Labrīt, godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē, lai varam sākt Saeimas 2018.gada 25.oktobra sēdi. Vispirms – iesniegtās izmaiņas Saeimas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija lūdz no sēdes darba kārtības izslēgt likumprojektu “Rīgas Juridiskās augstskolas likums” līdz turpmākajam komisijas lēmumam. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem ir iebildumi... tātad mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Rīgas Juridiskās augstskolas likums” izslēgšanu no Saeimas sēdes darba kārtības līdz turpmākajam komisijas lēmumam. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 49, pret - 18, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Likumprojekts no sēdes darba kārtības ir izslēgts. Ministru prezidents lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Viktora Makuceviča iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Bāriņtiesu likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut “Paziņojumu par administratīvi sodītiem deputātiem laika periodā no 2018.gada 9.aprīļa līdz 2018.gada 22.oktobrim”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? (Starpsauciens: “Ir!”) Tātad ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai sēdes darba kārtībā iekļautu “Paziņojumu par administratīvi sodītiem deputātiem laika periodā no 2018.gada 9.aprīļa līdz 2018.gada 22.oktobrim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - 2, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Tātad paziņojums tiek iekļauts sēdes darba kārtībā. Un Publisko izdevumu un revīzijas komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Latvijas Republikas 2017.gada pārskata par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem apstiprināšanu”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Sākam izskatīt grozīto darba kārtību. Darba kārtībā - Saeimas Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijām? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijām ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Par atvaļinājuma piešķiršanu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Jānim Ādamsonam šā gada 18.oktobrī. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Jānim Ādamsonam šā gada 18.oktobrī. Saeimas prezidijs ir saņēmis deputāta Jāņa Ādamsona iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 18.oktobrī. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Darba kārtībā - lēmuma projekta izskatīšana. Lēmuma projekts “Par Viktora Makuceviča iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Aleksandrs Jakimovs.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Šī gada 23.oktobrī Saeimas Juridiskās komisijas sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Viktora Makuceviča iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Viktors Makucevičs dzimis 1985.gadā. 2011.gadā viņš ieguvis tiesību zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē, jurista kvalifikāciju Latvijas Universitātē. 2013.gadā ieguvis sociālo zinātņu maģistra grādu tiesību zinātnē, no 2013.gada līdz šim brīdim studē doktorantūrā Latvijas Universitātē (tiesību zinātnē). Viktors Makucevičs kā tiesneša amata kandidāts stažējas no šī gada 5.marta līdz šim brīdim. Par kandidātu ir saņemta pozitīva atsauksme no Rīgas pilsētas Pārdaugavas tiesas. Atsauksmē norādīts, ka pozitīvi vērtējama kandidāta spēja patstāvīgi veikt uzdotos pienākumus, novērota kandidāta vēlme padziļināti izpētīt katru problēmsituāciju. Viņš arī stažējies Rīgas apgabaltiesā, kur viņu raksturo pozitīvi. Tiesneša amata kandidāts uzdotos darbus un uzdevumus veic patstāvīgi, projektus sagatavojot rūpīgi un atbildīgi. Attiecībās ar darbiniekiem ir pieklājīgs. Rīgas apgabaltiesas Krimināllietu tiesas kolēģijas priekšsēdētājs savā atsauksmē norāda, ka Viktoram Makucevičam piemīt īpašības, kas nepieciešamas tiesneša amata pienākumu pildīšanai, viņš apzinās tiesneša amata lomu un atbildību, kā arī ir piemērots kandidāts tiesneša amata pienākumu veikšanai. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija dod pozitīvu atzinumu tiesneša amata kandidāta Viktora Makuceviča iecelšanai rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amatā. Ņemot vērā iepriekš minēto, komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Viktoru Makuceviču par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Viktora Makuceviča iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts.
Paldies.
Paldies. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par Hāgas konvenciju par ārvalstu publisko dokumentu legalizācijas prasības atcelšanu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Jānis Dombrava.
Izskatot šo likumprojektu, Ārlietu komisija ir saņēmusi vienu - Ārlietu komisijas priekšlikumu, ar kuru piedāvā mainīt likuma spēkā stāšanās datumu no 2019.gada 1.janvāra uz 2019.gada 1.jūliju. Komisija to atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Aicinām atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par Hāgas konvenciju par ārvalstu publisko dokumentu legalizācijas prasības atcelšanu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Ir saņemti priekšlikumi par izmaiņām sēdes darba kārtībā. Juridiskā komisija lūdz izdarīt grozījumus sēdes darba kārtībā un komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Un Juridiskā komisija lūdz arī pašas komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” izskatīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Turpinām izskatīt darba kārtībā iekļautos likumprojektus. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Rīgas Ekonomikas augstskolu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Aldis Adamovičs.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija otrajam lasījumam ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Rīgas Ekonomikas augstskolu””. Likumprojekts ir noteikts par steidzamu. Komisija ir saņēmusi 10 priekšlikumus. 1. - izglītības un zinātnes ministra Kārļa Šadurska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas analogs...
Tātad komisijas izteiktajam viedoklim deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas nav atbalstīts.
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 20, pret - 61, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Rīgas Ekonomikas augstskolu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 13, atturas - 1. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par Jēkaba laukuma, Rīgā, pārdēvēšanu par Neatkarības laukumu”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Valdis Skujiņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Šā gada 23.oktobrī Izglītības, kultūras un zinātnes komisija izskatīja likumprojektu “Par Jēkaba laukuma, Rīgā, pārdēvēšanu par Neatkarības laukumu”. Pirms otrā, galīgā, lasījuma tika iesniegts viens priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums, ko komisija atbalstīja.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ilmāram Latkovskim.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi deputāti! Šis priekšlikums, starp citu, paredz arī nosaukuma zīmes un skaidrojuma plāksnes izgatavošanu un uzstādīšanu mēneša laikā pēc ieraksta Valsts adrešu reģistrā. Līdz ar to ir skaidrs, ka netiks sasniegts šīs ekstrasasteigtības mērķis - līdz valsts simtgadei laukumu pārdēvēt un darīt visiem zināmu, ka tas ir noticis. Lēmums tomēr ir vēsturisks... Rezultāts jau ir diezgan skaidrs, bet, tā kā lēmums, ko Saeima pieņem, ir vēsturisks, šajās debatēs es atļaušos atstāt dažas piezīmes - vēsturei. Jo mainīt laukuma nosaukumu - tas nozīmē... tas ir tas pats, kas mainīt cilvēka vārdu. Un to mēs izdarījām šeit sasteidzamības kārtā - supersasteidzamības kārtā! Iepriekš tas arguments bija - pagūt uz simtgadi. Tagad, kā redzam, īsti uz simtgadi nepagūsim. Par simtgadi mēs atcerējāmies kādu mēnesi pirms simtgades, tieši vēlēšanu nedēļā. Jā, jau iepriekš Rīgas domē bija zināmas diskusijas par šo jautājumu... Bet vai jums ir zināms, ka pirms tam akurāt tas pats Rīgas domē bija par Brīvības laukuma nosaukumu? Tur, kur ir Brīvības iela... pie Brīvības pieminekļa ir laukums, kurš tika pārdēvēts par Brīvības laukumu. Tātad mums būs gan Brīvības laukums, gan Neatkarības laukums. Un, man jāteic, Brīvības laukuma gadījumā bija daudz vienkāršāk un organiskāk. Bet tā nu bija sanācis, ka tas bija Rīgas domes... un tika identificēts nedaudz kā Ušakova priekšlikums. Es noskatījos visas debates, un tajās galvenā problēma bija - kas piedāvā šo nosaukuma maiņu. Acīmredzot ir jābūt kādam, kas piedāvā arī Neatkarības laukuma nosaukumu. Jo diemžēl Latvijas vēsturi... mēs bieži vien reducējam, ka tās sākums ir 1918.gads. Daudziem pat tā ir 1990.gada 4.maija deklarācija “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”. Varbūt arī ir nedaudz pretruna starp iekšējo brīvību un neatkarību un vēlmi apliecināt savu neatkarību, nemitīgi pārdēvējot laukumus un ielas... un uzliekot to nosaukumu visās iespējamās vietās. Jā, bija ekspertu viedokļi. Par to mēs runājām iepriekš. Cik es esmu runājis ar kultūras un vēstures cilvēkiem, lielākoties viņi ir teikuši - nē, to nevajadzēja darīt. Es pieļauju, ka šajā gadījumā traģikomiskākais ir tas, ka cilvēku lielākajai daļai ir vienalga, kāds ir šis nosaukums. Un tā ir tikai tāda politiķu ņemšanās. Un... uz ko es varu aicināt? Vadieties pēc iekšējās brīvības un neatkarības, pēc tā, kāds tas viss process te ir veidojies, un tad balsojiet! Es ieteiktu arī prezidentam, izsludinot šo likumu, vismaz nedaudz apdomāties - kā un kādā veidā deputāti to ir pieņēmuši. Es katrā ziņā esmu pret to, kādā veidā viss tika izdarīts, un arī pret likuma saturu.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā paldies par viedokļiem, taču es lūdzu atbalstīt šo Juridiskā biroja priekšlikumu.
Latkovska kungs, vai jūs uzturat balsojumu? Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - 2, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies. Līdz ar to es lūdzu atbalstīt šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par Jēkaba laukuma, Rīgā, pārdēvēšanu par Neatkarības laukumu” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret - 2, atturas - nav. Likums pieņemts.
Paldies.
Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, otrais lasījums, likumprojekts atzīts par steidzamu. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis.
Labrīt, kolēģi! Uz otro lasījumu priekšlikumi netika saņemti. Bija viens komisijas izstrādāts priekšlikums, kas tomēr palika komisijā, jo mēs to arī neatbalstījām. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - nav, atturas - 1. Likums pieņemts. Darba kārtībā likumprojekts - “Grozījums Valsts prezidenta ievēlēšanas likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Godātie kolēģi! Juridiskā komisija ir izskatījusi likumprojektam “Grozījums Valsts prezidenta ievēlēšanas likumā” iesniegtos priekšlikumus. 1. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valdim Kalnozolam. (Starpsaucieni: “Būsim labi saimnieki savā zemē!”; “Brāļi un māsas!”)
Labrīt, brāļi un māsas! Aicinu atbalstīt Gunāra Kūtra priekšlikumu, lai mūsu prezidents patiešām būtu tāds, kurš zina Latviju, kurš mīl Latviju un ir dzīvojis šeit un sajūt mūs! (Dep. V.Spolītis: “Valdi, bet jūs taču pats gribat!”) Aicinu, Lejiņa kungs, kaut vai jūs... Aicinu neiet šo pelēko spēku pavadā, kurus jūs pārstāvat. (Starpsaucieni.) Jā... Es saprotu, ka jūsu pārstāvētie pelēkie spēki tik ļoti vēlas ielikt ārējo spēku lobētu prezidentu šeit! (Starpsauciens.) Nu, es saprotu jūsu tās... Nu, parasti Amerikā saka: “Tas nav pieļaujams, ka Krievija iejaucas mūsu vēlēšanās.” A mēs to pieļaujam! Man liekas, tas ir nepieņemami. Man gribas tomēr vērtēt mūs pēc tā, cik mēs mīlam dzimteni, cik mēs esam patrioti. Bet šobrīd mūs dala: tie, kas ir Amerikas pusē, un tie, kas ir Krievijas pusē. A neviens nav Latvijas pusē, piedodiet! (Dep. V.Spolītis: “Valdi, bet jūs taču esat Latvijas pusē!”) Un, Veiko, tevi es aicinu cienīt sevi! Apzināties, Veiko, to, ka tieši šo spēku - pelēko spēku - pavadā, kurus tu tagad gribēsi atbalstīt... Tie ir tie paši spēki, kas staigā apkārt un saka... ka tautas priekšstāvji... nonievā, ka mēs esam pie siles, ka mēs esam tie, kas pie visa vainīgi... Nevis sistēma, ko uztur pelēkie spēki, bet tieši tu, Veiko Spolīt, esi kā tautas priekšstāvis vainīgs pie visas šīs lietas. Un mēs... Nu, cienām... Es aicinu cienīt sevi. Nu cienām sevi! Nu neejam to pelēko spēku pavadā! Nu parādām savu kaulu, ka mēs neesam viena prasta balsojamā mašīna! Neesam LPSR Augstākās padomes replika! Apzināmies - mīlam savu dzimteni! Atbalstām savu dzimteni! Krītam un cīnāmies par viņu! (Dep. A.Bērziņš: “Krītam visi! Gāžamies!”) Liels lūgums atbalstīt Gunāra Kūtra priekšlikumu.
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam.
Labrīt, kolēģi! Deputāts Einārs Cilinskis, mūsu kolēģis, šo rītu sāka tviterī ar ierakstu, ka zīmīgi, ka šī esot 12.Saeimas pēdējā pilnmēness sēde. Un man grūti viņam nepiekrist, tāpēc ka šis priekšlikums, manuprāt, tiešām... Kā jau Latkovska kungs teica, šeit vajadzētu tomēr arī priekš stenogrammas minēt argumentus, kāpēc “pret”... Jo šī ir kaut kāda robežšķirtne starp pelēko un kaut kādu nākotnes... starp to, kur... vēlas ievest kaut kādā pagātnē Latviju... un nākotnē... Es nosaukšu tikai divus juridiskus un divus politiskus argumentus. Pirmais juridiskais. Nav pieļaujama diskriminācija Latvijas pilsoņu starpā, viņu pasīvo vēlēšanu tiesību, proti, tiesību kandidēt uz šo amatu, ierobežošana atkarībā no dzīvesvietas, jo tā ir pretrunā ar Satversmē garantēto pilsoņu vienlīdzību. (Dep. V.Spolītis: “Tieši tā!”) Elementāri. Otrais. Citās Eiropas Savienības dalībvalstīs dzīvojošo Latvijas pilsoņu tiesību ierobežošana ir pretrunā ar Eiropas Savienības pamatlīgumiem, kas paredz pilsoņu tiesības brīvi strādāt un pārvietoties visā Eiropas Savienības teritorijā. Šāda diskriminācija Eiropas Savienības pamatlīgumos ir fiziski aizliegta. Un divi politiskie argumenti. Par katra kandidāta piemērotību amatam lemj politiskie spēki Saeimā. Un citas prasības nevar tikt formalizētas, jo tās automātiski nozīmē gan attiecīgā kandidāta, gan arī to politisko spēku, kuri sēdēs nākamajā Saeimā, Satversmē garantēto politisko tiesību antikonstitucionālu ierobežošanu. Un pēdējais. Faktiski par to atgriešanu pagātnē... Tikai pusdemokrātiskas, autoritāras valstis, manuprāt, manipulē ar vēlēšanu tiesībām vai šādām prasībām kandidātiem, lai izslēgtu nevēlamus kandidātus. Un te, manuprāt, mēs nonākam pie svarīgākā šajos grozījumos. Šis ir ļoti svarīgs un nozīmīgs likums, kas pabeidz šos Satversmes grozījumus. Un, kolēģi, te ir jautājums: vai šādi grozījumi nav rakstīti vienam cilvēkam? Var būt dažādi viedokļi par konkrēto cilvēku, bet, manuprāt, tā ir sliktākā Saeimas, 12.Saeimas, prakse, kas ir bijusi, - ka attiecīgi grozījumi tiek rakstīti konkrētiem gadījumiem un konkrētiem cilvēkiem. Un, visticamāk, šo cilvēku, par kuru ir runa, sauc Levita kungs. Bet padomāsim: tieši šādā veidā, šādu nosacījumu viņam uzliekot, Kūtra kungs, mēs faktiski, ja tas būtu bijis agrāk, izslēgtu no dalības, piemēram, Vairu Vīķi-Freibergu, kuru es personīgi uzskatu par Latvijas vēsturē visspilgtāko un cienījamāko prezidenti. Līdz ar to es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt, un arī tāpēc es to runāju priekš stenogrammas... lai nākamajai Saeimai, lai kāda tā izrādīsies, nebūtu prātā grozīt... šādus prezidenta ievēlēšanas nosacījumus. Paldies.
