, vai nebūtu iespējams, ka jūs varbūt pats ziņotu par šo tik būtisko likumprojektu - “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””? No ziņotājas diemžēl neko nevar saprast - par ko, kāpēc, kāpēc “jā”, kāpēc “nē”. Nu, es tomēr aicinātu... Es tomēr aicinātu kvalitatīvi ziņot par likumprojektiem. Cilvēki šobrīd arī sēž pie datoriem un klausās šo Saeimas sēdi. No Benhenas‑Bēkenas teiktā nekas nav saprotams. Izskatīties labi ir viens, bet mēģināt kaut ko saturīgu pateikt ir kaut kas pilnīgi cits. Lūdzu un aicinu... Saeimas priekšsēdētāja, lūdzu arī jūs aizrādīt ziņotājam, ja netiek ziņots tā, ka cilvēkiem ir saprotams, par ko ir likumprojekts, par ko ir priekšlikums, kāpēc tas atbalstīts vai kāpēc nav atbalstīts. Bondara kungs, lūdzu, saņemieties un nomainiet ziņotāju! Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, es arī... tāpat kā iepriekšējos priekšlikumus... arī šo es lūgšu atbalstīt. Pievienojos kolēģes aicinājumam vai nu nomainīt ziņotāju, vai tiešām vērsties pie ziņotājas ar motivētu lūgumu ziņot par šo likumprojektu kvalitatīvi... un aizdomāties par to, ka, lai gan, protams, daudziem ir pretenzijas pret e‑Saeimu, tostarp arī man, tas tomēr nav videočats. Tas nav lēts videočats, kurā katrs var izrādīties, kā nu kurš prot. Es aicinu tiešām padomāt par to, ka šobrīd tiek pieņemti valstiski svarīgi lēmumi, kuri ietekmēs cilvēku tūkstošus - nodokļu maksātājus. Tūkstošus! Un - ne tos pārtikušākos... un ne tos veiklākos lietotājus! Tāpēc tiešām es aicināšu kolēģus padomāt par to, ka mēs šobrīd atrodamies Saeimā, nevis kaut kādā videočatā. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Paldies par piezīmēm. Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputātes Jalinskas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 42, pret - 42, atturas - 1. Priekšlikums ir noraidīts.
8. - deputātes Jalinskas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo fiziskās personas (Skaņas pārrāvums.)... neveic saimniecisko darbību, var izvēlēties sev ērtu saziņas veidu.
Sākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Aicinu atbalstīt 8. priekšlikumu, jo fiziskā persona, kas neveic saimniecisko darbību, kaut vienu reizi aktivizējot elektroniskās deklarēšanas sistēmā savu darbību (piemēram, iesniedzot deklarāciju), automātiski kļūst par elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietotāju un automātiski nonāk tajā, varētu teikt, saziņas lokā, kad Valsts ieņēmumu dienests ar viņu sazinās caur šo sistēmu. Un... protams... Iepriekš netika atbalstīts arī priekšlikums, ka faktiski nepārprotami būtu jāpiekrīt šai saziņai... un ka tikai tad Valsts ieņēmumu dienests varētu sazināties caur elektroniskās deklarēšanas sistēmu. Taču šobrīd... principā, ja cilvēks nav īpaši atradis sadaļu, kur var uzrakstīt, ka viņš vēlas saņemt likuma noteiktajā kārtībā paziņojumus, tad viņam visi paziņojumi nāks elektroniski. Tāpēc šis priekšlikums būtu būtisks tiem cilvēkiem, kas vienu reizi gadā ir aizpildījuši, piemēram, deklarāciju un pēc tam vēlas vienkārši deaktivizēt savu darbību šajā sistēmā, lai viņiem nebūtu vairs jāgaida vai jāiet regulāri pārbaudīt elektroniskā pasta adresi un meklēt paziņojumus. Tajā pašā laikā šis priekšlikums dotu arī tādu brīvību tiem cilvēkiem, kas vienkārši negrib dzīvot elektroniskajā vidē. Ir arī tādi cilvēki. Kā piemēru varu pateikt, ka Liepājā ir mākslinieks, kas katru dienu pulksten divos ir sastopams Rožu laukumā, jo viņam nav arī mobilā telefona. Visi zina - ja viņi vēlas satikt viņu, tad viņi var viņu tur satikt. Kāpēc lai mēs nedotu cilvēkiem tādu personības brīvību, ka viņi var vienkārši deaktivizēt savu lietojumu elektroniskās deklarēšanas sistēmā? Manuprāt, tā būtu tikai tāda pilnīgi normāla kārtība: ja mēs vairs nevēlamies tur būt, tad mēs vienkārši to deaktivizējam un saņemam paziņojumus parastajā kārtībā. Ja Valsts ieņēmumu dienests gribēs mūs atrast, tad - deklarētajā adresē. Aicinu atbalstīt 8. priekšlikumu.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Iveta Benhenas-Bēkenas kundze! Jūs sacījāt... jā, tad, kad jūs kā ziņotāja... tas, ko jūs mēģinājāt pateikt, - ka 8. priekšlikumu nevajag atbalstīt. Tur kaut kā... kaut ko jūs tur mēģinājāt motivēt... Dievs vien zina, ko (Dievs dod, lai jūs pati saprotat, ko!), bet jūs minējāt tādu vārdu virknējumu kā “ir iespējams izmantot ērtus saziņas veidus”. Nu, ka ne tikai to elektronisko... Nu, kaut gan... Ja jūs klausāties... Indriksones kundze tikko izstāstīja, kur ir tā problēma. Pietiek tikai vienreiz ieiet tajā EDS, un viss! Tad visa turpmākā dzīve notiek Valsts ieņēmumu dienesta EDS - pat tad, ja cilvēks to nevēlas. Vai arī... Es vēlreiz atkārtošu - vienkārši tādēļ, lai jūs saprastu... tā, lai būtu vienkāršāk jums saprast: tad tam cilvēkam pašam ir jāatrod kaut kāds veids, kur tur... nu, droši vien labirints kaut kāds ir uztaisīts tajā EDS... kā atteikties no tās EDS. Un vispār - vai var atteikties... Benhenas-Bēkenas kundze! Ja jūs sakāt, ka ir “citi ērti saziņas veidi”, nu tad mēģiniet man izstāstīt tagad... Nu, varbūt es kaut ko nesaprotu. Mēģiniet man izstāstīt, kas ir šie “ērtie saziņas veidi”! Kuri vēl bez EDS tad varētu tikt izmantoti? Nu saņemieties un izstāstiet! Jūs jau varat arī ne kā ziņotāja... jūs jau debatēs varat pieteikties. Es brīnos, kāpēc neviens šodien nedebatē ne no JK, ne no KPV LV. No frakcijas JAUNĀ VIENOTĪBA tikai Adamoviča kungs kaut ko teica. Kāpēc vispār nekādas debates nenotiek Saeimā?! Mums nav... Mums pietiek Saeimā ar 10 deputātiem, kas debatē... vai kā? Īsti nav skaidrs. Benhenas-Bēkenas kundze! Ja jūs runājat par tiem “ērtajiem saziņas veidiem” saistībā ar šo likumu un ar šo priekšlikumu, kuru es arī aicinu atbalstīt, man nav saprotams, kāpēc jūs neaicināt atbalstīt to. Nav saprotams, kā jūs kā Bondara vietniece... Manuprāt, jūs esat tajā lielajā komisijā un jūs vadāt Nodokļu politikas apakškomisiju. Man nav skaidrs, kā jūs varat neiedziļināties un vispār nesaprast, par ko ir šis likums pēc būtības?! Gaidu... Lūdzu jūsu komentāru - un gaidu nevis vienkārši kaut kādu smīniņu tur kamerā (pati sev nesmīniet!), bet gan normālu komentāru. Paldies.
Par priekšlikumu...! Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi! Manuprāt, šis arī ir ļoti atbalstāms priekšlikums. Es saprotu, ka varbūt lielai daļai... visticamāk, lielākajai daļai deputātu... ar to nelielo pārsvaru - divas balstiņas... ir tā motivācija - neatbalstīt, tāpēc ka... “Nu, tur tehniski risinājums ir sarežģīts... Un kā tur tagad, teiksim, to deaktivizēšanu veikt?” Un tā. Tas ir vienkārši slinkums, kas neļauj jums šo normu atbalstīt! Es tiešām neredzu nevienu iemeslu, kāpēc juridiski šī norma nebūtu atbalstāma. Šeit problēma ir tikai jautājumā par to, ka nu varbūt būs nedaudz jāpiepūlas un jāizdomā tehnisks risinājums, kā cilvēks, nepazaudējot, teiksim, to reģistrāciju EDS, var vienkārši deaktivizēt... un saņemt šos paziņojumus rakstiski. Es neredzu... Varbūt jūs esat iedomājušies kaut kā citādāk šo... Mēs arī no ziņotājas to nesaprotam. Bet es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu! Un, ja tiešām tā ir tikai tehniska problēma, tad nu kaunieties tiešām, kolēģi! Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Paldies kolēģiem par “masīvo” iedziļināšanos un izpratni. Gribu atgādināt, ka komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputātes Jalinskas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 41, pret - 44, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts. Godātie kolēģi! Laiks pārtraukumam. Pirms pārtraukuma... Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Rihardam Kolam - paziņojumam.
Labdien, cienījamie, godātie Ārlietu komisijas deputāti! Lūdzu, nepametiet savas viedierīces vai datorus, neizslēdziet, jo pēc piecām minūtēm notiks Ārlietu komisijas attālinātā sēde. Piekļuve konkrētajai attālinātajai sēdei jums ir nosūtīta uz Saeimas oficiālajiem e-pastiem. Lūdzu nekavēties un savlaicīgi pieslēgties Ārlietu komisijas sēdei. Paldies.
Paldies. Vēl deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā veiksmīgi noslēgusies. Pārtraukums līdz pulksten 13.30. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Turpināsim sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, trešais lasījums. Komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena‑Bēkena.
Vēlos tikai atgādināt, ka komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates par 9. priekšlikumu. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Es jau šo priekšlikumu citā... cita iesniedzēja iesniegto priekšlikumu aicināju atbalstīt. Šis ir analoģisks priekšlikums - par to, ka fiziskajām personām, kuras neveic saimniecisko darbību, ir tiesības iesniegt nodokļu deklarāciju un arī citas informatīvas deklarācijas elektroniski, bet ar Valsts ieņēmumu dienesta darbinieka palīdzību. Es domāju, tas ir ļoti labs risinājums, kas nemazina iespēju attīstīties, augt un mācīties... un digitalizēt visu pārējo gan Valsts ieņēmumu dienesta, gan klienta pusē. Tas nodrošinātu iespēju aizvietot šībrīža... papīra formātu... ar iespēju Valsts ieņēmumu dienestā iesniegt elektroniski, bet neuzliktu uzreiz par pienākumu cilvēkam pašam mācēt lietot elektroniskās deklarēšanas sistēmu. Likt viņam pašam tajā reģistrēties un aizpildīt - tas ir ļoti apgrūtinoši. Kā piemēru varu minēt to, ka arī manā ģimenē ir seniori, kuriem es palīdzu. Un, es saprotu, daudziem senioriem ir kāds, kas palīdz to izdarīt. Bet mēs nevaram paļauties, ka visā valstī kādam kāds šādi palīdzēs! Mums jānodrošina - iespēju robežās -, lai valsts varētu, kā saka, būt pretimnākoša visiem... lai visi varētu to izdarīt. Gribu arī atzīmēt vēlreiz un uzsvērt, ka arī komisijas sēdē Juridiskais birojs savā atzinumā pauda to, ka viņiem arī nav pārliecības, ka visi iedzīvotāji varēs to, ko šis likumprojekts paredz uzlikt kā obligātu pienākumu. Arī Juridiskais birojs bažījas par to! Arī viņi nav guvuši tādu pārliecību! Es arī ceru, ka deputāti ieklausīsies juristu viedoklī un atbalstīs šo priekšlikumu, lai vismaz mazliet panāktu pretī cilvēkiem, kuri paši nevar un, kā saka, nespēj izmantot elektroniskās deklarēšanas sistēmu, un lai Valsts ieņēmumu dienesta ierēdņi viņiem to varētu klātienē (bet - elektroniskajā sistēmā!) palīdzēt izdarīt. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Gribu izteikt pateicību deputātei Indriksonei par iesniegto priekšlikumu. Komisijā diemžēl netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputātes Indriksones priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 38, pret - 35, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
10. - deputātes Indriksones priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo vārds vārdā atkārto 8. priekšlikumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Šis priekšlikums ir atkārtojums - vēlreiz... Un es mēģināšu jūs vēlreiz pārliecināt (ar argumentiem!), ka, ja fiziskā persona neveic saimniecisko darbību, tad tā ir tāda fiziskā persona, kurai nav pienākuma būt vienmēr elektroniski aizsniedzamai un būt saziņā ar Valsts ieņēmumu dienestu. Jo viņa nenodarbojas ne ar kādu saimniecisko darbību; viņa nav ne uzņēmuma īpašnieks, ne... varētu teikt, nepārstāv kādu juridisko personu tajā brīdī. Šāda fiziskā persona var jebkurā brīdī vienkārši atteikties no elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietojuma. Un tad, ja viņai vajadzēs, viņa atkal varēs turpināt reģistrēties un izmantot to. Es ļoti aicinu ieklausīties un atbalstīt šo priekšlikumu, jo tas nekādi nepasliktina Valsts ieņēmumu dienesta iespējas sazināties ar visiem tiem cilvēkiem - juridiskajām personām un fiziskajām personām -, kas veic saimniecisko darbību. Šis priekšlikums attiecas tikai uz tiem, kuriem nav pienākuma regulāri sazināties ar Valsts ieņēmumu dienestu. Aicinu atbalstīt.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - deputātes Indriksones iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 40, pret - 37, atturas - 1. Priekšlikums atbalstīts.
11. - deputātes Švecovas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. Nav saskaņā ar izvirzīto likumprojekta mērķi - nodrošināt valsts pārvaldes institūciju digitalizācijas procesus.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Šis priekšlikums ir identisks tam iepriekš jau... jūsu, paldies, atbalstītajam manam, 9., priekšlikumam - par iespēju Valsts ieņēmumu dienestā ar ierēdņu, darbinieku palīdzību aizpildīt elektroniski šo savu deklarāciju vai - brīvprātīgi, kā saka, - citu deklarāciju, vai informatīvi... Uz vietas, bet - elektroniski! Aicinu arī šo priekšlikumu atbalstīt - analoģiski 9. priekšlikumam... Paldies.
Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Jā... Paldies par atbalstu iepriekšējam priekšlikumam un par Indriksones kundzes izsmeļošo skaidrojumu par šā priekšlikuma būtību. Es tikai gribu papildināt... gribu teikt papildus, ka nianse ir tāda, ka šajā gadījumā... ar šo priekšlikumu tiek paredzēta iespēja personai nekļūt par elektroniskās deklarēšanas sistēmas (EDS) lietotāju. Jo tas ir būtiski - saprast, ka Valsts ieņēmumu dienestam ir funkcionalitāte, kas tiek izstrādāta, vadoties no likumdošanas iniciatīvām. Un, ja šajā gadījumā netiek ieviesta tāda likumdošanā paredzēta iespēja nekļūt par EDS lietotāju, tad automātiski persona patiešām būs sasniedzama tikai un vienīgi caur EDS. Un tas var izraisīt ļoti nopietnas sekas arī kontekstā ar... ne tikai ar to, kā viņa iesniedz dokumentus, bet arī kā saņem no Valsts ieņēmumu dienesta atgriezenisko saiti - informāciju. Un tā informācija varētu būt arī ar sodošu raksturu un... un tur varētu būt runa arī par ierobežojošiem pasākumiem. Tāpēc, lūdzu, atbalstiet šo priekšlikumu, jo nevar būt, ka digitalizācijas virsmērķis ir augstāks par cilvēku tiesībām, kas ir noteiktas Satversmē. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 42, pret - 40, atturas - 2. Godātie kolēģi, šajā gadījumā balsis ir sadalījušās: par - 42, pret un atturas - 42. Mums ir jābalso vēlreiz. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Tehnisks pārtraukums - piecas minūtes. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi, turpinām Saeimas sēdi. Tātad mums ir vēlreiz jābalso par 11. priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 44, pret - 45, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - deputātes Švecovas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo pēc būtības un gara atkārto 8. un 10. priekšlikumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Ir ļoti svarīgi arī saprast, ka šis priekšlikums nevis atkārto iepriekšējos, bet ir kontekstā ar... kopumā - ar likumprojekta normām, kas nodrošina digitalizāciju. Šis mans priekšlikums analoģiski, kā arī kolēģu Indriksones un Jalinskas kundzes priekšlikumi... tie dod iespēju fiziskajai personai, kas neveic saimniecisko darbību, tiesības jebkurā brīdī deaktivizēt Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietojumu. Un tas varētu būt saistīts ar virkni citu personīgu apstākļu - ne tikai arī digitālprasmes iespējamām prasībām, bet arī ar cilvēka veselības stāvokli, ar dzīvesvietas atrašanos un ar virkni subjektīvo faktoru. Bet jebkurā gadījumā personai ir tiesības izvēlēties komunikācijas veidu. Un komunikācijas veids, kas ierobežo iespēju saņemt informāciju ne tikai elektroniski, bet arī papīra formā, ir ļoti būtisks personas cilvēktiesību aizskārums, manuprāt. Un tāpēc vajag paredzēt, lai turpmāk Valsts ieņēmumu dienests, kad tas izstrādā sistēmu sadarbībai un komunikācijai ar nodokļu maksātājiem, paredzētu iespēju arī attiecīgi nodrošināt to, ka komunikācija ar fizisko personu ir iespējama, arī deaktivizējot EDS lietošanu. Lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Aicinu arī atbalstīt šo priekšlikumu, kā analoģiski tika atbalstīts iepriekš arī manis sniegtais priekšlikums, kas tekstuāli ir identisks, bet... bija priekšlikums papildināt citu likuma panta daļu. Jo, manuprāt, nevar būt tāda situācija, ka tad, ja cilvēks izsaka vēlmi, ka viņš vairs negrib būt elektroniskās deklarēšanas sistēmā (un viņam likums neuzliek par pienākumu būt šajā sistēmā!), viņš vienkārši nevar deaktivizēt savu darbību. Manuprāt, tā ir nepieņemama situācija. Ja viņš savu vēlmi var izteikt, tad viņam būtu jābūt arī iespējai izstāties no šīs te, varētu teikt, sistēmas un lietot to tad, kad viņš vēlas un kad likums saka, ka viņam tas ir jādara. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 44, pret - 46, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
13. - deputātes Švecovas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo nav saskaņā ar izvirzītajiem likuma grozījumu mērķiem.
Sākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Kolēģi! Es tikai vēršu uzmanību uz to, ka izvirzītais likuma grozījumu mērķis - digitalizācija - nevar būt pretrunā ar cilvēka pamattiesībām, kas nostiprinātas Satversmē. Es uzskatu, ka fiziskajai personai, kura neveic saimniecisko darbību un ir deklarēta Valsts ieņēmumu dienestā, ir tiesības attiecīgi deaktivizēt savu EDS lietošanu, lai nodrošinātu komunikāciju citā veidā. Manuprāt, tas ir elementārs cilvēktiesību, cilvēka cieņas un respektēšanas jautājums, nevis tikai un vienīgi - digitalizācija. It īpaši - ņemot vērā, ka, lai nodrošinātu visaptverošu digitalizāciju, cilvēki būtu jānodrošina gan ar elektroniskajiem rīkiem, gan ar interneta pārklājumu, gan arī ar attiecīgu vidi. Ja mēs runājam par to, ka digitālās prasmes noteiktās iedzīvotāju kategorijās vēl aizvien rada problēmas, tad būtu arī jāparedz likumdošanā iespējas cilvēkam veikt saziņu citādā veidā. Tāpēc es ļoti lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Aicināšu atbalstīt šo. Kā jau minēju, līdz 16. priekšlikumam visi priekšlikumi ir atbalstāmi. Švecovas kundze jau tikko pateica gan par likuma mērķi, gan arī par to, ka tomēr likums nedrīkstētu būt pretrunā ar elementārām cilvēku kaut kādām izvēlēm, it sevišķi ja runājam par gados vecākiem cilvēkiem. Nu ko? Benhenas‑Bēkenas kundze, žēl, ka jūs nesaprotat tādas varbūt elementāras lietas. Runājat par likuma mērķiem, bet aizmirstat, kāpēc likumi tiek radīti. Likumi tiek radīti un rakstīti cilvēkiem, nevis sistēmai. Lūdzu, par to padomājiet. Es aicinu visus deputātus atbalstīt 13. priekšlikumu, kā arī 14., 15. un 16. priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Kolēģi! Es gribētu piebilst to, ka izvirzītie likuma grozījumu mērķi nav noteicošie tajā brīdī, kad deputāti iesniedz savus priekšlikumus. Un, kā mēs zinām, deputātiem ir tiesības iesniegt priekšlikumus un arī grozīt likuma (Skaņas defekts.)... sākotnējos, teiksim, mērķus un pamatus. (Skaņas defekts.)... Tāpēc jau mēs visi šeit esam (Skaņas defekts.)... Mēs esam ne jau videočata dalībnieki, bet Saeimas deputāti. (Skaņas defekts.)...
Stepaņenko kundze, man jāteic, ka mēs jūs ļoti slikti dzirdam, ar pārtraukumiem ir skaņa.
Es esmu Saeimas telpās.
Jā, ir norādītas Saeimas telpas, kurās Saeimas IT speciālisti var sniegt tehnisko palīdzību.
Nu, paldies. Es aicinu atbalstīt (Skaņas pārrāvums.)...
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Jā, vārds man ir dots otro reizi. Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi! Paldies, Mūrnieces kundze. Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Nu, izmantojot izdevību, teikšu pa tiešo - tas ir absurds, ka Saeimas telpās interneta pieslēgums ir tāds, ka es pusi nedzirdu, teiksim, no tā, ko Stepaņenko kundze saka! Es šobrīd atrodos hotelī, man ir ļoti labs interneta pieslēgums. Nu tad varbūt visi izbraucam uz kaut kādiem hoteļiem, atpūšamies un tad strādājam kaut kādā normālā režīmā?! Nu kas jums tur notiek? Ko tas nozīmē - kaut kādas atsevišķas telpas, kur ir kaut kāds personāls? Personāls...
Lūdzu, runājiet par priekšlikumu, Liepiņas kundze.
Jā, jā, es runāju par priekšlikumu.
Par priekšlikumu! Runājiet par priekšlikuma būtību.
Mūrnieces kundze, es nedzirdēju pusi no tā, ko Jūlija Stepaņenko teica par priekšlikumu. Man svarīgi dzirdēt. Ja jums nav svarīgi... Man ir svarīgi dzirdēt, ko Stepaņenko kundze saka. Kad beigsies šis te murgs, ko jūs tagad esat sataisījuši?!
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 35, pret - 47, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
14. - deputātes Jalinskas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, kolēģi! Nu jau arī man ir jautājums radies - pie 14. priekšlikuma. Jūlija Stepaņenko jau pieminēja manu vārdu šī likumprojekta sakarā. Es, goda vārds, nevaru saprast, kāpēc likumprojekta ziņotāja - Iveta Benhena-Bēkena - nepaskaidro neko par pašu priekšlikuma būtību. Ja mēs runājam par konkrēti šo, 14., priekšlikumu, man kā deputātam ir jautājums - kāds ir tiesībsarga viedoklis par šo jautājumu, ka viss ir digitalizēts un papīriem vairs nav nekāda svara, nekādas nozīmes? Kādas bijušas debates? Kurā vietā bija šī te viedokļu šķēre? Izstāstiet to, lai es saprastu - kā deputāts, kurš nav attiecīgajā komisijā, - par ko ir bijusi šī te... nu, strīda ābols. Šajā gadījumā... Tas ir absolūts pienākums, kurš ir šai komisijas deleģētajai personai, kas ir Iveta Benhena-Bēkena šajā gadījumā, - izstāstīt gan man kā deputātam, gan sabiedrībai kopumā šī priekšlikuma jēgu. Paldies.
Pilnīgi piekrītu! Tāpēc arī vienmēr tiek aicināts ziņotājs ziņot par priekšlikumiem pēc būtības. Mēs to esam pārrunājuši arī tikšanās laikā ar komisiju priekšsēdētājiem, lai katrs ziņotājs referētu par likumprojektu pēc būtības un arī par priekšlikumiem pēc būtības. Un komisiju es aicinu pārdomāt referentu izvēli, jo sevišķi par sarežģītiem un atbildīgiem, un svarīgiem likumprojektiem. Turpinām debates. Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Paldies Artusam Kaimiņam... paldies, Artus! Un paldies arī jums, Mūrnieces kundze, par jūsu repliku. Nu, ziņotājs ir zem katras kritikas! Es jau arī iepriekš lūdzu nomainīt ziņotāju. Nu, ir jābūt kaut kādam mehānismam... Ir jābūt kaut kādam mehānismam, lai mēs nepieļautu šādu te ziņotāju... vienkārši nolaidību. Tas nav normāli, ka Iveta Benhena-Bēkena pasaka tikai: “Nav atbalstīts!”... Un... Es neesmu šajā komisijā bijusi, man nav iespējams pabūt visās komisijās vienlaicīgi. Es neesmu nekāds faķīrs. Līdz ar to... nu, es nezinu... Varbūt mums ir jāaicina pārtraukt šī likumprojekta skatīšanu šobrīd, jo ziņotāja vienkārši nedara savu darbu... nepilda? Es nezinātu, par ko ir runa, ja es nebūtu pati interesējusies par šiem priekšlikumiem - no 1. līdz 16. priekšlikumam -, uz ko manu uzmanību vērsa mani vēlētāji. Tādēļ es esmu iedziļinājusies - no 1. līdz 16. priekšlikumam. Kas tālāk būs? Nu cik ilgi mēs pieļausim šādu vienkārši nekvalitatīvu Saeimas darbu? Es uzskatu, ka deputāte Iveta Benhena-Bēkena nepilda savus tiešos pienākumus un viņa nav spējīga noziņot par šo likumprojektu. Šis ir slikti izdarīts darbs, tādēļ es aicināšu... es nezinu, ko... Mūrnieces kundze, jums labāk jāzina, ko Saeimas kārtības rullis saka šajā sakarībā, bet tas nu nav pieļaujami, ka mēs vienkārši padarām par apsmieklu parlamenta darbu, šādā veidā balsojot - kā balsošanas mašīnas, nobalsojot tikai... Tas, manuprāt, ir ļoti vulgāri. Paldies par uzmanību. Es ceru, ka jūs mani sapratāt. Paldies.
Paldies. Tātad šeit ir atbildība arī komisijas priekšsēdētājam. Un komisijas priekšsēdētājam ir jāseko līdzi debatēm. Saprotu, ka komisijas priekšsēdētājs Bondara kungs nav šobrīd sistēmā un nepiedalās Saeimas sēdē. Komisijai ir arī priekšsēdētāja vietnieks. Komisijai ir arī komisijas sekretārs. Es aicinu šīs komisijas amatpersonas un pārējos komisijas deputātus piedalīties debatēs un skaidrot šos likumprojektus. Arī piedalīties debatēs ir katra komisijas deputāta pienākums. Paldies deputātiem, kuri to ļoti aktīvi dara. Turpinām debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Paldies. Es esmu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputāte un aktīvi cenšos pārliecināt pārējos deputātus, kuriem nav pieejama attiecīgā informācija, kuri nav varējuši būt klāt komisijas sēdē. Es gribu vērst uzmanību uz to, ka šis priekšlikums konkrēti paredz kārtību, kādā var atteikties no šī te lietojuma... elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietojuma, tātad - kā var deaktivizēt šo sistēmu. Tas nosaka, ka to (Skaņas defekts.)... ka to var darīt gan elektroniski, gan arī papīra formā, iesniedzot iesniegumu. Jūs iepriekš atbalstījāt manis iesniegto 10. priekšlikumu, kas paredz iespēju deaktivizēt šo darbību elektroniskās deklarēšanas sistēmā. Bet tad... Es vēršu jūsu uzmanību uz to, ka nākamais... piemēram, 15. priekšlikums... arī būs par to pašu, un jūs pārbalsosiet varbūt, un tad pēkšņi atkal tas vairs nebūs atbalstīts... Manuprāt... Es uzskatu, ka šī ir tāda vienkārša katras personas tiesība - brīvi izvēlēties. Ja likums neuzliek par pienākumu būt šajā sistēmā un saņemt šo informāciju no šīs sistēmas elektroniski, tad persona varētu izvēlēties tur nebūt. Nu, tas būtu līdzīgi kā kaut kādās citās iestādēs vai sistēmās, kur jūs vienreiz mūžā kaut ko esat iesnieguši, uzrakstījuši un tad jūsu datus paņem, un jums vairs nav nekādu iespēju no tā visa tikt vaļā. Manuprāt, Valsts ieņēmumu dienests ir ļoti, varētu teikt, svarīga valstiska struktūra, bet... Manuprāt, cilvēkam, kas nav saimnieciskās darbības veicējs, kas vienkārši ir vai nu pensionārs, vai vienkāršs nodarbinātais... un, ja viņam likums neuzliek par pienākumu lietot šo sistēmu, tad, manuprāt, viņš var vienkārši no šīs sistēmas lietošanas atteikties, civilizēti uzrakstot iesniegumu vai elektroniski to izdarot. Manuprāt, tas būtu ļoti atbilstoši un cilvēciski. Es neteikšu, ka tas būtu liels ieguvums, bet tas būtu vienkārši tāds solis pretī tiem, kas savā ikdienā nelieto šīs elektroniskās sistēmas un nevēlas būt saistīti ar Valsts ieņēmumu dienestu ikdienā, jo viņiem likums to neliek darīt. Ļoti lūdzu atbalstīt gan 14., gan arī nākamo - 15. priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Evijai Papulei.
Paldies. Tas, ko es teikšu, arī droši vien vairāk attiecas uz procedūras jautājumiem. Manuprāt, daļa no debatēm sastāvēja no procedūras jautājumiem... no šādām apspriežamām lietām, jo komisija tiešām var izvirzīt runātāju... Taču jebkurā gadījumā... lai būtu pilnvērtīgas debates par šiem priekšlikumiem... Tiešām paldies iesniedzējiem, kas skaidro, bet ziņotājam tomēr varētu lūgt, ja tas ir iespējams vēl šobrīd, turpmāk skaidrot, kāpēc komisijā attiecīgie priekšlikumi ir noraidīti, jo tas rādītu debašu tematu un tiešām ļautu to visu izprast arī tiem, kuri nav piedalījušies debatēs, un pieņemt lēmumu. Un pēdējā piezīme arī ir par procedūru. Es tiešām aicinātu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputātus šeit debatēt, pārstāvot vienu vai otru viedokli, un papildus skaidrot noraidījumu vai atbalstu, vai... būtības jautājumu... to, kā tas darbojas kontekstā ar grozījumiem likumā “Par nodokļiem un nodevām”. Paldies.
Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Es tikai gribu atsaukties uz anotāciju, kas bija iesniegta kopā ar likuma grozījumiem. Valsts ieņēmumu dienests tajā norādīja, ka saskaņā ar VID statistiku 2017. gadā no fiziskajām un juridiskajām personām tika saņemti 117 578 dokumenti... dažādu veidu dokumenti, 2018. gadā - 94 238. Un 2019. gadā... tikai pirmajos septiņos mēnešos (statistika bija apkopota uz attiecīgo brīdi - saistībā ar grozījumiem) bija 50 000 dokumentu. Tas nozīmē tikai to, ka vēl aizvien nodokļu maksātāji, fiziskās un juridiskās personas, kaut kādu viņiem vien zināmu iemeslu dēļ izmanto papīra formāta komunikāciju. Arī komisijas sēdē, kad notika pirmā debate, Valsts ieņēmumu dienests nepārprotami skaidroja, ka ir iespējams, ka, pārejot tikai uz elektroniskās sistēmas komunikāciju (ir runa par visu veidu dokumentiem - gan par dokumentu iesniegšanu, gan arī par paziņojumiem no Valsts ieņēmumu dienesta) un izveidojot šāda veida programmnodrošinājumu šo likumdošanas izmaiņu kontekstā, personai vairs nebūs iespējas nekādā veidā - nedz formāli, nedz neformāli - komunicēt ar Valsts ieņēmumu dienestu papīra formātā. Un ne tikai komunicēt! Papīra formātā vienkārši nepieņems iesniegumus, dokumentus. Jau pašlaik vairāki nodokļu maksātāji, kas ir juridiskās personas un kas ielādē dokumentus Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmā (EDS), saka, ka patiesībā EDS nevar uzņemt tāda apjoma dokumentus, kas... kādus pieprasa Valsts ieņēmumu dienests no nodokļu maksātājiem. Un tas rada attiecīgas problēmas. Tagad, pieņemot likumu, kas... Obligāti ieviešot tikai elektronisko saziņu, bet nenodrošinot cilvēkiem, kuri... uz apspriedes brīdi tie bija apmēram 28 000 cilvēku, kas komunicēja papīra formātā vai fiziski ar Valsts ieņēmumu dienestu... viņiem tiek liegta iespēja uz normālu, adekvātu komunikāciju ar Valsts ieņēmumu dienestu par viņiem ļoti būtiskiem un svarīgiem jautājumiem. Tas var rezultēties ar uzrēķinu, ar sankcijām, ar administratīvo sodu vai ar vēl kaut kādu papildu sodu uzlikšanu personām... vai pienākumu, par kuriem tās nemaz nezina. Bet, ņemot vērā, ka viņi nav tiesīgi izdeklarēties no šīs sistēmas, ka viņi nav tiesīgi iesniegt papīra formātā kaut kādus dokumentus... Nepārprotami! Un tas ir atrunāts likumā, jo... Diskusijas laikā, juridiski runājot par šīm niansēm, bija arī tā, ka Valsts ieņēmumu dienests izprata - ja mēs pieņemam šādus grozījumus, tad attiecīgi pēc tam komunikācija notiks tikai un vienīgi EDS. Ja mēs nepasakām, ka ir izņēmumi un ka cilvēki var izvēlēties, tad mēs automātiski uzliekam pienākumu, nenodrošinot tiesības. Un tas nav, manuprāt, līdzsvarā ar to, ka cilvēks... cilvēks var izvēlēties to, kas viņam ir saprotams, pieejams un vieglāk un ērtāk lietojams. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Mārtiņam Šteinam.
Kolēģi! Šis priekšlikums nozīmē VID pienākumu nodrošināt iespēju deaktivizēt EDS fiziskajām personām. Komisijā par šo likumprojektu notika vairākas sēdes, un diskusijās komisijas vairākums nolēma... un virzās uz to, ka mēs kļūstam mūsdienīgāki un pārejam uz EDS lietošanu pilnā apmērā. Un netika atbalstīta iespēja fiziskajai personai atteikties no EDS lietošanas. Tāpēc arī tika noraidīts šis un citi līdzīgi priekšlikumi. Ja Saeima vēlas dot iespēju atteikties un tiešām ir nobalsojusi par iespēju atteikties, tad šāda norma būs nepieciešama. Un tad jāgroza arī 18. pants - par nodokļu administrācijas pienākumiem. Diemžēl jāsecina, ka esam šobrīd jau greizi sabalsojuši normas un prezidentam nepatiks šis likums. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Kolēģi! Kā jūs varat zināt, kas prezidentam patiks, kas prezidentam nepatiks?! Ja jūs esat ielaiduši Saeimā tik ārkārtīgi nekvalitatīvu likumprojektu, kuru tagad... ir tiešām steigšus jālabo trešajā lasījumā, tad tā ir tikai un vienīgi jūsu pašu vaina un problēma. Jūs pat neieklausījāties Juridiskā biroja viedoklī, bet darījāt tā, kā pašiem tīk. Par digitalizāciju runājot, nu šeit tiešām ir vēlreiz jāatgādina tas, ka šajā gadījumā mēs tiešām nedrīkstam izvirzīt par virsmērķi tikai un vienīgi digitalizācijas - vispārējās digitalizācijas - panākšanu, jo tas mazliet atgādina kaut kādus... nezinu... padomju laikus, kad bija kaut kādi piecgades plāni jāpilda par visām varītēm... un vēl nezin ko mazliet jūs šobrīd atgādināt ar savu to pārspīlēto vēlmi visu pārmērīgi digitalizēt, neievērojot cilvēku vajadzības, prasības un tiesības. Un arī šodien... Švecovas kundze tikko arī pateica, cik daudzus cilvēkus tas var skart. Ja jūs tas nesatrauc, tad nu es nezinu tiešām... tad jums vispār nav tiesību runāt par kaut kādām cilvēciskām vērtībām! Jūs šobrīd... laikam ļoti daudz gribēsiet runāt arī par cilvēktiesībām, par to, ka kāds grib laulāties vai negrib laulāties, bet šis elementārais jautājums, kurš skar daudz vairāk cilvēku nekā jūs šobrīd tā kā mēģināt pārstāvēt... Jūs absolūti... Jums šķiet, ka viss ir normāli, ja šiem cilvēkiem var tikt pārkāptas Satversmē paredzētās tiesības. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Šteina kungs, jūs dodat...! Šitāda “ģeniāla” frāze - “prezidentam nepatiks šis likums”! Kas tas ir tagad? Esam sabalsojuši, Dievs vien zina, ko, ja? Pēc jūsu vārdiem... Ko jūs esat sabalsojuši, es nezinu. Es par saviem balsojumiem ļoti labi zinu. Ļoti labi zinu, par ko es esmu balsojusi un par ko es neesmu balsojusi. “Prezidentam nepatiks šis likums”... Nu tad parunāsim par prezidentu. Tātad - no kurienes jums tāda informācija? Tas ir viens mans jautājums. Lūdzu, paskaidrojiet! Kā jūs to zināt, ka viņam nepatiks? Otrām kārtām. Es nedomāju, ka Latvijas Republikā likumi tiek radīti tā iemesla dēļ, lai tie patiktu vai nepatiktu prezidentam vai Ministru prezidentam, vai vēl kādai augsta ranga amatpersonai. Likumi tiek radīti tikai un vienīgi Latvijas tautai, un tie tiek radīti, vadoties no tā, ko vēlas vairākums. Prezidents nav tautas vairākums; prezidents nav ne tautas vēlēts, ne vēl kaut kā... prezidents ir jūsu koalīcijas iecelts. Šobrīd prezidents atstrādā - atstrādā! - savu darbu koalīcijai. Tas ir arī viss, ko... Tas ir viss, kas ir jāzina par prezidentu. Ko nozīmē - “ prezidentam nepatiks šis likums”? Ziniet, tanī brīdī, kad man saka, ka “prezidentam nepatiks šis likums”, es ar abām rokām un ar abām kājām balsotu “par” tikai tādēļ, ka prezidentam nepatiks šis likums. Šteina kungs, atmostieties! Nu, vismaz ne tik atklāti... Ir skaidrs, ka prezidentam nepatīk ļoti daudz kas. Vai arī - tas šķietami nepatīk prezidentam, bet patiesībā nepatīk koalīcijai vai vēl kādam. Burvīgi! Nepatīk? Uz priekšu! Aicinu atbalstīt 14. priekšlikumu, balsot “par” - un balsot katram pašam, nevis... nevis par to, kas kādam patiks vai nepatiks, it sevišķi - prezidentam, kurš ir vienkārši ielikts prezidents, nevis tautas vēlēts. Paldies par uzmanību.
Vārds deputātam Viktoram Valainim. Valaiņa kungs, mēs jūs nedzirdam!...
Labdien, kolēģi! Man gribētos šī priekšlikuma sakarā teikt dažus vārdus. Pirmām kārtām teikšu to, ka šis priekšlikums ir sagatavots, galvenokārt balstoties uz Latvijas Pašvaldību savienības pieredzi. Un kas pirmām kārtām jāuzsver šeit? Mēs tikko... Atceramies - Covid‑19 krīzes laikā, kad pārgājām uz šīm mācībām e-vidē... un... es runāju ar virkni pašvaldību vadītāju, kuri... bija jānokārto, lai ne tikai šīs viedierīces būtu mājās ikvienam, bet arī tādas elementāras lietas kā rūteris, lai vispār būtu interneta pieslēgums. Es domāju, ja mēs runājam par šo e-pārvaldi, tad no sākuma mums... ir jāsagatavo tas, lai šī e-pārvalde būtu ikvienam iedzīvotājam pieejama. Šobrīd vairāk nekā 20 tūkstošiem iedzīvotāju tā nav pieejama. Es aicinu: kolēģi, no sākuma izdarīsim mājasdarbu, pirms mēs ejam ar šādām revolūcijām, jo tie ir vairāki desmiti tūkstošu cilvēku, ko tas skars. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu, kas tomēr ir sagatavots kopā ar praktiķiem. Paldies.
Vārds deputātam Mārtiņam Šteinam.
Sveicināti vēlreiz! Es gribētu atvainoties par savu emocionālo izteikumu. Redzot, ka šajā likumprojektā esam nobalsojuši par pretēji... savstarpēji izslēdzošām normām, es varu pirmšķietami secināt, ka prezidents likumu varētu atgriezt Saeimai otrreizējai caurlūkošanai. Un mēs to varam novērst, atgriežot šo likumprojektu komisijā. Paldies.
Šteina kungs, vai jāuzskata, ka jūs lūdzat atgriezt šo likumprojektu šobrīd atpakaļ izskatīšanai komisijā?
Nē. Vienkārši...
Vēl ne. Pēc tam jūs to lūgsiet. Skaidrs. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Kolēģi! Visi laikam redzēja, ka Mūrnieces kundze māja ar galvu Šteina kungam. Tas bija kā tāds mājiens, lai Šteina kungs pasaka: “Jā, es piekrītu atgriezt šo likumprojektu tagad komisijai.” Es ceru, ka tas tā nebija; es ceru, ka tā bija vienkārši komunikācijas... kaut kāda varbūt aizķeršanās. Bet, ja mēs runājam par šo... nu, likumprojektu kvalitāti, tad jāteic, ka prezidentam, iespējams, var rasties jautājumi tieši tajā gadījumā, kad Saeima nav ievērojusi Juridiskā biroja brīdinājumus. Visticamāk, visbiežāk tas tā var notikt tad, kad Juridiskais birojs brīdina par iespējamiem satversmības riskiem un Saeima to neņem vērā. Prezidents, visticamāk, tad pievērš uzmanību tam, ka Saeima galīgi nav ieklausījusies savos padomdevējos. Tāpēc, kolēģi, es tiešām aicinu jūs atbalstīt šo priekšlikumu un nekādā gadījumā neatgriezt šo likumprojektu atpakaļ komisijā. Paldies.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Labdien, kolēģi! Gribētu teikt, ka, skatoties uz priekšlikumiem, par kuriem šodien tika balsots, ir absolūti skaidrs, ka būs ļoti daudz cilvēku, kuru cilvēktiesības tiks aizskartas ar šī likuma jaunajām normām. Tāpēc, manuprāt, ir absolūti loģiski, ka frakcija SASKAŅA varētu apsvērt šādu iespēju - lūgt prezidentu atgriezt šo likumu atpakaļ Saeimā - gadījumā, ja šodien šis likumprojekts tiks pieņemts trešajā, galīgajā, lasījumā. Skatoties uz balsojumu, ir absolūti skaidrs, ka šie priekšlikumi netika pienācīgi izdiskutēti komisijā vai tika izdiskutēti tādā veidā, ka saprašanas par to, vai tiešām visi Latvijas iedzīvotāji... vai viņu cilvēktiesības netiks aizskartas ar jaunajām normām... Tas netika izdarīts. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, bet apsvērt galīgo balsojumu par likumprojektu kopumā. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
(Skaņas pārrāvums.) Pieņemu, ka var dzirdēt. Ja nevar, tad dodiet, lūdzu, ziņu. Kolēģi! Es arī aicinu atbalstīt šo priekšlikumu. Un arī es uzskatu, ka tas, kas pašlaik notiek ap šo likumprojektu, ir tālu no tā, kādai vajadzētu būt likumdošanai demokrātiskā, tiesiskā valstī. Uz ko es vēlētos norādīt? Ka tas, kas pašlaik notiek... Mēs šodien šeit mēģinām it kā atrast šo balansu - cik lielā mērā kas būtu digitalizējams un kur būtu jāatstāj iespēja sniegt informāciju ar tradicionāliem informācijas nesējiem... proti, uz papīra. Vai jūs zināt, ka viens no lielākajiem cepieniem, kas pašlaik notiek (Skaņas defekts.) sociālajos tīklos, ir par to, ka viena no lielākajām bankām... nav iespējamas elektronisko norēķinu iespējas? Tātad - par ko mēs runājam, kad reāli nav padomāts...?! Manuprāt... Ir ļoti, ļoti skaisti iecerēt, ka mums viss būs digitalizēts, ļoti ērti viss darbosies, bet, manuprāt, jāparedz arī tāda iespēja, ka elektroniskās datu apmaiņas iespējas var arī nebūt, tā var nebūt iespējama vispār. Un ko tādā gadījumā mēs darām? Ko tas nozīmē? To, ka viss uzkaras, viss apstājas, nekas nenotiek. Nu, atvainojiet, jūs jau uztaisījāt vienas finanšu nozares “kapitālo remontu”! Uztaisījāt tā, ka tagad paši nezināt, kā no tā izlīst laukā. Jums vajadzīgs vēl viens “kapitālais remonts” vēl vienai sistēmai, kuru jūs gribat sagraut?! Kolēģi, es aicinu tomēr padomāt mazliet plašāk. Es saprotu - iespējams, ka kādam ir lielā degsme; jau tiek domāts par pasūtījumiem, kurus varēs saņemt, lai šo sistēmu veidotu, un tamlīdzīgi, un tāpēc tas viss tagad tiek tā stumts cauri - pilnīgā bezjēgā, bez argumentācijas. Es ļoti ceru, ka prezidents tiešām arī sekos līdzi šai visai debatei, šim likumprojektam, kas... kas pašlaik tiek šeit veidots... un tiešām (Skaņas pārrāvums.)...
Mēs jūs...
... atgriezīs atpakaļ, liksim (Skaņas pārrāvums.)...
Mēs jūs...
Ko, lūdzu?
Mēs jūs nedzirdam. Tagad atkal dzirdam. Ir skaņa ar pārtraukumiem.
Skaidrs. Kolēģi! Es aicinu padomāt par to, kas pašlaik tiek darīts, padomāt plašāk, jo te ir runa ne tikai par personu tiesībām, te ir runa arī par šiem drošības jautājumiem - kādā veidā kaut kādās ārkārtas situācijās, kas ļoti reāli var iestāties (sistēmas var nestrādāt!)... kā mēs nodrošināsim valstij nepieciešamo funkciju īstenošanu. Uzliekot pilnīgus aizliegumus, mēs radīsim līdzīgu, analoģisku situāciju, kādu mēs jau piedzīvojam tagad citās nozarēs, kuras mēs esam ļoti centīgi sākuši revidēt un pārstrādāt uz moderniem principiem, neparedzot to, ka šīs modernās sistēmas var nestrādāt. Aicinu atbalstīt šo priekšlikumu, kā arī tiešām pārskatīt savu attieksmi turpmāk, kad runāsim par nākošajiem priekšlikumiem. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Krišānam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Vai tiešām jūs domājat, ka, pieņemot šo likumu, mēs pēkšņi digitalizēsim valsti? Jūs atceraties, kas bija pirms pāris gadiem? Vai šodien kāds zina, cik ir cilvēku, kuriem nav pieejama Latvijas Televīzija? Pirms pāris gadiem bija milzīgs daudzums cilvēku, kuri nezināja, kas mūsu valstī ir prezidents. Es domāju, ka šodien tur nekas nav mainījies - cilvēkiem vienkārši nav informācijas. Un mēs gribam digitalizēt! Nu padomājiet par tām novadu viensētām, kur līdz bibliotēkai ir 15 kilometru! Un ziemā pie viņiem netīra ceļus. Kā viņi katru dienu tur tiks līdz...? Es domāju, ka... Ir ļoti labi, ka Latvijā mēs gribam būt tik digitāli... un tā dzīvot, tik labi un skaisti, bet, es domāju, šis likums ir drusku par agru. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Gribu tikai atgādināt, ka Saeima likumprojekta pirmajā lasījumā atbalstīja koncepciju par pāreju uz digitālo saziņu ar sabiedrību... attiecībā uz nodokļu administrāciju. Diskusijā starp lasījumiem komisija konceptuāli turpināja atbalstīt pāreju uz EDS lietošanu pilnā apmērā. Līdz ar to šis priekšlikums neatbilst likumprojekta... likuma grozījumu virsmērķim, tāpēc tika noraidīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - deputātes Jalinskas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 42, pret - 46, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
15. - deputātes Švecovas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo neatbilst konceptuāli pieņemtajam lēmumam par vēlmi pāriet uz digitālo procesu dokumentu iesniegšanā un saņemšanā.
Sākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Jā, paldies. Mana priekšlikuma būtība ir nodrošināt fiziskajām personām, kas nav saimnieciskās darbības veicēji, tiesības elektroniski deaktivizēt Valsts ieņēmumu dienesta elektroniskās deklarēšanas sistēmas lietojumu. Komisijas sēdē no Valsts ieņēmumu dienesta puses izskanēja, ka jau pašlaik Valsts ieņēmumu dienesta datubāzē ir 9051 cilvēks, kas ir nerezidenti. Nerezidenti - tas nozīmē, ka viņi ir reģistrēti kā nodokļu maksātāji VID datubāzē, bet... viņi nav rezidenti, viņi neatrodas Latvijā. Ja šiem 9000 cilvēkiem netiks nodrošināta iespēja deaktivizēties, tad kādā veidā viņi varēs saņemt informāciju... vai nu iesniegt, vai iegūt informāciju, vai... nu, ja arī viņiem paziņos Valsts ieņēmumu dienesta lēmumus? Ņemot vērā to cilvēku skaitu, kuru tiesības varētu skart šī likumdošana, manuprāt, lēmums neparedzēt mehānismus attiecīgam citam regulējumam un citam komunikācijas veidam ir nepamatots, tas nevar būt balstīts tikai un vienīgi uz digitalizācijas kā virsmērķa nosaukšanu... uz digitalizācijas nosaukšanu par virsmērķi. Kamdēļ mēs tagad absolūti pārejam uz digitalizāciju, attiecīgi nenodrošinot ar visu nepieciešamo un nesaprotot, kādas ir problēmas un kādi ir segmenti... kādas ir to cilvēku kategorijas, kuri jebkurā gadījumā izkritīs caur sietu komunikācijā ar Valsts ieņēmumu dienestu? Tāpēc es lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu. Jo, ja tie grozījumi tiks ieviesti, tie skars ļoti plašu cilvēku loku - vairākus desmitus tūkstošu cilvēku. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 40, pret - 44, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
16. - deputātes Indriksones priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts, jo būtībā atkārto 14. priekšlikumu. Un šeit ir jautājums par koncepciju. Ņemot vērā to, ka tas neatbilda, komisija noraidīja.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ilzei Indriksonei.
Aicinu atbalstīt 16. priekšlikumu. Protams, varu izteikt tikai bažas par to, ka šie balsojumi, kas ir ļoti atšķirīgi... un arī ar vienas vai divu balsu pārsvaru, kas izšķir tik būtisku - sabiedrībai būtisku! - jautājumu... manuprāt, nav atbilstoši. Un varbūt tiešām es arī pievienotos viedoklim, ka likumprojekts būtu jāatgriež komisijā. Bet, runājot par 16. priekšlikumu, - es domāju, tas neapdraud nekādā veidā Valsts ieņēmumu dienesta vēlmi iet uz digitalizāciju. Viņiem vēl ir ļoti daudz darāmā arī savā pusē, strādājot jau ar tiem klientiem, kas ir aktīvi saimnieciskajā darbībā un ar kuriem viņi aktīvi sazinās, un kas lieto šo sistēmu. Tur vēl ir daudz darāmā. Šis priekšlikums, ka varētu kāds vēlēties deaktivizēt savu darbību elektroniskās deklarēšanas sistēmā, nekā to neapdraudēs. Un otra lieta ir tā, ka varbūt elektroniskās deklarēšanas sistēma nav tas universālākais un pareizākais veids, kā valstij vispār sazināties ar saviem iedzīvotājiem. Varbūt tomēr būtu jāmeklē citi veidi un iespējas, jo tāda vispār visiem svarīga, sabiedrībai svarīga informācija būtu jānodod tādā ceļā, kas ir pieejams tiešām visiem, nevis e-pastā, kuru varbūt kāds lieto, kāds nelieto un kāds varbūt ir jau sen aizmirsis savu pieejas paroli, jo viņš tikai reizi gadā, deklarāciju iesniedzot, to izmanto. Aicinu atbalstīt 16. priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Paldies, Indriksones kundze, par lielisko skaidrojumu. Es arī aicināšu atbalstīt 16. priekšlikumu. Man ir viens jautājums. Kādēļ par tik svarīgu likumprojektu kā “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (šie grozījumi tiešā veidā skars ikvienu Latvijas nodokļu maksātāju!)... kādēļ par šo likumprojektu ziņo Iveta Benhena‑Bēkena, kas nevar salikt normāli divus teikumus kopā, kas īsti nesaprot pati, par ko ziņo? To mēs varam vērot šeit jau vairāku stundu garumā. Kādēļ par šo likumprojektu neziņo, piemēram, Ilze Indriksone, kas, manuprāt, arī ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekle? Kādēļ šāda ziņošana tiek uzticēta cilvēkam, kas, piedodiet man, neko nesaprot ne no nodokļiem, ne no ekonomikas, ne no finansēm, vispār ne no kā?
Paldies. Paldies deputātei Lindai Liepiņai. Tas ir komisijas kopējās izlemšanas jautājums. Un vēlreiz aicinu visas komisijas domāt par to, kam jūs uzticat referēt par ļoti būtiskiem un sarežģītiem likumprojektiem. Debates tiek slēgtas. Komisijas vārdā...?
Vēl joprojām - neatbalstīts.
Lūdzu, zvanu! Balsosim par 16. - deputātes Indriksones iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 41, pret - 43, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts, iekļaujot to Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas 18. un 20. priekšlikumā. Aicinu balsot “pret” vai “atturēties”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - finanšu ministra Reira iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - nav, pret - 57, atturas - 16. Priekšlikums nav atbalstīts.
18. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo precizē detalizācijas pakāpi... par lēmumiem saistībā ar pārkāpumiem, kuri var tikt publicēti un... nodoti sabiedrībai... par auditu un to rezultātu... soda apmēriem... un pārkāpumiem.
Paldies. Lūdzu, zvanu! Balsosim par 18. - atbildīgās komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - nav, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts.
19. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo precizē nerezidenta rekvizītu apjomu.
Paldies. Uzsākam... Tātad deputāti debatēs nevēlas piedalīties. Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - finanšu ministra Reira iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret - nav, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts.
20. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo paredz detalizēti norādīt VID lēmumu publiskošanas nosacījumus sabiedrībai.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - 1, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
21. - deputāta Šteina priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo paredz būvniecības nozares... uzskaites sistēmas pilnveidi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - deputāta Šteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
22. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo tas ir lingvistiska rakstura precizējums.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 22. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
23. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts, jo ietverts precizējums par nepieciešamo datu un informācijas, kura iesniedzama, apjomu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret - nav, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
24. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo papildina un precizē laika uzskaites sistēmas būvlaukumos uzstādīšanas, piekļuves un izmantošanas nosacījumus.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
25. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo paredz nepieciešamību informēt par noslēgto līgumu kopsummām, lai mazinātu identificētos riskus.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 25. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
26. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo precizē ģenerāluzņēmuma pienākumus.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 26. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
27. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo koriģē pārejas noteikumus un... stāšanās spēkā laiku.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 27. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
28. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 29. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikumā. Aicinu balsot atturoties vai “pret”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 28. - finanšu ministra Reira priekšlikumu. Lūdzu, balsosim! Par - 6, pret - 50, atturas - 9. Priekšlikums nav atbalstīts.
29. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts, jo precizē pārejas noteikumus likumprojektā un... spēkā stāšanās laiku.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Nu, kolēģi! Tad par to likuma spēkā stāšanās laiku. Un vispār kopumā par visu likumprojektu... Pavisam ātri es gribētu jūs aicināt, tos kolēģus, kuri ir tiešām... Mums nepietika dažu balsu atsevišķos balsojumos, un es gribētu aicināt varbūt jūs apsvērt iespēju nebalsot par visu likumprojektu kopumā - tādā veidā izrādot sabiedrībai to, ka... pievērst sabiedrības uzmanību tam, kas šodien notiek Saeimā un kādā veidā šie balsojumi tika faktiski, nu, izgāzti. Es saprotu, ka lielākā daļa pozitīvo priekšlikumu, par kuriem mēs kopā cīnījāmies, netika atbalstīti, neskatoties uz... varbūt sākotnēji labiem signāliem. Tad es tiešām aicinu jūs aizdomāties par to, ka mēs varētu visi kopā nebalsot par šo likumprojektu un izrādīt šādā veidā attieksmi pret likumprojektu kopumā. Paldies.
Vārds deputātei Karinai Sprūdei.
Sveicināti, kolēģi, vēlreiz! Ko es gribētu pateikt - man ir tāda sajūta, ka virsmērķis... Nu, skaidrs, ka mēs gribam digitalizēties visi kopumā. Bet pārmaiņas nenotiek, tā pēkšņi mainot likuma burtus. Ir vajadzīgs laiks, ir vajadzīga pacietība pret tiem, kas varbūt nav tik mūsdienīgi... kā Mārtiņš Šteins teica, ka jābūt mūsdienīgiem. Bet, es atvainojos, skaidrs, ka mode mainās. Mūsdienu... kāda... kādam... mums 10 gadus atpakaļ bija patīkami gaļu ēst, tagad modē ir būt veģetāriešiem. Bet, es atvainojos, nu, nedrīkst pārkāpt cilvēka tiesības, jābūt izvēlei. Mēs jau ierobežojam gan konta pārskaitījumus, gan skaidras naudas... ierobežojumus. Tagad mēs vienkārši ierobežojam cilvēka tiesības - kā viņam vieglāk komunicēt ar Valsts ieņēmumu dienestu. Valsts ieņēmumu dienests - tā ir iestāde, kur tiek nodarbināti darbinieki, viņiem tiek maksāta alga no cilvēku kabatām. Es domāju, ka pie šī likumprojekta mums jābūt nedaudz... Vajag atlikt, pārskatīt un nesteigties. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi deputāti! Iveta Benhena-Bēkena un sistēmā neesošais Mārtiņ Bondar! Nu šis bija ļoti bēdīgs paraugdemonstrējums tam, kā nevajag darīt, kā nevajag ziņot un kā nevajag izturēties ne pret kolēģiem, ne pret mūsu laiku. Nu, man laiks ir nauda. Nezinu, kā jums. Varbūt kādam galīgi nav, ar ko nodarboties. Šis šobrīd ir vienkārši absolūti bezjēdzīgs pasākums. Ivetu Benhenu‑Bēkenu es aicinātu atkāpties no saviem ieņemamajiem amatiem, tāpēc ka, pirms ieņemt kādu amatu, vajadzētu kaut ko pamācīties. Arī to, kā izskaidrot elementāras lietas cilvēkiem saprotamā valodā. Tas ir viens. Un otrs - arī pašam kaut ko saprast. Tas, ka Mārtiņš Bondars nav sistēmā, kaut gan šobrīd jūsu sagatavotais e‑rīks, ar kuru jūs esat kļuvuši slaveni visā pasaulē, atļauj, pat vannā sēžot, piedalīties Saeimas sēdē. Mēs redzējām šeit - Viktors Valainis bija pie dabas, Aldis Gobzems bija ar bērniem, Jūlija Stepaņenko nebija dzirdama Saeimas telpās, es vispār hotelī esmu šobrīd. Tā ka formāti ir dažnedažādi. Es domāju, ka arī droši vien kādam, lidojot lidmašīnā vai helikopterā, būtu iespējams piedalīties Saeimas sēdē, tāpēc nav saprotams, kādēļ Bondara kungs laikā, kad uz Saeimu lēnām nāk jau nākamā gada budžets... Mēs tagad diskutējam par nodokļiem, nodevām - Bondara kungs nav. Bet nu labi. Iespējams, ģimenes darīšanas kaut kādas ir un tā. Tā ka es arī aicināšu nebalsot par tik ļoti sliktas kvalitātes produktu. Nu tas tāpat, kā būtu veikalā aiziet... aiziet un samaksāt lielu naudu, un nopirkt kaut kādu draziņu. Šobrīd tas izskatās tieši tā. Aicināšu nebalsot. Aicināšu komisijas locekļus izdarīt secinājumus par to, kas te šodien notika vairāku stundu garumā. Un es tiešām aicināšu pārdomāt Prezidiju, frakciju vadītājus, komisiju vadītājus... vienkārši pārdomāt divas reizes, četras reizes, sešas reizes, ja jums ir nepieciešams, desmit, divpadsmit reizes. Pārdomājiet vienkārši, ko jūsu izvirzītie pārstāvji pauž no Saeimas tribīnes, kā tas izskatās un kādu piemēru mēs rādām par sevi visai pasaulei, jo, ja jūs gribat... Un te atkal stāsts par formu un par saturu. Jūs esat radījuši pasaulē ģeniālāko produktu, kas ir e‑Saeima. Bet, piedodiet man, saturs ir zem katras kritikas. Aicinu nebalsot un tādā veidā parādīt mūsu attieksmi pret tik nekvalitatīvu produktu... kā šodien to prezentēja Iveta Benhena‑Bēkena. Paldies par sapratni.
Vārds deputātei Ivetai Benhenai‑Bēkenai.
Tā, kolēģi, ņemot vērā to, ka par procedūru mēdz arī aizkavēties pieteikumi, es aicinātu nobalsot par šo priekšlikumu un tad ierosinātu atgriezt atpakaļ komisijā, jo Saeima nav pieturējusies pie komisijā lemtā un ir iebalsoti pretrunīgi priekšlikumi. Līdz ar to, konsultējoties arī ar Juridisko biroju, lūgtu atbalstīt manu ierosinājumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Aldim Gobzemam.
