Godātie kolēģi! Turpināsim izskatīt šā gada 24. septembra ārkārtas sēdes darba kārtību attālināti. Darba kārtībā – likumprojekts “Grozījumi Aizsargāta pakalpojuma likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā – deputāts Daniels Pavļuts.
Labdien, kolēģi! Sveicināta, Saeimas priekšsēdētājas kundze! Acumirklīti, tūlīt sameklēšu savus darba materiālus... Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Aizsargāta pakalpojuma likumā” (Nr. 630/Lp13). Likumprojekta otrajam lasījumam ir saņemti seši priekšlikumi. Likumprojekta mērķis ir nodrošināt aizsargāta pakalpojuma sniedzēja aizsardzību no neatļautas aizsargāta pakalpojuma izmantošanas ne tikai komerciāliem mērķiem, bet arī privātiem mērķiem, kā arī noteikt tiesiska pakalpojuma pazīmēm neatbilstoša jeb prettiesiska pakalpojuma izmantošanas aizliegumu. Kā jau minēju, likumprojekta izskatīšanai otrajā lasījumā ir saņemti seši priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz izslēgt likumprojekta 1. pantu, kas definē likumā lietotos terminus, lai novērstu problēmas terminoloģijā. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 67, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - tehnisks Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz aizstāt likumprojektā piedāvātajā likuma 2. panta pirmajā daļā vārdus “privātiem mērķiem” ar vārdiem “personīgiem mērķiem”. Komisijā 2. priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas paredz izslēgt likuma 2. panta pirmajā daļā vārdus “un noteikt tiesiska pakalpojuma pazīmēm neatbilstoša (prettiesiska) pakalpojuma izmantošanas aizliegumu”. Tas ir saskaņā ar 1. priekšlikumā jau nobalsoto formulējumu. Komisijā 3. priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
4. - tehnisks Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz aizstāt likumprojektā piedāvātajā likuma 3. pantā vārdus “prettiesisku sistēmu” ar vārdiem “nelegālu sistēmu” un aizstāt vārdus “privātiem mērķiem” ar vārdiem “personīgiem mērķiem”. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. Aicinu balsot “par”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
5. - redakcionāls Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz izslēgt likumprojektā piedāvāto grozījumu likuma 7. pantā... Ir runa par vārda “nelegālu” aizstāšanu ar vārdu “prettiesisku”. Komisijā 5. priekšlikums ir atbalstīts. Aicinu balsot “par”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
Un visbeidzot 6. - redakcionāls Juridiskā biroja priekšlikums. Tas paredz izslēgt likumprojekta 5. pantu, kas regulē izmaiņas pārejas noteikumos. Šis priekšlikums komisijā tika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Atbildīgajā komisijā nolemts virzīt likumprojektu izskatīšanai trešajā lasījumā Saeimas sēdē. Tātad komisija likumprojektu ir izskatījusi un atbalstījusi. Aicinu atbalstīt otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Aizsargāta pakalpojuma likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumus trešajam lasījumam komisija gaidīs līdz šī gada 23. novembrim, tātad - mēneša laikā.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 23. novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par grāmatvedību””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece‑Ozola.
Kolēģi! Ir saņemti astoņi priekšlikumi. 1. - deputāta Kiršteina kunga priekšlikums, kas paredz, ka ārpakalpojuma grāmatvedim vajadzētu atbilst vismaz bakalaura līmeņa kvalifikācijai. Šis likumprojekts kopumā paredz grāmatvežu... ārpakalpojuma grāmatvežu licencēšanu - gan pārskatāmāku un uzticamāku gada pārskatu nodrošināšanai, gan arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. Pēc diskusijām komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts, paliekot pie likumprojekta autoru priekšlikuma, ka grāmatvedim būtu jāatbilst vismaz ceturtā līmeņa profesionālajai kvalifikācijai. Ceturtais līmenis jau faktiski veic sarežģītu izpildītāja darbu, kā arī organizē un vada citu speciālistu darbu. Un tas arī, ekspertuprāt, ir pietiekams kvalifikācijas līmenis - īpaši, ja salīdzina ar tām prasībām, kas šobrīd likumā “Par grāmatvedību” ir noteiktas grāmatvedim. Tā ir trešā vai ceturtā kvalifikācija vai arī atbilstoša pieredze un sertifikāts. Tā kā komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts, komisijas vārdā lūdzu pie tās viedokļa pieturēties.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Kiršteina iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 8, pret - 68, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
Kolēģi, 2. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Tas precizē ārpakalpojuma grāmatveža... definīciju, paredzot, ka personai, kas ir fiziskā persona vai valdes loceklis, vai komersanta darbinieks, ir jābūt komercreģistrā reģistrētai. Komisijā atbalstīts. Aicinu arī jūs tā darīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts. Godātie kolēģi! Esam saņēmuši deputātu Mārtiņa Šteina, Ineses Voikas, Artusa Kaimiņa, Dagmāras Beitneres‑Le Gallas un Mārtiņa Bondara iesniegumu ar lūgumu izsludināt pārtraukumu Saeimas šā gada 24. septembra ārkārtas sēdē no pulksten 10.30 līdz pulksten 11.00, jo tiek rīkota Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēde. Kolēģi! Par pārtraukumu mums ir jābalso. Lūdzu atvērt sadaļu par procedūru. Varam balsot? Lūdzu zvanu! Balsosim par pārtraukuma izsludināšanu Saeimas sēdē no pulksten 10.30 līdz pulksten 11.00. Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret - 6, atturas - nav. Tātad esam lēmuši par pārtraukumu līdz pulksten 11.00. Kolēģi, vēl reģistrācija! Reģistrācija ir sekmīgi notikusi. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram - paziņojumam.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi un cienītās kolēģes! Kā jau Saeimas priekšsēdētāja minēja, pulksten 10.35 izsludinām Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēdi, lai izskatītu apropriācijas un valsts varētu turpināt savu dzīvi. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi, turpināsim darbu pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par grāmatvedību””. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Dana Reizniece-Ozola.
Kolēģi, mēs tikām līdz 3. priekšlikumam. Tas ir finanšu ministra Reira priekšlikums, kurš paredz arī, ka gadu ar ārpakalpojuma grāmatvedības pakalpojumu nedrīkst nodarboties persona, kurai anulēta licence par Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likuma pārkāpumiem. Pēc diskusijām arī šķiet, ka viena gada ierobežojums ir samērīgs. Komisijā priekšlikums atbalstīts, un aicinu arī jūs to atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Nākamais, kolēģi, ir 4. - deputātu Indriksones un Eglīša priekšlikums. Tas ir ļoti konceptuāls. Šis likumprojekts, kā jau es minēju, paredz ārpakalpojuma grāmatvežu licencēšanu. Faktiski šī ir arī viena no rekomendācijām, kuru mums naudas atmazgāšanas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas kontekstā ieteica OECD. Un tas tika iekļauts arī kā pasākums Moneyval rekomendāciju ieviešanas pasākumu plānā par divām nozarēm - par grāmatvedības nozari un par nekustamā īpašuma apsaimniekošanas nozari. Tādēļ arī šis likumprojekts ir sagatavots. Šī priekšlikuma autori piedāvāja diskusijai... un arī faktiski kā savu redzējumu, ka - līdzīgi kā nekustamā īpašuma nozarei - vajadzētu palikt pie ārpakalpojuma grāmatvežu reģistra, neveidot atsevišķi licencēšanas kārtību. Bet pēc diskusijām komisijas sēdē šis priekšlikums netika atbalstīts. Nu, pamatā... Kā likumprojekta autori un kā Valsts ieņēmumu dienests klāsta un argumentē, licencēšana no reģistra atšķiras ar to, ka licence pēc būtības ir nozares prasību noteikšana un kā tāda atļauja ieiešanai tirgū, kamēr reģistra veidošanai ir vairāk informatīva nozīme. Turklāt Valsts ieņēmumu dienestam jau ir reģistri - gan NILLTFN likuma subjektu reģistrs, gan arī nodokļu maksātāju reģistrs. Vēl vienu reģistru veidot varētu būt mulsinoši. Turklāt, ja salīdzina arī ar nekustamā īpašuma nozari, tad... Nekustamā īpašuma nozarē tiešām šo procesu sauc par iekļaušanu reģistrā, bet pēc būtības tas faktiski arī... darbojas ļoti līdzīgi licencēšanas kārtībai. Tiem dalībniekiem ir katru gadu... tajā gadījumā... jāatjauno savs statuss, reģistrā jāmaksā arī noteikta maksa. Šajā gadījumā tas administratīvais slogs arī... pat paredzēts ir mazāks, arī licencēšana ir paredzēta vienu reizi piecos gados, maksājums ir 100 eiro liels (vai mazs, ja tā var teikt); to arī paši nozares pārstāvji, kas piedalījās komisijas sēdē, norādīja kā samērīgu un aicināja palikt pie likumprojekta autoru sagatavotās redakcijas. Nu, attiecīgi tad... 4. - deputātu priekšlikums komisijā nav atbalstīts. Komisijas vārdā arī aicinu pieturēties pie tās viedokļa - neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputātu Indriksones un Eglīša priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 5, pret - 68, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
Kolēģi! 5. - finanšu ministra Reira priekšlikums, kurš daudz lielākā detalizācijas pakāpē paredz likumā noteikt licences izsniegšanas, anulēšanas un apturēšanas priekšnosacījumus, kā arī reģistra darbības prasības. Šī redakcija jeb tā detalizācijas pakāpe ir sagatavota pēc Tieslietu ministrijas ieteikumiem. Aicinu atbalstīt šo finanšu ministra priekšlikumu.
Sākam debates. Vārds deputātam Kasparam Ģirģenam.
Cienījamie kolēģi! Konceptuāli 5. priekšlikumu, protams, mēs varētu atbalstīt, tomēr... es aicinātu tomēr uz nākamo lasījumu... Iespējams, no savas puses arī sniegšu kādu priekšlikumu, lai izvērtētu šo maksājumu licences izsniegšanai vai pārreģistrācijai... maksājumu - valsts nodevu 100 eiro apmērā. Vēlos vērst uzmanību uz to, ka valstī ir apmēram 7400 ārpakalpojumu sniedzēju (iespējams, varbūt šobrīd jau ir cits skaitlis). Un, ja mēs pareizinām šo skaitli ar 100 eiro, tas nozīmē, ka valsts budžetā tiek iemaksāti apmēram 700 tūkstoši eiro. Manā skatījumā, šis ir kārtējais slogs uzņēmējiem. Manuprāt, Valsts ieņēmumu dienestam ir pietiekošs finansējums, lai varētu šo pakalpojumu sniegt bez maksas. Līdz ar to es uzskatu, ka tomēr no šiem ārpakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu prasīt šos 100 eiro. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir vēl kas piebilstams?
Piebildīšu vien to, ka grāmatvežu pārstāvji, organizāciju pārstāvji, kas piedalījās arī komisijas sēdē, minēja, ka šāda maksa ir adekvāta, turklāt jāņem vērā, ka tas ir vienreizējs maksājums piecos gados. Līdz ar to, protams, arī jādala šī licencēšanas maksa vairāku gadu garumā. Un jārēķinās, protams, arī ar to, ka Valsts ieņēmumu dienestam šī licencēšanas procedūra arī uzliek papildu administratīvo slogu un noteiktas izmaksas. Tā ka... nu, komisijas vārdā arī aicinu palikt pie priekšlikuma atbalstīšanas. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret - 1, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
Nākamais, kolēģi, ir 6. - finanšu ministra Reira kunga priekšlikums. Pārejas normas tiek precizētas, nosakot vēlāku atsevišķu normu spēkā stāšanos, ņemot vērā, ka likumprojekts jau diezgan ilgi atrodas Saeimā - ar to esam strādājuši ilgāk, nekā paredzēts. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā - komisijas priekšlikumā. Līdz ar to tad aicinu par šo priekšlikumu atturēties vai arī balsot pret to.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 5, pret - 56, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
Jā, šis ir 7. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas arī nosaka pārejas normas spēkā stāšanās termiņu. Atbalstīts. Aicinu atbalstīt.
(Skaņas pārrāvums.)... par 7. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
8. - finanšu ministra Reira kunga priekšlikums. Arī - pārejas normu spēkā stāšanās, un arī - tehnisks precizējums terminoloģijai. Tā ka aicinu atbalstīt. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Kolēģi! Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par grāmatvedību”” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums... Es atvainojos, likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Piedāvātais priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir divas nedēļas - 2020. gada 4. novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 4. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 15. septembra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā” (Nr. 692/Lp13) otrajā lasījumā. Likumprojekta mērķis ir noteikt kritisko infrastruktūru un kritiskos finanšu nozares pakalpojumus, kas ir svarīgi valsts un sabiedrības funkcionēšanai, lai valsts apdraudējuma gadījumā nodrošinātu tās nepārtrauktību, kā arī precizēt normatīvos aktus atbilstoši jaunākajām drošības jomas tendencēm un noteikt konkrētas tiesības Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem sadarbībā ar valsts drošības iestādēm, kā rīkoties valsts apdraudēšanas situācijās. Uz otro lasījumu tika saņemti pieci priekšlikumi. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Šajā priekšlikumā ir precizēts jēdziens “kritiskā infrastruktūra”. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir redakcionāla rakstura precizējums un paredz izslēgt likuma 22.3 pantā vārdu “nozares”. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
3. - finanšu ministra Reira kunga priekšlikums. Tā kā mēs iepriekšējā priekšlikumā redakcionāli jau labojām, likumprojektā izslēdzot vārdu “nozares”, tad šis priekšlikums šobrīd precīzi definē kritiskos finanšu pakalpojumus. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
4. - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Šis ir ļoti nozīmīgs priekšlikums, jo izveidojās stratēģiskās partnerības koncepts. Tāpēc es precīzi nolasīšu: “[..] ir saņēmusi Aizsardzības ministrijas izsniegtu licenci komercdarbībai ar stratēģiskas nozīmes precēm vai militārā ražotāja sertifikātu, un tai ir spēkā esošs stratēģiskās partnerības līgums ar Aizsardzības ministriju. Kārtību, kādā Aizsardzības ministrija slēdz šādus līgumus, nosaka Ministru kabinets.” Šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - aizsardzības ministra Pabrika priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
(Skaņas pārrāvums.)... iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Un tas ir... attiecas uz pārejas noteikumiem - aizstāt 5. pantā vārdus “līdz 2021. gada 1. janvārim” ar vārdiem “līdz 2021. gada 1. jūnijam”. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 88, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - divas nedēļas, šā gada 5. novembris.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Mobilizācijas likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Kolēģi, strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā”. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šā gada 15. septembrī izskatīja šo likumprojektu. Likumprojekta mērķis paredz noteikt normatīvo regulējumu daļai personāla, amatpersonām un iestāžu darbiniekiem, kā arī kritiskās infrastruktūras vai kritisko finanšu nozares pakalpojumu sniedzējam, kas nav pakļauti mobilizācijai. Uz otro lasījumu tika saņemti divi priekšlikumi. 1. - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Paredz papildināt likumprojekta 6. pantā ietvertā 14.1 panta pirmo daļu ar 29. punktu šādā redakcijā: “Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja amatpersona un darbinieks.” Līdz ar to izņēmumi pilsoņu iesaukšanai aktīvajā dienestā un iedzīvotāju mobilizācijas civilās aizsardzības formējumos un civilās aizsardzības pasākumu veikšanai attiektos arī uz Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja darbiniekiem. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - aizsardzības ministra Pabrika iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
2. priekšlikums - aizsardzības ministra Pabrika kunga priekšlikums. Šis priekšlikums arī attiecas uz 14. pantu un paredz izteikt likumprojekta 6. pantā ietvertā likuma 14.1 panta otro daļu šādā redakcijā: “Ministru kabinets atkarībā no valsts apdraudējuma veida, tā intensitātes un rakstura var lemt par mobilizācijas izņēmumu attiecināšanu uz citām valsts un pašvaldības institūcijas amatpersonām, darbiniekiem vai publisko un privāto tiesību subjektu amatpersonām un darbiniekiem, kuri iesaistīti valsts apdraudējuma pārvarēšanas pasākumu veikšanā vai nodrošina kritiskās infrastruktūras vai kritisko finanšu pakalpojumu darbības nepārtrauktību.” Šis tiešām ir ļoti būtisks, jo attiecas uz privāto sektoru. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - aizsardzības ministra Pabrika iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Mobilizācijas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - divas nedēļas, šī gada 5. novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli””, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 15. septembra sēdē ir apspriedusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” (Nr. 690/Lp13). Likumprojekta mērķis ir nodrošināt valsts un sabiedrības funkcionēšanas nepārtrauktību valsts apdraudējuma gadījumā izsludinātā izņēmuma stāvokļa laikā, papildinot izņēmuma stāvokļa laikā nosakāmās tiesības, ierobežojumus, Ministru kabineta tiesības un kārtību, kā jāveic gadskārtējā valsts budžeta likumā noteiktās apropriācijas izmaiņas, kā arī nosacījumus skaidras naudas saņemšanai valsts apdraudējuma pārvarēšanai. Komisija ir saņēmusi divus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums izslēgt likumprojekta 2. pantā ietvertajā likuma 17. panta 23. punkta redakcijā vārdus “valsts un pašvaldības iestāžu”, kā arī izslēgt šajā punktā un 24. punktā vārdu “nozares”. Tātad šis ir... redakcionāla tipa labojumi, un komisijā tie ir atbalstīti.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - arī Juridiskā biroja priekšlikums. Attiecas uz Ministru kabineta tiesībām. Sekojošs priekšlikums - izslēgt likumprojekta 2. pantā ietvertajā likuma 17. panta 28. punkta redakcijā vārdus “kā arī, ja izņēmuma stāvoklis pārsniedz trīs mēnešus, nodokļu objektus, bāzi un likmes”. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
(Skaņas pārrāvums.)... komisijas vārdā atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli”” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - divas nedēļas, šā gada 5. novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. novembris. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību””, otrais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Artuss Kaimiņš.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamais Prezidij! Sveicināti, deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību”” (Nr. 735/Lp13). Cienījamie kolēģi! Es gribu pieminēt to, ka mums arī nākamais darba kārtības jautājums ir saistīts ar šo likumprojektu, proti, nākamais likumprojekts “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr. 736/Lp13) pirms otrā lasījuma. Kā pirmais Saeimas sēdē tiek izskatīts likumprojekts “Grozījums likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību””. Dokumenta numuru jau minēju. Tātad komisijā mēs esam saņēmuši... kopā ir 12 priekšlikumi. Šajā likumprojektā ir divi. Tātad abi priekšlikumi komisijā nav atbalstīti. Un mazs ieskats, kāpēc tā. Tātad šajā tabulā, kuru jūs šobrīd skatāt savos datora ekrānos, jūs redzat, ka komisijas atbalstītajā redakcijā ir redzams atpakaļejošais datums - 2020. gada 1. septembris. Šobrīd mēs esam 2020. gada 22. oktobrī, un tāpēc īss komentārs par to. Tātad komisija, izskatot šos abus likumprojektus, arī vienojās par to, ka uz otro lasījumu gan šī likumprojekta 27. panta redakcija, gan likumprojekta “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” pārejas noteikumi attiecībā uz aizliegumu par bērnu adopciju uz ārvalstīm tiks precizēti uz trešo lasījumu. Un te patiešām ir vēl daudzas juridiskas sīkas nianses, kas ir jāprecizē tieši uz trešo lasījumu, tai skaitā arī par šiem datumiem. Daļēji tas ir saistīts ar likumprojekta “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr. 736/Lp13) jauno 31. panta trešo daļu, kas paredz jaunus nosacījumus bērnu adopcijai uz ārvalsti un par kuru mēs šodien vēl tikai lemsim. Tātad ir 1. - labklājības ministres Ramonas Petravičas priekšlikums. Un Ramona Petraviča rosina izslēgt likumprojekta 27. pantu. Likuma 27. pants šobrīd regulē to, ka... kā jau minēju, šis te atpakaļejošais datums no 2020. gada 1. septembra līdz dienai, kad stājas spēkā grozījumi Civillikumā un citos normatīvajos aktos par bērnu adopciju uz ārvalsti. Bērnu nevar adoptēt ārzemnieki, kuriem nav pastāvīgas uzturēšanās atļaujas Latvijā, vai ārvalstī dzīvojošas personas, izņemot gadījumus. Un šie gadījumi ir trīs. Pirmais. Uzsāktas adopcijas procesa lietas. Otrais. Tiek adoptēts otra laulātā bērns. Un trešais. Bērnu adoptē viņa radinieki. Un ir ļoti svarīgs punkts arī par to, ka uzsāktās adopcijas lietās tiek piemēroti normatīvie akti, kas bija spēkā uz adopcijas procesa uzsākšanas brīdi, proti, šīs uzsāktās lietas netiek apstādinātas. Tātad gribu atgādināt, ka šis priekšlikums no labklājības ministres Ramonas Petravičas komisijā neguva atbalstu. Noraidīts. Paldies.