Vārds deputātam Ritvaram Jansonam.
Godātie kolēģi! Juridiskajā komisijā šis priekšlikums tika analizēts, un tā arī netika saņemta atbilde, kā juridiski tiks noteikts, ka cilvēks vismaz pēdējos trīs gadus ir dzīvojis Latvijā, jo šim nolūkam neder deklarētā dzīvesvietas adrese. Cilvēks var deklarēties Latvijā, tajā pašā laikā dzīvot ārvalstīs, un nav konstatējams, ka viņš šeit būtu bijis. Jāatgādina, ka Diasporas likums, kuru mēs taisāmies pieņemt trešajā lasījumā, noteic, ka ārvalstīs dzīvojošie Latvijas iedzīvotāji varēs deklarēt papildu dzīvesvietas adresi arī Latvijā. Tas vēl vairāk juridiski sarežģīs šo dzīvesvietas noteikšanas procedūru. Bet galvenais, manuprāt, ir tas, cik cilvēks ir devis Latvijai, lai varētu kandidēt uz Valsts prezidenta amatu. Atceramies vēsturi! 1920.gadā Rainis atgriezās no trimdas ar to devumu, ko viņš Latvijai trimdā bija devis, un 1920.gadā kandidēja uz Satversmes sapulces priekšsēdētāja amatu, kas tobrīd bija līdzvērtīgs Valsts prezidenta amatam. Ja būtu bijis šāds ierobežojums, Rainis nebūtu varējis kandidēt. Mūsdienu globalizētajā pasaulē, kur cilvēki nepārtraukti pārvietojas no valsts uz valsti, kur nepārtraukti ar elektronisko sakaru līdzekļu palīdzību uztur kontaktus ar Latviju, kur ar sociālo tīklu palīdzību mēs šo cilvēku redzam ikdienā, lai gan viņš atrodas ārvalstīs, svarīgākais ir šī cilvēka devums Latvijai. Un varbūt ārvalstīs strādājošais, bet ik pa laikam šeit, Latvijā, redzamais cilvēks, kurš piedalās konferencēs, sniedz bezmaksas konsultācijas publiskajām institūcijām, tajā skaitā Saeimas deputātiem, šeit publicē rakstus, viņš ir viedokļu līderis, ir tikpat cienījams kandidāts, piemēram, Valsts prezidenta amatam, kā cilvēks, kas šeit klusi un nemanāmi rūpējas, teiksim, par savu materiālo labklājību un tikai tad kandidē uz Valsts prezidenta amatu, jo, redz, viņš ir vismaz pēdējos trīs gadus nodzīvojis šeit, Latvijā. Līdz ar to aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu. (Dep. A.Lejiņš: “Pareizi!”)
Vārds deputātam Valdim Kalnozolam, otro reizi. (Starpsauciens: “Zaļais...!”)
Zaļais cilvēciņš... pareizi, Lejiņa kungs! (Starpsauciens.) Es tomēr aicinu atbalstīt un apzināties, ka tieši šo pelēko spēku ietekmē mūsu valsti ir pametuši visvairāk... ap 370 tūkstošiem iedzīvotāju. Faktiski katru gadu vēl 10 tūkstoši turpina pamest. Un, ja mūsu Valsts prezidents nebūs tāds, kas mīl dzimteni un vēlas būt labs saimnieks tajā, būt nevis kārtējais ārējo spēku ieliktenis... nu nesakāpsimies... nu beidzam lobēt šos, kā sakot, ārējos spēkus! Esam... Sajūtamies kā saimnieki savā zemē! Nu mīlam savu Latviju! Mīlam savu tautu! Nu neejam šo pelēko spēku pavadā! Smiltēna kungs, es jums gribu par Vairu Vīķi-Freibergu pateikt. Un to var ierakstīt... un es to pateikšu. Daži saka - dažus mūsu prezidentus ir ielikuši zoodārzā... tad Vairu Vīķi-Freibergu ir ielikuši restorānā “De Rome”. Un, ja jūs par to gribat vairāk informācijas, tāds Andris Pauls-Pāvuls... Tautas partijas pārstāvis tanī laikā... ļoti jauki jums pastāstīs aizkulises, kā ielika Vairu Vīķi-Freibergu. Egils Baldzēns arī ļoti jauki pastāstīs visas aizkulises, kā ielika Vairu Vīķi-Freibergu. Tāpat kā zoodārzā. Valdis Kalnozols tur bija klāt mazdrusciņ, tāpēc viņš zina par šo jautājumu. (Dep. A.Kaimiņš: “Tad pastāsti!”) Man ir liels lūgums - nu atbalstām Kūtra kungu un ar savu balsojumu parādām, ka mēs neesam Augstākās padomes replika un neejam pelēko spēku pavadā! Nu neesam kaut kāda pelēko spēku balsojamā mašīna, nu! Nu rūpējamies un mīlam savu dzimteni!
Vārds deputātam Gunāram Kūtrim. (Starpsauciens.)
Labrīt, cienījamie kolēģi! Es debatēs nebūtu pieteicies, ja nebūtu debatēs uzstājušies cilvēki, kuri mēģina jūs maldināt. Es saprotu, ka Latvijā dažiem gribētos uzskatīt Valsts prezidenta amatu kā vienu no darbavietām, uz kuru var brīvi atbraukt... brīvi pār Eiropas Savienības robežām atbraukt strādāt, brīvi izvēlēties Eiropas Savienības ietvaros... Un, iespējams, cilvēkiem šķiet, ka Latvijā nav cienīgu Valsts prezidenta amata kandidātu un ka vajadzētu tādus pasūtīt no ārvalstīm, un ka varbūt pat vajag likumā ierakstīt: Eiropas Savienības pilsonis var būt Latvijas Valsts prezidents. Šie konkrētie priekšlikumi nav izrauti no... pareizāk sakot, tie ir nedaudz izņemti no konteksta, no viena likuma, kas ir izstrādāts, lai tautas vēlēts prezidents tiktu ievēlēts. Un tāpēc arī šeit ir iestrādāti kritēriji, lai tauta šo cilvēku pazītu. Tāpēc arī ir jautājums, vai Latvijas Valsts prezidents var būt tāds, ko mēs vienkārši gribam kā... “O, kāds atbrauks un mūs pamācīs, kā pareizi dzīvot!” Vai mēs gribam ievēlēt cilvēku, kurš ir Latvijas pilsonis no dzimšanas, proti, tāds, kurš saprot savu tautu, un, otrkārt, tāds cilvēks, kurš šeit uz vietas vismaz pēdējos trīs gadus ir dzīvojis un zina Latvijas iedzīvotāju sāpes, nevis ir atbraucējs? Es ļoti gribu cerēt, ka tie runātāji, kas no tribīnes šeit minēja, ka likums ir rakstīts vienam cilvēkam... es ļoti gribu cerēt, ka jūs Saeimā neesat strādājuši pie likumiem, kas ir rakstīti konkrēti vienam cilvēkam. Latvijas juristus māca, ka likums ir jāraksta ar vispārējiem kritērijiem, kuri nav jāattiecina uz vienu cilvēku. Un, ja jūs līdz šim Saeimā šādus likumus bīdījāt, tad, atvainojiet, tas tiešām ir rupjš pārkāpums! Likums ir izstrādāts tādēļ, lai tas būtu attiecināms uz jebkuru cilvēku, nevis būtu kādam par labu vai vērsts pret kādu. Un kopumā, protams, ja nebūtu šeit šādas diskusijas izvērstas un nebūtu tik asi uzstājies Jansona kungs un arī Smiltēna kungs, es būtu teicis: nav nozīmes balsot... tā, kā Lībiņas-Egneres kundze... Lībiņas-Egneres kundze arī minēja par šo komisijas balsojumu. Bet, tā kā sākušās diskusijas, labprāt redzētu arī balsojumu.
Vārds deputātam Veiko Spolītim.
Augsti godātā Saeima! Ja runājam par precizitāti un par vēstures annālēs un stenogrammās ierakstīto, tad... Kūtra kungs, jūs tikko pateicāt vienu ļoti kardinālu neprecizitāti. Jūs runājāt par Eiropas Savienības pilsoņiem. Nav tādu Eiropas Savienības pilsoņu! Ir Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi. Tādi ir Vācijas Federatīvās Republikas pilsoņi, tādi ir Luksemburgas Lielhercogistes pilsoņi, tādi ir Latvijas Republikas pilsoņi un arī pārējo dalībvalstu pilsoņi. Tā ka būsim precīzi! Un aicinu neatbalstīt.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Labrīt, cienījamie 12.Saeimas deputāti! Runājot par šo priekšlikumu, rodas dīvaina asociācija, jo... Kūtra kungs, jūs no tribīnes teicāt, ka tie, kas ir dzīvojuši Latvijā... Tad sanāk, ka principā potenciālais - jūsuprāt, potenciālais - Latvijas Valsts prezidents... nu, viņš vispār nedrīkstētu būt pat izbraucis no Latvijas... Principā varbūt pat vajadzētu vēl samazināt... Tā ka varbūt viņš ir dzīvojis tikai un vienīgi Rīgā... vai varbūt Rēzeknē (Starpsauciens.), vai varbūt Rojā, vai kādā citā pilsētā ar “r” burtu... Vai, pieņemsim, Rihards Vāgners. Rihards Vāgners taču arī ir dzīvojis Latvijā. Bet - vai viņš ir dzīvojis Latvijā vai ir bijis pierakstīts Latvijā? (Starpsauciens: “Deklarēts!”) Viņš ir bijis deklarēts? Toreiz bija deklarēšanās sistēma vai nebija? To mēs arī tagad nezinām. Un jautājums ir par to, vai cilvēks šeit ir dzīvojis, vai cilvēks šeit ir deklarējies, vai cilvēks šeit nav deklarējies. Un šajā gadījumā daudzu šajā Saeimā vēl joprojām pārstāvēto partiju premjera amata kandidāti... es īsti nesaprotu, ir deklarēti Rīgā, Latvijā, Rojā, Rēzeknē... bet strādā Eiropas Parlamentā. Tad sanāk, ka viņi var pretendēt uz premjera amatu, vai tas ir Kariņš... es domāju - Krišjānis Arturs... vai tas ir Zīle, vai tas ir cilvēks, kurš nekad no VIENOTĪBAS prom neies - Pabriks? Tas visā šajā kontekstā ir svarīgs elements. Tāpēc es domāju, ka šis ir absurds priekšlikums. Ja jau jūs mākat juridiski tik labi, Kūtra kungs, paukoties, jo tas ir jūsu darbs, tad, lūdzu, definējiet vārda “dzīvošana”... patieso formulējumu. Tas ir, dzīvot - staigāt, ēst, gulēt... vai, teiksim, dzīvot - eksistēt... vai dzīvot - deklarēties. Tad ejam tālāk šajās juridiskajās interpretācijās. Aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu!
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam, otro reizi.
Šodien tiešām laikam ir pilnmēness. Nekad neesmu ticējis, ka tas strādā! Mani vienkārši izbrīna, Kūtra kungs, ka jūs esat bijis Satversmes tiesas priekšsēdētājs! Es aicinu... es daudzkārt nepiekrītu Kalnozola kungam, bet viens teikums viņam šodien bija pareizs. Cilvēkiem, kas strādā politikā, ir jāmīl sava... kā viņš teica - dzimtene. Mīlēt savu dzimteni, Kūtra kungs, var tad, kad iemācās izlasīt Satversmē vairāk par tajā rakstītajiem burtiem - Satversmes principus, jēgu un būtību. Vienlīdzīgu vēlēšanu princips, vienalga, vai tas attiecas uz Saeimas vēlēšanām vai prezidenta vēlēšanām, pilsoņiem ir absolūts! Kā jūs varat atļauties šķirot pilsoņus?! Un Kaimiņam taisnība - pareizajos vai nepareizajos, tajos, kas ir piedzimuši... vai tajos, kas ir mazliet vēlāk ieguvuši... un paredzēt dažādas tiesības šiem pilsoņiem. Visi pilsoņi... viņiem vajadzētu būt vienlīdzīgām tiesībām, būt vienlīdzīgiem likuma priekšā. Es tiešām jūs apbrīnoju!
Vārds deputātam Gunāram Kūtrim, otro reizi. (Dep. A.Kaimiņš: “Nevajag!”)
Smiltēna kungs, lūdzu izlasiet šī likuma 3.pantu! Tajā ir rakstīts, kuriem pilsoņiem nav šādu tiesību. Un likumdevējs ir noteicis izņēmumus no šo pilsoņu vidus.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas skaidrojams?
Godātie kolēģi! Šis ir steidzams likums. Šis ir galīgais lasījums, jo to šodien Saeimas sēdē apstiprinās. Līdz ar to mēs Juridiskajā komisijā ļoti rūpīgi vērtējām katru priekšlikumu, jo, šādu priekšlikumu pieņemot, tas tik tiešām var ietekmēt Satversmē noteikto Saeimas pienākumu ievēlēt Valsts prezidentu. Uz jautājumu - vai šāds ierobežojums, kas ir izteikts priekšlikumā, atbilst Satversmes 37.pantam, proti, ka par Valsts prezidentu var ievēlēt pilntiesīgu Latvijas pilsoni, kurš sasniedzis 40 gadu vecumu, par Valsts prezidentu nevar ievēlēt pilsoni ar dubultpilsonību, - Juridiskais birojs atbildēja, ka šis priekšlikums neatbilst Satversmes 37.pantam, jo neatbilst formulējumam “var ievēlēt pilntiesīgu Latvijas pilsoni”. Priekšlikumā noteiktie ierobežojumi, pēc Juridiskā biroja domām, būtiski dala pilsoņus, un šādu dalījumu atkarībā no pilsonības iegūšanas veida Satversme neparedz. Par citiem apsvērumiem Juridiskais birojs norādīja, ka pēc būtības ir valstis, kurās ir dažāda pieeja gan attiecībā uz prezidenta dzīvesvietu, gan pilsonības iegūšanas brīdi, taču visās valstīs tas ir konstitucionāli risināts jautājums, nevis šāds vienkāršā likumdošanas procesā pieņemts jautājums. Vēl jo vairāk - šodienas steidzamības kārtībā pēc būtības tikai vienā lasījumā apskatāms jautājums. Un, pēc Juridiskā biroja uzskatiem, šāds priekšlikums nebūtu atbalstāms. Kā jau es minēju, Juridiskā komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Gunāra Kūtra iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 13, pret - 65, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts 3.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Varu komisijas vārdā deputātus nedaudz informēt, ka par šo priekšlikumu arīdzan bija diezgan apjomīgas debates un Juridiskais birojs norādīja, ka pēc būtības tiešām būtu ļoti grūti noteikt, ka pat Saeimā neievēlētas politiskās partijas ir tās, kuras var izvirzīt Valsts prezidenta amata kandidātu, savukārt Saeimā ievēlētam deputātam šādas tiesības būtu liegtas. Bet ļoti detalizēti šajā jautājumā mēs nevarējām iedziļināties, jo šis ir steidzamā likumprojekta pēdējais lasījums.