Labdien, kolēģi! Es gandrīz aizmigu, klausoties visu šo farsu. Iveta Benhena‑Bēkena šodien pirmo reizi pa gandrīz diviem gadiem piedzīvoja, ka tā haļava tomēr nav tik liela haļava, kā gribējās. Es arī aicinātu Ivetu atkāpties no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vietnieces amata. Šodien ir pierādījums, ka minētā persona ir absolūti nekompetenta, lai noziņotu par viņas atbildībā esošu svarīgu likumprojektu. Un tāds cilvēks nedrīkst būt komisijas vadībā. Tas ir apkaunojums visam parlamentam. Iveta, neapkauno sevi, neapkauno parlamentu, neapkauno Latvijas tautu un atkāpies! Es nevienā šajā vebināra balsojumā nekad neesmu balsojis un nebalsošu arī tagad, un aicināšu visus pārējos... tāpēc ka tas ir antikonstitucionāli. Un nepietiek, protams, tikai ar Ināras kundzes piesauktajiem komentāriem kādā grāmatā, ko mēs vēl dzīves laikā paskatīsimies, cik konstitucionāli un antikonstitucionāli tas viss būs tad, kad tās lietas nonāks līdz attiecīgajām tiesu institūcijām. Es aicinu tomēr rīkoties kā normālā valstī. Normālās valstīs parlamentārieši sanāk kopā, viņi sanāk kopā pat kara apstākļos. Mums nav ne karš, mums Rīgas maratons būs pēc divām dienām ar daudziem, daudziem tūkstošiem cilvēku. Tāpēc 10. oktobrī, mīļā Latvijas sabiedrība, arī jums ir jāiznāk ielās sešos vakarā pie Raiņa pieminekļa Esplanādē. Jums, mīļā sabiedrība, ir jāatlaiž šis parlaments, kurš vienkārši ākstās - ākstās par demokrātiju, ākstās par epidēmiju, ākstās par visu iespējamo; kurš amatos liek cilvēkus, kas ir ne tikai nekompetenti, bet ir ar apsūdzībām. Un tāpēc pat nav vairs... saprotiet, nav jau pat vairs interesanti sekot līdzi. Labāk šo laiku ir pavadīt ar bērniem, kā es šodien pavadu laiku ar saviem bērniem, nekā klausīties to vājprātu, kas notiek parlamentā. To taču ikviens loģiski domājošs, loģisks, saprotošs... cilvēks ar veselo saprātu redz, visa Latvijas sabiedrība redz, kas notiek Latvijas parlamentā. Mums šodien ir deputāte no pozīcijas, kura ļoti korekti, izsmeļoši skaidro savus priekšlikumus, aizstāv, kas ir tajā pašā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā, bet viņai nenodod iespēju ziņot par likumprojektu. Nu tas arī ir absolūts vājprāts. Par likumprojektu ziņo cilvēks, kurš nesaprot, kur atrodas. Iveta Benhena-Bēkena, mēs atrodamies Latvijas Republikas parlamentā, augstākajā lēmējinstitūcijā, kurā nejaušības pēc esi iekļuvusi tu, bet - mazliet atbildību pret Latvijas sabiedrību! Jautājums tiešām ir sarežģīts un nopietns. Tagad katrai Mirdzas tantei, katrai omei, katram tam cilvēkam, kuram nerādīs un nerāda Latvijas Televīziju, kuram nav noasfaltēts ceļš līdz mājām vai kurš vispār dzīvē nekad Rīgā nav bijis, tagad būs viss elektroniski jāparaksta. Man liekas, ka tā nedrīkst. Man liekas, ka likums ir jāraksta un jāpieņem priekš cilvēkiem, priekš sabiedrības, lai sabiedrībai būtu labāk, nevis lai attaisnotu birokrātiju, nevis lai attaisnotu, ka mēs esam pie varas un varam, bet lai cilvēkiem... Tāpēc mēs esam šajā lēmējinstitūcijā, lai strādātu cilvēku labā un lai strādātu kvalitatīvi, un lai strādātu tā, ka pašiem nav kauns. Lai nav jāvairās no tā, kas notiek aiz Jēkaba ielas namdurvīm. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi.
Nu tā. Tas brīdis ir pienācis, ka droši vien es arī teikšu tādus vārdus, ka... Ja šo, kas šodien notika te Ivetas Benhenas-Bēkenas izpildījumā, būtu dzirdējis... dzirdējis Rainis un Aspazija, viņi kapā otrādāk apgrieztos. Es arī nesaprotu, kā Latvijas Republikas Saeimas deputāte Iveta Benhena‑Bēkena var aicināt balsot “pret” vai “par” kaut ko tikai tādēļ, ka Saeima ir nobalsojusi ne tā, kā komisijai būtu bijis vajadzīgs. Kas tas par ārprātu?! Man tāda sajūta, ka šī jaunā kundze, kundzīte, meitene (es nezinu, kā nosaukt), skolniece vispār nesaprot pēc būtības. Jā, Aldis Gobzems jau ļoti pareizi pateica - nesaprot pēc būtības, ko viņa šeit dara. Šis nav... Šis nav izklaides pasākums, Iveta Benhena-Bēkena, izklaidēties jūs varat iet kaut kur citur. Bet, ņemot vērā to, kas te šodien notika daudzu stundu garumā, ņemot vērā to, ka Prezidijs nav spējīgs organizēt Saeimas kvalitatīvu darbu, nav spējīgs, kā saka, nodrošināt normālu procesu, darba procesu, es arī aicināšu šodien visus tos cilvēkus, kuriem nav vienalga par to, kādā valstī mēs dzīvojam, atsaukties Alda Gobzema aicinājumam, un 10. oktobrī, lūdzu, tiksimies visi pulksten 18.00 pie Raiņa pieminekļa. Es būšu (es ceru, ka būsiet arī jūs), jo man nav vienalga. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā par 29. priekšlikumu...?
Atgādinu, ka komisijā priekšlikums ir atbalstīts, un lūdzu neaizmirst par likumprojekta atgriešanu komisijā juridisko kolīziju novēršanai. Paldies.
Paldies. Vispirms balsosim par 29. priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 29. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts. Godātie kolēģi, man jākomentē deputātu izteiktais jautājums, uz kāda pamata kāds deputāts var lūgt likumprojektu nodot atpakaļ komisijai izskatīšanai. Tas tiešām ir pēc Saeimas kārtības ruļļa 136. panta. To paredz Saeimas kārtības rullis. Tātad deputāte Iveta Benhena-Bēkena, pārstāvot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju, ir lūgusi atgriezt šo likumprojektu darbam atbildīgajā komisijā pirms balsojuma trešajā lasījumā. Lūdzu atvērt procedūras sadaļu! Vai kāds... lūdzu, piesakieties sistēmā, ja kāds no deputātiem lūdz balsojumu par likumprojekta nodošanu atpakaļ komisijai! Tātad neviens no deputātiem nav pieteicies un neviens nelūdz balsojumu par likumprojekta nodošanu atpakaļ komisijai. Pavļuta kungs, jūs esat pieteicies, un jūs lūdzat balsojumu par likumprojekta nodošanu atpakaļ Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai? (Dep. D. Pavļuta starpsauciens.) Vai jūs lūdzat balsojumu? Tātad deputāts lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai pirms izskatīšanas trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! (Starpsauciens.) Ko, lūdzu? Mēs balsojam par likumprojekta nodošanu atpakaļ atbildīgajai komisijai izskatīšanai. (Starpsauciens.) Varējām. Tas nekas, nu labi, nu, nobalsojām, būs skaidrs Saeimas viedoklis, ka ir jādod atpakaļ. (Starpsauciens.) Ļoti labi, nobalsojām. Par - 78, pret - 8, atturas - 2. Līdz ar to likumprojekts tiek atgriezts darbam atbildīgajā komisijā. Laiks pārtraukumam. Pirms pārtraukuma ir divi paziņojumi. Pirmais paziņojums. Lūdzu uzmanību! Šodien jubileju svin mūsu kolēģe deputāte Linda Liepiņa, un mēs viņu dzimšanas dienā sveicam! (Aplausi.) Otrais paziņojums. Kolēģi, tagad arī uzmanību! Tas būs nepieciešams tālākajam darbam. Tā kā daudzi Saeimas deputāti atrodas ārpus Saeimas telpām un kur interneta pieslēgums vai interneta jauda nav tik liela, cik ir nepieciešams sistēmā, tad sistēma, nu, kā lai saka... tad datori pārkarst un... Lūdzu, izejiet pēc pārtraukuma... pēc deputātu reģistrācijas gan no sistēmas, gan, lūdzu, izslēdziet arī datorus. Tas ir nepieciešams, lai mēs tālāk veiksmīgi varētu strādāt. Tagad deputātu reģistrācijas režīms. Deputātu reģistrācija ir veiksmīgi notikusi. Pārtraukums līdz pulksten 15.30. Un vēlreiz - lūdzu, izejiet no sistēmas un izslēdziet datorus. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Turpināsim Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts civildienesta likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Uldis Budriķis.
Sveicināti, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” (Nr. 552/Lp13). Likumprojekts ir saistīts ar Satversmes tiesnešu sociālo spilvenu. Priekšlikumi uz trešo lasījumu nav saņemti. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 64, pret un atturas - nav. Līdz ar to likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par pašvaldībām””, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Inga Goldberga.
Labdien, cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir atbalstījusi un virza skatīšanai Saeimas sēdē likumprojektu “Grozījumi likumā “Par pašvaldībām”” trešajā, galīgajā, lasījumā. Ir saņemti seši priekšlikumi. 1. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Tapis sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un paredz, ka domes sēdes var notikt arī videokonferences formā, ja attiecīgajā teritorijā izsludināta ārkārtējā situācija vai valsts noteikusi citus pulcēšanās ierobežojumus. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas arī tapis kopā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un regulē domes deputātu dalību sēdēs, kuras tiek organizētas videokonferences formā. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
3. - arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums, kas tapis sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un paredz, ka arī komitejas var tikt sasauktas videokonferences formā, ja attiecīgajā teritorijā izsludināta ārkārtējā situācija vai valsts noteikusi citus pulcēšanās ierobežojumus. Komisijā priekšlikums atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Sākam debates. Vārds deputātei Karinai Sprūdei.
Paldies, kolēģi, par vārdu. Es gribētu pievērst jūsu uzmanību, jo sakarā ar to, ka mums drīzumā stāsies spēkā administratīvi teritoriālā reforma, un skaidrs, ka būs ļoti liela cīņa pašvaldību vēlēšanās... Protams, katra pašvaldība un katra partija gribēs atrast zvaigznes, lai savāktu piecu procentu barjeru un tiktu pie varas. Tas ir viens. Otrs. Skaidrs, ka meklēsim... Iedzīvotāju skaits mums samazinās. Visi aktīvie, gudrie cilvēki pamet mūsu valsti. Un ko es... kam es gribētu pievērst uzmanību. Piemēram, 2016. gadā uz ārzemēm pārcēlušies divi Ķekavas domes deputāti... No “Saskaņas” ievēlēti tautas kalpi, pēc vietvaras stāstītā, uzturas Spānijā, Austrijā, Itālijā. Es gribu vērst uzmanību, lai nebūtu tā, ka tiks ievēlēts cilvēks, kas dzīvos vai pastāvīgi atradīsies ārzemēs un vienkārši mākslīgi piedalīsies videokonferencēs, piedalīsies vienkārši kā balsošanas mašīna, bet tie vietējie, kas dzīvo ikdienā tajā pašvaldībā, nu, varbūt viņiem ne tik... paveiksies. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Jā, paldies Karinai Sprūdei par pievērsto uzmanību. Šie jautājumi komisijas sēdē tik tiešām arī tika diskutēti, bet komisija tomēr, ņemot vērā radušos situāciju, nolēma atbalstīt šo priekšlikumu. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Līdzīgi kā iepriekšējie - tapis sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministriju un regulē deputātu dalību komitejās, kuras sasauktas videokonferences formā. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Veidots pēc Valsts kontroles priekšlikuma un precizē kārtību, kā pašvaldības veic finanšu pārskata revīziju. Šajā gadījumā īpaši norādot to, ka revīzija tiek apmaksāta no attiecīgās pašvaldības budžetā paredzētajiem līdzekļiem. Komisijā atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. - arī Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Līdzīgi kā 5. - tapis sadarbībā ar Valsts kontroli un precizē finanšu pārskata revīzijā iekļaujamo jautājumu loku. Komisijā atbalstīts. Aicinu atbalstīt.
Sākam debates. Vārds deputātam Uldim Budriķim.
Sveicināti, godātie kolēģi, vēlreiz! Viens no šī likumprojekta galvenajiem grozījumiem ir pašvaldību informatīvo izdevumu regulējums. Līdz šim pašvaldību informatīvie izdevumi tika veidoti uz tāda pamata - kā mācēju, tā arī izdarīju. Bet pēc būtības šī likumprojekta normas, kas ir iekļautas arī tabulā (un jūs visi tās varat redzēt), ir tikai šo pašvaldību informatīvo izdevumu legalizācija, nevis kaut kāda veida regulēšana. Kāpēc es to stāstu. Pirmām kārtām pašvaldību informatīvie izdevumi (to arī min attiecīgi Latvijas Preses izdevēju asociācija) kropļo reklāmas tirgu. Tā ir tiesa. Taču ir vēl lielāka problēma, kas saistās ar pašvaldību informatīvajiem izdevumiem. Aizbildinoties ar... Skaistā aizsegā ar mērķi informēt sabiedrību un vietējos iedzīvotājus pašvaldību vadības bieži gan veic politisko reklāmu neaģitācijas laikā, gan būvē politisko kapitālu. Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumā un arī Saeimas vēlēšanu likumā... un arī Satversme nosaka, ka deputātus ievēlē atklātās... un, es pasvītroju, vienlīdzīgās vēlēšanās. Netiek nodrošināts tādējādi... Ja mēs ņemam un pieņemam regulējumu par pašvaldību informatīvajiem izdevumiem, mēs pieņemam to, ka netiek ievērots godīgu... tāds vēlēšanu sacensības princips. (Skaņas pārrāvums.)... varai pašvaldībā vienmēr ir bijusi priekšrocība. Un, ja kaut kur ir satversmības riski, tad tie ir šeit. Kolēģi, es aicinu atbalstīt 6. priekšlikumu un arī likumprojektu kopumā. Tomēr šīs debates es uzsāku par to, ka tad, kad ministrs Pūce nāks ar jauno pašvaldību vēlēšanu likumprojektu, tad, kolēģi, nebrīnieties, ka mēs iesniegsim priekšlikumus tā, lai nevis tikai formāli regulētu šos pašvaldību informatīvos izdevumus, bet arī savā ziņā regulētu tā, lai tie nebūtu kā politiskais instruments topošajai... esošajai varai. Paldies.
Vārds deputātam Borisam Cilevičam.
Jā, paldies, cienījamā priekšsēdētāja. Paldies arī Budriķa kungam par to, ka viņš informēja par jautājumu, kas nekādā veidā nav saistīts ar izskatāmajiem grozījumiem. Bet neko jaunu jūs mums nepateicāt, Budriķa kungs. Tas nav noslēpums, ka jūsu ministrs Pūce cenšas kontrolēt visu un atņemt pašvaldībām gan Satversmi, gan arī mūsu starptautiskos instrumentus, kas ir mums saistoši, - pašvaldību neatkarību. Un faktiski jūs esat laikam aizmirsis par to, ka pašvaldībām ir pienākums informēt iedzīvotājus. Jūs gribat visu centralizēt, jūs gribat visu kontrolēt, bet taisāties aiziet par tālu. Šīs diskusijas patiešām ir priekšā, un izrādās tā, ka jūs esat ļoti noraizējies gadījumos, kad pašvaldības it kā ļaunprātīgi izmantojušas publikācijas iespējas medijos un savas informācijas izplatīšanas veidus, un jūs nekādā veidā neinteresē un neuztrauc, ka tieši tas un pat ļaunākā veidā notiek valsts līmenī, nacionālajā līmenī. Tā ka paldies jums par to, ka jūs jau uzsākāt šo diskusiju, par to, ka jūs brīdinājāt par jūsu nodomiem vēl vairāk atņemt pašvaldībām un vēl vairāk varu sakoncentrēt jūsu ministra rokās, bet šīs diskusijas patiešām vēl ir priekšā. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Butānam.
Gribēju papildināt Budriķa kungu par to, ka vēl viens svarīgs aspekts ir tas, ka faktiski šie pašvaldību izdevumi konkurē ar citiem medijiem, tai skaitā vietējiem izdevumiem, faktiski šos vietējos izdevumus padarot vājus jau tā vājajā mediju vidē pašvaldībās. Un tai skaitā mēs ar savu regulējumu ļaujam... vājinām mediju vidi. Mūsu uzdevums būtu stiprināt šo mediju vidi, lai ziņas būtu objektīvas, lai būtu analītika, lai būtu plaši pieejama informācija, nevis tikai viendabīga informācija no pašvaldības - atkarībā no tā, kāds politiskais spēks tajā brīdī ir pie varas, tāda informācija arī tiek pasniegta. Tāpēc, manuprāt, Budriķa kungs ļoti pareizi ir aktualizējis tēmu, un ceru, ka nākotnē deputāti atbalstīs un mēs varēsim šo sistēmu mainīt. Paldies.
Vārds deputātam Borisam Cilevičam otro reizi.
