Налице е кворум. [[Звъни.]] Откривам пленарното заседание. Предлагам на Вашето внимание следния Проект за „ПРОГРАМА за работата на Народното събрание за времето от 20 до 22 януари 2016 г. 1. Прекратяване пълномощията на народен представител. Подадена е оставка от народния представител Димитър Желев на 15 януари 2016 г. 2. Проекти за решения за промени в постоянни комисии. Вносител – Четин Казак. 3. Второ гласуване на Законопроект за обществените поръчки. Вносител – Министерският съвет. Приет на първо гласуване на 29 октомври 2015 г. 4. Проект за решение относно проведения на 25 октомври 2015 г. национален референдум – точка първа за четвъртък, 21 януари 2016 г. 5. Първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Кодекса на труда. Първият Законопроект е внесен от Георги Кадиев на 19 ноември 2015 г. Вторият е с вносители Светлана Ангелова, Димитър Байрактаров, Гроздан Караджов, Мариана Тодорова, Хасан Адемов, Георги Гьоков и Стефан Кенов, 15 януари 2016 г. 6. Законопроект за ратифициране на Меморандум за изпълнение – договорености между държавите членки, участващи в програмата за сътрудничество „ИНТЕРРЕГ V-А Румъния – България”. Вносител – Министерският съвет. 7. Законопроект за ратифициране на Гаранционното споразумение между Кралство Белгия, Република България, Чешката република, Кралство Дания, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Република Франция, Република Хърватия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Румъния, Република Словения, Словашката република, Република Финландия, Кралство Швеция, Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия и Европейската инвестиционна банка относно заемите, които ще бъдат отпуснати от Европейската инвестиционна банка в подкрепа на инвестиционни проекти в държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, както и в отвъдморските страни и територии и на Споразумението за администриране на просрочията между Кралство Белгия, Република България, Чешката република, Кралство Дания, Федерална република Германия, Република Естония, Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания, Република Франция, Република Хърватия, Италианската република, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Великото херцогство Люксембург, Унгария, Република Малта, Кралство Нидерландия, Република Австрия, Република Полша, Португалската република, Румъния, Република Словения, Словашката република, Република Финландия, Кралство Швеция, Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия и Европейската инвестиционна банка за процедурите за плащания и възстановяване на средства по Гаранционното споразумение относно заемите, които ще бъдат отпуснати от Европейската инвестиционна банка в подкрепа на инвестиционни проекти в държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, както и в отвъдморските страни и територии. Вносител – Министерският съвет. 8. Парламентарен контрол по чл. чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание” в обичайния му ден – петък, и обичайния му час – 11,00. Моля да гласуваме. Гласували 151 народни представители: за 127, против 16, въздържали се 8. Предложението е прието. Да докладвам и предложението по чл. 50, ал. 3, и след това – за разместването. [[Реплика от народния представител Михаил Миков.]] Заповядайте. Имате думата за процедура.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Предлагам т. 5 да отпадне от програмата със следните аргументи. В петък група народни представители внася Законопроект за изменение и допълнение на Кодекса на труда, с който се променят критериите за представителност на работодателските организации и синдикатите точно преди да започне преброяването. Остава усещането, че това се прави, за да се режисира този процес, да се създадат по-благоприятни или по-неблагоприятни условия за едни или други работодателски или синдикални организации и по този начин управляващото мнозинство и правителството да режисират този сектор, да режисират представителството точно преди преброяването. Тоест преди да излязат състезателите на игрището се сменят правилата. И прибързаността – в петък се внася, в другия петък да се обсъжда, показва, че очевидно има някаква цел това да стане бързо и да не се разбере точно какво се случва. Предлагам да отпадне от програмата за тази седмица, за да могат да бъдат проведени консултации с тези организации – кой е засегнат от това, кой е облагодетелстван и защо се прави опит да се режисира този процес. Благодаря Ви.
Обратно становище има ли, колеги? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Правя обратно предложение. Уважаеми господин Миков, хубаво е, когато правите такава процедура, първо да се запознаете добре със закона, в частност – чл. 35, ал. 1, т. 1 от Кодекса на труда. Ако не Ви е известно, аз Ви известявам, че с Решение № 7 на Конституционния съд текстът на т. 1 е обявен за противозаконен, антиконституционен. Тоест в момента всички така наречени „национално представени работодателски организации” са такива по неизяснен критерий, сиреч без никакви правила. Първо, за радост, след почти едногодишно водене на разговори има изясняване на тези позиции и на тези параметри. Второ, за първи път се дава възможност и на дребния, и на средния бизнес да бъде национално представен от гледна точка на работодатели. И трето, най-после се дава възможност за либерализиране на тези отношения, по-голям брой хора и организации – както синдикални, така и работодателски, да могат да бъдат национално представени. Ако Вие искате да действаме без правила, без законоустановена норма, това е Ваше право. Правя обратно предложение – да бъде включен текстът, защото сме длъжни законово да регулираме тези отношения. Благодаря за вниманието.
Подлагам на гласуване направеното предложение от господин Миков за отпадане на т. 5 – Първо гласуване на двата законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда от седмичната ни програма. Гласували 157 народни представители: за 35, против 79, въздържали се 43. Предложението не е прието. На основание чл. 50, ал. 3 от Правилника господин Драгомир Стойнев, народен представител от групата на БСП лява България, предлага като точка в седмичната ни програма от 20 до 22 януари да бъде включено Първо четене на Законопроект за допълнение на Кодекса за социално осигуряване, № 554-01-165 от 14 октомври 2015 г., внесен от Драгомир Стойнев и група народни представители – продължение. Миналата сряда успяхме във времето по чл. 50, ал. 8 на дневния ред да чуем доклада, и само това по този Законопроект. Кой ще го представи? Господин Стойнев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Предлагам на Вашето внимание Законопроект, който е с изключителна важност и чувствителност с оглед демографската ни криза и неоспоримия факт, че ние изчезваме, топим се като нация и с оглед на това, че правителството до този момент все още не е представило конкретни мерки в краткосрочен и в дългосрочен план относно справянето с демографската ни криза и, разбира се, стратегия как да я избегнем. Затова предлагам Законопроект, чиято основна цел е да регламентира плащането на обезщетението за отглеждане на деца от една до две години. Уважаеми дами и господа, целта на този Законопроект е да обвържем това плащане с минималната работна заплата. Защо е необходимо? Защото младите семейства трябва да планират своите разходи. Ако Вие го отхвърлите, означава, че когато ГЕРБ управлява, замразявате това плащане, а когато БСП управлява – знаете, че ние два пъти вдигнахме плащането, защото два пъти вдигнахме минималната работна заплата. Това е самата истина! Желанието ни е да предприемем нужните действия, така че това обезщетение да бъде равно на 420 лв. Това не го искат само депутатите от БСП, искат го всички млади хора, всички семейства, които се справят изключително трудно с тежкото положение, в което се намират. Когато един човек е коректен към осигурителната система, а именно тук става въпрос за тези млади семейства, за тези майки, които са работили, които са си плащали осигуровките, които са били коректни към данъчно-осигурителната система, сега да се възползва от това свое право – обезщетението за отглеждане на деца от една до две години да бъде равно на минималната работна заплата. Ние го обвързваме с минималната работна заплата, ... [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Две минути имам.
Изтекоха.
Момент. ...тъй като, уважаеми дами и господа, не е нормално всяко едно правителство субективно да определя какъв ще бъде този размер. Затова нека да го обвържем с минималната работна заплата, така че младите хора да бъдат спокойни, да има предвидимост, още повече става въпрос за увеличение с 80 лв., което не считам, че е голяма тежест за бюджета. Този Законопроект е внесен през октомври месец – жалко е, че го гледаме чак сега и се възползваме...
Правите предложение по процедурата – отклонихте се и по същество защитавате тезите си. Две минути и 45 секунди, господин Стойнев.
Много Ви благодаря, госпожо Председател. Разбирам, че Вие също мислите за младите семейства и за децата [[възгласи от ГЕРБ: „Еее!”]] и затова ми дадохте повече време. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 152 народни представители: за 68, против 20, въздържали се 64. Предложението не е прието.
Прегласуване!
Прегласуване – господин Стойнев. Минута и 15 секунди, правя прихващане с онези 45.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Виждате с каква бързина се внасят законопроекти, които касаят работодатели, синдикални организации. Тук целта е да гледаме Законопроект, който касае младите семейства. [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Не виждам какъв е проблемът и защо бягате от този въпрос. Или Вие искате да кажете на младите хора: „Както се оправяте с хаоса в здравеопазването, както се оправяте с хаоса в образованието, така държавата няма нужда от Вас. Вие сте младите семейства, които гледате деца, които възпитавате в изключително тежка среда... [[шум и реплики от ГЕРБ]] и когато ГЕРБ управлява, това не е приоритет?!” Гледайте си тези законопроекти, които сте внесли вчера. Госпожо Председател, това е Законопроект, който е внесен през октомври месец! Хората протестират, те бяха тук, в парламента! В крайна сметка трябва да има някакъв регламент. Затова се обръщам към всички политически сили: нищо не пречи да гледаме този Законопроект – отхвърлете го, но нека да има сблъсък на идеи, на предложения, за да намерим най-правилното решение. [[Реплики от ГЕРБ: „Времето!”.]] Когато младите семейства и децата не са Ви приоритет, се получава именно това – законопроект, който е внесен през октомври месец, все още не може да влезе в пленарната зала. Благодаря Ви.
Благодаря. Прегласуване, колеги. Гласували 160 народни представители: за 71, против 24, въздържали се 65. Предложението не е прието. Постъпили законопроекти и проекторешения за времето от 13 до 19 януари 2016 г.: Проект за декларация за осъждане намесата на Република Турция във вътрешните работи на Република България. Вносител – Волен Сидеров и група народни представители. Разпределен е на Комисията по външна политика. Законопроект за изменение на Гражданския процесуален кодекс. Вносители – Явор Хайтов и група народни представители. Водеща е Комисията по правни въпроси. Законопроект за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите. Вносител – Министерският съвет. Водеща е Комисията по здравеопазването. Разпределен е и на Комисията по земеделието и храните. Законопроект за изменение на Кодекса на труда. Вносители – Светлана Ангелова, Димитър Байрактаров, Гроздан Караджов, Мариана Тодорова, Хасан Адемов, Георги Гьоков и Стефан Кенов. Водеща е Комисията по труда, социалната и демографската политика. Разпределен е и на Комисията по икономическа политика и туризъм. Проект за решение за промяна в състава и ръководството на Комисията по образованието и науката. Вносител – Четин Казак. Проекти за решения за промяна в състава на: Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта; Комисията по външна политика; Комисията по политиките за българите в чужбина; Комисията по околната среда и водите; Комисията по земеделието и храните; Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения; Комисията за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране; Комисията по енергетика; Комисията по културата и медиите; и Комисията по вероизповеданията и правата на човека, все с вносител господин Четин Казак. Уважаеми народни представители, съгласно точка първа от приетите Процедурни правила за избор на заместник-омбудсман, омбудсманът Мая Манолова е депозирала на 14 януари 2016 г., чрез председателя на Народното събрание до Комисията по вероизповеданията и правата на човека, предложение за кандидат за заместник-омбудсман. Комисията по вероизповеданията и правата на човека ще проведе изслушването на кандидата за заместник-омбудсман на 21 януари 2016 г., четвъртък, от 14,30 ч. в зала „Изток”. Всички материали и документи, свързани с процедурата, са публикувани в специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. Уважаеми колеги, информирам Ви, че съгласно чл. 7, ал. 2 от Постановление № 3 на Министерския съвет за създаване на Съвет по прилагане на актуализираната Стратегия за продължаване на реформата в съдебната система, обнародвано в „Държавен вестник”, бр. 4 от 15 януари 2016 г., при обсъждане на въпроси, които изискват промени в законодателството или приемане на решение на Народното събрание председателят на Съвета, а това е министърът на правосъдието, отправя покана за участие до председателя на Комисията по правни въпроси към Народното събрание и до председателите на парламентарните групи, които могат да посочат по един представител, народен представител или експерт за участие в Съвета по прилагане на актуализираната стратегия. И последно съобщение: на 14 януари 2016 г. от Националния статистически институт е постъпила информация за индексите на потребителските цени за декември 2015 г. Материалът е на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Точка първа за днес: ПРЕКРАТЯВАНЕ ПЪЛНОМОЩИЯТА НА НАРОДЕН ПРЕДСТАВИТЕЛ. С писмо с вх. № 654-00-10 от 15 януари 2016 г. е постъпило заявление от Димитър Христов Желев – народен представител от Двадесет и седми изборен район – Старозагорски, в което се казва: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка като народен представител, избран в мандата на Четиридесет и третото Народно събрание и желая да бъдат прекратени пълномощията ми като народен представител с решение на Народното събрание”. По повод на това заявление предлагам на Вашето внимание, колеги, служебен проект на „РЕШЕНИЕ за прекратяване на пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Димитър Христов Желев като народен представител от Двадесет и седми изборен район – Старозагорски”. Има ли някой, който желае да вземе отношение? Няма. Подлагам на гласуване Проекта на решение. Гласували 154 народни представители: за 151, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Колеги, преминаваме към точка втора: ПРОЕКТИ ЗА РЕШЕНИЯ ЗА ПРОМЕНИ В ПОСТОЯННИ КОМИСИИ. Това се налага от напускането на парламентарната група и изключването от състава на групата на Движението за права и свободи на народни представители. Докладвам без съпроводителните писма, които са на едно и също основание – чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 85, ал. 1 от Правилника, направо проектите за решения. За да се ориентират колегите – места в постоянни комисии се освобождават от някои колеги, които са в състава на Парламентарната група на Движението за права и свободи, за да се поемат такива места, които са освободени от вече нечленуващите в парламентарна група бивши техни колеги. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по земеделието и храните Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Венцислав Йорданов Каймаканов като член на Комисията по земеделието и храните. 2. Избира Дурхан Мехмед Мустафа за член на Комисията по земеделието и храните.” Изказвания? Няма. Гласуваме. Гласували 136 народни представители: за 125, против 3, въздържали се 8. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по вероизповеданията и правата на човека Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Хюсеин Хасан Хафъзов и Шабанали Ахмед Дурмуш като членове на Комисията по вероизповеданията и правата на човека. 2. Избира Александър Христов Методиев и Джейхан Хасанов Ибрямов за членове на Комисията по вероизповеданията и правата на човека.” Гласуваме, колеги. Гласували 123 народни представители: за 110, против 2, въздържали се 11. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Айдоан Муталиб Али като член на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения. 2. Избира Рушен Мехмед Риза за член на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения.” Гласуваме. Гласували 125 народни представители: за 113, против 3, въздържали се 9. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Митхат Сабри Метин и Джейхан Хасанов Ибрямов като членове на Комисията за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.” Гласуваме. Гласували 131 народни представители: за 125, против 1, въздържали се 5. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промени в състава и ръководството на Комисията по образованието и науката Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Мариана Василева Георгиева-Бенчева като член на Комисията по образованието и науката. 2. Освобождава Лютви Ахмед Местан като член на Комисията по образованието и науката. 3. Избира Бюнямин Хюсеин Хасан за заместник-председател на Комисията по образованието и науката. 4. Избира Петър Пандушев Чобанов за член на Комисията по образованието и науката.” Гласуваме. Гласували 128 народни представители: за 121, против 1, въздържали се 6. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Мариана Василева Георгиева-Бенчева като член на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта.” Гласуваме. Гласували 122 народни представители: за 118, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по външна политика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Айдоан Муталиб Али като член на Комисията по външна политика. 2. Избира Салиха Хакиф Емин за член на Комисията по външна политика.” Гласуваме. Гласували 127 народни представители: за 122, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по политиките за българите в чужбина Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Рушен Мехмед Риза като член на Комисията по политиките за българите в чужбина.” Гласуваме. Гласували 127 народни представители: за 123, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по енергетика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 във връзка с чл. 14, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Венцислав Йорданов Каймаканов като член на Комисията по енергетика. 2. Избира Митхат Сабри Метин за член на Комисията по енергетика.” Гласуваме. Гласували 127 народни представители: за 121, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по културата и медиите Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Салиха Хакиф Емин като член на Комисията по културата и медиите.” Гласуваме. Гласували 126 народни представители: за 123, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по околната среда и водите Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Дурхан Мехмед Мустафа като член Комисията по околната среда и водите. 2. Избира Невин Халил Хасан за член на Комисията по околната среда и водите.” Гласуваме. Гласували 124 народни представители: за 122, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Петър Пандушев Чобанов като член на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове.” Гласуваме. Гласували 126 народни представители: за 125, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Невин Халил Хасан като член на Комисията по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.” Гласуваме, колеги. Гласували 125 народни представители: за 124, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ОБЩЕСТВЕНИТЕ ПОРЪЧКИ. Ще докладвате ли, господин Кирилов? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, моля за процедура за допуск на господин Иво Кацаров – главен секретар на Агенцията за обществени поръчки, госпожа Галя Манасиева – директор на дирекция „Методология, анализ и контрол на обществените поръчки”, и госпожа Христина Денева Кирчева – началник на отдел „Методология, анализ и законодателство” в същата дирекция.
Гласуваме направеното предложение. Гласували 111 народни представители: за 105, против 2, въздържали се 4. Предложението е прието. Моля, поканете гостите в залата.
Доклад относно Законопроект за обществените поръчки, № 502-01-69, внесен от Министерския съвет на 12 август 2015 г., приет на първо четене на 29 октомври 2015 г. „Закон за обществените поръчки”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. „Част първа – Основни положения”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Част първа. „Глава първа – Цел и принципи”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Глава първа да се измени така: „Глава първа – Предмет, цел и принципи”.
Изказвания по наименованието на Закона, на Част първа – „Основни положения”, на Глава първа? Няма. Подлагам на гласуване анблок наименованието на Закона и на Част първа по вносител, и наименованието на Глава първа в редакция – „Предмет, цел и принципи”. Моля, гласувайте. Гласували 111 народни представители: за 107, против 1, въздържали се 3. Предложението е прието.
Член 1 е с наименование „Предмет и цел”. Комисията подкрепя текста на вносителят за чл. 1.
Гласуваме. Гласували 110 народни представители: за 108, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
По чл. 2 – „Принципи”, има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители – в чл. 2, ал. 1 т. 3 да отпадне, а т. 4 става т. 3. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2.
