Шановні колеги, я прошу вас, шановні колеги, сядьте, те, що. Крім того, що ми домовилися, я вам запевняю, що інших дій не буде. Олександре Сергійовичу, ми домовилися, інших дій не буде, тільки тих, що ми домовилися. Ну сідайте, будь ласка. Шановні народні депутати, сьогодні у зв’язку з вимогою 151 народного депутата про скликання позачергової сесії Верховної Ради України шостого скликання та відповідно до частини другої статті 83 Конституції України, частини другої статті 11 Регламенту Верховної Ради України проводиться засідання позачергової сесії Верховної Ради України. Позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую відкритою. Прошу сідати. Шановні народні депутати, не дивлячись не політичне напруження, давайте привітаємо народного депутата України Матвєєва Валентина Йосиповича з днем народження і побажаємо йому міцного здоров’я. Шановні колеги, відповідно до статті 83 Конституції України передбачено, що позачергові сесії Верховної Ради України із зазначенням порядку денного [[це підкреслюю особливо: із зазначенням порядку денного]] скликаються Головою Верховної Ради України на вимогу Президента України або на вимогу не менше ніж третини народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України. 151 депутат внесли відповідні пропозиції і запропонували розклад засідання з 12 питань. Разом з тим, враховуючи політичні розбіжності, сьогодні на Погоджувальній раді прийняли рішення розглянути 6 питань. І я ці питання оголошу. А після того виступить Іван Григорович із заявою за дорученням уряду. Потім Олександр Сергійович виступить Єфремов із своєю оцінкою. Пропозиція, яка прозвучить від уряду з приводу Закону про прожитковий мінімум і мінімальну заробітну плату. Після того, за бажанням, виступлять керівники фракцій. Потім ми проголосуємо розклад засідання і перейдемо до розгляду питань. Ми домовились таким чином, що не будемо, будемо працювати без перерви, допоки розглянемо всі ці питання. А які питання, я зараз вам оголошую. Перше питання. Закон, проект закону 4741 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виборів Президента України. Друге читання. Друге питання. Законопроект 4557 про прожитковий мінімум і мінімальну заробітну плату. Третє питання. Це проект Закону 5009 про підтримку промислового виробництва в Україні в умовах фінансової кризи. Четверте питання. Це проект Закону 4817, який стосується внесення змін та доповнень до Закону про Конституційний Суд. І я пропустив ще одне питання, яке третім стоїть. Це 4630, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків. І, нарешті, проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5011, про невідкладні заходи щодо стабілізації в агропромисловому комплексі України. Це все. А тепер Іван Григорович Кириленко, будь ласка. Три хвилини він просив.
Шановний Голово, шановні колеги! Шановні виборці! Я в своєму виступі хочу звернутися до нашої опозиції. Ви ще не розблокували трибуну, колеги, бо вже вкотре наполягаєте на розгляді і прийнятті законопроекту, який носить велике соціальне навантаження. Шановні друзі, ми з глибоким розумінням відносимось до того, що питання надзвичайно нагальне, має високу актуальність і значимість для суспільства. Ми розуміємо, що в цих умовах треба захищати людей і особливо малозахищені верстви населення, особливо пенсіонерів. Особливо тих, які мають сьогодні мінімальну заробітну плату і мінімальні можливості виживати. З розумінням до цього відноситься і уряд. І ви знаєте, уряд весь час ініціював соціальні проекти, коли це було можливо. Ми просимо вас, шановні друзі, зважаючи на те, що ніколи ще в Україні не приймалися такі закони з такими параметрами підвищення [[це по-перше]], зважаючи на те, що ніколи ще не приймалися такі рішення посеред бюджетного року і зважаючи на те, що такі закони не приймалися в умовах кризи, коли йде спад виробництва, ми б дуже просили вас [[і я звертаюся і до представників інших фракцій, які входять до складу Бюджетного комітету, інших комітетів, які причетні до теми, особливо соціальні]]. Шановні колеги! Ми хочемо зробити так і пропонуємо вам сьогодні цей законопроект не розгяладти, присвятити ще певний час для того, щоб узгодити всі позиції, які в цьому законі є, узгодити кожну копійку для того, щоб, обов’язково вирішивши це питання чи в серпні, якщо буде позачергове засідання, чи на початку вересня, ми повинні зробити так, щоб кожна копійка, яка дійде до малозахищених верств населення, не була провокатором інфляції, не була збудником девальвації нашої грошової одиниці, не зруйнувала ту хитку сьогодні ситуацію стабільності на валютному, на грошово-кредитному ринку і взагалі в економіці країни. Ми не хочемо, щоб це були папірці. Десять гривень отримає пенсіонер, а сто гривень вимете з кишені розкрутка інфляції і стрибок цін. Ми говоримо наступне, що цей законопроект буде обов’язково прийнятий, опрацювавши його разом з урядом, з бюджетним комітетом, з роботодавцями, бо це буде, мабуть, стосуватися і конкретної економіки – підвищення на відповідний коефіцієнт заробітної плати, бо є тарифна сітка, опрацювавши з профспілками. Ми просимо вас, зніміть сьогодні з розгляду це питання, зважаючи на те, що воно обов’язково буде розглядатися в цьому залі і прийматися, але узгоджене. Воно обов’язково буде розглядатися ще і тому, що ці цифри будуть вже закладені і на наступний бюджетний рік, і ми нікуди від цього не подінемося. Уряд повинен подати проект бюджету до 15 вересня згідно Конституції поточного року. Колеги, ми просили би зважити наше це звернення. Дякую.
Олександр Сергійович Єфремов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, мы с пониманием относимся к тем вопросам, которые связаны с реализацией законопроекта по повышению минимальной заработной платы и минимальных пенсий, но мы также с пониманием относимся к тому, что происходит в нашей стране, особенно в семьях, где люди живут небогаты. Те из наших коллег, которые последние недели проводят в своих округах в встречах с избирателями, буквально и сегодня, подходя ко мне, все говорили одно и то же, что с каждым днем увеличивается количество людей, которые приходят на прием депутатов и которые говорят, что просто не за что жить. При этом мне хотелось бы, если те депутаты, которые еще не знают, поставить вас в известность, что правительством и соответствующими организациями, правительством в лице Тимошенко, согласован Меморандум про економічну та фінансову політику для Международного валютного фонда. В этом Меморандуме я хотел бы обратить внимание только на один пункт: с сентября текущего года правительство обязуется перед Международным валютным фондом увеличить платежи за газ перед населением на 20 процентов. Но это еще не все. С первого января 2010 года правительство обязуется увеличивать поквартально плату для населения также на 20 процентов. Если мы опережающее не сделаем и не сбалансируем выплаты людям и пенсионерам нашим, то они просто не в состоянии будут делать те выплаты, которые бремя неподъемным вешается правительством на их плечи. Поэтому мы, принимая заявление к сведению Ивана Григорьевича и благодарны ему за то, что он сделал такое заявление, мы, тем не менее, считаем, что это требование не только Партии регионов, по увеличению минимальной заработной платы, оно перерастает уже в требование большей части людей в нашем государстве. И что, уважаемые коллеги, на вашей и на нашей совместной совести в августе месяце принят сбалансированный закон, который бы давал возможность людям рассчитываться по тем минимальным выплатам, которые на них сегодня, от них сегодня требует государство, а также компенсировал бы им повышение заработной платы и пенсий на уровень инфляции, которая есть в нашем государстве. Мы надеемся, что данное заявление не останется просто заявлением. Мы считаем, что у всех депутатов есть совесть и есть своя ответственность, и надеемся, что дальнейшем нас данные вопросы будут объединять, а не разъединять. Хотя бы во имя нашего государства и во имя нашего народа. Спасибо.
Дякую. Так, тепер, будь ласка, від фракцій. А? Шановні колеги, я прошу вас, коли вже, до мене підходили коли я відкривав сесію і говорили, що картки ще не розставили. Картки розставили всі вже? То я прошу тоді провести реєстрацію для того, щоб ми витримали всі формальності. Будь ласка. Прошу зареєструватися. [[11:53:34]] Даже страшно сказати, в сесійному залі картками зареєструвалися 442 депутати. Шановні колеги, ми домовлялися, якщо в інших трьох фракціях є потреба висловити свою позицію, така можливість буде. Микола Володимирович, будь ласка, хто буде? Нє? Краще з трибуни. Від фракції комуністів Адам Іванович Мартинюк буде. Сергій Гриневецький.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Перше, я вітаю, я думаю, більша частина фракції вітає з того, що в кінці кінців навчилися шукати компроміси за багато тижнів протистояння у цій залі. І це дуже добре. Хоч, з іншого боку, не дуже добре, що ми не витримуємо букву Регламенту. Коли 150 і більше депутатів подали заявку на скликання позачергової сесії, то ми повинні витримувати порядок денний, про це говорить і Конституція. Але заради компромісу треба починати працювати. З яких питань я хотів би акцентувати увагу позицію фракції, яка буде далеко не однозначною. Питання перше – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України, друге читання. У нас у пам’яті з вами залишилися ще вибори 2005 року, 2004-2005 року. І всі дуже добре пам’ятають, як тяжко було тоді працювати, якраз із-за тієї законодавчої бази, яка була на той момент. Зараз ми також закладаємо помилки, які будуть нам аукатися на президентських виборах. Те, що проглядається по певним статтям, той кандидат, який буде мати більше адміністративного впливу, він буде мати перевагу на президентських виборах. Зокрема, ми маємо оскарження тільки в Київському апеляційному адміністративному суді без права апеляції. Хто буде на нього мати вплив, то той буде вигравати. У нас є помилки. Зокрема, з відкріпними посвідченнями. Їх не можна повністю відміняти, а треба робити так, як було на виборах парламентських у 2006 році. Що значить, коли ми знімаємо питання публікації результатів виборів, яке підведе ЦВК. У нас оголошення зроблено і все – рішення вступило в силу. Потім можемо оскаржувати чи не оскаржувати. Тому фракція буде голосувати не одностайно по цьому питанню. І ми робимо по цьому законопроекту застереження. І в кінці кінців я звертаюся до колег по коаліції. Коли ми перестанемо йти на компроміс по кадровим питанням? На наступних засіданнях фракція буде відмежовуватися від певних урядовців, які начебто є нашими представниками. Треба це питання ставити на голосування, по ним приймати рішення. Дякую за увагу.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні виборці! Я думаю, кожен задумається, якщо скликається позачергове засідання сесії, то це надзвичайне засідання, без якого не може жити держава. Давайте подумаємо, заради чого ми витратили енну кількість мільйонів, щоб звезти народних депутатів, і що ми сьогодні будемо розглядати – те, без чого не може прожити місяць-півтора наша держава. Єдиним, напевно, законом, який варто було б розглянути, це те, що ставила Партія регіонів – про соціальні вимоги. Але, ви бачите, цей закон зараз знімається. Ви погоджуєтесь, що його розглядати не треба. Треба. Але, мабуть, вирішувати проблему не тільки підвищенням, бо ми можемо підвищувати стільки мінімальний розмір зарплати, скільки хочеш. Але, якщо будуть рости ціни так, як вони сьогодні ростуть – то ніяка гонка не відбудеться. Значить, перш ніж підвищувати, треба прийняти те, що пропонувала не один раз фракція комуністів – прийняти мораторій на ріст цін. А потім підвищувати все інше. Яке має відношення, яке має відношення до того, що не може прожити країна „про банки”. Пояснюю популярно – 27-го має відбутися чергове засідання Міжнародного валютного фонду, які вимагають прийняти цей закон. А навіщо нам транш – третій транш, якщо перший і другий Національний банк офіційно заявив, що жодної копійки він не витратив. Так навіщо ми третій просимо? Якщо ще перший і другий не витрачені, щоб залазити тільки в кабалу. І робити підтанцьовку тим ,хто керує Україною. Вибори Президента. Повірте, зараз, якщо будемо розглядати – ви подивитесь, що Центральна виборча комісія матиме право призначати кандидатів у Президенти. Що від її рішення буде залежати, хто буде кандидатом, бо якщо він зніме кандидата ЦВК із реєстрації – то ніякий суд його немає права поновлювати. Цього ми хочемо і це над то важливо для держави? Мабуть, певною мірою можна погодитися, якщо підтримає сесійна зала те, що стосується аграрного комплексу. Це, дійсно, на сьогодні актуальне питання. І, можливо, заради цього можливо, заради цього також варто було б збирати позачергову сесію, бо те, що творить на сел., якщо хтось із вас має можливість бувати не тільки на морях і океанах, а зустрічатися з виборцями і зустрічатися особливо із селянами, то він добре бачить до чого довели сільське господарство, що приблизно в два рази та заготівельна ціна, яку сьогодні пропонують скупщики не відповідає собівартості зерна. І останнє. Ми сьогодні, на жаль, з вами станемо черговими свідками втручання в „тіло” Конституції і поругання над Конституцією двох великих фракцій.
Сергій Гриневецький, будь ласка.
Шановний Голово! Шановні колеги! Абсолютно зрозуміло, що системна політична криза, я б сказав і моральна, і духовна вона ще раз підтвердила недосконалість виборчої системи по закритим партійним спискам. Бо те, що сталося, на мою думку, треба розглядати як з точки зору, в першу чергу, відповідальності ініціаторів скликання позачергової сесії. Стаття 83 Конституції України абсолютно чітко передбачає можливість проведення такої сесії. І необхідність, актуальність, вона певною мірою передбачає надзвичайність такого заходу. Розмірковуючи над порядком денним, Погоджувальна рада зрозуміло відійшла від Конституції навіть і такий термін з’явився „удосконалюється Конституція через практику”. Але, ви знаєте, ми можемо доудосконалюватись до такого стану, коли взагалі втрачаємо державність по всім інституціям, по всім азимутам. Мені здається, що, на жаль, популізм, який став основою законотворчої діяльності призводить до непередбачувальних наслідків. Ми начебто досягли консенсусу, але це консенсус за межами Конституції, це консенсус не через компроміси, бо кожен сприймає компроміс як тільки так як я сказав. На нашу думку, варто було б сьогодні і розглянути актуальне питання, яке останні роки в політикумі і в суспільстві все більше набирає розголосів – це питання недоторканості. Але розглядати це питання у купі з недоторканістю і Президента, і суддівського корпусу. На жаль, ми не знайшли згоди в цьому питанні. Я хотів би висловити вдячність за порозуміння і внесення до порядку денного проекту постанови про невідкладні заходи щодо стабілізації ситуації в агропромисловому комплексі. Абсолютно зрозумілі причини цього питання. Бо те, що відбувається сьогодні на селі –це по великому рахунку державне рейдерство по відношенню до агропромислового комплексу. І сутність цієї постанови, яку вносить наша колега Катерина Ващук полягає в тому, щоб передбачити збільшення видатків із стабілізаційного фонду аграрному фонду на зворотній основі, але після продажу зерна нинішнього вражаю кошти від реалізації обов’язково повернуться до державного бюджету. Фракція „Блоку Литвина” погодилась з тим, щоб.
Завершуйте, будь ласка.
приймати участь в голосуванні по питанням, які винесла на розгляд у Верховній Раді Погоджувальна рада. Дякую.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Нам потрібно зараз перейти до затвердження розкладу засідання. Разом з тим з приводу законопроекту 4557 щодо підвищення прожиткового мінімуму мінімальної заробітної плати. У нас в свій час було внесено проект постанови 4796 такого змісту. Я вам для роздумів і зачитаю два пункти. Якщо найдеться у вас спільна позиція, ми потім могли б в процесі роботи прийняти цю постанову. Вона такого змісту. Кабінету Міністрів України до 01 вересня 2009 року. Перше. Здійснити відповідно до Закону України „Про прожитковий мінімум” організаційні заходи, спрямовані на перегляд наборів продуктів харчування, наборів непродовольчих товарів та наборів послуг для основних соціальних демографічних груп населення та прийняти відповідне рішення. І друге. Підготувати з врахуванням вимог статті 3 Конституції України та внести на розгляд Верховної Ради України законодавчі пропозиції, спрямовані на підвищення соціального захисту населення. Чим це мотивовано? Що соціальні стандарти були визначені у 2000 році. Депутати посилаються на те, що полоненим німцям давали більше, але палець о палець не вдарили для того, щоб ці соціальні стандарти переглянути. Тому можна було б одночасно у процесі доопрацювання і переглянути соціальні стандарти. Вони приймаються Постановою Кабінету Міністрів, а на цій підставі визначається прожитковий мінімум і мінімальна заробітна плата. Тому, оскільки у нас є домовленість розглядати тільки 5 законів, то я просив би керівників фракцій у робочому режимі провести погодження. Якщо буде добра воля, тоді ми розглянемо цей проект постанови під номером 4796. Бо для того, щоб зберегти працездатну Верховну Раду України, я думаю, що у мене залишається один шлях: іти на компроміс. А тепер, шановні колеги, у зв’язку з тим, що відповідно до статті 83 Конституції України. Я ще раз зачитаю. „Позачергові сесії Верховної Ради України із зазначенням порядку денного скликаються Головою Верховної Ради України на вимогу Президента або на вимогу не менш ніж третини народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України”. Отже, порядок ініціаторами був визначений, він не знайшов підтримки, трибуна була заблокована. Для того, щоб зняти протистояння, вийшли на 5 питань. Тому я зараз ще озвучу перелік цих питань і поставлю на голосування, щоб Верховна Рада України розуміла, що приймаючи це рішення, це рішення буде мати виключно політичний характер, бо ми порушуємо Конституцію. Щоб потім ми були свідомі того, що можливі оскарження у відповідних судових інстанціях. Тому, на розгляд Верховної Ради України пропонується як погоджений варіант: Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виборів Президента України [[друге читання]]. Ще раз нагадую, 4741. Друге питання. Законопроект [[реєстраційний номер 4630]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків [[повторне друге читання]]. Третє. Законопроект, реєстраційний номер 5009. Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансово, проект Закону 5009 про внесення змін до деяких законів України щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості. Далі. Закон, проект Закону 4817 про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного Суду України, особливостей провадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань, право на конституційне подання. І проект Постанови, реєстраційний номер 5011 про невідкладні заходи щодо стабілізації ситуації в агропромисловому комплексі України. Я ставлю те, що ми погодили, а не постанову окремо. Ми це погодили. Шановні колеги! Розуміючи, що йде порушення Конституції, я звертаюсь до Верховної Ради, щоб Верховна Рада України визначилась і прийняла відповідне рішення. Що? З мотивів голосування запишіться будь ласка, з мотивів голосування запишіться. 5 хвилин з мотивів голосування. На табло вивести прізвища народних депутатів. Микола Рудченко, будь ласка.
Прошу передати слово Катерині Ващук, „Блок Литвина”.
Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні колеги! Я щиро вдячна тим, хто підтримав виступаючих на трибуні, розгляд нині постанови по ситуації в АПК. І звертаюсь до всіх народних депутатів. Це питання ми опрацьовували з народними депутатами з різних фракцій. І найшли порозуміння. І будуть від них доповнення. Ми теж знайдемо порозуміння. Я дуже прошу: зважаючи на ту ситуацію, яка склалася сьогодні в селі, на ринку зерна, на ринку всіх сільськогосподарських продуктів, у зв’язку з тим ми мусимо відреагувати, відреагувати правильно, давши можливість виправити ту ситуацію уряду і відповідним міністерствам. Є там завдання і для Верховної Ради. Тому це така комплексна постанова, яка хоч на крок піде назустріч селу. Дякую.
Тарас Чорновіл.
Чорновіл Тарас, позафракційні. Володимире Михайловичу! Перше. Дуже коротко. Якщо вже порушувати Конституцію, як ви згадували, вона була порушена і до того, коли після вашого оголошення з’явилася така ніби фактично фракція позафракційних. Якщо вже це сталося, давайте до кінця, давайте позафракційним надавати слово у виступах від фракцій. Ми теж маємо, хоч нас і двоє, що сказати. А тепер коротко по іншому. Я розумію, 150 депутатів подали певний план щодо сьогоднішньої сесії. Друга частина залу настоює на доповненні його певними питаннями. Доповнення відбувається. Але це не означає, що ми маємо право скинути ті питання, які були зафіксовані чітко на сьогоднішній день. Я не говорю про інші питання, по яких є сумніви, але у нас є двоє міністрів, власне, дві вакансії, по яких конституційно, законодавчо, без підпису першої особи, саме міністра, не можуть виходити акти. Міністр фінансів і міністр закордонних справ – знову це питання відкладається. Всі акти, які виходять від імені цих міністерств без цих підписів, мають сумнівну легітимність. Скільки ми можемо це тягнути?
Євген Суслов.
Слово прошу передати Портнову.
Андрій Портнов.
Дякую. Андрій Портнов, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би сказати, що зараз ви в своїй промові сказали, що в порушення Конституції сьогодні зібралися. Хотів би висловити альтернативну точку зору. Справа в тому, що Верховна Рада України відповідно до закону може формувати відповідно до Регламенту порядок денний. Саме це і було зроблено сьогодні на Погоджувальній раді і зараз буде запропоновано для голосування Верховній Раді України. Якщо Верховна Рада України за це проголосує, ми не будемо порушувати Конституцію, якщо будемо працювати за таким порядком денним. Більше того, порушення Конституції України може встановити тільки Конституційний Суд України. Тому ми пропонуємо сьогодні за таким порядком денним працювати, як ви оголосили. Крім цього хочу сказати, що сьогодні під Верховною Радою України відбувається мітинг, зібрання, де понад 300 міських голів, які вимагають, щоб ми сьогодні розпочали все ж таки роботу і припинили займатися блокуваннями, паралізацією роботи.
Дякую. В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна".
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!” Шановні колеги, шановні виборці! Ми от минулого року теж скликали позачергову сесію, але вона була пов’язана із повінню, і тоді це дійсно була потрібна справа, бо ми виділили багато мільярдів гривень для ліквідації наслідків стихії. Цього року ми скликаємо нібито за одним порядком денним, точніше не ми, а одна із фракцій парламенту, а вирішуємо казна-що: зараз будемо ділить гроші для деяких банкірів і банків, владу для майбутніх президентів, які вже корону собі приміряють, а ключових питань розглядать не будемо. В зв’язку з цим від групи „За Україну!” у мене запитання: хто особисто бере на себе відповідальність за те, що сьогодні не буде розглянуто питання 1375, абсолютно готове, про скасування депутатської недоторканості? Чи відповідальність особисто на себе особисто бере спікер парламенту, чи відповідальність на себе бере фракція Партії регіонів, чи відповідальність на себе бере фракція „Блоку Тимошенко”? Дайте відповідь нам і виборцям. Це важливо. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, що ми бачимо сьогодні впродовж часу, коли блокувалася Верховна Рада? Зумисне спрощене, поверхове реагування уряду на пропозицію щодо вартісної величини прожиткового мінімуму, соціальних стандартів. Замість того, аби визначити очевидний факт, що державою гарантований соціальний стандарт є явно занижений, він не сприяє не тільки відтворенню робочою сили, але і не забезпечує фізіологічних нормативів простого виживання. Ми побачимо постійні диспути тут. Ну, дивіться, уряд не забезпечив в повному обсязі Конституцією гарантованих безоплатних освітніх та медичних наших послуг. Значить повинна бути якась компенсація. Тобто я хочу вам повідомити, Партія регіонів не відступиться від своїх вимог. Ми віримо вам. Народним депутатам України від коаліції правлячої, ми віримо вам, нашим колегам по залу, про те, що це питання буде обов’язково розглянуто з серпня. Але майте на увазі, ми від цього питання не відступимося. І наша сесія сьогодні є легітимною, ми маємо право тому розглядати наші законопроекти. Я пропоную.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Тепер щодо пропозицій, які звучали. Щодо пропозиції Тараса Чорновола, щоб позафракційні мали право виступати. Я попрошу Регламентний комітет, у нас, дійсно, з’явилися нові реалії, розглянути це питання і подати відповідні пропозиції з тим, щоб ми їх затвердили. Щодо кадрових питань, а саме, міністра фінансів і міністра закордонних справ. Ви абсолютно маєте логіку. Але разом з тим у нас Верховна Рада і треба відверто сказати, можна працювати лише тоді, коли між собою домовляться дві найбільші фракції. Якщо вони відступили від своїх позицій щодо кадрових питань, значить, вважаю, що ці питання, які запропоновані є найбільш важливими. Я готовий поставити ці питання на голосування за умови, що не буде блокуватися трибуна. Відносно Андрія Портного, я хотів би сказати, шановні колеги, я для того наголосив, бо поки, як Головуючий, я зобов’язаний це робити. І для колеги-юриста ще раз зачитаю частину другу статті 83 Конституції України: „Позачергові сесії Верховної Ради України із зазначенням порядку денного скликаються Головою Верховної Ради на вимогу президента України, але на вимогу не менше як третини народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України”. Все інше – це ваші політичні розмірковування, а тому я зобов’язав був попередити, коли будуть звертатися до Конституційного суду і щоб депутати були свідомі. Бо навіщо тоді збирати 150 підписів, виявляти ініціативу, якщо потім все переробляється по-своєму? Щодо пропозиції В’ячеслава Анатолійовича Кириленка. Я прошу В’ячеслава Анатолійовича, ви очолюєте групу, приходите на погоджувальну раду, щоб я не переказував те, про що йдеться на погоджувальній раді. Я пропонував різні варіанти розгляду законопроекту 1375. Для того, щоб можна було дивитися людям у вічі. Підтримки немає. Ми постаємо перед дилемою: або прийняти ті рішення, про які домовилися, або чергове блокування трибуни. І відносно пропозиції Ярослава Сухого. Тут уже, очевидно, ми ж домовилися, що оскільки 419 народних депутатів проголосувало на повторне друге читання цей законопроект, зрозуміло, що шлях лише один – його прийняти, але у такому вигляді, щоб він був зреалізований. А тепер, шановні колеги, я ставлю на голосування затвердження розкладу нашого засідання на позачергову сесію Верховної Ради України 24 липня. А саме: законопроекти, я тільки номери прочитаю, 4741, 4630, 5009, 4817 і 5011. Прошу визначатися. [[12:17:32]] За-361 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на позачергову сесію. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України [[друге читання]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Подгорний Сергій Петрович.