Tātad deputāti piekrīt komisijas viedoklim.
Paldies. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts prezidenta ievēlēšanas likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret - nav, atturas - 2. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija nav saņēmusi priekšlikumus likumprojekta trešajam lasījumam. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Atkritumu apsaimniekošanas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Iepakojuma likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā” trešajam lasījumam. Priekšlikumus neesam saņēmuši. Lūgums likumprojektu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Iepakojuma likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret - nav, atturas - 1. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts drošības iestāžu amatpersonu izdienas pensiju likumā”, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Šics.
Trešajā lasījumā skatām likumprojektu “Grozījumi Valsts drošības iestāžu amatpersonu izdienas pensiju likumā” (Nr.1179/Lp12). Likumprojekta trešajam lasījumam saņemti četri priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kas paredz nosaukuma precizēšanu: “Valsts drošības dienests”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikums. Komisijā noraidīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums izslēgt 7.pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais ir 4.priekšlikums - Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kurš regulē spēkā stāšanās termiņu un normas attiecināšanu uz dienestā strādājošiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu balsot par likumprojekta pieņemšanu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts drošības iestāžu amatpersonu izdienas pensiju likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Juris Viļums.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā”. Ir saņemts viens priekšlikums no finanšu ministres. Tas paredz, ka viena no jauniestrādātajām normām stājas spēkā ar 1.janvāri. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Alternatīvo ieguldījumu fondu un to pārvaldnieku likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Juris Viļums.
Līdzīgi kā iepriekšējā likumprojektā, arī šajā ir saņemts viens priekšlikums no finanšu ministres, kas paredz, ka viena no normām stājas spēkā nākamā gada 1.janvārī. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Ieguldījumu pārvaldes sabiedrību likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Ints Dālderis.
Cienījamie kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” trešajam lasījumam komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Labdien, cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” trešajam lasījumam (Nr.1247/Lp12). Ir saņemti divi priekšlikumi. 1.priekšlikumu iesniegusi finanšu ministre Reizniece-Ozola. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2.priekšlikumu iesniedzis Juridiskais birojs. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Labrīt, kolēģi! Skatām grozījumus likumā “Par akcīzes nodokli”. Uz trešo lasījumu komisija ir saņēmusi pavisam astoņus priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - finanšu ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Komisijā atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
5. - finanšu ministres priekšlikums. Arī atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
6. - finanšu ministres priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
7. - finanšu ministres priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
Esam izskatījuši visus astoņus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā”, kas sagatavots trešajam lasījumam. Komisija ir izskatījusi deviņus priekšlikumus. 1. ir Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas izstrādātajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Kolēģi, 3. ir Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš tika izstrādāts, balstoties uz Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra iesniegto priekšlikumu. Un šeit man būtu papildus jānorāda, ka šis priekšlikums, kas pēc būtības jau to paredzēja arī otrajā lasījumā atbalstītajā redakcijā, nosaka sodu: “Par apzināti nepatiesa pieteikuma, prasības pieteikuma vai sūdzības, izņemot blakus sūdzības, apelācijas vai kasācijas sūdzības, iesniegšanu nolūkā sasniegt prettiesisku mērķi vai kavēt tiesību vai likumisko interešu aizsardzību tiesa var...” Tātad tiesa šādos gadījumos var uzlikt pusei naudas sodu. Mums komisijā bija diskusija par to, vai naudas sodu varēs uzlikt arī apelācijas instance. Un tas kopsavilkums šai diskusijai ir tāds, ka apelācijas instance nevarēs uzlikt pirmreizēju sodu. Respektīvi, apelācijas instance varēs vērtēt iebildumus pret naudas sodu, ja tie būs izteikti iesniegtajā apelācijas sūdzībā. Tātad komisija šo priekšlikumu atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
4. ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kurš paredz, ka zemesgrāmatu nodaļu tiesnešu integrācija rajona (pilsētas) tiesās stājas spēkā ar nākamā gada 1.jūniju. Sākotnēji bija plānots, ka izdosies šo reformu īstenot ar nākamā gada 1.janvāri, tomēr dažādu iemeslu dēļ aizkavējās izskatīšana virknei likumprojektu. Komisija nolēma atbalstīt šo priekšlikumu, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
Un 9. arī ir Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi, līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā” trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par tiesu varu””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Skatām grozījumus likumā “Par tiesu varu”. Komisija ir saņēmusi sešus priekšlikumus un tos izskatījusi. 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas attiecas uz rajona (pilsētas) tiesas priekšsēdētāju iecelšanas kārtības maiņu. 2.priekšlikums savukārt attiecas uz apgabaltiesas... tātad arī priekšsēdētāja maiņu. Par šo priekšlikumu komisijā bija diskusijas. Es atgādināšu, ka otrajā lasījumā komisija atbalstīja idejiski līdzīgu priekšlikumu, kas paredzēja to, ka rajona (pilsētas) tiesas priekšsēdētāju uz pieciem gadiem ieceļ no rajona (pilsētas) tiesnešu vidus pēc tiesas tiesnešu kopsapulces ierosinājuma. Tātad to dara Tieslietu padome. Par šo un arī par nākamo priekšlikumu Tieslietu padomē bija diskusijas. Tieslietu padome ieteica šo priekšlikumu paplašināt, piešķirot tai pilnvaras izvēlēties veidu, kādā virzīt nākamo tiesas priekšsēdētāju. Un šī redakcija, ko atbalstīja Juridiskā komisija, ir atbalstīta arī Tieslietu padomē. Tātad 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdzīgi ir ar 2. - Juridiskās komisijas priekšlikumu, kas arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir saistīts ar Senāta nosaukuma atjaunošanu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir saistīts ar zemesgrāmatu tiesnešu integrāciju vispārējās jurisdikcijas tiesā. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 6. ir tieslietu ministra priekšlikums, kas komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Kolēģi, par šo priekšlikumu es tikai gribu pateikt to, ka attiecībā uz kārtību, kādā būtu izvirzāmi tiesu priekšsēdētāji... šie grozījumi, ja Saeima apstiprinās un Valsts prezidents izsludinās, stāsies spēkā vispārējā kārtībā. Tieslietu padomei šī kārtība būs jāizstrādā pēc iespējas ātrāk. Taču situācijā, kad būs nepieciešams iecelt rajona (pilsētas) tiesas vai apgabaltiesas priekšsēdētāju, ir iespējams izmantot pienākumu izpildītāja institūtu līdz brīdim, kamēr Tieslietu padome šādu kārtību izstrādā un atbalsta. Komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Deputātiem, es saprotu, iebildumu nav. Līdz ar to aicinu komisijas vārdā atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Tātad par 6.priekšlikumu deputāti piekrīt komisijas viedoklim. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Dzelzceļa likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Dzelzceļa likumā” (Nr.1318/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu trešajam lasījumam. Priekšlikumi netika saņemti. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Dzelzceļa likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Un darba kārtībā - likumprojekts “Administratīvo pārkāpumu procesa likums”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Kā jūs visi noteikti zināt, šis ir likums, kas stāsies spēkā... ja tiks pieņemts... tā likuma vietā, kas ir pieņemts 1984.gadā. Paldies visām vairāk nekā 60 iesaistītajām institūcijām, kas strādāja pie šī likumprojekta sagatavošanas. Cienījamie kolēģi! Es par priekšlikumiem sīkāk daudz nestāstīšu tāpēc, ka šie priekšlikumi, kā jau uz trešo lasījumu, lielākoties ir redakcionāli, lai novērstu nosaukumu dublēšanos... panta atrašanās vietu... 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 7.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 13.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
15. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas daļēji atbalstīts, iekļauts 18.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
18. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
23. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 25.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
25. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
29. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
30. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
31. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 46.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
46. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
50. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
52. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
55. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
60. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts... Es atvainojos! Atbalstīts 63.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
63. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
65. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 67.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
67. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
69. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
70. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 71.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
71. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - iekšlietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 75.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
75. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
76. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 77.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
77. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
78. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
79. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
80. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 81.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
81. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
82. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
83. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
84. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
85. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
86. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
87. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
88. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
89. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 109.priekšlikumā.
Daļēji atbalstīts. Deputāti piekrīt.
91. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts 109.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
92. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
93. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 94.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
94. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
95. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 182.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
96. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
97. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 98.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
98. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
99. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
100. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 110.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
101. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
102. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
103. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
104. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 105.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
105. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
106. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
107. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 109.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
108. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
109. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
110. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
111. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
112. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
113. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
114. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
115. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
116. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
117. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 118.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
118. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
119. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
120. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
121. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
122. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
123. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
124. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
125. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 126.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
126. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
128. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
129. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
130. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
131. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
132. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
133. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
134. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
135. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
136. - Juridiskā biroja priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
137. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
138. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
139. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
140. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
141. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
142. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
143. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 146.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
144. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 146.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
145. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 146.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
146. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
148. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
149. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
150. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
151. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
152. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 154.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
153. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji. Iekļauts 154.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
154. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
155. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
156. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
157. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļaujot 158.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
158. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
159. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
160. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 163.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
161. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
162. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 163.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
163. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
166. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
167. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
168. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
169. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
170. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 171.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
171. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
172. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 173.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
173. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
174. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
175. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 177.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
176. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
177. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
178. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts 182.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
179. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
180. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 182.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
181. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
182. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
183. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
184. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
185. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 186.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
186. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
187. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
188. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
189. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
190. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
191. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
192. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
193. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
194. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
195. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
196. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
197. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts 198.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
198. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
199. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
200. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts 198.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
201. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
202. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
203. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
204. - Juridiskās... tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
205. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
206. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
207. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
208. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
209. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts daļēji 210.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
210. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
211. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
212. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 213.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
213. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
214. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
215. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts 216.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
216. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
217. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
218. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
219. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
220. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
221. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
222. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts 223.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
223. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
224. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
225. - tieslietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
226. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
227. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
228. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
229. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
230. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
231. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
232. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
233. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
234. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts 235.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
235. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
236. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
237. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
238. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
239. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
240. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
241. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
242. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
243. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
244. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
245. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
246. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
247. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
248. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
249. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
250. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
251. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
252. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
253. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
254. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
255. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
256. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
257. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
258. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
259. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
260. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
261. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
262. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
263. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
264. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 265.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
265. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
266. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
267. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
268. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
269. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
270. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
271. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
272. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
273. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
274. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
275. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
276. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
277. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
278. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
279. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
280. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
281. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
282. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
283. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
284. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
285. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
286. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
287. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
288. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
289. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
290. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
291. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
292. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
293. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
294. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
295. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
296. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
297. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
298. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
299. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
300. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
301. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
302. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
303. - finanšu ministres priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
304. - tieslietu ministra priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
305. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
306. - finanšu ministres priekšlikums. Daļēji atbalstīts 316.priekšlikumā... 216., atvainojos.
Deputāti piekrīt.
307. - finanšu ministres priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
308. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
309. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
310. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
311. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
312. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji 313.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
313. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
314. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 316.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
315. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 316.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
316. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
317. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
318. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
319. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
320. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
321. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts daļēji 322.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
322. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
323. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
324. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
325. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
326. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
327. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
328. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
329. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
330. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
331. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
332. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
333. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
334. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
335. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
336. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
337. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
338. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
339. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
340. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
341. - Vides aizsardzības un reģionālās ministrijas parlamentārā sekretāra Eglīta priekšlikums. Atbalstīts, jau iestrādāts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
342. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas atbalstīts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
343. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas atbalstīts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
344. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
345. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Tavara priekšlikums. Atbalstīts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
346. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iestrādāts 167.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
347. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
348. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
349. - deputāta Gunta Kalniņa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 350.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
350. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
351. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
352. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
353. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
354. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
355. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
356. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
357. - tieslietu ministra priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un visbeidzot 358. - tieslietu ministra priekšlikums par likuma spēkā stāšanās datumu. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Cienījamie kolēģi! Pirms galīgā balsojuma es Juridiskās komisijas un Krimināltiesību politikas apakškomisijas vārdā vēlos pateikties gan Tieslietu ministrijai, gan tiem cilvēkiem, kas šo likumprojektu izstrādāja un piecus gadus... bija kopā ar mums... par šī likuma saturu. Paldies visu to 60 iesaistīto institūciju pārstāvjiem, kuriem vajadzēja gan aizstāvēt savas intereses, gan piekrist kompromisiem. Paldies, protams, visiem deputātiem, kas strādāja Juridiskajā komisijā un Krimināltiesību politikas apakškomisijā, par šo lielo darbu! Un visbeidzot es novēlu nākamajai Saeimai pieņemt vairāk nekā 100 likumus, kas saistīti ar šā likuma pieņemšanu. Lai jums veicas! Paldies. Juridiskās komisijas vārdā es jūs aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Administratīvo pārkāpumu procesa likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 89, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Paldies ziņotājam. Godātie kolēģi!... Vai deputāte Līga Kozlovska vēlas runāt? (Starpsauciens: “Nē, viņa kļūdījās balsojumā!”) Kļūdījās balsojumā. Labi. Ir pienācis laiks pārtraukumam. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Vārds paziņojumam deputātam Ainaram Latkovskim.
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas deputāti! Pēc piecām minūtēm pulcējamies Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas telpās!
Vārds Saeimas sekretāra biedram reģistrācijas rezultātiem.
Kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Hosams Abu Meri, Inesis Boķis... ir, Gundars Daudze, Raivis Dzintars, Līga Kozlovska... ir, Armands Krauze, Jeļena Lazareva, Romāns Mežeckis, Imants Parādnieks un Arvīds Ulme. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz 11.00. (Pārtraukums.) (Pārtraukums.)
Godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē, lai varam turpināt Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Likumprojektam “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” pavisam ir iesniegti 12 priekšlikumi. 1. - Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2.priekšlikums. Ar to es jūs nedaudz aizkavēšu, jo tas ir pietiekami būtisks. To ir iesniegusi Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāre, un tas paredz likuma 14.panta piektajā un sestajā daļā noteikt, ka obligāto iemaksu un brīvprātīgo apdrošināšanas iemaksu objekta maksimālais apmērs no 2019.gada 1.janvāra tiek aprēķināts un noteikts trim gadiem, ņemot vērā iepriekšējā perioda iemaksu objekta maksimālo apmēru nākamajiem trim gadiem. Un obligāto iemaksu un brīvprātīgo iemaksu objekta maksimālais apmērs gadā, kā šobrīd tiek noteikts, - 62 tūkstoši 800 eiro. Līdz šim šis skaitlis bija noteikts Ministru kabineta noteikumos un bija 55 tūkstoši. Šo priekšlikumu Labklājības ministrija saziņā ar Finanšu ministriju iesniedza vairāku iemeslu dēļ. Tādēļ pie šiem “griestiem” ir piesaistīts solidaritātes nodoklis. Un arī iedzīvotāju ienākuma nodoklim progresivitātes trešā pakāpe ir piesaistīta pie šiem “griestiem”. Būtu nepieciešams, lai šis skaitlis tiktu nostiprināts likumā. Savukārt kārtība, kādā šo skaitli nosaka uz trim gadiem, tāpat kā līdz šim būtu noteikta Ministru kabineta noteikumos. Tātad galvenos lielumus noteiktu Saeima, un gan likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”, gan arī Solidaritātes nodokļa likumā varētu likt atsauci uz šo likumu. Komisija šo priekšlikumu atbalstīja. Aicinu atbalstīt Saeimā.