Изказвания? Заповядайте, господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Искам да обърна Вашето внимание към чл. 2 на предложения Законопроект, където са залегнали принципите на този Закон. Принципите на всеки закон са изключително важни, когато съдът по спорни дела, по спорове между стопански и граждански субекти трябва да прецени твърде деликатната материя кой е прав. Тук в „принципи” е залегнал принципът на пропорционалността. Когато говорим за предлаганите принципи, имаме първи принцип на равнопоставеност и недопускане на дискриминация – нещо, което съм сигурен, че е ясно за всеки един от Вас. Вярвам, че и съдът ще го тълкува правилно. Същото важи и за принципа на свободната конкуренция. Същото важи и за принципа на публичност и прозрачност. Но има ли възможност някой от Вас да разясни какво означава „принцип на пропорционалността”, отнесен към този Закон?
Благодаря, господин Караджов. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Закривам дебата по чл. 2 и преминаваме към гласуване. Първо, гласуваме предложението на народния представител господин Караджов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 102 народни представители: за 19, против 13, въздържали се 70. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 2, подкрепен от Комисията. Гласували 102 народни представители: за 94, против 2, въздържали се 6. Предложението е прието.
„Глава втора – Приложно поле”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава втора. По чл. 3 с наименование „Обекти на обществените поръчки” има предложение от Гроздан Караджов и група народни представители – в чл. 3, ал. 1, т. 2 след думите „осъществявани чрез покупка”, да се добавят думите „покупка на изплащане”. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Методи Андреев – в чл. 3 отпада номерацията на ал. 1 и целият текст на ал. 2. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 3: „Обекти на обществените поръчки Чл. 3, ал. 1 обекти на обществени поръчки са: строителството, включително: а) изпълнение или проектиране и изпълнение на строителство, свързано с една от дейностите по приложение № 1; б) изпълнение или проектиране и изпълнение на строеж; 2. доставките на стоки, осъществявани чрез покупка, лизинг, наем или финансов лизинг, със или без право на закупуване, както и всички необходими предварителни дейности по употребата на стоката, като инсталационни или монтажни работи, тестване на машини и съоръжения и други; 3. предоставянето на услуги. (2) За строителството по ал. 1, т. 1, буква „б” се приема и изпълнение на строеж, за който възложителят има решаващо влияние върху вида или проектирането му, без значение от формата на сътрудничество и произхода на използваните ресурси.”
Изказвания по Глава втора и чл. 3? Господин Караджов, имате неподкрепено предложение, както и господин Андреев. Заповядайте, господин Караджов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Моля Ви наистина да обърнете внимание на това, което ще гласуваме, защото моето предложение е чисто редакционно. Извинявам се, господин Кирилов, че не бях в страната, когато се проведе заседанието на Вашата Комисия. Това, което предлагам, е да се направи добавка към сегашния текст на чл. 3, ал. 1, т. 2, където са упоменати обектите на обществени поръчки. Това е членът в този Закон, който въвежда кои обекти изобщо могат да бъдат обекти на обществена поръчка. В чл. 21, ако отворите, господин Кирилов, ще видите, че в ал. 9 се казва: „При обществени поръчки за доставка чрез лизинг, на финансов лизинг и покупка на изплащане...” и текстът продължава. Тоест тук, където се обясняват обектите на обществена поръчка, тази форма на придобиване – „покупка на изплащане”, фигурира, но в основния чл. 3, където са изброени, липсва. Моето чисто редакционно предложение е да помислите върху това и ако залата е съгласна, да го подкрепите. Това само прецизира Закона. Не променяме нищо. Погледнете чл. 21, ал. 9 и ще се убедите. Благодаря.
Реплики? Няма. За изказване има думата господин Андреев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моето предложение – да отпадне текстът на ал. 2 на чл. 3, всъщност е провокативно. Ако Вие прочетете този текст, както беше в предложения на първо четене Законопроект, надали някой можеше да разбере за какво става дума. Открих от кой текст на съответната европейска норма е извършен преводът. С това, което в момента прочете господин Кирилов, аз съм съгласен, но не съм съгласен по една точка, а тя е следната: не може възложителят да влияе на проектирането. Думата „дизайн” на английски има страшно много значения, например „оформление, замисъл, идея, намерение, концепция”. Няма как възложителят да влияе върху процеса на проектирането. Проектирането е светая-светих за съответните правоспособни лица. Проектирането се базира на точно определени български норми, или както сега навлизат – европейски норми. Възложителят може да влияе върху концепцията, замисъла, идеята, но върху самия процес на проектирането е нонсенс! Затова съм против. Затова моля за тази редакционна промяна – да се пише „концепция, оформление, замисъл”, но не може „проектиране”. Това е все едно някой Ваш възложител да се меси на адвоката в пряката му адвокатска работа. Нали затова се наема конкретен човек, адвокат, за да защити неговите интереси пред съответния съд?! Няма как възложителят да влияе върху мен като проектант. Това е абсурдно! Това означава да направим изключително тежки проблеми по-нататък в отношенията „инвеститори-проектанти”. Вземете под внимание това нещо. Аз съм човек, който разбира от това и Ви го казвам точно затова.
Реплики? Няма. Други желаещи? Няма. Преминаваме към гласуване на наименованието на Глава втора по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 96 народни представители: за 92, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Гласуваме предложението на народния представител Гроздан Караджов по чл. 3, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 89 народни представители: за 19, против 4, въздържали се 66. Предложението не е прието. Гласуваме предложението от народния представител Методи Андреев, неподкрепено от Комисията. Гласували 94 народни представители: за 14, против 8, въздържали се 72. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 3, който е подкрепен от Комисията. Гласували 94 народни представители: за 86, против 1, въздържали се 7. Предложението е прието.
Член 4 е с наименование „Номенклатури”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 4: „Номенклатури Чл. 4. (1) При възлагане на обществени поръчки се използват кодовете на номенклатурите в Общия терминологичен речник, приет с Регламент (ЕО) № 2195/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 5 ноември 2002 г. относно Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV) (ОВ, L 340/1 от 16 декември 2002 г.). (2) Когато възложителите използват други номенклатури в дейността си, при възлагането на обществени поръчки задължително се посочва съответствието им с Общия терминологичен речник.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме чл. 4 в редакцията на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 78, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Член 5 е с наименование „Възложители на обществени поръчки”. Има предложение от народния представител Лъчезар Иванов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители: „В чл. 5, ал. 2, т. 16 думите „на които повече от 50 на сто от приходите за предходната година са от държавния и/или общинския бюджет, и/или от бюджета на Националната здравноосигурителна каса” се заменят с „които са публични предприятия”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 5: „Възложители на обществени поръчки Чл. 5 (1) Възложителите отговарят за правилното прогнозиране, планиране, провеждане, приключване и отчитане за резултатите от обществените поръчки. Възложителите са публични и секторни. (2) Публични възложители са: 1. президентът на Република България; 2. председателят на Народното събрание; 3. министър-председателят; 4. министрите; 5. омбудсманът на Република България; 6. управителят на Българската народна банка; 7. председателят на Конституционния съд на Република България, административните ръководители на органите на съдебната власт, които управляват самостоятелни бюджети, както и административните ръководители на прокуратурите в страната; 8. областните управители; 9. кметовете на общини, на райони, на кметства, както и кметските наместници, когато са разпоредители с бюджет; 10. председателите на държавните агенции; 11. председателите на държавните комисии; 12. изпълнителните директори на изпълнителните агенции; 13. ръководителите на държавни институции, създадени със закон или с постановление на Министерския съвет, включително обособени структури на органите на изпълнителната власт, когато са юридически лица и разпоредители с бюджет; 14. представляващите публичноправните организации; 15. ръководителите на дипломатическите и консулските представителства на Република България в чужбина, както и на постоянните представителства на Република България към международни организации; 16. представляващите лечебните заведения – търговски дружества по чл. 36-37 от Закона за лечебните заведения, собственост на държавата и/или общините, на които повече от 50 на сто от приходите са от държавния и/или общинския бюджет, и от бюджета на Националната здравноосигурителна каса; 17. ръководителите на централни органи за покупки, създадени за задоволяване на потребностите на публични възложители. (3) Публични възложители са и обединенията на възложители по ал. 2, т. 1-16. (4) Секторни възложители са: 1. представляващите публичните предприятия и техни обединения, когато извършват една или няколко секторни дейности; 2. представляващите търговците или други лица, които не са публични предприятия, когато въз основа на специални или изключителни права извършват една или няколко секторни дейности; 3. ръководителите на централни органи за покупки, създадени за задоволяване потребности на секторни възложители. (5) Когато публичен възложител, който извършва секторна дейност, възлага поръчки за целите на секторната дейност, той прилага правилата, приложими за секторни възложители.”
Благодаря. Изказвания? [[Народният представител Гроздан Караджов иска думата.]] Искате изказване, господин Караджов? Има едно неподкрепено предложение на господин Ананиев. Заповядайте, господи Попов.
Благодаря, господин Председател. Аз и по реда на чл. 80 правя едно предложение – в чл. 5, ал. 2, т. 16 думите „повече от 50 на сто” да се заменят с „повече от 30 на сто от приходите” и текстът да върви нататък така, както е. На практика в сега действащия Закон е записано именно „30 на сто по отношение на лечебните заведения”. С това предложение на практика ще поставим частните болници, частните лечебни заведения в едно привилегировано положение спрямо държавните и общинските. Тоест те няма да минават по Закона за обществените поръчки, респективно и отчетността и контрола след това по отношение на разходването на публични средства, част от които са. Затова предлагам и „30 на сто”. Няма да има такъв контрол, какъвто ще има над останалите служители. Моля да приемете това мое предложение и да го подложите на гласуване – в чл. 5, ал. 2, т. 16 „50 на сто” да се замени с „30 на сто”. Благодаря.
Разбрах Ви, господин Попов. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Уважаеми колеги, първо ще гласуваме редакционното предложение на господин Попов – в чл. 5, ал. 2, т. 16 изразът „50 на сто от приходите” да се замени с „30 на сто от приходите”. Гласуваме редакционно предложение на господин Попов от Парламентарната група на БСП лява България. Гласували 96 народни представители: за 10, против 44, въздържали се 42. Предложението не прието. Гласуваме направеното предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 95 народни представители: за 15, против 25, въздържали се 55. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 5, подкрепен и редактиран от Комисията. Гласували 92 народни представители: за 91, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Член 6 с наименование „Поръчки, финансирани от публични възложители”. Има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители – чл. 6 да отпадне. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители, което е подкрепено по принцип от Комисията. Предложение от народния представител Данаил Кирилов, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 6: „Възложител за конкретен случай Чл. 6. (1) Правилата на този закон се прилагат и когато с публични средства се финансира пряко с повече от 50 на сто някоя от следните дейности: 1. строителство с прогнозна стойност, по-голяма или равна на 5 000 000 лв.; 2. услуги, свързани със строителство по т. 1, когато прогнозната им стойност е по-голяма или равна на 408 762 лв. (2) В случаите по ал. 1 лицето, което възлага поръчката, независимо дали е финансиращият орган или финансираното лице, действа като възложител за конкретния случай.”
Благодаря. Изказвания? Господин Караджов, имате неподкрепено предложение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, предвид направената по-прецизна формулировка, моите възражения към този текст отпадат и бих искал да оттегля предложението си, да не се гласува. Благодаря.
Благодаря, господин Караджов. Други изказвания? Няма. След като Вие оттегляте неподкрепеното предложение, преминаваме директно към гласуване на чл. 6 по вносител, след редакция на Комисията. Гласуваме предложен от Комисията и подкрепен от нея редактиран текст. Гласували 89 народни представители: за 85, против няма, въздържали се 4. Предложението за чл. 6 е прието.
Член 7 с наименование: „Делегиране на правомощия”. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители: „В чл. 7, ал. 1 се създава ново изречение второ със следния текст: „Актът за възлагането на правомощия се публикува на страницата на администрацията на възложителя в интернет и в регистъра на обществените поръчки на страницата на съответния възложител.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 7: „Делегиране на правомощия Чл. 7. (1) Възложителят може да определи длъжностно лице, което да организира и/или да възлага обществени поръчки. (2) С изключение на случаите по ал. 1, в отсъствие на възложителя правомощията му, свързани с възлагане на обществени поръчки, се изпълняват от лицето, което го замества съгласно нормативен, административен или друг акт, който определя представителството на възложителя. (3) Възможността по ал. 1 не може да се използва за разделяне на обществените поръчки с цел заобикаляне на закона.”
Изказвания? Няма. Гласуваме предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 22, против 7, въздържали се 59. Предложението не е прието. Гласуваме текст на вносителя, редактиран и подкрепен от Комисията за чл. 7. Гласували 91 народни представители: за 84, против 1, въздържали се 6. Предложението е прието.
Член 8 с наименование: „Съвместно възлагане на обществени поръчки”. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 8: „Съвместно възлагане на обществени поръчки Чл. 8. (1) Двама или повече възложители могат да сключат споразумение за съвместно възлагане на обществена поръчка, в което се уреждат всички организационни, технически и финансови въпроси, свързани с провеждането на процедурата, сключването на договорите, разпределението на строителството, доставките или услугите, които са предмет на поръчката и други. (2) В случаите по ал. 1 всеки от възложителите отговаря за изпълнението на задълженията си по закона, независимо дали процедурата за възлагане на обществена поръчка се провежда съвместно от името и за сметка на всички възложители или един от възложителите изпълнява техническите дейности по провеждането на процедурата, като представлява едновременно себе си и другите възложители. (3) В случаите по ал. 1, когато части от процедура за възлагане на обществена поръчка не се провежда съвместно от името и за сметка на всички възложители, всеки от тях отговаря за онези части, които се провеждат съвместно. Всеки възложител е отговорен за изпълнението на задълженията си по закона по отношение на частите, които провежда от свое име и за своя сметка.”
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя, редактиран от Комисията, за чл. 8 – подкрепен от Комисията текст. Гласували 84 народни представители: за 81, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
Член 9 с наименование: „Съвместно възлагане на обществени поръчки с възложители от други държави – членки на Европейския съюз”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 9: „Съвместно възлагане на обществени поръчки с възложители от други държави членки Чл. 9. (1) Възложителите имат право да възлагат обществени поръчки, да сключват рамкови споразумения или да управляват динамична система за покупки съвместно с възложители от други държави-членки. В случаите на съвместни рамкови споразумения и динамични системи за покупки възложителите могат самостоятелно да възлагат договори за обществени поръчки по тях. (2) Когато въпросите, свързани със съвместното възлагане, не са уредени от споразумение, сключено между Република България и друга държава членка, съответните възложители сключват споразумение, с което се определят: 1. задълженията на страните и приложимите национални разпоредби, които се посочват в документацията за обществената поръчка; 2. организационни, технически и финансови въпроси, свързани с провеждането на процедурата, сключването на договорите, разпределението на строителството, доставките или услугите, които са предмет на поръчката, и други. (3) Когато договор за обществена поръчка е сключен от името и за сметка на един от участващите в съвместното възлагане възложители и друг от участващите възложители придобива строителство, доставки или услуги от него, се приема, че последният е изпълнил задълженията си по закона. (4) Когато възложител учредява обединение с възложител/и от други държави-членки, включително европейски групи за териториално сътрудничество по смисъла на Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Eвропейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) (ОВ, L 210/19 от 31 юли 2006 г.) или други обединения, създадени съгласно правото на Европейския съюз, приложимите правила за възлагане на обществени поръчки се определят с акт на компетентния орган на съвместното обединение. Тези правила могат да са националните разпоредби на държавата членка, в която се намира седалището на обединението или в която обединението осъществява своята дейност. (5) С акта по ал. 4 се определят: 1. срокът за прилагане на правилата, освен когато в учредителния акт на обединението е определен неограничен срок; 2. видовете или конкретните поръчки, за които се прилагат правилата. (6) Възложителите не могат да използват съвместно възлагане с възложители от други държави-членки с цел заобикаляне на закона.” Член 10 с наименование: „Кандидати, участници и изпълнители”. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 10: „Кандидати, участници и изпълнители Чл. 10. (1) Кандидат или участник в процедура за възлагане на обществена поръчка може да бъде всяко българско или чуждестранно физическо или юридическо лице или техни обединения, както и всяко друго образувание, което има право да изпълнява строителство, доставки или услуги съгласно законодателството на държавата, в която то е установено. (2) Възложителите нямат право да изискват обединенията да имат определена правна форма, за да участват при възлагането на поръчка, но могат да поставят условие за създаване на юридическо лице, когато участникът, определен за изпълнител, е обединение на физически и/или юридически лица, ако това е необходимо за изпълнение на поръчката. Необходимостта от създаване на юридическо лице се обосновава изрично в решението за откриване на процедурата. (3) Кандидат или участник не може да бъде отстранен от процедура за възлагане на обществена поръчка на основание на неговия статут или на правната му форма, когато той или участниците в обединението имат право да предоставят съответната услуга, доставка или строителство в държавата членка, в която са установени.”
Изказвания по чл. 9 и чл. 10? Не виждам. Уважаеми колеги, гласуваме анблок текстовете на членове 9 и 10 по вносител и съответно редактирани и подкрепени от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 11: „Смесени обществени поръчки Чл. 11. (1) Когато обществената поръчка включва дейности с повече от един обект по чл. 3, тя се възлага по реда, приложим за обекта, който характеризира дейностите – основен предмет на поръчката. (2) Когато обществената поръчка включва услуги и доставки, основният предмет се определя в зависимост от услугата или доставката, чиято прогнозна стойност е най-висока. (3) Когато обществената поръчка включва услуги по приложение № 2 и други услуги, основният предмет се определя в зависимост от услугата, чиято прогнозна стойност е най-висока. (4) Когато в предмета на обществената поръчка се съдържат няколко дейности, за част от които се прилагат правилата за публични възложители, а за други – правилата за секторни възложители, или някои от дейностите попадат извън обхвата на Закона, възложителят може да възложи отделни поръчки за отделните дейности. При самостоятелно възлагане на отделните дейности се спазват правилата, приложими към съответната дейност. В случай че възложителят реши да възложи дейностите в обща поръчка, се прилагат правилата, приложими за публични възложители. (5) Не се допуска вземане на решение за възлагане на обща поръчка с цел прилагането на по-облекчени правила или изключване на поръчката от приложното поле на Закона. (6) Когато предметът на обществена поръчка съдържа обективно неделими части, тя се възлага по реда, приложим за частта, която определя основния предмет на поръчката. (7) При договори, които включват обект на обществена поръчка и концесия, договорът се възлага: 1. по правилата на този Закон, когато възложителят вземе решение да възложи обща поръчка; 2. по правилата на този Закон, когато предметът е обективно неделим; 3. по правилата, приложими за всяка от дейностите – във всички останали случаи. (8) При обществена поръчка, която включва дейности, за които са приложими правилата за секторни възложители и дейности, за които не са приложими правилата на Закона и които не са обект на концесия, и ако е обективно невъзможно да се определи коя от дейностите е основен предмет на поръчката или възложителят реши да възложи обща поръчка, тя се възлага по правилата за секторни възложители.”