Шановні народні депутати, шановна президія! Перш за все хочу не погодитися з тими, хто казав, що цей закон сьогодні не потрібен, що його не чекають. Чекають. І ті 300 голів сільських, селищних, які сьогодні зібралися тут, чекають цього закону. Тому що закон передбачає Закон передбачає концептуально змінити термін виборчого процесу, а значить збереження бюджетних коштів. За дорученням Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 14 липня розглянув зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів. Реєстраційний номер 4741 від 30.06, який був прийнятий в першому читанні 1 липня. До комітету надійшло 469 пропозицій та поправок від 23 суб’єктів права законодавчої ініціативи. Враховуючи дискусію, яку спричинила концепція цього законопроекту щодо формування виборчих комісій за поданням фракцій, утворених у поточному скликанні Верховної Ради, автори законопроекту внесли декілька поправок, що змінили концептуально систему формування виборчих комісій. А саме пропонується формувати виборчу комісію за поданням кандидатів на посаду Президента України. Таким чином частково або редакційно були враховані поправки цілого ряду депутатів – це і: Руслана Князевича, Арсенія Яценюка, Івана Зайця, Юрія Кармазіна, Анатолія Гриценка та інших. Поправки, які не вписувалися в концепцію законопроекту, проголосовано в першому читанні, комітетом відхилені. Комітет підготував порівняльну таблицю до другого читання. Але треба зауважити, що були допущені деякі технічні неточності. Тому під стенограму хочу озвучити наступні уточнення до порівняльної таблиці. На сторінці 16-19 у статті 23 частині другій викласти в такій редакції: „Територіальна виборча комісія утворюється Центральною виборчою комісією не пізніше, як за 50 днів до дня виборів у складі: голови, заступника голови, секретаря та інших членів у кількості не менше 12 осіб». В частині третій слова „по одній особі” замінити словами „по дві особи”. Сторінка 22 порівняльної таблиці. В частині 3.1. статті 23 слова: „.а також, в разі застосування механізму жеребкування” – виключити. На сторінках 31-32 у статті 24 частину першу викласти в редакції «дільнична виборча комісія утворюється відповідною територіальною виборчою комісією не пізніше, як за 26 днів до дня виборів у складі голови, заступника голови, секретаря та інших членів комісії у кількості не менше 12 осіб». Сторінка 37. В частині 5 статті 24 слово „третя” змінити словом „другою”. Сторінка 38. У пункті 6 статті 24 „територіальні” замінити словом „дільничні”, а також слова, а також у разі застосування механізму жеребкування виключити сторінка 39 у частині 7 статті 24 слово „до складу територіальної” замінити словами „до складу дільничної”. Сторінка 40. У частини 8 слова „третьої” замінити словом „другою”. Сторінка 90. у частині 1 статті.
Будь ласка, завершуйте.
Слово „або” замінити словом „та”. Сторінка 106. У частині 10 та 12 статті 36.1 слово „або” також замінити на слово „та”. Сторінка 108. У частині 2 статті 36.2 після слів „органами введення” додати слово „державного”. Значить, сторінка 114-115. У статті 49 у частині 1 слова „п’ятсот тисяч” замінити словами „два мільйони п’ятсот тисяч” і частину 2 викласти в редакції „грошова застава повертається партії, партіям, що входять до блоку, яка висунула кандидата на потс Президента України чи кандидату на пост Президент України, якого включено до виборчого бюлетеню для повторного голосування”. Якщо кандидата на пост Президента України не включено до виборчого бюлетеня для повторного голосування, грошова застава не повертається, перераховується до Державного бюджету України. На сторінці 316. У статті 85 частину 8 викласти в такій редакції „територіальна виборча комісія не пізніше як за п’ять днів до дня повторного голосування за поданням кандидатів на пост Президента України, який включен до виборчого бюлетеню для повторного голосування формує новий склад дільничної виборчої комісії у кількості 16 осіб по 8 осіб від кожного кандидата включно до виборчого бюлетеня для повторного голосування”. Сторінка 318. У частині 15 статті 85 слова „як на п’ятнадцятий день” замінити словами „як на десятий день”. І сторінка 338. Виправити посилання в частині 6 статті 99, яка посилається сама на себе та записати в частині 5 цієї статті. З урахуванням вищевказаного комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини 1 статті 123 Регламенту Верховної Ради прийняти в другому читанні та в цілому зазначений законопроект у редакції комітету з урахуванням оголошених мною уточнень. При цьому, комітет звертає увагу на те, що законопроект потребує техніко-редакційного опрацювання.
Шановні колеги, давайте домовимося так. Я прошу вас, якщо ми будемо так працювати, так ви мені вибачте, що ми за закон приймемо. Я прошу вас, те, що ви озвучили будемо ставити на голосування. Ну інакше. Ну зараз, коли дійдемо до вашої поправки тоді, будь ласка, будете виступати. Як же це так, шановні колеги. Шановні колеги, шановний доповідач, давайте ми ідемо по поправках і якщо будуть у депутатів зауваження або поправка до поправки, або буде вимога голосувати ту поправку, яка підтримана або відхилена ми будемо тоді голосувати. Я думаю, що треба припинити цю практику на ходу щось правити. Давайте по поправках будемо іти. Поправка номер один народного депутата Стешенка. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Поправка відхилена комітетом.
Шановний Володимире Михайловичу, у зв’язку з тим, що даний законопроект підтримує досить високий політичний градус у цій сесійній залі, а комітети сформовані, а комітет профільний за пропорційним представництвом, я погоджуюся з усіма рішеннями комітету і закликаю інших суб’єктів законодавчої ініціативи поступити аналогічним чином, щоб не зруйнувати концепцію, інакше ми нічого не будемо сьогодні мати. Дякую
Дякую. Поправка. Будь ласка, Мартинюк.
Дякую. Мартинюк фракція комуністів. В мене є пропозиція не підтримувати першу статтю про те, що територіальні виборчі комісії замінити на окружну виборчу комісію. Ми з вами нібито прагнемо модифікації, уніфікації всього виборчого законодавства. Зараз у нашому розумінні територіальна виборча комісія – це виборча комісія, яка займається на території, чи то території району, чи то території міста, чи території області, дивлячись куди будуть обиратися депутати. Є дільнична виборча комісія і є окружна виборча комісія. У Законі про вибори Президента ми чомусь ліквідовуємо поняття „окружна виборча комісія”. Для чого? Тобто територіальна виборча комісія ліквідовуємо. Для чого це ми робимо і ліквідовуємо? Треба залишити так, як було, бо це вже було б уніфіковано і нам було б легше тоді приймати Виборчий кодекс. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, навпаки Закон про вибори народних депутатів передбачає окружні комісії. Закон про вибори Президента передбачає територіальні виборчі комісії, але це комісії окружні по суті. І тому автори запропонували слово „територіальні” замінити на слово „окружні”, щоб у нас не було ніякої плутанини. А територіальні виборчі комісії це виключно по територіях на проведення місцевих виборів. Дякую. Тому поправка. Тому те, що запропонували автори, комітет врахував.
Шановний Адам Іванович, ви погоджуєтесь? Тут, в принципі, правильно зроблено все. Поправка номер 2. Руслан Князевич, наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово, шановні колеги! По тій простій причині, що тут добрий, я думаю, шмат поправок все ж таки у моїй редакції, то я буду намагатися тільки на тих наполягати, які, як на мене, мають технологічно дуже важливе значення. Якщо основна філософія цього закону в тому числі і зекономити ті гроші, які безрозмірно виділяються на виборчу кампанію подекуди у такий тяжкий час, так багато сьогодні ми чули про це, то давайте ми почнемо з дріб’язкового. От наприклад, для чого публікувати всі програми і всі рішення відповідної комісії у двох газетах „Голос України” і „Урядовий кур’єр”? Я вам скажу з практику, справа у тому, що не кожна газета з них виходить кожен день, а рішення доводиться подекуди публікувати майже щодня. Тому та газета, яка виходить у той день, публікує таке рішення, умовно кажучи. Якщо ж ця вимога залишається, то треба додатковий тираж фактично кожного дня робити. А грошей для цього не передбачено у бюджеті. У ЦВК вже цю проблему у Законі про вибори депутатів вирішили. Чому у Законі про Президента знову залишати, я не розумію. Дякую.
Будь ласка, пропозиція комітету.
Комітет відхиляє цю поправку і з ЦВК це погоджено. Враховуючи те, що не кожен, умовно кажучи, громадянин або суб’єкт виписує і ту, і ту газету. Виписують якусь одну, як правило. Тому треба друкувати і в тій, і в тій. Дякую.
Шановні колеги, ви наполягаєте на голосуванні цій поправки? Ну, я тоді посталю на голосування. Бо мова йде про те, що комітет пропонує, щоб документи публікувались і в газеті „Голос України”, і в „Урядовий кур’єр”. Руслан Князевич пропонує, або в одній, або в іншій газеті. От і все. Або, або. Або, або. Оскільки автор наполягає на поправці, я ставлю на голосування поправку номер два Руслана Князевича. Прошу, голосуйте. [[12:29:15]] За-47 Рішення не прийнято. Третя поправка. Ви наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон Князевича.
Шановні колеги, тут є одна дуже важлива річ. Насправді в тій статті, яку я пропоную, там багато пунктів. Але він дуже цікавий і дуже важливий. Пункт сьомий. Він говорить про те, що, якщо залишати чинну редакцію, то згідно чинної редакції, на будь-якій дільниці на території України кожен громадянин може проголосувати за кількома паспортами. Ну, наприклад, я. Я можу голосувати за дипломатичним паспортом, за загальноукраїнським і за міжнародним. Я можу тричі проголосувати. Ця ж поправка говорить, що закордонний і дипломатичний, я можу проголосувать тільки на закордонних виборчих дільницях. Якщо залишати чинну норму, то ми будем мать ту вакханалію, яку мали в 2004 році, коли сотні тисяч людей за трьома паспортами голосували повсемісно в Україні. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету?
Комітет відхилив цю поправку. Вона стосується всієї другої статті. Автори ж запропонували зміну тільки шостої частини. Тому що в принципі досвід показує, що можна залишити ту редакцію, яка була в діючому законі. Дякуємо.
Шановні колеги, ви наполягаєте на голосуванні? Ну, сутність поправки зводиться, що повинна людина голосувати за одним паспортом. Мабуть, логіка є. Я ставлю на голосування поправку номер три народного депутата Князевича. Прошу, голосуйте. [[12:30:50]] За-53 Поправка не підтримана. Поправка 4. Ключковський не наполягає? Ні. Поправка 5. Арсеній Яценюк наполягає? Ні, не наполягає. Богословська – 6 поправка? Ні. Князевич - 7 поправка, наполягає? Ні. Князевич – 8 поправка? Ні. Князевич – 9 поправка? Ні. 10, 11, 12, 13, 14 наполягає? Будь ласка, мікрофон Князевича. Яка поправка? 10-та?
Я на 14-тій на полягаю. Навіть не на цій поправці, а на включенні до переліку спостерігачів, які мають право спостерігати, а також спостерігачі від громадських організацій. Я не знаю, чому ми не включаємо, тому що на всіх інших категоріях виборів громадські організації вже здійснюють активне спостереження. Іде мова не про всі організації, яких там більше тисячі, а про ті, в статуті яких передбачено таке саме право на спостереження. І вони досить ефективно здійснювали свої повноваження. Я не знаю, чому нам боятися громадських спостерігачів і взагалі контролю громадськості над виборчим процесом. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Комітет відхиляє цю поправку, виходячи виключно із технічних можливостей виборчих дільниць. Якщо ми йдемо на процедуру формування комісій від кандидатів в Президенти, то представте, яка буде комісія. Це буде не менше 30 - 40 осіб. Плюс спостерігачі від кандидатів. Це ще 40 осіб. То хто там буде на дільниці, крім виборців? Вірніше, виборців не буде. Будуть тільки спостерігачі, і тільки працівники комісії, а також засобів масової інформації. Я думаю, що якщо громадська організація співпрацює з якимось кандидатом, або з політичною силою, то вона буде там мати своїх представників через кандидатів на посаду Президента. Дякую.
Я ставлю разом з тим на голосування поправку 14-ту Руслана Князевича. Прошу голосувати. [[12:33:05]] За-35 Рішення не прийнято. Наступні поправки. Богословська, 15-та. Не наполягає. 16-та, Ключковський, Подгорний, Сінченко. Наполягаєте на поправці? Подгорний наполягає. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, ця поправка стосується того, що виборчий процес треба призначати не пізніше, чим за 110 днів. Автори запропонували 90 днів. Треба давати якийсь термін на те, щоб виборча комісія, Центральна виборча комісія підготувалась хоча би. Тому і запропоновано тут 110, а сам виборчий процес починається за 90 днів.
Я ставлю на голосування поправку номер 16 [[автори – Ключковський, Подгорний, Сінченко]]. [[12:34:11]] За-5
Залишається 90 днів.
Поправка не підтримана. Шановні колеги, відносно поправок, які враховані. Якщо хтось буде на них наполягать, будемо голосувати. Якщо не наполягає, ми просто ідемо далі. Нема заперечень? 17-та поправка врахована. 18-та. Іван Заєць, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Українська народна партія, Іван Заєць. Я пропоную, щоб територіальні виборчі округи утворювалися з приблизно рівною кількістю не виборців, а дільниць. Чому? Тому що у 2006-2007 році у нас була така норма, і вона себе дуже добре виправдала. Якщо ж ми будемо мати у тексті те, що територіальні виборчі округи утворюються з приблизно рівною кількістю виборців, це призводить до ситуації, коли один округ може мати там, наприклад, 120 дільниць, а інший округ може мати майже 300 дільниць. І організувати роботу на цьому територіальному окрузі, де є майже 200 чи 300 дільниць, практично, неможливо. Звідси і відбувалися о ці різного роду запізнення, територіальні окружні комісії не могли підвести ці всі підсумки. Тому я не розумію, для чого автори відійшли від того, від тієї норми, яка себе дуже добре виявила на попередніх виборах. Яка в цьому логіка? Логіка в тому, щоб просто робити так, що.
Будь ласка, позиція комітету.
Комітет відхилив цю пропозицію.
Шановні колеги, оскільки автор наполягає на цій поправці, я її ставлю на голосування. [[12:36:07]] За-23 Поправка не підтримана. Шановні колеги, шановні народні депутати, в зв’язку із тим. Що мені треба провести зустріч з мерами міст, то дозвольте, щоб Олександр Володимирович продовжив засідання, а я проведу зустріч з мерами міст. Немає заперечень? Будь ласка, Олександр Володимирович.
Дев’ятнадцята поправка - народний депутат Князевич. Погоджується на редакцію комітету?
Погоджується.
Погоджується. Двадцята поправка - народний депутат Кармазін. Погоджується? Двадцять перша поправка – народні депутати Ключковський, Подгорний, Сенченко. Погоджуєтеся? Погоджуються. Двадцять друга поправка - народний депутат Заєць. Мікрофон народний депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я взагалі про. вважаю, що тут немає спеціального справді режиму для спеціальних виборчих дільниць. І суть моєї поправки полягає в тому, що потрібно створювати стільки дільниць у спеціальних установах, які б дозволяли проконтролювати цей процес, які б дозволяли б, врешті-решт, здійснити голосування. Бо буває одна установа, але режимна установа і, наприклад, одне приміщення ізольоване від іншого приміщення. І тому ті, хто має голосувати, не мають права перейти з одного приміщення в інше приміщення. Тут же ж ж говориться про те, що створиться одна дільнича., дільниця і не зрозуміло, яким чином забезпечити голосування. Тому що, з одного боку, ми виходимо на порушення прав тих, хто має голосувати, а з іншої сторони, організаційно забезпечити голосування неможливо. Тому я пропоную все-таки створювати стільки виборчих дільниць, скільки це належить, щоб забезпечити режим пересу.
Поправка номер 22 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:38:20]] За-15 Поправка не підтримана. 23-тя, депутат Князевич наполягає? Ні. 24-та, народний депутат Заєць. Мікрофон народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Суть моєї поправки полягає у тому, що у разі, якщо подання щодо утворення виборчих дільниць не відповідає вимогам цього закону, окружна виборча комісія приймає рішення про повернення подання для невідкладного приведення його у відповідність до вимог закону або самостійно приймає рішення про утворення виборчих дільниць у відповідності до вимог закону. А так виходить, що у нас дільничні комісії по суті ні за що не відповідають. І тому я цією поправкою уводжу відповідальність, і цією поправкою технологічно забезпечую створення належних умов для голосування. Я не розумію, чому автори відхилили цю поправку. Просто не розумію.
Поправка номер 24 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:39:38]] За-14 Рішення не прийнято. Поправка не підтримана. 25-та поправка. Народний депутат Заєць наполягає? Мікрофон, будь ласка, народного депутата Зайця.
Знову ж таки ми маємо врешті-решт включати всіх суб’єктів виборчого процесу у цей процес. До чого зводиться суть цієї поправки? Суть цієї поправки зводиться до того, що все-таки утворювалися виборчі спеціальні дільниці на підставі подань районних державних адміністрацій чи міських виконавчих комітетів інакше знову ж таки ми виходимо поза межі усіх суб’єктів виборчого процесу. І хто як захоче - так буде створювати ці всі спеціальні виборчі дільниці у спеціальних установах. Я ж кажу, я не розумію, для чого автори не хочуть йти шляхом, коли законодавство створює порядок, коли законодавство створює справжні умови. І так враження, що цей законопроект написали для того, щоб перемогла та політична сила, яка має більший рейдерський досвід – роби що хочеш, не зважай ні на який закон, формуй виборчі списки так, як хочеш, формуй виборчі комісії так, як хочеш.
Поправка номер 25 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:41:11]] За-15 Рішення не прийнято 26, народного депутата Ключковського – не наполягає. 27, народний депутат Князевич – не наполягає. 28, народні депутати не наполягають. 29, будь ласка, мікрофон депутату Князевичу.
Шановні колеги! Це дуже важлива поправка. Йде мова про що? Пам’ятаєте історію, коли у нас було бажання в де кого 418 виборчих дільниць їх просто так утворити на території Російської Федерації в Придністров’ї. Та норма яка передбачала такий порядок легкий і абсолютно не врегульований залишається в чинному законі. Для цього треба подання МЗС і крапка. А моя поправка говорить, що це можна робити тільки в спеціальних установах на території посольств, консульств. А також, в місцях дислокацій військових наших формувань. В разі, якщо є велике місто і там проживає більше ніж тисяча українських громадян – це знову ж таки можна робити за поданням МЗС**. Але, якщо зараз цього не зробити – то залишати в такій редакції, мені здається після тих подій, які були в 2004 році м’яко кажучи ми зовсім виправдали. Дякую.
Поправка 29 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:42:33]] За-32 Поправка не підтримана. Поправка 30-та. Народний депутат не наполягає. 31-ша - не наполягає. 32-га. Не наполягає. 33-тя. Народний депутат Князевич. Наполягаєте? 33-тя поправка. Мікрофон депутата Князевич.
Тут технічна річ. Справа в тому, що я пропоную все-таки Центральній виборчій комісії не визнавати правонаступником територіальних виборчих комісій. Бо трапляється так з практики, бо вони, вибачте, начудять в свій час, потім припиняють свою діяльність швиденько після виборів, а Центральна виборча комісія впродовж довгих місяців розхлебтується за їхні провини, до яких немає жодного стосунку, в першу чергу в фінансовій сфері. Ця норма з Закону про вибори депутатів і ця норма в законі є про місцеві вибори. Давайте ми будемо якимось чином уніфікувати. Це чисто технологічна річ. Дякую.
Поправка номер 33 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:43:46]] За-32 Поправка не підтримана. 34-та поправка. Наполягаєте?
Да. Значить в 34 поправці те, що я казав, тут технічно треба дописати в кінці другої частини „у кількості не менше 12 осіб”. Вона врахована, але без цих слів. Треба це додати. Сторінка 16 в таблиці. Прошу підтримати.
Так. Таке рішення комітету. Немає заперечень, це ми ставимо на голосування тоді поправку номер 34 Колеснікова, Лукаш, Портнова з врахуванням доповнення озвученого зараз доповідачем. Прошу, будь ласка, визначатись. [[12:44:44]] За-314 Поправка підтримана в редакція, яка зараз озвучена доповідачем з цього закону. 35-та. Народні депутати не наполягають. 36-та. Депутат Князевич. Не наполягає. 37-ма. Народний депутат Кармазін. Не наполягає. 38-ма поправка. Є заперечення по врахуванню?
Є. Будь ласка.
Значить поправка просто тут технічно не по одній особі, а по дві особи треба. Це сторінка 18. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 38 народних депутатів Колесніков, Лукаш, Портнова з урахуванням зміни, яка зараз озвучена доповідачем зміна полягає в тому, що пропонується не один кандидат до складу комісії, а два. Ставлю на голосування, прошу визначатися. [[12:45:58]] За-305 Поправка підтримано. Тридцять дев’ята поправка. Народний депутат не наполягає. Сорокова поправка. Народний депутат не наполягає. Сорок перша поправка народного депутата Яценюка. Арсеній Петрович не наполягає, теж згоден. Сорок друга поправка. Депутат Ключковський не наполягає. Сорок третя поправка. Народний депутат Гриценко. Не наполягає. Сорок четверта поправка. Депутат Заєць наполягаєте? Мікрофон народного депутата Зайця, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, ви знаєте, що саме цей розділ найбільше критикувався, тому що в первинному варіанті автори законопроекту пропонували формувати виборчі комісії саме фракціями. Наштовхнулись на великий опір. Тепер вони зайшли із іншого боку, але суть одна і та сама. Ми сьогодні дозволяємо формувати виборчі комісії саме кандидатам у Президенти, але вони далі зняли обмеження на склад виборчих комісій. Таким чином цією редакцією вони запускають механізм, ну будемо так говорити, стимулювання технічних кандидатів. І почнеться змагання між двома мегаблоками – блоком Партії регіонів і ”Блоком Юлії Тимошенко” хто більше накупить собі технічних кандидатів, той і буде контролювати виборчі комісії. Бо саме виборчі комісії за задумом авторів цього законопроекту мають стати механізмом фальшування. Вони мають право змінювати списки виборів без огляду на суди, без огляду на людей і таким чином хочуть сформувати комісію так, щоб вона.
Шановний Іван Олександрович, те, що ви пропонуєте, не міститься те, що ви зараз говорите у мікрофон, оскільки ви відсилаєте до порядку, визначеному цим законом. А закон у чинній редакції не передбачає жодних обмежень. Поправка народного депутата Зайця номер 44 ставиться на голосування. [[12:48:19]] За-17 Поправка не підтримана. 45-та. Народний депутат Богословська не наполягає. 46-та. Народний депутат не наполягає. 47-ма. Народні депутати Гриценко і Яценюк не наполягають. 48-ма поправка. Будь ласка, доповідачу слово.
Шановні народні депутати, шановний голово! Я хочу звернути увагу просто на сторінку 22-гу цієї таблиці, пункт 10. Тут поправка врахована, але в самій таблиці у четвертому стовпці треба вилучити слова „у разі застосування механізму жеребкування”.
Ну це технічна правка, оскільки у нас цього механізму у законі не передбачено. Я ставлю на голосування приведення у відповідність до тексту закону вилучення слів, які стосуються жеребкування. Прошу, будь ласка, підтримати. [[12:49:23]] За-292 Рішення прийнято. 49-та поправка. Народний депутат Задирко не наполягає. 50-та поправка. Не наполягає. 51-ша поправка. Народні депутати не наполягають. 52-га поправка. Є заперечення по врахуванню?
Нема.