Jā, arī Butāna kungam jāpateicas, ka viņš min vēl vienu argumentu, kas tiek izmantots kā iegansts, lai ierobežotu pašvaldību darbotiesspēju un funkcijas... bieži tiek izmantots. Jūs acīmredzot runājat par komercmediju. Bet, piedodiet, komercmediji darbojas tirgū. Un, protams, jābūt vienlīdzīgai konkurencei, bet komercmediji izdzīvo uz reklāmas rēķina un uz pārdošanas rēķina. Patiešām jau tagad... un jau diezgan sen ir pieņemts attiecīgs regulējums, lai tie informatīvie izdevumi, ko izdod pašvaldības, nejauktos tajā komerciālās dabas konkurencē. Tas jau sen ir atrisināts. Jūs esat kaut ko nogulējis, Butāna kungs. Bet jūs patiešām nodrošināt kaut kādus monopola apstākļus, jo vairumā pašvaldību tomēr, nu, nav patiesas konkurences, jo ir... parasti ir viens vienīgais izdevums, kam jūs vēlētos nodrošināt labus apstākļus gadījumā, protams, ja tas atbalstīs jūsu politiku. Nu, tas... tas ir daudz dziļāks jautājums. Es vienkārši aicinātu jūs, nu, iedziļināties jautājumos, pirms atkārtot kaut kādus stereotipiskus apgalvojumus. Paldies.
Kolēģi! Nu man jāteic, ka šīm debatēm ir maz sakara ar konkrēto priekšlikumu. Lūdzu, tiešām, nu, runājiet par konkrēto priekšlikumu! Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Jā, komisijas vārdā es gribu atgādināt, ka šīs debates ir bijušas daudzu gadu garumā un Saeimas sēdē tika izdiskutētas arī pie otrā lasījuma. Bet savukārt 6. priekšlikums... Es gribu atgādināt kolēģiem - es precizēju finanšu pārskata revīzijā iekļaujamo jautājumu loku. Komisijā atbalstīts. Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - atbildīgās komisijas priekšlikumu. Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par pašvaldībām”” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par pašvaldībām”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Tūrisma likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Daniels Pavļuts.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģes un kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi izskatīšanai trešajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Tūrisma likumā” (Nr. 423/Lp13). Uz trešo lasījumu komisijā tika saņemti 14 priekšlikumi. Atgādināšu, ka likumprojekts paredz precizēt vairākas tūrisma definīcijas, precizēt pašvaldību kompetenci tūrisma jomā un iekļaut Tūrisma likumā administratīvo atbildību tūrisma pakalpojumu sniegšanas jomā, kas noteikta Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Likumprojekta mērķis bija sakārtot atsevišķu ar tūrisma nozares attīstību Latvijā... jautājumu tiesisko ietvaru. Jāatzīst, ka bija diezgan plašas debates komisijā. Par to nedaudz sīkāk pastāstīšu vēlāk, bet galvenais diskusijas priekšmets komisijā bija par manis pieminētajiem jaunajiem terminiem jeb definīcijām, kas bija iekļautas iesniegtajā likumprojektā. Tātad 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehnisks priekšlikums aizstāt 1. panta pirmās daļas 1. punktā vārdu “nolūks” ar vārdu “mērķis”. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā. Aicinu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
2. - radniecīgs atbildīgās komisijas priekšlikums. Izteikt 1. panta pirmās daļas 1. punktu redakcijā, kas paredz, ka “aktīvais tūrisms - tūrisma veids, kura mērķis ir aktīvā atpūta un fiziskās aktivitātes ceļojuma laikā”. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Izslēgt no 1. panta pirmās daļas 17. punktā regulētās definīcijas vārdus “viesu dzīvoklis”, jo, biroja ieskatā, tas nav regulējams (Nav saklausāms.)... Par šo Juridiskā biroja priekšlikumu komisijā izvērtās patiešām vētrainas un ilgstošas debates, kur tika pausti viedokļi. Iesniedzēju jeb sagatavotāju vārdā, ko pārstāvēja Ekonomikas ministrija no valdības puses, šī ir nepieciešama definīcija, kura atspoguļo realitāti, ka tūrisma jomā ir plaši izplatīts pakalpojums “viesu dzīvoklis”, kas ir pieejams dažādās interneta platformās un kas būtu nošķirams no tāda jēdziena kā “tūrisma mītne”. Bet, tā kā likumprojekta tālākajā tekstā konkrēta regulējuma attiecībā uz šo definīciju “viesu dzīvoklis” pagaidām nav un tas varētu būt iespējams nākotnē, bet ne šobrīd, komisijas locekļu vairākums, balsīm sadaloties, bet - komisijas locekļu vairākums! - atbalstīja Juridiskā biroja priekšlikumu šo definīciju svītrot. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Izslēgt likumprojekta 1. panta pirmās daļas 18. punktu, kas precizē, ka “tūrisma nozare - tautsaimniecības nozare, kuras uzdevums ir tūrisma produktu un tūrisma pakalpojumu sagatavošana un sniegšana”. Diskusija komisijā kā reiz bija par šo tūrisma produktu jēdzienu, ar kuru Ekonomikas ministrija vēlējās papildināt šīs definīcijas, lai paplašinātu šīs tūrisma definīcijas jeb tūrisma nozares tvērumu. Šis priekšlikums juridiskas slodzes neesības dēļ komisijā tika svītrots. Un komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz izslēgt 1. panta pirmās daļas 34. punktu, kas precizē, ka tūrisma produkts, prece, pakalpojums, cilvēka darbības radītās vērtības vai to kopums un tā tālāk, un tā tālāk... Šis iesniedzēja priekšlikums vai izstrādātāju priekšlikums paredzēja izvērst jēdzienu “tūrisma produkts”, bet, tā kā jau iepriekšējā priekšlikumā tas tika svītrots, arī šajā priekšlikumā komisija atbalstīja Juridiskā biroja priekšlikumu. Priekšlikums tika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. - arī ir Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt 1. panta pirmās daļas 35. punktu, ka viesu dzīvoklis, publiskai rezervēšanai pieejama tūristu mītne un tā tālāk... Tiek sniegta šī definīcija. Jau minēju pie 3. priekšlikuma, ka tika paredzēta svītrot un arī tika izsvītrota no šī likumprojekta definīcija par viesu dzīvokli, līdz ar to tāpat tika aicināts svītrot šo izvērsumu. Komisija šo priekšlikumu atbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Turpinājās diskusijas par terminiem un definīcijām. Priekšlikums paredz izslēgt 1. panta pirmās daļas 36. punktu, kas apraksta, kas ir darījumu tūrisms. Juridiskais birojs argumentēja, ka šis termins likumā tālāk netiek regulēts, tam nav juridiskas slodzes un ka tas jau ietilpst esošajā tūrisma definīcijā, kas likumā ir ietverta. Komisija šo priekšlikumu atbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - tehnisks Juridiskā biroja priekšlikums. Aizstāt 3. panta 1. punktā vārdus “sniegt atbalstu iedzīvotāju labklājības izaugsmei” ar vārdiem “veicināt iedzīvotāju labklājību”. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Izslēgt likuma 3. panta 3.1 punktu, kas regulē tūrisma nozares uzdevumus, kā arī izteikt likumprojekta 2. pantā piedāvāto 3. panta 4. punktu, kas regulē tūrisma nozares uzdevumus, jaunā, precīzākā redakcijā. Komisijā priekšlikums tika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
10. - tāpat Juridiskā biroja priekšlikums. Izriet no komisijas iepriekš lemtā - izslēgt no likumprojekta terminus “tūrisma produkts” un “darījumu tūrisms”. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
11. - precizējošs atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paredz izteikt likuma 3. panta 7. punktu jaunā redakcijā. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
12. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums, kas paredz papildināt likuma 7. panta nosaukumu un ievaddaļu ar vārdiem “tūrisma jomā”. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
13. - redakcionāls Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz aizstāt likuma 16. panta astotās daļas 1. punktā vārdu “naktsmītne” ar vārdiem “tūristu mītne”. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Un visbeidzot - 14. priekšlikums, kas ir precizējošs atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas paredz izteikt jaunā redakcijā pārejas noteikumu 21. punktu, nosakot, ka līdz jauno Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās brīdim ir spēkā iepriekšējie Ministru kabineta noteikumi. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Atbildīgā komisija ir atbalstījusi likumprojekta virzīšanu izskatīšanai trešajā, galīgajā, lasījumā. Aicinu balsot par likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Tūrisma likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Revīzijas pakalpojumu likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena‑Bēkena.
Labdien, kolēģi! Turpināsim darbu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja likumprojektu “Grozījumi Revīzijas pakalpojumu likumā” pirms otrā lasījuma. Likumprojekta mērķis ir precizēt un papildināt Revīzijas pakalpojumu likuma normas, lai novērstu praksē identificētās problēmas jautājumos, kas attiecas uz zvērinātu revidentu profesionālo darbību, kura izpaužas kā revīzijas pakalpojumu sniegšana un tās uzraudzība, kā arī jautājumos attiecībā uz zvērinātu revidentu kriminālprocesuālo imunitāti. Kopumā tika saņemti 19 priekšlikumi. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Šis ir tehnisks priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo paredz precizēt atsauces uz likuma nosaukumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Tas pēc būtības līdzīgs - paredz aizstāt vārdus “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma” ar vārdiem “Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma”. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo paredz papildināt nosacījumus par zvērināta revidenta sertifikāta anulēšanu saskaņā ar starptautiskajiem un nacionālo sankciju... regulējošajiem normatīvajiem aktiem. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo precizē detalizācijas pakāpi normatīvo aktu uzskaitījumā par licences apturēšanu zvērinātam revidentam. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78... Vēlreiz rezultātu, lūdzu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Komisijā atbalstīts, jo precizē detalizācijas pakāpi attiecībā uz zvērinātu revidentu komercsabiedrībām... saskaņā ar starptautiskajām un nacionālajām sankcijām... regulējošo normatīvo aktu prasībām. Komisijā atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi deputāti! Es klausos... Nu, jā... Otrā grāvī arī nevajag, Benhenas-Bēkenas kundze, braukt! Jūs zināt, kas ir detalizācijas pakāpe? Es pieņemu... Es pieņemu, ka... Nē, nē, es vienkārši brīnos par šo ziņojumu.
Liepiņas kundze... Liepiņas kundze, netraucēsim...
Kā, lūdzu? Tieši ko mēs netraucēsim šobrīd? Es vēlos, lai normāli izstāsta, par ko ir šis likumprojekts. Man nevajag copy-paste... kaut kādas detalizācijas pakāpes vai vēl kaut ko. Es neesmu dzirdējusi nevienu saprotamu vārdu latviešu valodā par to, kas pēc būtības šajā likumprojektā tiek skatīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - finanšu ministra Reira iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. priekšlikums saņemts no deputātu grupas, kura sastāv no šādiem deputātiem: Sprūde, Stepaņenko, Šmits, Gobzems un Liepiņa. Komisijā priekšlikums nav atbalstīts, jo likumprojekts konceptuāli paredz veikt nepieciešamās procesuālās darbības Kriminālprocesa likuma noteiktajā kārtībā, lai sniegtu informāciju saskaņā ar tiesas nolēmumu vai... vai pēc procesa virzītāja... Iesniegtais priekšlikums ir pretrunā ar iepriekš minēto, līdz ar to komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā... Kolēģi! Nu, ja mēs tiešām tagad gribam, lai visi likumprojekti tādā formā, kādā tie pirmajam lasījumam ir iesniegti, iet arī tālāk, tad, es domāju, tas būs absurds. Ir iespējami tādi priekšlikumi, kuri ir pretrunā ar pirmā lasījuma redakciju, un tādā veidā deputāti cenšas grozīt to, kam viņi vai arī viņu, teiksim, atbalstītāji nepiekrīt. Šajā gadījumā... Ja es pareizi atceros, tas bija tas pats likumprojekts, kurš Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā sākotnēji netika atbalstīts pirmajā lasījumā. Un Benhenas-Bēkenas kundze diemžēl arī kļūdījās, ziņojot par šo likumprojektu pirmajā lasījumā, - viņa teica, ka likumprojekts tika atbalstīts, bet patiesībā tā nebija. Un tad arī bija attiecīga sūdzība Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijai. Tāpēc... Nu, faktiski Saeima... Saeimas komisija - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija - pirmajā lasījumā šo... šo koncepciju neatbalstīja. Kāpēc? Tāpēc, ka zvērināti revidenti pamatoti iebilda pret šādu ļoti krasu iejaukšanos viņu darbā. Problēma ir tajā, ka izmeklēšanas kvalitāte diemžēl - par to mums “jāpateicas” atsevišķiem varbūt vēsturiskiem notikumiem - mūsu valstī ir tādā diezgan sliktā līmenī. Un, visticamāk, tādēļ, lai šīs izmeklēšanas darbības veiktu operatīvāk un kvalitatīvāk, nu lietā tiek ņemti... tiek ņemti tātad šie zvērinātie revidenti, un viņi tiek... visi viņu... visas ierīces un dokumenti, kas ir... nu, ar kuriem viņi strādā, tiek izņemti. Ar šo likumu, teiksim, ir paredzēts, ka, ja zvērinātam revidentam ir kaut viens klients, ar kuru viņš strādā, tad, ja attiecībā uz šo klientu ir iesāktas darbības... tad ne tikai šī klienta lietas, bet arī visu, visu, visu, teiksim, to lietu kopumu, kas revidentam ir... tad viss tiek izņemts, un līdz ar to revidents paliek faktiski ļoti sarežģītā situācijā. Bija priekšlikums arī no zvērinātu revidentu puses kā kompromisa priekšlikums - ka tad, ja notiek šādas darbības, tie materiāli tiek izņemti tikai attiecībā uz konkrēto klientu, pret kuru ir iesākta lieta. Bet, kā es saprotu, atbalsta nebija arī šādai iniciatīvai. Līdz ar to es aicinu, protams, atbalstīt mūsu priekšlikumu, kas paredz to, ka šādas darbības netiek veiktas un zvērināti revidenti tomēr tiek... viņu neatkarība un darbība tiek pasargāta šajā gadījumā. Tāpēc aicinu atbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Augsti godātie kolēģi! Ļaujiet man jums drusku izstāstīt, kāda ir lietas būtība. Es sākšu ar plašāku kontekstu. Jau vairāk nekā divus gadus mūsu valstī notiek tā saucamais finanšu sistēmas kapitālais remonts. Valdība iesniedz vairākus likumu grozījumus. Likumdevējs vairākos gadījumos tos diezgan paklausīgi pieņem, prezidents - izsludina. Atbildīgās iestādes - FKTK un Finanšu izlūkošanas dienests -, kā arī citas tiesībsargājošās iestādes to visu iedzīvina, īsteno to visu dzīvē, bankas pakļaujas, un rezultāts nu mums ir tas, kas mums ir. To jau ikdienā var redzēt - faktiski katrs, kuram ir konts bankā vai nav konta, nevar to atvērt. Rezultāti, kolēģi, ir tik acīmredzami, ka tagad mums ir vesela virkne amatpersonu (sākot ar - pārsteidzoši! - aizsardzības ministru un beidzot ar Latvijas centrālās bankas - Latvijas Bankas - vadītāju, premjeru un Valsts prezidentu!), kuras jau ir izteikušās par to, ka kaut kā tas viss aizgājis pārāk tālu, no viena grāvja uz otru. Man liekas, ka jautājums ir - kas īsti ir noticis? Vai tā ir kaut kāda patvaļa no banku puses, vai tomēr tas viss sākās ar to pašu valdību, pēc tam - Saeimu... un tā tālāk? Kolēģi! Konkrēti... pie šā gadījuma... Zvērinātiem revidentiem, pildot savus profesionālos pienākumus, ir pieeja faktiski ļoti sensitīviem datiem un informācijai par ikvienu uzņēmumu, kurš darbojas Latvijas Republikā, - gan par vietējo uzņēmumu ar vietējo kapitālu, gan par ārvalstu uzņēmumu. Tātad tās ziņas ir ārkārtīgi sensitīvas, tajā skaitā arī par uzņēmuma konkurētspēju. Došu jums tikai vienu piemēru. Ja runājam par intelektuālā īpašuma tiesībām, tad... piemēram, tas, kas ir zināms par patentu, ir izmantojams samērā reti. Diezgan bieži uzņēmumi paļaujas uz komercnoslēpumu, tā saucamo trade secret, kas kopumā arī viss varētu būt pieejams revidentiem. (Es pat nerunāju tagad par sensitīvo finanšu informāciju, par cenu stratēģijām, par klientiem, un tā tālāk.) Tātad skaidrs, ka jebkurš uzņēmums izturas pret šo informāciju, pret šīs informācijas drošību ļoti, ļoti nopietni un cer sagaidīt, ka jebkurā valstī, kur šis uzņēmums operē, šo noslēpumu, šo sensitīvo informāciju, iespējams saglabāt drošībā, lai tā netiktu izpausta nekādām... nedz trešajām personām, nedz konkurentiem, nedz citiem. Tie uzņēmumi, es domāju, nebūs gatavi strādāt valstī, kur šāda informācija var ļoti viegli nonākt pie tām pašām trešajām personām, konkurentiem, un tā tālāk. Un tas tiešām ir šā likuma grozījumu pamatmērķis - faktiski iznīcināt tādu lietu kā šo revidentu, zvērinātu revidentu, pienākumu saglabāt konfidencialitāti. Es domāju, ka daudzi kolēģi šeit īsti nesaprot, ar kādām, tā teikt... ar kādiem sērkociņiem viņi spēlējas, virzot uz priekšu šādus grozījumus. Šeit var ļoti viegli sanākt tas pats, kas, kā es jau teicu, noticis pēdējo divu gadu laikā. Valdība ierosināja, likumdevējs paklausīgi atbalstīja, un tad sanāk kaut kādi rezultāti, par kuriem visi brīnās un, sākot no aizsardzības ministra līdz Valsts prezidentam, apgalvo, ka kāds ir pieļāvis kaut kādas kļūdas neiedziļinoties. Tāpēc es aicinu jūs, kolēģi, ļoti uzmanīgi izturēties pret šiem grozījumiem, jo, ja šādi faktiski uzspridzinātu zvērinātu revidentu institūta konfidencialitāti, tam varētu būt ļoti tālejošas sekas, kolēģi. Tāpēc aicinu visus tos, kas varbūt ir drusku novērsuši savu uzmanību uz citām, kādām trešām, lietām, pamosties un sekot tam, kas notiek, rūpīgi izlasīt piedāvāto un balsot - balsot varbūt ne obligāti tā, kā tas tika nolemts... kā aicināja valdība un kā tika nolemts komisijā. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Tikai gribēju atgādināt, ka zvērināts revidents realizē valsts funkcijas un veic pārbaudes saskaņā ar... veic revīzijas un pārbaudes saskaņā ar normatīvajiem aktiem un pārliecinās, ka uzskaite ir notikusi godprātīgi un pēc labākās prakses un pieredzes. Ņemot vērā, ka praksē negodprātīgiem zvērinātiem revidentiem nav vēlmes sadarboties ar tiesībsargājošām iestādēm pēc brīvprātības principa, tad nav cita varianta kā grozīt normatīvos aktus, lai varētu nodrošināt procesuālās darbības, kad ir ierosināta lieta. Tiesībsargājošām iestādēm nav tiesību patvaļīgi, bez pamatojuma kontrolēt zvērinātus revidentus. Līdz ar to lūdzu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - deputātu Stepaņenko, Liepiņas, Šmita, Gobzema un Sprūdes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 27, pret - 50, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums.