Sākam debates. Vārds deputātei Ramonai Petravičai.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Es šo savu priekšlikumu atsaucu un neuzturu balsojumu, lai izslēgtu jebkādas šaubas par to, kas un vai tiks darīts, lai sakārtotu ārvalstu adopciju, bet lūgtu atbalstīt nākamo - deputātes Ikstenas kundzes - priekšlikumu, kas nosaka, ka Ministru kabinets līdz nākamā gada 1. martam izstrādā un iesniedz Saeimā likumprojektus, kas pilnveidotu un uzlabotu ārvalstu adopcijas procesu. Jo jau nākamajā likumprojektā, ko mēs šodien skatīsim, “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” komisija ir atbalstījusi priekšlikumu par adopcijas padomes izveidi. Un arī Labklājības ministrija jau šī gada 1. oktobrī ir izsūtījusi Finanšu ministrijai un Tieslietu ministrijai saskaņošanai steidzamības kārtā grozījumus Ministru kabineta 2018. gada 30. oktobra noteikumos “Adopcijas kārtība”, un projekts iekļauj tos nosacījumus, arī kuriem tika panākta vienošanās attīstības komitejā. Tātad pirmos divus gadus pēc adopcijas apstiprināšanas tiesā adopcijas uzraudzība tiek veikta divas reizes gadā, katru nākamo gadu - vienreiz gadā līdz 18 gadu sasniegšanai. Otrais noteikums. Ne vēlāk kā trīs dienu... trīs darbdienu laikā kompetentā iestāde ministriju informē par jebkādiem būtiskiem... apstākļu maiņām attiecībā uz adoptēto bērnu, un tiek izstrādāta arī pēcadopcijas ziņojuma veidlapa. Labklājības ministrija ir izstrādājusi arī vairākus būtiskus papildinājumus bāriņtiesu veiktajām darbībām, pārstāvot bērna intereses. Izveidots pārskats par veiktajām darbībām, kurā bāriņtiesa sniedz arī tādu īsu apskatu par to... par savām veiktajām aktivitātēm, lai bērnam nodrošinātu ģimeni šeit, Latvijā. Kā arī ministrija sadarbībā ar Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekciju ir izstrādājusi metodiskos ieteikumus “Bāriņtiesas loma, nodrošinot bērniem ārpusģimenes aprūpi ģimeniskā vidē”. Un arī vienojāmies attīstības komitejā par vienu no uzdevumiem - izveidot vietējo adoptētāju aptauju, un arī tur tehniskās specifikācijas piedāvājums tirgus aptaujas dalībniekiem ir jau izsūtīts 30. septembrī. Paldies.
Paldies. Tātad priekšlikums ir atsaukts, bet mēs turpinām debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Jā, tieši tā. Iesniedzējiem ir tiesības atsaukt savu priekšlikumu, bet debates nav atceltas. Un tad man tomēr gribētos arī darīt zināmu pārējiem Saeimas kolēģiem to, ka Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā mēs patiešām bijām apdalīti ar Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputātes Ramonas Petravičas klātbūtni. Komisijā mēs bijām apdalīti ar Nacionālās drošības komisijas deputātes Ramonas Petravičas klātbūtni. Komisijā mēs bijām apdalīti ar labklājības ministres Ramonas Petravičas klātbūtni. Komisijā mēs bijām apdalīti ar Vidusjūras Savienības Parlamentārās asamblejas Latvijas delegācijas vadītājas Ramonas Petravičas klātbūtni. Diemžēl. Šobrīd mēs dzirdējām šo te argumentāciju, ka ir atsaukts pašas Ramonas Petravičas iesniegtais priekšlikums slēgt šo... izslēgt šo pantu. Man arī ir komentārs par to, ka tas, ko teica iepriekšējais runātājs par to, ka, atbalstot nākamo priekšlikumu... vēlējuma izteiksmē, komisijā noraidīts... ir tas, ka tas tomēr pagarina laika rāmi. Kolēģi, mēs ar šo strādājām... Ja nemaldos, attīstības komitejai bija veseli trīs mēneši, un šajos trijos mēnešos, cik es saprotu, tikšanās bija tieši 120 minūtes. Mēs redzam attieksmi, mēs redzam arī to, ka ir nevēlēšanās vispār kaut ko mainīt esošajā adopcijas sistēmā. Es to redzu. Es tāpēc atvainojos - es runāju vienskaitlī. Un šo attieksmi pret to, kādā veidā arī... ka tiek meklēti risinājumi un pēc tam tiek rautas nost kaut kāda veida iespējas, kādā veidā mainīt šo sistēmu... Es pats, teiksim, esmu ļoti konkrēti... Es uzskatu tā, ja mums šo bērnu adopcijā ir Latvijas pilsoņi, tātad mazie Latvijas pilsoņi pāri 40, tad labklājības ministrei vajadzētu meklēt naudu, nevis apmeklēt Rīgas balles un ballēties, bet meklēt naudu, pieņemsim, lai šīm ģimenēm, kuras šos bērnus adoptētu, dotu, nezinu, 200 eiro mēnesī, 300 eiro mēnesī... Bet paturam tos bērnus šeit, Latvijā, nevis nodarbojamies ar... jā, bērnu tirdzniecību, pieņemsim. Tiesībsargs ir norādījis uz virkni pārkāpumu, kas ir bijuši. Tāpēc arī šis jautājums ir mums uz galda. Paldies. Es ar šo savu runu šobrīd arī beigšu. Paldies jums.
Vārds deputātei Evitai Zālītei-Grosai.
Labdien, godātie kolēģi! Darbs pie šī likumprojekta atklāja, cik mums ir dažādas izpratnes par bērnu tiesību aizsardzību, ārvalstu adopcijas riskiem, veicamajiem uzlabojumiem un reformām šajos jautājumos. Un atšķirībā no Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas mēs vasarā nebijām apdalīti ar Ramonas Petravičas klātbūtni attīstības komitejā, un mēs visu vasaru cītīgi strādājām. Liela daļa no šī darba laika bija, lai pārliecinātu labklājības ministri, ka stāsts nav tikai par adopcijas aizliegumu. Un man jāatzīstas, ka tur tika ieguldīts milzīgs darbs, kas, protams, rezultējās ar nākamajā likumprojektā atrastiem kopsaucējiem. Bet es ceru tomēr, ka, pamainot mazliet konsultantu loku un paplašinot to, šī izpratne par veicamajiem darbiem un uzdevumiem vairosies. Jo galu galā tas arī kaut kādā veidā atbildīs tām tiesībsarga un vairāku NVO bažām par tiem pārkāpumiem, kas, iespējams, notiek arī tagad. Jo galu galā likumprojekts jau vēl ir tikai ceļā. Mēs šobrīd vēsturiski minam tādu taku un veidojam savu likumdošanu un pieredzi... likumdošanas pieredzi, kur jautājumā... kurā lielākā daļa Eiropas valstu, arī pasaules valstu, jau ir nonākušas pie rīcības, līdz minimumam samazinot adopcijas... ārvalstu adopcijas, tās ir sakārtojušas savu nacionālo likumdošanu, ar pilnu nopietnību attiecas pret ANO Bērnu tiesību konvenciju un Eiropas Padomes rekomendācijām. Un šīs rekomendācijas... tās sakņojas miljoniem bērnu sāpīgās dzīves pieredzēs un Eiropas valstu tiesu praksēs, un tas... Un tas arī veido šo... šīs rekomendācijas, un tās nemitīgi arī papildina, faktiski tās tiek papildinātas ik brīdi. Tādēļ mums būtu, manuprāt, savs... jāpilda savas starptautiskās saistības iedzīvināt šo praksi Latvijā, jāpadziļina izglītība, nevis jācenšas interpretēt tās. Ar bērnu... labākās intereses šajos dokumentos... Bērnu labākās intereses šajos dokumentos ir ar ļoti skaidru un definētu saturu. Tomēr uzskatu, ka fakts, ka šie divi likumprojekti vispār ir nonākuši mūsu, Saeimas, dienaskārtībā, ir labā ziņa. Mēs augam, un jautājumos, kuros ir neizpratne par dažādiem jautājumiem, tai skaitā vai vajag apturēt vai nevajag, vai... Un arī Labklājības ministrijas vasaras, es pieņemu, tā neizpratne šajos jautājumos... Es to vienkārši norakstītu uz... (Vārds nav saklausāms.) grūtībām. Paldies.
Vārds deputātei Dacei Rukšānei-Ščipčinskai.
Labdien, kolēģi! Es gribētu teikt, ka mans viedoklis atšķiras no komisijas viedokļa, un šoreiz es aicināšu atbalstīt nākamo priekšlikumu, un arī vispār par abiem likumprojektiem kopumā es aicinātu nenoteikt moratoriju bērnu adopcijai uz ārvalstīm. Mēs esam daudz, daudz, daudz diskutējuši par šo jautājumu, un absolūti neviens neapšauba, ka adopcijas sistēma ir jāsakārto. Un ir jau piedāvāti daudz vērtīgu labojumu, un atbildīgā ministrija beidzot sola risināt problēmas paātrinātā režīmā. Tāpēc ticu, ka spējam veikt jēgpilnas izmaiņas bez šādas galējas rīcības kā moratorija ieviešana, jo, kārtojot sistēmiskās nepilnības, parlamentam arī jādomā par katra bērna tiesībām un iespējām augt ģimeniskā vidē. Tas viss. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Tātad 1. priekšlikums ir atsaukts.
Jā, paldies. 2. - deputātes Ikstenas priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu. Vienīgi es gribētu vēl piebilst arī to, ka moratoriju spēj un var izsludināt Ministru prezidents, Valsts prezidents, nevis deputāti. Mēs runājam par aizliegumu šobrīd. Tātad deputāte Ikstena... Kā jau minēju, šis priekšlikums ir tas, kurš dod kaut kāda veida laika rāmi, un, tā kā mums jau ir nobīde laika rāmī, tad jau Ikstenas kundze piedāvā 29. pantu izteikt savādākā redakcijā, proti, “Ministru kabinets līdz 2021. gada 1. martam izstrādā un iesniedz Saeimā izskatīšanai likumprojektus, lai izveidotu objektīvu un bērna labākajās interesēs balstītu ārvalsts adopcijas lietu izskatīšanas sistēmu [..]”. Proti, tas ir tas, ko iepriekšējais runātājs - Dace Rukšāne-Ščipčinska - minēja par to, ka... Jā, sistēma ir jāsakārto, savukārt komisijā balsu vairākums patiešām bija par to, ka tas ir jādara nekavējoties un to var izdarīt arī ātrāk par šo 1. martu. Kā jau minēju, arī vasarā darbs ir noticis citos kabinetos, ne Saeimas, un šīs debates ir bijušas, tas ir izrunāts, un arī komisijā deputāti ir lēmuši. Tātad deputāti lēma neatbalstīt 2. - deputātes Ikstenas priekšlikumu.
Sākam debates. Vārds deputātei Inesei Ikstenai.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Artuss Kaimiņa kungs nepabeidza to manu priekšlikumu, ko es esmu iesniegusi, ar vārdiem, ka “adopcijas lietu izskatīšanas sistēmu, kas bērna adopciju uz ārvalstīm paredz kā galējo risinājumu gadījumos, kad Latvijā nav iespējams nodrošināt bērna audzināšanu ģimenē un pienācīgu aprūpi”. Es vēršu uzmanību, ka, lai bērni varētu pilnvērtīgi un harmoniski attīstīties, viņiem ir jāaug ģimenē. Tas nozīmē laimes, mīlestības un sapratnes gaisotnē. To Latvija atzinusi, arī pieņemot ANO Bērnu tiesību konvenciju. Es personīgi iestājos par objektīvu un bērna labākajās interesēs balstītu valsts... ārvalsts adopcijas lietu izskatīšanas sistēmas izveidošanu, kas bērnu adopciju uz ārvalstīm paredz kā galējo risinājumu gadījumos, kad Latvijā nav iespējams nodrošināt bērna audzināšanu ģimenē un pienācīgu aprūpi. Es gribētu pieminēt to, ka es esmu apmeklējusi gan bērnu namus, gan aprūpes centrus un strādājusi Bērnu un ģimenes lietu ministrijā 2006. gadā, kur mēs arī skatījāmies, kā labāk risināt bērnu jautājumus. Tālāk. Es esmu tikusies arī ar bāriņtiesu pārstāvjiem. Visu to es esmu diskutējusi. Es ceru, ka Kaimiņa kungs arī to ir darījis un runājis ar bērniem, ar sistēmas bērniem, pajautājis viņiem, kā tad viņiem ir un kādas ir viņu domas. Es to visu esmu darījusi, un es esmu stingri pārliecināta, ka sistēma nedrīkst stāvēt pār bērnu interesēm. Sistēmai ir jākalpo bērnu interesēs, nevis otrādi - zem sistēmas jāpaliek bērnu intereses. Tas nav labākajās bērnu interesēs, tas nav pieņemami, ka mēs uzliekam sistēmu augstāk par bērnu interesēm. Sistēmas sakārtošana 30 gadu laikā kopš neatkarības... ka mēs, pieaugušie, neesam varējuši sakārtot sistēmu, tāpēc bērniem būs aizliegums dzīvot ģimenē... Mēs nerunājam par adopciju uz ārzemēm. Ja mēs tagad diskutētu - ļaut bērnus adoptēt uz ārzemēm vai ne -, tas būtu cits jautājums un cita saruna, un cita diskusija. Mēs runājam par to, ka bērniem ļausim dzīvot ģimenē. Ja nespējam Latvijā nodrošināt - ļaujam viņiem arī citur dzīvot. Tas ir bērnu interesēs. Pašlaik pēc datiem visvairāk mums ir adoptētāji ­- 236 -, kas vēlas adoptēt bērnus līdz septiņu gadu vecumam. Un viņi stāv rindā no 2015. gada... daži. Tātad nav atraduši īsto bērnu. Bērni, kas ir no 12 gadiem līdz 16 gadiem, - tur ir gandrīz nulle to, kas vēlas adoptēt. Un tādu bērnu mums ir pietiekami daudz. Diemžēl nav laika man tagad to visu pateikt, tad droši vien nākamajās debatēs. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, paldies. Komisijas vārdā man nav nekas vairs piebilstams. Atgādinu deputātiem, ka šis priekšlikums komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Ikstenas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 32, pret - 46, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
Cienījamie deputāti! Mēs esam izskatījuši abus šos priekšlikumus, kas ir šajā likumprojektā. Aicinu komisijas vārdā atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību”” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 56, pret - 24, atturas - 3. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Paldies deputātiem par balsojumu un atbalstu šim likumprojektam. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam ir piecas dienas - šī gada 27. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā”, otrais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Artuss Kaimiņš.