Изказвания по чл. 11? Няма. Гласуваме наименованието и чл. 11 в редакцията на Комисията. Гласували 84 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Чл. 12 е с наименование: „Запазени обществени поръчки”. Има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители: „В чл. 12, ал. 8 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители: „Навсякъде в Законопроекта изразът „Правилник/Правилника за прилагане на Закона” да се замени с думите „Този Закон”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители: „Чл. 12, ал. 4 отпада.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 12: „Запазени обществени поръчки Чл. 12 (1) Министерският съвет по предложение на министъра на труда и социалната политика определя с решения: 1. списък на стоките и услугите съобразно Общия терминологичен речник, които са предназначени за възлагане на специализирани предприятия или кооперации на хора с увреждания или за стопански субекти, чиято основна цел е социалното и професионално интегриране на хора с увреждания или на хора в неравностойно положение; 2. програми за създаване на защитени работни места, в рамките на които възложителите имат право да запазят поръчки. (2) При изготвяне на списъка и определянето на програмите по ал. 1 се вземат предвид провежданите национални политики, изпълняваните стратегии и програми, както и капацитетните възможности и номенклатурата на стоките и услугите, предоставяни от предприятията или лицата по ал. 1, като при необходимост списъкът и програмите се актуализират. (3) В обявлението, с което се оповестява откриването на процедура за възлагане на обществена поръчка по ал. 1, възложителят посочва, че поръчката е запазена. (4) Централните органи за покупки не са длъжни да запазват поръчки, които попадат в обхвата на списъка по ал. 1, т. 1. (5) При възлагане на обществените поръчки по ал. 1 могат да участват лица, при условие че най-малко 30 на сто от списъчния им състав е от хора с увреждания или такива в неравностойно положение. В случаите по ал. 1, т. 1 лицата трябва да са регистрирани като специализирани предприятия или кооперации на хора с увреждания най-малко три години преди датата на откриване на конкретната процедура за възлагане на обществена поръчка. (6) Специализирани предприятия или кооперации на хора с увреждания могат да участват в обществена поръчка по ал. 1, т. 1, при условие че могат да изпълнят най-малко 80 на сто от нейния предмет със собствени машини, съоръжения и човешки ресурс. За изпълнение на условието те могат да ползват подизпълнители или да се позовават на капацитета на трети лица, ако подизпълнителите или третите лица са специализирани предприятия или кооперации на хора с увреждания. (7) В процедура за възлагане на запазена поръчка могат да участват и други заинтересовани лица, но офертите им се разглеждат само ако няма допуснати оферти на лицата по ал. 1. (8) Условията и редът за участие, разглеждане на офертите, класирането и сключването на договор за запазена поръчка се уреждат с Правилника за прилагане на Закона. (9) Агенцията по обществени поръчки оповестява списъка и програмите по ал. 1 чрез интернет страницата си в 7-дневен срок от обнародването на решенията по ал. 1 в „Държавен вестник” и осигурява връзка към регистъра по чл. 29 от Закона за интеграция на хората с увреждания.”
Изказвания, колеги? Заповядайте, господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Искам да обърна Вашето внимание на чл. 12, ал. 8. С така предложения текст Министерският съвет по предложение на министъра на труда и социалната политика определя условията и реда за участие за разглеждане на офертите за класиране и сключване на договор за запазените поръчки, тоест за тези, които са на предприятия или кооперации на хора с увреждания и се предвижда те да бъдат уредени с Правилника за прилагане на Закона. Бих искал да Ви обърна внимание, че това са обществени отношения, които подлежат на трайно уреждане, а такова трайно уреждане е уреждането само със закон. Ако тази материя, както се предлага тук, е да бъде уреждана с Правилника към този Закон, това ще доведе до една нестабилност и неяснота поради възможността твърде често и по твърде лесен начин, без обществено обсъждане, да се променя от страна на Министерския съвет по предложение на социалния министър на тези твърде важни въпроси по условията и реда за участие в съответните конкурси на предприятията, чиято основна цел е социална и професионална интеграция или на предприятия и кооперации на хора с увреждания. Моля Ви да погледнете внимателно към този въпрос и ако бъде прието моето предложение и отпадне ал. 8, в последствие с допълнителни текстове в този Раздел ще можем да допълним точно тези условия и ред за участие в конкурсите, така че те да станат трайно уредени със закон. Благодаря Ви.
Реплики към господин Караджов? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит, преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване предложението на господин Караджов и група народни представители за отпадане на ал. 8 в чл. 12, Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 85 народни представители: за 14, против 4, въздържали се 67. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на господин Караджов и група народни представители навсякъде в Законопроекта изразът „правилник/а за прилагане на Закона” да се замени с думите „този закон”, Комисията не подкрепя предложението. Гласували 90 народни представители: за 24, против 13, въздържали се 53. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Настимир Ананиев и група народни представители за отпадане на ал. 4 в чл. 12, Комисията не подкрепя предложението. Гласували 90 народни представители: за 20, против 4, въздържали се 66. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 12 в редакцията на Комисията по доклада й. Гласували 95 народни представители: за 88, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
„Глава трета – Изключения” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава трета. Член 13 с наименование „Общи изключения”. Предложение от народния представител Румен Желев и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Светлана Ангелова и Галя Захариева.
Оттегляме го.
Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители: „1. В чл. 13, ал. 1, т. 5 да отпадне. 2. В чл. 13, ал. 1, т. 7, б. „д” да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 13: „Общи изключения Чл. 13. (1) Законът не се прилага: 1. за обществени поръчки и конкурси за проект, които трябва да се възлагат по правила, установени в международно споразумение, сключено при спазване разпоредбите на ДФЕС, между Република България и една или повече трети страни или техни автономни области за доставки, услуги или строителство на обекти, предназначени за съвместна реализация или експлоатация от подписалите го страни; 2. за обществени поръчки и конкурси за проект, които се възлагат по правилата на международна организация или международна финансираща институция, когато те са изцяло финансирани от съответната организация или институция; при обществени поръчки и конкурси за проект, съфинансирани с повече от 50 на сто от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на поръчките; 3. за обществени поръчки и конкурси за проект, които се възлагат в съответствие с процедури за възлагане на обществена поръчка, установени от международна организация в нейни правила; 4. при придобиване или наемане, независимо с какви финансови средства, нa земя, съществуващи сгради или други недвижими имоти, или правa върху тях; 5. при поръчки за закупуване на програмно време или осигуряване на предавания, които се възлагат на доставчици на медийни услуги; 6. при арбитражни и помирителни услуги; 7. за правни услуги, свързани със: а) представителство на клиент от адвокатско дружество или от адвокат в арбитражна или помирителна процедура в държава членка, трета страна или пред международна арбитражна или помирителна инстанция, или в производство пред съд, юрисдикция или публичен орган на държава членка, или трета страна, или пред международен съд, юрисдикция или институция; б) предоставяне на правни съвети от адвокатско дружество или от адвокат при подготовката на производство по буква „a”, както и предоставяне на правни съвети по въпроси, които могат да станат предмет на производствата по буква „a”; в) удостоверяване и заверяване на документи, които задължително се извършват от нотариус; г) предоставянето им от лица, определени от съд или компетентен орган, или по силата на закон, като изпълнението на услугите е под надзора на съда или на компетентния орган; д) упражняването на функции на държавна власт, включително услуги по съдебното изпълнение, предоставяни от съдия-изпълнител; 8. при финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти, включително услугите, предоставяни във връзка с поемането и управлението на държавния дълг, услугите, предоставяни във връзка с управлението на системата на единна сметка и фискалния резерв, услугите, предоставяни от Българската народна банка, операции, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност; 9. за заеми, независимо от това дали са свързани с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти; 10. при трудови правоотношения по смисъл на § 1, т. 26 от Допълнителните разпоредби на Закона за данъците върху доходите на физическите лица; 11. при услуги, свързани с гражданска отбрана, гражданска защита и предотвратяване на опасности, които се предоставят от юридически лица с нестопанска цел и които попадат в обхвата на кодове от Общия терминологичен речник 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 и 85143000-3 с изключение на услугите на линейки за превоз на пациенти; 12. при обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или с метро, когато се възлагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 година относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 1191/69 и (ЕИО) № 1107/70 на Съвета (OB, L 315/1 от 3 декември 2007 г.); 13. при обществени поръчки и конкурси за проект, свързани с областите отбрана и сигурност, за които не се прилагат разпоредбите на част четвърта: а) възлагането на които е свързано с предоставяне на информация, чието разкриване противоречи на основните интереси на сигурността на страната, съгласно чл. 346, параграф 1, буква „а” от ДФЕС, или б) когато възложителят е задължен да възложи и/или организира поръчката по специфични процедурни правила съгласно международни споразумения или договори, сключени при спазване разпоредбите на ДФЕС, между Република България, от една страна, и една или повече трети страни, или техни автономни области – от друга, за доставки, услуги или строителство, предназначени за съвместна реализация или експлоатация от подписалите ги страни, или в) възлагани на предприятия на държава членка или на трета страна в изпълнение на международно споразумение или договор, свързан с разполагане на войски, или г) когато възложителят е задължен да ги възлага или организира в съответствие с правила, установени от международна организация, или д) възлагани по правилата на международна организация или международна финансираща институция, когато те са изцяло финансирани от съответната организация или институция; при обществени поръчки и конкурси за проект, съфинансирани с повече от 50 на сто от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на поръчките, или е) когато защитата на основни интереси, свързани със сигурността на страната, не може да бъде гарантирана чрез поставяне на изисквания, насочени към защита на информацията, която възложителят трябва да предостави при процедура по възлагане на обществена поръчка съгласно този Закон или чрез други мерки с по-малка степен на намеса, или ж) изпълнението на които е придружено със специални мерки за сигурност в съответствие с действащото законодателство с оглед защита на основни интереси на сигурността на страната; 14. при обществени поръчки за услуги, възлагани от възложител на публичен възложител или на обединение от такива възложители, които имат изключителни права за предоставяне на съответните услуги по силата на съвместим с разпоредбите на ДФЕС закон, подзаконов нормативен акт или публикуван административен акт; 15. за поръчки за услуги за научноизследователска и развойна дейност, когато не е изпълнено някое от следните условия: а) ползите възникват изцяло за възложителя, за да ги използва при извършване на дейността си; б) предоставената услуга се заплаща изцяло от възложителя; 16. за услугите по задължително социално осигуряване; 17. за договори за застраховка, покриващи отговорност за ядрена вреда, в изпълнение на Виенската конвенция за гражданска отговорност за ядрена вреда, съставена във Виена, Австрия на 21 септември 1988 г. (ратифицирана със закон – ДВ, бр. 64 от 1994), (обн., ДВ, бр. 76 от 1994 г.; попр., бр. 91 от 1994 г.), и на Закона за безопасно използване на ядрената енергия. (2) Министерският съвет по предложение на министъра на отбраната и министъра на вътрешните работи приема наредба, с която се уреждат критериите и редът за определяне наличието на основни интереси, свързани със сигурността на страната в случаите по ал. 1, т. 13, букви „а”, „е” и „ж”, които трябва да бъдат защитени при сключване на договор за обществена поръчка или при провеждане на конкурс за проект.”
Благодаря Ви, господин Кирилов. Колеги, изказвания? Господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Тук с чл. 13, ал. 1, т. 5 работата е много дебела! И аз се обръщам към кротко стоящата от лявата страна така наречена „опозиция”. Колеги, обърнете внимание на този Закон! От Вас чувам термина „ярка опозиционност” и така нататък, а тук има неща, които са директни проводници на корупция и на най-лошите тенденции в нашето общество, а именно тенденцията без прилагане на Закона за обществените поръчки, без търг или конкурс да се купуват медийни услуги, тоест приемете го като медиен комфорт и това да става, без да се публикува където и да било. Всички сме наясно, че тази практика – на заплащане буквално под масата с обществени средства на медийния комфорт на така наречените „възложители”, съществува в България от доста време. Още когато подписвахме споразумението за съвместно управление, уважаеми колеги от ГЕРБ, ние много рязко се разграничихме. Рязко се разграничихме от модела, който наричаме модела „Кой?” – модела на обръчите от медии. Основните получатели на тези скрити обществени поръчки за закупуване на медийни услуги, това се извършва основно с този кръг, обръч от медии. Вие много добре ги знаете кои са те. Затова не се обръщам към ДПС, тъй като очевидно тяхната роля тук няма да бъде по никакъв начин опозиционна, а по-скоро да подкрепят раздаването на пари под масата за подобни медийни услуги. Ние обаче сме твърди противници медиите да станат заложник на скрити разплащания, а ги искаме отгоре, върху масата и наистина ги искаме по Закона за обществените поръчки. В сегашния текст на чл. 13 обаче е предложено възложителите да не прилагат Закона за обществените поръчки при поръчки за закупуване на програмно време или осигуряване на предавания, които се възлагат на доставчици на медийни услуги. Това наистина е раздаване на пари гьотере. Аз Ви моля да подкрепите това мое предложение, за да се преустанови веднъж завинаги тази порочна практика. Второто ми предложение е свързано с друга, не по-малко порочна практика, за която е писано многократно в медиите, а това е раздаването на пари, мисля че до 500 хил. лв., на юридически дружества без какъвто и да е договор. По справка, която си направих, има сключени над 100 такива договора през последните няколко години. Над 100 договора с юридически дружества до размера на 500 хил. лв. – всяко се сключва извън правилата на Закона за обществените поръчки. И ако Законът тук – в т. 7 казва, че това е за представителство и за помирителни процедури, и за арбитраж, то в буква „б” на т. 7 вратата се отваря широко и на практика се казва, че няма такава врата. Тя казва така: предоставяне на правни съвети от адвокатско дружество или от адвокат при подготовката на производства по буква „а”, а именно това са тези арбитражни и помирителни процедури или на правни съвети по въпроси, които могат да станат предмет на производствата по буква „а”. Как възложителят разбира, че едно нещо би могло да стане предмет на процедура? Той може да си измисли, че абсолютно всеки юридически съвет би могъл след това да подлежи на такава процедура и съответно да раздава на калпак по 500 хил. лв. на всички онези адвокатски дружества, които могат и да му вършат работа, могат и да не му вършат работа, но така или иначе няма да има пазарен измерител, по който да е определена цената, която им е платена. Затова Ви моля тези два текста – т. 5 от чл. 13 и краят на изречението на буква „б” към чл. 13, т. 7 да отпаднат. И нека веднъж завинаги да стане ясно, че за купуване на медиен комфорт или за фиктивни поръчки на адвокатски дружества буквално за анализи на правното състояние, каквото всеки един служител в министерствата може да Ви направи, няма да се разхищават милиони. Благодаря.
Реплики към господин Караджов? Заповядайте, господин Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Караджов, ние ще подкрепим Вашите предложения, но тук ние поставихме и принципния въпрос, че този Законопроект на практика като цяло обърква още повече процедурите по ЗОП. И ако бяхте толкова загрижени за спазването на тези процедури и опозиционно настроени, аз не знам как Вие гласувахте по нашето предложение по чл. 5 по отношение на провеждането на процедури по ЗОП за частните болници. Не знам дали го подкрепихте.
Да.
Благодаря.
Втора реплика? Дуплика, господин Караджов? Няма да ползвате. За изказване – господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Това, което е предложено, уважаеми колеги, в чл. 13, т. 5, на първо място, и аз тук бих коригирал колегата Караджов, защото той се изказа много меко, всъщност е удар върху свободата на словото. Знаете, че България, за огромно съжаление, години наред търпи основателни критики за липса на свобода на словото, но когато даваш възможност чрез тази процедура да закупуваш влияние, да манипулираш обществото с публични средства, това вече е недопустимо. Уважаеми колеги от ГЕРБ, от Реформаторския блок и от всички останали политически парламентарни групи, ние нямаме право да ставаме съучастници в това дело. Аз не знам кой ум, коя експертна и работна група е сътворила този текст, но по този текст с големи букви изниква думата „ло-би-зъм”. Това, срещу което гражданите протестираха, това, срещу което от 2013 г. има обществена нетърпимост, е прокарано с текста в чл. 13, т. 5. Ние нямаме право да даваме такава възможност, без значение днес кой е на власт и кой ще бъде утре, вдругиден и така нататък. Медиите трябва да бъдат равнопоставени. Те трябва да имат еднаква възможност за достъп до такъв ресурс, а не преференциално чрез т. 5 да се дава тази възможност. Що се касае до второто предложение на колегата Гроздан Караджов, може би той от това, че е юрист, смекчи тона, но аз ще кажа нещо по-сериозно. Тук също става въпрос за закупуване с обществен ресурс на юридическо лоби, което юридическо лоби да оказва влияние по едни или други законопроекти – така, както се случи по отношение на чл. 417 от Гражданско-процесуалния кодекс, както се случи и в много други закони. И не просто за лоби, а за противодействие срещу обществения интерес. Най-сериозен такъв пример е случаят с неприетите предложения в Закона за енергетиката, които ощетяват към този момент стотици хиляди български граждани от безумията, които им налага „Топлофикация” – да заплащат несъществуващи сметки. Ето Ви един драстичен пример срещу общественото мнение и в частност срещу всеки български гражданин. Затова ние ще подкрепим направените предложения от колегата Гроздан Караджов и се надявам, че след тези примери, които Ви дадох, ще ги подкрепим всички, защото, пак казвам, ние нямаме право да ставаме съучастници в лобистки текстове. Благодаря Ви за вниманието.
Реплики към господин Байрактаров? Няма. Други народни представители за изказване? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Първо ще подложа на гласуване наименованието на Глава трета – „Изключения”, и наименованието на чл. 13 – „Общи изключения”. Само наименованието на чл. 13, след това ще гласуваме съдържанието. Гласуваме наименованието на Глава трета и на чл. 13. Гласували 94 народни представители: за 94, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Гласуваме предложението на Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията не подкрепя тези предложения. Гласуваме. Гласували 92 народни представители: за 35, против няма, въздържали се 57. Предложението не е прието. Прегласуване – господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, аз искам да се обърна още веднъж към Вас, тъй като не знам дали си давате сметка колко чувствителни са хората точно към тези два въпроса. От една страна, да си купуваш влияние и то с така силно лобистки текст в Закона няма да остане незабелязано и утре, когато медиите Ви питат, ще трябва някак си да отговорите. Много Ви моля, помислете – това по никакъв начин няма да наруши нито стопанския оборот, нито процедурата на възложителите, по-скоро ще ги прецизира. А към колегите отляво – благодаря Ви за Вашето изказване и за това, че ще ни подкрепите, но я се пребройте. [[Оживление]] Я се пребройте! Това ли е Вашата загриженост за проблемите на хората? Нима не можете да извикате още от Вашите колеги, за да прегласуваме този текст? Или просто не искате [[реплики от народния представител Чавдар Георгиев]] , или по-скоро сте поне с единия крак вътре в тази работа, господин Георгиев, може би за юридическите кантори.