Deputāti atbalsta.
3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Savukārt 11. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - mūsu jau atbalstītajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā aicinu likumprojektu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Vienu mirkli! Melgaiļa kungs... Nē... Tātad atsauc savu vēlmi runāt. Komisija aicina... komisijas priekšlikums ir atbalstīt likumprojektu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likums pieņemts.
Paldies.
Darbā kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā” (Nr.1327/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija uz trešo lasījumu šim likumprojektam ir saņēmusi četrus priekšlikumus. 1. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Ringolda Arnīša priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat 3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Ringolda Arnīša priekšlikums. Tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un visbeidzot arī 4. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši visus četrus saņemtos priekšlikumus. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Juris Šulcs.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir sagatavojusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumā”. Neviens priekšlikums līdz noteiktajam termiņam netika iesniegts, bet pati komisija ir sagatavojusi piecus priekšlikumus, kurus lūdz izskatīt Saeimā un tos atbalstīt. 1. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt!
Deputāti atbalsta.
2. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt!
Deputāti atbalsta.
Arī 3. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt!
Deputāti atbalsta.
4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt!
Deputāti atbalsta.
Un arī 5. ir Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt!
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Bruņinieku ielā 33, Rīgā, nodošanu arodbiedrību apvienībai “Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība””, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Godājamie kolēģi! Kā jau visi zināt, arodbiedrību apvienība “Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība” ir lielākā nevalstiskā organizācija Latvijā. Tā apvieno 21 dalīborganizāciju un īsteno profesionālo arodbiedrību biedru un darba ņēmēju interešu aizstāvību nozaru un starpnozaru līmenī. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības mērķis ir vienot Latvijas Republikas arodbiedrības kopīgu uzdevumu veikšanai, nodrošināt tās dalīborganizāciju un asociēto biedru interešu pārstāvēšanu nacionālā un starptautiskā līmenī, kā arī sekmēt tādu valsts politikas vidi, kas veicina dalīborganizāciju biedru darba un dzīves apstākļu uzlabošanos. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība ir vienīgā strādājošo pārstāve Nacionālajā trīspusējās sadarbības padomē. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība aktīvi piedalās šīs padomes darbībā, un Latvijas sociālie partneri vairākkārt ir uzsvēruši apmierinātību ar trīspusējās sadarbības mehānisma darbību Latvijā. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība savu darbību nodrošina tās īpašumā esošajā nekustamajā īpašumā Bruņinieku ielā 29/31, un likums ir nepieciešams, lai nodrošinātu Latvijas Brīvo arodbiedrību savienību ar tās darbības īstenošanai nepieciešamo blakusesošo nekustamo īpašumu, ko šobrīd tā lieto Bruņinieku ielā 33. Likumprojekts nosaka to, ka nekustamais īpašums šajā adresē bez atlīdzības tiek nodots Latvijas Brīvo arodbiedrību savienībai, taču nekustamo īpašumu tai ir aizliegts atsavināt vai ieķīlāt, un, ja Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība beigtu pastāvēt, nekustamais īpašums ir nododams atpakaļ valstij. Izskatot šo jautājumu Juridiskās komisijas sēdē, tika uzdots jautājums, vai Finanšu ministrija piekrīt šādai īpašuma nodošanai. Finanšu ministrijas pārstāvji Juridiskās komisijas sēdē teica jā, bet tika izteiktas šaubas, vai viņi var paust ministrijas viedokli. Saskaņā ar Juridiskās komisijas pieprasījumu Finanšu ministrija 23.oktobrī sniedza atbildi, kurā ir rakstīts, ka pēc mūsu lūguma Finanšu ministrija informē, ka atbilstoši tās kompetencei... norādīti ir likumi... neiebilst pret likumprojekta tālāku izskatīšanu. Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Godātie kolēģi! Liels paldies Kūtra kungam par oficiālo ziņojumu. Tagad es pastāstīšu par to, kā mēs skatījām šo jautājumu un ko mēs noskaidrojām Juridiskās komisijas sēdē. Tas notika pagājušajā nedēļā. Uz komisijas sēdi bija atnācis Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības priekšsēdētājs Baldzēna kungs un atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem. Un situācija ir šāda. Šogad valsts akciju sabiedrība “Valsts nekustamie īpašumi” informēja par to, ka turpmāk par māju, ko izmanto attiecīgā organizācija, būs jāmaksā lielāka nomas maksa. Tas nav izdevīgi, ka ir papildu izdevumi. Un, kā Baldzēna kungs pastāstīja, viņš lūdz finanšu ministri Danu Reiznieci-Ozolu rast risinājumu. Telpā, kur tā saruna notika, bija arī Pūces kungs. Komisijas sēdē... Es atvainojos, bija Putras kungs, un viņš piedāvāja problēmu risināt šādā veidā -proti, ar pieciem parakstiem iesniegt likumprojektu... problēmu atrisināt, uzdāvinot šo nekustamo īpašumu Latvijas Brīvo arodbiedrību savienībai. 21.septembrī, divas nedēļas pirms vēlēšanām, likumprojekts bija sagatavots un ar pieciem parakstiem - ZZS deputātu parakstiem - bija iesniegts. Nu, varbūt tā var rīkoties. Jautājums nav par to. Bet diemžēl Kūtra kungs nav stāstījis par Juridiskā biroja viedokli. Juridiskais birojs skaidri norādīja, ka tas, kas ir piedāvāts, ir pretrunā ar likumu. Likums par mantas atsavināšanu paredz citu kārtību. Finanšu ministrijas pārstāvji uz manu jautājumu, kāda ir Finanšu ministrijas pozīcija, atbildēja, ka deputātiem ir tiesības šādā veidā rīkoties. Es atkārtoju savu jautājumu, norādot, ka es sapratu, ka mums ir tiesības rīkoties un dāvināt nekustamo īpašumu, bet - kāda ir Finanšu ministrijas pozīcija? Un tad man norādīja, ka nevajag ierēdņiem uzdot tādus jautājumus. Diemžēl finanšu ministre uz sēdi nav ieradusies un... un tieši sēdes laikā mēs nevarējām runāt par finanšu ministres viedokli. Skaidrs, ka var dāvināt mantu. Skaidrs, ka, ja ir jāmaksā vairāk par nomu, tad ir grūti. Bet jautājums - kādēļ tas ir jādara? Man ir skaidrs, ka pirms vēlēšanām ļoti grūti atteikt... Un uzsāktais darbs ir jāturpina. Man ir arī skaidrs, ka šodien mēs skatām tikai pirmajā lasījumā. Proti, tas nozīmē, ka nākamā Saeima varēs neatbalstīt visu to procesu. Bet, kolēģi, lai darītu ko tamlīdzīgu, ir jābūt pamatojumam. Protams, var teikt, ka kādreiz mēs kaut ko citu uzdāvinājām citām organizācijām, var stāstīt, ka šī organizācija ir ļoti svarīga, ka mēs aktīvi sadarbojamies ar viņiem. Tas viss ir ļoti labi. Bet jautājums - kāpēc valstij ir jādāvina objekts, kura kadastrālā vērtība ir vairāk nekā 200 tūkstoši eiro? Kāds ir pamats? Kolēģi, es lūdzu šo likumprojektu neatbalstīt. Un, ja tas ir tiešām tik svarīgs jautājums un ja deputāti arī turpmāk uzskatīs, ka tas ir jārisina, uzdāvinot nekustamo īpašumu, tad, es domāju, nākamā Saeima varēs to izskatīt un pieņemt lēmumu. Bet Saeimai, kura strādā pēdējās dienas, nevajadzētu virzīt šādu likumprojektu. Paldies.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Cienījamie deputāti! Es aicinu noraidīt šo priekšlikumu. Manuprāt, tā ir valsts mantas izsaimniekošana. Man nav nekādu pretenziju pret Latvijas Brīvo arodbiedrību savienību, bet šis lēmums ir šķībs, greizs un nepareizs. Lūdzu, noraidiet šo priekšlikumu. Manuprāt, tas nav valstiski. Mēs varam sākt debates par to nākamajā Saeimā, par šo visu runājot. Bet... mēs katru nedēļu atdodam valsts īpašumus kādam, vienkārši tā izdāļājam. It sevišķi tagad, kad 12.Saeimas vilciens jau sen ir aizgājis. Tagad mēs mēģinām... jūs mēģināt kaut kādā veidā mest līdzi īpašumus. Tas ir nepareizi. Lūdzu noraidīt šo priekšlikumu.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas skaidrojams?
Komisijas vārdā es vēlētos tikai norādīt arī... Paldies, ka Judina kungs atgādināja Juridiskā biroja viedokli... Bet tajā pašā laikā... komisijas sēdē arī mēs visi diskutējot norādījām, ka dažas partijas un... frakcijas savulaik virzīja dažu nekustamo īpašumu nodošanu arī nevalstiskajām organizācijām. Tad Juridiskā biroja priekšlikumus noignorēja... ka tie neatbilst Satversmei un likumiem par izšķērdēšanu. Tā ka atvainojiet - cik garš, tik plats. Ja pašiem gribas, tad atbalsta, ja nepatīk, tad neatbalsta. Bet Juridiskās komisijas vārdā es aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Bruņinieku ielā 33, Rīgā, nodošanu arodbiedrību apvienībai “Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 56, pret - 10, atturas - 8. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Lūgums priekšlikumus iesniegt līdz šā gada 2.novembrim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 2.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Iepakojuma likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Godātie deputāti! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi pirmajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā”, kura mērķis ir ieviest obligātu vienotu depozīta sistēmu gan vienreiz lietojamam, gan atkārtoti lietojamam dzērienu iepakojumam. Pēdējā laikā ir pieaugusi dažādu nevalstisko organizāciju un iedzīvotāju interese par depozīta sistēmu, kā arī Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā 2017.gadā 15.martā tika iesniegts 10 594 Latvijas pilsoņu kolektīvais iesniegums “Par iespēju saņemt atlīdzību par PET pudeļu un citu dzērienu iepakojumu nodošanu”. Likumprojektā noteikti depozīta sistēmas ieviešanas un darbības pamatprincipi. Paredzēts, ka valstī darbosies vienota dzērienu iepakojuma depozīta sistēma, ko piemēros depozīta sistēmas operators. Plānots, ka PET un stikla pudeles, kā arī skārda bundžas pret atlīdzību atpakaļ varēs nodot, sākot ar 2020.gadu. Likumam būs pozitīva ietekme uz vidi, samazinot vides piesārņojumu mežos un ceļmalās, kā arī tas veicinās iedzīvotāju atbildīgu rīcību vides saglabāšanā. Kolēģi, lūgums atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par... (Starpsauciens.) Atvainojiet! Uzsākam debates. Vārds Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārajam sekretāram Jānim Eglītam.
Godājamie deputāti! Ļoti cienījamais Prezidij! Dzērienu iepakojuma depozīta sistēmas ieviešanas jautājums šajās sienās izskan ne pirmo reizi. Jau 2014.gadā tas tika apspriests Ministru kabinetā, apstiprināts un virzīts izskatīšanai Saeimā, kur diemžēl netika izskatīts nevienā lasījumā. Mainoties Saeimas sasaukumiem, depozīta sistēmas ieviešanas jautājums netika pārņemts un attiecīgi arī Saeimas sēdēs netika skatīts - ne noraidīts, ne apstiprināts. Šo četru gadu laikā ir dzirdēti daudzi viedokļi, aizvadītas neskaitāmas diskusijas par to, vai šāda sistēma Latvijā ir nepieciešama. Un, lai gan Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas un Zemkopības ministrijas pārstāvjiem ir dažādi viedokļi, sabiedrība ir skaidri un nepārprotami paudusi savu nostāju, pērn, 2017.gadā, savācot vairāk nekā 10 tūkstošus - un nu jau šobrīd vairāk nekā 11 tūkstošus - iedzīvotāju parakstu iniciatīvai par depozīta sistēmas ieviešanu. Līdz ar to Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija uzdeva Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai veikt depozīta sistēmas piemērošanas dzērienu iepakojumam tiesiskā regulējuma izvērtēšanu tajās Baltijas valstīs, kur depozīta sistēma jau ir ieviesta, kā arī sagatavot informatīvo ziņojumu par to, kādas šajā jomā ir iespējas izdarīt grozījumus normatīvajos aktos. Šo uzdevumu ministrija paveica. Notika diskusijas, bija darba grupas, un rezultātā tika izstrādāti grozījumi Iepakojuma likumā, kuri paredz depozīta sistēmas ieviešanu. Un šodien ir tas brīdis, kad Saeimai jāpieņem valstiski atbildīgs lēmums par šiem grozījumiem, lai Latvija varētu lepoties ar vēl vienu soli zaļākas un videi draudzīgākas valsts virzienā. Tas ir Latvijas valstij, sabiedrībai, videi, dabai nozīmīgs jautājums vairāku iemeslu dēļ: depozīta sistēmas ieviešana ievērojami samazinās apkārtējā vidē nonākošā dzērienu iepakojuma apjomu, veicinās zaļā dzīvesveida popularizēšanu sabiedrībā, motivēs šķirot atkritumus (būs motivācija tiem, kas šodien to vēl nedara), veicinās Eiropas Savienības noteikto mērķu sasniegšanu attiecībā gan uz atkritumu poligonos apglabājamo, gan atkārtoti pārstrādājamo atkritumu samazināšanu, veicinās plastmasas, stikla un skārda iepakojuma materiālu otrreizējo pārstrādi jeb materiālu ilgtspējīgu izmantošanu. Skaidri redzams, ka ir un arī vienmēr būs pretestība no atsevišķām šajā procesā iesaistītajām pusēm. Gan atkritumu apsaimniekošana, gan dzērienu ražošana un tirdzniecība mūsdienās lielākoties ir privāto uzņēmēju rokās. Līdz ar to lielie tirgus spēlētāji, iespējams, iestājas pret depozīta sistēmas ieviešanu, skatīdamies no sava - peļņas - viedokļa, jo depozīta materiāls ir viens no vērtīgākajiem šajā jomā, nevis rūpēdamies par sabiedrības interesēm attiecībā uz videi draudzīgu dzīvesveidu: kāpēc investēt šo naudu sabiedrības labā, ja to vienkārši var sadalīt peļņā?! Savu viedokli paskaidrošu, citējot pašvaldību atkritumu apsaimniekošanas... SIA “ZAAO” valdes priekšsēdētāja Aivara Sirmā teikto par atsevišķu uzņēmēju ieinteresētību (intervija publicēta šī gada 8.oktobra “Latvijas Avīzē”): “Privātie atkritumu apsaimniekotāji var būt pret depozīta sistēmu, jo tā traucē viņu biznesu. “ZAAO” ir pašvaldību dibināts uzņēmums, līdz ar to mums ir cits biznesa princips. Mums ir svarīgi, lai pašvaldības un iedzīvotāji ir apmierināti.” Šis citāts lieliski ilustrē atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumu mērķu galveno atšķirību. Privātie uzņēmēji primāri izvērtē procesus, vadoties pēc finanšu pārskata un peļņas pozīcijas, turpretim pašvaldību dibinātiem uzņēmumiem intereses ir pavisam citas - veidot tādu atkritumu apsaimniekošanas sistēmu (tostarp dalīto atkritumu vākšanu), lai ikviens sabiedrības dalībnieks būtu apmierināts, turklāt veidot savu darbību tā, lai tā būtu ekonomiski pamatota. Vēlos vērst uzmanību uz to, ka visā pasaulē jau šodien notiek cīņa pret cilvēka radīto piesārņojumu - pret dzērienu pudelēm mežos, plastmasas salmiņiem publiskajos ūdeņos, kā arī pret citu ikdienā plaši izmantojamo materiālu nonākšanu apkārtējā vidē -, kas negatīvi ietekmē vidi un dabas daudzveidību. Jaunākie pētījumi apstiprina, ka plastmasas mikrodaļiņas ir atrodamas ne tikai garnelēs un jūras zivīs, bet pat jūras sālī. Tas nozīmē, ka mēs ik dienu ēdam plastmasas mikrodaļiņas, kas nonāk vidē un ūdeņos, pat tad, ja nemaz neēdam zivju produktus vai gaļu. Vēl šī gada oktobra sākumā kampaņas laikā, kura norisinājās 42 valstīs, brīvprātīgie attīrīja piekrasti no atkritumiem. Šīs kampaņas laikā tika secināts, ka lielākie plastmasas piesārņojuma radītāji, vainīgie, ir trīs starptautiski atpazīstami ražotāji, kuru preču klāstā ir dažādi atspirdzinošie dzērieni. Turklāt šīs kampaņas rīkotāji vērsušies Eiropas Parlamentā, aicinot likt šīm kompānijām maksāt par radīto piesārņojumu. Arī tepat, Latvijā, šogad aizvadīts kārtējais piekrastes sakopšanas projekts, kurā piedalījos arī es pats personīgi. Projekta ietvaros brīvprātīgie sakopa Latvijas piekrasti vairāk nekā 500 kilometru garumā. Rezultāti nav iepriecinoši - vairāk nekā 1340 maisi atkritumu, un no tiem pusi... vairāk nekā pusi veidoja tieši plastmasas atkritumi. Tas ir skaidrs signāls, ka dzērienu ražotājiem un tirgotājiem jārūpējas par to, lai viņu saražotais un apritē nodotais dzērienu iepakojums tiktu arī no patērētāju puses atgriezts otrreizējai pārstrādei. Piesārņotājs maksā - šis princips ir jāiedzīvina arī Latvijā. Depozīta sistēma ir veids, kā mudināt ikvienu sabiedrības dalībnieku padomāt, vai iegādātā dzēriena iepakojumu nomest zemē, izmest atkritumu konteinerā vai tomēr nodot otrreizējai pārstrādei, saņemot atpakaļ samaksātos 10 centus. Esmu pārliecināts, ka uz depozīta sistēmas ieviešanu ir jāskatās kompleksi. Ieguvumu ir daudz. Un nav ne mazāko šaubu, ka tas ir vērtīgs risinājums Latvijas vides un dabas saglabāšanai, kā arī draudzīga dzīvesveida veicināšanai mūsu sabiedrībā. Noslēgumā vēlos atgādināt depozīta sistēmas ieviešanas galvenās pozitīvās puses - tīrāka vide, iepakojuma materiālu atkārtota un ilgtspējīga izmantošana, zaļāka dzīvesveida popularizēšana un Eiropas Savienības mērķu... izvirzīto mērķu sasniegšana. (Dep. J.Viļums: “Cik tas maksās?”; dep. I.Zariņš: “30 miljoni!”) Paldies.
Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Pagājušajā Saeimā attiecīgo likumprojektu izdevās nodot komisijām un, ja mums paveiksies, tad šajā Saeimā jau izdosies pieņemt pirmajā lasījumā. Un, ievērojot tradīcijas, novēlu nākamajai Saeimai vismaz divos lasījumos šo likumu pieņemt. Bet, piemēram, šodien publicētā rakstā, šķiet, nozares pārstāvis vai lobists Pēteris Liniņa kungs atzīst, ka likumprojekts ir sasteigts. Tad gan tas ir ļoti, ļoti daudzus gadus “sasteigts”... Bet tālāk paliek nopietnāk - citstarp tiek apgalvots, ka depozīta sistēma... rezultātā būtiski samazināsies atkritumu plūsma un daļai atkritumu poligonu un ražotņu, kas uzbūvēti par Eiropas Savienības un valsts līdzekļiem, nāksies samazināt darbības apjomu. Tā ir pilnīga taisnība. Un jādomā, ka darbības apjomu nāksies samazināt daudz vairāk, nekā nosaka šis likums, jo pārstrādes mērķi, ko Latvijai būs ļoti grūti izpildīt... jau 2020.gada pārstrādes mērķus... 20-30 Eiropas Savienības noteiktos aprites ekonomikas mērķus Latvijai patiešām būs ļoti grūti sasniegt. Tāpēc es aicinu nākamo Saeimu noteikti ķerties pie šī jautājuma un skatīties uz to plašāk, proti, kā kopumā darbosies atkritumu apsaimniekošanas sistēma un - vēl vairāk! - kā darbosies aprites ekonomika, kā šajā sistēmā Latvija var pelnīt, nevis tikai veicināt izmaksas. Bet, lai šo sarunu atkal neatliktu uz nākamās Saeimas beidzamo darbības gadu, būtu ļoti svarīgi šobrīd pieņemt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Es aicinu atbalstīt - pat tos, kuri varbūt domā, ka tas ir jādara mazliet citādi, - un nākamajā Saeimā ļoti rūpīgi jau no paša sākumā ķerties pie šiem aprites ekonomikas jautājumiem. Tie ir ļoti svarīgi gan no ekonomikas viedokļa, gan arī no vides aizsardzības viedokļa, ko jau Eglīta kungs minēja, - to es neatkārtošu. Aicinu atbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Vucānam.
Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Kad likumprojekts “Grozījumi Iepakojuma likumā” tika nodots komisijām, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija tika noteikta kā līdzatbildīgā komisija, bet šis likumprojekts tika nodots kopā ar otru likumprojektu - “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā”. Otram likumprojektam atbildīgā komisija ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, savukārt Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir līdzatbildīgā komisija. Gatavojot pirmajam lasījumam šodien no rīta, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija abus šos likumprojektus skatīja ar motivāciju, lai tiešām nākamā sasaukuma deputātiem būtu iespēja strādāt ar šo likumprojektu, un nolēma atbalstīt pirmajā lasījumā gan grozījumus Iepakojuma likumā, gan arī grozījumus Dabas resursu nodokļa likumā. Par Dabas resursu nodokļa likumu... Šis likumprojekts tiks skatīts sēdē nākamajā ceturtdienā, 1.novembrī, un tad par to arī būs iespēja balsot. Bet šobrīd aicinu pirmajā lasījumā atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā”. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Saudzīga attieksme pret dabu man ir jau no bērnības. Es aiz sevis nekad neatstāju nevienu papīriņu, nedz - vēl jo vairāk - kādu plastmasas pudeli. Man tas liekas nepieņemami. Pats par sevi saprotams, ka par dabu mums ir jārūpējas. Taču, ja mēs runājam par depozīta sistēmu... protams, man arī būtu ļoti patīkami, ja būtu iespēja, ka es varu savus plastmasas atkritumus - pudeles - nodot un saņemt par tām kaut kādu atlīdzību. Bet pats galvenais, ka es tās neredzēšu kaut kur dabā mētājoties. Taču, ja mēs paskatāmies, kas šis ir par priekšlikumu, tad patiesībā jāatzīst, ka tas vairāk ir bijis kā priekšvēlēšanu populisms, tāpēc ka sabiedrība to pieprasa un kādam tas varētu būt izdevīgi. Jo pēc būtības, ja jūs paskatīsieties, kas tiek piedāvāts, - tiek piedāvāts vecs... vecs, novecojis risinājums, kā rūpēties par dabu. Tas skars tikai ļoti mazu daļu no visiem atkritumiem. Jūs te nācāt un skaisti runājāt par to, kā nu, redziet, mēs te tagad rūpējamies par dabu, kā mēs pildīsim visas tās atkritumu šķirošanas prasības, ko mums uzliek Eiropa. Kāpēc jūs noklusējat to, ka šī sistēma risinās... skars tikai pavisam maziņu daļiņu no tā visa - apmēram divus trīs procentus no visiem atkritumiem -, par kuru - tas tiek noklusēts! - maksāsim daudzus, daudzus miljonus? Pēc būtības tas ir novecojis, vecs, neefektīvs risinājums, kurš gandrīz neko nerisina. Vēl vairāk! Tas radīs ļoti nopietnas problēmas. Šīm problēmām tā netieši pieskārās Cilinska kungs - ka jābūt ir sistēmiskam risinājumam. Kā es to redzu, pareizi būtu šo risinājumu, tā teikt, likt tiešām kopējā sistēmā. Tas, ka visus šos gadus tas ir uzkāries un nav gājis uz priekšu, lielā mērā ir pašu šo likumprojekta virzītāju “nopelns”. Viņi nav spējuši īstenot šo sistēmu. Man rodas sajūta, ka viss šis pasākums ir vajadzīgs tikai tāpēc, ka kāds uzreiz redz atkal šo skaisto iespēju - uztaisīt 30 miljonu vērtu iepirkumu un nopirkt kaut kādas dārgas, vecmodīgas iekārtas, kuras jau sen vairs neviens nekur nepērk un neizmanto. Lūk, tas ir šī likumprojekta mērķis! Lūk, kāpēc tas ir vajadzīgs! Lūk, kāpēc kāds to dzen cauri - tā vietā, lai to normāli sagatavotu! Kolēģi! Ja tik tiešām kādam ir atbildība par vidi un mēs tiešām gribam atrisināt šo problēmu, tad es aicinu: veidojam sistēmisku risinājumu, nevis no visa konteksta izraujam kaut kādu vienu mozaīkas sastāvdaļu un pasakām: “Kādi mēs būsim malači! To atrisināsim!” Tas ir apmēram tāpat, kā no mašīnas... izskrūvēt vienu skrūvīti ritenim un pateikt: “Redziet, nu mēs ar šo skrūvīti tagad uztaisīsim kaut ko.” Bet rezultāts būs tas, ka visa tā mašīna var sabrukt un mums iznāks taisīt vēl lielākus remontus. Tāpēc es aicinu tomēr šādu likumprojektu uz priekšu nevirzīt, bet aicinu pārdomāti strādāt tos, kuri būs nākamajā Saeimā. Uztaisām kārtīgu sistēmisku risinājumu, lai tiešām ir šī depozīta iespējas, bet lai tās ir integrētas kopējā sistēmā! Lai tas būtu izmaksu efektīvs un tiešām varbūt arī krietni apjomīgs attiecībā uz modernākiem risinājumiem! Galu galā - ir jauns... (Dep. J.Viļums: “Modernās tehnoloģijas!”) Tieši tā! Ir jauns attīstības līmenis ekonomikā. Attīstās informācijas tehnoloģijas, attīstās zināšanu ekonomika, un mums jau ir uzņēmumi, kuri varētu nākt ar jauniem, moderniem risinājumiem. Ja jau mēs esam gatavi iztērēt 30 miljonus šim pasākumam un nopirkt no kaut kurienes kaut kādas vecas, citiem jau vairs nevajadzīgas iekārtas, tad varbūt labāk ieguldām šos miljonus un šeit uztaisām inovatīvu, jaunu sistēmu atkritumu apsaimniekošanai, un tas būs mūsu know-how, kurš tiešām reāli strādās priekš Latvijas ekonomikas! Es aicinu meklēt ilgtspējīgu un sistēmisku risinājumu. Paldies.
Vārds deputātam Ilmāram Latkovskim.
Es arī aicināšu skatīties ilgtspējīgi un sistemātiski, bet līdz ar to arī - atbalstīt. Jā, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā mums bija diskusija, un varbūt pirmo reizi tur parādās nopietni argumenti “par” un “pret”. Tā diskusija sākās! Varbūt tas atstāj sasteigta likumprojekta iespaidu, bet, ticiet man, tas nebūs tas sasteigtākais. Un šobrīd jau netiek pieņemts... Runa ir par to, vai ieslēgt atpakaļgaitā un paslaucīt zem paklāja un kaut kad atkal mēģināt uzsākt... un runāt, ka viss ir sasteigts un dzīve ir aizsteigusies pa priekšu... un atkal jāslauka zem tepiķa... Vai arī - uzsākt? Jā, ir briesmas, ka varētu būt “OIK-2”. Ir briesmas, ka... dažiem bizness pazūd, bet citiem veikli varbūt uzrodas. Skaidrs, ka tas kaut ko maksās. Bet tas viss ir tāpēc arī nopietni izsverams. Jā, tieši tā! Nākamā Saeima to varēs darīt tik gausi un pamatīgi, cik vien to vajag. Arī ne tik šauri, kā tas ir varbūt šobrīd. Jā, Einārs Cilinskis teica: jāskata kompleksi. Bet... Viņš teica: līdz ar to arī atbalstām šo... Jo būtībā tas ir arī, ja skatām plašāk, apziņas maiņas jautājums, domāšanas maiņas jautājums un dzīvesveida maiņas jautājums. Jautājums par vidi, par vides piesārņojumu un arī par resursu taupīgu izmantošanu. Tālab es aicinu, neskatoties uz visiem iebildumiem, uz visām šaubām, nepaslaucīt atpakaļ zem tepiķa šo likumprojektu, bet nodot tālāk izskatīšanai 13.Saeimā.
Vārds Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārajam sekretāram Jānim Eglītam, otro reizi.
Godājamie deputāti! Atbildot uz šeit izskanējušajiem mītiem... depozīta sistēma netiek ieviesta kā kaut kas atsevišķs, kaut kas jauns un kaut kas neitrāls. Tā ir daļa no dalītās atkritumu vākšanas sistēmas, kas, kā pierāda gan Lietuvas, gan Igaunijas, gan arī vēl deviņu Eiropas Savienības dalībvalstu piemērs, var būt sistēmas sastāvdaļa. Kas attiecas uz izskanējušo viedokli par to, ka tas maksās no budžeta, es varu pateikt, ka no valsts budžeta tas nemaksās... tieši neko. Šo sistēmu ievieš ražotāji, tirgotāji, kā tas jau ir šobrīd... viņi novirza naudu, tikai nedaudz citā veidā... tieši tāpat viņi novirzīs depozīta sistēmas radīšanai. Paldies.
Vārds deputātam Varim Krūmiņam.
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas priekšsēdētāja! Man kā makšķerniekam un medniekam ļoti, ļoti grūti ir saprast tos cilvēkus, kuri uzskata, ka depozīta sistēma nav vajadzīga. Tā ir vajadzīga, tā jau bija vajadzīga pirms četriem gadiem. Es tikai pāris piemēru varu pastāstīt. Braucot ar laivu pa upi, ļoti bieži pretī peld pudeles. It sevišķi pavasarī, kad ūdens līmenis paceļas, tad tās peld masveidā - bundžas un pudeles. Tās nāk iekšā no pļavām, no laukiem... Ja cilvēks var paņemt līdzi uz pikniku savu taru, pēc tam to iztukšotu tā kā vajadzētu mācēt aizvākt un aiznest. Ejot mežā par dzinēju deviņus gadus, ko es tur redzu? Es arī mežā redzu pudeles, plastmasas bundžas, metāla bundžas. Trīs gadus nostrādāju Igaunijā par treneri. Latvieši bija iemācījušies Latvijā pirktām pudelēm kodus pielāgot tā, lai Igaunijā depozīta sistēmā tās varētu nodot. Cilvēki pat no Smiltenes veda uz Valgu pudeles nodot. Bija tādi lieli režģi salikti, kur plastmasas pudeles meta iekšā, lai mums būtu tīrāka vide. Bija iemācījušies noskrūvēt korķīti, izpūst gaisu, izvilkt ārā un vest uz Valgu nodot. Un, ja kāds grib teikt, ka šādā veidā mums vide nepaliks tīrāka, tad jūs ļoti kļūdāties. Ieviešot depozīta sistēmu, vide simtprocentīgi kļūs daudz tīrāka, būs, kas salasa pat pēc tiem, kas pudeles met prom. Tā ka atbalstām visi depozīta sistēmu! Paldies.