Benhenas-Bēkenas kundze, vienu mirklīti! Ir lūgums aktivizēt procedūras sadaļu. Par procedūru pieteikusies runāt deputāte Liepiņa. Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Mūrnieces kundze, es ļoti vēlētos jūs aicināt neslēgt man ārā mikrofonu tad, kad es vēlos izteikt savu viedokli par... arī par ziņotāju, kas ziņo par konkrētu likumprojektu. Vai mani var dzirdēt? Jo, es skatos, man te laiks neiet... debašu laiks.
Tāpēc ka jūs neesat pieteikusies sistēmā. Tāpēc jums neiet debašu laiks.
Man nav te, kur pieteikties.
Lūdzu, nospiediet attiecīgo pogu.
Tagad - beidzot. Tagad - beidzot! Jo iepriekšējā reizē, kad es biju pieteikusies caur e-pastu, man nemaz vārdu nedeva. Bet, nu, tas nekas. Tā ka - labi, tagad es pateikšu to, ko es vēlos pateikt. Mūrnieces kundze, nu nevajadzētu jums pārtraukt mani tad, kad es runāju par likumprojektu - gan par kādu no priekšlikumiem, gan arī par ziņotāju, kurš ziņo, pats nesaprazdams, par ko viņš ziņo! Šobrīd mani interesē, vai tas teksts, ko lasīja Iveta Benhena-Bēkena... kurš viņai to ir sagatavojis, jo viņa tiešām... arī nu tikko... burtiski... 6. priekšlikumā... ja nemaldos, tas bija 6. priekšlikums... viņa lasīja tekstu. Nu tas ir acīmredzami - cilvēks vienkārši nesaprata, ko viņš lasa. Cik ilgi mēs... un cik ilgi jūs kā Saeimas priekšsēdētāja... cik ilgu laiku atļausiet ziņotājam ņirgāties gan par iesniegtajiem priekšlikumiem, gan par likumprojektu kopumā? Man liekas, šitā sēde vienkārši ir jāslēdz, jo tas, kas šodien notiek, - tas ir ārprāts.
Paldies. Lūdzu, izslēdziet mikrofonu deputātei Liepiņai. Es atgādinu vēlreiz, ka domu apmaiņa par sēdes vadītāja rīkojumiem saskaņā ar Kārtības rulli nav pieļaujama. Lūdzu visus kolēģus Saeimā, kuri piedalās šajā sēdē, izturēties ar cieņu pret saviem kolēģiem, ar cieņu arī pret ziņotāju. Šajā gadījumā ziņotājs cenšas ziņot detalizēti. Kolēģi, lūdzu, to novērtēsim. Turpināsim darbu. Vārds deputātei Ivetai Benhenai-Bēkenai.
Tātad atgriezīsimies pie ziņošanas un pie 7. priekšlikuma, kas ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts, jo tiek precizēta terminoloģija... par revīzijas pakalpojumu sniedzējiem... un novērsta interpretācijas iespēja... par sniegtās informācijas izpaušanu valsts tiesībsargājošām iestādēm, kā arī līgumu vai citu saistošo normatīvo aktu pārkāpumiem... ja tas ir pamatots un nepieciešams, lai veiktu procesuālās darbības likumpārkāpumu izmeklēšanai. Komisijā tika atbalstīts.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Augsti godātie kolēģi! Es ļoti cenšos izturēties ar cieņu pret kolēģiem un īpaši - pret ziņotāju, bet es baidos, ka ziņotāja maldina kolēģus deputātus, runājot par iepriekšējo priekšlikumu. Par to, ko tad tie zvērinātie revidenti ir gatavi vai nav gatavi darīt. Tāpēc vēlreiz atkārtošu. Pēc būtības - ja ir tiesas lēmums, tad zvērinātiem revidentiem ir pienākums izpaust tiesībsargājošām iestādēm visu to informāciju, ko tās tiesībsargājošās iestādes, procesa virzītājs... un tā tālāk... vēlas uzzināt... ar tiesas lēmumu. Tas, ko vēlas panākt šo grozījumu autori, ir, lai zvērinātajiem revidentiem tas slieksnis būtu ļoti būtiski samazināts. Proti, lai procesa virzītājam būtu iespēja faktiski pieprasīt un saņemt tās ļoti konfidenciālās ziņas no zvērinātiem revidentiem bez tiesas lēmuma. Diskusiju laikā zvērinātie revidenti diezgan pārliecinoši izteica hipotēzi, ka šādi tiesībsargājošās iestādes, iespējams, vēlas risināt problēmu ar, iespējams, cilvēkkapitāla trūkumu savās rindās, ja procesa virzītājs neorientējas vai nesaprot kādas finanšu nianses vai vispār uzņēmējdarbību kā tādu. Tātad, kā es jau teicu, var būt nopietnas sekas šādai, nu, faktiski atvēršanai, izpaužot... tik ļoti samazinot to slieksni, ar kuru ļoti konfidenciāla komercinformācija varētu būt izpaužama ļoti plašam trešo personu lokam. Tas var nopietni graut valsts konkurētspēju, tās pievilcību ārvalstu investoru acīs... un tā tālāk. Tās ir ļoti tālejošas sekas, par kurām, es baidos, ziņotājai nav ne mazākās izpratnes. Baidos, spriežot pēc tā, ko es dzirdu. Tāpēc, kolēģi, vēlreiz atkārtoju (vismaz sēdes protokola labad!): vismaz šoreiz jūs esat brīdināti par to, ka varētu būt ļoti tālejošas sekas tam, kas tagad, iespējams, atkal tiks pieņemts. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Jā, kolēģi, paldies. Es arī (paldies kolēģim Dombrovska kungam)... pievienojos arī viņa viedoklim. Ziņotāja, manuprāt, absolūti nepamatoti izteica bažas par to, ka šis likumprojekts... izteicās, ka šis likumprojekts galvenokārt esot domāts, lai apkarotu negodprātīgos zvērinātos revidentus. Liekas, ka lielāku muļķību kā to, ko tagad mēs dzirdējām, nevar iedomāties attiecībā uz šo likumprojektu. Kolēģi jau izklāstīja lietas būtību. Man ļoti žēl, ka tas ir jādara citiem deputātiem, kuri nav ziņotāji. No manas puses tas ir viss attiecībā uz šo te... pēc priekšlikuma apspriešanas izteikto ziņojumu. Es tiešām nezinu... Mēs jau laikam kādas divdesmit reizes esam aicinājuši rūpīgi strādāt pie likumprojekta, bet nu atkal... Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Jā, Dombrovska kungs lieliski izstāstīja visu par lietas būtību, par priekšlikumu un arī par to... par tām kļūdām, ko deputāte Benhena-Bēkena ziņojumā pieļāva. Nezinu, vai tās ir pieļautas aiz muļķības un nezināšanas, vai tās ir pieļautas apzināti... un apzināti notiek šāda interpretācija. Tas ir zem katras kritikas - nosaukt zvērinātus advokātus par negodīgiem un pateikt, ka mēs kaut kādu normu likumā mainām, tādēļ ka kāds ir negodprātīgs! Benhenas-Bēkenas kundzei droši vien jāsāk ar sevi. Tieši tāpat kā katram deputātam šeit. Un par to cenšanos, par to ziņošanu. Tad, kad es mācījos skolā, man latviešu valodas skolotāja sacīja tā...
Aicinu runāt par konkrēto priekšlikumu. Patiešām...
Jā, es drīkstu... Mūrnieces kundze, beidziet mani pārtraukt.
Nerunājiet par citiem deputātiem, runājiet par konkrēto priekšlikumu.
Es runāju konkrēti par priekšlikumu - un ar piemēru... atsaucoties uz vēsturisku faktu... par to, ko man mācīja skolā. Vai tas ir aizliegts? Mūrnieces kundze, cik ilgi jūs mani pārtrauksiet?
Es aicinu jūs runāt par konkrēto tēmu.
Es jūs aicinātu mani nepārtraukt. Noklausieties līdz galam, un tad, iespējams, jūs sapratīsiet, par ko ir šis stāsts un par ko vispār ir runa. Iemācieties, lūdzu, pagaidīt un noklausīties līdz galam!
Paldies. Izslēdziet mikrofonu deputātei Liepiņai. Vārds deputātam Aivaram Geidānam.
Jā, nu tad beidzot... Kolēģi, es lūdzu kādu tiešām aizvest viņai kādu polšu, tai pankūku cepējai... Jo es tiešām vairs to muldēšanu nespēju klausīties. Pēc katra priekšlikuma mums ir jāklausās muldēšana.
Geidāna kungs, atvainojiet, man jūs arī ir jāpārtrauc. Izslēdziet mikrofonu deputātam Geidānam! Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. (Pauze.) Vārds deputātam Ivaram Zariņam. (Pauze.) Zariņa kungs, mēs jūs redzam, bet mēs jūs nedzirdam!
Jā... Nu, vai tagad var dzirdēt?
Tagad var, jā.
Pārmaiņas pēc šinīs debatēs es gribētu runāt par priekšlikumu. Kas ir svarīgi šeit? Papildinot Vjačeslava Dombrovska teikto, - šeit runa nav tikai par komercnoslēpumu; šeit runa ir par to, ka ar šādiem likuma grozījumiem mēs pašlaik radām nišu... veidu, kādā varēs piekļūt arī pie personu... klientu personīgajiem sensitīvajiem datiem. Jā, bankas... šiem revidentiem varbūt tur nebūs iespējams iegūt bankas konta izdrukas vai IP adreses, bet - bet! - personīgu informāciju, ļoti nozīmīgu, tādā veidā iegūt varēs. Ar šo likuma grozījumu mēs izveidojam caurumu, lai var piekļūt pie šiem datiem, izmantojot jau... izdarot spiedienu uz revidentiem - uz godprātīgiem revidentiem, kas godīgi visu ir darījuši. Un šeit nav runa par pašiem revidentiem, bet par viņu klientu informāciju. Un tas ir ļoti nopietni. Manuprāt, tas pat varētu būt, nu, tāds jau Satversmes tiesas līmenī izskatāms jautājums, ja šādi likuma grozījumi tiks pieņemti. Izskatās, ka šeit kāds mēģina sava “kapitālā remonta” brāķi nosegt un uztaisīt jaunu brāķi, un... saņemt... radīt līdzīgas problēmas. Tā ka, kolēģi, es arī aicinu ļoti kritiski pieiet šiem Finanšu ministrijas virzītajiem grozījumiem. Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai otro reizi.
Nu tātad pabeigšu... par to cenšanos... par priekšlikumu runājot... un par ziņotāja cenšanos noziņot par priekšlikumu korekti. Censties nenozīmē neko - vai nu mēs darām, vai nu mēs nedarām. Un, Geidāna kungs, baidos, ka jums nepietiks naudas, deputāta algas, lai nopirktu tādu marku šņabja, kādu es tieši dzeru. Paldies.
Par priekšlikuma būtību! Lūdzu, izslēdziet mikrofonu deputātei Liepiņai. Debates slēgtas. Vai komisijas vārdā ir kas sakāms par konkrēto priekšlikumu?
Komisijas vārdā gribu teikt, ka 11. priekšlikumā... tiks nodrošināts tas, ka zvērinātam revidentam ir aizliegts izpaust komercnoslēpumu... gadījumā, ja tas kādā veidā varētu skart... tad tas nebūs uz revidenta atbildības. Un šeit ir runa tikai par faktiem un iespējamiem likuma... likumpārkāpumiem. Līdz ar to tas ir 7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums -, kurš ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 66, pret - 3, atturas - 4. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - deputātes Švecovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts, jo likumprojekta 3. panta... iekļautā papildinājuma... slēgšana... apgrūtina finanšu noziegumu izmeklēšanas procesu un sabiedrības interešu aizstāvību. Komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Es uzskatu, ka patiešām sabiedrības interešu aizstāvēšana ir ļoti būtiska un svarīga. Taču sabiedrības interesēm nav jābūt tikai un vienīgi vērstām uz to, lai nodrošinātu tiesībaizsardzības iestāžu... atvieglotu darba režīmu. Diemžēl jāatzīst - kā iepriekš teica kolēģis Vjačeslavs Dombrovskis -, ka... Diskusijas laikā, minēto normu apspriešanas laikā, komisijā izskanēja viedoklis, ka tieši tās normas, kas mīkstina prasības revidentiem sniegt informāciju, saistītas ar to, ka tiesībaizsardzības blokā strādājošie speciālisti vai eksperti neprot vai... neizprot to tekstu un tās informācijas saturu, ko jau esošie revidenti ir nodevuši - atbilstoši likumam par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu - attiecīgiem dienestiem analīzei un darbam. Un līdz ar to diskusijas laikā izskanēja viedoklis no KNAB un no Ģenerālprokuratūras, ka tiešām pienākums sniegt informāciju ne tikai procesa stadijā - ar attiecīgi prokurora vai tiesneša akceptu - ir nepieciešams tamdēļ, lai izmeklētājs vai operatīvais darbinieks, vai prokurors resoriskās pārbaudes laikā varētu iegūt izpratni par naudas plūsmu, par darījumiem... un tā tālāk. Taču šajā jautājumā patiešām jāizsver arī tas, ka pastāv riski. Jo vairāk cilvēku saņem sākotnējā posmā neaizsargāto... ar akceptu... un augstākas... tiesībaizsardzības blokā... kā prokurors vai tiesnesis... akceptu... informāciju, jo vairāk iespējama tās izplatīšana vai izmantošana nevis tam mērķim, kas paredzēts likumā, lai nodrošinātu sabiedrības intereses, bet - tieši pretēji - lai samazinātu atbildību likuma priekšā vai pat apdraudētu kaut kādas... arī profesionālās vai komercdarbības intereses. Tāpēc patiešām es uzskatu, ka, ieviešot tādas iespējas sniegt informāciju... vai pienākumu revidentiem... bez tiesneša vai prokurora akcepta, viņi padara šo jomu riskantāku. Manuprāt, iepriekšējais regulējums, kas ir, paredzēja jau, ka arī zvērinātiem revidentiem ir pienākums sniegt informāciju; viņi sadarbojas ar izmeklēšanas iestādēm, ja ir saņemts attiecīgais akcepts. Tas jau paredzēja to visu - paredzēja gan mehānismu, gan nodrošināja dubultkontroli pār to, ka... lai tas ir pamatoti un lai tas atbilst sabiedrības interesēm. Paldies.