Моля Ви не влизайте в персонален дебат. Имате процедура по прегласуване, господин Караджов. Прегласуване. Гласували 106 народни представители: за 43, против 4, въздържали се 59. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 13 в редакцията му по доклада на Комисията. Гласуваме. Гласували 100 народни представители: за 69, против 13, въздържали се 18. Предложението е прието. Прегласуване – господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Благодаря Ви, че ми давате думата. Не очаквах такава благосклонност.
Вие я поискахте.
Бих искал да призова да гласувате „против” този текст, защото онези от Вас, които поименно гласуват „против”, ще са тези, които казват „не” на пазаруването на медийно влияние, „не” на пазаруването на лобистки фирми без в държавата да има закон за лобизма, тоест на нерегламентирано вмешателство в законодателната дейност. Много моля, бъдете „против” и с това покажете, че не подкрепяте този мафиотски модел. Благодаря.
Прегласуване. Гласували 107 народни представители: за 70, против 22, въздържали се 15. Предложението е прието. Член 14.
Уважаема госпожо Председател! Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители: „В чл. 14, ал. 1 т.1 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 14: „Изключения, приложими за публични възложители” Чл. 14. (1) Публичните възложители не прилагат закона: 1. когато публичен възложител, който извършва дейности, свързани с пощенски услуги, възлага поръчки или провежда конкурс за проект във връзка с изпълнение на някоя от следните дейности: а) услуги, възлагани с цел реализиране на печалба, свързани с електронни средства и предоставени изцяло чрез такива средства (включително защитено предаване на кодирани документи с електронни средства, адресни разпределителни услуги и предаване на регистрирана електронна поща); б) пощенски парични преводи и операции по прехвърляне, извършвани във връзка с финансовите услуги, обхванати от кодове от 66100000-1 до 66720000-3 по Общия терминологичен речник, и с услугите по чл. 13, ал. 1, т. 8; в) филателни услуги; г) логистични услуги, които съвместяват физическа доставка и/или складиране с други непощенски дейности; 2. за поръчки и конкурси за проект, които подпомагат дейността на публичен възложител, свързана с предоставяне или експлоатиране на обществени електронни съобщителни мрежи по смисъла на § 1, т. 39 от допълнителните разпоредби на Закона за електронните съобщения, или предоставяне на една или повече обществени електронни съобщителни услуги по смисъла на § 1, т. 40 от допълнителните разпоредби на Закона за електронните съобщения; 3. при придобиване, разработка, продуциране или съвместно продуциране на материал за предавания, предназначен за аудио-визуални медийни услуги или радиоуслуги, които се възлагат от доставчици на радиоуслуги или аудио-визуални медийни услуги; 4. за услуги, попадащи в обхвата на кодове 79341400-0, 92111230-3 и 92111240-6 по Общия терминологичен речник и свързани с политически кампании, когато се възлагат от политическа партия в рамките на предизборна кампания. 5. при обществени поръчки, които се възлагат от публичен възложител, включително когато извършва секторна дейност, на юридическо лице, ако са изпълнени едновременно следните условия: а) възложителят да упражнява върху юридическото лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена; б) повече от 80 на сто от дейността на юридическото лице да е формирана от изпълнението на дейности, възложени от възложителя или негови обособени структури или от други юридически лица, контролирани от възложителя; в) в юридическото лице - изпълнител, да няма пряко частно капиталово участие, с изключение на такова, което не е свързано с контролни или блокиращи правомощия и не оказва решаващо влияние върху дейността на юридическото лице; 6. когато юридическо лице, което е обект на контрол по смисъла на т. 5, буква „а”, възлага поръчки на възложителя, който го контролира, или на друго юридическо лице, контролирано от същия възложител и за което са изпълнени условията на т. 5, буква „в”; 7. при обществени поръчки, които се възлагат от публичен възложител, включително когато извършва секторна дейност, на юридическо лице, ако са изпълнени едновременно следните условия: а) възложителят да упражнява съвместно с други възложители върху юридическото лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена; б) повече от 80 на сто от дейността на юридическото лице да е формирана от изпълнението на дейности, възложени от възложителите, които го контролират, или от други юридически лица, контролирани от същите възложители; в) в юридическото лице да няма пряко частно капиталово участие, с изключение на такова, което не е свързано с контролни или блокиращи правомощия и не оказва решаващо влияние върху дейността на юридическото лице; 8. при договори, сключени между двама или повече публични възложители, включително когато извършват секторна дейност, когато са изпълнени едновременно следните условия: а) установява се или се осъществява сътрудничество между тях, за да се гарантира, че задълженията им за предоставяне на обществени услуги се изпълняват с оглед постигането на общи за тях цели; б) осъществяването на сътрудничеството се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес; в) през последните три години участващите възложители са извършвали на свободния пазар по-малко от 20 на сто от дейността, свързана със сътрудничеството; (2) В случаите по ал. 1, т. 5, буква „а” възложителят упражнява върху юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена, когато има решаващо влияние върху стратегическите цели и значимите решения на това юридическо лице. Такъв контрол може да бъде упражняван и от друго юридическо лице, което е контролирано по същия начин от възложителя. (3) В случаите по ал. 1, т. 7 възложителите упражняват върху дадено юридическо лице съвместен контрол, когато са изпълнени едновременно следните условия: 1. управителните и контролните органи на юридическото лице се състоят от представители на всички участващи в контрола възложители, като отделните представители могат да представляват няколко или всички участващи възложители; 2. тези възложители могат съвместно да упражняват решаващо влияние върху стратегическите цели и значимите решения на юридическото лице; 3. юридическото лице няма интереси, които са в противоречие с интересите на контролиращите възложители. (4) В случаите по ал. 1, т. 5-8 при определяне на процента от дейността се взема предвид средният общ оборот или друг подходящ показател, който измерва изпълнението на дейността за последните три години. (5) В случаите по ал. 1, т. 5-8, когато поради датата нa създаване или на започване на дейността на юридическото лице или възложителя или поради реорганизация на дейността му няма данни за оборота или когато тези данни вече не са актуални, е достатъчно да се докаже, че способът за измерване на дейността е достоверен, по-специално чрез неговата бизнес програма. (6) Методиката за определяне на цената на договорите по ал. 1, т. 5-7 се определя с правилника за прилагане на закона. (7) Когато отпадне някое от условията, необходими за сключване на договор по ал. 1, т. 5-8, договорът се прекратява със сключването по реда на закона на нов договор със същия предмет. В този случай възложителят открива възлагането на новата поръчка в едномесечен срок от отпадане на съответното условие. (8) Законът не се прилага за договори, сключвани от Националната здравноосигурителна каса с изпълнители на медицинска помощ по смисъла на чл. 58 от Закона за здравното осигуряване.” В ал. 7 е изписано „когато отпадане някое от условията”. Смятам, че е „когато отпадне някое от условията”.
Изказвания, колеги? Няма. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Караджов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Гласували 90 народни представители: за 20, против 9, въздържали се 61. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване наименованието на чл. 14 ведно с редакцията му по доклада на Комисията. Гласували 96 народни представители: за 90, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието.
Член 15 с наименование „Изключения, приложими за секторни възложители”. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 15. Член 16 с наименование „Прилагане на изключенията”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 16: „Прилагане на изключенията Чл. 16. Възложителите не могат да се позовават на изключенията по чл. 13-15 с цел заобикаляне на закона”. „Част втора – Правила за възлагане”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Част втора. „Глава четвърта – Процедури за възлагане. Стойностни прагове. Прогнозна стойност на обществената поръчка.” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава четвърта. Член 17 с наименование „Задължение за прилагане”. Предложение от народния представител Десислава Атанасова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 17: „Задължение за прилагане Чл. 17. (1) Възложителите са длъжни да приложат предвидения в закона ред за възлагане на обществена поръчка, когато са налице основанията за това. (2) Възлагането на дейности в горски територии за създаване на гори, добив на дървесина и недървесни горски продукти се осъществява по реда на Закона за горите.”
Има ли изказвания, колеги, по докладваните текстове? Няма. Подлагам на гласуване наименованието и чл. 15 по вносител, подкрепен от Комисията, чл. 16 – наименование, в редакция на Комисията, Част втора – наименование, Глава четвърта – наименование, и чл. 17 в редакция на Комисията. Гласуваме. Гласували 95 народни представители: за 91, против няма, въздържали се 4. Предложенията са приети. Член 18 – „Видове процедури”.
По чл. 18 – предложение от Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията не го подкрепя. Предложение от народния представител Георги Кадиев. Комисията не го подкрепя. Предложение от Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението.
Докладвайте неподкрепените предложения.
Предложение от Гроздан Караджов и група народни представители: „В чл. 18, ал. 1 да отпаднат точки 3, 4, 8 и 9.” Предложение от народния представител Георги Кадиев: „В чл. 18 ал. 1 се изменя така: „(1) Процедурите по този закон са: 1. открита процедура; 2. ограничена процедура; 3. състезателна процедура с договаряне; 4. договаряне с предварителна покана за участие; 5. процедура на договаряне с обявление или покана; 6. договаряне без предварително обявление; 7. договаряне без предварителна покана за участие; 8. договаряне без обявление или покана; 9. пряко договаряне.” Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от Данаил Кирилов и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 18: „Видове процедури Чл. 18. (1) Процедурите по този закон са: 1. открита процедура; 2. ограничена процедура; 3. състезателна процедура с договаряне; 4. договаряне с предварителна покана за участие; 5. договаряне с публикуване на обявление за поръчка; 6. състезателен диалог; 7. партньорство за иновации; 8. договаряне без предварително обявление; 9. договаряне без предварителна покана за участие; 10. договаряне без публикуване на обявление за поръчка; 11. конкурс за проект; 12. публично състезание; 13. пряко договаряне. (2) Открита процедура и публично състезание са процедури, при които всички заинтересовани лица могат да подадат оферта. (3) Ограничена процедура е процедура, при която оферти могат да подадат само кандидати, които са получили покана от възложителя след проведен предварителен подбор. (4) При процедурите по ал. 1, т. 3-5 възложителят провежда преговори с кандидати, получили покана след проведен предварителен подбор. Като основа за провеждане на преговорите кандидатите подават първоначални оферти. (5) Състезателен диалог е процедура, при която възложителят провежда диалог с допуснатите след предварителен подбор кандидати с цел да определи едно или повече предложени решения, отговарящи на неговите изисквания, след което да покани предложилите ги кандидати да подадат окончателни оферти. (6) Партньорство за иновации е процедура, при която възложителят провежда преговори с допуснатите кандидати след предварителен подбор с цел да установи партньорство с един или повече партньори, които да извършват определена научноизследователска и развойна дейност. (7) При процедурите на договаряне по ал. 1, т. 8-10 и 13 възложителят провежда преговори за определяне на клаузите на договора с едно или повече точно определени лица. (8) Конкурс за проект е процедура, при която възложителят придобива основно в областите на градското и селищното устройство, архитектурата, инженеринговата дейност или на обработката на данни план или проект, избран от независимо жури въз основа на проведен конкурс със или без присъждане на награди. Конкурсът за проект може да бъде открит или ограничен.”
Изказвания? Заповядайте, господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! В досега действащия Закон за обществените поръчки има, мисля, шест или седем описани процедури. Дори при този вариант той е достатъчно сложен и поражда доста противоречива съдебна практика. Непрекъснато се извършва обучение на администрацията, която прилага Закона за обществените поръчки, и въпреки това, знаете грешките, скандалите, които се правят там. Търсенето на вратички, за да се заобикаля Законът за обществените поръчки, са твърде, твърде много. В сега направеното предложение от възложителя, аз, госпожо Председател, тук бих искал да Ви помоля – по някои въпроси, които ние, народните представители, задаваме, по някакъв естествен начин очакваме и възложителят да се обосновава тук, иначе те се...
Възложителят или вносителят? Вносителят искате да кажете.
Вносителят, извинявам се! Възложителят по този Закон – грешка.
Трудно ще го намерим възложителя.
Точно така. Извинявам се за грешката, но вносителят би трябвало да дава някакви обяснения. Тази порочна практика – да се стои просто като свидетели на случващото се в тази зала, без да се дават обяснения защо например е вкарано продуцентството като изключение, при условие че няма такова изискване. Сега бих искал да дам разяснение по моето предложение. Предлагам да отпаднат процедури, които досега не съществуват в Закона за обществените поръчки и които в така предложения текст не са и обяснени достатъчно добре. Тоест никъде в този Закон не можете да откриете много ясно и точно какво представлява състезателна процедура с договаряне или договаряне с предварителна покана за участие, или пък договаряне без предварително обявление – самото наименование вече мирише на корупция – и договаряне без предварителна покана за участие, тоест просто договаряне с когото си искате. Освен това има още две процедури, които са скрити под маската на чл. 20, мисля, че беше ал. 3. В ал. 3 е казано: Възложителите прилагат реда за възлагане чрез събиране на оферти с обява или покана до определени лица, когато обществените поръчки имат съответни прогнозни стойности – над 50 хиляди, над 70 хиляди и така нататък. Очевидно 13 процедури плюс още две, както Ви казах в чл. 20, са прекалено много и аз Ви моля да проявите разум и да оптимизирате този Закон, като го сведем до съществуващото състояние в момента. Европейската директива не казва да я препишем цялата. Тя казва всяко национално законодателство да подбере онова, което е най-приложимо за условията в съответната страна, а ние просто превеждаме директиви, внасяме ги тук, в тази зала, гласуваме ги малко или много машинално и след това въвеждаме хаос, за който се чудим защо го има. Дайте да проявим сега разум, нека да отпаднат тези четири процедури, които Ви предлагам, и да оставим отношенията на възлагане на обществени поръчки в относителната стабилност, в която са в момента. Благодаря.
Реплики към господин Караджов? Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, малко бяхме провокирани, тъй като дебатът естествено беше воден в Правната комисия. Ако господин Караджов беше присъствал, съжалявам, че е отсъствал от страната, може би всички въпроси, които повдига пред Народното събрание, можеха да се пропуснат. Така или иначе транспонираме европейска директива. Там са изброени всички процедури и по същия начин те се прилагат в Закона, за да не влезем в наказателна процедура от Европейската комисия. Това е най-простото, което мога да обясня.
Втора реплика? Дуплика – господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Аз ще повторя още веднъж: да, съжалявам, че когато е обсъждан този член, не бях в страната, и искам да дам едно пояснение. [[Реплика от народния представител Данаил Кирилов.]] Независимо дали съм бил в Комисията, господин Кирилов – извинявайте, но понеже вземате отношение от място, да Ви кажа. Независимо дали съм дошъл в Комисията, или не съм дошъл в Комисията, тъй като, представете си, и моето време се застъпва в някои други комисии, тоест не мога да бъда навсякъде, аз имам правото в тази зала да изразя становището си. Затова не ми правете забележки от място, не е правилно това, което вършите. Искам да кажа – директивата е рамката, тя не е задължителна. Право на Вас като Народно събрание, като законодатели е да изберете онези от предложените в директивата начини, видове обществени поръчки, които са приложими най-добре за нашето законодателство и за условията в България. Не е задължително всичките тези 15 процедури да фигурират в нашия Закон – това е подвеждаща информация. Само това исках да кажа.
Изказване, господин Кирилов.
Лично обяснение.
Лично обяснение – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Караджов, тъй като два или три пъти споменахте моето име във Вашата дуплика, което определено ме засегна, защото това е неправилно фактическо обяснение, уточнявам следното. Работната група по този Законопроект стартира още в средата на месец декември, да не кажа началото на декември. Трудно ми е да кажа колко десетки заседания е имала работната група. Комисията заседава една седмица – миналата седмица, колега Караджов. На заседанията на работната група присъстваше млад колега юрист, който беше упълномощен от групата на Реформаторския блок. Той представяше, доколкото може да се ориентира, Вашите предложения. В дебатите на самата Комисия Вашите предложения бяха защитавани, пак казвам, доколкото можеше колегата да се ориентира, от колегата Делчев.
Колеги, моля без оценъчни характеристики.
Нищо оценъчно.
Дали се е ориентирал, или не, член на Комисията е.
Е защитава чуждо предложение – това исках да кажа. [[Оживление в ГЕРБ.]]
Добре, разбрах Ви.
Но признавам, че Комисията понякога се налагаше да гадае мотивите и тук са представителите на Агенцията за обществени поръчки, те участваха много детайлно, много време сме изгубили. Пак казвам, ако бяхте заделили 5 – 10 минути, щяхте да сте в течение на цялата аргументация защо се настоява толкова стриктно да се следва Директивата във видовете процедури.
Изказване, ако искате, можете да продължите като изказване. Очаквам да обясните и на пленарната зала защо Директивата е толкова категорична и това да бъдат точно видовете процедури. За изказване? Заповядайте.
Уважаеми колеги, не съм присъствал в работна група, нито в комисиите, в които членувам, са минали тези текстове, но считам, че имам право да разбера отговора на простия въпрос, който се задава в залата: „Задължително ли е да се препишат всички текстове от тази директива и като орган на националното законодателство можем да преценим кои текстове да останат?”. Аз съм възложител осем години и не мога да си обясня тези текстове, които в момента гласуваме – с предварително обявление, без предварително обявление, с предварителна покана, без предварителна покана и така нататък. Нека да получим еднозначен отговор от някой на въпроса, който се поставя тук. Убеден съм, че 99% от хората, присъстващи в залата, също не схващат всички тези видове процедури, които се описват в Закона. Апелирам наистина някой да даде обяснение.
Реплики? Заповядайте, господин Кънев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Колега Марков, аз мисля, че знаете отговора и не сте прав по този начин да подхлъзвате колегите. Знаете много добре, че българското законодателство може да бъде по-строго от рамката, която задава европейската директива, и съответно знаете много добре, че предложението на колегата Караджов е точно в тази насока – българският Закон за обществените поръчки да бъде по-строг от европейската директива по простата причина, че България има много по-тежък проблем с корупцията при обществените поръчки от средния за Европа, което означава, че ние не само можем ние сме длъжни в законодателството си да стесняваме възможностите за корупция, да предвиждаме по-строги и по-трудни процедури. Ние трябва да престанем да бъдем институционалните опашкари на Европейския съюз като използваме всяка вратичка за корупция, която някакъв пропуск в европейското законодателство прави. Нашият закон е винаги най-мекият възможен спрямо властите и техните шансове да упражняват произвол при харчене на обществени средства. Ние минаваме през най-тясната врата, използваме всяка възможност и това нещо трябва да спре. Вярвам, че това е отговор, господин Марков, който Вие, като дългогодишен възложител, много добре знаете. Тук искам да отбележа, че отговорът на Вашия въпрос донякъде се съдържа и в лапсуса, който направи Гроздан Караджов. Господин Караджов, грешката беше вярна. Много добре си го казахте в началото. Проблемните текстове на този Закон са писани не от вносителите, а от възложителите и в интерес на възложителите, а не в обществен интерес.