Немає. 53-тя поправка. Народний депутат не наполягає. 54-та. також не наполягає. 55-та. Погоджується з відхиленням. 56-та. Не наполягає. 57-ма поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 58-ма поправка. Народний депутат Гриценко наполягає? Не наполягає. 59-та, народний депутат Заєць. Не наполягає. 60-та, народний депутат Богословська не наполягає. 61-ша, народний депутат Князевич не наполягає. 62-га, Матвієнко, наполягає. Будь ласка, мікрофон народному депутату Матвієнку.
Українська республіканська партія „Собор”, блок Наша Україна - Народна Самооборона". Олександр Володимирович, поскільки була в першому читанні концепція, коли ядро формувалося фракціями і тому всі мої поправки стосувалися все-таки якоїсь певної демократії, тому я пропоную, поскільки змінилась концепція, всі мої поправки, що стосується цієї частини, я не наполягаю, тому коментувати їх не буду. Дякую.
Дякую. Це стосується і поправки 63. 64-та поправка, народні депутати не наполягають. 65-та, не наполягають. 66-та, не наполягають. 67-ма поправка. Є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 68-ма поправка, народний депутат не наполягає. 69-та поправка, Князевич не наполягає. 70-та поправка, народні депутати, ви наполягаєте? Ні, не наполягають. 71-ша поправка, заперечення по врахуванню. Будь ласка, доповідачу слово.
Значить, шановний головуючий. По табліце. Сторінка 31, якраз ми дійшли, частина перша статті 24. Тут треба додати в кінці: у кількості не менше 12 осіб. Ще раз. Частина перша статті 24, в кінці додати: у кількості не менше 12 осіб.
Шановні колеги, пропонується внести доповнення комітетом до цієї поправки. Я ставлю на голосування поправку номер 71, з врахуванням доповнення, яке зараз озвучено доповідачем. Прошу визначатись. [[12:52:42]] За-302 Рішення прийнято.
Александр Владимирович, это не 71-я поправка, это сторінка 31, частина перша статті 24. А в 71-й поправці, там треба замінить „у одній особі” на „дві особи”. Тобто перша частина: добавляємо 12 осіб, а друга частина – добавляємо по дві особи, на наступній сторінці.
Будь ласка, тоді треба нам розвести ці пропозиції, оскільки зараз мова йде у нас про.
Ну, 12 осіб ми проголосували.
Ми встановили мінімальну кількість осіб, які мають бути в дільничній комісії.
Да.
Тепер. У нас є на сторінці 32-й поправка номер 71-ша, яка пропонує частину другу статті 24-ї виключити. Цю поправку комітет рекомендує підтримати. Заперечень у народних депутатів немає щодо цього? Будь ласка, тепер тоді які мають бути уточнення в текст, який пропонує комітет?
В частині другій цієї статті, 24-ї, „по одній” замінити - „по дві особи”.
Пропозицію комітету щодо цієї поправки я ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[12:54:21]] За-294 Рішення прийнято. 72-га поправка частково врахована, депутат не наполягає. 73-тя поправка врахована. Є заперечення по врахуванню? Немає. 74-та поправка. Народний депутат не наполягає. 75-та. Народний депутат не наполягає. 76-та. Народний депутат Заєць, мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я знову ж таки хочу привернути вашу увагу до суті. Тут моя поправка, написано, що врахована частково. Так, тут враховано те, що право подання кандидатур до складу дільничних виборчих комісій мають кандидати на пост Президента України. І ми щойно, як бачите, чули пропозиції, що треба мінімальну кількість комісій встановити, а от максимум комісій встановлювати не треба. Про що це говорить? Це говорить про те, що я ще раз кажу, запускається механізм стимулювання купівлі, якщо хочете технічних кандидатів. І буде такий випадок, колив комісії буде 50, чи 60 осіб. Вона непрацездатна. У такій ситуації треба буде забезпечити цю працездатність. Отже, треба буде або ввести кримінальну відповідальність людей, або якимсь іншим шляхом. Тому цей механізм, який закладений в законі, він, в принципі, порочний. Це механізм - просто змагання двох мегаблоків без огляду на Конституцію і на закон.
Поправка народного депутата Зайця номер 76 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:56:07]] За-15 Поправка не підтримана. 27. 77-ма поправка, народний депутат не наполягає. 78-ма поправка, народний депутат не наполягає. 79-та поправка, народний депутат не наполягає. 80-та поправка, народний депутат не наполягає. 81-ша поправка, є заперечення? Немає. 82-га поправка.
Нє, не поправка. На сторінці 37 чисто техническая поправка у частині п’ятій статті 24 слово „третій” замінити словом „другий”. Это посилання, мы там поменяли, уже нумерация поменялась, а тут не поменялась. Сторінка 37, частина.
Це технічна річ, це не потребує голосування. Тому що тут зрозуміло, що частина п’ята стає, тут треба замінити в статті 24 слово „третьої” на „другої”, оскільки там уже прийнято рішення про вилучення.
І якщо можна зразу, Олександр Володимирович, на 38-39 сторінці, опять таки чисто технично, коли переносили з таблиці в таблицю, іде мова про дільничні комісії, а тут записано „територіальна виборча комісія”. То єсть треба замінити ці слова.
Значить, те, що стосується сторінки 38 у пункті шостому статті 24 слово „територіальної” замінити словом „дільничної”, тому що ми вже проголосували цю поправку, а слова „а також у разі застосування механізму жеребкування” теж виключити, оскільки немає такого механізму. І на 39-й те саме стосується в частині сьомій статті 24 слова „до складу територіальної” замінити словами „до складу дільничної”. Це юридико-технічні речі, вони не потребують спеціального голосування. Далі по поправках. 82-га поправка, народний депутат не наполягає. 83-тя поправка. Народний депутат не наполягає. 84-та поправка. Народний депутат не наполягає. 85-та поправка. Народний. Є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. 86-та поправка. Народний депутат не заперечує щодо редакції комітету, в якій вона врахована? Не заперечує. 87-ма поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає заперечень.
Александр Валентинович!
У нас, хочу тільки вам сказати, що тут також юридико-технічна річ, на 40-й сторінці у частині восьмій слово „третьої” треба замінити словом „другої”, оскільки це випливає із уже проголосованих нами поправок. Ні, це юридико-технічні речі. 87-ма поправка, є заперечення по врахуванню? Немає. 88-ма поправка. Народний депутат не наполягає. 89-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 90-та поправка. Народний депутат не наполягає, 91-ша, народний депутат Заєць. Будь ласка, мікрофон народного депутата.
Ви вже вибачайте, але доводиться лікбез якийсь читати народним депутатами України. А то таке враження, не народні депутати, а сидять якісь автомати. У чому суть цієї поправки? Вона полягає у тому, щоб виключити вплив, наприклад, керівників установ чи, наприклад, в армії, чи, наприклад, у медустанові, чи там, наприклад, у тюрмі на процес голосування. І уже в 2006, в 2007 році у нас була норма, яка забороняла входити до складу виборчих комісій працівників цих відповідних закладів. І вона себе чудово проявила. Ми знову ж таки ігноруємо цей позитив, ігноруємо демократичну норму і говоримо про те, що може доходити, по суті, може доходи до складу виборчої комісії, саме працівників установ, де створюється ця спеціальна комісія. Отже, тут будемо мати прямий вплив на волевиявлення тих людей, які знаходять у спеціальній установі. Люди добрі куди ми йдемо? До демократії чи ми йдемо назад до того авторитарно-тоталітарного комуністичного режиму.
Поправка номер 91 народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[13:00:47]] За-17 Поправка не підтримана. 92-га поправка. Депутат не наполягає. 93-тя поправка. Депутат не наполягає. 94-та поправка. Народний депутат не наполягає. 95-та? 95-та поправка - комітет пропонує врахувати. Будь ласка, мікрофон, є питання в народного депутата Лукаш по 95 поправці.
В мене не по 95, в мене по 82 в даному випадку. В мене немає запитань по 95. Це поправка народного депутата Богословської вона врахована.
Я помітив, що у вас були якісь заперечення. Немає заперечень?
Ні, немає заперечень.
Немає заперечень. 96-та поправка. Народний депутат не наполягає. 97-ма поправка. Наполягають народні депутати?
Ні.
Ні. 98-ма поправка - не наполягають. 98-ма поправка, народний депутат Задирко. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Справа в тому, що я дуже прошу ви хоч іноді дивіться в зал, бо коли і 65 поправка моя, то я тут сигналізував якимось чином – то ви не бачили. Мова йде про формування дільничних виборчих комісій. Справа в тому, що в 2004 році в третьому турі була задіяна технологія, коли з Західної України на Східну везли членів дільничних виборчих комісій і навпаки. Зараз фактично ця норма і той досвід, який дозволив в 2004 році в третьому турі більш-менш об’єктивно, реально провести вибори, вона зараз зіпсовується. Тому, мені здається, я підтримую виступу народних депутатів, які говорять, що цей закон анти законний, антинародний. Тому, на мій погляд, цю норму по формуванню як дільничних виборчих комісій, так і поправка моя 65, коли я підіймав руку, ви не зреагували на мою руку, по формуванню територіальних виборчих.
Дайте завершити народному депутату.
По формуванню територіальних виборчих комісій особами, які проживають не на території округа, мені здається, це досить принципово, тому що мій досвід проведення виборів, наприклад, на сході Донецької області говорить про те, що людям як скажуть як треба порахувати, так воно буде пораховано. Тому, як на мене, це дуже принципова річ. Мені здається, той закон, який, ті поправки в 2004 році стосовно третього туру і ті надбання демократії, які були треба обов’язково зараз берегти. Тому я просив би, щоб ви по 65 поправці поставили на голосування і по 98, тому що, як на мене, я ще наголошую, право формувати комісії людьми, які не проживають на території округу це досить серйозно.
Дякую. Поправка номер 65 народного депутата Задирко ставить на голосування. Прошу визначатися. [[13:04:38]] За-22 Поправка не підтримана. Поправка номер 98 народного депутата Задирко ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:05:02]] За-4 Поправка не підтримана. 99-та поправка народного депутата Зайця. Мікрофон народному депутату.
Шановні народні депутати, я пропоную у цій поправці. Почекайте, а ми ж уже говорили про 99-ту поправку, Олександре.
Іване Олександровичу, ви не уважно слідкували. Ми тільки підійшли. 98-ма була народного депутата Задирка, а зараз ваша. Якщо ви не заперечуєте проти рішення комітету про відхилення, тоді не будемо включати мікрофон. Все. 100-та поправка. є заперечення по врахуванню? Немає заперечень по врахуванню. 101-ша поправка. Народний депутат не наполягає. 102-га. Народний депутат не наполягає. 103-тя поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 104-та. Народний депутат Заєць. Наполягаєте? Мікрофон народного депутата Зайця.
Українська Народна Партія Іван Заєць. Справа в тому, що суть цієї поправки полягає у покращенні техніки написання цього законопроекту. Якщо ми вже говоримо про те, що виборча комісія формується за поданнями кандидата у Президенти і цей кандидат у Президенти може подати тільки одну особу, то для чого ми записуємо або залишаємо в законопроекті норма де мова говориться про те, що голова, заступник голови та секретар дільничної виборчої комісії не можуть бути представниками одного кандидата на пост Президента України. Та вони не можуть автоматично бути, тому що по одному кандидату. То який, що це за техніка наша законодавча і, що це за ставлення до поправок народних депутатів. Чим керувалася комісія? Чим керувалися депутати, коли вони відхиляли цю поправку? Адже ця поправка просто покращує текст. Показує, що наші, наш законодавець знає, що таке правова норма.
Оскільки 20 хвилин тому ми проголосували у нас тепер є по дві кандидатури від кожного, тому може бути від однієї особи голова і секретар, тому ця норма потрібна в законі. Ви наполягаєте на голосуванні? Поправка народного депутата Зайця номер 104 ставиться на голосування. [[13:07:43]] За-15 Поправка не підтримана. 105-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 106-та поправка. Народний депутат Князевич, наполягає? Не наполягає. 107-ма поправка. Народний депутат не наполягає. 108-ма поправка. Народні депутати не наполягають. 109-та поправка. Народний депутат не наполягає. 110-та. Не наполягає. 111-та. Депутат не наполягає. 112-та. Є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. 113-та. Народний депутат Князевич. Будь ласка, мікрофон народного депутата Князевича.
Я звертаю увагу на те, що йде мова про таку важливу річ, як оприлюднення і оголошення результатів виборів. Справді, у Конституції йдеться про оголошення результатів, а у виборчому законодавстві багато років йдеться про оприлюднення. Оскільки не можна тільки у вербальній формі таку важливу річ, як рішення Центральної виборчої комісії про результати виборів, ніяким чином не публікуватися. Ну це алогічно. Будь-яке інше рішення публікується. І ми кажемо, що навіть у двох газетах треба обов’язково. А рішення про результати виборів – ні. Я розумію чому. Тому що у нас у 2004 році так було, що потім в порядку захисту позову воно було зупинено і зрештою-решт це привело до третього туру. Але мені здається, що у цьому випадку воно може викликати такий небажаний резонанс, тому варто залишити чинну редакцію. Питання дуже важливе. І як на мене саме воно може потім поставити під сумнів взагалі результати виборів. Бо в усній, вербальній формі тільки оголосити урочисто Президента і навіть не оприлюднити результатів виборів у засобах масової інформації, як на мене, це щось таке досить-досить сумнівне. Дякую.
Поправка номер 113 народного депутата Князевича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:09:44]] За-22 Поправка не підтримана. 114-та. Народний депутат не наполягає. 115-та. Заперечення по врахуванню є? Немає. 116-та. Народний депутат Князевич не наполягає. 117-та, народний депутат не наполягає. 118-та, народний депутат Князевич не наполягає. 119-та, народний депутат не наполягає. 120-та, народний депутат Заєць, мікрофон.
Іван Заєць, Українська народна партія. В чому суть цієї поправки. Я хочу, щоб залишалася та норма, яка діяла раніше, і яка себе випробувала як демократична норма. Справа в тому, що виборча комісія, за діючою нормою, може прийняти вмотивоване рішення про позбавлення права присутності на засіданні осіб, зазначених там частинах дев’ятій там і десятій, двома третинами від її складу. Що хочуть автори. Автори хочуть запровадити норму, де б простою більшістю усувався цей спостерігач. Тобто послабляється право людей спостерігати за виборчим процесом. Ви чули, як доповідач змін до законопроекту говорив, та у нас буде стільки членів комісії, а стільки буде спостерігачів, а інші, де ми, куда ми їх посадимо і так далі. Оці мотиви, куда ми їх посадимо, де ми їх розподілимо, саме керуються автори законопроектів. Бо вони хочуть спростити механізми або ослабити спостереження з боку виборця за виборчим процесом. Оце справжній мотив тих, хто відходить від діючої.
Поправка номер 120 народного депутата Зайця ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:11:42]] За-9 Рішення не прийнято. Поправка не підтримана. 121-ша поправка, народний депутат Заєць наполягає? Мікрофон народного депутата Зайця.
Знову ж таки, мова іде про те, щоб нам забезпечити, забезпечити механізм. Я пропоную частину 13-ту викласти у такій, у такій редакції. Що рішення виборчої комісії приймається відкритим голосуванням більшістю голосів від складу комісії. Знову ж таки, нас ведуть до того, щоб ми мали рішення більшістю голосів від присутніх членів комісії. Вдумайтеся в ці речі. Про що це говорить? Це говорить про те, що можна буде будь-яке рішення протягнути по домовленості між двома кандидатами. Якщо складеться якась така обставина, то навіть тими членами комісії, які йдуть від одного кандидата. Давайте ж відверто говорити, що коли ми проголосували навіть за те, що від кандидата може бути два представники, то ми можемо створити таку комісію, що числа виборців не буде в тому хуторі, скільки буде у цій комісії. Тому мова йде от про що. Що ми маємо забезпечити нагляд, ми маємо забезпечити нормальне функціонування.
Поправка народного депутата Зайця номер 121 ставиться на голосування. [[13:13:19]] За-12 Поправка не підтримана. Щодо врахування 122-ої поправки заперечення є? Немає. 123-тя поправка. Депутат не заперечує проти відхилення. 124-та поправка врахована. Депутати не заперечують щодо врахування цієї поправки? Ні. 125-та поправка. Депутату Князевичу мікрофон.
Шановні колеги! Я дуже коротко. Але це дуже важлива поправка. Йде мова про те, що я пропоную чітко розписати, хто має право бути присутнім на засіданнях виборчих комісій. Я розумію, що там більшість, можливо, можна й не підтримувати, але є дуже важливий пункт - п’ятий, який варто підтримати, мені здається. Іде мова про те, що працівники правоохоронних органів не можуть бути присутні в приміщенні, де йде голосування і підрахунок голосів. Якщо зараз залишити чинну редакцію, то вони будуть [[в лапках]] „активно” допомагати організовувати і проводити і підраховувати вибори. Якщо ж цю врахувати поправку, то вони будуть тільки за межами виборчої дільниці здійснювати відповідний правопорядок. В разі, якщо виникає якийсь інцидент, голова, заступник або секретар може запросити її для врегулювання ситуації, як це є на виборах народних депутатів. Якщо цього не зробити, я просто звертаю вашу увагу, щоб потім не трапилось дуже багато прикрих випадків. Дякую.
Поправка номер 125 народного депутата Князевича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:15:01]] За-16 Поправка не підтримана. 126-та поправка народного депутата Зайця. Мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати, заспокойтеся! Вчитуйтеся в норми і будете знати, що виробите. Вкрай важливо уточнити норму щодо заборони членам виборчих комісій вести передвиборчу агітацію, оскільки вона стосується практичної діяльності під час виборів понад 500 тис. осіб – членів виборчих комісій усіх рівнів. Чинна редакція частини вісім статті 28-ї Закону України містить неоднозначне формулювання заборони членам виборчих комісій вести агітацію, що на практиці призводить до різного його розуміння самими членами комісії. Я пропоную все-таки, щоб замінити слова „під час виконання своїх обов’язків” на „протягом часу усіх повноважень”. А то він сидить десь там в комісії, він начебто виконує обов’язки, вийшов за межі комісії – починає агітацію. 500 тис. людей! Можете собі уявити, який вплив можна здійснювати на волевиявлення, коли йдуть з паперами, щоб закликати людей до виборів. Тому давайте творити демократичні норми, давайте не повертатися до таких норм, які вибори перетворять у кару Божу.
Поправка народного депутата Зайця номер 126 ставиться на голосування. [[13:16:34]] За-9 Поправка не підтримана. 127-ма поправка. Мікрофон народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я тут пропоную врешті-решт унормувати відносини між працедавцем і тим, хто є членом комісії. Бо ви знаєте, що не один раз було таке, що працедавець не хоче відпускати людину на виконання цієї громадської, але дуже важливої політичної місії. І моя пропозиція полягає у тому, щоб все-таки захистити цю людину, яка хоче виконати дуже важливу функцію для української держави. Тому я знову ж таки не розумію, чому автори відійшли від уже випробуваної демократичної норми. А ця норма пройшла випробування парламентськими виборами і в 2006 році, і в 2007 році. Знову ж таки ми відходимо від неї, знову ж таки ставимо у залежність члена виборчої комісії, уже не тільки від тієї політичної сили, яка його висуває, а навіть від працедавця. Тому що розраховують на те, що представники мега-блоків включать в свої підприємства і саме керівники цих підприємств будуть висувати людей у виборчі комісії.
Поправка номер 127 ставиться на голосування. [[13:18:06]] За-13 Поправка не підтримана. [[Ш у м у з а л і]] 128-ма поправка врахована. Є заперечення?
Немає.
Немає. 129-та поправка. Мікрофон народного депутата Зайця.
Знову ж таки ми говоримо про поправку, де мова іде про те, що існуюча норма мала не менше двох третин членів комісії від її складу. І я пропоную. Я пропоную все-таки посилити цей механізм. Одначе, автори його послабляють. І тому знову ж таки, створюються такі правові підстави, де дуже легко маніпулювати складом комісії, де дуже легко маніпулювати спостереженням, де дуже легко взагалі перетворити комісію в інструмент фальшування виборів із боку політичних сил. Я проти такої ідеології і цього закону. Я хочу, щоб закон давав можливості виборцям, здійснити справжнє волевиявлення. Я за те, щоб законопроект внести в такі норми, які виключають ці зовнішні впливи, який би не приводив до зіткнення двох політичних сил, до двох домовленостей.
129-та поправка ставиться на голосування. [[13:19:38]] За-8 Поправка не підтримана. 130-та поправка. Народний депутат не наполягає. 131-ша. Мікрофон депутата Князевича.
Чисто технологічна поправка. Йде мова про те, щоб надати відповідного статусу юридичної особи територіальній виборчій комісії. Для чого це потрібно? Для того, щоб вона могла відкрити рахунок у Державному казначействі, отримувати кошти і проводити вибори. Для того, щоб могал укладати відповідну угоду з людьми, яких вона набирає на роботу. Минулі вибори, я просто на своїй шкурі це пам’ятаю, пережив, десятки комісій заштопорили роботу тільки через те, що формально казначейство вимагало від них відповідно зареєструвати, отримати статус юридичної особи. Я не бачу взагалі підстав не голосувати за таку поправку. Вона виключно технологічна.
Пправка номер 131 ставиться на голосування. [[13:20:45]] За-16 Поправка не підтримана. 132-га поправка. Народний депутат не наполягає. 133-тя поправка, не наполягає. 134-та поправка, не наполягає. 135-та. Є заперечення по врахуванню? Немає. 136-та поправка. Не наполягає депутат. 137-ма, не наполягає. 138-ма. Є заперечення по врахуванню? Немає. 139-та, депутат не наполягає. 140-а, мікрофон депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Що я тут пропоную. Я пропоную замінити слово „громадянин” у всіх відмінках словом „виборець” у відповідних відмінках. Бо у цій частині дозволяється оскаржувати неправильності у списку виборців саме громадянам. Але громадяни – це значно ширше поняття, ніж виборець. До громадян належать і недієздатні особи. Тому ми цією нормою дозволяємо недієздатній особі оскаржувати такі дії. Я думаю, що це абсолютно не правильно. І думаю, що це може стати механізмом знову ж таки певних фальсифікацій, підіб’ють людину яка не розуміє, що вона робить, на цілу низку скарг, потім на підставі цих скарг будуть ревізувати ці всі рішення. І спотворять волевиявлення наших громадян.
Поправка номер 140 ставиться на голосування. [[13:22:29]] За-12 Поправка не підтримана. Наступна 141-ша поправка, мікрофон народного депутата Зайця.
Іван Заєць Українська Народна партія. Шановні народні депутати! Я цією поправкою хочу, щоб залишалося право оскаржувати не правильності у списках виборців не тільки на попередньому списку виборців, як це сказано тут, а й уточнений список виборців має так само бути об’єктом такого оскарження. Бо, якщо ми усуваємо цю частину такого списку – це означає, що ми позбавляємо права громадян оскаржувати неправильності у списку виборців. Редакція інших частин цієї статті дозволяє оскарження аж до моменту закінчення голосування. Але за два дні до дня голосування попереднього списку виборців вже не існує. А уточнений оскаржувати наче б то не можна. Запропонована поправка усуває цю недоречність яка може спричинити під час виборів масові конфлікти у питанні виправлення неправильностей у списку виборців.
141 поправка ставить на голосування. [[13:23:57]] За-10 Поправка не підтримана. 142-га поправка. Народний депутат Заєць наполягає мікрофон.
Іван Заєць. Українська Народна партія. Шановні депутати, заспокойтеся, якщо не хочете читати законопроект то ви переконаєтесь під час виборів, що ви наголосували. От тоді будемо говорити. Тому суть моєї поправки знову ж таки полягає в тому, щоб покращити процедуру оскаржень, бо на сьогоднішній день була ідеологія Державного реєстру виборців і за цією ідеологією ніхто не мав право змінювати список виборців. Зараз же автори законопроекту дозволяють змінювати список виборців навіть під час голосування за годину до голосування. Ви можете себе уявити, що буде творитися на цих дільничних комісіях. Раніше, в 2004 році хоч були якісь відкріпні листи, а це зроблено для того, щоб запустити механізм цих вагончиків, поїздів перевезень і знову ж таки конфлікти, і знову ж таки спотворення волевиявлення громадян.
Поправка Зайця номер 142 ставиться на голосування. [[13:25:28]] За-10 Поправка не підтримана. Що врахування 143 поправки заперечень немає?
Немає.
Немає. 144-та. Депутат не наполягає. 145-та. Депутат не наполягає. 146-та. Депутат не наполягає. 147-ма. Є заперечення по врахуванню? Немає. 148-ма. Депутат не наполягає. 149-та. Депутат не наполягає. 150-та. Не наполягає. 151-ша. Є заперечення по врахуванню?
Немає.
Немає. 152-га. Народний депутат не наполягає. 153-тя поправка. Народного депутата Зайця.