Paldies. Debates slēgtas. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā - priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputātes Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 23, pret - 50, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. priekšlikums ir saņemts no deputātu grupas, kura sastāv no šādiem deputātiem: Stepaņenko, Liepiņa, Šmits, Gobzems, Sprūde. Komisijā netika atbalstīts, jo analoģisks deputātes Švecovas priekšlikumam, kas paredzēja apgrūtinājumu izmeklēšanas iestādēm pilnvērtīgi veikt procesuālās darbības finanšu noziegumu izmeklēšanā. Komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Nezinu, kas tas bija par “apgrūtinājumu izmeklēšanas iestādēm”, kurš bija iepriekš likumā iestrādāts un ļoti labi darbojās. Nezinu gan! Mēs aicinājām neiekļaut normā papildu nosacījumu, ka visa šī informācija, konfidenciālā informācija, ir izpaužama ne tikai ar tiesas nolēmumu, bet arī gadījumā, ja ir uzsākts kriminālprocess. Mani kolēģi, runājot par šiem priekšlikumiem, jau norādīja... Un arī iepriekšējais priekšlikums... Švecovas kundze ļoti labi parādīja tos riskus. Es ļoti ceru, ka tie kolēģi, kuri šā likumprojekta izskatīšanā balso, nu, tā kā pretēji mūsu aicinājumam, saprot atšķirību starp tiesas nolēmumu un uzsāktu kriminālprocesu. Es ļoti ceru, ka viņiem ir izpratne par to, kādas darbības ir paredzētas un... teiksim, nu, cik ļoti spēcīgs šis pasākums... šo pasākumu dažādi, teiksim, ietekmē, jo... tiesas process... lai nonāktu līdz tiesas nolēmumam, ir nepieciešams daudz vairāk. Teiksim, nepieciešami fakti. Un ir arī zināms process... jāiziet cauri. Kriminālprocesa uzsākšanai faktiski (nu, kā mēs šodien arī redzējām) īpaši daudz nemaz nevajag. Tā ka es tiešām... Es neceru uz to, ka Geidāna kungs saprot to, jo Geidāna kungs nesaprata arī vakardien... par bēgļu uzņemšanu. Viņš neko nedzirdēja. Viņš pamostas tikai tad, kad mēs runājam par kaut kādām tādām lietām, ko viņš saprot...
Lūdzu, nekomentējiet pārējos deputātus. Neizsakiet savus spriedumus - ko kāds saprot vai nesaprot. Runājiet par priekšlikumu.
Paldies. Es ceru, ka... Žēl, ka mums šeit ir ļoti daudz deputātu, kuri nesaprot, par ko viņi balso. Šāds ir mans komentārs! Ja jūs negribat, lai es runāju par konkrētiem deputātiem, tad es runāju par vairākumu, kuri nobalsoja “pret”. Es aicinu balsot - vismaz šoreiz - “par”. Paldies.
Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Godātie kolēģi! Lūdzu, padomājiet par to, kādu vispār komercvidi mēs... jūs radāt šajā valstī. Diezgan daudz tiek runāts par to, ka vēlamies piesaistīt uzņēmumus ar augstu pievienoto vērtību, startup, veicināt startup... un tā tālāk. Augsta pievienotā vērtība - tas... piedodiet, parasti tas nozīmē, ka tas balstās uz kaut kādiem intelektuāliem noslēpumiem (jaunrade un tā tālāk), ko uzņēmumi cenšas neizpaust, noslēpt. Tagad mēs viņus aicinām pie mums, uz mūsu valsti, kurā ierosināt kriminālprocesu ir... tas viss ir elementāri! Ar visu to, kas tiek iebalsots, ar to finanšu sistēmas “kapitālo remontu”, ierosināt kriminālprocesu var vispār pat tikai uz tā pamata, ka ir kaut kādas aizdomas par kaut kāda viena pārskaitījuma... neskaidru naudas izcelsmi. Pat tad, ja tās ir kaut kādas šķietamas aizdomas. Ar to vien pietiek, lai ierosinātu kriminālprocesu par, iespējams, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju... un tā tālāk. Par to mums ”jāpateicas” visam tam, kas tika iebalsots pēdējo divu gadu laikā. Elementāri - ierosinot kriminālprocesu...! Tad tālāk - procesa virzītājs bez tiesas lēmuma var elementāri piekļūt pie visa tā, ko šai komercsabiedrībai vai šim uzņēmumam ir pienākums izpaust zvērinātam revidentam. Tad var to zvērinātu revidentu... vārdu “zvērinātu” var vispār izņemt ārā! Tam vispār vairs nav... nekādas jēgas vairs nebūs pēc šo grozījumu pieņemšanas. Tas faktiski... viens tas... pasaka visu to informāciju uzreiz. Tad jau lieciet tiem uzņēmumiem visu to viņu konfidenciālo informāciju izlikt vienkārši publiski pieejamā veidā, lai visi to zina! Jo pie tās piekļūt jau tik un tā kļūst absolūti elementāri. Un jūs vēl te cerat... Un mēs te vēl runājam par kādu pievilcīgu biznesa vidi, par to, lai šeit piesaistītu kādas ārvalstu investīcijas, uzņēmumus! Tas vienkārši ir smieklīgi, kolēģi. Vēlreiz atkārtoju: tas, kas tiek darīts, pieņemot šādus grozījumus, un tas, kas tika izdarīts pēdējo... vairāk nekā divu... gadu laikā ar to finanšu sistēmas “kapitālo remontu”, - tā ir mūsu valsts starptautiskās konkurētspējas un arī biznesa vides graušana! Nosauksim to īstajā vārdā! Paldies.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Deputāti!... Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Deputāti! Aicināšu atbalstīt 9. priekšlikumu. Visi šie priekšlikumi, kas ir likumprojektā “Grozījumi Revīzijas pakalpojumu likumā”, sagatavoti kopā ar zvērinātiem revidentiem. Nav tie no kaut kāda zila gaisa izrauti vai kaut kur paķerti... Dievs vien zina kur. Piekrītu visam tam, ko teica Vjačeslavs Dombrovska kungs par to “kapitālo remontu”... par to, kā jūs to esat veikuši tajā finanšu sektorā. Tad nu salīdzinājumam. Būtu jāsalīdzina tā: tad, kad cilvēks izdomā, ka viņš varētu pēkšņi būt tik gudrs, ka viņš varētu remontēt māju... nevis vienkārši tur pārkrāsot sienas vai vēl kaut ko, bet nu tā pēkšņi - pēkšņi! - nojaukt kādu nesošo sienu vai kaut kur uztaisīt kaut kādu logu tur nevietā... vai kaut kā... tad finālā, kad paskatās no malas... tāda māja, ko nepraša ir kapitāli remontējis... nu, nekā tur laba nav. Šķība, greiza, un beigu beigās tā sabrūk. Un tad... Nu ko tad? Tad jābūvē viss no jauna. Izskatās, ka jūs ar savu finanšu sektora “tūningu” būsiet “veiksmīgi” sagrāvuši tur visu. Nu tad atliek ļoti cerēt, ka nāks kāds, kas varbūt to, ko jūs būsiet sagrāvuši, tādi kā Geidāns un benhenas-bēkenas... ka tad nāks kāds, kas varbūt kaut ko uzcels vietā. Paldies par uzmanību.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Es saprotu, ka ir jau darba dienas beigas. Ir maz tādu, kuriem interesē savu pienākumu pildīšana pašlaik. Vairākums gaida, kad beigsies šī sēde, kurai it kā pēc piecām minūtēm ir jābeidzas. Uzmanība, interese par izskatāmajiem jautājumiem ir acīmredzami atslābusi. Bet tik tiešām tas, kas pašlaik notiek, - tā ir ļoti svarīga lieta mūsu tautsaimniecības konkurētspējai! Ja tiek pieņemti šādi grozījumi, tad... Ja šis priekšlikums netiek atbalstīts un tiek pieņemti šādi grozījumi, kādi tagad ir paredzēti, - ka no revidenta varēs iegūt visu informāciju, vienkārši balstoties uz uzsāktu kriminālprocesu, tad pēc būtības mēs padarām mūsu valsti par... ņemot vērā to tiesisko situāciju, kāda mūsu valstī pašlaik ir... kad visi zina, ka kriminālprocesu var vienkārši tāpat ģenerēt un ka ļoti bieži tas tiek izmantots ekonomisko grupējumu cīņās vai arī lai iznīcinātu kādu nevēlamu investoru, kurš... kādam nevēlamu investoru, kurš būtu vajadzīgs valstij, bet būtu neizdevīgs kādam konkurentam vai kādam esošam ekonomiskam grupējumam šeit uz vietas. Ļoti vienkārši - pasūtīt kriminālprocesu, izvilkt visu komercinformāciju no viņa... izmantojot šo kriminālprocesu, vienkārši izvilkt no revidenta visu nepieciešamo komercinformāciju, visus noslēpumus, kuri būtu svarīgi šim investoram un kurus viņš būs uzticējis revidentam, kurš vairs nu nekādi... nav vairs “zvērināts” revidents. Viņš nekādi vairs nevar būt “zvērināts”, jo vienkārši viņam... vienkārši tāpat no viņa varēs izvilināt laukā visu šo informāciju, kuru viņam komersants ir uzticējis. Manuprāt, tie ir tiešām ļoti nopietni tiesiski riski. Un ne velti profesionāļi - Latvijas Zvērinātu revidentu asociācija - ļoti kategoriski pret to iebilda, jo tik tiešām šeit mēs veidojam nopietnu caurumu mūsu tiesiskumam un mūsu biznesa vides uzticamībai. Mēs to darām, it kā cenšoties atkal... Tas ir tas pats kā ar finanšu sistēmas “kapitālo remontu”. Pilnīgas auzas, atvainojiet, pilnīgs sviests! Es atvainojos par šo žargonu, bet laikam nekā citādāk uzrunāt jūs nav iespējams šinī brīdī, jo izskatās, ka cilvēki vienkārši nefiksē, ko viņi pašlaik dara. Kolēģi, es aicinu atbildīgi pieiet pie tā visa un šādu grozījumu nepieļaut. Balsojiet “par” šo priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātei Karinai Sprūdei.
Sveicināti, kolēģi, vēlreiz! Es pilnībā piekrītu Zariņa kunga teiktajam, ka kriminālprocesu var ierosināt ļoti daudz... un brīvi. Ja visos šajos gadījumos izjautāšanai, nopratināšanai un darba dokumentu uzrādīšanai būs pakļauts arī revidents, tas, manuprāt, nebūs pareizi. Zinot par šādu iespēju, klienti jau revīzijas gaitā slēps no revidenta informāciju, dokumentus. Bez tam revidenta darba dokumenti jau nav visi... klientu līgumu, darījumu kopijas. Pēc analoģijas ar advokātu - arī tam, sniedzot profesionālos pakalpojumus, kļūst zināmas dažādas lietas. Būtu savādi, ja advokātam būtu pienākums visu to stāstīt tālāk. Bez tam ārvalstu amatpersonu kukuļošana taču nenotiek revidentu klātbūtnē vai konsultējoties ar revidentu. Maksimums, kas revidentam var būt zināms, - var būt zināmas aizdomas, redzot, piemēram, līgumu, kura noteikumi ir, maigi sakot, par labu vienai pusei. Bet ar to ir par maz, lai Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam ziņotu par naudas atmazgātājiem... un tā tālāk. Šādas aizdomas taču gluži cilvēciski mums ir par daudziem darījumiem. Un vēl viens apstāklis. Revidents tīri cilvēciski ir atbildīgs arī pret klientu par tam nodarītiem zaudējumiem. Tā ka revidents vienmēr ir starp āmuru un laktu. Es lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Kolēģi, tālāk par šo priekšlikumu debatēsim pēc pārtraukuma. Man jūs ir jāinformē par iesniegtajiem deputātu jautājumiem. Deputāti Stepaņenko, Dombrovskis, Švecova, Pakule un Kabanovs ir iesnieguši jautājumu Ministru prezidentam Kariņam “Par mutes un deguna aizsegu lietošanu sabiedriskajā transportā”. Jautājuma motivācijai ir pieteikusies runāt deputāte Jūlija Stepaņenko. Lūdzu, ieslēdziet sadaļu par procedūru, lai varam dot iespēju Stepaņenko kundzei izteikties. Stepaņenko kundze, lūdzu, piesakieties. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko - motivācijai.
Godātie kolēģi! No publiski pieejamās informācijas ir zināms, ka, sākot ar šodienu, tiesībsargājošo (Skaņas pārrāvums.)... pārstāvji un varbūt arī kontrolieri sāks piemērot administratīvos sodus personām, kuras sabiedriskajā transportā brauks bez mutes un deguna aizsegiem. Jautājums ir juridiskas dabas - pirmām kārtām tāpēc, ka mums ir jāsaprot, vai tiešām normatīvo aktu izdevēji ir rīkojušies pēc labas ticības un godprātīgi, nosakot absolūti neskaidras prasības attiecībā uz mutes un deguna aizsegiem šajos jaunajos grozījumos Ministru kabineta noteikumos attiecībā uz epidemioloģiskās drošības prasībām. Tātad jautājuma būtība, pirmkārt, ir šī. Un, otrkārt, ir jautājums par to: ja šādas prasības ir uzstādītas, tad vai mēs visi esam gatavi nodrošināt šādus mutes un sejas aizsegus - neskaidra veida.
Paldies. Jautājumu nododam Ministru prezidentam Krišjānim Kariņam atbildes sniegšanai. Deputāti Zariņš, Orlovs, Agešins, Urbanovičs un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par Ministru kabineta noteikumos vienam komersantam paredzētā atbalsta apmēra (elektroenerģijas obligātā iepirkuma cena) noteikšanas pamatotību”, ko nododam ekonomikas ministram Jānim Vitenbergam atbildes sniegšanai. Godātie kolēģi! Deputāti Pavļuts, Voika, Dūrītis, Baumane un Šteins lūdz izsludināt Saeimas sēdē pārtraukumu līdz šā gada 15. oktobra pulksten 9.00. Par to mums ir jābalso. Lūdzu, ieslēdziet sadaļu par procedūru, lai varam par to balsot! Varam balsot? Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai Saeimas sēdē tiktu izsludināts pārtraukums līdz šā gada 15. oktobra pulksten 9.00! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret - 1, atturas - nav. Tātad lēmums pieņemts. Pārtraukums līdz šā gada 15. oktobra pulksten 9.00. Vēl deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā veiksmīgi noslēgusies. Paldies visiem šodien par darbu. (Pārtraukums.)