Втора реплика? Господин Ананиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Марков, аз също искам да чуя отговора на въпроса, който поставихте, но трябваше да заявите точно и конкретно. Нека да излязат колегите от Агенцията за обществени поръчки и да дадат отговор пред пленарната зала на Вашия въпрос. Аз мисля, че те за това са в залата.
Трета реплика? Дуплика, господин Марков? Няма да ползвате. Очаквам някой от Агенцията да отговори на поставения въпрос.
По повод на това дали е задължително въвеждането на всички процедури от Директивата, бих искала да внеса пояснение. Да, действително не е абсолютно задължително въвеждането на всички процедури от Директивата. В случая предложението касае отпадането на три процедури, които всъщност, въпреки че имат различни имена, са аналог на действащата в настоящия Закон процедура на договаряне без обявление. Става въпрос за прякото договаряне. Ние сме го въвели, защото се налага при прилагането на Закона. Липсата на тази процедура може да доведе до блокиране прилагането на Закона в определени случаи. Например процедура на договаряне без обявление в действащия Закон, а и в този проект се предвижда в случай на форсмажор – когато възложителят няма време да спазва никакви срокове. Предполагам, всички знаят какво е форсмажор - когато той няма възможност да спазва абсолютно никакви срокове и трябва да действа в екстремна ситуация. В този случай единствено е възможно да се приложи договарянето без обявление. Освен това друг случай, когато имаме авторски права и единственият възможен изпълнител на поръчката е авторът. Тогава също е безсмислено да се върти открита процедура, защото ще се наруши друг закон – Законът за авторските права. Тоест искам да кажа, че в тези процедури на договаряне без обявление са изчерпателно уредени случаите, в които са приложими, и те са от практиката. Ако ние не приемем тези процедури, фактически няма да можем да прилагаме Закона. Ще трябва да се търсят начини да се нарушава.
Благодаря Ви, госпожо Манасиева, дадохте отговор на конкретно поставения въпрос.
Само да кажа, че тези сложни наименования – понеже се повдигна въпросът: „Защо са толкова много?”. За да съответстват на образците – задължителните образци, които трябва да се попълват. Те са европейски и са по регламент. За да не объркваме възложителя, тъй като Законът е рамков и включва различни групи възложители – и публични и секторни, ние сме сложили същото наименование на процедурата, каквото е и наименованието на образеца, който следва да бъде публикуван и на европейския пазар в „Официален вестник”.
Благодаря Ви. Има ли други народни представители за изказване? След почивката – господин Кънев. Обявявам 30 минути почивка – до 12,10 ч. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме заседанието с обсъждания по чл. 18. Има заявено изказване от народния представител Радан Кънев. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Наистина това присъствие в залата по този конкретен текст, който предстои да гласуваме, е повече от притеснително. В момента гласуваме на второ четене най-важния параграф от най-важния Закон, който предстои в календара за тази парламентарна сесия, а може би и за целия мандат на този парламент, защото нов Закон за обществените поръчки не се гласува всеки ден и надали има закон, който да има по-сериозно отражение върху начина, по който се разходват бюджетните средства, което значи едновременно върху корупцията в една държава, върху възможностите за публични инвестиции и за увеличаване на благосъстоянието на нейните граждани. Конкретно. По отношение на България този Закон е с особена важност предвид дългогодишните хронични проблеми с корупцията, които има нашата държава и дългогодишните проблеми с недофинансирането на основни обществени сектори както на държавно, така и на общинско ниво. Искам да отбележа, че по отклоняване на обществени средства, според данните на икономическия форум в Давос, България заема 104-о място от 144 наблюдавани държави. Тоест ние сме далече зад всички други държави – членки на Европейския съюз, но и далеч зад всички други наблюдавани богати и правови държави като изпреварваме единствено държави от Близкия Изток, от Централна Африка и някои от най-размирните държави в Южна Америка. Повтарям, 104-о място от 144 наблюдавани държави. При гласуването на този текст, ако ние приемем предложението на вносител или както правилно сбърка господин Караджов – предложенията на възложителите, ние ще отворим нови врати за корупция и за отклоняване на публични средства. Вместо да затворим тези врати, които съществуват до момента, ние ще създадем нови предпоставки за корупционни практики, нови предпоставки за отклоняване на обществени средства и съответно за пилеене на парите на данъкоплатеца и в крайна сметка продължаващо недофинансиране на публичните услуги, които българската държава предоставя. Току-що разбрахме от експертите, че ние не сме длъжни по силата на Европейската директива да отворим всички тези врати. Експертното мнение беше заявено ясно. То подкрепи позицията на всички изказали се народни представители от Реформаторския блок, които подкрепят предложението, част от тези потенциални възможности за злоупотреби да бъдат преустановени чрез гласуването на редактирана версия на този текст. Искам да кажа две думи за последиците, ако ние влошим, вместо да подобрим законодателството си за обществените поръчки чрез гласуване на такъв текст. На първо място, ние няма да мръднем от това 104-о място от 144 държави, а може би ще потънем още надолу, което е кошмарен сигнал към всеки потенциален вътрешен или външен инвеститор. България ще продължава да бъде непривлекателна и за собствените си граждани, и за чуждите инвеститори. Ще се задълбочи тенденцията, по силата на която в България основен инвеститор са държавата и общините, тоест основен инвеститор е данъкоплатецът, на когото бъркаме в единия джоб, за да предоставяме публични услуги с 30-процентова редукция от другия джоб. Защото това сто и четвърто от сто четиридесет и четири места, казано на простия език, на който говорят хората, е отклоняване между 10 и 30% комисионни от обществените поръчки. Втората последица е неизбежното вдигане на данъци, за което финансовият министър вече говори. С гласуването на този Закон българският парламент ще създаде предпоставка много скоро да гласува увеличение на националното данъчно облагане, така както доминираните от ГЕРБ и ДПС български общини вече започват да гласуват увеличаване на облагането в местната власт. Във връзка с всичко изложено и с позицията, която експертите пред нас заеха, аз предлагам по процедура отлагане на този текст, докато достатъчно отговорен представител на изпълнителната власт – аз смятам, че достатъчно отговорен е единствено премиерът или вицепремиерът Дончев – дойде в залата, за да обясни нуждата да отваряме всички тези врати към корупцията. Благодаря Ви.
Реплики към господин Кънев? Няма. Други народни представители? [[Реплика от народния представител Гроздан Караджов.]] Вие не се ли изказвахте, господин Караджов? Мисля, че се изказвахте. [[Шум и реплики. Реплика от народния представител Гроздан Караджов.]] Няма възможност за второ изказване. Зададохте въпрос, отговориха Ви и няма друга процедура. Вие използвахте Вашите пет минути в дебата по чл. 18. [[Реплика от народния представител Гроздан Караджов.]] Няма такава възможност. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преди да пристъпим към гласуване, уважаеми колеги, искам да Ви информирам, че на балкона на Народното събрание са деца, които са гости на Народното събрание по покана на господин Байрактаров, от инициативата: „Деца за мир по целия свят”. Нека да ги приветстваме. [[Ръкопляскания.]] Господин Главчев като заместник-председател участва в срещата, която се проведе с тях, по време на почивката в днешния пленарен ден. Първо, подлагам на гласуване процедурното предложение на господин Кънев за отлагане на гласуването на чл. 18. Приканвам квесторите да помолят народните представители да влязат в залата, върви второ четене на Законопроекта. Гласували 93 народни представители: за 22, против 38, въздържали се 33. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Караджов, което Комисията не подкрепя. [[Шум.]] Гласуваме предложението на господин Караджов и група народни представители. Гласували 98 народни представители: за 22, против 23, въздържали се 53. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Георги Кадиев, което Комисията не подкрепя. Гласували 95 народни представители: за 12, против 40, въздържали се 43. Предложението не е прието. Сега гласуваме чл. 18 с наименованието му в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 96 народни представители: за 80, против 8, въздържали се 8. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 19: „Приложими процедури Чл. 19. (1) При възлагане на обществени поръчки публичните възложители прилагат процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 1-3, 6-8 и 11-13. (2) При възлагане на обществени поръчки секторните възложители прилагат процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 1, 2, 4, 6, 7, 9 и 11-13. (3) При възлагане на обществени поръчки в областите отбрана и сигурност възложителите прилагат процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 2, 5, 6 и 10.”
Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме чл. 19 по вносител след редакция на Комисията. Гласували 88 народни представители: за 80, против 1, въздържали се 7. Предложението е прието.
По чл. 20 има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Има предложение на народния представител Данаил Кирилов и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 20: „Стойностни прагове Чл. 20. (1) Процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 1-11 се прилагат, когато: 1. публични възложители, както и техни обединения възлагат обществени поръчки с прогнозна стойност, по-голяма или равна на: а) 5 000 000 лв. – за строителство; б) 264 033 лв. – за доставки и услуги; в) 500 000 лв. – за услуги по Приложение № 2; 2. публични възложители, работещи в областта на отбраната, възлагат обществени поръчки с прогнозна стойност, по-голяма или равна на: а) 5 000 000 лв. – за строителство; б) 264 033 лв. – за услуги и за доставки, които включват продукти по Приложение № 3; в) 408 762 лв. – за доставки, които включват продукти извън обхвата на Приложение № 3; г) 500 000 лв. – за услуги по Приложение № 2; 3. секторни възложители възлагат обществени поръчки с прогнозна стойност, по-голяма или равна на: а) 5 000 000 лв. – за строителство; б) 817 524 лв. – за доставки и услуги; в) 1 000 000 лв. – за услуги по Приложение № 2; 4. публични и секторни възложители възлагат поръчки в областите отбрана и сигурност с прогнозна стойност, по-голяма или равна на: а) 817 524 лв. – за доставки на военно оборудване, включително на части, компоненти и/или монтажни елементи за него, включително оборудване, включено в списъка на продуктите, свързани с отбраната, приет на основание чл. 2, ал. 1 от Закона за експортния контрол на продукти, свързани с отбраната, и на изделия и технологии с двойна употреба; б) 817 524 лв. – за доставки на чувствително оборудване, включително на части, компоненти и/или монтажни елементи за него; в) 817 524 лв. – за услуги, пряко свързани с оборудването по букви „а” и „б” за всеки и всички елементи от неговия жизнен цикъл; г) 5 000 000 лв. – за строителство, пряко свързано с оборудването по букви „а” и „б” за всеки и всички елементи от неговия жизнен цикъл; д) 817 524 лв. – за услуги за специфични военни цели или за чувствителни услуги; е) 5 000 000 лв. – за строителство за специфични военни цели или за чувствително строителство; 5. възложителите провеждат конкурс за проект на стойност, по-голяма или равна на 70 000 лв. (2) Възложителите прилагат процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 12 или 13, когато обществените поръчки имат прогнозна стойност: 1. при строителство – от 270 000 лв. до 5 000 000 лв.; 2. при доставки и услуги, включително и услугите по Приложение № 2 – от 70 000 лв. до съответния праг по ал. 1 в зависимост от вида на възложителя и предмета на поръчката. (3) Възложителите прилагат реда за възлагане чрез събиране на оферти с обява или покана до определени лица, когато обществените поръчки имат прогнозна стойност: 1. при строителство – от 50 000 лв. до 270 000 лв.; 2. при доставки и услуги, с изключение на услугите по Приложение № 2 – от 30 000 лв. до 70 000 лв. (4) Възложителите могат да възлагат директно обществени поръчки с прогнозна стойност, по-малка от: 1. 50 000 лв. – при строителство; 2. 70 000 лв. – при услуги по Приложение № 2; 3. 30 000 лв. – при доставки и услуги извън тези по т. 2. (5) В случаите по ал. 4, т. 2 и 3 възложителите могат да доказват разхода само с първични платежни документи, без да е необходимо сключването на писмен договор. (6) Обществените поръчки по ал. 1, т. 4 на стойност по-малка от съответния праг могат да се възлагат директно, но възложителите са длъжни да сключат писмен договор. (7) Възложителите по чл. 5, ал. 2, т. 15 прилагат реда за възлагане чрез събиране на оферти с обява или покана до определени лица, когато обществените поръчки имат прогнозна стойност: 1. при строителство – от 270 000 лв. до 5 000 000 лв.; 2. при доставки и услуги – от 70 000 лв. до съответния праг по ал. 1 в зависимост от предмета на поръчката. (8) Възложителите по чл. 5, ал. 2, т. 15 могат да възлагат директно обществени поръчки с прогнозна стойност под праговете по ал. 7, като при доставки и услуги могат да докажат разхода само с първични платежни документи, без да е необходимо сключването на писмен договор. (9) Възложителите имат право да възложат конкретна обществена поръчка по ред, приложим за по-високи стойности, като в този случай са длъжни да прилагат всички правила, валидни за избрания от тях ред.”
Изказвания? Не виждам желаещи. Преминаваме към гласуване. Гласуваме чл. 20 по вносител след редакция от Комисията. Гласуваме подкрепен от Комисията текст, уважаеми колеги. Гласували 94 народни представители: за 85, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
По чл. 21 има предложение от народния представител Данаил Кирилов. Комисията го подкрепя по принцип. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 21: „Методи за изчисляване на прогнозната стойност на обществените поръчки Чл. 21. (1) Прогнозната стойност на обществената поръчка се определя от възложителя и включва всички плащания без данък върху добавената стойност (ДДС) към бъдещия изпълнител на обществената поръчка, включително предвидените опции и подновявания на договорите, посочени изрично в условията на обществената поръчка. Когато възложителят предвижда награди или плащания за кандидатите или участниците, те се включват при определяне на прогнозната стойност на поръчката. (2) Прогнозната стойност на обществена поръчка се определя към датата на решението за нейното откриване. (3) Когато в структурата на възложителя има обособени звена на териториален, функционален или друг принцип, които не са самостоятелни възложители, прогнозната стойност на конкретна обществена поръчка се определя на база потребностите на всички обособени звена. (4) Когато обществената поръчка включва няколко обособени позиции, всяка от които е предмет на договор, стойността на поръчката е равна на сбора от стойностите на всички позиции. (5) Когато обособена позиция се възлага самостоятелно, се спазва редът, приложим за общата стойност на цялата поръчка. (6) Възложителите могат да възлагат обособени позиции по реда, валиден за индивидуалната стойност на всяка от тях, при условие че стойността на съответната обособена позиция не надхвърля 156 464 лв. за доставки и услуги и 1 000 000 лв. за строителство, и общата стойност на обособените позиции, възложени по този начин, не надхвърля 20 на сто от общата стойност на поръчката. В тези случаи, независимо от остатъчната стойност на поръчката, тя се възлага по реда, приложим към общата стойност на цялата поръчка. (7) При определяне прогнозната стойност на обществена поръчка за строителство в нея се включва и стойността на всички доставки и услуги, предоставени от възложителя на изпълнителя, при условие че такива са необходими за изпълнението на строителството. (8) При обществени поръчки за доставки или услуги, които са регулярни или подлежат на подновяване в рамките на определен период, прогнозната стойност се определя на базата на: 1. действителната обща стойност на поръчките от същия вид, които са възложени през предходните 12 месеца, коригирана с евентуалните промени в количеството или стойността, които биха могли да настъпят за период от 12 месеца след възлагането на поръчката, или 2. общата прогнозна стойност на поръчките, възложени през 12-те месеца след първата доставка или услуга. (9) При обществени поръчки за доставка чрез лизинг, наем, финансов лизинг или покупка на изплащане прогнозната стойност на обществената поръчка се определя, както следва: 1. при обществени поръчки с определен срок, когато този срок е по-кратък от или е равен на 12 месеца – общата прогнозна стойност за срока на действие на договора за обществена поръчка, или ако срокът на действие на договора е по-дълъг от 12 месеца – общата стойност включително прогнозната остатъчна стойност; 2. при обществени поръчки без определен срок или чийто срок не може да бъде определен – месечната стойност умножена по 48. (10) При обществени поръчки за услуги основата за изчисляване на прогнозната им стойност е следната: 1. при застрахователни услуги – платимата застрахователна премия и други възнаграждения; 2. при банкови и други финансови услуги – таксите, дължимите комисиони, лихвите и други плащания; 3. при поръчки за проектиране – таксите, дължимите комисиони и други плащания. (11) При обществени поръчки за услуги без посочена обща цена основата за изчисляване на прогнозната стойност е следната: 1. при поръчки с определен срок, ако този срок е по-кратък или е равен на 48 месеца – общата стойност за пълния срок; 2. при поръчки без определен срок или със срок, по-дълъг от 48 месеца – месечната стойност умножена по 48. (12) При рамкови споразумения и динамични системи за покупки се взема предвид максималната прогнозна стойност без ДДС на всички договори за обществени поръчки, предвидени за целия срок на действие на рамковото споразумение или динамичната система за покупки. (13) При партньорство за иновации се взема предвид максималната прогнозна стойност без ДДС на научноизследователските и развойните дейности, които ще се извършват на всички етапи от предвиденото партньорство, както и на доставките, услугите или строителството, които ще се разработват и доставят в края на предвиденото партньорство. (14) Изборът на метод за изчисляване на прогнозната стойност на обществената поръчка не трябва да се използва с цел прилагане на ред за възлагане за по-ниски стойности. (15) Не се допуска разделяне на обществена поръчка на части с цел прилагане на ред за възлагане за по-ниски стойности. (16) Не се смята за разделяне възлагането в рамките на 12 месеца на две или повече поръчки: 1. с обект изпълнение на строеж или проектиране и изпълнение на строеж; 2. с идентичен или сходен предмет, които не са били известни на възложителя към момента, в който са стартирали действия по възлагането на предходна обществена поръчка с такъв предмет. (17) При определяне стойността на договор за строителство не се допуска включването на доставки или услуги, които не са необходими за неговото изпълнение.”
Благодаря. Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме чл. 21 по вносител, редактиран и подкрепен от Комисията. Гласували 99 народни представители: за 87, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието.
„Глава пета – Публичност и прозрачност” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава пета. „Раздел I – Решения и обявления”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел I.
Изказвания? Няма. Гласуваме анблок наименованието на Глава пета и Раздел I, подкрепени от Комисията като текст на вносителя. Гласували 96 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието.