Законопроектом запропоновано значне розширення правових механізмів для оскарження звернень щодо неправильностей у списку виборців, зокрема, в частині можливості для оскарження, в тому числі судового напередодні та у день голосування. З іншому боку, вся увага виборчих комісій напередодні дня голосування та у день голосування має бути зосереджена виключно на підготовці та організації голосування виборців. У зв’язку з цим та, враховуючи, що напередодні та в день голосування зберігаються інші механізми оскарження виборцями неправильностей у списках виборців доцільно обмежити деякі функції виборчих комісій щодо списків виборців, реалізація яких вимагає повноцінних засідань виборчих комісій та прийняття повноцінних рішень. Тобто, мова іде про те, що законодавець спрощує ці всі процедури. Знову ж таки створює правові підстави для волюнтаризму. Створює правові підстави для маніпулювання списками виборців. Це речі не допустимі. Руйнується сама ідеологія Державного реєстру виборців.
153-тя поправка ставиться на голосування. [[13:27:28]] За-6 Поправка не підтримана. 154-та поправка. Народний депутат не наполягає. 155-та поправка народного депутата Зайця.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Я хочу вам розтлумачити, народні депутати, суть цього законопроекту і суть тієї політики, яку ми реалізовували після тих ганебних фальсифікацій, які відбувалися в 2004 році під час президентських виборів. Ми всі ці роки ішли до того, щоб запровадити інститут Державного реєстру виборців. І якщо б такий інститут був запроваджений, тоді були б стабільність виборчих списків. І вносити зміни у виборчі списки можна було б за певний час до голосування. Зараз все-таки автори відмовилися від цієї логіки. Їм треба законопроект такий з задоволеністю двох мегаблоків, який дозволить їм маніпулювати крутити цими виборчими списками, як кажуть в народі „циган сонцем”. От що тут сьогодні пропонується. Моя поправка спрямована на те, щоб більш жорсткими зробити ці норми. Щоб була стабільність виборчого списку. Щоб не можна було фальшувати. Тому ви можете сміятися.
155-та поправка ставиться на голосування. [[13:29:06]] За-5 Цю поправку підтримало п’ять народних депутатів України. 156-та поправка. Народний депутат не наполягає. 157-ма поправка. Народний депутат не наполягає. 158-ма поправка. Народний депутат не наполягає. 159-та поправка. Народний депутат не наполягає. 160-та. Не наполягає. 161-ша поправка. Народний депутат не наполягає. 162-га. Народний депутат не наполягає. 163-тя. Народний депутат не наполягає. 164-та. Погоджується з відхиленням. 165-та. Так само. 166-та поправка. Чи є заперечення по врахуванню цієї поправки? Немає заперечень. 167-ма поправка. Народний депутат не заперечує про відхилення. 168-ма. Погоджується. 169-та поправка народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Моя поправка спрямована на те, щоб врешті-решт дільнича виборча комісія мала виконувати всі рішення органу ведення реєстру і вносила відповідні зміни до списку виборців. Оскільки автори законопроекту відкинули ідею Державного реєстру виборців, оскільки вони створюють або перетворюють комісію у інструмент маніпуляції, фальсифікації, їм треба це здійснювати і по напрямку формування списку виборців. Тому вони знову ж таки спрощують повідомлення дільничої виборчої комісії про стан цих виборчих списків. Вони фактично усувають державний реєстр, самі на себе не хочуть брати цих повноважень і робіть хлопці що хочете. Державний реєстр не відає, що твориться. Центральна виборча комісія не відає. Громадяни, яких далі усунуть від оскарження, не відають. І будемо ділити владу на двох. І буде у нас волевиявлення не народне, а кланове.
Поправка народного депутата Зайця номер 169 ставиться на голосування. [[13:31:33]] За-13 Всупереч пропозиції комітету, який пропонував врахувати, поправка відхилена. Шановні колеги, на цій сторінці доповідач на початку нам говорив про те, що у частині першій статті 35 треба замінити слово або на так. Це стосується того, яким чином іде уточнення списків. Внесення змін до уточненого списку виборців на звичайній виборчій дільниці здійснюється головою, заступником голови та секретарем дільничної виборчої комісії. Тут є технічна помилка, була зроблена. Але, оскільки це змінює підхід, я прошу, будь ласка, підтримати ту редакцію, яка запропонована комітетом, яку я зараз озвучив. Прошу визначатись. [[13:32:34]] За-257 Рішення прийнято. Ця редакція підтримана. 170-та поправка, є заперечення по врахуванню? Немає. 171-ша поправка, є заперечення по врахуванню? Немає. 172-га поправка народного депутата Зайця. Не наполягає народний депутат Заєць. Наполягає. Будь ласка, мікрофон.
Я ще раз, це із того розряду, де унормовується робота державного реєстру виборців через, через роботу комісій. Тому я все-таки прошу враховувати ці всі мої поправки. Бо попередню поправку, яку ви не врахували, оце і показало, що ви неуважно читаєте таблицю, ви неуважно дивитеся законопроект. Вам що-небудь сказали і ви голосуєте. Якщо вам сказав хтось з опонентів ваших, ви не проголосували. І, таким чином ви, не проголосувавши, ви сьогодні народили ці всі суперечності.
172-га поправка ставиться на голосування. [[13:33:50]] За-6 Рішення не прийнято.Поправка не підтримана. 173-тя поправка, народний депутат Заєць.
173-тя поправка? Проходьмо цю поправку. Я прошу за неї проголосувати.
173-тя поправка ставиться на голосування. [[13:34:25]] За-2 Поправка не підтримана. 174-та, 175-та і 176-та поправки народного депутата Зайця. Прошу, будь ласка, вам три хвилини, обґрунтуйте кожну, щоб ми не поверталися кілька разів.
По одній. Так не можна голосувати.
Голосувати будемо кожну.
Ні, ні, давайте по одній, а-то, знаєте. Іван Заєць, Українська народна партія. Процедура включення виборців до списку виборців вимагає уточнення відповідно до запроваджених законопроектом правових механізм. По-перше, дільничні виборчі комісії не приймають рішення щодо внесення змін до списку виборців. По-друге, такі рішення приймає орган ведення Державного реєстру виборців. По-третє, практика виборів 2004-2007 року свідчить, що заради унеможливлення безконтрольності зловживань при внесенні записів про включення виборців до списку виборців потрібно, щоб відповідний запис засвідчувався підписом посадової особи ДВК, яка зробила цей підпис, запис.
Тепер, будь ласка, аргументи по 175-ій.
Та немає смислу так, давайте голосуйте першу і другу, і третю, але окремо.
Поправка 174 ставиться на голосування. [[13:36:04]] За-1 Один народний депутат з всієї Верховної Ради підтримав пропозицію народного депутата Зайця номер 174. Ставиться на голосування поправка номер 175 народного депутата Зайця. Прошу визначатися. [[13:36:30]] За-8 Поправка не підтримана. Поправка номер 176 народного депутата Зайця ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:36:52]] За-7 Поправка не підтримана. По врахуванню 177 поправки є заперечення?
Немає.
178 поправка народного депутата Зайця. Будь ласка, мікрофон народного депутат Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановний головуючий, ви не коментуйте рішення Верховної Ради так, як ви це робите. Бо сміється той, хто сміється останній. Але якщо народні депутати проголосували вранці, що вони будуть розглядати без перерви ці всі законопроекти, то їм доведеться сидіти без перерви. І дуже довго слухати мене, бо я дуже довго працював над цим законопроектом. Я не хочу, щоб наше волевиявлення відбувалося, ну, будемо говорити, „по понятиям”, а не за законом. Тому всі мої поправки, шановні народні депутати, будете ви голосувати. І будете висидіти без їжі, або залишите свої картки своїм сусідам і підете, по черзі будете їсти.
178 поправка ставиться на голосування. [[13:38:02]] За-6 Поправка не підтримана. 179 поправка народ. Депутат не наполягає. 180, є заперечення по врахуванню?
Немає.
Немає. 181 поправка народного депутата Зайця.
Яка?
Погоджуєтеся з редакцією?
Яку? Яку?
182 поправка, є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. 183-тя поправка. Народний депутат не наполягає. 184-та, є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 185-та, народний депутат погоджується з редакцією комітету? 186-та поправка, є заперечення по врахуванню? 187-ма, народний депутат погоджується з редакцією комітету? Врахована редакційно. Погоджується. 188-ма поправка, є заперечення по врахуванню? Немає. 189-та поправка, депутат не наполягає. 190-та поправка, депутат не наполягає. 191-ша – погоджується. 192-га поправка. Народний депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Запропонована редакція частини 11 статті 36 закону немає жодного сенсу, оскільки містить відсилку до норми, якої не існує в законі у редакції законопроекту 4741. Не існує а ні в статті 84, а ні в будь-якій іншій. Можливо, посилання помилково перенесене з інших законів. Тому я хочу якраз і уточнити ці речі і виправити ці помилки.
192-га поправка ставиться на голосування. [[13:40:01]] За-4 Рішення не прийнято. Поправка не підтримується. 193-тя поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 194-та поправка. Депутат не наполягає. 195-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 196-та. Депутат не наполягає. 197-ма. Так само не наполягають. 198-ма. Є заперечення по врахуванню? Немає. 199-та поправка. Депутати не наполягають. 200-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 201-ша поправка. Депутат не наполягає. 202-га поправка. Депутат не наполягає. 203-тя поправка. Депутат не наполягає. 204-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 205-та поправка народного депутата Ключковського. Комітет пропонує врахувати. Є заперечення у народних депутатів? Немає заперечень. Поправка враховується. 206-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 207-ма поправка. Депутат не наполягає. 208-ма поправка. Депутат не наполягає. 209-та. Не наполягає. 210-та. Не наполягає. По 211-й є заперечення по врахуванню? Немає. На цій сторінці, шановні колеги, тут у нас в частинах 10-тій та 12-тій слова „або” також треба замінити на слово „та” – відповідно до того, як ми вже приймали рішення у попередньому разі. Оскільки тут ця описка має суттєве значення, я ставлю на голосування пропозицію по врахуванню змін в частинах 10-тій та 12-тій статті 36-1. Заміна слова „або” на слово „та”. Прошу, будь ласка, голосувати. [[13:42:30]] За-256 Рішення прийнято. 212-та поправка. Депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. У зв’язку з тим, що у законопроекті, який ми розглядаємо, зникла стаття, присвячена спискам виборців для проведення повторного голосування, я пропоную якраз і ввести статтю 36-2 – „Список виборців для повторного голосування”. І тут розписується вся ця процедура. Тому, з моєї точки зору, я думаю, що це дуже важлива норма, бо може бути повторне голосування. Якщо ми її не включаємо, значить, ми щось плануємо інше, ніж дія закону.
212 поправка ставиться на голосування. [[13:43:30]] За-3 Поправка не підтримана. 213-та поправка врахована. Є заперечення? Будь ласка.
Шановні депутати! Тут у другій частині треба додати слово „державний”. Мова йде про реєстр, просто слово „державний” пропущено. У частині другій на сторінці 108. Треба додати. „Органи ведення державного реєстру” повинно бути.
Це питання юридико-технічне, це зрозуміло. По врахуванню визначимо те, що слово „державний” буде додано. Є заперечення по врахуванню? Немає. 214-та поправка. Народний депутат Князевич наполягає? Не наполягає. 215-та, депутат не наполягає. 216-та, не наполягає. 217-та, не наполягає. 218-та, згоден. 219-та, не заперечує. 220-та, погоджується. 221-ша поправка, не наполягають депутати. 222-га поправка, народний депутат не наполягає. Поправка номер 223 народного депутата Томенка. Будь ласка, ваша поправка. 223-тя поправка. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги, протягом останнього періоду йшла дискусія про те, як нам зробити, щоб через механізм грошової застави сформувати так список кандидатів у Президенти, щоб наші громадяни мали вибір між програмами, стратегіями, і неадекватних людей ми залишили, щоб вони займалися іншими питаннями. Була велика дискусія. І я пропоную як компроміс свою пропозицію сформулювати замість 10 мільйонів 2,5 мільйони гривень – грошова застава.
Комітет погоджується, оскільки у вступному слові про це було сказано. Я ставлю на голосування пропозицію щодо визначення. поправки номер 223, народний депутат Томенко, з урахуванням того, що редакція комітету передбачає замість 10 мільйонів гривень 2 мільйони 500 тисяч гривень. Будь ласка, прошу визначатися. [[13:46:12]] За-261 Поправка народного депутата Томенка з урахуванням пропозицій комітету. Тобто в редакції комітету враховується. Що стосується частини другої цієї статті тут, також, комітет запропонував внести зміну в тій частині, що застава повертається кандидатам в Президенти, які включені до бюлетеню голосування при повторному голосуванні. Прошу, будь ласка, визначатися з приводу цієї позиції комітету. [[13:46:58]] За-263 Рішення прийнято. 224-та поправка. Народний депутат Боднар не наполягає. 225-та поправка. Депутат не наполягає. 226-та поправка. Депутат не наполягає. 227-ма поправка. Депутат Ключковський – згодний. 228-ма поправка – є заперечення по врахуванню? Немає. 229-та поправка – є заперечення по врахуванню? Немає. 230-та поправка. Депутат не наполягає. 231-ша поправка. Депутат не наполягає. 232-га поправка. Депутат згодний. 233-тя поправка. Депутат згодний. 234-та поправка. Депутат не наполягає. 235-та поправка. Депутат Пилипенко згодний. 236-та поправка. Депутат Ключковський згодний. 237-ма поправка. Депутат не наполягає 238-ма поправка. Депутат не полягає. 239-та поправка. Депутат погоджується з редакцією комітету. Щодо врахування 240 поправки є заперечення? Немає. 242-га поправка. Народного депутата Пилипенка є заперечення по врахуванню? Немає. 242 поправка. Депутат не наполягає. 243-тя поправка народного депутата Зайця.
Іван Заєць. Українська Народна партія. Я думаю, що ці оплески говорять про те, що ви прокидаєтесь. Що ви вже, мабуть, поїли, народні депутати. В чому суть цієї поправки. Суть цієї поправки зводиться до того, щоб врешті-решт дати визначення такого терміну як „передвиборна агітація”, бо в законопроекті такого навіть терміну немає і це створює умови використовувати, наприклад, і новини на телебаченні, використовувати інші технології, вести по суті передвиборчу кампанію, але визнати її передвиборчою кампанією не можна, бо в законі немає навіть самого поняття „передвиборча агітація”. Про що це говорить. Це говорить про те, що знову ж таки створюється правова база для дуже винного ведення агітації, а ми вже переконалися, що сьогодні існують дуже потужні інформаційні технології, які впливають на волевиявлення громадян. Тому я пропоную цілу низку статей для того, щоб унормувати ці всі речі. В даному випадку мова йде про саме визначення „передвиборча агітація”. Прошу проголосувати.
243 поправка ставиться на голосування. [[13:49:59]] За-6 Поправка не підтримана. 244-та поправка. Народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Ця поправка випливає із моєї попередньої поправки і суть її полягає в тому, щоб врешті-решт унормувати передвиборчу агітацію, зокрема, у телебаченні і радіо. Ці всі покази новин високопосадовців, які є сьогодні кандидатами у Президенти як і використовуються для нав’язування свого кандидата виборцю, з іншого боку, створюються не рівні умови, бо ті кандидати, які не мають багато грошей, які сьогодні не є при владі, які по суті не відповідають за той, за ту ситуацію, яка склалася в Україні, вони не будуть мати і можливостей, рівних можливостей вести агітаційну компанію. Тому ця поправка якраз покращує або забезпечує агітаційну рівність кандидатів у Президенти.
Поправка 244 ставиться на голосування. [[13:51:28]] За-3 Поправка не підтримана. 245-та поправка народного депутата Зайця.
Принципово важливо врегулювати порядок висвітлення у ЗМІ під час виборчого процесу службової і посадової діяльності кандидатів на пост Президента України. І ця поправка саме спрямована на те, щоб унормувати цю передвиборчу агітацію. унормувати висвітлення у ЗМІ саме службової діяльності. Бо дуже часто ми бачимо сьогодні, вже навіть сьогодні ролики по телебаченню, по радіо де начебто ведеться соціальна реклама, неначебто звітуються посадові особи за результати своєї роботи, але вони таким чином виписані, таким чином подаються, що є не чим іншим, як агітацією уже виборчого характеру. Тому ця стаття якраз перешкоджає таким речам, вона внормовує такий показ діяльністю посадових осіб і робить рівними можливості для агітації різних кандидатів. Отже це норма є демократична, це норма яка випробувала себе уже 2006, в 2007 роках на виборах народних депутатів. Чому ми відмовляємося від те, що випробувано часом? Я цього не розумію.
Поправка 245 ставиться на голосування. [[13:53:00]] За-2 Поправка не підтримана. 246-та поправка. Народний депутат погоджується. 247-ма поправка. Народний депутат Князевич не наполягає. 248-ма. Народний депутат погоджується. 249-ть. Народний депутат не наполягає. 250-та поправка. Народний депутат Ключковський згоден. 251-ша. Не наполягає. 252-га. Не наполягає. 253-тя. Не наполягає. 254-та. Народний депутат Задирко. Не наполягає. 255-та, народний депутат Князевич не наполягає. 256-та, депутат не наполягає. 257-ма, згоден. 258-ма, депутат не наполягає. 259-та, депутат Князевич не наполягає. 260-та, депутат не наполягає. 261-ша, депутат згоден. 262-га, народний депутат згоден. 263-тя поправка, народний депутат Князевич не наполягає. 264-та, депутат Ключковський не наполягає. 265-та, депутат Шевченко згоден. 266-та, народний депутат Шевченко? Будь ласка, мікрофон народного депутата Шевченка.
Колеги, просто хотів скористатися цією нагодою, щоб привернути ще раз увагу до цього блоку питань. Тому що ця і інші поправки стосуються роботи мас-медіа під час виборчої кампанії. Зараз закон виписаний таким чином, що виборчий період дуже некомфортний для мас-медіа. Тому, оскільки в залі склалась така ситуація, що ці поправки, на жаль, зараз не знаходять консенсусу в залі і не мають шансу на проходження, я не наполягаю на голосуванні за цю поправку, за всі інші. Але хочу закликати журналістів і депутатів, і всіх, хто переймається цією проблематикою, при подальшому вдосконаленні цього закону уважніше підійти до блоку виборчої агітації, оскільки нам треба забезпечити гарантії для роботи журналістів у виборчий період. Зараз закон виписаний дуже слабо. На наполягаю на всіх своїх поправках, які стосуються цього розділу, до 275-тої включно. Дякую.
Дякую вам. 267-ма, депутат Князевич? Будь ласка, мікрофон депутата Князевича.
Про що йдеться в цій поправці. Згідно чинної редакції закону, всі кандидати, які зареєстровані і беруть участь в першому турі, по яких проводиться голосування, мають право за державний рахунок, за кошти державного бюджету проводити передвиборні дебати. Цей абсурд, вибачте мене, який триває там два місяці, повинні оплачувати прості платники податків в такий важкий час. Давайте зробимо так, як робиться в більшості цивілізованих країн. Або принаймні я пропоную це зробити так. В першому турі – все за кошти особистих виборчих фондів. А ті, які пройшли до другого туру, тут держава може провести справді за кошти відповідні теледебати, бо це не такі великі витрати. А ці багатомільйонні витрати в першому турі я вважаю, що просто-на-просто, крім як розбазарюванням коштів, іншими словами назвати не можна. Тому прошу врахувати.
267-ма поправка ставиться на голосування. [[13:56:31]] За-38 Поправка не підтримана. 268-ма. Народний депутат погодився. 269-та. Народний депутат не наполягає. 270-та. Депутат згоден. 272-га. Депутат згоден. 273-тя поправка народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Суть моєї поправки полягає в тому, щоб уточнити, коли членам виборчої комісії забороняється вести передвиборчу агітацію. Ті, хто писав цей закон, вони написали, що члени виборчої комісії, їм заборонено вести передвиборчу агітацію під час виконання обов’язків членів виборчих комісій. Ну уявіть собі, вийшов член виборчої комісії із виборчої дільниці, пішов на роботу і веде агітацію за ту чи іншу політичну силу. Він виконує свої обов’язки чи не виконує? Тому я і пропоную замість цього терміну „під час виконання обов’язків членів виборчих комісій” написати, що „протягом часу своїх повноважень”. Якщо його вже обрали членом виборчої комісії там на місяць чи там на два, будьте ласкаві, впродовж цього часу не ведіть агітації, тому що ви виконуєте дуже важливу функцію – члена виборчої комісії. У нас вводять таку норму, яка дозволяє знову ж таки порушувати закон і вести агітацію на користь того чи іншого.
273-тя поправка ставиться на голосування. [[13:58:17]] За-17 Поправка не підтримана. 274-та поправка. Депутат Пилипенко не наполягає. 275-та. Народний депутат Шевченко погодився. 276-та поправка народного депутата Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Законодавець у цій частині як раз запроваджує нерівність для різних, для засобів масової інформації різних форм власності. Моя ж поправка полягає як раз в тому, щоб запровадити цю рівність. І я виходив із того, що ця норма існувала у законі про вибори народних депутатів України і вона апробована була в 2006 і в 2007 році. Одначе, знову ж таки, ті, хто писав цей законопроект, вони відмовилися від того, що було перевірено житям, від того, що забезпечувало рівноправність засобам масової інформації і творять механізми на користь того, чи іншого засобу масової інформації. Про що це говорить? Це говорить про те, що виборчій процес хочуть спотворити не тільки через список виборців, через комісії, а й навіть виключити засоби масової інформації, які б забезпечували прозорість самих виборів.
276 поправка ставиться на голосування. [[13:59:50]] За-6 Поправка не підтримана. 277-ма поправка депутата Зайця.
Знову ж таки ця поправка, яка дозволяє покращити ситуацію із засобами масової інформації. І у разі встановлення судом при розгляді виборчого спору повторно, або одноразово грубого порушення засобом масової інформації вимог цього закону, суд приймає рішення про тимчасове, до закінчення повторного процесу, зупинення дії ліцензії, або про тимчасову заборону до закінчення виборчого процесу випуску друкованого видання. Тобто я все-таки посилюю судовий захист. Бо те, що пропонують сьогодні автори законопроекту, вони по суті обезправлюють засоби масової інформації. Тому я прошу голосувати за цю поправку. В решті решт давайте дамо можливість засобам масової інформації виконувати функцію четвертої влади, виконувати функцію батога над тими, хто домовився вже розподілити владу в Україні. Бо їм уже не потрібні виборці, їм не потрібно вже нічого. Тому і створюють таку законодавчу базу, де просто шляхом домовленостей будуть робити, що хочеш.
Поправка номер 277 народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:01:15]] За-10 Поправка номер 277 народного депутата Зайця не підтримана. Поправка 278-ма. Будь ласка, є заперечення по відхиленню? Мікрофон народного депутата Зайця.
Знову ж таки, пане Яворівський, я називаю ваше прізвище для того, щоб ви мали право на репліку. Ну не заважайте мені працювати, якщо ви не хочете працювати у цій залі. Я його дуже уважно цей законопроект перевірив. І я вам уже не один раз привертав вашу увагу, що ті норми, які закладені сьогодні у законі по формуванню списку виборців, це норми, які готують фальшування. Ті норми, які закладені по складу формування виборчих комісій, це перетворюють комісію у інструмент фальшування. Норми, які сьогодні закладаються стосовно засобів масової інформації, і навіть стосовно кандидатів у Президенти і їх ставлення до засобів масової інформації – це знову ж таки норми не є демократичними. Тому ця норма полягає у тому, щоб унормувати відносини між кандидатом у Президенти і засоби масової інформації. І я просив би голосувати за таку пропозицію, а не висловлювати своє незадоволення тим, що я доповідаю результати своєї роботи.
278-ма поправка ставиться на голосування. [[14:02:45]] За-15 Поправка не підтримана. 279-та поправка. Депутат Князевич не наполягає. 280-та поправка. Врахована редакційно. Погоджуєтеся автори? Погоджуються. 281-ша поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 282-га поправка. Народний депутат Заєць.
Яка? 282-га? Олександре Володимировичу!
Наступна поправка. Іване Олександровичу, ви слідкуйте тоді, будь ласка, на поправками, за своїми принаймні.
Я не встигаю. Бо так усі слідкують, що просто не встигаєш.
Поправка номер 282. Ви наполягаєте?
Наполягаю.
Поправка номер 282 ставиться на голосування.
В цій поправці.
[[14:03:57]] За-7 Поправка не підтримана. 283-тя поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 284-та поправка. Народного депутата Задирка наполягає, будь ласка, мікрофон, депутата Задирка.
Мені здається, що ця поправка стосується гарантії діяльності кандидатів у Президенти України, якщо ми хочемо бачити демократичну України і ми хочемо, щоб більш-менш демократично пройшов виборчий процес. То мені здається якимось чином огранічівать кількість довірених осіб, якщо і можна – то не дуже. І мені здається моя поправка не більше 3-х довірених осіб вона має логіку певну. Тому що в принципі з людиною може статися, що завгодно – захворів ще якісь справи. А якщо це підкреслюю виборчий процес на Сході – то там і 10 довірених осіб на виборчому окрузі буде замало. Дякую.