Jā, kolēģi, kā jau minēju, šie abi likumprojekti ir saistīti. Šobrīd mēs izskatām likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr. 736/Lp13) pirms otrā lasījuma. Pavisam komisijā mēs saņēmām 10 priekšlikumus. Un par šiem priekšlikumiem mēģināšu mazliet sīkāk izstāstīt. Tātad 1. - labklājības ministres Ramonas Petravičas priekšlikums izslēgt likumprojekta 1. pantu. Komisijā nav atbalstīts. Komisijas vārdā gribu minēt, ka 1. un 2. priekšlikums - tie ir identiski. Kā minēju, nav atbalstīti. Komisijā deputāti uzskatīja, ka pirmajā lasījumā pieņemtā redakcija par bērna labāko interešu noteikšanas metodikas izstrādi Ministru kabinetam ir jāsaglabā, jo sagatavotā metodika palīdzēs gan tālāk likumprojektā minētajai Ārvalstu adopcijas konsultatīvajai padomei, gan bāriņtiesām, gan citām institūcijām, kas lemj par bērna interesēm, pieņemt pareizos lēmumus un lēmumus, kas atbalsta... atbilst un atbalsta bērna labākās intereses. Te ir piezīme par to, ko es arī no kolēģiem dzirdēju, ka mēs neesam vienisprātis, un piekrītu par nosaukumu šai padomei, kā tā padome saucas, - vai tā ir konsultatīvā padome vai kā savādāk šis nosaukums ir. Kā jau minēju, šīs juridiskās skabargas, kas ir palikušas, mēs komisijā atrisināsim trešajā lasījumā. Bet par 1. priekšlikumu. Ramonas Petravičas, deputātes... ministres, priekšlikums komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - labklājības ministres Ramonas Petravičas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 15, pret - 63, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
Nākamais, 2. priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums. Kā minēju, 1. un 2. priekšlikums - abi divi ir identiski. 2. priekšlikums komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim 2. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 12, pret - 68, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. priekšlikums. Iesniedzēji - deputāti Judins, Čakša, Kaimiņš. Šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts. Komisijā bija astoņas balsis (no deviņām), kas balsoja “par” šo priekšlikumu un atbalstīja šo priekšlikumu. Ko ietver šis priekšlikums? Priekšlikums paredz: “Izteikt likuma 31. panta trešo daļu šādā redakcijā:”... Proti, ir konkrēts siets, kam ir jāiziet cauri; šim izpildījumam ir jānotiek, lai varētu šī adopcija - jau kā pēdējais, galējais mērķis - būt ārpus Latvijas robežām... Tātad - “Likumā paredzētajos gadījumos un kārtībā bērnu var adoptēt uz ārvalsti, ja: 1) šai valstij ir saistoša 1993. gada 29. maija Hāgas konvencija par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos; 2) Latvija ar attiecīgo valsti ir noslēgusi divpusēju līgumu, kas nosaka tiesisko sadarbību adopcijas jomā; 3) bāriņtiesa, kas lēmusi par ārpusģimenes aprūpi, saņemot Ārvalstu adopcijas konsultatīvās padomes pozitīvu atzinumu, ir atzinusi, ka adopcija atbilst bērna interesēm.” Komisijā šis priekšlikums ar astoņām balsīm no deviņiem deputātiem (jo devītais, manuprāt, nepiedalījās, nebija sēdē) guva atbalstu. Tātad komisijā 3. priekšlikums tika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ritvaram Jansonam.
Labdien! Šis priekšlikums ir labi domāts, taču savā būtībā ir pārāk maigs, neprecīzs un pilnībā mērķi nesasniedz. Ministru kabineta... attīstības komiteja vienojās par nepolitiskas... ārvalstu adopcijas komisijas izveidi; tā būtu pēdējā un galvenā lēmējinstance jautājumos par bērnu adopciju uz ārzemēm. Attīstības komitejā bija vienprātība par to, ka šīs komisijas atzinums būtu kā obligāts nosacījums bāriņtiesas iespējamam lēmumam par bērnu adopciju uz ārvalstīm, kas tad arī nodrošinātu striktu kontroles mehānismu par katru šādu gadījumu, vērtējot, vai atbildīgie dienesti ir izdarījuši visu, lai nodrošinātu bērna labākās intereses. Tieši tāpēc šī komisija nevar tikt saukta par konsultatīvo padomi, kā tas piedāvāts, veidojot jaunu 31. panta trešās daļas 3. punktu. Apzīmējums “konsultatīvā” neatbilst jaunveidojamās institūcijas būtībai, jo tai jāsniedz nevis konsultācija vai padoms, bet gan bāriņtiesai saistošs atzinums. Šobrīd... 3. priekšlikumā - deputātu priekšlikumā - izteiktais nemaz neuzliek pienākumu bāriņtiesai prasīt adopcijas padomes atzinumu. Rezultātā sanāk tā, ka bāriņtiesai jāreaģē tikai tad, kad kaut kādu iemeslu dēļ bāriņtiesa ir atzinumu no adopcijas padomes saņēmusi. 31. panta trešajā daļā, kas nosaka izņēmumu - adopciju uz ārvalstīm, nav sīki jāapraksta procedūra, kā to Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā norādīja Juridiskais birojs, bet skaidri un gaiši jāpasaka, ka bērnu nevar adoptēt uz ārvalstīm bez pozitīva adopcijas komisijas lēmuma. Savukārt Latvijas valsts pievienošanās 1993. gada Hāgas konvencijai par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos nodrošina tās pienācīgu atbildību šajās lietās, jo tā ir kā savstarpējs daudzu valstu līgums. Tieši tāpēc jau spēkā esošajā likumā ir noteikts: var adoptēt uz Hāgas konvencijas dalībvalsti vai valsti, ar kuru ir divpusējs valstu līgums; nav nepieciešams faktisks dubultlīgums. Darbojoties valdību veidojošo frakciju... attīstības komitejā, mēs panācām vienošanos par vairākiem aspektiem, taču šāds jautājums, ka vajadzētu grozīt normu attiecībā uz Hāgas konvencijas dalībvalstīm, nosakot vēl prasību par dubultlīgumu, netika apspriests. Tāpēc pēc 3. priekšlikuma apspriešanas Nacionālās apvienības frakcijā vairums tās deputātu priekšlikumu neatbalstīs. Uz trešo lasījumu iesniegšu atbilstoši manis izklāstītajiem argumentiem veidotu stingrāku priekšlikumu un arī priekšlikumu, ka Ministru kabinetam pēc iespējas ātrāk jāizstrādā noteikumi par ārvalstu adopcijas komisijas izveidošanu, lai tā jau no nākošā gada 1. janvāra var uzsākt darbību, nevis pēc komisijas noteikumu izstrādes tai būtu jāvelta trīs mēneši laika...
Paldies. Vārds deputātei Ramonai Petravičai.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šobrīd likumā ir noteikts, ka bērnu var adoptēt uz valstīm, kurām ir saistoša Hāgas konvencija vai ja Latvija ar attiecīgo valsti ir noslēgusi divpusējo līgumu. Šis priekšlikums paredz, ka valstij ir jābūt gan tādai, kas ir pievienojusies Hāgas konvencijai, gan arī tādai, ar ko ir noslēgti divpusējie līgumi. Divpusējie līgumi vēsturiski ir slēgti ne tikai par adopciju, tāpēc tie joprojām ir spēkā esoši - neatkarīgi no tā, ka attiecībā uz adopciju valstis jau ir pievienojušās Hāgas konvencijai par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos. Sadarbība ārvalstu adopcijas jautājumos patlaban noris tikai ar Hāgas konvencijas dalībvalstīm. Savukārt no priekšlikuma izriet, ka tātad ir jābūt ievērotai gan Hāgas konvencijai, gan arī jābūt divpusējam līgumam, un, ja šie abi nosacījumi paliek spēkā, tad bērnu varēs adoptēt tikai uz atsevišķām valstīm. Un tādas ir - Moldova, Kirgīzija, Polija, Baltkrievija, Igaunija un Lietuva, ar ko Latvijai ir gan... ir saistoša gan Hāgas konvencija, gan arī ir divpusējā vienošanās. Šādām izmaiņām nav nedz juridiska, nedz racionāla izskaidrojuma, un tas liecina tikai par to, ka šis varētu būt kā instruments, lai nepieļautu ārvalstu adopciju vispār. Un vienlaikus aicinu arī izvērtēt, kā Latvija izskatīsies starptautisko partneru acīs, ja hierarhiski augstāka spēka dokumentam, kas ir Hāgas konvencija... ja Latvija papildus vēl ieviesīs divpusējā līguma slēgšanu. Attiecībā uz priekšlikumu ieviest Ārvalstu adopcijas konsultatīvo padomi jāteic, ka tas ir akceptējams, bet, kā jau tika minēts, aicinu pievērst uzmanību nosaukumam un saturam, ieviešot šādu ārvalstu adopcijas komisiju. Tā ka tai ir jābūt komisijai, kas ir lemtspējīga, nevis konsultējoša. Līdz ar to aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu, jo tas īstenībā... šādā redakcijā ir slēpts instruments, lai vispār aizliegtu adopciju. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Labdien, kolēģi! Man gribētos jums atgādināt, ka mēs strādājam ar likumprojektu otrajā lasījumā. Un man ir prieks par konstruktīvu kritiku, bet jautājums - ko nozīmē apņēmība uz trešo lasījumu iesniegt labāku priekšlikumu? Trešais lasījums... Uz trešo lasījumu var iesniegt redakcionāla rakstura priekšlikumu, precizējošu priekšlikumu. Un, es domāju, mēs noteikti varam debatēt un diskutēt, kā labāk nosaukt institūciju - “konsultatīvā padome” vai kā citādi, bet kāds ir mūsu mērķis, runājot par šo padomi? Mēs gribam, lai lēmumu pieņemtu ne tikai bāriņtiesa un pēc tam tiesa to akceptētu, bet lai būtu arī cita neatkarīga institūcija. Ja mēs tagad atbalstām šo priekšlikumu, tad uz trešo lasījumu mums ir iespēja veikt, nu, tādu pilnveidošanu, precizēt normu, bet, ja jūs tagad balsosiet “pret” - ar solījumu, ka būs labāk -, tad jūs... ir iespējams, ka uz trešo lasījumu mēs neko nevarēsim tad izdarīt. Es lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un uz trešo lasījumu iesniegt solītos priekšlikumus, un tad mēs varēsim domāt, kā pilnveidot normu, izdarīt labāk, teiksim, šo darbu. Bet patlaban balsot “pret”, es domāju, nav nekāda pamata. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Es piekrītu Judina kunga paustajam par to, ka uz trešo lasījumu netiek iesniegti kardināli atšķirīgi, pilnīgi citādi priekšlikumi. Vēl es gribētu lūgt arī apvienot abus debašu laikus šobrīd, ja nav iebildumu. Paldies. Un tagad es gribētu arī runāt beidzot skaidru valodu - ko mēs šeit šobrīd darām un cik tālu mēs esam tikuši. Es nezinu, kā man jūs uzrunāt, - par deputāti vai par ministri, saukšu jūs tā, kā jums pasē rakstīts: Ramona Petraviča. Jūs apelējāt pie tā, kā mēs, Latvija, izskatīsimies starptautiskajā arēnā, ja pieņemsim šādus te grozījumus par adopciju uz ārzemēm. Jūs nosaucāt arī valstis - Polija, Moldova, Igaunija... Jūs domājat, ka tās ir sliktas valstis? Tām valstīm ir kaut kāda B, C vai D kategorija, jūsu uzskatā? Es jums pateikšu, kā mēs tagad izskatāmies starptautiskajā arēnā. Mēs esam astotajā vietā - astotajā vietā! - uz planētas Zeme adoptētāju ziņā... kas atdod savus bērnus uz adopciju. Astotajā vietā! Pirms mums ir dažas Āfrikas valstis - tā tas ir. Vai tās ir bērna labākās intereses? Runājam godīgi! Pēdējos gados, pēdējos trijos četros gados, vienīgā adoptētāja, ja tā var izteikties, ir bijusi šī - Amerikas Savienotās Valstis. Un viss! Citas valstis... nav nevienas. Nevienas! Igaunija, Polija vai Moldova... Mums nav nekādas kontroles pār tiem bērniem, kas tiek doti adopcijai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, jo pēc tam tur notiek pāradopcija. Viņus mēs... Iedodam bērnu vienā ģimenē, bet viņš aiziet uz citu ģimeni. Mums vairs nav nekāda linka ar to visu. Mēs nezinām, kas ar to bērnu notiek. Ir bijuši ļoti labi stāsti, ka bērniem ir ļoti labi tur. Un ir arī tieši pretēji - ir bijuši stāsti, ka tiem bērniem ir slikti bijis tur. Un jums, Ramona Petraviča, kas ieņemat tik daudzus amatus šajā valdībā, vajadzētu zināt šos gadījumus. Tas ir viens. Otrs. Ritvar Janson, reflektējot uz jūsu teikto par to padomes nosaukumu, piekrītu - tā nav nekāda konsultatīvā padome, tai ir jābūt pilnīgi citam nosaukumam. Līdz ar to 31. panta trešo daļu vajadzētu izteikt šādā redakcijā (to normu mēs tiešām rediģēsim!): likumā paredzētajos gadījumos un kārtībā bērnu var adoptēt uz ārvalsti, ja ir saņemts “Ārvalstu adopcijas...” (seko jaunais padomes nosaukums) pozitīvs atzinums, kurā primāri ir vērtētas bērna tiesības saglabāt savu identitāti un augt Latvijas valsts kultūridentitātei atbilstošā ģimeniskā vidē, un ja pirms adopcijas procesa uzsākšanas starp bērnu un adoptētāju ir izveidojušās patiesas bērna un vecāku attiecības un atzīts, ka adopcija atbilst bērna interesēm. Lai nepārkāptu Kārtības rulli, es savu runu šobrīd beidzu. Paldies.
Tas bija pagarinātais debašu laiks - trīs plus viena... Tātad jūs varējāt runāt vēl minūti. (Starpsauciens.) Vārds deputātei Ramonai Petravičai otro reizi.
Es vēlreiz gribu uzsvērt - ja paliek abas normas spēkā, tad īstenībā mēs ar to arī ārvalstu adopciju esam aizlieguši. Un tad tas tā arī godīgi ir jāpasaka. Vai, ja ir vēlme aizliegt ar Ameriku... nu, tad tā arī likumā ir jāieraksta, ka drīkst uz šīm nosauktajām valstīm - Moldova, Kirgīzija, Polija, Baltkrievija, Igaunija, Lietuva -, kuras nekad nav izrādījušas interesi... un neviens bērns nav uz turieni adoptēts. Ir jābūt godīgiem un jāpasaka, ko mēs ar šo likuma normu gribam pateikt. Paldies.
Debates vēl nebija slēgtas. Vārds deputātei Evitai Zālītei-Grosai.
Paldies par doto vārdu. Es gan lūgtu atbalstīt šos priekšlikumus, jo, manuprāt, uztraukums ir tikai par vienu jautājumu - vai varēs vai nevarēs atbalstīt adopciju uz Amerikas Savienotajām Valstīm. Mums kā valstij galvenais ir, lai šī sadarbības valsts ir droša, tiesiski stabila un vai Latvijas puse varēs izsekot bērnam, saņemot visu nepieciešamo informāciju pirms un pēc adopcijas. Tie ir galvenie jautājumi, tas ir mērķis. Otrs mērķis - ANO Bērnu tiesību konvencijas jautājumi. Tā ir saistoša, un Eiropas valstis to ir ratificējušas. Un, manuprāt, ar Eiropas valstīm nekādas problēmas nav bijušas. ASV nav ratificējusi. No otras puses, tā ir, protams, tāda, nu, problēma, ka ASV ir viena no valstīm, kura nav ratificējusi ANO Bērnu tiesību konvenciju. Un mums pret šiem riskiem ir jābūt ārkārtīgi uzmanīgiem, mēs tos nevaram vienkārši ignorēt. Un, manuprāt, šis priekšlikums ietver sevī tādus sietus, lai šos riskus mazinātu līdz minimumam. Tādēļ es lūgtu atbalstīt. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Kolēģi! Ja jūs vēlaties aizliegt adopciju uz ārvalstīm vai, precīzāk sakot, padarīt to daudz sarežģītāku ārvalstu adoptētājiem, lai jūs justos šeit droši, ka bērniem tur būs labi, tad uzreiz ir jautājums par to, ko mēs esam darījuši, lai tie bērni, kuri varbūt bija cerējuši tikt uz Ameriku adoptēti, bet kuriem šo grozījumu dēļ tas varbūt nesanāks... Ko mēs šiem bērniem šeit varam piedāvāt? Manuprāt, šis jautājums ir jāskata kompleksi, nevis, atvainojiet, jānāk ar tādiem lozungiem, ka mēs tagad pasargāsim mūsu bērnus no lielā ļaunuma, bet gan gudri jādomā līdzi arī tam, ko mēs piedāvājam mūsu adoptētājiem Latvijā, ko mēs piedāvājam bērniem, kuri gaida savu ģimeni. Es visu vasaru esmu strādājusi pie priekšlikumiem, esmu izsūtījusi arī visiem kolēģiem šos priekšlikumus attiecībā uz adoptētāju atbalstu šeit, Latvijā. Es... Lai gan man šī diskusija šķiet emociju pārlādēta gan no vienas, gan no otras puses, es šodien varētu atbalstīt šo priekšlikumu, lai redzētu, kā notiks adoptētāju atbalsts šeit, Latvijā. Un jums pavisam drīz būs iespēja nobalsot par šiem priekšlikumiem, šiem diviem likumprojektiem, un tad mēs redzēsim, kuri no jums ir tie īstie cīnītāji par bērnu patiesajām interesēm šeit, Latvijā, un kuri šo tēmu izmanto tikai sava karoga pacelšanai un varbūt kaut kādu politisko punktu vairošanai. Tas būs pārbaudījums. Es šoreiz atbalstīšu. Un es skatīšos, rūpīgi skatīšos līdzi, kāds būs balsojums par priekšlikumiem uzlabot Latvijas adoptētāju dzīvi un to Latvijas bērnu dzīvi, kuri vēlas tikt adoptēti. Un tad uz trešo lasījumu mēs redzēsim, kā mēs balsosim. Paldies.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Labdien, kolēģi! Principā par balsojumu par šo jautājumu viss ir skaidrs. Viss bija redzams balsojumā par iepriekšējo likumprojektu. Bet, turpinot to pašu tēmu, kuru tikko uzsāka Jūlija Stepaņenko, no savas puses vēlos piebilst, ka mēs pavisam drīz balsosim par budžetu pavadošo likumprojektu paketi un ka es plānoju iesniegt likumā “Par palīdzību dzīvokļa jautājumu risināšanā” normu, kas ļaus bijušajiem bāreņiem, kuri sasnieguši pilngadību, palikt rindā uz sociālā dzīvokļa saņemšanu nevis līdz 24 gadu vecumam, kā ir pašlaik, bet noņems šo ierobežojumu, lai šie cilvēki, kuriem bija lemts būt bāreņiem un bija lemts palikt Latvijā, stāv tur kaut visu mūžu. Un es ceru, ka, kamēr viņi stāvēs šajā rindā, jums būs arī mazliet kauns par to, kā jūs balsojāt par viņu likteņiem. Ļoti ceru, ka visas tās partijas un tie deputāti, kuri šodien nobalsos par šo likumprojektu, nobalsos arī par manu priekšlikumu, tādējādi apliecinot, ka viņi tiešām rūpējas par bāreņiem, par viņu likteņiem un par to, cik labi viņi dzīvos mūsu valstī. Tā ka piebiedrojos Stepaņenko kundzei. Gaidām jūsu tādu stabilu un solidāru balsojumu par mūsu priekšlikumiem. Speciāli atzīmēšu, ka Zālītes‑Grosas kundze balsos par šo manu priekšlikumu un par Stepaņenko kundzes priekšlikumiem. Nu tad redzēsim, kas domā par šiem bērniem un kas nedomā. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā es noreferēju, izstāstīju arī, kādā veidā mums bija šīs debates Saeimā, komisijā. No sevis vairs neko nepieminēšu, nelikšu klāt. Vēlreiz atgādinu, ka komisijā vienbalsīgi šis priekšlikums tika atbalstīts. Es aicinu: cienījamie deputāti, lūdzu, atbalstiet 3. priekšlikumu! Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputātu Judina, Čakšas un Kaimiņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 50, pret - 30, atturas - 6. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies, cienījamie deputāti, par šo balsojumu. Nākamais ir 4. - deputātu Judina, Čakšas un Kaimiņa priekšlikums. Šis priekšlikums komisijā ir daļēji atbalstīts. Nākamais - 5. arī... Daļēji ir atbalstīts. Tie abi divi, gan 4., gan 5., ir iekļauti 6. - komisijas priekšlikumā. Šis, 4., priekšlikums paredz papildināt likuma 31. pantu ar jaunu 3.1 daļu šādā redakcijā: “Šā panta trešajā daļā minētā Ārvalstu adopcijas konsultatīvā padome ir Ministru prezidenta pārraudzībā esoša institūcija. Tās izveides kārtību nosaka Ministru kabinets.” Tagad par to, kas tur ir pamainīts. Pirmām kārtām jāteic, ka šī padome... Uzreiz ņemam nost vārdu “konsultatīvā”, lai paliek pagaidām tikai vārds “padome”. Šī padome nebūs Ministru prezidenta pakļautībā. Tā būs Ministru kabineta pakļautībā. Tāpēc arī šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts. Līdz ar to komisijas vārdā es lūgtu balsot “pret” . Un atgādinu, ka tas ir atbalstīts daļēji un pilnībā pareizā redakcijā ir iekļauts 6. priekšlikumā. Daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. Tātad komisijā, kā es jau teicu, daļēji atbalstīts. Tātad aicinu balsot “pret”, lai varam iet uz priekšu. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputātu Judina, Čakšas un Kaimiņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 2, pret - 67, atturas - 10. Priekšlikums nav atbalstīts.