Член 22. Предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители: „В чл. 22, ал. 4 след думата „образец” се поставя запетая и се добавят думите: „одобрен от министъра на икономиката със заповед, която се обнародва в „Държавен вестник”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 22: „Решения Чл. 22. (1) В зависимост от вида и етапа на процедурата възложителите издават следните решения: 1. за откриване на процедурата; 2. за одобряване на обявление за изменение или допълнителна информация; 3. за одобряване на поканата за потвърждаване на интерес; 4. за предварителен подбор; 5. за приключване на диалога; 6. за определяне на изпълнител; 7. за класиране на участниците в конкурс за проект и/или за присъждане на награди и/или други плащания в конкурс за проект; 8. за прекратяване на процедурата; 9. за създаване на квалификационна система за включването или за отказа за включване на заинтересовани лица в динамичната система за покупки или в квалификационна система; 10. за прекратяване участието в динамична система за покупки или в квалификационна система на лица, които са включени в нея. (2) С решението по ал. 1, т. 1 възложителят одобрява обявлението, с което се оповестява откриването на процедура, а при процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 8-10 и 13 – поканата за участие, както и документацията към обявлението или покана, когато е приложимо. (3) С решението по ал. 1, т. 3 възложителят одобрява и документацията, когато не е одобрена с решението за откриване на процедурата. (4) Решенията по ал. 1, т. 1 и 2 се изготвят по образец. (5) Решенията по ал. 1 съдържат: 1. наименование на възложителя; 2. номер, дата и правно основание за издаване на акта; 3. посочване на вида на процедурата и предмета на поръчката; 4. прогнозната стойност на поръчката – когато е приложимо; 5. мотиви – в случаите, когато се изискват; 6. разпоредителна част, чието съдържание е в зависимост от вида и етапа на процедурата и включва: а) одобряване на съответните документи, свързани с провеждане на процедурата; б) одобряване на обявлението за изменение и допълнителна информация; в) резултатите от предварителния подбор, включително намаляването на броя на кандидатите, резултатите от диалога или класирането на участницитe; г) отстранените кандидати или участници и мотивите за тяхното отстраняване, включително свързаните с неприемането на оферти съгласно чл. 72 – когато е приложимо; д) наименованието на участника, избран за изпълнител, а когато е приложимо и наименованието на подизпълнителя и дела от договора за поръчка или рамковото споразумение, който той ще изпълнява; е) установените конфликти на интереси по отношение на кандидатите или участниците и взетите мерки – когато е приложимо; 7. пред кой орган и в какъв срок може да се обжалва; 8. трите имена и подпис на лицето, издало акта, с означаване на длъжността му. (6) Решение за определяне на изпълнител не се издава в случаите на поръчки, възлагани след сключване на рамково споразумение с един изпълнител, когато в него са определени всички условия. (7) Възложителите нямат право да допускат предварително изпълнение на решенията по ал. 1. (8) Освен в случаите по чл. 202, възложителят може да измени или да отмени всяко от решенията по ал. 1, т. 4-10 до влизането му в сила. (9) Решенията по ал. 1 са индивидуални административни актове, които се издават по реда на този закон.”
Благодаря. Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, по чл. 22 гласуваме предложението на Настимир Ананиев и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 99 народни представители: за 25, против 6, въздържали се 68. Предложението не е прието. Гласуваме целия текст на чл. 22 по вносител след редакцията на Комисията. Гласували 96 народни представители: за 87, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
Член 23. Предложение на народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 23: „Предварителни обявления Чл. 23. (1) Възложителите могат да оповестят своите намерения за възлагане на обществени поръчки или за сключване на рамкови споразумения през следващите 12 месеца чрез публикуване на предварителни обявления, които в зависимост от вида на възложителя са: 1. обявление за предварителна информация – за публични възложители; 2. периодично индикативно обявление – за секторни възложители. (2) Когато възложителите оповестяват намеренията си за възлагане на обществени поръчки за услуги по приложение № 2 срокът по ал. 1 може да бъде до 18 месеца. (3) За ограничени процедури и състезателни процедури с договаряне публичните възложители по чл. 5, ал. 2, т. 8, 9, 14 и 16 могат да използват обявлението за предварителна информация за оповестяване откриването на процедура. (4) За ограничени процедури и за процедури на договаряне с предварителна покана за участие секторните възложители могат да използват периодично индикативно обявление за оповестяване откриването на процедура. (5) В случаите по ал. 3 и 4 обявлението трябва да: „1. е публикувано между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, и 2. съдържа цялата информация: а) по част А от приложение № 4 – за публични възложители; б) по част А от приложение № 5 – за секторни възложители. (6) При обявяване на процедури по ал. 3 или 4 за възлагане на обществени поръчки за услуги по приложение № 2 възложителите могат да използват обявление по ал. 1, т. 1 или 2 за оповестяване откриването на процедура. (7) В случаите по ал. 6 обявлението трябва да: 1. е публикувано между 35 дни и 18 месеца преди датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, и 2. съдържа цялата информация: а) по част Б от приложение № 6 – за публични възложители; б) по част Б от приложение № 7 – за секторни възложители. (8) В случаите по ал. 3, 4 и 6 в съответното предварително обявление се посочва срок за заявяване на интерес от заинтересованите лица, който не може да бъде по-кратък от 30 дни от изпращане на обявлението за публикуване. В тези случаи не се публикува обявление за обществена поръчка. (9) При открити процедури възложителите могат да използват обявлението по ал. 1 само за съкращаване на сроковете за получаване на оферти.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме чл. 23 по вносител след редакцията на Комисията. Гласували 94 народни представители: за 85, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
По чл. 24 „Обявление за обществена поръчка” – предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията го подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 24: „Обявление за обществена поръчка Чл. 24. С обявление за обществена поръчка възложителите оповестяват откриването на процедура за възлагане на обществена поръчка в определените от закона случаи.” По чл. 25 „Обявление за изменение или допълнителна информация” – предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията го подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 25: „Обявление за изменение или допълнителна информация Чл. 25. С обявление за изменение или допълнителна информация възложителите оповестяват промени в обявленията, поканите и документациите за обществени поръчки и в описателния документ.” По чл. 26 „Обявление за възлагане на поръчка” – предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията го подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 26: „Обявление за възлагане на поръчка Чл. 26. (1) Възложителите изпращат за публикуване обявление за възлагане на поръчка в срок до: 1. 30 дни след сключване на договор за обществена поръчка или рамково споразумение; 2. 7 дни от влизането в сила на решението за прекратяване на процедурата. (2) Възложителите могат да публикуват обявлението по ал. 1, т. 1 и когато сключват договори при прилагане на изключенията по чл. 13-15. (3) Когато за оповестяване на откриването на процедура за възлагане на обществена поръчка се използва съответното предварително обявление и възложителят е решил да не възлага други поръчки по време на периода на неговото действие, това се посочва изрично в обявлението за възлагане на поръчка. (4) В случай на поръчки, възложени въз основа на рамково споразумение или динамична система за покупки, както и за услуги по приложение № 2, възложителите изпращат за публикуване обявление по ал. 1, т. 1, което съдържа информация за всички сключени договори през съответното тримесечие. Обявлението се изпраща в срок до 30 дни след края на всяко тримесечие. (5) Когато секторен възложител попълва обявление за възлагане на поръчка, свързана с научноизследователска и развойна дейност (НИРД), информацията относно предмета и количеството на услугите може да се ограничи до: 1. обозначението „услуги за НИРД” – когато поръчката е възложена след процедура на договаряне без предварителна покана за участие на основание чл. 138, ал. 1, т. 1; 2. информация, която е толкова подробна, колкото съдържащата се в обявлението, което е използвано като покана за участие в процедура. (6) Информация от обявленията по ал. 1, оповестяването на която противоречи на закон, както и такава, по отношение на която участниците правомерно са се позовали на конфиденциалност във връзка с наличието на търговска тайна, не се публикува. (7) Информация, предоставена от секторен възложител в обявлението за възлагане на поръчка, която не подлежи на публикуване, се взема предвид при обобщаване на информацията за статистически цели. (8) Когато изпълнител на обществена поръчка е обединение, което не е юридическо лице, възложителят посочва в обявлението за възлагане на поръчка наименованието на участниците, които са включени в него.” Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 27 „Обявление за изменение на договор за обществена поръчка или рамково споразумение в срока на неговото действие”. По чл. 28 „Обявление за доброволна прозрачност” – предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 28: „Обявление за доброволна прозрачност Чл. 28. (1) Възложителите могат да публикуват обявление за доброволна прозрачност, когато прилагат изключенията по чл. 13-15 и чл. 149. (2) Обявлението за доброволна прозрачност е индивидуален административен акт. (3) В случаите по ал. 1 възложителите не могат да сключат договор преди изтичане на 10 дни от публикуването на обявлението за доброволна прозрачност или когато срещу него е подадена жалба, до влизане в сила на решението.”
Благодаря. Изказвания, уважаеми колеги, по членове от 24 до 28? Не виждам желаещи. Гласуваме анблок от чл. 24 до 28 включително по вносител, редактирани и подкрепени от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието.
По чл. 29 „Обявление за приключване на договор за обществена поръчка” – предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията го подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 29: „Обявление за приключване на договор за обществена поръчка Чл. 29. (1) Възложителите публикуват обявление за приключване на договор за обществена поръчка, в което посочват информация за изпълнението или за прекратяването на договора. (2) Обявлението по ал. 1 се изготвя по образец и се изпраща в срок до 30 дни от изпълнението или прекратяването на договора.” По чл. 30 „Обявления при конкурс за проект” – предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители, което се подкрепя от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 30: „Обявления при конкурс за проект Чл. 30. (1) Възложител, който провежда конкурс за проект, оповестява своето намерение посредством обявление за конкурс за проект. (2) Възложител, който е провел конкурс за проект, изпраща обявление за резултатите от конкурса в срок до 30 дни от приключването му. (3) Информация, която се съдържа в обявлението по ал. 2 и чието оповестяване противоречи на закон или на обществения интерес, както и тази, по отношение на която участниците правомерно са се позовали на конфиденциалност във връзка с наличието на технически или търговски тайни, не се публикува.”
Благодаря. Изказвания по членове 29 и 30? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме текстовете, предложени от вносителя, редактирани и подкрепени от Комисията, за членове 29 и 30. Гласували 88 народни представители: за 79, против 3, въздържали се 6. Предложението е прието.
„Раздел ІІ – Публикуване на информацията”. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Раздел ІІ да се измени така: „Раздел ІІ – Документи за обществена поръчка”.
Има ли изказвания? Няма. Моля да гласуваме наименованието на Раздел ІІ, предложено като текст от Комисията „Документи за обществена поръчка”. Гласували 86 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
„Публикуване в „Официален вестник” на Европейския съюз” – чл. 31. Предложение от Данаил Кирилов. Комисията подкрепя предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 35. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 31 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 35. Комисията предлага да се създаде нов чл. 31: „Съдържание на документацията Чл. 31. (1) Документацията за обществена поръчка трябва да съдържа: 1. техническите спецификации; 2. инвестиционните и други проекти, когато се изискват за подготовката на офертата; 3. методиката за определяне на комплексната оценка на офертата, когато е приложимо; 4. образци на документи, както и указание за подготовката им; 5. проект на договор. (2) При конкурса за проект документацията трябва да съдържа: 1. проектната задача и указания за изпълнението й; 2. всички технически данни, необходими за изпълнението на проекта; 3. критериите за оценка на проекта, тяхната относителна тежест и начина за определяне на комплексната оценка на проекта. (3) Документацията може да съдържа и други документи, които възложителят предоставя или на които се позовава, за да определи характеристиките на поръчката или проекта и реда за провеждане на процедурата, или които са необходими за подготовката на заявленията за участие, офертите или проектите.”
Изказвания? Няма. Гласуваме, уважаеми колеги, предложението на Комисията за отхвърляне на чл. 31 по вносител, тъй като той е отразен на систематичното му място като чл. 35, и Комисията предлага създаването на нов чл. 31. Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 85 народни представители: за 78, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
Член 32 – „Публикуване в регистъра на обществените поръчки”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 32 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 36. Комисията предлага да се създаде нов чл. 32: „Достъп до документацията чрез електронни средства Чл. 32. (1) Възложителите предоставят неограничен, пълен, безплатен и пряк достъп чрез електронни средства до документацията за обществената поръчка от датата на: 1. публикуване на обявлението в „Официален вестник” на Европейския съюз; 2. публикуване на обявлението в РОП, когато не подлежи на публикуване по т. 1; или 3. изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. (2) В обявлението или поканата за потвърждаване на интерес се посочва интернет адресът, на който е достъпна документацията за обществената поръчка. (3) В случаите на чл. 39, ал. 3 в обявлението или поканата за потвърждаване на интерес възложителите в съответствие с чл. 39, ал. 4 посочват условията и начина, по който документацията за обществената поръчка може да бъде получена. В тези случаи срокът за получаване на оферти се удължава с 5 дни. (4) В случаите по чл. 102, ал. 3 в обявлението или в поканата за потвърждаване на интерес възложителите посочват мерки, които трябва да бъдат предприети с оглед защита на конфиденциалния характер на информацията, както и условията и начина за достъп до документацията. В тези случаи срокът за получаване на оферти се удължава с 5 дни. (5) В случаите по ал. 3 и 4 възложителите не са длъжни да удължат срока за получаване на оферти, когато той е съкратен поради необходимост от спешно възлагане. Секторните възложители не са длъжни да удължат срока и когато той е определен по взаимно съгласие между възложителя и избраните кандидати.” „Задължения на възложителите във връзка с публикуване на информацията”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 33 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 37. Комисията предлага да се създаде нов чл. 33: „Разяснения по условията на процедурата Чл. 33. (1) Лицата могат да поискат писмено от възложителя разяснения по решението, обявлението, поканата за потвърждаване на интерес, документацията за обществената поръчка и описателния документ до 10 дни преди изтичане на срока за получаване на заявленията за участие и/или офертите, а когато срокът е съкратен по чл. 74, ал. 2 или чл. 133, ал. 2 или при необходимост от спешно възлагане – до 7 дни. (2) Възложителят предоставя разясненията в 4-дневен срок от получаване на искането, но не по-късно от 6 дни преди срока за получаване на заявления за участие и/или оферти, а когато срокът е съкратен по чл. 74, ал. 2 или чл. 133, ал. 2 или поради необходимост от спешно възлагане – до 4 дни преди този срок. В разясненията не се посочва лицето, направило запитването. (3) Възложителят не предоставя разяснения, ако искането е постъпило след срока по ал. 1. (4) Разясненията се предоставят чрез публикуване на профила на купувача.”
Изказвания по двата предложени нови члена? Няма. Гласуваме, уважаеми колеги, предложението на Комисията да бъдат отхвърлени по вносител членове 32 и 33, тъй като са отразени на систематичните им места и съответно гласуваме предложените нови членове 32 и 33. Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 91 народни представители: за 82, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
„Условия и ред за изпращане и публикуване на информация” – чл. 34. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 34 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 38. Комисията предлага да се създаде нов чл. 34: „Покани до кандидатите Чл. 34. (1) В случаите на ограничена процедура, състезателен диалог, партньорство за иновации, състезателна процедура с договаряне или процедура нa договаряне с предварителна покана за участие, възложителите изпращат едновременно писмени покани до избраните кандидати за подаване на оферти или за участие в преговори или диалог. Поканата се одобрява с решението за предварителен подбор или решението за приключване на диалог и трябва да съдържа най-малко информацията по: 1. Раздел I от приложение № 8 – за публични възложители; 2. Раздел I от приложение № 9 – за секторни възложители. (2) Когато процедурата е открита с обявление за предварителна информация или периодично индикативно обявление, възложителят изпраща едновременно покана за потвърждаване на интерес до лицата, които вече са заявили интерес за участие. Поканата трябва да съдържа най-малко информацията по: 1. Раздел II от приложение № 8 – за публични възложители; 2. Раздел II от приложение № 9 – за секторни възложители. (3) Когато не е осигурен неограничен, пълен, безплатен и пряк достъп чрез електронни средства и документацията не е предоставена по друг начин, тя се прилага към поканата.” „Раздел ІІІ – „Документация за обществена поръчка”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Раздел III да се измени така: „Раздел III – „Публикуване на информацията”. „Съдържание” – чл. 35. Предложение от народния представител Лъчезар Никифоров. Комисията го подкрепя и го е отразила на систематичното му място в чл. 31. Предложение от Данаил Кирилов. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 31. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 35 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 31. Комисията предлага да се създаде нов чл. 35: „Публикуване в „Официален вестник” на Европейския съюз Чл. 35. (1) В „Официален вестник” на Европейския съюз се публикува информация, свързана с възлагането и изпълнението на поръчки на стойност по чл. 20, ал. 1, както следва: 1. обявленията по чл. 23, ал. 1, включително когато те се използват за оповестяване откриването на процедура; 2. обявленията за обществени поръчки; 3. обявленията за изменение или допълнителна информация; 4. обявленията за възлагане на поръчки; 5. обявленията при конкурс за проект; 6. обявленията за изменение на договори за обществени поръчки и рамкови споразумения; 7. обявленията за доброволна прозрачност; 8. обявленията за квалификационни системи. (2) Обявленията по ал. 1 се изготвят по образци, утвърдени с акт на Европейската комисия, и съдържат най-малко информацията по приложения № 4-7 в зависимост от вида на възложителя, вида и етапа на процедурата, а когато е приложимо – и предмета на поръчката. (3) За всяко от обявленията по ал. 1 възложителят трябва да докаже на кои дати са били изпратени чрез потвърждение за получаване на обявленията, получено от Службата за публикации на Европейския съюз. (4) В „Официален вестник” на Европейския съюз могат да се публикуват обявления за обществени поръчки, за които не се прилага изискването за публикуване, при условие че тези обявления са изпратени на Службата за публикации на Европейския съюз в съответствие с ал. 2. (5) Обявленията по ал. 1 се изпращат до Службата за публикации на Европейския съюз чрез Агенцията по обществени поръчки.” Комисията предлага да се създаде нов чл. 36: „Публикуване в Регистъра на обществените поръчки Чл. 36. (1) В Регистъра на обществените поръчки (РОП) се публикуват: 1. решенията по чл. 22, ал. 1, т. 1 и 2; 2. обявленията по чл. 35, ал. 1; 3. обявленията, свързани с провеждане на процедурите по чл. 18, ал. 1, т. 12 и 13 – за оповестяване на откриването, промените, възлагането на поръчките и изменението на договорите; 4. обявленията за приключване на договорите за обществени поръчки. (2) Решенията и обявленията по ал. 1, т. 2 и съдържащата се в тях информация не се публикуват в РОП преди публикуването на съответните обявления в „Официален вестник” на Европейския съюз. (3) Решенията и обявленията ал. 1, т. 2 могат да се публикуват в РОП след изтичане на 48 часа от потвърждаването на получаването на обявленията от Службата за публикации на Европейския съюз, независимо дали е получено уведомление за публикуването им в „Официален вестник” на Европейския съюз. Обявленията могат да се публикуват преди този срок, ако е получено уведомление за публикуването им в „Официален вестник” на Европейския съюз. (4) Публикуваните в РОП обявления по ал. 1, т. 2 не могат да съдържат информация, която се различава от тази, която е изпратена за публикуване до Службата за публикации на Европейския съюз. В обявленията, изпращани до РОП и публикувани на профила на купувача, задължително се посочва датата, на която същите са изпратени до Службата за публикации на Европейския съюз.” Комисията предлага да се създаде нов чл. 37: „Задължения на възложителите във връзка с публикуване на информацията Чл. 37. Възложителите са длъжни да изпращат решенията и обявленията по чл. 36, ал. 1 по електронен път до Агенцията по обществени поръчки.” Комисията предлага да се създаде нов чл. 38: „Условия и ред за изпращане и публикуване на информация Чл. 38. Условията, редът и техническите способи за изпращане до Агенцията по обществени поръчки и публикуване на информация в „Официален вестник” на Европейския съюз и в РОП, както и обстоятелствата, които се вписват в РОП, се определят с правилника за прилагане на закона.” „Раздел IV – Обмен на информация.” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел IV.