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam.
Kolēģi, es domāju, ka... Ņemot vērā Eiropas Savienības kopējo politiku, nupat ir pieņemts lēmums par plastmasas izstrādājumiem, dažādi aizliegumi. Paši šodien Saeimā daudz ko lēmām. Tas viss ir pareizā virzienā, es pilnībā atbalstu aprites ekonomiku un arī balsošu par šo likumprojektu pirmajā lasījumā, bet tas, kas mulsina, ir šīs slavas dziesmas tādā nozīmē, ka viss ir lieliski, būs lieliski un viss ir kārtībā. Es gribētu tiešām dzirdēt objektīvu izvērtējumu no abām pusēm, tādu objektīvu tā visa ieguvumu un zaudējumu izvērtējumu no VARAM, jo komisijā, uzdodot jautājumus, ministrs uz tiem neatbildēja. Vienkārši tika grūsts cauri... Un jautājumi ir vairāki. Es mēģināšu pa vienam ātri iziet cauri. Pirmais. Ja Ministru kabinetā šī lieta neiet cauri, tad es gribētu dzirdēt pamatojumu un argumentus, tieši kāpēc un kas bremzē šo procesu, kāpēc tās pašas partijas, kas ir pārstāvētas Ministru kabinetā, nevar dabūt šo cauri... un Saeimā tas izies. Otrais. Ir diezgan, manuprāt, nekorekti argumentēt tā, ka to, ko ieguldīs... Pareizi arī pateica Eglīta kungs... tas neprasīs daudz budžeta līdzekļu, izņemot gadījumu, ja sistēma strādās ar zaudējumiem - tad nāksies piekompensēt kā sabiedrisko transportu. Tas būs no iedzīvotāju maciņiem. Un tēze - jūs saņemsiet ieguldīto atpakaļ... Runājot par 10 eirocentiem, tiek noklusēta būtiska lieta - ka samaksās par pudeli 16 eirocentus, bet saņems atpakaļ 10. Es nesaku to, ka šis likumprojekts ir slikts, bet argumentācija, ar kuru to virza, manuprāt, nav korekta attiecībā uz iedzīvotājiem un deputātiem, kuri pieņem lēmumus. Trešais. Es komisijā vairākkārt uzdevu jautājumus (un tādas ir mūsu, deputātu, tiesības): cik izmaksā šī sistēma? Un galvenais - mēs taču likumus pieņemam mērķu sasniegšanas dēļ, nevis tādēļ, lai ieviestu vienu vai otru lietu. Un mērķis ir samazināt plastmasas atkritumu, šo pudeļu, daudzumu. Tātad - cik liels efekts attiecībā pret, nezinu, 100... katriem 100 ieguldītajiem eiro ir no šīs sistēmas? Gaidu godīgu atbildi, lai saprastu, vai 30 miljoni ir objektīva cena, ko mēs esam gatavi maksāt par šiem 800 aparātiem. Un 16 miljoni gadā - par uzturēšanu... Un cik procentuāli mēs ar šo diezgan iespaidīgo ieguldījumu... cik mēs savācam atpakaļ? Un līdz ar to es aicinātu atnākt arī VARAM pārstāvi un kliedēt bažas. (Dep. E.Putra: “Bija jau divreiz!”) Žēl, jā. Bet ir citi, kas ir arī par šo jautājumu runājuši... Aicinu nākt un kliedēt bažas, kas virmo sabiedrībā. Līdzīgi ar OIK sistēmu... jo arī OIK jau ir radīta, kad valsts... sākotnēji jau nebija domāts, ka tā maksās no sava budžeta tik daudz. Tas viss jau bija uz iedzīvotāju pleciem. Lūdzu kliedēt bažas, ka šī labā ideja, kuru arī es atbalstīšu un balsošu “par”, nav “OIK-2”... shēma, kā nopelnīt, iespējams, atsevišķiem politiķiem. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Smiltēna kungs! Sistēma vēl nav ieviesta. Un tas, kādā formātā izskatīsies sistēma brīdī, kad tā tiks ieviesta, - tas ir vēl laika jautājums. Es domāju, ka atbilstoša sistēma būtu tāda, lai iemaksātais depozīts būtu tādā apjomā, kādu cilvēks var caur šo depozīta automātu saņemt atpakaļ. Respektīvi, līdzīgi kā citās valstīs: ja 10 centus iemaksā, tad 10 centus arī var saņemt atpakaļ. Un, ja kāds saka, ka to nevar izdarīt... Es domāju, ka to var izdarīt! Jautājums ir par uzņēmumiem, kuri piedāvā šos pakalpojumus. Manuprāt, tajā brīdī, kad jau būs runa par konkrētiem uzņēmumiem, kuri piedāvās šos automātus izveidot, apkalpot un tamlīdzīgi, - tajā brīdī ir svarīgi skatīties, kurš piedāvās viskonkurētspējīgāko cenu, lai šī sistēma strādātu un būtu tāda, kādu mēs to vēlamies. Atbildot uz jautājumu, vai vajag šo sistēmu, teikšu: es esmu pārliecināts, ka pavisam noteikti to vajag. Ir daudzi novadi, ir daudzas pilsētas, kuras apaug ar šiem plastmasas atkritumiem, ar metāla atkritumiem, kuri tiek vienkārši izmesti visur, kur pagadās. Ja cilvēkam būs iespēja no 10 nodotajām vienībām saņemt vienu eiro atpakaļ, tad, es esmu pārliecināts, būtiski samazināsies šo atkritumu daudzums, būtiski arī pieaugs daudzu cilvēku dzīves līmenis. Es tiešām uzskatu, ka šo sistēmu vajadzēja ieviest jau pirms vairākiem gadiem. Tikai atsevišķu atkritumu apsaimniekotāju lobisma dēļ šī sistēma joprojām nav ieviesta. Jo, kā mēs zinām, ir daudz ietekmīgu oligarhu, kuriem ir izdevīgi, ka tiek uzturēta esošā sistēma.
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam, otro reizi.
Dombravas kungs! Pārliecība un ticība ir laba lieta, bet, ja mūsu lēmumi būs balstīti tikai uz pārliecību un ticību, bez skaitļiem, faktiem un aprēķiniem, tad, es domāju, labu galu neņemsim. Tāpēc tas mans jautājums šodien, pieņemot lēmumu... Es vēlreiz akcentēju: es balsošu “par”. Es uzskatu: pareizi, ir jāvirzās uz to! Bet es gribu redzēt aprēķinus, konkrētus skaitļus. Vai kāds var atnākt un pateikt, cik tas maksās? Kādu mērķi mēs sasniegsim? Cik par to maksās iedzīvotāji? Ko viņi saņems atpakaļ, un kāds būs tā visa rezultāts? Tas ir vienīgais, ko es jautāju. Novērsiet manas bažas, ka šis mūsu balsojums varētu būt kā... nu, kā jauna problēma, ko risinās nākamie parlamenti! Tas ir viss, ko es prasu. Paldies.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Es centīšos novērst šīs bažas. Tātad... eskimosiem ir vairāk nekā 100 vārdu, kas apzīmē vārdu “sniegs”. Latviešiem drīz, manuprāt, arī būs tikpat daudz vārdu, kas apzīmē vārdu “zagt” - neefektīvi izlietot, neefektīvi pārņemt, pieņemsim, neefektīvi pārvaldīt, neekonomiski izlietot, izšķērdēt un tā tālāk. Mēs varam šos vārdus vēl meklēt un dažnedažādus atrast. Lielākā baža ir par to, ka šis var izrādīties “OIK-2”. Tur arī tas suns ir aprakts. Bet doma ir pareiza, tam visam ir jānotiek. Vēl labāka ziņa ir tā, ka man principā šeit 65 deputātiem šo vispār nav jēgas skaidrot. Jo jūs nebūsiet nākamajā Saeimā. (Starpsauciens: “Lasīsim pudeles!”) Savukārt nākamā Saeima... (Starpsauciens.) Savukārt nākamā Saeima izdarīs attiecīgos grozījumus, lai kādam konkrētam, pieņemsim, automātu ražotājam, kurš šīs pudeles savāc... Es jums varu vienu piemēru pateikt - ir Norvēģijā viens tāds ražotājs monopolists, kurš šādus automātus ražo. Es esmu absolūti drošs un pārliecināts, ka šis uzņēmums Latvijā šos aparātus neuzstādīs... un arī nebūs bažu, ko Smiltēna kungs minēja... par kaut kādiem veciem, neefektīviem aparātiem un tā tālāk. Šī lieta tiks sakārtota. Bet to izdarīs jau otrajā lasījumā ar attiecīgiem priekšlikumiem. Un patiešām ir pamats bažām, vai iedzīvotāji atkal netiks kaut kādā veidā apkrāpti. Ar šīm bažām tad arī beidzam sarunas par grozījumiem Iepakojuma likumā. Atbalstām, un 13.Saeima izdarīs tā, ka viss ar Iepakojuma likumu būs kārtībā. Paldies jums.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas skaidrojams?
Godātie kolēģi, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā ar balsu vairākumu likumprojekts tika atbalstīts, un lūgums to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Iepakojuma likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 53, pret - 1, atturas - 23. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumus gaidīsim līdz 5.novembrim.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5.novembris. Godātie kolēģi! Par iesniegtajām izmaiņām sēdes darba kārtībā. Deputāti Straujuma, Lībiņa-Egnere, Rībena, Gaidis Bērziņš un Kleinberga lūdz izdarīt izmaiņas sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā likumprojektu “Rīgas Svētā Pētera baznīcas likums”. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Ir!”) Ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai sēdes darba kārtībā tiktu iekļauts likumprojekts “Rīgas Svētā Pētera baznīcas likums”. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 39, pret - 26, atturas - 4. Līdz ar to lēmums pieņemts - likumprojekts sēdes darba kārtībā tiek iekļauts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā” (Nr.1324/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Likumprojekta būtība ir šāda. Ņemot vērā to, ka tiek veikta nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikācijas sistēmas reforma, nepieciešams nozaru likumos, to skaitā arī šajā likumā, iestrādāt administratīvos sodus. Šajā gadījumā ir runa par aizsardzības un drošības jomas iepirkumu normatīvo aktu pārkāpumiem. Šobrīd šādi sodi ir noteikti Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Komisijā likumprojekts tika atbalstīts pirmajā lasījumā. Kolēģi, aicinu jūs atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Aizsardzības un drošības jomas iepirkumu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Termiņš ir 5.novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā” (Nr.1289/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Likumprojekta būtība ir līdzīga - saistīta ar administratīvo sodu iestrādi konkrētos nozaru likumos. Vienlaikus šeit, jāatzīst, atsevišķi sodi tiek precizēti un palielināti... tieši šie sodi - par dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumiem. Komisijā šis likumprojekts tika atbalstīts. Kolēģi, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Dzīvnieku aizsardzības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 5.novembris.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Enerģētikas likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Ļoti cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā” (Nr.997/Lp12). Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Šeit, līdzīgi kā iepriekšējos divos likumprojektos, runa ir par administratīvo pārkāpumu kodifikācijas sistēmas ieviešanu, attiecīgo administratīvo pārkāpumu... attiecīgo normu iestrādāšanu nozares likumā. Šinī gadījumā ir runa par enerģētiku. Komisijā likumprojekts guva atbalstu pirmajā lasījumā. Kolēģi, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Enerģētikas likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Paldies. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 5.novembris.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 5.novembris. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par pašvaldībām””, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Juris Šulcs.
Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījums likumā “Par pašvaldībām”” izskatīšanai otrajā lasījumā. Un ir sagatavoti 14 priekšlikumi. 1. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts komisijā.
Deputāti atbalsta.
5. - deputātu Čigānes, Šulca, Ķirša un Adamoviča priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un ir iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā, kuru jau mēs pieņēmām.
Priekšlikumā numur 1... Deputāti piekrīt.
Nav... 6. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - deputāta Ķirša priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ritvaram Jansonam.
Godātie kolēģi! Jautājumā par pašvaldību revīzijas komisijām Saeimas Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir spērusi soli atpakaļ. Pirmajā lasījumā pieņemtā norma paredz republikas pilsētās, ja to teritorijās vēlēšanu izsludināšanas dienā ir bijis vairāk nekā 100 tūkstoši iedzīvotāju, izveidot revīzijas komisijas. Šo normu paredzēts likvidēt. Norma par obligātām revīzijas komisijām republikas pilsētu pašvaldībās... sevišķi galvaspilsētā, Rīgā, kurai ir liels budžets un saimniecība, manuprāt, būtu pašsaprotama. Revīzijas komisija veiksmīgi darbojas Ventspils pašvaldībā, tā darbojas arī Rīgas domē... darbojās līdz laikam, kad domes pozīcijas deputāta gribas dēļ to likvidēja. Nacionālās apvienības deputāta pirmajā lasījumā piedāvātā un Saeimas atbalstītā priekšlikuma galvenā doma ir šāda: revīzijas komisijā būtu katras domē pārstāvētās politiskās organizācijas vai vēlētāju apvienības pārstāvji, kuru skaits tiktu noteikts iespēju robežās proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam no katras politiskās organizācijas vai vēlētāju apvienības. Šobrīd likums nenosaka to, ka pašvaldībām obligāti jāizveido revīzijas komisijas... tādējādi pašvaldības var kavēt likumīgas un lietderīgas rīcības pilnvērtīgu nodrošināšanu ar finanšu līdzekļiem un mantu. Izplatīta ir prakse, ka republikas pilsētās revīzijas komisiju funkcijas veic audita departamenti, kas ir izpildvaras sastāvdaļa un ir pakļauti domes izpilddirektoram vai domes priekšsēdētājam. Tā rodas situācija, ka informācija nav pieejama visiem politiskajiem spēkiem. Kā piemēru varu minēt Rīgas domi, kur Audita un revīzijas pārvalde saskaņā ar tās reglamentu ir tieši pakļauta domes priekšsēdētājam. Priekšsēdētājs ieceļ un atlaiž pārvaldes vadītāju, apstiprina iekšējā audita veikšanas un darba dokumentu izstrādes metodiku, veicamā darba plānus. Vienīgi Rīgas domes priekšsēdētājs ir tiesīgs lemt, kuras domes institūcijas vai amatpersonas ir iepazīstināmas ar revīziju un tematisko pārbaužu rezultātā sagatavotajiem iekšējā audita ziņojumiem, revīzijas aktiem un revīzijas atzinumiem. Šobrīd prokuratūras lietvedībā ir tā dēvētā “Rīgas satiksmes” nanoūdens krimināllieta. Izvērtējot krimināllietā iegūtās ziņas, pieņemts lēmums par kriminālprocesa sadalīšanu un jauna kriminālprocesa sākšanu, proti, par iespējamu krāpšanu lietā... kura ir lielā apmērā. Nav brīnums, ka tā sauktajā nanoūdens lietā faktu, ka Rīgas pašvaldības sabiedrībai “Rīgas satiksme” it kā piegādātajai precei nav izcelsmes dokumentu, auditā atklāja Valsts ieņēmumu dienests, nevis Rīgas domes Audita un revīzijas pārvalde. Savukārt to, ka uz sabiedriskā transporta izdevumiem attiecināti arī tēriņi, kuriem nav saistības ar šo jomu un kuri ir nelietderīgi un pat izšķērdīgi, konstatēja Valsts kontrole, nevis iekšējā... Rīgas domes Audita un revīzijas pārvalde. Ņemot vērā, ka republikas pilsētu pašvaldību darbība ir komplicēta un, rīkojoties ar finanšu līdzekļiem, prasa lielu atbildību, pirmajā lasījumā pieņemtā redakcija nodrošinātu pašvaldību lielāku paškontroli, veicinātu tiesiskumu to darbībā. Pašvaldību revīzijas komisijās pēc iespējas būtu pārstāvēti visi konkrēto pašvaldību politiskie spēki, tādā veidā nodrošinot visu iedzīvotāju interešu aizstāvību. Var oponēt, ka likumprojektā nav pietiekami izstrādāta revīzijas komisiju darbības reglamentācija. Bet kā lai pie tā strādā, ja visu laiku nav bijis politiskās gribas likumprojektu virzīt uz otro lasījumu? Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā Nacionālās apvienības un VIENOTĪBAS deputātu izstrādātā revīzijas komisiju darbības reglamentācija tika noraidīta. Jāņem vērā, ka atbilstoši Kārtības rullim nākamā Saeima šo likumprojektu var skatīt tikai pirmajā lasījumā, un pēc tam ir iespējams izstrādāt detalizētu revīzijas komisiju darbības reglamentāciju. 8. - komisijas priekšlikumu neatbalstot, 13.Saeima pārņems redakciju, kas noteiks revīzijas komisiju obligātumu. Aicinu neatbalstīt 8.priekšlikumu, kas no likumprojekta paredz izslēgt pirmajā lasījumā pieņemto redakciju.
Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Cienījamie kolēģi! Nu, pirmām kārtām es gribētu teikt, ka šeit ir runa nevis par Rīgas pašvaldību, bet par grozījumiem likumā “Par pašvaldībām”. Vēlos atgādināt, ka likums “Par pašvaldībām” ir izveidots pilnīgā saskaņā ar Eiropas vietējo pašvaldību hartu un paredz vienādu regulējumu visām pašvaldībām neatkarīgi no tā, vai tās ir lielas vai mazas. Tas ir pirmkārt. Otrkārt. Par to, ka jāizveido revīzijas komisija... tā ir obligāta likuma norma... tikai vienā - Rīgas pašvaldībā... Tā ir zināma atkāpe arī no Eiropas vietējo pašvaldību hartas, jo šeit nav paredzēta papildu funkciju veikšana un papildu funkciju finansēšana no valsts puses. Nākamā lieta. Pašvaldībās atšķirībā no biedrībām un nodibinājumiem ir diezgan sazarota un komplicēta auditēšanas sistēma. Ir ne tikai iekšējais audits, ko minēja Jansona kungs, bet ir arī ārējais, neatkarīgais, audits, ir obligātas Valsts kontroles finansiālās revīzijas. Attiecībā uz normatīvajiem aktiem kontroli veic Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, kurai ir tādas tiesības - ne tikai pārbaudīt normatīvo aktu saturu, bet arī attiecīgos gadījumos bremzēt to turpmāko virzību. Līdz ar to sistēma paredz, ka pašvaldībām ir tiesības bez šīs sistēmas izveidot arī revīzijas komisijas. Līdz ar to, paredzot pienākumu izveidot revīzijas komisijas saskaņā gan ar hartu, gan ar paša likuma būtību un jēgu... tad būtu nepieciešams paredzēt to kā obligātu funkciju visām pašvaldībām. Nākamais moments. Šodien tika minēts arī tas, ka ir apgrūtināta pieejamība informācijas avotiem, piekļuve pie informācijas un tā tālāk. Tā ir reāla problēma ne tikai Rīgā, bet arī visās citās pašvaldībās, un tas jautājums tiešām būtu jārisina. Bet šinī gadījumā ir runa nevis par likumu “Par pašvaldībām”, bet par īpašo likumu, kurš arī, starp citu, ir atvērts. Tas ir likums par pašvaldību domju deputātu statusu - likums, kuru tiešām vajadzētu papildināt, paredzēt arī papildu iespējas dabūt deputātu darbībai nepieciešamo informāciju. Ņemot vērā visus šos apsvērumus, komisija vienprātīgi nebija atbalstījusi šo iesniegto priekšlikumu. Un līdz ar to es personīgi aicinātu balsot “pret”.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas vēl piebilstams?
Jā. Komisijas vārdā varu tikai piebilst, ka tiešām mēs esam ļoti ilgi, varbūt pat par ilgu, skatījuši šo jautājumu. Bet... komisijas darba būtība bija tā, ka mēs izskatījām... tikāmies ar visām pārstāvošajām grupām - gan mazām pašvaldībām, gan republikas nozīmes pilsētu pašvaldībām. Un komisija tiešām nonāca pie slēdziena, ka revīzijas komisija nav brīnumnūjiņa, kas atrisinās visas šīs problēmas; ka uz šo problēmu jāskatās daudz citādāk un ka ir tiešām jāpalielina mūsu pašvaldību deputātu tiesības un pilnvaras. Tādēļ Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas lēmums - 8.priekšlikums - paredz to, ka mēs izslēdzam pirmo redakciju un atstājam 73.pantu tādā redakcijā, kādā tas bija līdz šim: “Dome var izveidot revīzijas komisiju, kura darbojas saskaņā ar domes apstiprinātu nolikumu.”
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 31, atturas - nav. Līdz ar to priekšlikums ir atbalstīts.
9. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 34, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - deputāta Jansona priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
11. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti... vai vēlas balsojumu? (Starpsauciens: “Jā!”) Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 40, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Vai deputāti vēlas balsojumu? Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 38, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
13. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 38, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un 14. - deputātu Jansona, Šulca, Ķirša, Adamoviča un Dombravas priekšlikums. Arī tas komisijā netika atbalstīts.
Deputāti vēlas balsojumu. Tātad... Šis priekšlikums nav balsojams, jo netika atbalstīti saistītie iepriekšējie priekšlikumi.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījums likumā “Par pašvaldībām”” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par pašvaldībām”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumus trešajam lasījumam komisija gaidīs līdz šā gada 5.novembrim.
Paldies. Priekšlikumus var iesniegt līdz šā gada 5.novembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Piedāvāju izskatīt likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”, ko ir skatījusi Juridiskā komisija un kas, var teikt, savā ziņā ir saistīts ar nākamajiem darba kārtībā iekļautajiem diviem likumprojektiem - “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” un “Grozījumi Notariāta likumā”. Neliels atskats vēsturē, lai būtu skaidrība par to, ka piedāvātās normas vai piedāvātie grozījumi nav radušies pēkšņi, ar vēlmi tos ātri pieņemt. Proti, Juridiskās komisijas lietvedībā jau vairāk nekā 10 mēnešus ir likumprojekti ar... šobrīd es runāšu par visiem trim likumprojektiem ar tieši tādiem pašiem nosaukumiem (Nr.1123/Lp12, Nr.1124/Lp12 un Nr.1125/Lp12). Šie likumprojekti savulaik tika atvērti ar vienu konkrētu mērķi, taču likumprojektu izskatīšanas gaitā tika iesniegti vairāki citi priekšlikumi, kas nebija saistīti ar sākotnējo mērķi. Komisijā par šiem manis minētajiem iepriekšējiem likumprojektiem notika gan vairākas komisijas sēdes... es minēšu datumus - šā gada 20.februāris, 5.jūnijs, 5.septembris, 19.septembris, 26.septembris... un 23.oktobrī - vēl divas sēdes. Tātad tur mēs gatavojām manis minētos likumprojektus trešajam lasījumam un konstatējām, ka ir vairāki jautājumi, par kuriem mēs nevaram rast vienotu viedokli (viens no jautājumiem bija saistīts ar nostiprinājuma lūgumu iesniegšanu elektroniskā formā). Taču, lai nekavētu to jautājumu tālāku virzīšanu, par kuriem ir vienprātība, mēs komisijā nolēmām šos manis minētos likumprojektus, kas tika gatavoti trešajam lasījumam, sadalīt - izdalīt ārā tās normas, par kurām faktiski diskusiju nav. Piemēram, par zemesgrāmatu nodaļu tiesnešu integrāciju rajonu (pilsētu) tiesās... Mēs nupat nobalsojām arī par grozījumiem Civilprocesa likumā un grozījumiem likumā “Par tiesu varu”, kas saistīti... Par ļoti būtiskiem atzīstami arī grozījumi Bāriņtiesu likumā, kas ir saistīti ar papildu izglītības prasībām bāriņtiesu locekļiem. Kā jau es minēju, par šiem jautājumiem faktiski komisijā ir bijusi vienprātība. Līdz ar to tātad komisija ir izdalījusi... Sāksim tātad ar pirmo - ar likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”. Un, ņemot vērā, ka faktiski šeit diskusijām nevajadzētu būt, es komisijas vārdā aicinu noteikt steidzamību likumprojektam “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Kolēģi, komisijas vārdā es aicinu šo likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Kolēģi, ja nebūtu iebildumu, es piedāvātu noteikt, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šodien, tātad 25.oktobrī, pulksten 17.00.
Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai... Lūdzu, atkārtojiet vēlreiz.
25.oktobra pulksten 17.00.
Šā gada 25.oktobra pulksten 17.00. Un izskatīšana Saeimas sēdē?
Izskatīšana - Saeimas 1.novembra sēdē.
Un izskatīšana - Saeimas šā gada 1.novembra sēdē. Paldies. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Bāriņtiesu likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Es jau informēju par to, kādēļ ir tapuši šie grozījumi Bāriņtiesu likumā. Līdz ar to komisijas vārdā aicinu šo likumprojektu atzīt par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 25.oktobra pulksten 17.00. Un izskatīšana - Saeimas 1.novembra sēdē.
Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 25.oktobra pulksten 17.00. Izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 1.novembrī. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Notariāta likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Kolēģi! Līdzīga tapšanas vēsture ir arī likumprojektam “Grozījumi Notariāta likumā”. Šeit es gribētu papildus uzsvērt, ka šajos grozījumos ir ietverta arī jauna sadaļa, kas paredz Latvijas Zvērinātu notāru padomes tīmekļvietnē iesniegta paziņojuma apliecināšanu. Tieši par šo sadaļu bija ļoti liela interese no vairākām nevalstiskajām organizācijām, lai šī sadaļa arī tiktu pieņemta. Tātad komisijas vārdā aicinu noteikt šim likumprojektam steidzamību.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Notariāta likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Kolēģi! Aicinu komisijas vārdā atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Notariāta likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Arī šim likumprojektam lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 25.oktobra pulksten 17.00, izskatīšana - 1.novembra sēdē.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 25.oktobra pulksten 17.00, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 1.novembrī. Esam nonākuši pie sadaļas “Lēmumu projektu izskatīšana”. Lēmuma projekts “Par Latvijas Republikas 2017.gada pārskata par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem apstiprināšanu”. Publisko izdevumu un revīzijas komisijas vārdā - deputāts Andris Bērziņš.