Поправка номер 284 народного депутата Задирко ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[14:05:18]] За-10 Поправка не підтримана. 285-та поправка. Депутат Князевич, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Тут є дві важливі речі, я просив би вашої уваги. Перше стосується такого факту. В моїй поправці пропонується вилучити норму з чинного закону згідно з якою виборча комісія може достроково припиняти на власний розсуд повноваження офіційних спостерігачів. Ми мали випадки прикрого зловживання такими повноваженнями абсолютно не обґрунтованого. Вони от вважають, що він якимось чином порушує , скажімо, там дисципліну чи порядок на території, де відбулося засідання. І припиняє його повноваження цього робити не можна. Це абсолютно протиправна дія. І друга річ дуже важлива. Я пропоную, що в разі, якщо кандидат не пройшов до другого туру повторного голосування – то офіційно спостерігачі від нього повинні припиняти свої повноваження, бо по факту їх насправді вже немає на дільницях. Бо їх другий тур вже в меншій мірі цікавить, ніж тих, які справді мають своїх кандидатів. Щоб не було цієї плутанини, щоб потім офіційні спостерігачі не могли, знаєте, одних допускають, інших – не допускають, щоб не було абсолютного безладу в цьому питанні на виборчій дільниці, це питання треба раз і назавжди врегулювати. Не пройшов кандидат – припиняйте повноваження його спостерігачів.
Поправка номер 285 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[14:06:48]] За-17 Поправка не підтримана. 286 - депутат Князевич не наполягає. 287 – також не наполягає. 288 – не наполягає. 289 – не наполягаєте. 290 – не наполягаєте. 291 – не наполягаєте. 292 – також. 293 – депутат Задирко не наполягає. 294 – не наполягає. 295 – народний депутат Князевич не наполягає. 296? Будь ласка, мікрофон депутата Князевича.
Тут іде мова про те, що якщо [[тільки що я говорив]] вони можуть відповідно достроково припинити повноваження спостерігача, то ця чинна редакція ще далі пішла. В разі, якщо вони вважають, що його дії якимось чином протиправні, вони його просто позбавляють права участі в засіданні. Його просто-напросто вишвирюють за межі виборчої дільниці. Я пригадую такі випадки, коли перед другим туром 2004 року з незрозумілих причин величезній кількості виборчих комісій дільничних абсолтно незрозуміло і безпідставно позбавили участі під час підрахунку голосів тисячі офіційних спостерігачів. Щоб цього не трапилось, прошу врахувати мою поправку, бо цей рецидив, мені здається, буде відтворений сто відсотків. Дякую.
Поправка номер 296 народного депутата Князевича ставиться на голосування. [[14:08:34]] За-20 Поправка не підтримана. 297. Наполягаєте? Ні. 298. Також. 299. Погоджуєтесь. 300-та поправка. Народного депутата Шевченка. Мікрофон, будь ласка.
Колеги, я хотів би привернути увагу до цієї поправки її суть дуже проста і зводиться до того, щоб ми допустили на виборчій дільниці незалежних спостерігачів. В Україні є дуже добра і важлива традиція – спостереження за виборами від громадських організацій. Я думаю, що це дуже важлива і правильна традиція, тому що вона є кроком до потужного, сильного громадянського суспільства. Бо у нас зараз без цієї поправки ситуація буде такою, що легше буде стати на виборах спостерігачем від країн тихоокеанського співробітництва або ще від якоїсь міжнародної організації ніж від будь-якої громадської організації, яка займається спостереженням на виборах в Україні. Право незалежних спостерігачів бути, працювати на виборчих дільницях передбачено Законом про вибори до Верховної Ради, до місцевих органів влади і, я думаю, що цю норму потрібну нарешті внести і у Закон про вибори Президента, вона відповідає європейським рекомендаціям, підтримується численними громадськими організаціями. Я би закликав дослухатись до їхньої пропозиції і підтримати право незалежних спостерігачів працювати на дільницях.
Поправка номер 300 народного депутата Шевченка ставиться на голосування. [[14:10:06]] За-27 Поправка не підтримана. 301-ша поправка. депутата не наполягає. 302-га поправка. Депутат Князевич. мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, тут дуже цікава поправка. Йде мова про те, що я пропоную, щоб заборонити норму, згідно з якого спостерігача ми від іноземних держав і міжнародних організацій можуть бути громадяни України. Бо згідно чинного закону це дозволяється. І в нас в 2004 році був такий випадок неодноразово, коли реєструється представництво якоїсь невідомої міжнародної організації, і тисячі людей – громадян України – подають свої відповідно пропозиції бути спостерігачами від міжнародної організації чи іноземної держави. Це питання було предметом в Верховному Суді, і Верховний Суд раз і назавжди поставив в цьому питанні крапку. Не може український громадянин в такому порядку здійснювати свої відповідно права. Він може це здійснювати як вітчизняний спостерігач від відповідної партії чи від кандидата. Крапка. Давайте не будемо знову ж таки цю норму залишати в чинній редакції і погодимося з моєю поправкою. Вона технологічна і дуже важлива, бо почнеться серйозна плутанина і дуже довгі судові процеси, які будуть нескінченні, мені здається. Дякую.
Поправка номер 302 народного депутата Князевича ставиться на голосування. [[14:11:32]] За-40 Поправка не підтримана. 303-тя поправка. Не наполягає. 304-та, депутат не наполягає. 305-та поправка. Не наполягає депутат. 306-та, не наполягає. 307-ма, не наполягає. 308-ма. Депутат згодна з відхиленням. 309-та. Будь ласка, мікрофон народного депутата Князевича.
Це теж технологічна, але надзвичайно важлива поправка. Чинний закон каже, що Центральна виборча комісія отримує бюлетені в упаковці відповідно виготовляча – і крапка. А я пропоную, щоб для цього, щоб просто вона не отримувала, вона повинна скласти акт, скільки цих бюлетенів вона отримує, і відповідно опублікувати цю кількість бюлетенів на своєму веб-сайті, як це є на виборах народних депутатів. І кожний потім в територіальній дільничній комісії звірить, скільки йому прийшло бюлетенів, і скільки Центральна виборча комісія отримала. Якщо цього не буде, ми лад потім не найдемо, тому що на практиці виявляється, що в упаковці зверху пишеться одне, як на паркані, а на практиці потім виявляється, що в кожній пачці, майже в кожній пачці неспівпадіння кількості бюлетенів. І в межах держави йде мова про сотні тисяч бюлетенів. Шановні колеги, воно мені не потрібно, щоб ви потім не мали проблеми серйозної. Дякую.
Поправка народного депутата Князевича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[14:13:09]] За-22 Поправка не підтримана. 306 поправка, депутат не наполягає. 307 – не наполягає. 308 – не наполягає. 309, депутат Князевич не наполягає. 310, депутат згоден. 311 - згоден. 312, депутат згоден. 313, народний депутат не заперечує. 314 Депутат Ключковський згоден. З15, народний депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Хто з вас, шановні народні депутати, не пам’ятає вибори в 2004 року, коли використовувався голосування на хаті, чи за місцем перебування виборця, якщо сказати точно, для спотворення волевиявлення. У нас цей законопроект, який пропонується прийняти, дуже в правовому відношенні слабкий, щодо процедур підготовки і організації голосування за місцем перебування виборців. Тому я пропоную поправку, яка запозичує деякі елементи правових механізмів з числа передбачених законом про вибори народних депутатів України. І ці процедури є мінімально необхідними для більшої прозорості підготовки до голосування за місцем перебування виборців. Тому я б хотів би, щоб ви проголосували за ці поправки. В інакшому випадку ви просто створите правову базу для чергових величезних фальсифікацій через голосування за місцем перебування виборців.
315 поправка ставиться на голосування. [[14:15:08]] За-11 Поправка не підтримана. 316 поправка, депутат згоден. 317 – згоден. 318, депутат не наполягає. 319 поправка - згоден. 320, народний депутат Князевич не наполягає. 321-ша, депутат не наполягає. 322-га поправка, депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати, це поправка з того самого ряду, яку ви тільки що не підтримала. Ця поправка створює правові підстави для прозорого голосування на дому. І в першому випадку я пропонував, щоб перед голосуванням голова комісії озвучував цифру, скільки є таких виборців, до яких потрібно поїхати на дім із урною. У цьому випадку я пропоную, щоб список таких людей був вивішений для публічного огляду. І таким чином ми б уже чітко знали, скільки таких є виборців, скільки потрібно людей, щоб ну членів комісії, які поїдуть. Тобто це процес стає прозорим. Якщо ви не приймаєте цю поправку, ви знову ж таки хочете, щоб голосування за місцем перебування виборців був механізмом фальшування виборів, був механізмом спотворення волевиявлення.
Поправка номер 322 народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:16:58]] За-9 Поправка не підтримана. 323-тя поправка. Депутат не наполягає. 324-та поправка. Народний депутат Князевич не наполягає. 325-та поправка. Депутат згоден. 326-та, депутат не наполягає. 327-ма поправка, депутат не наполягає. 328-ма поправка, депутат Князевич не наполягає. 329-та, депутат згоден. 330-та, депутат згоден. 331-ша, депутат згоден. 332-га, не наполягає. 333-тя поправка, депутат згоден. 334-та, депутат згоден. 335-та, депутат згоден. 336-та, депутат згоден. 337-ма, погоджується депутат. 338-ма, погоджується депутат. 339 поправка. Князевич – погоджується. 340 поправка. Депутат погоджується. 341 поправка. Не наполягає депутат Князевич. 342 поправка. Погоджується депутат. 343 поправка. Погоджується. Будь ласка, доповідачу слово. Є питання.
Шановні колеги! Сторінка 276 таблиці. Частина друга статті 82. Треба в такій редакції: „засідання територіальної виборчої комісії зазначено в частині першій цієї статті оформляється протоколом без перервного засідання який зобов’язаний підписати голова, заступник голови, секретар або член-комісії який виконував на зазначеному засіданні обов’язки секретаря”. Оце треба вписати тому, що.
А тут на зворотній є зміна замість „та” потрібно поставити „або”. Так як поміняли там слова тут. Я ставлю на голосування підтримку редакції комітету. Прошу, будь ласка визначатися. [[14:19:31]] За-272 Ця редакція підтримується. 344-та поправка. Народний депутат Князевич. Не наполягає 345-та поправка. Депутат не наполягає. 346-та поправка. Депутат Задирко не наполягає. 347-та поправка. Депутат Ключковський не наполягає. 348-ма поправка. Депутат не наполягає. 349-та поправка. Депутат Князевич не наполягає. 350-та поправка. Є заперечення по врахуванню поправки номер 350.
351-ша поправка. Депутат не наполягає. 352-га поправка. Згодний депутат. 353-тя поправка. Народного депутата Зайця.
Іван Заєць. Українська Народна партія. Є такі депутати. Іван Заєць. Що це, про що ця поправка. Справа в тому, що автори законопроекта пропонують встановити п’ятиденне обмеження для встановлення підсумків голосування в межах територіально виборчого округу. Ну здавалось би хороші наміри такі. Але люди добрі, ці ж самі, ті самі члени комісії дільничної заблокують прийняття рішення на тій чи іншій комісії. Окружна виборча комісія не має таких протоколів і в результаті вона Центральна виборча комісія має право підводити підсумки без протоколу окружної виборчої комісії і, фактично, почнеться ігнорування цілих десятків тисяч людей. Ось на що спрямована ця норма. Вона спрямована знову ж таки на фальсифікацію. Не хороші для нас результати – будемо блокувати роботу і не будемо мати результатів підсумків.
353-тя поправка ставиться на голосування. [[14:21:43]] За-9 Поправка не підтримана. 354-та поправка. Депутат згоден. 355-та. Згоден. 356-та. Депутат Князевич не наполягає. 357-ма поправка депутата Зайця.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Ну взагалі ця норма, яку пропонують в законопроекті – це чудеса демократії по-українському. Справа в тому, що вони пропонують підводити результати виборів без протоколів окружних виборчих комісій. Бо вони бачте не могли укластися у п’ятиденний термін, але на підставі протоколів дільничних виборчих комісій. Це, що не знання виборчого процесу? Адже кожен з вас знає, щоб потрапити протоколу дільничної виборчої комісії у Центральну виборчу комісію може лише із протоколом окружної виборчої комісії. Яким чином ви хочете доставити цей протокол? Чи ви хочете його намалювати на колінні, чи ви хочете виключити цілі регіони із підведення підсумків? Це знову ж таки норма. яка дає можливість докорінно фальсифікувати волевиявлення українського народу. Тому я ще раз кажу, що тут є зговір двох мегаблоків і це результат цей закон, кошмарний закон для волевиявлення українців.
Поправка народного депутата Зайця номер 357 ставиться на голосування. [[14:23:18]] За-12 Поправка не підтримана. 358-ма поправка. Депутат не наполягає. 359-та. Не наполягає. Поправка номер 360. Народний депутат Князевич не наполягає. 361-ша поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 362-га поправка. Депутат згоден. 364-та. Теж згоден. 365-та. Заперечення є по врахуванню? Немає. 366-та поправка Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Автори законопроекту виводять окружні виборчі комісії та їх членів з-під можливості оскарження їх дій рішень чи бездіяльності до ЦВК. Це відверта провокація, підштовхування до беззаконня і беспредела з боку окружних виборчих комісій та їх членів у самий відповідальний, найвідповідальніший і найважливіші дні голосування та встановлення підсумків голосування З якими б дикими порушеннями окружна виборча комісія не встановила підсумки голосування відповідно до цього законопроекту забороняється оскаржити ці порушення до ЦВК, до суду. Ви розумієте, про що мова іде, забирається можливість оскаржити будь-які порушення. Оце і є квінтесенція цього законопроекту: сфальшовані списки, комісія працює як технологія, суди обнулюються, оскарження немає. Голосуйте, шановні українці!
366-та поправка ставиться на голосування. [[14:25:15]] За-8 Поправка не підтримана. 367-ма поправка. Не наполягає народний депутат Князевич. 368-ма. Теж не наполягає. 369-та поправка. Є заперечення, секундочку, по 369 є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. Будь ласка, доповідачу слово.
Шановні колеги, є поправка до поправки, як то кажемо, в цій поправці. Значить, на сторінці 316 це частина 8 слова „двадцять осіб” замінити „шістнадцять осіб” і слова „десять осіб” замінити „вісім осіб”. Це перше. І на 318 сторінці частина 15 цієї ж статті слова „на п’ятнадцятий день” замінити на „десятий день”.
Шановні колеги, доповідач зараз представив поправки до поправок і рішення комітету, яке стосується статті 85 цього закону, вони стосуються календарних днів і чисельності. Прошу, будь ласка, уважно. Ставлю на голосування пропозицію комітету. Прошу визначатися. [[14:26:49]] За-276 Рішення підтримано. Будь ласка, мікрофон депутата Князевича стосовно цієї статті.
Я дуже коротко. Шановні колеги, я вірю в те, що є щире бажання всіх чимшвидше мати Президента України. Але поясніть мені для чого, для того, щоб в першому турі підвести підсумки, ви даєте 10 днів, хоть там може бути 100 кандидатів, а в другому турі 15, але там 2 кандидати. Немає жодного сенсу в цьому. Тому я просто прошу це питання вирішити раз і назавжди, не більше ніж в сім днів це питання повинно бути вирішене. Дякую.
Дякую. Поправка номер 370. Народного депутата Ключковського. Не наполягає. 371-ша поправка. Народного депутата зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Тут законодавець пропонує у цій нормі оприлюднювати результати виборів Президента з моменту оголошення рішення ЦВК, а не публікації в газетах. Тобто готується антидемократичних процедура коли рішення ЦВК про результат виборів, якими б незаконними вони не були, фактично не можна буде зупинити. Бо попередня моя поправка якраз була спрямована на те, щоб людина могла оскаржити у судовому рішенні протоколи, щоб людина могла оскаржувати до ЦВК. Ви це все зняли. А я вам нагадаю вже сумну практику. У 2004 році я якраз зловив фальшування через зміну в протоколі у 2000-му виборчому Золотоніському окрузі. І ця річ дійшла до Верховного суду. І на підставі цього були скасовані і той тур, і ті результати голосування. Ви сьогодні хочете, щоб суд був „обнулений”, щоб громадянин не міг нічого оскаржити, щоб результати виборів оголошувались за рішенням ЦВК, а не за оприлюдненням результатів.
Поправка номер 371 народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:29:05]] За-16 Поправка не підтримана. 372-га поправка – депутат не наполягає. 373-тя – депутат Князевич не наполягає. 374-та – не наполягає. 375-та - є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. 376-та - не наполягають. 377-ма – депутат не наполягає. 378-ма – не наполягає. 379-та – є заперечення по врахуванню? Немає. 380-та поправка – депутат не наполягає. 381-ша поправка – згоден депутат. 382-га – депутат згоден. 383-тя – депутат згоден. 384-та – депутат не наполягає. 385-та, депутат згоден. 386-та, згоден. 387-ма, згоден. 388-ма, депутат згоден. 389-та, депутат згоден. 390-та, не наполягає депутат. 391-ша, не наполягає. 392-га, не наполягає. 393-тя, є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 394-та, не наполягає депутат. 395-та, депутат не наполягає. 396-та, депутат не наполягає. 397-ма, депутат не наполягає. 398-ма, депутат не наполягає. 399-та, депутат згоден. 400-та поправка, депутат згоден. 401-ша поправка, є заперечення по врахуванню? Всі згодні. 402-га поправка, є заперечення по врахуванню? Нема заперечень. 403-тя, є заперечення по врахуванню? Немає. 404-та, є заперечення? Нема заперечень. 405-та поправка народного депутата Зайця.
Шановні народні депутати, знову ж таки, мова йде ось про що. Що відповідно до існуючої норми, які нам пропонують автори, суд може розглядати скаргу лише впродовж двох днів. Хто знає практику 2006-2007 років, той бачив, що вищі адміністративні суди навіть за 5 днів не могли ці скарги розглянути. Окружний суд один на область, будь ласка, йдіть у це саме, влізьте у цей термін. Тому фактично створюється така норма, де право людини оскаржити результати голосування чи якісь інші, ну, просто не можна зреалізувати. Тобто суд фактично обнулюється, людина не може оскаржити результати. Робіть, що хочете, творіть, що хочете. Тому моя поправка якраз полягає в тому, щоб виключити цю норму. Щоб все-таки були розумні терміни розгляду скарг, а не такі, які позбавляли б людей можливості оскаржити якесь правопорушення.
405-та поправка народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:32:42]] За-15 Поправка не підтримана. 406-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 407-ма поправка. Депутат згоден з редакцією комітету? Депутат з редакцією комітету згоден. Тут, на цій сторінці, також є юридико-технічні уточнення. У частині шостій статті 99 слова та цифри „в пункті шість статті 99” потрібно замінити словами та цифрами „в частині п’ятій статті 99”, оскільки відбулась зміна по ходу. Я прошу, будь ласка, щоб це було враховано. Якщо у нас є ще якісь уточнення, прошу, будь ласка, доповідач по цій статті. Немає уточнень більше. Прошу, будь ласка, щоб це було враховано при підготовці до підписання тексту закону. 408-ма поправка. Депутат не наполягає. 409-та поправка народного депутата Зайця.
Пункт шостий має бути обов’язково виключений, бо цинічно попирає конституційне право громадян на судовий захист. Мало того, що права громадян грубо порушує несвоєчасний розгляд судом справи, так, виявляється, це порушення є підставою для ще більшого порушення – відмови у судовому захисті взагалі. Очевидно, що ця неприпустима поправка має на меті забезпечення рейдерських методів блокування небажаних рішень судів. Особливо ефективна ця схема у зв’язку із запропонованим законопроектом, скороченням терміну судового розгляду виборчих справ з п’яти до двох днів, тобто достатньо в будь-який спосіб, самий зухвалий, зірвати розгляд справи судом впродовж двох днів, і суд далі вже не має права розглядати справу і приміняти будь-яке рішення. Тобто ви зрозуміли, шановні народні депутати, що суд по вашій скарзі не прийняв рішення впродовж двох днів, і ви втрачаєте право оскарження. Оце така Конституція, оце таке судочинство цих двох авторів „Блоку Юлії Тимошенко” і Партії регіонів.
Поправка народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:35:05]] За-13 Поправка народного депутата Зайця не підтримана. 410-та поправка, депутат не наполягає 411-та – не наполягає. 412-та, депутат згоден. 413-та поправка, депутат згоден. 414-та, депутат Пилипенко не наполягає. 415-та, депутат згоден. 416-та, депутат згоден. Поправка 417, депутат згоден. 418-та, депутат згоден. 419-та, депутат не наполягає. 420-та, депутат не наполягає. 421-ша, депутат не наполягає 422-га, депутат не наполягає. 423-тя, депутат не наполягає. 424-та, депутат згоден. 425-та, депутат Стешенко не наполягає. 426-та, депутат Ключковський не наполягає. 427-ма - не наполягає. 428-ма депутат не наполягає. 429-та депутат згоден. 430-та депутат згоден. 431-ша, депутат Шустик не наполягає. 432-га, депутат не наполягає. 433-тя поправка, депутат не наполягає. 434-та поправка народного депутат Зайця.
Шановні народні депутати, тут автори пропонують заборону розгляду судом протоколів окружної виборчої комісії і дільничної виборчої комісії про результати голосування. Така заборона неприпустима. Ці поправки грубо суперечать положенням статті 124 Конституції України. Де говориться, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі і може мати лише одне пояснення: вивести з-під можливості судового оскарження та зупинення судом будь-яких порушень і беспредела з боку ОБК і ДВК на самому, на найважливішому етапі виборчого процесу – підрахунку голосів на виборчих дільницях та встановлення підсумків голосування в межах ТВО. Сукупність норм щодо формування виборчих комісій, а фактично захоплення комісій кількома фракціями та заборони судового захисту створює цілісну концепцію вищого безпрєдєльного ґатунку щодо рейдерського захоплення і повного диктату у виборчому процесі з боку вузького кола політиків. Оце суть цих пропозицій.
Дякую, Іване Олександровичу. Ваш текст дещо застарів, оскільки фракції уже не формують комісії. Але поза тим поправка народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:37:59]] За-17 Поправка не підтримана. 435-та поправка, депутат не наполягає. 436-та поправка, депутат не наполягає. 437-ма поправка, депутат згоден. 438-ма поправка, депутат не наполягає. 439-та поправка, депутат не наполягає. 440-ва поправка, депутат не наполягає. 441-ша поправка, депутат згоден. 442-га поправка народного депутат Зайця і народного депутата Богословоської.
Іван Заєць, Українська народна партія. Немає жодних підстав, немає практики, немає потреби із 2006-2007 року, з практики 2006-2007 року для того, щоб скоротити розгляд, судовий розгляд виборчих спорів у першій інстанції з п’яти до двох днів. Така пропозиція може мати лише одну правдоподібну мотивацію. Полегшити у комплексі запропонованої редакції частини шість статті 99 Закону про вибори народних депутатів України рейдерські методи блокування роботи судів і небажаних судових рішень. Тому треба говорити відверто, що ці всі норми спрямовані на те, щоб застосовувати уже рейдерські атаки не тільки для захоплення підприємств, а щоб і для захоплення влади. І оцей продукт, закон, спільний між „Блоком Юлії Тимошенко” і Партією регіонів – це якраз продукт, запліднений ідеологією рейдерства тільки уже політичного, а не економічного.
Поправка народного депутата Зайця номер 442 ставиться на голосування. [[14:39:54]] За-16 Поправка не підтримана. 443-тя поправка. Депутат не наполягає. 444-та поправка. Депутат не наполягає. 445-та є заперечення по врахуванню? Немає. 446-та поправка народного депутата Зайця.
Ми знову ж таки говоримо про можливості правової нашої системи. І тому я прошу вас проголосувати цю мою поправку. В решті решт, люди добрі, давайте ж не ставитися до судочинства, як. інституту яким можна маніпулювати як вам хочеться. В решті решт, є право громадян на оскарження, є механізми через судові рішення. І всі мої поправки спрямовані саме на те, щоб дати можливість використовувати це право оскарження, ви ж забираєте у людей це право. Ви перетворюєте суд у інструмент маніпуляцій певних політичних сил. Таким чином ви не просто створюєте правову базу для маніпулювання або для спотворення волевиявлення. Але ще і побічно знищуєте нашу судову систему. От куди спрямовані ваші поправки.
Поправка народного депутата Зайця номер 446 ставиться на голосування. [[14:41:38]] За-22 Поправка не підтримана. 447-ма поправка народного депутата Зайця. Поправка номер 447 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[14:42:09]] За-15 Поправка не підтримана. 448 поправка. Депутат не наполягає. 449-та. Не наполягає. 450-та поправка. Депутат Шустік. Не наполягає. 451-ша поправка. Колесніков, Лукаш, Портнов. Є заперечення по врахуванню? Немає. 452-га поправка. Депутат не наполягає. 453-тя. Не наполягає. 454-та. Не наполягає. 455-та поправка. Депутат згоден. 456-та поправка. Депутат згоден. 457-ма поправка. Народного депутата зайця.