Дотук. Изказвания, колеги, по предложените нови членове, плюс наименованието на двата раздела? Не виждам. Гласуваме анблок предложените от Комисията нови текстове и създаването на нови членове, съответно 34 до 38 плюс наименованието на разделите ІІІ и ІV. Гласували 83 народни представители: за 73, против 1, въздържали се 9. Предложението е прието.
„Правила за предаване на информация.” По чл. 36 има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 36, който става чл. 39: „Правила за предаване на информация Чл. 39. (1) Обменът на информация при възлагане на обществени поръчки се извършва с електронни средства за комуникация. Инструментите и устройствата, които се използват, както и техническите им характеристики трябва да са недискриминационни, достъпни и оперативно съвместими с най разпространените пазарни продукти на информационните и комуникационните технологии за широка употреба и да не ограничават достъпа на заинтересовани лица. (2) Възложителите могат при необходимост да изискват използването на инструменти и устройства, които не са общодостъпни, при условие че предложат други подходящи средства за достъп. Предложените от възложителите средства за достъп са подходящи, когато: 1. осигуряват неограничен и пълен пряк безплатен достъп с електронни средства до тези инструменти и устройства от датата на публикуване на обявлението или от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, като в обявлението или поканата се посочва интернет адресът, на който са достъпни тези инструменти и устройства; 2. на лицата, които нямат достъп до съответните инструменти и устройства или които нямат възможност да ги получат в рамките на съответните срокове по независещи от тях причини, се осигури безплатен онлайн достъп до обществената поръчка чрез генериране на кодове за еднократен достъп, или 3. поддържат друг път за електронно подаване на документи за участие в процедурата. (3) Възложителите не са длъжни да прилагат изискванията по ал. 1, когато: 1. поради специализирания характер на обществената поръчка използването на електронни средства за комуникация би изисквало специфични инструменти, устройства или формати на файлове, които не са общодостъпни или не са поддържани от общодостъпни приложения; 2. приложенията, поддържащи формати на файлове, които са подходящи за описанието на офертите, използват формати на файлове, които не могат да бъдат обработвани от други свободно достъпни или общодостъпни приложения или които са включени в лицензионна схема за защита на авторски права и не могат да се предоставят за изтегляне или използване от разстояние от страна на възложителя; 3. използването на електронни средства за комуникация би изисквало специално офис оборудване, с което възложителят не разполага; 4. в документацията за обществената поръчка се изисква представяне на мостри или макети, които не могат да бъдат предадени с електронни средства. (4) Когато не се използват електронни средства за комуникация, обменът на информация се осъществява чрез пощенска или друга подходяща куриерска услуга или комбинация от тях и електронни средства. (5) При подаването на документи за участие в процедурата възложителите не са длъжни да изискват използването на средствата по ал.1, когато прилагането на средства, различни от електронните е необходимо: 1. за предотвратяване на пробив в сигурността на електронните средства за комуникация; 2. при особено чувствителна информация, чиято защита не може да се осигури при използване на общодостъпни електронни инструменти и устройства и на такива по ал. 2. (6) При всеки случай на предаване, обмен и съхраняване на информация се гарантира защитата на целостта на данните и на конфиденциалността на документите за участие в процедурата до момента на тяхното отваряне и разглеждане, който е след изтичане на срока за тяхното получаване. (7) При поръчки за строителство и при конкурсите за проект възложителите могат да изискат използването на специални електронни средства, като инструменти за електронно моделиране на информация. В тези случаи възложителите осигуряват други средства за достъп съгласно ал. 2, докато тези инструменти не станат общодостъпни съгласно ал. 1. (8) Инструментите и устройствата за електронно подаване и получаване на оферти и заявления за участие, както и на планове и проекти при конкурси за проект трябва да гарантират с технически средства и подходящи правила, най-малко че: 1. датата и часът на получаване на оферти, заявления за участие и представянето на планове и проекти могат да бъдат точно определени; 2. няма достъп до предоставените данни преди определения срок; 3. само оправомощени лица могат да определят или да променят датите за отварянето на получените данни; 4. на различните етапи от процедурата за възлагане на обществена поръчка или на конкурса за проект достъпът до всички предоставени данни или до части от тях трябва да е възможен само за оправомощени лица; 5. само оправомощени лица трябва да дават достъп до предадените данни и само след предвидената дата; 6. получените и отворени в съответствие с изискванията данни трябва да останат достъпни само за лицата, оправомощени да се запознаят с тях; 7. нарушенията или опитите за нарушения на забраната за достъп или на условията по т. 2 – 6 могат лесно да бъдат установени. (9) Освен изискванията по ал. 8 по отношение на инструментите и устройствата за електронно предаване и получаване на документите за участие в процедурата трябва: 1. да се осигури на заинтересованите лица необходимата информация относно спецификациите за тези инструменти и устройства, включително чрез криптиране и предоставяне на услуга за удостоверяване на време; 2. да се посочи необходимото ниво на сигурност на електронните средства за комуникация на различните етапи от конкретната процедура за възлагане на обществена поръчка; нивото трябва да е пропорционално на съпътстващите рискове. (10) В случаите по ал. 9, т. 2, когато се прецени, че нивото на рисковете налага използването на усъвършенствани електронни подписи съгласно Закона за електронния документ и електронния подпис, възложителите приемат усъвършенствани електронни подписи, осигурени от доставчик на удостоверителни услуги, който е включен в доверителните списъци по Решение 2009/767/ЕО на Комисията (OB, L 4, 07.01.2011 г.), при условие че са определили форматите за усъвършенстван електронен подпис въз основа на установените с Решение 2011/130/ЕС на Комисията (OB, L 53, 26.02.2011 г.) и са въвели необходимите мерки за техническото обработване на тези формати. (11) Когато офертата е подписана с електронен подпис, осигурен от доставчик, който е включен в доверителен списък по ал. 10, възложителите не могат да поставят допълнителни изисквания, които да затруднят използването на тези подписи от участниците. (12) Когато кандидат или участник използва формат за електронен подпис, различен от определените от възложителя, той трябва да представи на възложителя информация относно съществуващите възможности за валидиране на електронния подпис. Тези възможности трябва да позволяват валидирането на получения електронен подпис като усъвършенстван електронен подпис, за който има квалифицирано удостоверение, да се извърши онлайн, безплатно и по начин, разбираем за лицата, за които съответният език не е роден. (13) По отношение на документите, използвани в рамките на процедура за възлагане на обществена поръчка, които са подписани от компетентен орган на държава членка или от друг автор, компетентният орган или другият автор на документите може да определи формата на усъвършенствания електронен подпис в съответствие с изискванията на чл. 1, § 2 от Решение 2011/130/ЕС. В електронния подпис или в електронния документ трябва да се съдържа информация за възможностите за валидиране, които да позволяват полученият електронен подпис да бъде валидиран онлайн, безплатно и по начин, разбираем за лицата, за които съответният език не е роден.”
Дотук. Изказвания по предложения чл. 36? Няма. Гласуваме предложението на Комисията за редакция на чл. 36 по вносител и преномерирането му като член 39. Гласуваме предложен от Комисията чл. 39. Гласували 78 народни представители: за 72, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието.
„Възлагане на обществени поръчки чрез централизирана електронна платформа” – чл. 37. Предложение на Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията го подкрепя. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 37, който става чл. 40: „Възлагане на обществени поръчки чрез централизирана електронна платформа Чл. 40. (1) При възлагане на обществени поръчки възложителите използват единна национална електронна уеб базирана платформа. (2) Възложителите използват платформата по ал. 1 и при възлагане на обществени поръчки чрез динамична система за покупки, рамково споразумение и квалификационна система. (3) Платформата по ал. 1 осигурява възможност за: 1. публикуване на решенията и обявленията в Регистъра на обществените поръчки и документациите за обществени поръчки; 2. получаване на запитвания и предоставяне на разяснения; 3. изпращане на покани; 4. подаване на заявления за участие и оферти; 5. оценяване на офертите; 6. сключване на договор; 7. подаване на заявки по договори; 8. фактуриране; 9. разплащане; 10. обмен на друга информация и документи. (4) Условията и редът за използването на платформата по ал. 1 се уреждат с наредба на министъра на финансите и министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията.” „Електронни платформи на централните органи за покупки”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 38, който става чл. 41: „Чл. 41. (1) Централните органи за покупки могат да използват електронни платформи за централизираното възлагане, различни от платформата по чл. 40, ал. 1, при условие че се осигурява техническа съвместимост и свързаност с нея. (2) Централните органи за покупки са длъжни да изпълнят изискванията по чл. 35 и 36 преди да публикуват съответната информация на техните платформи.”
Изказвания по предложението два текста? Не виждам. Гласуваме предложени от вносителите и подкрепени от Комисията, редактирани съответно, членове 37 и 38, които се преномерират съответно като членове 40 и 41. Гласуваме предложение на Комисията за членове 40 и 41. Гласували 84 народни представители: за 78, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието.
Предложение от народният представител Настимир Ананиев и група народни представители: „Създава се нов чл. 38а със заглавие: „Одобрение на системите за електронна комуникация. Контрол” и следното съдържание: „Чл. 38а. (1) Преди пускане в експлоатация на единната национална уеб-базирана платформа за обществени поръчки, на електронните платформи за централизирано възлагане и на друга компютърни програми за електронно подаване и получаване на оферти и заявления за участие, на планове и проекти, те трябва да бъдат проверени за съответствие с изискванията за сигурност на информацията и ограничен достъп от оторизирани лица, както и с останалите изисквания на закона за процедурите по възлагане на обществените поръчки. (2) Проверката по ал. 1 се извършва от комисия, съставена от длъжностно лице от Агенцията по обществените поръчки, три лица, определени от министъра на икономиката и три лица, определени от министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията. Поне четирима от членовете на комисията трябва да притежават висше образование в областта на информационните технологии или компютърните мрежи, а поне един от членовете на комисията трябва да притежава висше юридическо образование. (3) Комисията съставя доклад за съвместимостта на съответните компютърни програми с изискванията на закона, който се изпраща на изпълнителния директор на Агенцията по обществени поръчки. При отрицателно становище на комисията изпълнителният директор отказва с мотивирано решение въвеждането на компютърните програми и платформи в експлоатация и дава на авторите им едномесечен срок за отстраняване на установените нередности. След изтичане на срока се съставя нов доклад от комисията по ал. 2. (4) При положително становище на комисията по ал. 2 изпълнителният директор на Агенцията по обществени поръчки допуска с решение използването на одобрените компютърни програми и платформи в процедурите по възлагане на обществени поръчки. Решението не подлежи на обжалване. (5) Проверката по ал. 1 се извършва и при всяка последваща промяна на компютърните програми или платформи. (6) Докладът на комисията по ал. 2 се съхранява в Агенцията по обществените поръчки за срок от 50 години.” Комисията не подкрепя предложението.
Дотук. Има ли изказвания? Заповядайте, господин Делчев. Това е неподкрепено предложение за създаване на нов чл. 38а.
Уважаеми колеги! Благодаря Ви, господин Председател. В последния половин час гласувахме нещо добро – това в България да се създаде една единна уеб-базирана платформа, чрез която да се възлагат обществени поръчки. Също така гласувахме и определени условия към тази единна уеб-базирана платформа, така че сигурността, която се въвежда, да е сигурна, така че тя да е точна и така че по най-обективния начин да пази тези, които кандидатстват по обществените поръчки. Такъв пример за такова условие например е преди определен срок уеб базираната платформа да не разрешава на който и да било да разкрива информация относно ценовите оферти. Това предложение, което направихме с колеги от Реформаторския блок, цели преди да бъде въведена тази платформа, тоест след като бъде създадена, но преди да бъде интегрирана и имплементирана в България, една комисия от седем човека да уточни дали изискванията на закона са спазени, да тества системата, така че със сигурност да знаем, че тя е достатъчно сигурна и веднъж пусната, след това да не се харчат допълнително пари и да се възлагат нови обществени поръчки, за да може тази система да бъде поправена. Тази комисия сме предвидили да се състои от седем човека: трима – посочени от министъра на икономиката, трима – посочени от министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията, и един от Агенцията за обществени поръчки, които трябва да са експерти. И вътре в разпоредбата детайлно е казано как точно те оценяват единната уеб-базирана платформа. Благодаря.
Благодаря, господин Делчев. Има ли реплики към изказването? Няма. Други изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване предложение от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители, което е отхвърлено и е неподкрепено от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 88 народни представители: за 21, против 4, въздържали се 63. Предложението не е прието.
Член 39 – „Достъп до документацията чрез електронни средства”. Предложение от Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 32. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 39 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 32. „Разяснения по условия на процедурата”. Предложение на Данаил Кирилов и група народни представители. Комисията подкрепя предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 33. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 40 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 33.
Дотук. Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме анблок предложението на Комисията текстът на вносителя за членове 39 и 40 да бъде отхвърлен, тъй като те са отразени на систематичните им места в други членове. Гласуваме анблок предложение на Комисията за отхвърляне на членове 39 и 40. Гласували 91 народни представители: за 84, против няма, въздържали се 7. Предложението е прието.
Чл. 41 – „Покани до кандидатите”. Предложение от народния представител Данаил Кирилов. Комисията подкрепя предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 34. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага чл. 41 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 34.
Изказвания? Не виждам. Гласуваме, уважаеми колеги, предложението на Комисията чл. 41 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като чл. 34. Моля, гласувайте предложение на Комисията. Гласували 88 народни представители: за 84, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 42: „Профил на купувача Чл. 42. (1) Възложителите са длъжни да поддържат профил на купувача, който представлява обособена част от техните електронни страници или от друг интернет адрес, за който е осигурена публичност. (2) В профила на купувача се публикуват под формата на електронни документи: 1. всички решения, обявления и покани, свързани с откриването, възлагането, изпълнението и прекратяването на обществените поръчки; 2. документациите за обществени поръчки, с изключение на случаите, при които поради технически причини или такива, свързани със защита на информацията не е възможно осигуряване на неограничен, пълен и пряк достъп чрез електронни средства; 3. разясненията, предоставени от възложителите във връзка с обществените поръчки; 4. протоколите и окончателните доклади на комисиите за провеждане на процедурите; 5. договорите за обществени поръчки и рамковите споразумения, включително приложенията към тях; 6. допълнителните споразумения за изменения на договорите за обществени поръчки и рамковите споразумения; 7. обявите за събиране на оферти и поканите до определени лица; 8. становищата на Агенцията по обществени поръчки във връзка с осъществявания от нея предварителен контрол. (3) Документите по ал. 2 за всяка обществена поръчка се обособяват в електронна преписка. (4) В случаите на изключението по ал. 2, т. 2 чрез профила на купувача се оповестяват начинът, мястото и редът за получаване на документите, които не са достъпни чрез електронни средства. (5) При публикуване на документите по ал. 2, се заличава информацията, по отношение на която участниците правомерно са се позовали на конфиденциалност във връзка с наличието на търговска тайна, както и информация, която е защитена със закон. На мястото на заличената информация се посочва основанието за заличаване. (6) Редът и сроковете за публикуване на документите в профила на купувача се определят с Правилника за прилагане на Закона. (7) С публикуването на документите на профила на купувача се приема, че заинтересованите лица, кандидатите и/или участниците са уведомени относно отразените в тях обстоятелства, освен ако друго не е предвидено в този Закон.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 43: „Връчване на решенията Чл. 43. (1) Възложителят изпраща решенията по чл. 22, ал. 1, т. 3 – 10 в тридневен срок от издаването им. В решенията се посочва връзка към електронната преписка в профила на купувача, където са публикувани протоколите и окончателните доклади на комисията или на журито. (2) Решенията по ал. 1 се изпращат: 1. на адрес, посочен от кандидата или участника: а) на електронна поща, като съобщението, с което се изпращат, се подписва с електронен подпис или б) чрез пощенска или друга куриерска услуга с препоръчана пратка с обратна разписка; 2. по факс. (3) Избраният от възложителя начин трябва да позволява удостоверяване на датата на получаване на решението. (4) Когато решението не е получено от кандидата или участника по някой от начините, посочени в ал. 2, възложителят публикува съобщение до него в профила на купувача. Решението се смята за връчено от датата на публикуване на съобщението.” „Глава шеста – Подготовка на процедурата”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава шеста. „Раздел І – Предварителни действия”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел І.
Изказвания, уважаеми колеги? Не виждам. Гласуваме заедно по вносител предложението на Комисията за редакции съответно на членове 42 и 43, както и за наименование на Глава шеста и Раздел І. Моля, гласувайте направените от Комисията предложения.
Гласували 98 народни представители: за 92, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието.
Чл. 44 – „Пазарни консултации и външно участие при подготовка на документацията”. Предложение от народния представител Гроздан Караджов – чл. 44 да отпадне. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Методи Андреев: „В чл. 44 се създава нова ал. 10 със следното съдържание: „Възложителят обявява лицата и тяхната компетентност, участвали в изготвянето на съответните документи, свързани с обявяването и провеждането на процедурата по дадена обществена поръчка.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 44.
Изказвания? Заповядайте, господин Андреев.