Kolēģi! Publisko izdevumu un revīzijas komisija savā 2018.gada 24.oktobra sēdē izskatīja jautājumu par Latvijas Republikas 2017.gada pārskatu par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem, izvērtējot komisijā iesniegto Ministru kabineta 2017.gada pārskatu. Valsts kontroles revīzijas ziņojumā... kā arī komisijas sēdē uzklausot kompetentu institūciju pārstāvi, vēlos sniegt īsu kopsavilkumu par konstatēto. Pirmkārt, drusku par pozitīvo. 2017.gadā Latvijas ekonomiskās izaugsmes temps salīdzinājumā ar 2016.gadu ir būtiski pieaudzis, sasniedzot 4,5 procentus un attiecīgi pārsniedzot Eiropas Savienības dalībvalstu vidējo ekonomikas izaugsmes līmeni par 2,8 procentiem. Otrkārt, vispārējās valdības budžets ir bijis ar nelielu deficītu - 0,5 procenti no IKP, ko būtiski ietekmē Eiropas Savienības fondu 2014.-2020.gadam plānošanas perioda projekta... maksājumu veikšana. Deficīta un parāda rādītāji tāpat kā iepriekšējā pārskata periodā ir bijuši vieni no zemākajiem Eiropas Savienībā, tā apliecinot konsekventu valsts virzību uz finanšu ilgtspēju. Treškārt, 2017.gada beigās Latvijas vispārējās valdības parāds bija 10,8 miljardi eiro jeb 40,1 procents no IKP un ir joprojām viens no zemākajiem eirozonas dalībvalstu vidū. Runājot par pašvaldību jomu, jāatzīmē, ka pašvaldību konsolidētajā budžetā 2017.gadā bija 14,2 miljonu eiro finansiālais deficīts salīdzinājumā ar 2016.gada 57,4 miljonu eiro pārpalikumu. 2017.gadā ir būtiski pieauguši pašvaldību kapitālie izdevumi gan Eiropas Savienības projektu realizācijai, gan pamatfunkcijām, sasniedzot pat 511 miljonus, komats, četrus... 511 miljonus eiro, kas ir par 65,2 procentiem vairāk nekā 2016.gadā, tajā skaitā kapitālie izdevumi Eiropas Savienības projektu realizācijai pieauguši par 110,2 miljoniem eiro jeb vairāk nekā septiņas reizes. Vērtējot Valsts kontroles revīzijas rezultātus, konstatēts, ka, līdzīgi kā iepriekšējos pārskata gados, joprojām norādīti arī būtiski trūkumi. Viens no tiem - nepieciešamība pilnveidot valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības sistēmu. Valsts kontrole regulāri jau ir vērsusi uzmanību uz netaisnīgu atlīdzības sistēmu vairāku saimniecisko gadu pārskata revīzijās, tomēr arī šī gada pārskata revīzijā konstatēts, ka pēc būtības valsts pārvaldes institūcijās nedarbojas vienota atlīdzības sistēma. Ļoti ceram, ka iesniegtie, Ministru kabinetā izskatītie... likumprojektā izmaiņas... nākamā valdība veiks būtiskas izmaiņas, lai tas būtu vienlīdzīgs... kopumā visā valstī. Joprojām konstatēti būtiski trūkumi nodokļu administrēšanas sistēmā, lai gan uzsākti pasākumi trūkumu novēršanai. Jāatzīmē, ka viens no būtiskiem momentiem ir... ka joprojām ilgu laiku pastāv... bieži presē parādās tādi skaitļi, ka valstī ir nenomaksāti... kaut kur tuvu pie miljarda, drusku mazāk par miljardu... drusku pāri miljardam... naudas summas. Pēc būtības šīs naudas summas nav atgūstamas, bet lēnā garā tā virzība uz pozitīvo pusi iet, jo, godīgi sakot, notiek... godīgi sakot, notiek, nu, tāda... tāda mānīšanās. Tie skaitļi... principā tās summas nekad nevarētu tikt atgūtas atpakaļ. Ir grāmatvediski pareizi jānokārto šie jautājumi, un tie nav jāparāda. Finanšu ministrija lēnām šo jautājumu kārto. Bet, ja jūs zināt, ka šī summa parādās, tad... cilvēkiem, protams, rodas, teiksim, nepareiza attieksme... Nu, ja nav iekasēts viens miljards, kuru var iekasēt, bet neiekasē, tad... kādi jautājumi tur ir? Ja mums tikai medicīnā bija nepieciešami 200 miljoni, lai mēs varētu pielikt klāt... teiksim, uzlabot apmaksu medicīnas darbiniekiem, rindas samazināt un tā tālāk, un tā tālāk... Tā ka lēnā garā, bet ļoti, ļoti negribīgi... Nākamais. Nepieciešamība norādīt, ka pilnīga, skaidri saprotama un izsekojama informācija par valsts simtgades pasākumu īstenošanai paredzēto un izlietoto finansējumu... Tikai 54 procenti piešķirto līdzekļu... pasākumu laikā plānots uzraudzīt centralizēti... Valsts kontrole atzinusi, ka Latvijas simtgadei paredzētie līdzekļi ir atbilstoši mērķim, tomēr nepietiekami uzraudzīti. Izlases kārtībā izvērtējot 30 pašvaldības, konstatēta virkne trūkumu īpašumu uzskaitē, kur nevarēja gūt pārliecību par patieso vērtību īpašumiem 450 miljonu eiro apmērā. Atšķirīga pieeja pašvaldībām piederošo zemju... zem publiskajiem ūdeņiem un... uzskaitē. Ziedojumus reglamentējošo normatīvo aktu pārkāpumi, neskaidru un apšaubāmu dotāciju piešķiršana biedrībām un nodibinājumiem. Nepilnības deputātu atlīdzības un darba laika uzskaites sistēmā, kuras rada atšķirīgu priekšstatu par pārskatos uzrādītajiem faktiskajiem izdevumiem. Un šeit es gribu pateikt, ka arī pati Valsts kontrole atzina to, ka ir nepieciešamas izmaiņas likumdošanā, jo pašvaldību deputātu... Nu, kā sauc? Ir tā stundu uzskaite, tā ir... godīgi sakot, ir galīgi nevajadzīga... Un ka ir jāizdara, teiksim, šajā jautājumā izmaiņas... un lai tās arī būtu vienādas visās, visās pašvaldībās kopumā. Un revīzija kopumā sniedz 17 ieteikumus, no tiem 14 Finanšu ministrijai (viens no tiem nav saskaņots), viens Ekonomikas ministrijai, viens Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam un viens Valsts kancelejai. Pēc Valsts kontroles ieteikumu ieviešanas plānots: pirmkārt, uzlabot nodokļu pārmaksu atmaksāšanas procesu, savlaicīgi un pilnā apmērā atmaksājot nodokļu maksātājiem pienākošās summas; otrkārt, sakārtot pašvaldību deputātu atlīdzības sistēmu, padarot to skaidru, atklātu un iespējami taisnīgu; treškārt, nodrošināt likumīgu ziedojumu saņemšanas un izlietošanas procesu pašvaldībās un, ceturtkārt, uzlabot budžeta sagatavošanas, izpildes, kontroles, pārskata un analīzes procesu un vienlaikus samazināt pašvaldību un Valsts kases administratīvo slogu, kā arī ieviest citus Valsts kontroles ieteikumus atbilstoši revīzijā konstatētajam. Saskaņā ar Latvijas Republikas Satversmes 66.pantu lūdzu apstiprināt Ministru kabineta iesniegto Latvijas Republikas 2017.gada pārskatu par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Latvijas Republikas 2017.gada pārskata par valsts budžeta izpildi un par pašvaldību budžetiem apstiprināšanu”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - 1, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Un darba kārtībā - paziņojuma izskatīšana par Saeimas deputātu administratīvo sodīšanu. Paziņojums par administratīvi sodītiem deputātiem laika posmā no 2018.gada 9.aprīļa līdz 2018.gada 22.oktobrim. Paziņojums par administratīvi sodītiem deputātiem laika posmā no 2018.gada 9.aprīļa līdz 2018.gada 22.oktobrim. Man jāvaicā komisijas ziņotājam: vai jums pietiks ar piecām sešām minūtēm? Paldies. Tātad Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 179.panta pirmās daļas 5.punktu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija sniedz informāciju par administratīvi sodītiem deputātiem (pēc Sodu reģistra datiem) laika periodā no šā gada 9.aprīļa līdz šā gada 22.oktobrim. Norādītajos laika periodos pie administratīvās atbildības saukti: Ringolds Balodis. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 2.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) ceturtās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā šā gada 14.jūlijā. Andris Buiķis. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Satiksmes administratīvo pārkāpumu izskatīšanas biroja Meklēšanas nodaļā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.4 panta (“Vispārīgo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšana”) četrpadsmitās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā šā gada 5.oktobrī. Aleksandrs Kiršteins. Valsts policijas Galvenās kārtības policijas pārvaldes Satiksmes drošības pārvaldes Satiksmes uzraudzības un koordinācijas biroja Speciālo uzdevumu nodaļā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.7 panta (“Transportlīdzekļu izkārtojuma uz brauktuves noteikumu pārkāpšana”) sestās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 19.aprīlī. Jānis Klaužs. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Jēkabpils iecirknī pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.24 panta (“Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa un iekārtojuma nosacījumu pārkāpšana”) pirmās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 17.jūlijā. Rihards Kols. Valsts policijas Vidzemes reģiona pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) trešās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā 1.maijā. Jeļena Lazareva. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 12.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) septītās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā 7.augustā. Romans Miloslavskis. Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.4 panta (“Vispārīgo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšana”) astotās daļas un Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.24 panta (“Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa un iekārtojuma nosacījumu pārkāpšana”) sešpadsmitās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā 8.maijā. Romans Miloslavskis. Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.6 panta (“Braukšanas sākšanas un braukšanas virziena maiņas noteikumu pārkāpšana”) pirmās daļas. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā 9.maijā. Romans Miloslavskis. Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.4 panta (“Vispārīgo ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšana”) desmitās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā 8.augustā. Imants Parādnieks. Rīgas Ziemeļu izpilddirekcijā pieņemts lēmums par Rīgas domes 28.aprīļa 2015.gada saistošo noteikumu Nr.146 “Rīgas pilsētas teritorijas kopšanas un būvju uzturēšanas saistošie noteikumi” prasību neievērošanu. Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā 3.maijā. Arvīds Platpers. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 7.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) divpadsmitās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā 10.aprīlī. Romualds Ražuks. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 1.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.5 panta (“Ceļu satiksmes regulēšanas noteikumu pārkāpšana”) pirmās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā 11.jūlijā. Jūlija Stepaņenko. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 5.rotā pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) astotās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 5.septembrī. Silvija Šimfa. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Aizkraukles iecirknī pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) astotās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 28.jūlijā. Juris Šulcs. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Tukuma iecirknī pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) septītās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 9.augustā. Jānis Trupovnieks. Valsts policijas Latgales reģiona pārvaldes Balvu iecirkņa Kārtības policijas pārvaldē pieņemts lēmums pēc Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa 149.8 panta (“Braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošana”) septītās daļas. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 15.septembrī.
Paldies, kolēģi. Tātad paziņojumu esam uzklausījuši. Deputāti Upenieks, Kleinberga, Brigmanis, Potapkins un Gaidis Bērziņš lūdz turpināt Saeimas sēdi līdz visu darba kārtības jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Turpinām Saeimas sēdi. Darba kārtībā - Saeimas Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Laimdotas Straujumas, Ineses Lībiņas-Egneres, Ingunas Rībenas, Gaida Bērziņa un Nellijas Kleinbergas iesniegto likumprojektu “Rīgas Svētā Pētera baznīcas likums” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Godātie kolēģi! Deputāti var pieteikties runāt “par” vai “pret”. Viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret”. Runāt “pret” pieteicies deputāts Artuss Kaimiņš.
Svētais Pēteris 28 gadus šo jautājumu ir muļļājis. Viņš 28 gadus ir to muļļājis un muļļājis, un steigas nav bijis nekādas. Šobrīd, priekšpēdējā Saeimas sēdē, pēkšņi ir parādījusies kaut kāda jocīga steiga. Kas tiek kavēts? Kur skrienat?! Kāpēc ir tā, ka Izglītības, kultūras un zinātnes komisija pati par sevi neatbalsta šo jautājumu, arī pats tās priekšsēdētājs neatbalsta šo jautājumu, savukārt jūs, pieci deputāti, - Straujuma, Lībiņa-Egnere, Rībena, Gaidis Bērziņš un Kleinberga - esat iesnieguši šo jautājumu, lai to šobrīd izskatītu? Tā doma ir tāda, ka... Nu, būsim godīgi: šeit mēs esam no šīs tribīnes mēģinājuši atdalīt kaut kādā veidā naudu no Dieva. Tas nav līdz šim sanācis. Līdz šim tas nav sanācis! Es mēģināšu paturpināt. Šim likumam principā ir jāsaucas citādāk, un tā nosaukums varētu būt šāds: likums par Pēterbaznīcas nošķiršanu no Pēterbaznīcas lifta. Šeit runa ir par liftu. Šeit nav runa par Svētā Pētera baznīcu. Šeit runa ir par to, kam būs nauda par to, ka izmanto šo liftu. Šobrīd jūs aizsegā sakāt, ka šī ir vācu draudzei piederoša baznīca... vai - tieši pretēji - evaņģēliskajai draudzei... Par to nav runa! Vai - Rīgas domei... Šajā sakarā 28 gadus Svētais Pēteris nav īsti ar šo... nu, nav bijusi nekāda steidzamība. Tagad jums ir steidzamība - priekšpēdējā Saeimas sēdē šo te dzīt uz priekšu. Absolūti noraidāms pasākums! Ja tiešām ir šāds jautājums dienaskārtībā, kas nav... kas šodien ir uzpeldējis pēkšņi... Šodien tas ir uzpeldējis - Saeimas sēdes laikā! Līdz ar to... ir bijuši, protams, argumenti... šeit būs no Straujumas puses... par to, ka divi tūkstoši... kurā... otrajā gadā... Augstākā padome, respektīvi, ja? Kad pieņēma likumu par to, ka Doma baznīca ir jāatdod attiecīgajai draudzei.... Turpretim Svētā Pētera baznīca nav vēl joprojām atdota. Bet kur jūs, Straujumas kundze, tā pēkšņi skriesiet - tā, pa galvu pa kaklu, aplauzdamās?! Kam tas ir šobrīd nepieciešams? Jūs domājat, tas ir labo darbu ķeksīšu sarakstā... šis gadījums? Es domāju, ka šī ir saruna... šeit ir saruna par liftu. Runājiet, lūdzu, atklāti, kas šobrīd tiek šādā veidā lobēts no Saeimas tribīnes! Ja viņi grib strīdēties savā starpā, lai iet uz tiesu un to dara! Jūs vēl nesaprotat, ka Baznīca ir atdalīta no valsts? Joprojām! Jums nav šeit jānāk un jāstāsta, ka šī baznīca un īpašums... un tai skaitā lifts, kas ir lielākā pievienotā vērtība, ja mēs skatāmies grāmatveža acīm uz šo baznīcu... Tātad runa ir par liftu, kuru jūs šobrīd gribat atdot... mainīt pēkšņi steidzamībā... Jums tas nav jādara. Ja tiešām tas ir tik ļoti svarīgi, to izdarīs 13.Saeimas deputāti, nevis jūs, Straujumas kundze! (Starpsauciens.) Lūdzu noraidīt.
“Par” pieteikusies runāt deputāte Laimdota Straujuma.
Cienījamie kolēģi! To arī izdarīs 13.Saeima. Un šis nav piedāvājums steidzamībai - pareizi Kaimiņa kungs teica. Šis jautājums ir Saeimas dienaskārtībā vairākus sasaukumus. (Dep. A.Kaimiņš: “Jā! Pagaidīsim!”) Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā šis jautājums ir skatīts vairākkārt... un tika lūgts, lai neiejauktos... Es gribu atgādināt, ka šobrīd šī baznīca nav ierakstīta zemesgrāmatā, bet atbilstoši Valsts zemes dienesta kadastra datiem Rīgas pilsētas pašvaldība ir tiesiskais valdītājs. (Dep. A.Kaimiņš: “Atdaliet liftu no baznīcas!”) Jā, lifts un baznīca - tie ir neatdalāmi. Lifts neiet pa gaisu. Un, lai mēs nejauktos dažādu konfesiju, dažādu Baznīcu iekšējās lietās, Izglītības, kultūras un zinātnes komisija bija lūgusi Baznīcām savā starpā vienoties. 2018.gada 21.septembrī starp Latvijas evaņģēliski luterisko Baznīcu un vācu Svētā Pētera draudzi, un vācu... es atvainojos, vācu evaņģēliski luterisko Baznīcu un vācu Svētā Pētera draudzi ir noslēgts līgums par sadarbību. (Dep. A.Kaimiņš: “Par liftu runājiet!”) Par sadarbību baznīcas... (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Baznīcai jāpieder Baznīcai. (Starpsauciens: “Liftam - kam ir jāpieder?”) Baznīcai jāpieder Baznīcai! (Dep. A.Kaimiņš: “Nesarunājieties ar zāli!”) Es nezinu, kā var liftu atdalīt no ēkas. Lifts neiet... piedodiet, lifts neiet debesīs bez ēkas. (Starpsauciens.) Ir noslēgts šis līgums, savstarpēja vienošanās.
Netraucējiet runāt deputātam! (Dep. A.Kaimiņš: “Tie ir izsaucieni no zāles!”)
Es lūdzu deputātus atbalstīt šī likumprojekta nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai izskatīšanai, lai viss darbs, kas veikts starp Baznīcām, neietu zudumā. Nebija vienkārši panākt vienošanos starp Baznīcām. Šī vienošanās šobrīd ir panākta. (No frakcijas SASKAŅA: “Neesam redzējuši!”) Un tāpēc es lūdzu šo Saeimu izskatīt likumprojektu pirmajā lasījumā, lai nākamā Saeima varētu turpināt vērtēt un lemt vienādi vai otrādi. Lūdzam atbalstīt. (Dep. A.Kaimiņš: “Lūdzu noraidīt!”)
Paldies. Tātad viens deputāts runājis “pret”, viens - “par”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Rīgas Svētā Pētera baznīcas likums” nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 22, atturas - 10. Likumprojekts komisijai ir nodots. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. Saistībā ar šodien paredzēto atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem vēlos jūs informēt. Par deputātu Zariņa, Tretjakas, Nikonova, Zujeva un Zemļinska jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par valsts veselības apdrošināšanas sistēmas atbilstošu darbības nodrošinājumu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministre informē, ka atrodas komandējumā un nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Par deputātu Zariņa, Ādamsona, Morozova, Urbanoviča un Tutina jautājumu finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par nodokļu parādniekiem un nodokļu parādu piedziņu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministre informē, ka noslogotības dēļ nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Par deputātu Zariņa, Ādamsona, Cileviča, Nikonova un Zujeva jautājumu finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par papildus jautājumiem par nodokļu parādniekiem un nodokļu parādu piedziņu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministre informē, ka noslogotības dēļ nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Par deputātu Orlova, Zariņa, Urbanoviča, Zemļinska un Ribakova jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par HIV pacientu ārstēšanu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus apmierina. Līdz ar to atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem šodien pulksten 17.00 nenotiks. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim. Reģistrācijas rezultāti.
Cienījamie kolēģi! Nav reģistrējušies: Hosams Abu Meri, Jānis Ādamsons, Gundars Daudze, Raivis Dzintars, Rihards Kols, Līga Kozlovska, Armands Krauze, Jeļena Lazareva, Atis Lejiņš, Romāns Mežeckis, Imants Parādnieks, Renārs Putniņš, Romualds Ražuks, Veiko Spolītis, Zenta Tretjaka un Jānis Trupovnieks.
Paldies. Sēdi slēdzu.