Шановні народні депутати, Іван Заєць, Українська народна партія. Тут пропонується ввести кримінальну відповідальність для членів комісії, які ухиляються у роботі від поважних причин, не від роботи, а у роботі, це великі мудреці такі. До чого це доведе, це приведе до того, що більшість членів комісії, які керуються, управляються двома мегаблоками примусять будь-якого члена комісії порушувати закон, бо вони скажуть, якщо ти не голосуєш так як нам потрібно, то будеш сидіти два роки. Тому вже питання про замовників фальшування виборців наш законодавець вирішив, уже не треба шукати панів Ківалових чи когось іншого, уже законом приписано, що відповідати буде людина, яка є членом комісії, а якщо вона не захоче фальшувати, то вони її просто посадять на 2 роки у тюрму. Оце закон той, що ми сьогодні приймаємо, оце така демократія, оце такий хід у нас до Європи, це хід до тоталітарного режиму, це хід в комуністичну систему!
Поправка номер 457 народного депутата Зайця ставиться на голосування. [[14:44:15]] За-31 Поправка не підтримана. 458-ма поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 459-та поправка. Депутат не наполягає. 460-та поправка. Депутат не наполягає. 461-ша поправка. Депутат Кармазін не наполягає. 462-га. так само. 463-тя. Згоден. 464-та поправка. Депутат не наполягає. 465-та поправка. Депутат не наполягає. 466-та поправка. Не наполягає депутат. 467-ма поправка. Депутат не наполягає. 468-ма. Народний депутат Князевич. Будь ласка, мікрофон депутата Князевич.
Називається говорили балакали – сіли тай заплакали. Першого жовтня 2007 року набув чинності Закон „Про державний реєстр виборців”. Ми говорили, щоб на позачергових виборах депутатів ми все ж таки дамо трішечки строку, хай підготуються ще два роки і знову пишемо, що все ж таки мало часу і може так трапитися, що він не буде готовий. То якщо буде такий запис, то він точно ніколи не буде готовий. Тому, я думаю, що цю норму треба вилучати, повинна бути імперативна норма, реєстр повинен запрацювати. Ми зменшимо строки кампанії. Реально він запрацює тоді, коли будуть складені списки виборців –це буде десь в кінці листопада. Шановні колеги, якщо ми цього не зробимо, філософія закону підпорядкована якраз тому, що буде працювати Державний реєстр. Ми ж вводимо додаткові списки. Дозволяємо в день включати і так далі, якщо цього не зробити – реєстру не буде, а буде повна вакханалія. Дякую.
Шановний В’ячеслав Петрович, ви наполягаєте на голосуванні? Питання тут в тому, що мит повинні забезпечити точні списки виборців, щоб у нас не було проблем з тим, щоб не використовувались списки, які шість років тому були. Сьогодні Державний реєстр виборців не працює і ми не можемо забезпечити сьогодні точність цього. Будь ласка, якщо ви наполягаєте націй поправці, я можу її поставити на голосування. Будь ласка, мікрофон депутата Князевичу.
Олександре Володимировичу, ну погодьтесь, що це абсолютно не аргумент. Ми в першому читанні прийняли нормальний закон. До другого читання його можна поправити, є ще час для того, щоб це питання, я погоджуюсь 2007 року треба брати за основу, а не 2006 року. Але, якщо ви напишете таку норму, то в нас не буде їх і на наступних парламентських виборів. Я вас запевняю, що це буде підставою для того, щоб цей процес був вічний. І ніколи не буде прийнятий той закон про який ви кажете в другому читанні. Дякую.
Так, я дякую, я впевнений в тому, що питання створення цього реєстру, ще буде питання вивчення багатьох органів, але зараз я ставлю на голосування. Не наполягаєте. Дякую. 469-та поправка депутата Ключковського. Він не наполягає. Таким чином ми розглянули всі поправки внесені до цього закону, які були внесені суб’єктами законодавчої ініціативи. Шановні колеги, у нас під час розгляду, окрім голосування по поправках, ми уточнювали редакції окремих статей. Я дуже прошу зараз, щоб під час підготовки до підписання цього закону профільний комітет уважно врахував ті зміни, які підтримані депутатами, а також, щоб Головне юридичне управління здійснили юридико-технічну експертизу і щоб у нас вся термінологія, яка використовується, і необхідні зв’язки по датах були точно між собою узгоджені. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України [[друге читання]]. Прошу, будь ласка, визначатися. [[14:48:26]] За-311 Законопроект у другому читанні ухвалено. Шановні колеги, є проблеми, які сьогодні голосувалися у другому читанні, які могли розбалансувати цей проект закону? Немає цього. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон законопроект 4741 про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України. Прошу визначатися. [[14:49:12]] За-316 Закон в цілому ухвалено. Репліку тепер Володимир Олександрович Яворівський.
По-перше, я вітаю з прийняттям цього закону нас. І мені дуже прикро, що мій шановний колега і друг Іван Олександрович не зрозумів мене у тому, що я цілковито підтримував всі його прогресивні абсолютно поправки, всі до однієї. Серед тих семи голосів, які набирали його поправки, є і мій голос. Я просто дуже шкодую, що звичайний, простий народ, який сидить тут, у залі, не все зрозумів і не підтримав його поправок. І останнє, що я хотів сказати. Прекрасна жінка із нашої фракції Ольга Бондар пропонує день Ольги, який є сьогодні, перейменувати на день Зайця.
Репліка народного депутата Зайця, будь ласка.
Іван Заєць, Українська народна партія. Ви чули, от сьогодні переді мною виступав один народний депутат, про що це говорить? Це говорить про те, що він не відає, що творить, він не читав цього закону. Він не знає, що робиться. Ця вся еквілібристика, що він голосував, підтримав пропозиції Зайця, це ви можете розказувати будь-кому. Але я хочу, щоб ви знали, що законопроект, який ми щойно прийняли, він створений в межах тієї ж ідеології, яка реалізовувалася і при розробці Конституції, яку нам пропонували БЮТ і Партія регіонів. І цей законопроект буде допускати великі фальшування списком виборців, буде перетворювати комісії в інструменти фальшування. Цей законопроект позбавляє людей оскаржувати правопорушення, підведення результатів виборців. Цей законопроект перетворює членів виборчих комісій у рабів. Тому що ви їх можете посадити на два роки за те, що вони не будуть виконувати ваші, ваші побажання бути, жити за Конституцією. Тому, пане, який виступав переді мною, не смійтесь і не радійте. Не беріть участі у зломі демократичної системи.
З мотивів голосування народний депутат Катеринчук.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Ви знаєте, тільки мудрі люди, напевно, роблять висновки із минулого. Я так зрозумів, що зміст тих поправок і того законопроекту, який сьогодні був прийнятий, він далекий від змагального процесу, виборчого процесу. Тому тих, хто домовилися і під ці домовленості зробили такий законопроект, мають розуміти, а що буде тоді, коли ці домовленості рухнуть? Що відбудеться тоді? То мені хотілося б, щоб все ж таки Президент заветував цей законопроект. Тому що він нічого спільного з демократичним виборчим процесом не має.
Шановні колеги! Ми завершили розгляд питання. Тепер переходимо до наступного законопроекту. Реєстраційний номер 4630.
З мотивів!
З мотивів чого? Якого? Розгляд питання завершено. Зараз ми приступаємо до розгляду проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків [[повторне друге читання]] [[доручення від 16.07.2009]]. Зараз, одну хвилиночку, колего Аржевітін. Доповідач – секретар Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Юрій Володимирович Полунєєв. Будь ласка, Аржевітін з процедури розгляду питання. А потім Юрій Володимирович.
Шановний Голово! Шановні депутати! Я хотів вас повідомити про те, що сьогоднішня табличка, яку нам роздали, вона не є кінцевою. Я як народний депутат відповідно до статті 116, а також народний депутат Самофалов подали пропозиції до повторного другого читання, але комітет їх не розглянув і в цю таблицю не включив. А також є дуже серйозні зауваження, суттєві зауваження Головного юридичного управління і Науково-експертного управління, які так і зазначають, що в законопроекті є чимало порушень Конституції, тому я наполягаю відповідно до статті 121 і 123 Регламенту та статті 148 цей закон сьогодні в цілому як акт Верховної Ради не приймати. Відповідну заяву передаю в президію.
Дякую. Шановні колеги! Справа в тім, що Комітет Верховної Ради України з питань банків і банківської діяльності розглянув цей законопроект, комітет розглянув 16.07, таблицю роздано своєчасно, але якщо мова йде про інші доповнення, які виникли в останній момент, то ми можемо голосувати як поправка до поправки. В даному разі сьогодні ми розглядаємо цю таблицю, яка нам роздана була. Є зауваження, причому істотні, Головного юридичного управління. Якщо не буде запропоновано врахувати ці поправки, то ми тоді, маючи на увазі і розуміючи, які є зауваження Головного юридичного управління, Верховна Рада буде брати на себе відповідальність прийняття цього закону. А зняти його з розгляду я не маю права, тим паче, що ми обговорювали перелік питань до розгляду сьогодні, і заперечень, коли я ставив на голосування, в депутатів не було. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Володимир Михайлович! Мартинюк, фракція комуністів. Суть виступу колеги Аржевітіна зводиться дещо до іншого. Він звертає в черговий раз увагу на порушення норм Регламенту при підготовці законопроектів до першого, другого чи повторного другого і так далі читань. Колега Аржевітін звернув нашу увагу на те, що комітет, не чекаючи і не дотримуючись термінів, одразу ж після того, коли ми проголосували про направлення цього законопроекту на повторне друге читання, він тією ж датою, коли ми його направили на повторне друге читання, передає нам ту ж саму таблицю першого [[другого]] читання, вибачте за таке слово, і колега Аржевітін та інші не могли скористатися своїм правом – до повторного другого читання внести свої пропозиції. І тому якщо зараз ми підемо шляхом того, що приймемо це як закон, то вступає в дію 48 стаття Регламенту, і ви, Володимире Михайловичу, не матимете права направити його на підпис, поки не розгляне профільний комітет.
Дякую. Шановні колеги, я хочу вам нагадати, що на останньому позачерговому засіданні Верховної Ради України ми на процесі домовленостей проголосували, одну хвилиночку, про направлення на повторне друге читання двох законопроектів: цього законопроекту, який ми обговорюємо, а також законопроекту про прожитковий мінімум і мінімальну заробітну плату. І я повинен сказати, шановні колеги, що таблиць не було підготовлено до другого питання з приводу цього законопроекту. Інші я вже не буду чіпати. Ми проблему там вирішили. Після того відбулося засідання комітету і комітет підготував, і подав цю таблицю. Правда, спочатку виникли розбіжності, бо прийшов спочатку документ за підписом секретаря комітету, а потім прийшов документ за підписом першого заступника голови комітету. І на засіданні Погоджувальної ради я звернувся до керівників фракцій і до всіх, з тим, щоб у нас діяв порядок: якщо комусь не подобається з політичних мотивів розгляд того, чи іншого питання, але голова комітету повинен виконати доручення комітету. Якщо комітет прийняв рішення, ми його виконуємо. З даного питання комітет надіслав, в тому числі і мені, рішення комітету з обґрунтуванням скільки людей було, як голосували, і, виходячи з цього, ми маємо всі підстави до розгляду цього законопроекту. Разом з тим, до нього є застереження апарату Верховної Ради, а саме Головного юридичного управління. Давайте зараз, в процесі розгляду будемо приймати рішення з цього приводу. Будь ласка.
Лук’янов не перший, а просто заступник. Значить, Лук’янов підписував. Шановні колеги, я хочу ще раз сказати, давайте таким чином домовтеся, наведіть в себе порядок в комітеті. Якщо не можете працювати – скажіть, давайте ми комітет розформуємо. А то у вас постійно якісь питання. Ви вирішуйте ті, чи інші свої проблеми. Давайте таку принциповість демонструвати в всіх тих питаннях, які печуть людям, а не печуть когось одного. Будь ласка, доповідайте це питання. [[Ш у м у з а л і]] Я йду по Регламенту. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Голово, шановні народні депутати, дивує мене надзвичайно позиція моїх колег, зокрема Станіслава Михайловича, який навіть не явився на засідання комітету, де розглядалося таке важливе питання, як цей законопроект. І була створена робоча група, яка відпрацювала всі зауваження, всіх депутатів. Тому. Коли розглядається законопроект, якого сьогодні чекає вся банківська система, заяви про те, що давайте знімати з розгляду цей закон, просто звучать дивно. Я не схильний зайве драматизувати ситуацію в банківському секторі, але дані свідчать про те, що негативні явища там набирають силу. Зокрема, зростання частки проблемних активів у портфелях фінансових установ, зменшення у цьому зв’язку капіталу банків, відсутність доступу банків до міжнародних ринків капіталу, постійні проблеми у клієнтів, у людей з отриманням своїх коштів. Саме це дає нашій політичній силі, нашій фракції підстави вважати, що законопроект цей, який направлений на реструктуризацію кредитів, на санацію банківської системи є вагомою підставою скликати і розглядати на цій сесії позачерговій саме цей закон. Із-за банківської системи буде затримано вихід української економіки з кризи. Тепер про законопроект 4630. Цей законопроект – комплексний законопроект, який покликаний врегулювати різноманітні питання, пов’язані з фінансовим оздоровленням банківської системи. Зокрема, законопроект торкається групи питань з реорганізації банків, передачі їх активів, пасивів, особливості дій тимчасового мораторію на виконання зобов’язань перед кредиторами, ролі держави, Національного банку України щодо приведення заходів з фінансового оздоровлення банків. Прийняття цього закону є надзвичайно важливим. З цілого ряду причин. І невідкладного прийняття. По-перше, на порядку денному гостро стоїть питання оздоровлення банківської системи. І це оздоровлення означає не тільки і не стільки так звану рекапіталізацію окремих банків за участю держави, скільки вирішення проблеми проблемних кредитів за участю держави, вирішить. зменшення регулятивного капіталу. Останні тенденції і дані свідчать про те, як я говорив, що ці процеси наростають. При опрацюванні цього законопроекту у процесі повторного другого читання виникла низка дискусійних питань. Для пошуку узгоджених рішень було проведено цілу серію експертних нарад і робочих груп за участю депутатів усіх фракцій, представників Міністерства фінансів України, Національного банку України. Загалом було розглянуто 170 поправок до цього законопроекту. Частину поправок було відхилено. Оскільки вони здебільше стосувалися однієї і тієї ж теми не розповсюдження тимчасового мораторія який вводиться НБУ у комерційному банку на вклади фізичних осіб.
Будь ласка, мікрофон.
Що в умовах неплатоспроможності фінансової установи реалізувати надзвичайно тяжко. Також, деякі відхилені пропозиції передбачали обмеження доступу іноземних інвесторів у банківську систему України і як такі, суперечили зобов’язанням взяти Україною перед світовою організацією торгівлі. Запропонований на ваш розгляд проект закону передбачає, як системний підхід максимально спростити порядок фінансового оздоровлення банків. А також, терміни проведення цих заходів. І важлива теза: „Оскільки ухвалення або неприйняття окремих правок всупереч системному рішенню яке відпрацьовано Комітетом з фінансів і банківської діяльності спільно з урядом, експертами, Національним банком України може зруйнувати узгоджену конструкцію цього законопроекту – я прошу підтримати. Одноголосне рішення комітету. Який рекомендує прийняти законопроект номер 4630 у запропонованій таблиці редакції у другому читанні та в цілому, як закон. За винятком двох моментів, двох правок. Я їх читаю з голосу. Поправка 68 сторінка 18 в таблиці врахувати у такій редакції: „статтю 58 доповнити новими частинами такого змісту, власники істотної участі зобов’язані вживати своєчасних заходів для запобігання настання неплатоспроможності [[в лапках]] „банкрутство банку”. Власники істотної участі, керівники банку [[в лапках]] крім „керівників відокремлених структурних підрозділів банку за фіктивне банкрутство, доведення до банкрутства або приховування стійкої фінансової неспроможності банку несуть відповідальність згідно із законами України. Це перше. Друга дуже важлива правка. Правка 108 сторінка 41 таблиці. Прошу врахувати в такій редакції. Доповнити закон статтею 86 прим в такій редакції. Стаття 86 прім санаційний банк. Кабінет Міністрів України за поданням Національного банку України узгодженим з Комітетом Верховної Ради України з питань фінансів та банківської діяльності має право створити санаційний банк, який не є учасником фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Основним завданням санаційного банку є захист інтересів вкладників, кредиторів банків. Банк набуває статусу санаційного з моменту видачі йому Національним банком України ліцензій санаційного банку та має право здійснювати лише операції передбачені цією ліцензією. Порядок видачі ліцензій санаційного банку, регулювання діяльності та нагляд за санаційним банком здійснюється в порядку передбаченому нормативно-правовими актами Національного банку України погодженими з Кабінетом Міністрів України та Комітетом Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Шановні депутати, я просив би розглянути цей законопроект в цілому, як представлено в таблиці, і не переходити до постатейного голосування, тому що він відпрацьований цілісно як комплексний системний документ і підтримується всіма. І будемо приймати, я думаю, якщо закон буде поставлений на голосування. Дякую за увагу.
Шановні колеги, йдемо, прошу уваги, йдемо по поправках. А скажіть, яке там уточнення. Зараз, одну хвилинку, уточнення, Олександр Лавриновича.
Шановні колеги, коли доповідач зачитував ті поправки до поправок в новій редакції, він помилково сказав, що в лапках слова там „банкрутство”, крім керівників, там не в лапках, а в дужках.
В дужках. Вибачте. Вибачте. В дужках.
Тому що це міняє сенс.
В дужках, вибачте.
Шановні колеги, переходимо до розгляду поправок. Поправка номер 1. Юрій Кармазін. наполягає? Ні. А як ви за нього скажете? ну якщо ви наполягаєте на поправці, я її поставлю на голосування. Ну, будь ласка, Аржевітін, один раз, а потім будемо ставити на голосування. Шановні колеги, народний депутат може вимагати ставити на голосування поправки, які розглянуті, підтримані або не підтримані. Будь ласка.
Шановні депутати, я не буду коментувати, тому що я буду наполягати, щоб мої поправки розглянуті були в комітеті і в тому числі всі поправки Юридичного і Науково-експертного. Що стосується першої поправки, я вам хочу зробити тільки коментар. Що тепер всі клієнти без згоди їхньої будь-яка банківська установа іншій банківській установі або ті ще комусь будуть передавати всі зобов’язання без згоди клієнтів. І таких пунктів тут десятки. Хочете за таке голосувати, будь ласка, голосуйте.
Я ставлю на голосування поправку номер 1 Юрія Кармазіна. [[15:07:23]] За-11 Поправка не підтримана. Ідемо далі. Друга поправка. Ніхто не наполягає? Третя і четверта врахована по суті. Наполягаєте голосувати по ній? П’ята. Врахована. Шоста. Врахована. Сьома. Аржевітін, врахована. Восьма Кармазіна відхилена. Сьома Аржевітін і Полунєєв врахована.
Я хочу вам сказати, шановний колего, от сьома поправка ваша. Я хочу сказати вам, що в першому читанні поправок не буває. Я ще раз хочу сказати, в першому читанні поправок не буває. не збивайте, будь ласка, Верховну Раду з ритму робочого. Я ще раз хочу сказати, на повторне друге Верховна Рада України направила без розгляду цей законопроект. Точніше, не обговорювала поправки, а просто проголосувала на повторне друге читання і все. Я ще раз хочу сказати. В комітет, будь ласка, розбирайтеся. Я ще раз хочу, в комітет. Восьма Кармазіна. Наполягаєте? Ні. Дев’ята. Врахована. Десята. Ні. Одинадцята. Ні. Дванадцята. Ні. Тринадцята. Врахована. Чотирнадцята і п’ятнадцята. Не наполягають. Шістнадцята. Сімнадцята. Вісімнадцята. 19-та, 20-та, 21-ша, 22-га. 23-тя. Аржевітін, наполягаєте на ній? Полунєєв, наполягаєте? 24-та.
Ні, не наполягаю.
25-та, 26-та, 27-ма, 28-ма, 29-та, 30-та, 31-ша, 32-га, 33, 34, 35, 36-та. Не наполягаєте? ні. 37-ма, 38-ма, 39-та, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46. Всі поправки відхилені. Наполягають на ній? 47-ма. Врахована поправка. 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62-га. Відхилені. Наполягають на них автори? Ні. 63-тя врахована. Не наполягає ніхто на голосуванні? 64-та відхилена. Не наполягають? 65-та врахована. Немає застережень? 66-та, 67-ма. Відхилена. Наполягають? Ні. 68-ма Аржевітіна. Врахована. 69-та, 70-та відхилена. Є наполягання? Немає. 71-ша врахована. 72-га. Яка поправка? 71-ша, мікрофон, будь ласка, Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я проти того, щоб Національний банк призначав тимчасову адміністрацію на термін до одного року. Ми вже бачили, що за півроку тимчасова адміністрація просто кредиторів роздягає. Давай 50 відсотків хабарів, тоді ми тобі повернемо грошей. А тепер, якщо піде рік, то це буде не санація, це буде знищення просто банку. Це перше. Друге. Немає у цій поправці того, що написано, щоб Національний банк відповідав за тимчасового адміністратора. А то так, начебто є людина, яка за все відповідає, а Національний банк умиває руки. І на сьогоднішній день ми бачимо, що ті люди, які сьогодні постраждали в проблемних банках, вони будуть і далі страждати. Хочете переконатися, зверніться в Національний кредит і подивитеся. Сьогодні вже банк проданий, приходять кредитори, а вони їм кажуть, 30 відсотків на стіл, або там півроку, через півроку тобі віддамо а щось інше. Тому треба, щоб була відповідальність Національного банку записана, і не більше півроку. Навіть не півроку, а, можливо, місяць. Або й три дні тимчасова адміністрація має працювати.
Будь ласка, позиція комітету?
Ну, позиція комітету зводиться до того, що Національний банк України сьогодні не може передбачити всі випадки, які пов’язані з санацією банків. І він просить дозволити йому вводити тимчасову адміністрацію до одного року. Але поскільки мораторій, до одного, але поскільки мораторій, який передбачений в цьому законопроекті, вводиться на термін до 3 місяців, то ми передбачаємо, щоб протягом 3 місяців тимчасовий адміністратор має оздоровити банк або, принаймні, розробити заходи щодо оздоровлення банку. А потім передати це або в Кабінет Міністрів, або. банку. Тобто Національному банку дається певна гнучкість. Ми не обмежуємо, але він може в особливо важких випадках запроваджувати тимчасову адміністрацію до одного року. Що стосується обов’язків, то вони чітко прописані. Національний банк контролює тимчасового адміністратора, встановлює обов’язки, відповідає тимчасовий адміністратор перед Національним банком, має запровадити план дій по оздоровленню банку. І все буде контролюватися. В тому числі, в тому числі, пане Іване, в тому числі через Комітет фінансів і банківської діяльності.
Дякую вам. Шановні колеги, прошу уваги! Поправка 71 врахована. Разом з тим застереження щодо цієї поправки висловлює Іван Заєць. Тому я зараз поставлю на голосування пропозицію про підтримку цієї поправки. Якщо вона буде підтримана, вона залишиться. Якщо ні, вона буде вилучена. Тому я ставлю на голосування, прошу увагу, про підтримку поправки. Що, що? Мікрофон увімкніть Івану Зайцю.
Володимир Михайлович, Володимир Михайлович, я виступаю проти останньої частини цієї поправки, де мова іде про тимчасового адміністратора, один рік. Тому, якщо ставити на голосування, то саме оцю частину, щоб вони підтвердили, тому що один рік сьогодні – це просто розвал банку. Або за три дні ліквідовуйте його, або його сануйте. Один рік робиться для того, щоб змусити кредитора віддати частину грошей боржнику, а насправді тому, хто здійснює це управління. Це вам може сказати будь-який чоловік, який тримає гроші на поточному рахунку в проблемних банках, це вам може сказати будь-яка людина, яка.
Дякую. Це вже повторно.
Ні, ні, яка.
Дякую. Виключіть мікрофон. Отже, наш колега наполягає, щоб речення: „Національний банк України призначає тимчасову адміністрацію на термін до одного року”, - вилучити, так? Ну зараз міністр фінансів, будь ласка. Виконувач обов’язків. ________________. Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Насправді ця норма обмежує термін тимчасової адміністрації. Якщо ми вилучимо цю норму, то тимчасова адміністрація може відбуватися нескінченно – п’ять років, 10 років. Тут вводиться обмеження, що вона не може бути довше, ніж один рік. Вона може бути завершена за місяць, за три місяці, але в будь-якому випадку Національний банк позбавляється права проводити її більше одного року. Цю норму не можна вилучати. Це обмеження для Національного банку по терміну.