Госпожо Председател, колеги, предложих този текст, защото много пъти при правенето на документи за обявяване на обществени поръчки се забелязват видими пропуски и неточности, особено при съставянето на техническата част на документите – правят се от възложителите и от различни специалисти с различна квалификация. Много от Вас, които са имали бизнес и извън парламента са се занимавали с такъв бизнес, са се занимавали и със създаване на обществени поръчки, участвали са в обществени поръчки и знаят този проблем. Тук няма нищо по-лесно и по-логично хората, които са написали тези документи и зад които даден възложител се е подписал, да бъдат оповестени с тяхната квалификация. Само по този начин можем да гарантираме прозрачна процедура и че тези документи, за които ще се харчат много нерви и средства, са написани от компетентни хора. Това е смисълът на предложението, нищо повече. Това че в европейските директиви няма този текст, не означава, че в България нямаме този проблем. Много неща в Европа не са проблеми, но в България са проблеми. Това е сериозен проблем и тези от Вас, които знаят за какво става дума, разбират какво искам да предложа. Особено в техническата част на поръчките стават безумия, стават неща, по които човек не може да си направи офертата. Това е моето предложение. Помислете да го гласуваме. В това нещо няма нито политика, няма нито някаква задкулисна договорка. Това е обща стъпка към пълна прозрачност на процеса.
Реплики към господин Андреев? Няма. За изказване – господин Филип Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители, в чл. 44 ни се казва, че при подготовка за възлагане на обществена поръчка възложителят може да проведе пазарни консултации, каквото и да значи терминът „пазарни консултации”, като малко по-надолу е направен опит да се обясни какво е това, а именно – да потърси съвети от независими експерти или органи, или от други участници на пазара. По-надолу в ал. 3 е направен опит тези независими експерти или участници на пазара да не бъдат поощрявани и в едно по-благоприятно състояние по отношение на проведената обществена поръчка. Само че мерките, които са предвидени в чл. 3 и надолу, по никакъв начин не могат да гарантират прозрачността и справедливостта на тази обществена поръчка. По отношение на предложението на господин Андреев, не мисля, че с обявяването на компетентността и квалификацията на експертите ще стигнем до по-голяма прозрачност в процедурата, затова се присъединявам и апелирам целият чл. 44 да отпадне и да бъде отхвърлен от Народното събрание. Благодаря.
Реплики към господин Попов? Няма. Други народни представители за изказване? Няма. Дебатът е закрит. Преминаване към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на господин Караджов за отпадане на чл. 44 по вносител, което Комисията не подкрепя. Гласували 94 народни представители: за 24, против 13, въздържали се 57. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Методи Андреев, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 89 народни представители: за 25, против 12, въздържали се 52. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване чл. 44 по вносител, подкрепен от Комисията, ведно с наименованието му. Гласували 96 народни представители: за 84, против 8, въздържали се 4. Предложението е прието.
Член 45 и наименованието му „Изисквания при определяне на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие” са подкрепени от Комисията. Комисията подкрепя наименованието и текста на вносителя за чл. 46. По чл. 47 е постъпило предложение от народния представител Данаил Кирилов и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 47: „Специални условия за изпълнение на поръчките Чл. 47. (1) Възложителите могат да включат в изискванията за изпълнение на поръчката специални условия, свързани с икономически или социални аспекти на изпълнението, иновациите, опазването на околната среда или със заетостта. (2) Условията по ал. 1 трябва да са свързани с предмета на поръчката и да са посочени в обявлението, с което се оповестява откриването на процедурата или в документацията за обществената поръчка. (3) Възложителят изисква от участниците да декларират, че офертите им са изготвени при спазване на задълженията, свързани с данъци и осигуровки, опазване на околната среда, закрила на заетостта и условията на труд, които са в сила в страната или в държавата, където трябва да се извърши строителството или да се предоставят услугите, и които са приложими към строителството или към предоставяните услуги. (4) В случаите по ал. 3 възложителят посочва в обявлението, с което се оповестява откриването на процедурата или документацията за обществена поръчка органите, от които кандидатите или участниците могат да получат необходимата информация за приложимите правила и изисквания.” „Раздел II – Технически спецификации. Маркировки. Протоколи от изпитвания”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел II. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 48 с наименованието му „Определяне на техническите спецификации”. Комисията подкрепя текста на чл. 49 по вносител с наименование „Специфични условия при определяне на техническите спецификации”. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 50 с наименованието му „Ограничения за отстраняване”. Комисията подкрепя теста на вносителя за чл. 51 с наименование „Маркировки”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 52: „Протоколи от изпитване, сертифициране и други доказателства Чл. 52. (1) Възложителите могат да изискват от участниците и кандидатите да представят протокол от изпитване от орган за оценяване на съответствието или сертификат, издаден от такъв орган, като доказателство за съответствие с изискванията или критериите, свързани с изпълнението на поръчката. (2) Когато възложителите изискват представянето на сертификати, изготвени от конкретен орган за оценяване на съответствието, те приемат и сертификати от други еквивалентни органи. (3) Възложителите приемат други подходящи доказателства за съответствие с изискванията или критериите, свързани с изпълнението на поръчката, когато участникът по независещи от него причини няма възможност да осигури сертификатите или протоколите от изпитване по ал. 1 и 2 или няма възможност да ги получи в съответните срокове и при условие че участникът докаже, че строителството, доставките и услугите отговарят на изискванията или критериите, свързани с изпълнението на поръчката. (4) Компетентните органи, които имат право да издават документи по ал. 1 и 2, предоставят при поискване на лица от други държави членки информация в рамките на своята компетентност, освен ако в нормативен акт не се съдържа забрана за предоставяне на такава информация. (5) Възложителите могат да изискват мостри, описание и/или снимки на стоките, които ще се доставят и чието съответствие със стоката трябва да бъде доказано при искане от възложителя.” Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 53 с наименованието му „Варианти”.
Изказвания? Няма. Гласуваме анблок докладваните текстове, ведно с техните наименования, от чл. 45 до чл. 53 включително, както и наименованието на Раздел II. Гласували 97 народни представители: за 91, против няма, въздържали се 6. Предложенията са приети.
„Глава седма – Изисквания към кандидатите и участниците”. Има предложение от народния представител Гроздан Караджов и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава седма. „Раздел I – Лично състояние на кандидатите и участниците”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел I.
Гласуваме. Гласували 92 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 6. Предложенията са приети.
По чл. 54 има предложение от народния представител Лъчезар Никифоров и група народни представители: „В чл. 54 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 1 се изменя така: „(1) Възложителят отстранява от участие в процедура за обществена поръчка кандидат или участник, когато: 1. е осъден с влязла в сила присъда, освен ако е реабилитиран, за: а) участие в организирана престъпна група по чл. 321 и 321а от Наказателния кодекс; б) подкуп по чл. 301-307 от Наказателния кодекс; в) престъпление против финансовата, данъчната или осигурителната система, включително изпиране на пари, по чл. 253 260 от Наказателния кодекс; г) престъпление против стопанството по чл. 219-252 от Наказателния кодекс; д) престъпление против собствеността по чл. 194-217 от Наказателния кодекс; е) престъпление по чл. 108а от Наказателния кодекс; ж) престъпление по чл. 159а-159г от Наказателния кодекс; з) престъпление по чл. 192а от Наказателния кодекс; 2. има задължения по смисъла на чл. 162, ал. 2, т. 1 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс към държавата и/или към община и аналогични задължения за данъци или вноски за социалното осигуряване съгласно законодателството на държавата, в която кандидатът или участникът е установен, освен ако е допуснато разсрочване, отсрочване или обезпечение на задълженията; видът и размерът на задълженията следва да са установени с влязъл в сила акт на компетентен орган или да са доказани от възложителя с подходящи средства; 3. е обявен в несъстоятелност или е в производство по несъстоятелност, или е в процедура по ликвидация, или е сключил извънсъдебно споразумение с кредиторите си по смисъла на чл. 740 от Търговския закон, или е преустановил дейността си, а в случай че кандидатът или участникът е чуждестранно лице – се намира в подобно положение, произтичащо от сходна процедура, съгласно националните закони и подзаконови актове на държавата, в която е установен; 4. е лишен от правото да упражнява определена професия или дейност съгласно законодателството на държавата, в която е извършено нарушението; 5. е сключил споразумение с други лица с цел нарушаване на конкуренцията, когато нарушението е установено с акт на компетентен орган; 6. е установено, че е виновен за неизпълнението на договор за обществена поръчка или на договор за концесия за строителство или за услуга, довело до предсрочното му прекратяване, изплащане на обезщетения или други подобни санкции; 7. е опитал: а) да повлияе на вземането на решение от страна на възложителя, свързано с отстраняването, подбора или възлагането, включително чрез предоставяне на невярна или подвеждаща информация, или б) да получи информация, която може да му даде неоснователно предимство в процедурата за възлагане на обществена поръчка. 8. е налице неравнопоставеност в резултат от нарушение на принципа на свободна конкуренция в случаите по чл. 44, ал. 5; 9. е установено, че: а) е представил документ с невярно съдържание, свързан с удостоверяване липсата на основания за отстраняване или изпълнението на критериите за подбор; б) не е предоставил изискваща се информация, свързана с удостоверяване липсата на основания за отстраняване или изпълнението на критериите за подбор; 10. с влязло в сила съдебно решение е установено, че при изпълнение на договор за обществена поръчка, кандидатът или участникът не е спазил приложими задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право или разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, произтичащи от актовете по приложение № 10; 11. налице е конфликт на интереси, който не може да бъде отстранен.” 2. Алинея 2 се допълва така: „(2) Изискванията по ал. 1, т. 1, 4, 7 и 11 се отнасят за лицата, които представляват участника или кандидата, както и за лицата, които са членове на управителни и надзорни органи и до други лица, които имат правомощия да упражняват контрол при вземането на решения от тези органи,” 3. Алинея 4 се отменя. Предложението по ал. 1, т. 7 е оттеглено. Комисията не подкрепя предложението в останала му част. Предложение от народния представител Георги Кадиев, което е подкрепено по т. 1 и неподкрепено в останалата му част, а именно: „2. В ал. 1 т. 2 на чл. 54 текстът „и/или към община” се заменя с „и към общината, в която е регистриран, и/или към общината, в която кандидатът или участникът развива дейността си”. 3. В ал. 1 т. 4 (б) текстът „удостоверяване липсата на основания за отстраняване или” се заличава. 4. В ал. 1 се създава нова т. 7 с текст: „7. обявен е в несъстоятелност, или е в процедура по ликвидация, или е сключил извънсъдебно споразумение с кредиторите си по смисъла на чл. 740 от Търговския закон, или е преустановил дейността си, а в случай че кандидатът или участникът е чуждестранно лице – се намира в подобно положение, произтичащо от сходна процедура, съгласно националните закони и подзаконови актове на държавата, в която е установен.” 5. В ал. 2 текстът „и до други лица, които имат правомощия да упражняват контрол при вземането на решения от тези органи” се заличава. 6. Ал. 3 се отменя. 7. Ал. 4 се преномерира на ал. 3 и текстът „с повече от 1 на сто” се заменя с „67 на сто от”.” Предложение от народния представител Методи Андреев. Комисията подкрепя предложението по т. 4 и не го подкрепя в останалата му част, а именно: „В чл. 54, ал. (1), т. 1 се правят следните допълнения: 1. в п.т. в) след думата „кодекс” се добавя изразът „както и престъпления против трудовите права на гражданите по чл. 172 от Наказателния кодекс”; 2. добавят се и следните нови п.т.: ,,и) престъпление против политическите права на гражданите по чл. 167, ал. (1), ал. (2), ал. (3) и ал. (4); й) престъпление против интелектуалната собственост по чл. 172а и чл. 172б; к) престъпление против кредиторите по смисъла на чл. 227б, чл. 227в, чл. 227г, чл. 227д и чл. 227е от Наказателния кодекс; л) престъпление против митническия режим по чл. 242а.”; 3. създават се нови т. 7, т. 8 и т. 9 със следното съдържание: ,,7. има задължения по смисъла на чл. 245, ал. 1 от Кодекса на труда към наети от него работници или служители; 8. има влязло в сила съдебно решение, че при изпълнение на договор за обект на обществена поръчка, съгласно чл. 3, ал. (1), не е било извършено договорено изплащане към подизпълнител, заявен съгласно изискването на чл. 66, ал. (1); 9. при осъществяване на търговската си дейност; кандидатът или участникът не е спазил приложими задължения в областта на действащото трудово и осигурително законодателство включително и по условията на труд, установимо с декларация или актове на органите на Главна инспекция на труда.” Предложение от народния представител Данаил Кирилов, което е подкрепено по принцип. Предложение от народния представител Настимир Ананиев, което е подкрепено по принцип по буква „а” и неподкрепено в останалата му част, а именно: „б) в алинея 1 се създава нова точка 8 със следния текст: „8. има установени с влязло в сила съдебно решение задължения към свои работници или служители по смисъла на чл. 245, ал. 1 от Кодекса на труда, които не са изплатени.”; в) в алинея 4 в основния текст след думите „т. 2” се добавя „и 8”; г) в алинея 4, точка 2 съюзът „или” след думата „данъци” се заменя със запетая, а след думите „социалноосигурителни вноски” се добавя „или разходи към работниците или служителите”.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 54: „Основания за задължително отстраняване Чл. 54. (1) Възложителят отстранява от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка кандидат или участник, когато: 1. е осъден с влязла в сила присъда, освен ако е реабилитиран, за престъпление по чл. 108а, чл. 159а – 159г, чл. 172, чл. 192а, чл. 194-217, чл. 219-252, чл. 253-260, чл. 301-307, чл. 321, 321а и чл. 352-353е от Наказателния кодекс; 2. е осъден с влязла в сила присъда, освен ако е реабилитиран, за престъпление, аналогично на тези по т. 1, в друга държава членка или трета страна; 3. има задължения за данъци и задължителни осигурителни вноски по смисъла на чл. 162, ал. 2, т. 1 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс и лихвите по тях, към държавата или към общината по седалището на възложителя и на кандидата или участника, или аналогични задължения установени с акт на компетентен орган, съгласно законодателството на държавата, в която кандидатът или участникът е установен, освен ако е допуснато разсрочване, отсрочване или обезпечение на задълженията или задължението е по акт, който не е влязъл в сила; 4. е налице неравнопоставеност в случаите по чл. 44, ал. 5; 5. е установено, че: а) е представил документ с невярно съдържание, свързан с удостоверяване липсата на основания за отстраняване или изпълнението на критериите за подбор; б) не е предоставил изискваща се информация, свързана с удостоверяване липсата на основания за отстраняване или изпълнението на критериите за подбор; 6. е установено с влязло в сила наказателно постановление или съдебно решение, че при изпълнение на договор за обществена поръчка е нарушил чл. 118, чл. 128, чл. 245 и чл. 301 – 305 от Кодекса на труда или аналогични задължения установени с акт на компетентен орган, съгласно законодателството на държавата, в която кандидатът или участникът е установен; 7. е налице конфликт на интереси, който не може да бъде отстранен. (2) Основанията по ал. 1, т. 1, 2 и 7 се отнасят за лицата, които представляват участника или кандидата, членовете на управителни и надзорни органи и за други лица, които имат правомощия да упражняват контрол при вземането на решения от тези органи. (3) Алинея 1, т. 3 не се прилага, когато: 1. се налага да се защитят особено важни държавни или обществени интереси; 2. размерът на неплатените дължими данъци или социалноосигурителни вноски е не повече от 1 на сто от сумата на годишния общ оборот за последната приключена финансова година.”
Изказвания? Господин Методи Андреев.
Този текст е изключително важен – текстът на чл. 54, ал. 1, тъй като за първи път се изброяват качества, които, ако ги притежава една фирма, не може да бъде допусната до участие в обществена поръчка. Само че ние някак си много свенливо ограничаваме тези условия. Примерно не мога да разбера поради каква причина, говорейки, разбира се, за честни и почтени избори, премълчаваме или не приемаме предложението, ако една фирма е участвала активно във формирането на даден вот, тоест е реализирала престъпление съгласно НК спрямо политическите права на гражданите. Има много случаи в последните и по-предишни избори, когато това. Даже имаше и разследване на известни телевизии за такива фирми. Не мога да разбера защо толерираме по този начин фирми, които използват монополното си положение в даден район и влияят върху вота на гражданите!? Не мога да разбера поради каква причина това нещо е отхвърлено като условие една фирма да не участва в обществена поръчка! След това, когато говорим за престъпления против интелектуалната собственост – това са едни от най-сериозните престъпления в модерния свят. Не е тайна, че много фирми в нашата оръжейна промишленост ползват интелектуална собственост, без да я притежават – на ВМЗ, и по този начин конкурират държавното предприятие и държавата прави за тях закрити обществени поръчки, в които те участват с не тяхна интелектуална собственост. Това е факт и тук има хора, които знаят за този факт. Не мога да разбера защо примерно е отхвърлен този член – когато има престъпление против интелектуалната собственост – чл. 172 и 172б?! Не мога да разбера. Не е нормално! Модерна държава ли сме, или ще стимулираме кражбата на интелектуална собственост и печеленето на обществени поръчки по този начин?! След това: престъпления против митническия режим. А говорим против контрабандата, когато става дума точно за това – да ограничим възможността фирми, участващи в такъв вид дейност, да не участват в обществени поръчки, ние го отхвърляме? Ето това не мога да го разбера. От това, което Комисията подкрепя, не можах да разбера дали в редактираните предложения на Комисията има ясен текст, който да сложи край на неизплащането на задължения към подизпълнителя. Това се превърна в пандемия в България. Маса фирми фалират затова, че големи, мощни корпорации, които се ползват с политическа подкрепа, печелят обществени поръчки, след което на подизпълнителите не се изплащат пари. Това е известен факт от години наред. Ако това го няма разписано точно и ясно в условията за това една фирма, която е допуснала такова нещо, да не може да участва в обществени поръчки, значи ние закриляме и стимулираме по този начин неплащането към подизпълнители. Това за мен са изключително важни факти, които не бива да ги премълчаваме, ако правим модерен закон. Смятам, че този Закон има амбицията да бъде един модерен, действително европейски закон, но без тези неща някак си не върви. Тези неща ги знаем и ако не сме ги спрели сега, няма кога друг път да ги спрем. Затова моля да подкрепите тези предложения, защото те касаят точно такъв вид престъпни деяния!
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Лъчезар Никифоров и група в неподкрепената му част от Комисията. Гласуваме. Гласували 92 народни представители: за 26, против 6, въздържали се 60. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на господин Кадиев в неподкрепената му част от Комисията. Гласували 93 народни представители: за 11, против 31, въздържали се 51. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на господин Настимир Ананиев и група в частта, в която Комисията не го подкрепя. Гласували 98 народни представители: за 14, против 10, въздържали се 74. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Методи Андреев в неподкрепената от Комисията част. Гласували 95 народни представители: за 25, против 10, въздържали се 60. Предложението не е прието. Сега гласуваме наименованието на чл. 54 и редакцията му съгласно доклада на Комисията. Гласували 97 народни представители: за 91, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието. Тук ще прекъснем второто четене на Законопроекта за обществените поръчки поради изтичане на времето, предвидено за днешното пленарно заседание. Утре редовно пленарно заседание с начален час 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]