Jā. Paldies, kolēģi. Nākamais ir 5. - deputātes Zālītes-Grosas un deputātes Lindas Ozolas priekšlikums. Līdzīgi ir ar šo redakciju. Deputātes piedāvāja papildināt 31. panta ceturto daļu ar otro teikumu šādā redakcijā: “Ministru kabinets nosaka Ārvalstu adopcijas komisijas sastāvu un darbības kārtību.” Šis abu deputāšu priekšlikums tika iztirzāts gan no juridiskā viedokļa, gan arī no tā tvēruma, ko tas cenšas paust. Un tas viss tika noregulēts nākamajā - komisijas priekšlikumā. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā. Komisijas vārdā lūdzu šo priekšlikumu neatbalstīt. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputātu Zālītes-Grosas un Ozolas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 0, pret - 67, atturas - 10. Priekšlikums nav atbalstīts.
Nākamais ir 6. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kur tika ietverti abi - gan daļēji atbalstītais 4. priekšlikums, gan daļēji atbalstītais 5. priekšlikums. Šis, 6., priekšlikums paredz: “Ministru kabinets nosaka Ārvalstu adopcijas konsultatīvās padomes izveides kārtību, tās sastāvu un kompetenci.” Dārgie kolēģi, es vēlreiz vēršu jūsu uzmanību uz to, ka... lūdzu, nekoncentrējamies uz šīs padomes nosaukumu! Šeit, šajā priekšlikumā, tā ir “konsultatīvā padome”, bet, kā jau minēju, trešajā lasījumā šis nosaukums tiks mainīts. 6. priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Paldies.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Evijai Papulei.
Paldies. Labdien! Klausoties debates gan par iepriekšējo likumprojektu, gan par šo likumprojektu, kā arī klātesošo (attālināti) deputātu saukļus - balsot vai nebalsot... Un skatīsimies, kas no tā... notiek. Ir skaidrs, ka, arī atbalstot šo priekšlikumu, sistēma netiek sakārtota un netiek atrisināti pamatjautājumi, par kuriem izteicās gan komisijas vadītājs, gan arī debatētāji. Vienas padomes, mistiskas padomes, izveidošana droši vien neatrisinās šo jautājumu - kurš var un kurš nevar kaut ko adoptēt... vai kādus lielākus pabalstus piešķirt tiem cilvēkiem, kas paņem bērnus savās ģimenēs Latvijā. Mans pamatjautājums ir, neesot klāt komisijā... un droši vien deputāti par to ir debatējuši... Mūsu valstī jau ir neatkarīga institūcija, ko sauc par ombudu jeb tiesībsargu. Jautājums būtu šāds - kādēļ nevar šāda neatkarīga institūcija, jau esoša institūcija, kuras pamatuzdevums... vismaz visur citur pasaulē... iespējams, varbūt Latvijā tas nav tik... vēsturiski tā izveidots, bet tomēr pasaulē ir tā, ka ombuds aizstāv tiesības... Kādēļ tieši tiesībsargs nevar risināt šos jautājumus? Arī viņa funkcijās... šajā likumā vai, iespējams, kādā citā jomā... varētu ielikt šo atbildību, ka tieši tiesībsarga institūcija izvērtē bērnu tiesības. Un tad nebūs jāsaka, kurš deputāts kurā brīdī ko skatīsies vai ko vērtēs... un lūgs balsis... atbalstīt vai neatbalstīt budžeta kontekstā. Ombuds ir izveidots tieši tādēļ, lai aizstāvētu tiesības, to skaitā mūsu, Latvijas iedzīvotāju, tiesības, to skaitā arī bērnu tiesības. Nevis kaut kāda mistiska Ministru kabineta padotībā, bez pakļautības kādai noteiktai institūcijai izveidota cilvēku grupa, kas... iespējams, tie pat varētu būt speciālisti, bet vienlaikus... ja tas ir Ministru kabineta lēmums, tad tas ir politisks lēmums. Šajā brīdī mēs tomēr runājam par to, kas ir labāks bērnam... un... bērnu tiesību aspektā. Tādēļ es ceru sagaidīt atbildi par ombudu. Iespējams, ka trešajā lasījumā... Lai arī tika norādīts, ka tad nevar būt konstruktīvi jauni priekšlikumi, iespējams, ka komisija varētu izvērtēt arī šādas darbības... bez šantāžas par budžetu... un daudzām citām darbībām, kam galīgi nav nekāda sakara ar bērnu tiesībām. Un debatēs tomēr būtu labāk runāt to, ko teica deputāte Ikstena, - atbalstīt tādus lēmumus, tajā skaitā likumdevēja, kura sistēma mums jau strādā vai ir... un atbalstīt to, kas ir bērna interesēs, nevis kāda cita interesēs. Paldies.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Es domāju, tas, kas tagad, šobrīd, šodien, notiek, - mēs beidzot sākam sakārtot šo adopcijas lietu. Es, ja godīgi, joprojām... man personīgi nav pieņemami tas, ka joprojām mūsu valstī vispār ir bērni, kuriem ir jāiet uz adopciju. Tas, manuprāt, ir valsts goda jautājums, lai tādas lietas nebūtu. Manuprāt, valstij ir jādara pilnīgi, absolūti viss - pat neiespējamais! -, lai ģimenēm veicinātu vēlmi adoptēt šos vairāk nekā četrus desmitus bērnu, kas vēl joprojām ir Latvijā un gaida adopciju, gaida savu jauno ģimeni. Atrast šos līdzekļus, lai viņiem būtu... nezinu... kā jau es minēju, vēl 200-300 eiro mēnesī, lai būtu kaut kāds atbalsts no valsts! Un lai bērnunamu vairs nebūtu! Tiem nav jābūt! Tā ir tāda, ziniet, postpadomju kaut kāda atrauga, kas šobrīd ir joprojām saglabājusies. Un tas, ko saka Stepaņenko kundze par šiem atbalsta mehānismiem, - tiem ir noteikti jābūt. Tas, ko saka labklājības ministre, man... nav manām ausīm pieņemami, - ka jābūt ir adopcijai uz ārzemēm. To saka Latvijas Republikas labklājības ministre, kas ir atbildīga par tiem bērniem! Šī komisija, Papules kundze, iekļauj sevī ombudsmenu jeb tiesībsargu. Jā, mēs runājām arī par to, vai tiesībsargs, Tiesībsarga birojs nevarētu būt tas, kurš tad izvērtē šo... Mēs runājām par tā kapacitāti - vai viņiem ir tā kapacitāte, vai viņi var pavilkt šo vezumu. Nonācām pie tā, ka no katras institūcijas būs pa vienam pārstāvim, tās sanāk nepolitiskas personas... tātad tie sanāk vairāk vai mazāk ierēdņi... Šajā padomē ir tā, ka viņi pēta bērna labākās intereses un tad dod to savu “jā” vai “nē” vārdu bāriņtiesai. Bāriņtiesa sit ar to āmuriņu un pieņem lēmumu par tā bērna tālāko likteni. Šobrīd ir tā, ka mums ir jāmaina arī Civilprocesa likuma 260. panta trešā daļa. Un tas paredz to, ka pieteikumam par ārvalstu adopciju pievienotu labklājības ministra atļauju. Labklājības ministra pienākums izsniegt adopcijas atļauju ir paredzēts ar Ministru kabineta 2018. gada 30. oktobra noteikumiem Nr. 667 “Adopcijas kārtība” (78. punkts). Šīs normas, visticamāk, uz trešo lasījumu tiks izslēgtas. Šobrīd, Ramona Petraviča, jūs redzat, cik ļoti ir neapmierināti gan Saeimas deputāti, gan sabiedrība kopumā ar to, ka šī situācija joprojām ir tāda, kāda tā ir.
Paldies. Vārds deputātei Evijai Papulei otro reizi.
Paldies par atbildi. Pilnīgi piekrītu, ka 30 gados bērnu tiesību aizsardzības jautājumi (ja mēs runājam par patiesajiem bērnu tiesību jautājumiem) nav atrisināti. Un tomēr... Arī tiesībsarga institūcija tika veidota, lai aizstāvētu tos cilvēkus Latvijā, kuriem ir nepieciešama aizstāvība. Un bērni ir tāda sociālā grupa, kurai ir nepieciešama, protams, arī institucionāla aizsardzība. Paldies par skaidrojumiem. Es piekrītu, ka labklājības jomā varētu šīs darbības būt labākas... neakcentējot bāriņtiesu, neakcentējot Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekciju... Tās visas ir ierēdnieciskas darbības, tās visas ir birokrātiskas darbības, kam ļoti maz ietekmes... maz iespēju ietekmēt to, kas reāli skar bērnu labklājību. Vēlreiz atgriežos pie šobrīd mutiska aicinājuma komisijai: ja tālāk tiek attīstīta šī ideja, tomēr skatīties, kā stiprināt ombuda institūciju Latvijā, jo pamatuzdevums visā pasaulē ombudam jeb tiesībsargam, kā to dēvē Latvijā, ir aizstāvēt tiesības...
Paldies. Paldies, kolēģi. Debates turpināsim pēc pārtraukuma. Vēl deputātu reģistrācija. Tā sekmīgi ir notikusi. Tātad pārtraukums līdz pulksten 13.30. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Turpināsim Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā”, otrais lasījums. Turpinām debates par 6. priekšlikumu, ko iesniegusi Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija. Vārds deputātei Inesei Ikstenai.
Paldies par doto iespēju. Es vēlreiz vēršu uzmanību uz to, ka... Es, klausoties debates, no Kaimiņa kunga visu laiku dzirdu par to, ka neļausim... “Vai mēs gribam ļaut Latvijas pilsoņus nodot adopcijai uz ārzemēm?!” Šis nav stāsts par adopciju, šis nav politisks lēmums - vai mēs ļaujam vai neļaujam veikt adopciju uz ārzemēm, šis ir stāsts par sistēmas uzlabošanu un par to, ka bērni pašreizējos apstākļos paliek kā sistēmas ķīlnieki. Piemēram, tiesībsargs šo te visu būvē uz ziņojumu... par tiesībsarga un Valsts kontroles ziņojumu... Nu izlasiet ziņojumu no tiesībsarga! Tiesībsargs ir pamanījis, ka 2018. gadā ir pieņemti Ministru kabineta noteikumi, kuros ir noteikts, ka bērnu no ģimenes, no audžuģimenes, nedrīkst izņemt, lai adoptētu uz ārzemēm. Tāpēc radās visa šī lielā, nepatīkamā būšana: bērnus ņēma un... izņēma no audžuģimenes un ielika atpakaļ institūcijā tikai tādēļ, lai varētu adoptēt uz ārzemēm. Tā ir sistēmas kļūda! Un pret šo sistēmas kļūdu vērsās tiesībsargs un aicināja to novērst. Tālāk. Mums ir Valsts kontroles ziņojums. Un jau ziņojuma nosaukumā vien ir pateikts: “Atņemtā bērnība. Ikvienam bērnam ir tiesības uzaugt ģimenē”... Jau šinī ziņojumā tas ir pateikts, ka bērnam ir tiesības. Pašreiz mēs runājam par Bērnu tiesību aizsardzības likumu. Tātad Valsts kontroles revīzijā konstatētais liecina, ka ne visos gadījumos atbildīgo institūciju - bāriņtiesu un sociālo dienestu, kā arī Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcijas un Labklājības ministrijas - darbības ir bijušas tādas, lai ievērotu un prioritāri nodrošinātu bez vecāku gādības palikušo bērnu labākās intereses. Tāpēc lūdzu nejaukt divas dažādas lietas - politisku lēmumu, vai mēs vispār ļausim adoptēt uz ārzemēm bērnus, ar sistēmas sakārtošanu. Bērni aug kā ķīlnieki sistēmā. Nu parunājieties ar savu sirdsapziņu, varbūt tad jūs izvērtēsiet, kā pareizāk balsot. Un lūdzu nejaukt šīs divas dažādās lietas. Paldies.
Vārds deputātei Dagmārai Beitnerei-Le Gallai.
Labdien, kolēģi! Es gribu teikt, ka tiesībsargs, kad iesniedza šo vērtējumu... mūsu Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija pie šī jautājuma strādāja, manuprāt, pusgadu. Un es tiešām gribētu teikt, lai mēs nejauktu... Jautājums pavērās daudz plašāk, un mēs ieraudzījām daudz sarežģītāku ainavu - kas notiek ar bērnu labākajām interesēm un bērnu tiesību ievērošanu. Es gribu vērst jūsu uzmanību uz šādu apstākli, ka bērnus... bija interesantāka pieeja - uzveidot sistēmu, ka varēja viņus vienkāršāk adoptēt uz Amerikas Savienotajām Valstīm nekā ģimenes šeit, Latvijā. Un mēs ar sistēmas sakārtošanu saprotam tieši to, ka mēs gribam sakārtot šo sistēmu tieši tā, lai vispirms... prioritāte būtu ģimenēm šeit, Latvijā, adoptēt bērnus. Tas ir arī sakarā ar Hāgas konvencijā teikto par bērna labākajām interesēm. Bērniem ir jāuzaug tajā valstī, kur viņi ir piedzimuši. Un tikai gadījumā, ja valsts to nevarēs nodrošināt, mēs runāsim par citiem līmeņiem adopcijā. Paldies. Aicinu atbalstīt.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Jā. Kolēģi, komisijas vārdā es gribētu atgādināt... arī, Ikstenas kundze, jums... ka mēs šobrīd runājam par 6. priekšlikumu. Un 6. priekšlikums izsaka to, ka... Tas ir komisijas priekšlikums. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. Un priekšlikuma būtība ir tāda: Ministru kabinets nosaka Ārvalstu adopcijas konsultatīvās padomes izveides kārtību, tās sastāvu un kompetenci. Šeit mēs runājam par šo te izvēlēto padomi. Vēlreiz es norādu uz to, ka nepievēršam šajā gadījumā ļoti lielu uzmanību šim vārdam - “konsultatīvā”. Tātad komisijas vārdā es lūdzu atbalstīt 6. - komisijas priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 70, pret - 5, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
7. - deputātes Ikstenas priekšlikums, kas paredz izslēgt likumprojekta 2. pantu. Komisijā šis priekšlikums nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Inesei Ikstenai.
Cienījamie kolēģi! Tagad es pabeigšu to savu stāstāmo, ko es vēlējos pateikt pirms tam... ja var apvienot debašu laiku. Vai var apvienot debašu laiku?
Debašu laiki tiek apvienoti. Paldies.
Jā. Tātad šis punkts ir jāizslēdz, jo tas nav labākajās bērna interesēs, jo labākās bērna intereses ir dzīvot ģimenē. Pašlaik, pēc Labklājības ministrijas reģistra, adoptēt bērnus vēlas 210 adoptētāji. Kopskaitā - 311 bērnus, jo viņi vēlas arī brāļus vai māsas no vienas ģimenes. Uz 2020. gada 31. augustu ir 584 bāreņi vai bez vecāku apgādības palikuši bērni, kuri gaida savu lielāko sapni - ģimeni. Bet dati nav iepriecinoši. Kā jau minēju, līdz pieciem gadiem... vēlas adoptēt apmēram 80... bērnu ir 80, bet tie, kas vēlētos adoptēt līdz pieciem gadiem - no nulles līdz pieciem gadiem... ir 236 vecāki. Tātad... Vēl šai skaitā ir jāmin bērni ar šokējošiem datiem... ka 30 procenti no šiem 584 bāreņiem ir ar invaliditāti, tātad tā cerība tikt adoptētiem viņiem vēl krīt uz leju. Adoptēt bērnus vecumā līdz 11 gadiem vēlas piecas ģimenes; līdz 12 gadiem - septiņas ģimenes; līdz 13 gadiem - divas ģimenes; 14, 15, 16 gadus vecus nevēlas adoptēt neviens... es atvainojos, 16 gadus vecus... līdz 16 gadiem - viens, un līdz 17 gadiem - neviens. Tātad visi šie bērni, kamēr gaidīs sistēmas sakārtošanu, augs kā sistēmas bērni. Daudzi bērni atsakās iet audžuģimenēs, jo viņi baidās, ka tādā veidā viņi netiks adoptēti, viņi labāk izvēlas dzīvi institūcijā, nevis audžuģimenē, kas būtu labāks risinājums. Tā ka tas stāsts ir par to, ka ar šo sistēmas maiņu, kur... ej nu sazini, kad to uzlabos. Kā jūs varat zināt, līdz kuram datumam un kuram gadam šī adopcijas sistēma tiks sakārtota? Ja izpildītu Valsts kontroles ziņojumā teikto... Tur ir daudz norādījumu, kam ir jābūt izdarītam un kas nav izdarīts. Ja to paveiktu, tā sistēma jau būtu uzlabota. Tāpēc es no sirds aicinu pārdomāt savus balsojumus, jo arī tagad droši vien skatās sistēmas bērni un tur īkšķus, lai Saeimas deputāti, simts gudrās galvas, tiešām būtu gudras galvas. Aicinu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Jā. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputātes Ikstenas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 29, pret - 45, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - labklājības ministres Ramonas Petravičas priekšlikums. Nav atbalstīts. Šis priekšlikums... Petravičas kundze lūdza izteikt likumprojekta 2. pantu šādā redakcijā: “Ministru kabinets līdz 2021. gada 1. septembrim izvērtē pašreizējo adopcijas kārtību, sagatavo un iesniedz Saeimai grozījumus šajā likumā un nepieciešamības gadījumā citos saistītajos likumos.” Redzu, ka Petravičas kundze pati ir pieteikusies runāt, tad... Paldies. Komisijas vārdā - šis nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ramonai Petravičai.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vēršu uzmanību, ka pirmajā lasījumā nobalsotā...
Petravičas kundze, mēs jūs neredzam. Lūdzu, ieslēdziet kameru datoram! Paldies. Paldies, redzam.
Pirmajā lasījumā nobalsotā redakcija ar pārejas noteikumiem paredz aizliegt ārvalstu adopciju, nosakot, ka ārvalstu adopcijas aizliegums piemērojams līdz dienai, kad stājas spēkā grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā un citos normatīvajos aktos par bērnu adopciju uz ārvalstīm. Savukārt šodien balsošanai nodotais likumprojekts ar priekšlikumu par Ārvalstu adopcijas konsultatīvās padomes izveidi, kas būtu būtiska ārvalstu adopcijas procesa pilnveides sastāvdaļa... kā arī par to vienojāmies attīstības komitejā, tāpēc nav īsti skaidra pirmā lasījuma redakcija un kādi vēl grozījumi būtu likumos nepieciešami, ja šodien jau grozījums par padomes izveidi ir. Bet, tā kā šodien mēs ar 3. priekšlikumu jau esam skaidri nobalsojuši, ka ne tikai moratorijs, bet vispār ārvalstu adopcija ir aizliegta... Izpildoties šiem abiem nosacījumiem - Hāgas konvencijai un divpusējam attiecību līgumam... Līdz ar to mums jau vispār vairs... Sagatavojot šos priekšlikumus un grozījumus, mēs to varam darīt, bet vairs nav, uz ko to piemērot, jo tās piecas valstis, ko es iepriekš nosaucu, nekad nav izrādījušas interesi mūsu bērnus adoptēt, savukārt Amerikas Savienotajām Valstīm un Francijai tas ir liegts ar 3. priekšlikumu. Līdz ar to es arī savu - 8. - priekšlikumu atsaucu un neuzturu balsojumu. Paldies.
Paldies. Tātad 8. priekšlikums ir atsaukts. Turpinām debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Jā, iesniedzējam joprojām ir tiesības atsaukt savu priekšlikumu, bet arī debates saglabājas. Tātad, atbildot uz Petravičas kundzes jautājumu, kur tad vēl ir minēts, kas ir vēl kādos likumos jāmaina, es paskaidrošu, varbūt jums taps skaidrāks nekā labklājības ministrei - kur, kas pēc tam būs jāmaina. Tātad nepieciešams precizēt likuma pārejas noteikumu 42. punktu, izslēdzot atsauci uz konkrētu termiņu - no 2021. gada 1. septembra līdz plānotajiem grozījumiem citos normatīvajos aktos. Patlaban norma paredz, ka regulējuma 31. panta trešā daļa nestāsies spēkā, kamēr nebūs pieņemti grozījumi citos normatīvajos aktos, bet kādi grozījumi - šobrīd arī tie tagad tiek identificēti. Nākamie priekšlikumi - 9. un 10. - arī speciāli atrunā to, ka uz trešo lasījumu arī šis laika termiņš tiks precizēts. Savukārt par to, ka jūs tagad, 22. oktobrī pulksten 13.48, atsaucāt savu priekšlikumu... Šis priekšlikums komisijā atrodas jau vairāk nekā mēnesi, patiesībā pat visas 50 dienas. Un tā priekšlikuma būtība ir tāda, ka... patiesībā neko nemainīt un atstāt visu, jūsuprāt, Ramona Petraviča, kā tas arī ir līdz šim, vēl pavilkt laiku, vēl parunāt, patēlot, ar gudrām sejām pasēdēt vai aiziet uz kādu balli un savu laiku mēģināt varbūt lietderīgi izmantot kādā citā vietā, bet tas ir tas, ko jūs iesniedzāt, - pagarināt šo visu, neko nedarīt līdz 2021. gada 1. septembrim. Tas ir vispār nepieņemami! Tāpēc arī Saeima šobrīd jūsu vietā pilda jūsu pienākumu attiecībā uz šo likumprojektu. Tas ir mans komentārs par šo. Paldies.
Debates slēdzu. Godātie kolēģi! Deputātiem ir tiesības atsaukt savus priekšlikumus arī Saeimas sēdes laikā. Tātad debates slēgtas. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Par 8. priekšlikumu man nav ko piebilst. Iesniedzējs ir atsaucis savu priekšlikumu. Bet, kā jau minēju, arī komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Paldies. Tātad priekšlikums ir atsaukts. 9.
Jā, 9. - deputātu Judina, Čakšas un Kaimiņa iesniegtais priekšlikums. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts, tas ir koriģēts, un tas ir pārveidots jau kā nākamais, 10., - komisijas kopīgais priekšlikums. Tātad šajā priekšlikumā runa ir par to, ka likuma pārejas noteikumi, par ko mēs arī runājām, ka tagad jau mēs runājam par atpakaļejošo datumu - 1. septembri -, un šobrīd ir 22. oktobris. Tātad Ministru kabinets šā likuma 31. panta 3.1 daļā paredzētos noteikumus izdod trīs mēnešu laikā no šā panta spēkā stāšanās brīža. Tātad vēlreiz - tas ir tehniski rediģēts nākamajā, 10., - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas kopējā priekšlikumā. Šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā, pēdējā, 10., - komisijas priekšlikumā. Līdz ar to es komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu un atbalstīt nākamo.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputātu Judina, Čakšas un Kaimiņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 1, pret - 60, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
Jā, pēdējais, 10., - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas, kā jau minēju iepriekš, ir rediģēts sekojoši: “Ministru kabinets šā likuma 31. panta piektajā daļā paredzētos noteikumus izdod trīs mēnešu laikā no šā panta daļas spēkā stāšanās brīža.” Proti, tas nozīmē, ka uz trešo lasījumu mēs šos laika rāmjus arī nospraudīsim un tas būs daudz konkrētāk, un speciāli tāpēc, lai nebūtu šīs atvērtās debates šajā otrajā lasījumā... un sakārtotas juridiskās nianses, - tas viss paliek uz trešo lasījumu. Komisijas vārdā - šis priekšlikums ir atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Inesei Lībiņai‑Egnerei.
Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Pēdējais - 10. - priekšlikums kopsavelk šodien atbalstītas pēc būtības divas lietas, kas ir jauninājums līdzšinējā kārtībā. Proti, pirmā lieta, ka, nevis bāriņtiesas ir tās, kuras lemj par konkrētā bērna interesēm būt pie konkrētā ārvalstu adoptētāja, bet mēs to no šīm pašvaldību iestādēm, bāriņtiesām, esam uzticējuši vienai institūcijai, kas būs visai Latvijai vienota - ar vienotu redzējumu, ar vienotu pieeju - un tādējādi arī zinās nevis no lietas uz lietu, atšķirīgi pieejot šim jautājumam, bet arī zinās, kāda ir kopīgā virzība attiecībā uz iespējamu ārvalstu adopciju. Manuprāt, ja mēs salīdzinām ar pirmā lasījuma debatēm, kas bija ļoti kaismīgas, iestājoties par vai pret šīm ārvalstu adopcijām vispār, mēs esam pārgājuši pie tās būtiskākās lietas - kā šo sistēmu uzlabot. Un, manuprāt, tas vien ir pierādījis, ka darbs pie šī likumprojekta bija vajadzīgs. Taču uz trešo lasījumu ir palicis pats būtiskākais jautājums, proti, ko darīt ar sākotnēji iecerēto noteikumu līdz konkrētam termiņam ārvalstu adopciju pārtraukt vispār. Šobrīd, atbalstot minētos priekšlikumus 31. panta trešajā daļā un piektajā daļā, mēs neesam mainījuši uzstādījumu no pirmā lasījuma. Līdz ar to tas arī būs tas svarīgākais, kas ar jaunajiem priekšlikumiem trešajam lasījumam un pašā trešajā lasījumā ir jāizlemj. Vai mēs uzticamies, ka šī jaunizveidotā Ministru kabineta noteiktā institūcija trīs mēnešu laikā no likuma grozījumiem to izdarīs (un šis ir šis jauninājums), vai mēs tomēr saskatām, ka ir vēl kādi noteikti jautājumi, kas būtu jārisina. Manā ieskatā, mēs nevaram nevienā brīdī pazaudēt to fokusu, ka bērna... bērnības laiks ir ļoti, ļoti īss un katra diena ir tik svarīga, lai to no vienas institūcijas uz otru kaut kādā ziņā nepazaudētu - bērna nodošanu ģimenei, vai nu tā būtu ārvalstu, vai Latvijas adopcija, bet paturot prātā, ka katra adopcija bērna interesēs ir ļoti, ļoti nozīmīga. Tāpēc tiešām, kaut arī nestrādāju Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, es kopā ar saviem frakcijas kolēģiem (jo esmu bijusi iesaistīta šajā diskusijā)... mēs arī turpināsim to darīt. Tāpēc paldies visiem kolēģiem. Varbūt šodien sanāca tā, ka tomēr mēs nostājāmies dažādās pusēs, bet es ticu un zinu, ka kopīgais mērķis ir viens. Un mēs nebūt nestāvam vienā vai otrā pusē - par vai pret ārvalstu adopciju. Mēs stāvam par to, lai adopcija Latvijā būtu caurredzama tikai un vienīgi pašu bērnu interesēs, nevis tikai adoptētāju interesēs. Paldies.
Vārds deputātei Evijai Papulei.
Paldies arī par skaidrojumu šobrīd. Jebkurā gadījumā teikums par to, ka tiks izveidota vienota, jauna institūcija, kas strādās pēc vieniem, noteiktiem nosacījumiem, no vienas puses, izklausās pamatoti un saprātīgi, no otras - pēc būtības bērnu situācijas ir dažādas. Un es ceru, ka nebūs kaut kādi uzrakstīti trīs principi, kuriem tad sekos un tos piemēros bērnam, nevis otrādi... ka meklēs bērnam vajadzīgo situācijas risinājumu, kas ir tiešām bērna interesēs, nevis institūciju. Nevis jaunu institūciju, tātad kādu jaunu darbavietu un atalgojuma fonda veidošanu... bet vēlreiz aicinu izvērtēt iespējas izmantot esošās neatkarīgās institūcijas. Šajā brīdī - tiesībsarga institūciju, kas varētu piesaistīt bērnu tiesību speciālistus, nevis ierēdņus (kas varbūt arī ir speciālisti, bet viņu darbs, protams, ir birokrātija), piesaistīt cilvēkus, kas skatās, ko dara pasaule, kas skatās, kā attīstās bērnu tiesību aizsardzības un interešu aizstāvības lietas. Es vēlreiz aicinu pārdomāt, vienalga - trešajā, ceturtajā vai divdesmit piektajā - diskusijā izvērtēt iespējas izmantot esošās institūcijas un beigt radīt jaunas, īpaši šobrīd, kad ir Covid-19 situācija, kad daudziem cilvēkiem vispār nav iespējas nopelnīt un darboties. Mēs šajā brīdī ar balsojumu izšķiramies par jaunas institūcijas veidošanu - nevis sistēmas pārveidi, bet sistēmas nosacītu uzlabojumu ar padomes veidošanu. Man šķiet, ka tā nav gluži valstiska pieeja, un kādreiz man tiešām jāaicina atcerēties, ka, nu, vienā vai otrā iespējā jums arī ir bērni. Un situācijas var būt dažādas. Nedod Dievs, bet vai jūs gribētu, lai par jūsu bērniem lemj kaut kādi noteikti trīs, četri, pieci cilvēki, vai tomēr gribētu, lai valstī, kurā jūs dzīvojat, ir izveidota sistēma, kas jebkuram bērnam, īpaši sociāli mazaizsargātiem bērniem, parāda skaidras iespējas, kā tas notiktu. Man ir ļoti žēl, ka šajās diskusijās neviens, izņemot, iespējams, komisijas vadītāju, nerunāja par sistēmas atbalstu tiem vecākiem un tām ģimenēm, kas, iespējams, stāv, gaida vai šajā brīdī domā par bērnu adopciju, kā atbalstīt šos cilvēkus. Bet jūs veidojat vienkārši jaunu institūciju, kam ļoti maz sakara ar sistēmas uzlabošanu. Paldies.
Vārds deputātei Inesei Ikstenai.
Man gribas piekrist Evijai Papules kundzei par to, ka ar vienas padomes izveidošanu sistēma jau nesakārtosies, jo, lasot Valsts kontroles ziņojumu, tiek minētas gan bāriņtiesas, gan sociālie dienesti, gan Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija, gan... Labklājības ministrijas darbības. Tātad, ja padome lems par konkrētu bērnu adopciju vai neadopciju, tad padome acīmredzot nebūs tā, kas lems par sistēmas uzlabošanu. Valsts kontrole ir norādījusi konkrētus gadījumus un konkrētas lietas, kas ir jāuzlabo. Ziniet, ja ar vienu padomi varēs to visu izdarīt, nu, cepuri nost! Tomēr, nu, tā skumji klausīties arī manas kolēģes runu... skaisto runu par to, cik svarīgi ir būt labiem pret bērniem, par viņiem domāt, bet ar otru roku balsot pret aizliegumu adopcijai. Nu, tas ir tāds liekulības paraugs. Es ļoti atvainojos, man ne par vienu negribas neko sliktu teikt. Bet, nu, par šiem bērniem neviens jau cits nepastāvēs. Mēs esam atbildīgi par 584 bērniem, kuri atrodas institūcijās, un vēl par daudziem, kuri atrodas audžuģimenēs. Esam atbildīgi un nebaidāmies būt atbildīgi! Paldies.
Vārds deputātei Evitai Zālītei-Grosai.
Paldies iepriekšējam runātājam, un droši vien gandrīz katram varētu kaut kādā ziņā piekrist, bet tomēr es no savas milzīgās pieredzes ārpusģimenes aprūpē varu droši apgalvot, ka neviens statuss simtprocentīgi negarantē stāstu ar laimīgām beigām. Kāpēc tas tā ir? Tāpēc, ka kritiens no ģimenes... mātes rokām citās un attālums līdz tām laikā un telpā ir saistīts ar milzīgām - milzīgām! - traumām, dažām redzamām un neredzamām. Ir iespējams, ka daļa cilvēku par to klusēs līdz mūža galam, tik mulsinošas un sāpīgas tās ir. Nonākšana līdz adopcijai bieži ir kā kritiens bezdibenī, kur, paldies Dievam, ceļā ir cilvēki ar lielām sirdīm, labiem nodomiem, bet ir arī ēnas puses, kas uzrāda šajās... kas uzrādās šajās pieredzēs. Tā ir vilšanās sevī un nespēja atrast piederību, smagas attiecības ar sevi, tuvākajiem, sabiedrību un finālā - identitātes trūkums un citu problēmu kopums, kuras kļūst par mērķi... Tādēļ mēs mēģinām šo visu uzlabot. Tās kļūst par mērķi visas cilvēces vājībām un arī ļaunumam. Mūsu, likumdevēju, uzdevums ir mazināt šī kritiena sekas līdz minimumam, lai nepieļautu tā iespējamību vispār. Un te ir stāsts par to, ko mēs šodien darām. Lai to izdarītu, ir jāmācās redzēt kontekstu, jāsadarbojas nozarēm un jāpadziļina izpratne un izglītība. Un to es... ko es vēlos uzsvērt, tas tiešām... par darbu, ko mēs darām ikdienā. Šobrīd mūsu... tiem cilvēkiem, kas jau ir iesaistīti ārpusģimenes aprūpē... Es uzskatu, ka ir vajadzīga cieņpilna, cieņpilns... cieņpilna attieksme pret šiem cilvēkiem, lai nekad no ministru puses neizskanētu, ka viņi nav īstie vecāki vai viņi, piemēram, ir aizbildņi vai audžuģimene. Ne tikai adoptētāji var būt īstā ģimene. Manuprāt, tas pamatā ir nepareizi, un tas ir pazemojoši tiem cilvēkiem, kas ar mīlestību dara savu darbu pilnīgi visos statusos. Un te man... Es vēlos atzīmēt, ka... par tiem darāmajiem darbiem, ka 24. septembrī forumā “Pārmaiņu laiks bērnu tiesību aizsardzībā: kā sasniegt rezultātu?”... Un tas ir... Šis ir vēstījums Labklājības ministrijai. Jānis Bordāns jau ir iezīmējis veicamo darbu sarakstu, soli pa solim veidojot 42 pašvaldību bērnu tiesību aizsardzības dienestus esošo bāriņtiesu vietā, un nosaucis precīzu darāmo trīs soļu programmu, kuras ietvaros ir noteikti veicamie darbi un uzdevumi, termiņi, sadalot funkcijas starp Labklājības ministriju un Tieslietu ministriju. Lūdzu, labklājības ministre, sadarbojieties ar tieslietu ministru, un nebūs ilgi jāgaida rezultāti, un mēs arī atbalstīsim katrā ziņā šīs iniciatīvas, kas no jums nāks bāriņtiesu reformas sakarā. Un, protams, kas ir sarežģīti, - šis ir jautājums par mums katru. Paldies.
Paldies, kolēģi. Es arī atgādināšu, ka mēs debatējam par 10. priekšlikumu, kuru ir iesniegusi Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija, kas uzdod Ministru kabinetam izstrādāt noteikumus par adopciju. Mēs debatējam par adopcijas noteikumiem. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Iepriekšējā runātāja Evita Zālīte-Grosa jau pareizi visu pateica, un nākas tikai piekrist. Šeit patiešām ir nākamais solis - ir nepieciešama bāriņtiesu reforma. Tāpat kā mums notika ATR, jā, administratīvi teritoriālā reforma. Tās ir saistītas lietas. Patiešām, par priekšlikumu runājot un par šiem laikiem, šis likumprojekts ar iepriekšējo parādījās Saeimas darba kārtībā... Patiešām, Ikstenas kundze, kā jūs arī vairākas reizes minējāt, tiesībsarga un Valsts kontroles šie te ziņojumi par vienkārši kliedzošiem gadījumiem, par to, ka tiek bērns paņemts no iestādes, ielikts ģimenē, tad no tās ģimenes viņš tiek atpakaļ likts iekšā šajā iestādē, un tad viņš ir tajā adopcijas procesā ārpus Latvijas... Nu, tas ir... kliedzoši pārkāpumi. Un tur ir bāriņtiesas atbildība milzīga, un tāpēc arī ir šī padome. Un šī padome, Papules kundze... Viens no šiem padomes locekļiem noteikti būs Tiesībsarga biroja pārstāvis. Attīstām šo ideju, attīstām šo... nu, šīs pārmaiņas adopcijas procesā Latvijā... kas ir stagnējis, stāvējis uz vietas, un, iespējams, daudzi cilvēki ir vienkārši pelnījuši uz to naudu, bet tas būtu tad tiesībsargājošajām iestādēm turpmāk gan jāskata. Paldies.
Debates slēdzu. Vai par komisijas iesniegto priekšlikumu ir kas piebilstams komisijas vārdā?
Komisijas vārdā es lūgtu atbalstīt pēdējo, 10., Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - 6, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Mēs esam izskatījuši visus 10 priekšlikumus. Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 52, pret - 28, atturas - 1. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Paldies, kolēģi, par atbalstīto likumprojektu. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 2020. gada 27. oktobris.
Paldies. Arī šim likumprojektam priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Labdien, godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā esam sagatavojuši likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā”. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Precizē redakciju, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību direktīvas prasībām. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Reira iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - Tāļa Linkaita, satiksmes ministra, priekšlikums. Papildina izslēgšanas noteikumus ar nosacījumu par izslēgšanu personām ar izšķirošu ietekmi, kuras atzītas par vainīgām noziedzīgu nodarījumu izdarīšanā, tajā skaitā par kukuļošanu, krāpšanu, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai izvairīšanos no nodokļu vai tiem pielīdzināmo maksājumu samaksas. Priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
3. - arī satiksmes ministra priekšlikums. Paredz izslēgšanas nosacījumu par nodokļu parādiem attiecināt arī uz kandidātu un pretendentu patiesajiem labuma guvējiem un personām, kurām attiecīgajā kandidātā vai pretendentā ir izšķiroša ietekme. Priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Papildina izslēgšanas noteikumus ar nosacījumu par izslēgšanu par sliktu reputāciju. Ir atbalstīts komisijā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 65, pret - 2, atturas - 6. Priekšlikums atbalstīts.
5. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Tehnisks priekšlikums, ņemot vērā pirmīt atbalstīto priekšlikumu par sliktu reputāciju. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 59, pret - 4, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paplašina izslēgšanas nosacījumu par ārzonu uzņēmumiem arī attiecībā uz personām, kurām attiecīgi kandidātā vai pretendentā ir izšķiroša ietekme. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret - nav, atturas - 1. Priekšlikums atbalstīts.
7. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Tehnisks papildinājums par nodokļu parādu neesības apliecinājuma iesniegšanu par kandidātu, tā patieso labuma guvēju vai personu, kurai kandidātā ir izšķiroša ietekme. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Pamatojums tieši tāds pats kā iepriekšējam priekšlikumam. Ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
9. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Tehnisks priekšlikums, ņemot vērā pirms tam atbalstīto priekšlikumu par sliktu reputāciju. Ir arī komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret - 4, atturas - 4. Priekšlikums atbalstīts.
10. - satiksmes ministra priekšlikums. Priekšlikums papildina subjektus, par kuriem var tikt iegūta informācija, pārbaudot izslēgšanas noteikumus par personām, kurām kandidātā vai pretendentā ir izšķiroša ietekme. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
11. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Pamatojums tāds pats kā iepriekšējam priekšlikumam. Arī komisijā ir atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
12. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Priekšlikums papildina izņēmumus subjektiem, par kuriem var tikt iegūta informācija, pārbaudot izslēgšanas noteikumus par personām, kurām kandidātā vai pretendentā ir izšķiroša ietekme. Kā jau teicu, atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
13. - arī satiksmes ministra priekšlikums. Paredz papildināt subjektu loku, kas var iesniegt uzticamības nodrošināšanas pierādījumus par personām, kurām kandidātā vai personālsabiedrības biedrā ir izšķiroša ietekme; kā arī papildinājums par reputācijas kritēriju. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - 1, atturas - 5. Priekšlikums atbalstīts.
14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Pamatojums ir tieši tāds pats kā iepriekšējam priekšlikumam. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 68, pret - 1, atturas - 5. Priekšlikums atbalstīts.
15. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Tehnisks priekšlikums, ņemot vērā jau pirms tam atbalstīto priekšlikumu par sliktu reputāciju. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 70, pret - 1, atturas - 5. Priekšlikums atbalstīts.
16. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz papildināt subjektu loku, kuri tiek vērtēti uzticamības nodrošināšanas veiktajiem pasākumiem, ar personām, kurām kandidātā vai personālsabiedrības biedrā ir izšķiroša ietekme. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Tātad visi priekšlikumi šajā likumprojektā ir izskatīti. Lūgums atbalstīt otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret - nav, atturas - 1. Līdz ar to likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumus gaidīsim līdz šī gada 5. novembrim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 5. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Publiskās un privātās partnerības likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Jā... Godātie kolēģi! Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekšējo likumprojektu un arī ar nākamo likumprojektu. Priekšlikumi ir iesniegti identiski, un tāpēc pamatojumu es atļaušos nelasīt, jo pamatojums ir tāds pats kā iepriekšējiem... iepriekšējā likumprojektā nolasītajiem priekšlikumiem. Ir kopā saņemti 15 priekšlikumi. 1. - Jāņa Reira, finanšu ministra, priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 66, pret - 2, atturas - 8. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - nav, atturas - 7. Priekšlikums atbalstīts.
6. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 84, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
7. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
8. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - nav, atturas - 6. Priekšlikums ir atbalstīts.
9. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret - nav, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
10. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Komisijā arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
11. - satiksmes ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
12. - ministra Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - nav, atturas - 6. Priekšlikums atbalstīts.
13. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Arī komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 68, pret - nav, atturas - 6. Priekšlikums ir atbalstīts.
14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - nav, atturas - 6. Priekšlikums atbalstīts.
15. (un beidzamais priekšlikums šajā likumprojektā) -ministra Linkaita priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - satiksmes ministra Linkaita iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Visi priekšlikumi ir izskatīti otrajā lasījumā. Un lūgums atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Publiskās un privātās partnerības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumus gaidīsim līdz 5. novembrim.
Paldies. Tātad arī šim likumprojektam priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Jā, kolēģi. Esam komisijā sagatavojuši likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”. Arī ir saņemti 15 priekšlikumi. Arī no... gandrīz visi priekšlikumi - no Tāļa Linkaita. Viens priekšlikums - no Jāņa Reira. Un, kā jau es teicu, šie likumprojekti, arī iepriekšējie divi un šis, ir saistīti cits ar citu. Priekšlikumi ir identiski, pamatojumi - identiski, tamdēļ neatkārtošos par tiem. 1. - Reira kunga priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Reira priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
2. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Arī atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
4. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Arī komisijā guvis atbalstu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 58, pret - 2, atturas - 7. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 63, pret - nav, atturas - 7. Priekšlikums atbalstīts.
6. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
7. - ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Arī komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - Tāļa Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 63, pret - nav, atturas - 6. Priekšlikums ir atbalstīts.
9. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
10. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
11. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
12. - satiksmes ministra priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret - nav, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts.
13. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 70, pret - nav, atturas - 7. Priekšlikums ir atbalstīts.
14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Arī komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret - nav, atturas - 7. Priekšlikums ir atbalstīts.
Un beidzamais... 15. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Krišjānim Feldmanam.
Labdien! Esam gandrīz izskatījuši šo trīs likumprojektu paketi otrajā lasījumā. Vēlējos pateikt paldies ziņotājam Romānam Naudiņam par izturību, ziņojot komisijas vārdā, kā arī deputātiem par gandrīz vienbalsīgo atbalstu iepirkumu sistēmas uzlabošanā Latvijā, lai varētu izslēgt no konkursiem pretendentus ar sliktu reputāciju. Paldies.
Un par konkrēto priekšlikumu...? Labi, debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Vēl 15. priekšlikumu atbalstīsim. Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
Kolēģi! Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Vēl lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumus gaidīsim... arī šim likumprojektam līdz šī gada 5. novembrim.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš šim likumprojektam - šā gada 5. novembris. Godātie kolēģi! Laiks pārtraukumam. Vēl deputātu reģistrācija. Tā veiksmīgi noslēgusies. Pārtraukums līdz pulksten 15.30. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Turpināsim Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Sabiedriskā transporta pakalpojumu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Un šobrīd izskatīsim Saeimas... tātad Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas otrajam lasījumam sagatavoto likumprojektu “Grozījumi Sabiedriskā transporta pakalpojumu likumā”. Šis likumprojekts, atgādināšu, paredz noteikt valsts garantēto pakalpojumu apmēru dotējamo maršrutu segmentā, komerciālo, valsts nedotēto maršrutu veidošanas iespējas, pasūtītāja tiesības... pasūtītāja tiesības ieviest bezmaksas sabiedriskā transporta pakalpojumus reģionālās nozīmes maršrutos un iespēju pašvaldībām iesaistīties sabiedriskā transporta pakalpojumu līdzfinansēšanā. Komisijā otrā lasījuma ietvaros tika izskatīti deviņi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls priekšlikums, kas paredz visā tekstā aizstāt terminu “republikas pilsēta” ar terminu “valstspilsēta”. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 64, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
2. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 5. pantu par likuma 6. panta sestās daļas 2. un 3. punkta izteikšanu jaunā redakcijā un par astotās daļas izslēgšanu. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 68, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
3. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Papildina likuma 6. pantu ar vienpadsmito daļu, nosakot, ka reģionālās nozīmes maršrutu tīkla dotētajā daļā nosaka minimālo valsts garantēto pakalpojumu apjomu. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Likumprojektā paredzēto 8.1 pantu par sabiedriskā transporta pakalpojumiem komerciālajos maršrutos izsaka jaunā, uzlabotā redakcijā. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Sākam debates. Vārds deputātam Jānim Butānam.
Labdien, cienītie kolēģi! Atsaucoties uz iepriekš jau Saeimas sēdes debatēs... par komerciāla rakstura maršrutiem... par šaubām par to, ka šajos maršrutos piedalīties un pakalpojumus varēs nodrošināt tikai viens pakalpojumu sniedzējs, mēs, no Satiksmes ministrijas, esam sagatavojuši šo uzlaboto panta redakciju, tādējādi novēršot trūkumus un ļaujot komerciāla rakstura maršrutos piedalīties neierobežotam skaitam komersantu, kuri izpilda visus regulējumā noteiktos kritērijus. Ņemot vērā, ka šīs šaubas ir novērstas, lūdzu deputātus atbalstīt priekšlikumu.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir vēl kas piebilstams?
Lūdzu atbalstīt priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
5. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz, ka gadījumā, ja personai ir vairāki sociālie statusi, atlaižu piemērošanai tiek izmantots tas sociālais statuss, kurš personai paredz lielāku vai izmantošanas ziņā plašāku braukšanas maksas atvieglojumu apmēru. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
6. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Saskaņo terminoloģiju ar Personu apliecinošu dokumentu likumā lietoto terminoloģiju. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
7. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Paredz papildināt likumu, nosakot kārtību, kādā Autotransporta direkcija izveidos un uzturēs vienoto sabiedriskā transporta biļešu sistēmu un nodrošinās piekļuvi šai sistēmai. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
8. - satiksmes ministra Tāļa Linkaita priekšlikums. Ir saistīts ar 7. priekšlikumu un paredz, ka vienotā sabiedriskā transporta biļešu sistēma jāizveido līdz 2021. gada 1. jūnijam. Priekšlikums komisijā tika daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā. Šajā sakarā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - satiksmes ministra Linkaita priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 15, pret - 53, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Precizē 8. priekšlikumā noteikto termiņu, pagarinot to par diviem mēnešiem - līdz 2021. gada 31. jūlijam. Priekšlikums komisijā tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
Esam labi pastrādājuši, un visi priekšlikumi ir izskatīti. Tāpēc aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Sabiedriskā transporta pakalpojumu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš būs... nebūs īpaši garš. Tas būs šā gada 5. novembris. Paldies.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5. novembris. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vjačeslavs Dombrovskis.
Augsti godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija otrajā lasījumā izskatīja likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Šeit izveidojās tik sarežģīta situācija, ka pat mūsu komisijai vajadzēja prasīt Ministru kabineta viedokli rakstiski. Ļaujiet man jums par to izstāstīt, jo savādāk jums būtu grūti balsot par šiem priekšlikumiem. Tātad situācijas būtība ir tāda, ka pirms kāda laika, kad Eiropas Savienībai bija tas iepriekšējais zaļais kurss, bija modē viss, kas ir ar “bio”, tai skaitā biodegviela. Tam tika piešķirtas nozīmīgas subsīdijas, pat Latvijā tika veidotas rūpnīcas. Nu, tagad no tā daudz kas nav palicis, bet ir palicis dažs regulējums, tai skaitā labvēlīgais nodokļu režīms, proti, samazinātas akcīzes likmes degvielai, kura tiek izmantota kā kurināmā. Šajā likumprojektā uz pirmo lasījumu Finanšu ministrija piedāvāja pārskatīt šo politiku un atcelt tās degvielas akcīzes nodokļu samazinātās likmes tam kurināmajam... degvielai, kura izmantota kā kurināmā, galvenokārt lauksaimniecībā. Pret... Šā jautājuma cena, proti, ieguvums valsts budžetam, ir vairāk nekā 700 tūkstoši eiro. Pret šo iebilst, protams, Zemkopības ministrija, kura norāda uz to, ka tam būs diezgan negatīvs efekts uz vairāk nekā 400 zemnieku saimniecībām, kurām vajadzēs maksāt šo nodokli, uz ko... Finanšu ministrija norāda pamatoti uz to, ka šis regulējums jau kādu laiku ir pretrunā ar Eiropas Komisijas politiku, proti, valsts atbalstu, un ir risks, ka tiks ierosināta lieta par pārkāpumu. Ir iesaistīta arī trešā puse, proti, Ekonomikas ministrija. Un visu situāciju sarežģī tas, ka tieši Ekonomikas ministrija ir atbildīga par šo politikas jomu. Līdz ar to Ekonomikas ministrija ir tieši tā ministrija, kurai vajag pieteikt Eiropas Komisijai prasīt atļauju par to, lai šo politiku, šo samazināto likmi, izmantotu arī tālāk. Tātad Finanšu ministrija vairākkārt ir vērsusi Ekonomikas ministrijas uzmanību uz to, ka nepieciešams steidzami sagatavot un iesniegt pieteikumu Eiropas Komisijai par to, lai turpinātu valsts atbalstu šajā jomā, bet līdz šim tas tā arī netika izdarīts, lai gan Finanšu ministrija par to... uz to norādīja vēl kopš 2013. gada vidus. Līdz ar to mums ir izveidojusies situācija, ka, nu... tādēļ ka Ekonomikas ministrija šādu pieteikumu nav sagatavojusi, nav iesniegusi, šis tiesvedības drauds no Eiropas Komisijas ir diezgan reāls. Tātad pārejot... nu, tas kopumā dod kontekstu, kolēģi, visiem tiem priekšlikumiem, ko mēs... kurus mēs komisijām bijām izskatījuši. Tātad pēc būtības liela daļa priekšlikumu ir identiski un piedāvā atgriezties pie tās iepriekšējās sistēmas, proti, pie samazinātās likmes par to dīzeļdegvielu, kurai ir piejaukti vismaz pieci procenti no biodegvielas. Tāda arī ir šā 1. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Jāņa Grasberga priekšlikuma būtība, kurš komisijā tika noraidīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien visiem vēlreiz! Jā, tik tiešām šis stāsts ar biodegvielu aizsākās analoģiski tajos pašos laikos, kad sākās OIK afēra, kad zem tā, ka visu padarīsim zaļāku, radās visādas interesantas shēmas, un šī bija viena no tādām shēmām. Pēc kāda laika Eiropa aptvēra, ka šādā veidā patiesībā nekas nepaliek zaļāks, bet tieši otrādi - videi tiek izdarīts...
Es atvainojos! Zariņa kungs, lūdzu, piesakieties vēlreiz sistēmā, lai būtu iespējama laika uzskaite!
Es jau tūlīt beigšu, varat to laiku neuzskaitīt. Turpināsim, nevilksim laiku! Un tad Eiropa saprata, ka patiesībā tas nav nekas zaļš un nav nekas labs, un tagad tās nostādnes ir ļoti skaidras, ka no šāda veida biodegvielas - tā saucamā pirmās... pirmā līmeņa pirmā klase... pirmās... sākotnējā līmeņa degvielām... biodegvielām - ir jāatsakās. Un, iespējams, tad arī iemesls, kāpēc Ekonomikas ministrija nemēģina to saskaņot, - jo labi zina, ka šādu saskaņojumu nedabūs. Līdz ar to es atbalstu... es aicinu atbalstīt komisijas lēmumu, ka šādi priekšlikumi mēģināt turēties pie šīs sistēmas, kuru acīmredzami Eiropa nesaskaņos, ir nepareizi. Aicinu sekot komisijas lēmumam un neatbalstīt šādus priekšlikumus. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā ir kas skaidrojams?
Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Grasberga priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 6, pret - 66, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts. (Starpsauciens.)
Skaties, cik esmu pārliecinājis (Starpsauciens: “Cik tu esi pārliecinājis?”)... Jā. Kolēģi! 2. - deputātes Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Identisks 1. priekšlikumam. Komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Danas Reiznieces-Ozolas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 10, pret - 65, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
Kolēģi! Un 3. - deputāta Krauzes priekšlikums pēc būtības arī ir identisks 1. un 2. priekšlikumam, kuri komisijā tika noraidīti. Līdz ar to arī komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Krauzes priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 7, pret - 67, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - deputāta Krauzes priekšlikums, kas piedāvā biodīzeļdegvielai, kura pilnībā iegūta no biomasas, piemērot akcīzes nodokļa likmi... pēc likmes - 0 eiro par 1000 litriem. Komisijā netika atbalstīts, jo atkal tas ir pretrunā ar Eiropas kopējo regulējumu. Lai kaut ko tādu ieviestu, nepieciešams, lai Ekonomikas ministrija sākotnēji to saskaņotu ar Eiropas Komisiju. Līdz ar to komisijā šis priekšlikums netika atbalstīs.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputāta Krauzes priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 7, pret - 70, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
5. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš paredz, ka grozījumi attiecībā uz šā likuma 14. panta otrās daļas jauno redakciju stājas spēkā nākamā gada 1. jūlijā. Komisijā atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - 1, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš paredz, ka šis likums stājas spēkā nākamā gada 1. janvārī. Tā kā šis ir atbildīgās komisijas, cerams, atbildīgs priekšlikums, aicinu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret - nav, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā par akcīzes nodokli” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - piecas dienas, tātad - šā mēneša 27. ...
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Standartizācijas likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ivars Zariņš.
Kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Standartizācijas likumā. Uz otro lasījumu priekšlikumi nav saņemti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā. Un ceram uz priekšlikumiem trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Standartizācijas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Vai ir ieslēgts...? Priekšlikumus gaidīsim līdz 29. oktobrim.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 29. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Veterinārmedicīnas likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāte Janīna Kursīte.
Labdien, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Veterinārmedicīnas likumā”. Uz otro lasījumu tika saņemti trīs priekšlikumi. 1. - zemkopības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums. Tas paredz papildināt pantu ar otro daļu šādā redakcijā: “Latvijas Veterinārārstu biedrība izveido komisiju, kura lemj par veterinārmedicīniskās prakses sertifikātu izsniegšanu, apturēšanu, atjaunošanu, anulēšanu un derīguma termiņa pagarināšanu [..].” Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - zemkopības ministra Gerharda priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
2. - zemkopības ministra Kaspara Gerharda priekšlikums. Tas paredz papildināt pārejas noteikumus ar 31. punktu šādā redakcijā... ka grozījumi šā likuma 35. un 38. pantā - par to izteikšanu jaunā redakcijā - stājas spēkā ar 2021. gada 1. janvāri. Tas komisijā tika daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā. Balsot lūdzu vai nu “pret”, vai “atturas”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - zemkopības ministra Gerharda priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 8, pret - 55, atturas - 12. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un 3. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir par pārejas noteikumiem. Komisijā ir atbalstīts. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - nav, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Veterinārmedicīnas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šā gada 29. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 29. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Kultūras institūciju likumā”, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ivars Puga.
Esiet sveicināti, kolēģi! Komisijā tiek izskatīts likumprojekts “Grozījumi Kultūras institūciju likumā” (Nr. 706/Lp13). Likumprojekts papildina valsts kultūras institūciju juridiskās formas, veidus ar jaunu - atvasinātas publiskas personas - juridisko statusu, nosakot šādu atvasinātu publisko personu, kas veic kultūras funkciju, finansēšanas vispārējo kārtību. Nepieciešamie precizējumi grozījumiem Kultūras institūciju likumā ir saistīti ar likumprojektu “Grozījumi Muzeju likumā”. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir atbalstījusi likumprojekta virzību apstiprināšanai pirmajā lasījumā. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Kultūras institūciju likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - trīs nedēļas pēc izskatīšanas Saeimas sēdē. Tātad - 12. novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Muzeju likumā”, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ivars Puga.
Jā, tātad turpinām. Likumprojekts “Grozījumi Muzeju likumā” (Nr. 707/Lp13). Likumprojekta “Grozījumi Muzeju likumā” mērķis ir pilnveidot valsts muzeju pārvaldību un precizēt muzeju nozares normatīvo regulējumu. Likumprojekts paredz jaunu valsts muzeja juridisko statusu - atvasināta publiska persona -, vienlaikus saglabājot šobrīd spēkā esošo regulējumu attiecībā uz muzeju darbību iestāžu statusā. Likumprojekts precizē un papildina Muzeju likumu ar jaunām normām attiecībā uz muzeju akreditācijas procesu, nelikumīgi pārvietotiem un iegūtiem kultūras un dabas priekšmetiem, Nacionālā muzeju krājuma priekšmetu atsavināšanu un izņemšanu, kā arī atsevišķu terminu un jēdzienu lietojumu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir atbalstījusi likumprojekta virzību apstiprināšanai pirmajā lasījumā. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Muzeju likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - tāpat... trīs nedēļas pēc izskatīšanas Saeimas sēdē. Tātad - 12. ... jā, 12. novembris.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Latvijas Republikas Advokatūras likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Godātie kolēģi! Šodien vēlos jums stādīt priekšā likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Advokatūras likumā”. To ir nolēmusi virzīt pirmajā lasījumā ne vien Juridiskā komisija, bet arī Tiesu politikas apakškomisija. Tas ir ilgā laikā tapis darba grupā, gan advokatūras, gan prokuratūras, gan 50 Finanšu ministrijas pārstāvjiem klātesot... kopā ar Tieslietu ministriju. Visu likumprojekta saturu var iedalīt vairākās shēmās. Pirmkārt, tie ir zvērinātu advokātu biroju statusa jautājumi. Šie jautājumi praksē ir bijuši problemātiski, un likumprojektā ir ietverts risinājums, par ko vienojušās visas darba grupā iesaistītās puses. Likumprojekts paredz, ka advokāti var izveidot advokātu birojus, kuros uz nenoteiktu laiku var praktizēt viens vai vairāki advokāti. Advokātu biroju varēs veidot kā personālsabiedrību vai sabiedrību ar ierobežotu atbildību, attiecīgi to reģistrējot Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra vestajā komercreģistrā. Vienlaikus likumprojekts paredz, ka advokātu birojus kā personālsabiedrību vai sabiedrību ar ierobežotu atbildību var dibināt tikai profesionālās darbības veikšanai, tas ir, juridiskās palīdzības sniegšanai. Otrs nozīmīgais jautājumu loks ir kvalifikācijas celšanas prasība, nosakot, ka advokātiem ir pienākums celt kvalifikāciju ne mazāk kā 16 akadēmiskās stundas gadā un ka par šīs prasības neievērošanu pret advokātu var ierosināt disciplinārlietu. Un visbeidzot. Likumprojektā ir risināti arī organizatoriski jautājumi, piemēram, pienākums obligāti apdrošināt savas profesionālās darbības rezultātā iespējamo zaudējumu risku. Tas pirms tam uz advokatūru nebija attiecināms. Līdz ar to Juridiskās komisijas un Tiesu politikas apakškomisijas sēdē šie visi jautājumi ir tikuši izskatīti. Gan Tieslietu ministrija, gan Latvijas Zvērinātu advokātu padome norādīja, ka ļoti gaida šo likumprojektu. Un tātad arī aicinu šo likumprojektu pirmajā lasījumā atbalstīt.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valērijam Agešinam.
Godātie kolēģi! Grozījumi Advokatūras likumā paredz, bez šaubām, risināt advokatūras darbības regulējumam būtiskus jautājumus, un nav šaubu, ka tos ir nepieciešams risināt un ka piedāvātie risinājumi ir pamatoti, piemēram, jautājums par advokātu biroja statusu. Vienlaikus šaubas rada likumprojektā paredzētās normas saistībā ar zvērinātiem advokātiem, kuru darbība ir apturēta uz laiku, kamēr advokāts ir tiešās vai pastarpinātās valsts pārvaldes iestādes, atvasinātas publiskas personas, citas valsts iestādes vai valsts pašvaldības kapitālsabiedrības dienestā. Citiem vārdiem runājot, - likumprojekts ievieš pavisam jaunu regulējumu. Proti, pirmkārt, papildina 16.1 pantu ar trešo daļu šādā redakcijā: “Zvērināts advokāts, kura darbība bijusi apturēta uz laiku, ilgāku par pieciem gadiem, pirms darbības atjaunošanas kārto zvērināta advokāta eksāmenu, no kura daļēji ir atbrīvojams.” Otrkārt, papildina likumu ar 24.2 pantu šādā redakcijā: “Zvērināti advokāti, kuriem zvērināta advokāta darbība ir apturēta vai kuri atstādināti no zvērinātu advokātu pienākumu pildīšanas, var piedalīties zvērinātu advokātu kopsapulcē bez tiesībām piedalīties balsošanā.” Un, treškārt, papildina trešo sadaļu ar 38.2 pantu šādā redakcijā: “Zvērināti advokāti, kuriem zvērināta advokāta darbība ir apturēta vai kuri atstādināti no zvērinātu advokātu pienākumu pildīšanas, nav tiesīgi darboties Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas institūcijās.” Godātie klātesošie! Es vēlos vērst jūsu uzmanību uz to, ka zvērināts advokāts, kura darbība ir apturēta, arī darbības apturēšanas laikā ir pilntiesīgs neatkarīgas profesionālas korporācijas - Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas - biedrs. Zvērinātam advokātam, kura darbība ir apturēta, saglabājas pienākums veikt maksājumus Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas uzturēšanai - veikt tos pilnā apmērā, tādā pašā apmērā kā praktizējoši advokāti. Advokāts ir saucams pie disciplināratbildības par pārkāpumiem, kā arī advokātam ir saistoši visi citi Advokatūras likumā, Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas statūtos un citos normatīvajos aktos noteiktie advokātu pienākumi. Attiecībā uz likumprojektā paredzēto 16.1 panta trešās daļas redakciju vēršu jūsu uzmanību uz to, ka zvērinātam advokātam, kura darbība ir apturēta, saglabājas pienākums celt savu kvalifikāciju padomes noteiktajā kārtībā tieši tādā pašā apjomā kā advokātiem, kuru darbība nav apturēta. Advokātiem nav paredzēts regulārs kvalifikācijas eksāmens, kā tas ir, piemēram, maksātnespējas administratoriem, tāpēc nav saprotams pamatojums, kāpēc advokātiem, kuri...
Paldies. Runas laiks ir beidzies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Mēs jūs nedzirdam, Stepaņenko kundze! Mēs jūs nedzirdam! Nē, nevar dzirdēt. Mēs jūs nedzirdam joprojām.
(Skaņas defekts.)... Saeimas telpās vispār...
Vienu brīdi dzirdējām, bet...
Jūs mani tagad dzirdat, lūdzu?
Ļoti vāji.
Bet es esmu Saeimas telpās! Tad man ir (Nav saklausāms.)...
Nē, nu, bet kādās telpās jūs esat? Neatkarīgajiem deputātiem ir norādīta Saeimas telpa, kur viņi var Saeimas sēdēs būt.
(Nav saklausāms.)... ir aizņemta. Vai es varu šodien turpināt runāt?
Mēs jūs praktiski nedzirdam, nē. Praktiski nē.
Vai tagad jūs mani dzirdat?
Ļoti slikti.
Vai es varu turpināt runāt, vai man jābeidz runāt? Es nevaru saprast.
Nē, kolēģe, mēs jūs ļoti slikti dzirdam.
Brīnišķīgi...
Vārds deputātam Valērijam Agešinam otro reizi.
Godātie kolēģi! Kaut arī likumprojekts kopumā pamatoti risina vairākus advokatūras darbības regulējuma būtiskus jautājumus, manā skatījumā, likumprojektā piedāvātā likuma papildināšana ar 16.1 panta trešo daļu, 24.2 un 38.2 pantu nebūtu atbalstāma, jo tā ir vērsta uz neesošu problēmu risināšanu, kā arī rada būtiskus konstitucionālus tiesvedības riskus. Es uzskatu, ka grozījumi minētajos Advokatūras likuma pantos nepamatoti ierobežo Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas biedru tiesības, un domāju, ka šo likumprojektu parlaments var atbalstīt, bet tikai ar uzlabojumiem, koriģējot minētās tiesību normas otrajā lasījumā. Paldies par uzmanību.
Paldies. Vai deputāte Jūlija Stepaņenko piesakās runāt? Nē? Vai deputāte Jūlija Stepaņenko piesakās runāt?
(Skaņas defekts.)... es varu pieteikties runāt, lūdzu...
Bet mēs jūs slikti dzirdam. Būtu labi, ja jūs nāktu vai nu uz to telpu, kas ir norādīta neatkarīgajiem deputātiem, vai uz Saeimas Sēžu zāli, kur jūs bijāt visu šo Saeimas sēdi.
Jūs mani tagad dzirdat? Vai es varu šobrīd turpināt?
Mēs jūs ļoti vāji dzirdam. Skaņa ir ļoti izkropļota un vāja.
Es vēlējos pateikt paldies Agešina kungam par to, ka viņš ļoti skaidri norādīja uz problēmām šajā likumprojektā. Un vēl atzīmēt to, ka šāda norma, kas paredz papildu eksāmena kārtošanu zvērinātam advokātam, kurš vairāk par pieciem gadiem bija apturējis savu darbību... Pat ja, piemēram, viņam bija jādarbojas ministrijā vai kā Saeimas deputātam (Skaņas pārrāvums.)...
Stepaņenko kundze, mēs jūs nedzirdam! Mēs jūs tiešām nedzirdam. Man žēl, bet mēs jūs nedzirdam. Paldies. Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Paldies Agešina kungam par šīs problēmas aktualizāciju gan Tiesu politikas apakškomisijā, gan Juridiskajā komisijā. Mēs uzklausījām Tieslietu ministrijas un arī pašas Latvijas Zvērinātu advokātu padomes redzējumu šajos jautājumos un saņēmām apsolījumu uz otro lasījumu no Tieslietu ministrijas saņemt tieši priekšlikumus par minētā regulējuma izslēgšanu no likumprojekta. Līdz ar to šobrīd, pirmajā lasījumā, lūdzu konceptuāli atbalstīt likumprojektu tādu, kāds tas ir iesniegts. Bet, kā jau es minēju, mēs esam panākuši vienošanos ar Tieslietu ministriju, ka uz otro lasījumu tiks iesniegti priekšlikumi, lai izslēgtu šo iespējamību, ka tiek ierobežoti tie zvērināti advokāti, kuri uz laiku daļēji gan valsts amatpersonas pienākumu veikšanai, gan citu iemeslu dēļ ir spiesti pārtraukt savu zvērināta advokāta darbību. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Latvijas Republikas Advokatūras likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret - 1, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Juridiskā komisija bija lūgusi 1. oktobri, bet, tā kā šodien ir 22. oktobris, lūdzu noteikt, ka termiņš ir piecas dienas, tas ir, 27. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Enerģētikas likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Artūrs Rubiks.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā”, dokumenta numurs 2761 (Nav saklausāms.)...
Rubika kungs, lūdzu, lūdzu, runājiet skaļāk! Vai arī tuvāk datora ekrānam. Mēs jūs ļoti slikti dzirdam.
Labi. Likumprojekta mērķis ir ieviest prasības, kuras nosaka trīs Eiropas Savienības enerģētikas sektora direktīvas. Atbildīgā komisija izskatīja minēto likumprojektu pirmajā lasījumā. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt minēto likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šā gada 29. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 29. oktobris. Likumprojekts “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Ļubova Švecova.
Jā, paldies. Strādājam ar likumprojektu Nr. 761/Lp13 - “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā”. Likumprojekta mērķis ir noteikt uzkrātā fondētās pensijas kapitāla izmantošanu valsts sociālā nodrošinājuma pabalsta saņēmēja un personu, kas nav pieprasījušas vecuma pensiju, vienlaikus saņemot citu pakalpojumu, nāves gadījumā, kā arī noteikt mūža pensijas mēneša apmēru, kas tiek ņemts vērā, nodrošinot minimālās pensijas apmērus vai saglabājot iepriekšējā pensijas apmērā piešķirto vecuma pensiju. Atbildīgā komisija, tas ir, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, izskatīja minēto likumprojektu, atbalstīja un lūdz Saeimas deputātus atbalstīt šo likumprojektu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 30. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 30. oktobris. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par miruša cilvēka ķermeņa aizsardzību un cilvēka audu un orgānu izmantošanu medicīnā””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums likumā “Par miruša cilvēka ķermeņa aizsardzību un cilvēka audu un orgānu izmantošanu medicīnā””. Šo likumprojektu izstrādāja Veselības ministrija un caur Ministru kabinetu iesniedza Saeimai. Likumprojekts vajadzīgs, lai par gadu, tas ir, līdz 2022. gada 1. februārim, pagarinātu termiņu, no kura persona vienotajā veselības nozares elektroniskā informācijas sistēmā varēs izteikt savu gribu atļaut vai aizliegt ķermeņa... sava ķermeņa audu un orgānu izmantošanu pēc nāves, tostarp norādīt izmantošanas mērķi. Mēs zinām, ka pagājušajā gadā, aizpagājušajā gadā, kā arī šajā gadā e‑veselības sistēmā tika novēroti regulāri darbības traucējumi. Šī iemesla dēļ tika atlikta jaunu funkcionalitāšu ieviešana e-veselības sistēmā (piemēram, e‑nosūtījumi), un visi resursi tiek fokusēti uz e-veselības sistēmas darbības uzlabošanu. Sociālo un darba lietu komisija, ņemot vērā to, ka Veselības ministrija un paši deputāti neplāno iesniegt priekšlikumus un mums jāizskata šis likumprojekts līdz gada beigām, lūdz atzīt šo likumprojektu par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par miruša cilvēka ķermeņa aizsardzību un cilvēka audu un orgānu izmantošanu medicīnā”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Deputāti vienbalsīgi atbalstīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā un lūdz arī citus deputātus to izdarīt - atbalstīt pirmajā lasījumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrim Skridem.
Labdien, cienījamā Mūrnieces kundze! Godātie kolēģi deputāti! Kā jau Orlova kungs teica, šie grozījumi paredz, ka cilvēka paša vēlmes izdarīšana e‑veselības sistēmā tiks pārcelta par vienu gadu, jo šobrīd e-veselības sistēma tam vēl nav gatava. To mēs pamanījām paši, strādājot komisijā ar šo likumprojektu. Lūdzām Veselības ministriju veikt labojumus, un Veselības ministrija tiešām šos labojumus ir veikusi. Mēs dzirdējām no Veselības ministrijas arī konkrētu atbildi, ka, jā, tiešām pēc gada cilvēkam būs šī iespēja - atzīmēt šo vēlmi. Un e-veselība arī nākotnē tiešām attīstīsies, un tiks radītas vēl jaunas funkcijas. Paldies, ka atzināt šo likumprojektu par steidzamu, lai mēs varam tiešām ar šo likumu pabeigt... Aicinu arī atbalstīt pirmajā lasījumā. Paldies.
(Skaņas pārrāvums.)... Bondaram.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes un godātie kolēģi! Es jums gribētu teikt, ka ir nepieciešams atbalstīt šo likumprojektu, jo, kā jūs dzirdējāt, profesionāls ārsts - profesionāls ārsts! - ir rekomendējis mums būt, teiksim... jā, nu, gudriem, viediem, lai mēs atbalstītu to. Un es visus jūs aicinu pirmajā lasījumā atbalstīt šo likumprojektu. Tāpēc lūgums nobalsot “par”, lūgums atbalstīt gan Veselības ministriju, gan ārstus, gan tos, kuri patiešām saprot šo lietu. Ja mani kolēģi saka, ka vajag, tad vajag. Paldies.
Vārds deputātam Mārtiņam Šteinam.
Sveicināta, Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Šis tiešām ir ļoti svarīgs jautājums. Un patiesībā... Es tieši nesen iesniedzu... mēģināju noskaidrot, kā es kā privātpersona varu sniegt atļauju, lai varētu manu ķermeni, audus, orgānus izmantot pēc nāves, ja nu kas tiešām ar mani gadītos. Un patiesībā tā sistēma šobrīd ir tiešām ļoti sarežģīta. Tās veidlapas dažādās mājaslapās ir pieejamas, bet, lai to ērti izdarītu, piemēram, Latvija.lv, kurā mēs ielogojamies ar saviem bankas datiem, e-parakstu... Nemaz tik vienkārši tas nav - šo dokumentu parakstīt. Šī veidlapa ir jāaizpilda, jānorāda visi tie dati, tie jāparaksta atsevišķi un tad atsevišķi jāiesniedz Latvija.lv. Un tad, kad es palasu cilvēku komentārus, cik ļoti sarežģīti tas ir, tad bieži vien... Un tas, ka mēs Latvijā ļoti maz esam šādas atļaujas vispār iesnieguši, - tas norāda uz to gribu līdz šim... vai negribēšanu ieviest šādu uzlabojumu. Jāteic, ka es ļoti priecājos par šo iniciatīvu uzlabot e-veselības sistēmu, lai mēs varētu iekļaut šo vienkāršoto... ķeksīti... vai cita veida mehānismu, lai mēs varētu ērti... lai tie cilvēki, kuri var sniegt atļauju izmantot savu ķermeni, audus un orgānus pēc nāves... un lai mēs varētu palīdzēt arī citiem cilvēkiem Latvijā, kuri bieži vien stāv rindā uz nopietnām operācijām un pārbaudēm. Tāpēc liels paldies. Es novēlu veiksmi komisijā izstrādāt šo likumu. Tiešām prieks, ka ir steidzamība pieņemta. Un lai izdodas komisijai! Paldies.
Vārds deputātei Evijai Papulei.
Paldies. Labdien! Es ceru, ka komisijas pārstāvis paskaidros, jo... es lasu dokumentus... es redzu tikai, ka pamatjautājums... Ja mēs pareizi... ja runājam par pareizu likumu... projektu, tad pamatjautājums ir tikai par termiņa pārcelšanu. Neredzu šeit diskusiju par likuma saturu, jo pamatā... tas termiņš tiek pārcelts par gadu. Un acīmredzot termiņa pārcelšanas princips ir ielikts tādēļ, ka šobrīd, kā jau tikko runātājs teica, pati pieteikšanās ir sarežģīta. Jautājums - vai termiņa pārcelšana atslogos... un padarīs pieteikšanos vienkāršāku? Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Es gribu atgādināt, ka komisija vienbalsīgi atbalstīja likumprojektu pirmajā lasījumā, un lūdzu to izdarīt arī pārējos deputātus.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par miruša cilvēka ķermeņa aizsardzību un cilvēka audu un orgānu izmantošanu medicīnā”” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Mēs gaidām jūsu priekšlikumus līdz 23. oktobra pulksten 17.00. Un izskatīšana - nākamajā Saeimas sēdē pēc 23. oktobra.
Nu, acīmredzot - 29. oktobris... pēc nedēļas, ja? Paldies. Ir pareizi saprasts? Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 23. oktobris līdz pulksten 17.00. Izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 29. oktobrī. Likumprojekts “Par Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie, godātie kolēģi! Ārlietu komisija savā sēdē izskatīja un pirmajam lasījumam atbalstīja likumprojektu “Par Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm”. Par nolīguma būtību. Nolīguma... projekta pamatuzdevums ir kontrolētā un organizētā veidā Eiropas Savienības dalībvalstīm denonsēt savulaik savstarpēji parakstītos divpusējos investīciju aizsardzības līgumus. Šādiem līgumiem vairs nav vietas, jo labu laiku šos jautājumus reglamentē kopējie Eiropas Savienības tiesību akti. Un trijās atsevišķās deklarācijās pausta visu Eiropas Savienības dalībvalstu kopīga izpratne, ka “Savienības tiesības prevalē pār starp ES dalībvalstīm noslēgtajiem” divpusējiem ieguldījumu aizsardzības līgumiem un ka esošie dalībvalstu noslēgtie līgumi, kas regulētu investoru valsts... starptautiskās arbitrāžas mehānismus, nav piemērojami, jo atrodas ārpus Eiropas Savienības tiesu sistēmas. Arbitrāžas tiesai, kas pēc investoru prasības izveidota, nav jurisdikcijas lietas izskatīšanai, jo nav spēkā esošas... Eiropas Savienības dalībvalsts piekrišana pakļaut sevi attiecīgam strīdu izšķiršanas mehānismam. Divpusējo investīciju aizsardzības šķīrējtiesas klauzulas zaudē spēku, jo ir nesaderīgas ar Eiropas Savienības tiesībām no brīža, kad abas līgumslēdzējas puses kļūst par Eiropas Savienības dalībvalstīm. Tiesiskās noteiktības un skaidrības dēļ Eiropas Savienības dalībvalstīm divpusējie ieguldījumu nolīgumi ir jāizbeidz. Ņemot vērā, ka Latvijai ir bijuši vairāki skaļi investīciju strīdi, kas valsts budžetam izmaksājuši prāvas summas, minētais Eiropas Savienības Tiesas spriedums un atbilstoši izrietošā nerelevanto līgumu denonsēšana, mainot tiesisko regulējumu Eiropas Savienības investoriem, kas veic pārrobežu ieguldījumus citā dalībvalstī, šķiet Latvijas interesēs un... atbilstoša. Un saskaņā ar nolīguma A pielikumu pēc nolīguma ratifikācijas spēku zaudēs Latvijas ieguldījumu aizsardzības līgumi ar Beļģijas-Luksemburgas ekonomisko savienību, Bulgāriju, Horvātiju, Dāniju, Vāciju, Igauniju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Nīderlandi, Lietuvu, Portugāli, Slovākiju, Ungāriju un Rumāniju. Savukārt ar Zviedriju, Somiju, Austriju un Apvienoto Karalisti ir plānots izbeigt divpusējo vienošanos ceļā... Īrija ir izlēmusi nepievienoties daudzpusējam nolīgumam, jo tai nav neviena spēkā esoša divpusējā ieguldījumu aizsardzības līguma, kas noslēgts ar citu Eiropas Savienības dalībvalsti. Ārlietu komisijas vārdā lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Nolīgumu par divpusēju ieguldījumu līgumu izbeigšanu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2. novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 2. novembris. Likumprojekts “Grozījumi Tiesībsarga likumā”, pirmais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins.
Labvakar, kolēģi! Pirmajā lasījumā izskatām likumprojektu “Grozījumi Tiesībsarga likumā”. Likumprojekts izstrādāts, lai pilnveidotu procedūru, kas attiecas uz tiesībsarga apstiprināšanu amatā. Nākamajā gadā mums būs jāizdara šis darbs. Likumprojekts paredz sekojošo. Pirmām kārtām - kandidātu virza nevis pieci, bet 10 deputāti... ne mazāk kā 10. Likumprojekts paredz jaunas prasības tiesībsarga amata kandidātam, proti, viņam ir jāzina vismaz divas svešvalodas, viņam ir jābūt zināšanām un pieredzei par cilvēktiesību jautājumiem. Ir paredzēts noteikt arī ierobežojumu ieņemt amatu. Tātad divi termiņi pēc kārtas... Par to bija daudz diskusiju arī komisijā. Kolēģi uzskata, ka pats par sevi ierobežojums ir samērīgs un loģisks. Vienīgā problēma ir tā, ka līdz apstiprināšanai amatā palika pusgads. Un līdz ar to ir paredzēts, ka tiks iesniegts priekšlikums... Es apņemos iesniegt tādu priekšlikumu un tad... būtībā neattiecināt šo prasību uz tiesībsargu Juri Jansonu. Un ir arī paredzēts noteikt, ka imunitāte neattiecas uz tiesībsargu. Patlaban pie administratīvās atbildības tiesībsargu nevar saukt. Tātad mums bija nopietna diskusija komisijā. Deputāti atbalsta. Nu, daži uzskatīja, ka laiks nav piemērots, bet es lūdzu ņemt vērā, ka projekts bija sagatavots pavasarī, bet kovida dēļ viss diemžēl notika lēnāk, nekā bija paredzēts. Tātad lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Un tad komisijā mēs varēsim turpināt strādāt un pilnveidot normatīvo aktu. Paldies.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Sveicināti kolēģi! Vai tagad jūs mani dzirdat?
Lieliski dzirdam.
Ļoti labi. Es vēlētos pateikt dažus vārdus par šo likumprojektu, proti, par tā kvalitāti. Ja mēs pēdējā laikā bieži dzirdam to, ka ir nepieciešams uzlabot likumdevēja darbu pie likumdošanas kvalitātes un tam ir nepieciešama valsts padome, tad šajā gadījumā man ir jāsaka, ka tā nav opozīcijas vaina, bet tā ir, kā mēs redzam, koalīcijas vaina. Kolēģi no koalīcijas ir izstrādājuši un iesnieguši ārkārtīgi nekvalitatīvu likumprojektu, paredzot tādu tiešām ļoti divdomīgu situāciju attiecībā pret esošo tiesībsargu. Un tas nekas, ka tas bija radīts pavasarī! Tagad ir rudens. Tā nav tik... nebūtu tik liela laika starpība, lai, piemēram, pavasarī būtu... okay... attiecināt šos... šos grozījumus attiecībā uz spēkā esošo... pašreizējo tiesībsargu. Tāpēc mani nedaudz izbrīna tas, ka šie mūsu kolēģi ir virzījuši tādu tiešām nekvalitatīvu, divdomīgu likumprojektu. Un, lai gan mēs dzirdam tagad solījumus, ka uz otro lasījumu noteikti šī kļūda, šis pārpratums tiks labots, tas man nedod nekādu pārliecību, lai... ka man būtu jābalso pirmajā lasījumā par tādu patiešām nekvalitatīvu likumprojektu. Es neatbalstīšu, lai gan tur ir daudzas, teiksim, labas lietas varbūt iekšā. Ir tādas lietas, kuras būtu jāsakārto, bet šī redakcija, pirmā lasījuma redakcija, nav atbilstoša vispār, nu, normālai likumdošanas praksei. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Dzirdēju vairākas reizes vārdu “nekvalitatīvs”, bet diemžēl nebija atšifrēts, kur tā problēma ir. Ja tas saistīts ar faktu, ka nākamajā gadā mums būs... ir jābalso, bet... būs jābalso par jaunu tiesībsargu... un tagad mēs strādājam ar likumprojektu... Es domāju, ka, ja mēs redzam, ka likumā ir nepilnības, tās nepilnības ir jālabo. Es vēlreiz uzsveru, ka, manuprāt, ir dīvaini, ka mūsu likumā patlaban nav rakstīts, ka tiesībsargam ir jābūt zināšanām par cilvēktiesībām. Nu, mēs tā prezumējam... varbūt, ja... un tad... Tāpat mums ir laba tradīcija Saeimā, kad tiesībsargu ievēlē, - pirms vēlēšanām viņš nāk uz Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisiju, kur var paust savu viedokli. Bet, manuprāt, ir tikai loģiski, ka mēs likumā arī ierakstīsim, ka notiek tieši tāda uzklausīšana un ka deputāti var uzdot jautājumus kandidātiem. Es domāju, tās ir labas pārmaiņas. Tas nodrošinās kvalitāti. Runājot par Jansona kungu, es vēlreiz uzsveru: tātad arī ikviens cits deputāts - ne tikai es, bet arī citi! - var iesniegt priekšlikumu, bet par to mums nav nekādu šaubu, ka pusgads nav pietiekams laiks, lai mainītu tādu principiālu normu un pateiktu, ka cilvēks, kas strādāja un varbūt cerēja trešo vai... jā, šoreiz - trešo termiņu ieņemt amatu... ka viņš nav derīgs. Tātad noteikti likumā tiks iestrādāta norma, kas ļaus virzīt arī Jansona kungu tieši šim amatam, ja deputāti to uzskatīs par pareizu un ja būs, teiksim, tāda vēlme. Tas būs iespējams. Bet, manuprāt, ir jāizdara grozījumi. Un arī šoreiz... tātad... Kolēģi, es gribu jums atgādināt, ka mēs strādājam ar dienaskārtību, kas bija domāta septembrī... tieši tad. Šis likumprojekts - tas ir pēdējais jautājums šīs sēdes darba kārtībā. Es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu... atvainojos, šo likumprojektu pirmajā lasījumā un tādējādi dot iespēju komisijai turpināt diskusiju un strādāt. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko otro reizi.
Jā, tieši vārds “nekvalitatīvs”... tas vārds bija attiecināms uz normu, kura paredzēja, ka tiesībsargs Jansona kungs nebūs tiesīgs kandidēt uz amatu atkārtoti. Un dīvainā kārtā šīs iniciatīvas tapšana faktiski sakrita ar ļoti lielām tiesībsarga aktivitātēm, sniedzot prasības pieteikumus Satversmes tiesā un liekot Saeimai nedaudz... un valdošajai koalīcijai padomāt par to, kur ņemt naudu dažādām lietām, par kurām ir aizmirsts. Tāpēc vēl jo vairāk radīt šādas divdomīgas normas un pateikt - mēs pēc tam... ja deputāti tā lems... ja deputāti atbalstīs, pēc tam mēs kaut ko nedaudz pielabosim... es domāju, tas tiešām ir necienīgi, īpaši no Judina kunga puses, kurš sevi sauc par juristu. Es aicinu neatbalstīt. Paldies
Debates slēdzu. Komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Vēlos komisijas vārdā vērst uzmanību uz to, ka likumprojektā nav iestrādāts aizliegums Jansona kungam kandidēt. Tur nav pārejas noteikumu, kuros būtu noteikts, ka esošais tiesībsargs var kandidēt trešo reizi, un tas nav tas pats... tā, kā varbūt Stepaņenko kundze to... uzstāja... Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt likumprojektu un ļaut komisijai strādāt. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Tiesībsarga likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 54, pret - 29, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
27. oktobris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27. oktobris. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtību esam izskatījuši, bet vēl ir iesniegti deputātu jautājumi. Deputāti Ločmele, Ribakovs, Kucins, Orlovs un Pimenovs ir iesnieguši jautājumu “Par pacientu ārstēšanas nodrošināšanu epidemioloģiskās situācijas pasliktināšanās gadījumā”. Vārds motivācijai deputātei Regīnai Ločmelei. (Pauze.) Ločmeles kundze, lūdzu, piesakieties sistēmā! Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Labdien, kolēģi! Lai mazinātu Covid-19 infekcijas izplatību, valdība šā gada 13. oktobrī pieņēma lēmumu visā valstī ieviest vairākus ierobežojumus, to skaitā aizliegumu attiecībā uz interešu izglītības un amatiermākslas nodarbībām gan pieaugušajiem, gan bērniem grupās, sporta treniņiem, nodarbībām grupās un sporta pasākumu organizēšanu. Nosakot aizliegumus, Ministru kabinets nav lēmis par kompensējošiem pasākumiem. Minēto nodarbību un pasākumu organizatori un vadītāji noteikto aizliegumu dēļ nesaņems savas darbības finansiālo nodrošinājumu. Mēs lūdzam, lai Saeima nolemj uzdot Ministru kabinetam nekavējoties kompensēt nodarbību un pasākumu organizatoriem un vadītājiem izdevumus, kas radušies minēto aizliegumu dēļ.
Paldies. Jautājumu nododam veselības ministrei. Deputāti Ločmele, Urbanovičs, Kucins, Orlovs un Klementjevs ir iesnieguši jautājumu “Par ārstu trūkumu Latvijas medicīnas iestādēs”. Vārds deputātei Regīnai Ločmelei - motivācijai. Lūdzu, piesakieties elektroniski vēlreiz sistēmā!
Labdien! Mēs uzdodam jautājumu veselības ministrei sakarā ar to, ka pašlaik, pandēmijas laikā, kad valstī ir novērojams ārstu trūkums, Latvija ir izteikusi atbalstu Baltkrievijas iedzīvotājiem, kuri cieš no pēdējā laika antidemokrātiskajiem notikumiem. Mēs uzskatām, ka jāatbalsta ne tikai, piemēram, IT nozare, bet jāatbalsta arī tie Baltkrievijas mediķi, kuri apsver iespēju pārcelties no Baltkrievijas uz citu, civilizētāku valsti, kur viņi varētu pielietot savas zināšanas un profesionālās iemaņas. Uzskatām, ka Latvijas valsts varētu palīdzēt šiem cilvēkiem pārcelties uz Latviju un piedāvāt viņiem darbu, izstrādāt kārtību, kādā mēs Latvijā varētu atzīt šo cilvēku diplomus.
Paldies. Jautājumu nododam veselības ministrei atbildes sniegšanai. Deputāti Orlovs, Ločmele, Kucins, Klementjevs un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par pretgripas vakcīnu pieejamību”. Arī to nododam veselības ministrei atbildes sniegšanai. Vēl deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā ir sekmīgi noslēgusies. Kolēģi, mēs pēc 10 minūtēm sāksim izskatīt šā gada 8. oktobra sēdes darba kārtību. Paldies. Šā gada 24. septembra ārkārtas sēdi slēdzu. Lūdzu, izejiet no sistēmas, tāpēc ka tiks ievadīta jauna - 8. oktobra - sēdes darba kārtība.