Дякую. Шановні колеги, разом з тим, Іван Олександрович, шановні колеги, разом з тим, оскільки є така. Іван Олександрович! Оскільки є така пропозиція, я поставлю зараз на голосування про підтримку речення в поправці 71-ій: „Національний банк України призначає тимчасову адміністрацію на термін – до одного року”. Будь ласка, голосується поправка. [[15:16:15]] За-263 Поправка підтримана в цій частині. Ідемо далі. Поправка 72 врахована. Ніхто не заперечує? Поправка 73, 74, 75 Юрія Кармазіна. Не заперечуєте? Ні. Поправка Полунєєва, 76, врахована. Нема заперечень? Поправки Кармазіна: 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, які не враховані, не наполягає ніхто на них? Ні. Поправка 87 – врахована. Нема заперечень? Поправка 88 Аржевітіна врахована. Ніхто не наполягає на ній? Поправка 89, 90, 91, 92, 93, 94 Юрія Кармазіна. Не наполягають на ній, вони відхилені? Ні. Поправка 95 Аржевітіна і Полунєєва врахована. Не наполягають на ній?
Ні.
Ні. Поправка 96 - Аржевітін, Полунєєв врахована. Не наполягають на ній? 97 – враховано частково Азарова. Не наполягають? Ні. Аржевітін, Полунєєв – 98 поправка врахована частково. Немає заперечень? Поправка 99 Сергія Клюєва. Наполягають на ній? Вона врахована. Кармазіна поправка: 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106 – відхилені. Наполягають на ній? Ні. Поправка 107 - Аржевітін, Полунєєв врахована. 108 – Аржевітін, Полунєєв, врахована. Наполягають на цих поправках? Ні.
Володимире Михайловичу.
Одну хвилинку. Мікрофон Полунєєва.
Я прошу поправку 108 проголосувати в такій редакції, якій я озвучив. Це стаття 86 про санаційні.
Дайте мені цю поправку, я зачитаю її. Поправка 108, сторінка 41 таблиці, врахувати в такій редакції, доповнити статтю 86 в такій редакції, стаття 86 – Санаційний банк: „Кабінет Міністрів України за поданням Національного банку України узгодженим з комітетом Верховної Ради України з питань фінансів та банківської діяльності має право створити санаційний банк, який не є учасником фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Основним завданням санаційного банку є захист інтересів вкладників-кредиторів банків. Банк набуває статусу санаційного з моменту видачі йому Національним банком України ліцензії санаційного банку та має право здійснювати лише операції, передбачені цією ліцензією. Порядок видачі ліцензії санаційного банку, регулювання діяльності та нагляд за санаційним банком здійснюється у порядку, передбаченому нормативно-правовими актами Національного банку України, погодженими з Кабінетом Міністрів України та Комітетом Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. То треба цю поправку ставити на голосування. Шановні колеги! Прошу уваги! Я ставлю на голосування поправку 108 в тій редакції, в якій я щойно виклав. [[15:20:01]] За-276 Рішення прийнято. Ідемо далі. Поправка 109 - Каракай-Лук’янов – відхилена. Наполягаєте на ній? Наполягають на ній? Ні. Поправка 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123 народного депутата Кармазіна. Наполягає на ній хтось? Ні. Поправка 124 Аржевітін-Полунєєв - врахована. Поправка 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138. 139-та, 140-ва, 141-ша Юрія Кармазіна. Хто на них наполягає? Поправка 142-га Аржевітіна і Полунєєва. Врахована. Заперечення є? Немає. 143-тя Полунєєва. Врахована. Заперечення є? Немає. 144-та, 145-та, 146-та, 147-ма, 148-ма, 149-та, 150-та, 151-ша, 152-га, 153-тя, 154-та, 155-та Юрія Кармазіна. Ці поправки відхилено. Немає заперечень? Шановні колеги, давайте пройдемо процедуру. Поправка 156-та, Аржевітін і Полунєєв, врахована. Немає заперечень? Поправки 157-ма, 158-ма, 159-та, 160-та, 161-ша, 162-га Юрія Кармазіна не врахована. Відхилені. Є заперечення? Немає. Поправка 163-тя, Юрій Полунєєв. Враховано. Заперечення є? Немає. Поправка 164-та Юрія Кармазіна відхилено. Немає заперечень? Немає. Поправка 165-та, Полунєєва врахована. Немає заперечень? 166-та поправка Кармазіна, 167-ма поправка Кармазіна відхилена. Немає заперечень? Поправка 168 Юрія Полунєєва врахована. Заперечень немає? Немає. Поправка 169-та. Автори: Полунєєв, Аржевітін, Клюєв. Врахована. Немає заперечень? Поправка 170-та. Каракай, Лук’янов, врахована. Немає заперечень? Поправка 171-ша, Полунєєв, врахована. Є заперечення? Немає. 172-га, Каракай і Клюєв. Врахована. Є заперечення? Поправка 174 Юрія Полунєєва врахована. Ніхто не наполягає на голосуванні? Ні. Поправка 175 Аржевітіна і Полунєєва. Хто наполягає на голосуванні? Немає. Тепер нам, шановні колеги, треба ще проголосувати поправку 68-му, яка була зачитана такого змісту. Поправка 68, сторінка таблиці 18, будь ласка, відкрийте. Статтю 58 доповнити новими частинами такого змісту: „. власники істотної участі зобов’язані вживати своєчасних заходів для запобігання настання неплатоспроможності [[в дужках]] [[банкрутства банку]]. Власники істотної участі керівники банку [[дужки відкриваємо]] [[крім керівників відокремлених структурних підрозділів банку]] [[закриваємо дужки]]. За фіктивне банкрутство, доведення до банкрутства або приховання стійкої фінансової неспроможності банку несуть відповідальність згідно із законами України. Я ставлю на голосування цю поправку, прошу голосувати. [[15:24:30]] За-282 Поправка прийнята. Таким чином, шановні колеги, всі поправки. З мотивів голосування Адам Мартинюк, будь ласка. Зараз будемо голосувати у другому читанні.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Шановні виборці! На превеликий жаль, в черговий раз замість вирішення проблеми ті хто володіє банками зараз хочуть прийняти закон який абсолютно погіршить ситуацію людей. Замість того, щоб, наприклад, підтримати пропозицію, щоб під 3 чи 5 відсотків давати кредити, то зараз ми приймаємо закон, який зробить з банків невідомо що. На превеликий жаль, жодний із зауважень на 10 сторінках Головного юридичного управління не враховано. І цей закон, взагалі, не буде діяти. Але зрештою в кінці кінців, приймайте, голосуйте і я сподіваюся, що справдиться слова великого вченого економіста цитату якого я зараз озвучу. „Власники капіталу стимулюватимуть робітничий клас купувати все більше і більше дорогих товарів, будинків і техніки – підштовхуючи їх тим самим до того, щоб вони брали все дорожчі кредити до ти поки кредити не стануть не виплачуваними. Невиплачувані кредити ведуть до банкрутства банків, які будуть.
Завершуйте, будь ласка.
Невиплачувані кредити ведуть до банкрутства банків, які будуть націоналізовані державою, що в підсумку і приведе до появи комунізму. Я вас із цим і вітаю, це Карл Маркс, „Капітал”, том перший.
Іван Заєць, будь ласка, потім Аржевітін і будемо голосувати.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я, шановні народні депутати, не хочу бути злим провидцем, але прийняття цього закону дуже швидко переконає нас у тому, що ті люди, які були кредиторами проблемних банків, ті люди, які мали депозити для них настають дуже чорні дні. Вдумайтеся, дається рік на те, щоб був тимчасовий адміністратор, а на санацію банку із голосу, ви проголосували, дається п’ять років. що можна робити п’ять років із цим банком, бо в той час, коли ми бачимо міжнародну практику, як тільки банк захитався або його ліквідують, або його. за дуже короткий термін. Тому тут є механізми тільки одні для того, щоб зараз пограбувати в черговий раз цих кредиторів, які поклали гроші, клієнтів банку. От згадаєте мої слова. Дякую.
Народний депутат Аржевітін, мікрофон. Потім Самофалов Геннадій.
Станислав Аржевитин, группа «За Украину». Шановні депутати, нам дійсно такий законопроект потрібний, але не в такій редакції, повірте, не в такій редакції. Тому, я ще раз наголошую, для стенограми, що ті пропозиції, які щойно розглядались, це ті мої пропозиції, які були до першого, коли ми в другому читанні слухали перший раз. Ось мої пропозиції до повторного другого читання, яка жодна з них комітетом не розглянута і в таблицю не включена. Тому з цього приводу я і написав заяву і виступав. Тому прошу і вимагаю, що ми цей законопроект повинні відправити на третє читання і не приймати сьогодні як. , тому що порушена процедура депутатів, які мають повне право на те, щоб висловити свої зауваження до цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Геннадій Самофалов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Действительно закон крайне важный, крайне нужный, долго мы над ним работали, сегодня вынесли, рассмотрели, но этот закон должен был быть подготовлен более серьезно. Почему? Я подал столько же заявок приблизительно, в смысле поправок, столько сколько и Иван Заяц к Закону про выборы Президента, ни одна из них не была рассмотрена. Но я понимаю, что отпускная пора, отдохнуть хочется. Комитету некогда было. А есть вещи, которые просто недопустимо, как сегодня говорят, в демократическом государстве. Но к примеру. Как это сегодня мы примем решение банк без согласия клиента должен выдавать информацию. Это нормально или нет? Поэтому я поддерживаю коллегу Аржевитина, что этот закон нада все-таки еще до конца может быть до шлифовать и уже в окончательном варианте принять как положено. Спасибо.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Тепер я поставлю на голосування. прошу уваги. Пропозицію про прийняття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків [[реєстраційний номер 4630]] для прийняття у другому читанні. Прошу голосувати. [[15:29:32]] За-303 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, які є зауваження до процедури і порядку розгляду у другому читанні і прийнятті в другому читанні. Ні, будь ласка, ваші скажіть, от по третьому читанні треба визначити, якщо в нас є неузгоджені статті, якщо в процесі прийняття ряд поправок не було проголосовано і виникло різночитання, ми можемо перенести на третє читання. Я ще раз хочу сказати. До комітету, будь ласка. Ми в сесійному залі, вибачте. Мікрофон народного депутата Аржевітіна. Значна частина ваших поправок врахована.
Шановні, і ще раз наголошую. Ті поправки, які ви голосували і за які вам дякують, - це були ті мої поправки, які я подавав, коли ми перший раз нібито слухали, нібито не слухали. Пригадуєте, 16 числа. Тому це мої поправки були до того читання. До сьогоднішнього читання я підготував в установленому порядку так само, як і депутат Самофалова, свої пропозиції і виклав в листі і направив в комітет. Комітет відповідно до процедури зобов’язаний був в десятиденний термін всі мої пропозиції розглянути і включити в сьогоднішню таблицю і тоді голосувати. Порушено депутатське право. Тому я наполягаю цей законопроект відправити на третє читання, а комітету розглянути мої пропозиції і інших депутатів.
Дякую. Іван Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся особисто до вас, ви правильно сказали на самому початку розгляду цього законопроекту. Повторне друге читання, ми його проголосували тиждень тому не розглядаючи, тому там поправки були до другого читання депутатські, які враховані. Колега, який переді мною щойно виступав, перший заступник голови комітету, ви абсолютно правильну йому зробили пропозицію, треба було приймати участь у засіданні комітету як першому заступнику і провести це засідання комітету. Тому у депутата сьогодні є право звернутися до Президента, щоб Президент відповідні дії вчинив. Це перше. А друге право, коли закон буде підписаний, внести до нього зміни і ми проголосуємо у цьому залі. А зараз треба голосувати в цілому. Для країни конче необхідний цей закон, всі дуже добре знають. Прошу голосувати в цілому.
Репліка. Одну хвилину, будь ласка. Депутат Аржевітін. Ну прізвище назвав, ну.
Шановні депутати, сьогодні називають, що я не був на комітеті, так от я вам відкрию правду. Документи, які вам подали і написані 16-им числом і рішення комітету 16-го числа, так от 16-го числа засідання комітету не було, воно було 17-го числа, але не 16-го, як вам тут подали. І мене не запрошували і на робочі групи я сам ходив по своїй ініціативі. Тому я не знаю, які документи вам подали. Я написав вам лист, що до 16 числа і включно 16 числа засідання комітету у нас не було, тому я не запрошувався. А що було 17 числа, я дійсно не знаю. Але у вас документи 16-им. 16-го числа включно засідання комітету не було.
Народний депутат Лук’янов. І все шановні колеги, ну це вже в обговорення перейде. Ну, будь ласка, Кириленко. Ну ви вже виступали.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я хочу сказати, що на письмове доручення голови комітету було проведено засідання комітету, на якому був кворум, було.
Я прошу заспокоїтись.
Не перебивайте, дайте мені закінчити, я відповім на всі ваші запитання. Я хочу сказати, що всі поправки, які були зареєстровані у комітеті на цей момент, вони були розглянуті і було прийняте одностайне рішення членів комітету, які присутні були на цьому засіданні, підтримати в тій редакції, в якій зараз ми приймаємо. На жаль, пане Аржевітін, вас не було, на жаль. Дякую.
Дякую. В’ячеслав Кириленко. Я прошу заспокоїтись.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановний Володимир Михайлович! Ви особисто не одноразово заявляли, особливо в ранішому часі, що депутати не повинні бути кнопкодавами. От, депутат не кнопкодав, Станіслав Аржевітін, фаховий, професійний банкір вніс дев’ять поправок до законопроекту, який щойно обговорюється. Всі ці поправки шляхом маніпуляцій були відкинуті саме тому, що, очевидно, вони не влаштовують певні лобістські групи, які володіють зараз більшістю у депутатському корпусі і бажають протягнути цей законопроект. Так от, в дусі вільного і незалежного парламентаризму я закликаю вас як Голову Верховної Ради прислухатись до поправок Станіслава Аржевітіна, у минулому багаторічного банкіра, банк якого працював бездоганно і по якому ніколи не було зауважень. Віднесемо це питання на третє читання. І я просив би колег із БЮТу не кричати, бо на злодію шапка горить, а прислухатись до уваг професіоналів, а не різноманітних крикунів. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги, а тепер давайте заспокоїмось, відкинемо емоції. Є регламент. І я, шановні колеги, намагаюсь його дотримуватись. Це глава 20, розгляд законопроектів в другому читанні. Повністю витримано регламент. Якщо коїться неподобство в комітеті, то цілком очевидно, що перший заступник, заступник, а над усе голова комітету і секретар комітету повинні працювати і ходити в комітет. А свої розбіжності виносити на засідання Верховної Ради – це рівнозначно тому, щоб розписуватись у власному безсиллі. Але я провів і консультації з юридичним управлінням щодо дотримання регламенту розгляду цього питання, регламент повністю дотримано. Те, що не врахували пропозиції, це не проблема Верховної Ради України. Разом з тим я прошу Регламентний комітет вивчити це питання. Коли було подано пропозиції, коли розглядав комітет, чому не було приділено уваги і аргументованої відповіді першому заступнику голови комітету з приводу його поправок. А зараз для того, щоб зберегти чистоту, я поставлю на голосування пропозицію: хто за те, щоб зараз Верховна Рада України розглянула проект Закону у третьому читанні, тобто прийняла його в остаточній редакції? Да, я ставлю на голосування цю пропозицію, щоб не було звинувачень і потім листів з посиланням на статті Регламенту. Хто за те, щоб зараз Верховна Рада України визначилась щодо прийняття в остаточній редакції, а саме у третьому читанні, проекту Закону 4630? Прошу голосувати. [[15:36:42]] За-321 Рішення прийнято. А тепер прошу уваги! Я ставлю на голосування про прийняття у третьому читанні і в цілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 4630]], і я просив би, щоб врахували технічні, виключно технічні редакційні правки – коми, крапки і таке інше. Ставлю на голосування цю пропозицію, будь ласка. [[15:37:21]] За-322 Закон прийнято. Так, шановні колеги, давайте працювати далі. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону 5009 - про внесення змін до деяких законів України щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості. Доповідач – Королевська Наталя Юріївна. Давайте, шановні колеги, таке прохання: у нас два закони залишились, ми їх вже приймали більш ніж конституційною більшістю. Короткий виклад суті інформації і поставимо на голосування прийняття за основу і в цілому.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Комитет рассмотрел законопроект номер 5009 о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно минимизации влияния финансового кризиса на развитие отечественной промышленности, и мы просим сегодня данный законопроект перенести с рассмотрения в повестке дня. Спасибо большое за внимание. [[Ш у м у з а л і]] Зняти з розгляду.
Шановні колеги! Давайте таким чином. Я поставлю на голосування про перенесення розгляду цього законопроекту. Ви визначіться, будь ласка. За що ж боролись? Я ставлю на голосування про відтермінування розгляду проекту закону про внесення змін до деяких законів України щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості. Реєстраційний номер 5009. Прошу визначатися. [[15:39:17]] За-255 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного суду України, особливостей провадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань правом на конституційне подання. Шановні колеги! Я поставлю на ваш розгляд пропозицію, ми тут порадились, розглянути його за скороченою процедурою. Немає заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію. [[15:40:04]] За-261 Рішення прийнято. Доповідач – Лавринович Олександр Володимирович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Пилипенко Володимир Пилипович.
Шановні колеги! Ми вперше в історії українського парламентаризму будемо сьогодні розглядати проект закону, який вже був законом України, який ухвалювався в цьому залі у повній відповідності з парламентською процедурою і який визнаний Конституційним судом не конституційним з огляду на те, що дата поставлена при публікації цього закону з точки зору Конституційного суду не відповідала тій даті, яка б мала бути поставлена. Ми вперше стикаємося з тим, що Конституційний суд України працював за правилами суду загальної юрисдикції. Виступав як суд фактів, який досліджував дії посадових осіб Верховної Ради України при публікуванні цього закону, що знаходиться далеко поза межами компетенції, звичайно, Конституційного суду України, який є виключно судом права, який має працювати тільки з правовими нормами, а не з діями посадових осіб і не з юридичними фактами. Але, оскільки цей закон на пряму регулює дуже важливі діяльності в питаннях самого Конституційного суду, зрозумілі мотиви такого цікавого ставлення до цього закону України. Закон, який врегульовував трискладові частини: роботу Конституційного суду України під час визначення подання про внесення змін до Конституції України, яким чином це має відбуватися. І щоб мине мали творів на вільну тему на предмет того, що визначається доцільним, яка практика, де застосовується, а давали чітку відповідь на питання щодо 157, 158 статті Конституції, які обмежують можливості внесення змін до основного закону. Це стосується також тим, щоб ми заповнили вакуум по унормуванню правових процедур, які має робити парламент України для того, щоб звертатися до Конституційного суду за дотриманням процедури усунення глави держави від влади в порядку імпічменту. Також це стосується частини, яка передбачає.
Будь ласка, ввімкніть мікрофон.
регулювання діяльності суду при розгляді подань Президента України. Коли він зупиняє рішення Кабінету Міністрів України. Визначає, що відносно тих рішень, які уже були предметом розгляду, повторно їх зупиняти не можна, а також встановлює чіткі календарні дати, коли є можливість оскаржувати подібні рішення. Тобто цей закон, він пройшов цей зал кілька разів, знайшов повну підтримку у цьому залі. І я хотів би, щоб ми ухвалили його ще раз, і таким чином дали можливість застосовувати ті норми, які потрібні в Україні. І щоб звернули увагу, що в Україні судова влада має встановлювати справедливість і має працювати у тих межах, які визначені для неї і не привласнювати собі повноваження інших складових судової влади або інших гілок державної влади взагалі. Я прошу підтримати цей проект закону у першому читанні і в цілому.
Шановні колеги, Пилипенко Володимир Пилипович від комітету. Ми ж домовилися за скороченою процедурою з вами.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! На розгляд Верховної Ради України пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного Суду, особливостей впровадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань правом на конституційне подання від 10 липня 2009 року, внесений народними депутатами України Лавриновичем та Портновим. Фактично необхідність повторного розгляду цього законопроекту зумовлено прийняттям Конституційним Судом України рішення від 7 липня 2009 року, яким було визнано неконституційним закон України від 19 березня цього року, положення якого за змістом аналогічні тим, що містяться у поданому сьогодні на розгляд Верховної Ради України законопроекті. Визнання Конституційним Судом України суто формальних причин закону від 19 березня 2009 року таким, що суперечить основному закону, призвело до створення небезпечного прецеденту щодо можливості скасування будь-якого закону, а також залишило неврегульованим значне коло суспільних відносин, які стосуються діяльності Конституційного Суду. Враховуючи той факт, що аналогічний за змістом законопроект розглядався вже Верховною Радою України, пройшов всі передбачені Регламентом Верховної Ради України процедури у відповідності до Регламенту та з урахуванням пропозицій народних депутатів України 19 березня був прийнятий як закон, прошу Верховну Раду прийняти законопроект номер 4817 за основу та в цілому. Це рішення комітету, прошу підтримати таку пропозицію. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей закон? Якщо є - запишіться, будь ласка. Я прошу, давайте пройдемо процедуру. Проводиться запис на виступ. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Володимир Пилипенко. А, передає Андрію Портнову, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги! Андрій Портнов "Блок Юлії Тимошенко". На що хотілося б звернути увагу. Перше. Хотілося б звернути увагу на те, що фактично Конституційний Суд скасував закон сам про себе. Тобто цей закон стосувався діяльності самого Конституційного Суду. Це перша позиція. Друга позиція. Конституційний Суд розглядає питання роками, ми не можемо добитися від Конституційного Суду іноді роками якихось зрозумілих рішень. Але закон про самого себе Конституційний Суд розглянув, буквально, за декілька місяців. Тобто дуже швидко. Третя позиція. Конституційний Суд, взагалі, не розглядав прийнятий парламентом з подоланим Президентським ветом Закон про Конституційний Суд по суті законопроекту. А скасував його в зв’язку з тим, що начеб-то Голова Верховної Ради не правильний номер законопроекту присвоїв. Це, взагалі безпрецедентна подія. І четверта остання. Фактично Конституційний Суд України став сам регулювати свою діяльність. Тобто репродуцирувати своє власне бачення через регулювання законопроектної, законодавчої роботи своїми власними рішеннями. Це ми вважаємо безпрецедентним випадком небезпечним для суспільства. Саме у зв’язку з цим Верховній Раді України запропоновано в тій самій редакції законопроект, прийняти його в першому читанні і в цілому, направити до Конституційного Суду і також, у нас є пропозиція детально і уважно вивчити мотиви з яких Конституційний Суд, власне, прийняв це рішення. І, можливо, додатково врегулювати його діяльність. Можливо, навіть, і це обговорюється зараз серед найбільших депутатських фракцій внесеними певних змін до Конституції України в частині регулювання діяльності Конституційного Суду України. Дякую.
Ви ж нас не лякайте. Скажіть зразу, про що ще домовились, щоб ми тут же ж не переживали всі. Шановні колеги, більш ніхто не наполягає на? Таким чином, немає заперечень щодо пропозиції комітету прийняти його за основу і в цілому? Немає заперечень? Будь ласка, є заперечення. Я зараз поставлю дві на голосування про прийняття, одну хвилиночку, ну я ж зараз поставлю на голосування про прийняття законопроекту за основу, можна це зробити? Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону 4817. [[15:48:43]] За-320 Рішення прийнято. Які є пропозиції. будь ласка. В’ячеслав Кириленко, одну хвилинку, шановні, шановні колеги, ну дозвольте.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановний пане Голово Верховної Ради! Шановні колеги! Я закликаю вас в котре не порушувати Регламенту роботи українського парламенту, в нашій групі будуть принципові зауваження до тексту, який щойно ухвалений в першому читанні. Тому просимо надати можливість нам внести поправки і розглянути в штатному режимі цей законопроект в другому читанні. Дякую.
Я з цього приводу можу сказати лише одне, шановний колего, підбирайте слова, коли ви мені говорите, що я вкотре порушив Регламент, наприклад? Наприклад? Я жодного разу не порушив Регламент. Будь ласка.
Шановні колеги, звичайно, можна сказати, що Регламент передбачає обов’язковість надання можливостей для внесення народними депутатами України поправок до будь-якого закону, який ухвалений в першому читанні, взяти за основу Верховною Радою. В даному випадку ми вперше, я ще раз наголошую, в історії української Верховної Ради маємо ситуацію, коли цей закон, який вже діє в Україні слово в слово, кома в кому повернуто до сесійної зали після того, коли судді Конституційного суду вказали, що дата, яка проставлена під час публікації цього законопроекту з їхньої точки зору має бути інший. Жодного питання щодо норм не висловлювалось. Таким чином це питання є свого роду унікальним, які в нас склалося. Воно не регулюється спеціальним підрозділом, звичайно, якимось нашого Регламенту. Тому, я думаю, що тут народні депутати України можуть визначитися щодо можливої процедури ухвалення рішення з цим питанням.
Шановні колеги, які ще є інші пропозиції? Будь ласка. Шановні колеги, я поставлю на голосування на рішення Верховної Ради. В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко депутатська група „За Україну”. Я ще раз закликаю всіх до попередньої нашої тези, що депутати це ж не кнопкодави, як стверджують всі депутати без винятку. Якщо в попередніх питаннях у нас були поправки і вони не були враховані. Якщо у нас взагалі до порядку денного були суттєві зауваження і вони не враховані, а по суті, відкинуті. То не позбавляйте нас права внести свої поправки до штатного законопроекту 4817, який зараз розглядається у звичайному режимі і потребує другого читання, якщо хтось на цих читаннях і поправках наполягає. От я в друге офіційно наполягаю на тому, що ми хочемо внести поправки і, щоби депутатський корпус їх розглянув. Тому я прошу прислухатись згідно Регламенту чинного законодавства і Конституції України до моєї позиції, як народного депутата України. Дякую.
Шановні колеги. А, Портнов, будь ласка.
Андрій Портнова фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановні народні депутати України, для того, щоб врегулювати спір, який зараз виник на засіданні Верховної Ради, для того, щоб відповісти на запитання В’ячеслава Анатолійовича Кириленка, пропоную поставити на голосування Верховній Раді України питання про доцільність надання терміну для другого читання у зв’язку з тою унікальною ситуацією про яку нас проінформував Перший заступник Голови Верховної Ради Лавринович Олександр Володимирович, і якщо Верховна Рада України більшістю голосів зараз визначиться про те, що необхідно поставити на голосування, щоб проголосувати його в цілому, то так воно і буде. Бо виховувати нас не потрібно виховувати Верховну Раду України і показувати нам, що ми номер неправильно присвоїли, що якусь дату. Тому пропонуємо поставити це питання на голосування. Ще раз, будь ласка, сформулюйте сутність, бо так ви. сутність пропозиції Верховній Раді. Мікрофон, будь ласка, Портнова.
Суть пропозиції. Шановний Володимире Михайловичу, суть моєї пропозиції полягає у наступному, щоб проголосувати зараз законопроект в цілому. А для того, щоб ми не порушували процедуру, поставити питання на голосування зараз про те, щоб можливість мати проголосувати його в цілому без 7-денної або 14-денної перерви у роботі.
Шановні колеги, одну хвилиночку, зараз заспокоїть вас всіх моя пропозиція. Іван Олександрович, одну хвилиночку. Давайте таким чином поступимо. Шановні колеги, справа у тім, що зараз Верховна Рада може проголосувати і прийняти рішення і проголосувати в цілому цей закон. Депутат напише, посилаючись на 48-му статтю Регламенту, і я вимушений буду не підписувати, вимушений буду направляти у регламентний комітет. І ми будемо тут демонструвати позицію один до одного. Ми його прийняли за основу, давайте ми на наступному засіданні приймемо його в цілому. Ну, мають вони право внести поправки до закону. Одну хвилинку. Те що пропонував колега Аржевітін не відповідало вимогам Регламенту. Ну давайте ми таким чином підемо, ну це не те, що сьогодні пече всій країні. Я розумію, що я зараз поставлю на голосування, ми проголосуємо, вони по 48-й статті Регламенту напишуть і я вимушений буду не підписувати цей закон, ви розумієте що. Ну давайте на цьому закінчимо. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Все. Ну нічого це нам не додає, доданої вартості не буде, шановні колеги. [[Ш у м у з а л і]] Що проголосувати? Ну ми проголосуємо зараз, але у них право, я ж не можу забрати у депутата, не можу забрати право внести поправки. Я розумію, але шановні колеги, ми його розглядаємо як звичайний закон. Навіщо нам створювати конфлікт? Ну ви ж прекрасно розумієте. Будь ласка, Адам Мартинюк, потім Іван Заєць.
Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, давайте послухаєм Голову Верховної Ради, я зараз поясню, в чому ситуація. Ми можемо зараз, дійсно, набрати 320-330 голосів для того, щоб прийняти цей закон як закон. Але, для того, щоб він став законом, треба, щоб Голова Верховної Ради підписав і направив на підпис Президенту. Появиться заява по 48-мій статті Регламенту, Голова Верховної Ради без рішення Регламентного комітету, який навряд чи буде засідати завтра-післязавтра. А після рішення Регламентному комітету знову ж треба рішення Верховної Ради, рішення Верховної Ради. Тобто ми в сесійній залі повинні з вами будемо приймати рішення, підтримати пропозицію чи не підтримати. Коли ми з вами зберемось? Я думаю, кожному зрозуміло. Тому давайте погодимось, що в першому читанні. Не даваймо можливості Конституційному Суду законно визнати його неконституційним. А то вони можуть цим скористатись. Давайте зупинимось на цьому.
Іван Заєць, будь ласка. Потім Лілія Григорович.
Іван Заєць, Українська народна партія. Ну, мене дивує позиція, коли демонструється принцип – Верховна Рада може все. Не може Верховна Рада все. І Верховна Рада діє у спосіб, визначений Конституцією і законодавством. Тому ніхто, і в Регламент, тому ніхто не має права мене позбавити сьогодні подати пропозиції. А тепер відносно по суті тих аргументів, які тут називалися. Конституційний Суд розглядав, не розглядав по суті цей законопроект. Якщо він буде розглядати по суті цей законопроект, то ви одержите масу ще різних ухвал на неконституційність тих чи інших положень. Тому, Володимир Михайлович, ви просто не маєте права як головуючий піддаватися під цей принцип, Верховна Рада має все, не забирати у нас права відкласти цей законопроект до кращих часів.
Лілія Григорович, мікрофон.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну”, „Наша Україна”. Як би ми подивилися під стіни Верховної Ради, сьогодні прийшло дуже багато людей скаржитись на те, що в країні не діє закон. З різних причин в різних регіонах, у різної людини по-різному не діє. Сьогодні цей закон перестає діяти у Верховній Раді. Яка доцільність? Яка мета? Як би не мудрствували лукаво маститі юристи, які доповідали і пояснювали, що треба ад-хок забрати право у кожного депутата внести поправки до другого читання, висновок тільки один: отак дві мегаполітсили хочуть ad hoc – забрати будь-яке право у 46 млн. громадян, забравши перед цим 80 відсотків національних, загальнонаціональних багатств. Тому я вам дякую, Володимире Михайловичу, за вашу вірну конституційну, парламентську, громадянську і людську позицію. Так і тримайте.
Володимир Бондаренко, будь ласка.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, давайте заспокоємось. Мова йде про що? Ми цей закон свого часу розглянули в першому, другому і всіх інших читаннях і ухвалили його. Він повністю пройшов всю парламентську процедуру. Без будь-яких змін, без жодної коми вперше ми отримуємо по формальним ознакам в зв’язку зі зміною однієї цифри в даті, цей закон повернули нам. Так можна гратися і далі. І Конституційний Суд вирішує тут своє питання: він захищав, перш за все, себе, і деяка група, яка сьогодні відстоює тут інтереси Президента, який неодмінно піде вже в історію, вони сьогодні борються за те, щоб зберегти йому можливість уникнути імпічменту. Тому сьогодні мотиви дій їх відомі. Я би хотів, щоб ми врахували це. Але якщо сьогодні питання це вважається таким, що викликає спори, давайте проведем його правильно, проведем його регламентно, і в кінці кінців буде ухвалений цей закон в такому варіанті, який ми маємо сьогодні без жодної зміни жодної коми, але просто з відтяжкою.
Дякую. Шановні колеги, давайте на цій ноті закінчимо. Справа в тім, якби Верховна Рада України мала право підтвердити свій закон, скажімо, після рішення Конституційного суду, тоді була б інша логіка розвитку подій. Зараз колеги цілком слушно ставлять питання, що ми розглядаємо за звичною регламентною процедурою. Є застереження. Давайте ми не будемо притискувати один одного. Прийняли ми за основу. На найближчому засіданні, я думаю, він буде підготовлений до другого читання, ми його розглянемо. Нема заперечень? Я вам дякую за таку підтримку. А тепер до розгляду оголошується останнє питання - проект Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи щодо стабілізації ситуації в агропромисловому комплексі України. Ващук Катерина Тимофіївна, будь ласка. Ну, зараз коротку доповідь, тоді будемо на розгляд виносити.
Шановні колеги, в нинішньому році сільські товаровиробники опинились у вкрай складній економічній ситуації. Різко впали ціни на вироблену ними продукцію, відсутні доступні кредити, непомірно зросли ціни на енергоносії, паливно-мастильні матеріали, міндобрива, засоби захисту, на техніку. Особливе занепокоєння викликає стан фінансування видатків по Міністерству аграрної політики за рахунок коштів загального фонду державного бюджету, по програмах підтримки розвитку підприємств галузі АПК в першому півріччі нинішнього року. Так, за січень-липень галузь фактично недофінансована майже на 300 мільйонів гривень. Зокрема такі важливі напрямки, як фінансування підтримки племінного тваринництва – на 70 відсотків, рослинництва – 34 відсотки, підтримка виробництва продукції тваринництва - на спеціальну бюджетну дотацію за приріст поголів’я корів молочного, м’ясного, комбінованого напрямків перераховано лише 21 відсоток. А м’ясний напрямок – на 8 відсотків. Тобто майже абсолютно не фінансуються дані статті. Дана постанова передбачає неухильне виконання нашого Закону про державний бюджет України на цей рік, а також проаналізувати ситуацію з виконанням власних постанов. На сьогодні урядом прийнято 23 постанови з питань розвитку АПК. Прекрасні постанови! Вся біда в тому, що вони просто не виконуються. Окрім того, ми пропонуємо і даємо право Кабінету Міністрів, подаючи до розгляду бюджет на слідуючий рік, виконати наш з вами закон про пріоритетний розвиток села і затвердити, подати цифри не менше 10 відсотків ВВП на фінансування аграрної галузі. А також, шановні колеги, на сьогодні.
Завершуйте. Завершуйте.
Да, складається страшна ситуація і на ринку хліба. Фактично, аграрний фонд може купляти сьогодні не більше до 30 мільйонів в день. Хліба на ринку вистачає, багато. Ми маємо дати право Кабінету Міністрів. Учора, виступаючи в Дніпропетровську, Юлія Володимирівна це підтвердила, що до 3 мільярдів на поворотній основі. Тобто хліб продасться, гроші вернуться назад до бюджету, із Стабілізаційного фонду дати можливість закупляти хліб. Це три моменти вирішить: раз, ціну утримає, друге, утримує важіль, яким ми можемо утримати ціну на хліб у розниці, і третє, дасть можливість селянам отримати живі кошти на осінньо-польові роботи. І два моменти коротких, це наші поправки внести до закону про технічний огляд, щоб не везли всю техніку в одну установу, яка знаходиться в центральній області. І врахувати, і подати закон, який передбачає зараховувати в трудовий стаж, стаж тим працівникам, які працюють на особистому господарстві і продають державі вироблену ними продукцію.
Дякую.
О це вся постанова. Звертаюсь до вас, шановні колеги, ми сьогодні підтримали банки, ми сьогодні підтримали все, якщо дві мега-фракції.
Дякую.
не підтримають дану постанову - буде незрозуміло. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Будь ласка, давайте тоді. Хорошо, Кисельов, Кириленко, будь ласка. Підемо так, я думаю, що зараз. Як вам зручніше – з місця, з трибуни. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, 29 травня 2009 року без серйозної підготовки, не враховуючи жорсткі умови, погодні умови поточного року, менш як за місяць до масової заготівлі зерна нового врожаю на заміну Державного стандарту ДСТУ 3768.2004 введено в дію нові Технічні умови на зерно пшениці. В результаті різкого посилення вимог в частині натури зерна, зміни кольору, вмісту білку та клейковини і, особливо звертаю вашу увагу, розміру, зміни розміру калібровочних. пшениці, яка у минулому році приймалася першим-третім класом, у цьому році приймається виключно шостим класом, що призвело до зниження заготівельної ціни зерна з 1250 до 780 гривень за одну тонну. Крім того, зміни до стандарту стосуються тільки державних заготівельних та сільськогосподарських підприємств. Враховуючи вищевикладене, я пропоную на 2009 рік залишити дію Держстандарту ДСТУ 3768.2004 без змін, прийнятих 29 травня 2009 року. І друга пропозиція. Я підтримую повністю мою колегу, яка виступала переді мною в частині, щоб ДАІ проводило або створило умови проведення держнагляду тихніки в центрах. Тому що за 250 кілометрів сьогодні гонять техніку в Симферополь із Чорноморського району, і якщо не пройшов, гонить її назад, і місяцями ця процедура відбувається. Тому, колеги, я прошу підтримайте ці пропозиції.
Дякую. Іван Кириленко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановний Голово! На останньому засіданні уряду, яке відбулося вчора виїзне на Дніпропетровщині, розглядалися виключно аграрні питання – 23 проекти постанов. Зараз почалося засідання уряду, бо ряд постанов учора було схвалено. А ряд питань проблемних, які були учора поставлені, розглядаються зараз на засіданні уряду. Ще на попередньому засіданні 12 постанов прийнято. Шановні колеги! Проблем набагато більше ніж постанов і ніж ту постанову, що ми приймаємо. Наша пропозиція дати місяць серпень уряду з тими нормативними актами, які він відпрацював і прийняв, в тому числі і по якості продовольчого зерна. І ця постанова розглядалася, в тому числі тарифи на перевезення, на послуги елеваторів, на послуги перевалок і так далі. Різних інспекцій, які працюють в портах. Зараз це рішення урядом ухвалюється. Колеги, давайте подивимося як буде виконуватися і 1 вересня повернемося до цієї постанови, ви подивитесь її редакція буде зовсім інша. Сьогодні ми пропонуємо її не розглядати тому, що 12 постановами на попередньому тижні 23 вчора – це перекривається. Давайте 1 вересня повернемося до цієї постанови, вона матиме зовсім іншу редакцію. Дякую.
Колеги, які є ще застереження. Хто там піднімає руку? Я ж не бачу, сліпий, хто там, прізвище як? Як прізвище? Пудов, будь ласка. А потім, одну хвилиночку, а потім Адам Мартинюк. Все. Пудов, мікрофон, будь ласка.
Я кричать не буду, Владимир Михайлович, я хочу с вами познайомится особисто, я колись с предыдущим спикером тоже долго не знайомилися, не знайомилися, а потім он мою фамилию теперь он выговаривает уже без проблем. Моя фамилия Пудов от слова «пуд – 16 килограмм». И видимо потому, что я редко выступаю, она не дуже запамяталась. Але я хочу сказати вот що, це недоцільність принятия постанови чем обгрунтовывается. Тому що сейчас, коли не визначені і оптові, інші цени, і коли ще трудно найти ще фермеру, который получил какую-то конкретную допомогу – принимать такое решение недоцільно, треба почекати. Аграрний. тоже подождет со своими предложениями.
Дякую за мудру думку. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую, Мартинюк фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! З виступів колеги, які представляють тут фракції, складається враження, що та фракція яка повинна була в першу чергу голосувати і агітувати голосувати за цей законопроект зараз пропонує, щоб ці питання вирішували інші, а Верховна Рада залишилася осторонь. Я думаю, що ми тільки допоможемо уряду реалізовувати тих вчорашніх і сьогоднішніх 23 постанови, якщо ми приймемо обов’язково відповідно до Конституції для виконання постанову Верховної Ради. Тим більше, той із вас, хто уважно дивився в цей проект постанови, він бачить, що це проект постанови, який реальний, проект постанови не захмарний, проект постанови, який не вимагає чогось неможливого або ставить перед урядом питання чи завдання, які не можна виконати, бо вони не відповідають тим реаліям, які постали. І, передусім, ми повинні дійсно, в першу чергу, підкріпити цим самим і рішення уряду, і спонукати уряд до виконання того, що він і сам обіцяє, це те, що стосується аграрного фонду. Дійсно, якщо ми сьогодні не виділимо коштів, додаткових коштів до аграрного фонду, то та величезна праця, ті колосальні зусилля людей села, які зібрали і в цьому році порівняно не поганий врожай закінчиться і зійдуть нанівець. Потім ми виділимо, але не буде що уже рятувати, не залишиться того зерна, якщо воно буде, залишиться на таких. як сьогодні воно знаходиться. Тому, шановні колеги, я ще раз наголошую, уважно подивиться на постанову, вона ставить реальні завдання і проблеми і давайте ми сьогодні на цій хорошій акордній ноті завершимо наше позачергове засідання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Що?! Та він не звертався до вас. Ну, будь ласка, Кириленко, Іван Григорович, тільки, будь ласка, скажіть, що якщо ми говоримо про те, що є команда, є коаліція, то хоч один раз, що ви якесь рішення підтримуєте. Якщо ви думаєте, що ви всі великі, тільки будуть голосувати те, що ви хочете, то, я думаю, до осені це все закінчиться.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Вчора рішення 1250 за тонну продовольчого зерна, 2 мільярди грошей виділено із стабілізаційного фонду на закупівлі зерна. Тобто всі питання вирішені, зняті, давайте попрацюємо місяць і подивимося, як виконуються ці постанови, а потім у вересні, 1 вересня повернемося до неї. Все.
Шановні колеги, давайте таким чином скажемо. От у нас дивна ситуація. Верховна Рада України повинна, зобов’язана й покликана виконувати контрольні функції. Тут ідеться нагадування Кабінету Міністрів, що він повинен виконати те, що передбачено бюджетом у частині підтримки АПК, а не приймати нові постанови. І очевидно, якщо ми вважаємо, що Верховна Рада України не потрібна, то давайте взагалі розпустимо і вона не повинна реагувати на ті питання, на ті виклики, які стоять перед людьми. Пропозиція прийняти цей документ – це означає, ми розуміємо і знаємо, які є проблеми. І тут є рекомендації Кабінету Міністрів. Що тут такого поганого? Якщо ми вважаємо, що вона не потрібна тільки буде прислуговувати і приймати якісь рішення, то давайте скажемо, не треба було приймати тих сьогодні рішень, які ви прийняли. Бо вони також українському народу не потрібні. Так давайте будемо демонструвати таку принциповість. Якщо ми стоїмо за необхідність, що треба відреагувати, щоб люди почули, що приймаються рішення не тільки ті, які потрібні політикам і політичним силам, а й потрібні людям, то давайте скажемо, що ми хоч знаємо, що відбувається в країні. Зразу ні. місяць почекаємо. Так ми з таким же успіхом по банкам і банківській діяльності можемо почекати, з президентськими виборами почекати. Ну давайте же ми якось відреагуємо підтримуючи один одного. На Погоджувальній раді да, а тут уже в водне поступило. Хочете, будь ласка, будемо іти цим шляхом. Тому, підводячи підсумки. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України 5001 з урахуванням пропозиції Василя Олексійовича Кисельова, яку він зачитав для прийняття за основу. Будь ласка. За основу, а там побачимо далі. [[16:14:12]] За-115 Постанову не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 40, „Блок Тимошенко” – 1, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 27, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 0. Будь ласка, з якого приводу? Рудченко чи Ващук. Ващук, будь ласка.
Шановні радіослухачі, я не буду звертатися зараз до народних депутатів. Ви всі почули, наскільки була палкою суперечка за банки, за кошти, які йдуть на фінансування і підтримку банківської сфери, як дружно голосували дві мегафракції за вибори Президента і як сильно пече загалу депутатському, окрім тих фракцій, які чесно підтримали село, та ситуація, яка складається в АПК. Політична доцільність бере верх над здоровим глуздом, над цією логікою, яка є у кожного народного депутата, бо переважна більшість народних депутатів порядні люди, вони б підтримали цей закон. Але є воля лідерів, які вважають, що сьогодні має бути верх тільки їх. От тому міняємо закон про вибори.
Шановні народні депутати, перелік питань, розгляд яких визначено на. Будь ласка, Іван Заєць. Зніміть, будь ласка, з голосування.
Іван Заєць, Українська народна партія. Це було дуже символічне рішення. Воно ще раз показало, що сьогодні українське село будуть знищувати до кінця, тому що зараз жнива, зараз є зерно, зараз багато що робиться на селі і тому його треба пограбувати. А щоб пограбувати, треба не прийняти цієї постанови. Тому це є справжній мотив тих, хто не голосував, а так собі на 50 відсотків забезпечили цей результат. Дуже мені соромно і боляче за цих народних депутатів, які дуже терпляче сиділи і висиджували цей Закон про вибори Президента, який по суті дозволить розділити цю владу пополам, який по суті усуне виборця від волевиявлення. І тут вони проявили таке ставлення до села. Дуже боляче, що ми маємо таких депутатів.
Дякую. В’чеслав Кириленко, потім Кисельов, потім Рудченко. Потім Пудов.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановні виборці, шановний Володимир Михайлович! Це, до речі, той випадок, коли депутатська група „За Україну” цілком підтримує проект постанови, який внесений на розгляд парламенту вашим блоком. Більше того, от вчора було виїзне засідання уряду, коаліційного ж уряду, а ваша ж фракція в коаліції, по питанням агропромислового комплексу. Так навіть тільки з офіційних джерел відомо, що практично всі питання, які розглядалися на тому засіданні, це ті питання, які тепер відображені в постанові Катерини Ващук. От, у мене виникає питання. Або уряд не хоче виконувати власні ж рішення, або просто готується на випередження проект постанови Кабміну, щоб лаври дістались ні одній політичній силі, а іншій. Якщо друге, то це тим більше нас засмучує. Тому що мова тоді ж іде не про село, не про інтереси людей, а про елементарну політику. Тому я закликаю зараз повернутись до голосування. Хай би БЮТ проголосував. Ми голосуєм ще раз і приймем постанову. Дякую.
Сергій Кисельов, будь ласка. Та вже карток немає, вставте картки.
Уважаемые коллеги! Я не стал в своем выступлении говорить то, что скажу сейчас. Дело в том, что вчера под мое честное слово не было перекрыта Московская трасса фермерами и работниками сельхозпредприятий. Их сегодня достали. Потому что у них забирают зерно за бесценок. Он обязан готовиться к севу, он должен заплатить кредиты, а у него зерно забирают в цене в два раза ниже. Потому что, еще раз говорю, в ГОСТ ввели за месяц до уборки урожая и сегодня обдирают людей. Особенно, когда поставили., которые должны стоять на семенное зерно. А его поставили сегодня на продовольственное зерно. И людей просто уничтожают. Поэтому я прошу или переголосовать, или, Владимир Михайлович, как Председатель Верховной Рады обратиться к Премьер-министру, чтобы отменили действие этого нового ГОСТа. Он уничтожает сегодня последние крохи в селе. Спасибо.
Зараз є всього 244 картки. Будь ласка, Рудченко, а потім Пудов. Якщо у вас буде бажання, я поставлю на переголосування.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги і друзі! Я особливо звертаюся до Івана Григоровича як фахівця і професора у сільськогосподарському виробництві. У вересні місяці не буде що робити на селі. Ми не маємо морального права йти сьогодні з цієї зали, не повернувшись і не проголосувавши за постанову, яка внесена Катериною Ващук. Я ще раз до вас звертаюся. Нас слухають сьогодні хлібороби, які не мають зовсім руху зерна, хоч вези його в річку висипай. Немає за що купити „горюче”, немає як виплатити заробітну плату, гасити кредити і тому подібне. Ця постанова „лишніх” коштів із державного бюджету не потребує. Вони вже давно передбачені. Потрібно їх тільки виплатити нашим аграріям. Давайте повернемося до цієї постанови і проголосуємо її.
Народний депутат Пудов, будь ласка. Фракція блоку Юлії Тимошенко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні телеглядачі! Я хочу звернутися до вас і сказати, що ті „крокодилячі сльози”, які ллються з приводу того, що село гине, якраз ллють ті, хто грабує село. І це однозначно!
Це ви маєте на увазі себе, так?
І хочу вам сказати, зараз вони хочуть за безцінь все скупити і посилаються на те, що „повисились” ціни на пальне. Це завжди „крестьян” грабували, коли вони збирали або сіяли! І немає чого тут казати з цього приводу. Треба, як ми кажемо, почекати, треба ринкових цін і „крестьяне” нас зрозуміють. Вони „поймуть”, що ми зупинили „грабёж”. И я приглашаю наших коллег не голосовать за цю постанову. І всі ці повторні голосування – це шахрайство.
Я думаю, що ви на ДОСААФ дуже добре вивчили, які проблеми в аграріїв і як їх вирішувати. Дуже добре ви їх знаєте. Але я звертаюсь до колег і хочу сказати6 „Шановні колеги! Є, мабуть, навіть корпоративна солідарність, і має бути якась совість елементарна у цьому питанні, коли взаємно підтримуємо один одного тільки коли вам потрібно. Навіть виходячи з цього, можна було б проголосувати за це рішення. Так партнери не поступають. Тому я поставлю на голосування про повернення до розгляду проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 5011]], про повернення до розгляду проекту постанови. Ваша справа. Ми для людей голосуємо, не для вас. [[16:22:17]] За-113 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 29, „Блок Тимошенко” – 4, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 38, комуністів – 22, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 0. Шановні колеги, позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритою.