201. Ústní interpelace Já se jenom rychle vypořádám s omluvami, které přečtu na stenozáznam. Omlouvá se paní poslankyně Andrea Brzobohatá od 14.30 ze zdravotních důvodů, pan poslanec Rakušan se omlouvá dnes od 14.30 z pracovních důvodů, pan poslanec Sadovský se omlouvá od 14 do 19 hodin z pracovních důvodů, pan poslanec Jakob se omlouvá od 14.30 do 18 z pracovních důvodů, omlouvá se pan poslanec Klaus dnes od 12.30 a také ze zítřejšího dne od 9 do 10 ze zdravotních důvodů, omlouvá se pan poslanec Petr Pávek od 14.30 do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů, omlouvá se paní poslankyně Alena Gajdůšková od 14 hodin z pracovních důvodů, omlouvá se pan poslanec Roman Onderka z dnešního jednacího dne z pracovních důvodů, omlouvá se paní poslankyně Jana Mračková Vildumetzová mezi 14.30 a 18 z rodinných důvodů, pan poslanec Jiří Strýček se omlouvá dnes od 14.30 z pracovních důvodů a omlouvá se pan poslanec David Štolpa od 14.30 do 19 z pracovních důvodů. Ústní interpelace, které jsou určené předsedovi vlády České republiky a ostatním členům vlády, je název tohoto bodu. Dnes jsme za účasti ověřovatelů vylosovali pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejprve na předsedu vlády Andreje Babiše či na vládu České republiky, a to v čase od 14.30 do 16.00, na ostatní členy vlády pak od 16 hodin do 18 hodin. Seznamy poslanců podle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic. Upozorňuji všechny poslance a interpelované členy vlády, že pokud budou vyčerpány interpelace na předsedu vlády, bude ihned zahájen blok interpelací na ostatní členy vlády. Jako prvnímu dávám slovo panu poslanci Karlu Raisovi, který byl vylosován na prvním místě, aby přednesl ústní interpelaci na předsedu vlády České republiky Andreje Babiše, a připraví se pan poslanec Jaroslav Bžoch. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, pane premiére, dobrý den, kolegové a kolegyně. Mám takový dotaz - české veřejné finance dosahují rekordních schodků. Na letošní rok je naplánován schodek 500 miliard korun, příští rok vláda plánuje deficit 376,6 miliardy. Ale i přes tuto situaci se Česká republika řadí mezi nejméně zadlužené země Evropské unie. Nižší veřejný dluh vykázaly jen tři země Evropské unie. Výrazným rizikem pro hospodaření státu je ale vysoké tempo zadlužování. Gradient je poměrně značný. Eurostat spočítal, že v prvním čtvrtletí jsme se zadlužovali druhým nejrychlejším tempem v Evropské unii. Můj dotaz tedy zní, co s tím jako vláda hodláte udělat a kdy tento trend zvrátíte. Děkuji za odpověď.
Děkuji vám, pane poslanče, za dodržení limitu. Slovo má předseda vlády Andrej Babiš.
Dobrý den, dámy a pánové. Děkuji za dotaz. No, musíme se podívat na stav našich financí, jaký byl, když hnutí ANO nastoupilo do vlády v lednu 2014. Když se podíváte na tuhle tabulku [[ukazuje]], tak vidíte, že koalice SPOLU neustále navyšovala dluh, a dokonce tady, v roce 2010 před volbami, pan ministr financí Kalousek strašil Řeckem a posílal tu slavnou složenku. Po volbách se dostali do vlády, a co se stalo? Navýšili dluh o 500 miliard až na úroveň 44,4 % HDP. My, když se podíváme na očekávání tohoto roku, budeme ve výšce 43,5 % HDP. To je stále méně, než nám zanechala tady koalice SPOLU, a to my jsme za to období snížili daně o 509 miliard a napumpovali téměř 500 miliard do ekonomiky a podpořili ekonomiku tou částkou. Co je samozřejmě relevantní, je to, co říkají ratingové agentury. A co říkají ratingové agentury? Když porovnáte 2013 a 2021, ve všech ratinzích jsme si polepšili. Samozřejmě, je před volbami, stále někdo straší nesmysly a my jsme šestá nejméně zadlužená země v Evropské unii, ale Estonsko a Lucembursko nejsou státy, se kterými bychom se měli srovnávat, nebo Bulharsko. Takže to srovnání, když se podívám podle počtu obyvatel a průmyslu, je se Švédskem, a tam víceméně patříme mezi nejlepší země Evropské unie. Samozřejmě máme výhled konsolidace veřejných rozpočtů a ten výhled říká o tom, že v roce 2024 budeme na 50 %. A kdybychom byli na 50 %, tak stále - protože ostatní se zadlužují - budeme mezi nejlepšími. Není žádný důvod se něčeho obávat. To straší opozice, různí pop-ekonomové. Minule jsem četl v Deníku, jeden pop-ekonom straší, že obsluha dluhu a obsluha státního dluhu, to jsou úroky, které platíme z toho, co si půjčíme, z emise dluhopisů, kde musíme platit, ale někdy si půjčujeme za minus, takže my si půjčíme a ještě nám zaplatí. Tak podívejme se na výdaje na obsluhu státního dluhu, to znamená úroky za půjčky státu, jaké nám zanechala koalice SPOLU v roce 2013: 57,8 miliarda, protože stále navyšovali dluh. Kdybychom my nebyli přišli do vlády, tak se nic nezmění, a my jsme dali do pořádku veřejné finance. Takže tady jsme to snižovali [[ukazuje]], dostal jsem to v roce 2016 na 40 miliard a od toho momentu jeden, dva, tři, čtyři, pět let jsme stále na 40 miliardách, 2021 se očekává nějakých 43. To je stále výrazně nižší, než nám tady nechala SPOLU. Takže ten pop-ekonom, který říká, že záhy - já jsem se ptal, co to znamená záhy, hned - že to bude 100 miliard, normálně lže a potom to ta redaktorka někde opakuje v Radiožurnálu, jo? A potom takhle ty lži se dostanou ven a potom je někteří opakují. Nesmysl. Česká republika má skvělé finance, a samozřejmě co se týče nás, tak přece všichni vědí, kam ty peníze šly. Všichni to vědí. Takže když mluvíte o dynamice, tak škoda, že nikdo nemluvil o té dynamice, když jsem tady nastoupil v lednu 2014 a šli jsme takhle dolů, ze 44,4 na 30 - tam už byla paní Schillerová, mě tady vyhodil Sobotka ve 2017 - a šli jsme stále dolů. O tom nikdo nemluvil, že jsme snižovali, že jsme měli přebytek.
Je zájem o doplňující otázku? Není tomu tak. Poprosím, aby si slovo vzal pan poslanec Jaroslav Bžoch, který byl vylosován na druhém místě. Připraví se pan poslanec Jakub Michálek.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážený pane premiére, já se přesunu z financí do oblasti digitalizace. Jedním ze zásadních bodů vládní koncepce Digitální Česko je rozvoj digitalizace elektronické státní správy, který si koordinují jednotlivé resorty do jisté míry samy. V souvislosti s tím a s těmi omezenými možnostmi vás žádám o informaci plnění vládní koncepce Digitální Česko, a zejména pak využívání digitálních služeb státu samotnými občany. Děkuji za odpověď.
Já vám děkuji. Slovo má pan premiér.
Takže já bych to dořekl. Vážení občané, prosím vás, nenechte se strašit tím, čím vás strašilo SPOLU a Kalousek 2010. Lhali a lžou opět, ti různí představitelé, kteří nevědí, co je to ekonomika, nevědí, jak to funguje. Takže já jsem to nemohl doříct, se omlouvám. Ale chtěl jsem to ještě doříct, aby se naši lidi nebáli. A pokud my budeme ve vládě, tak jedeme dál. Budeme navyšovat důchody, platy, investovat a daně zůstanou stejné. Takže tolik k tomu zadlužení. Stále to někdo opakuje. Já jsem i v té debatě v Deníku o tom mluvil. Kdo se na to podívá, tak chápe, že důležité jsou ratingy ze zahraničí, a ty říkají, že Česká republika funguje skvěle. A skvěle fungujeme bez eura. Máme Českou národní banku, nezávislou. Takže tolik k těm financím. Digitální Česko. Ano, v prosinci 2017, když jsem byl jmenován, myslím, že to bylo 2018, jsem jmenoval vládním zmocněncem kolegu Dzurillu, který konečně udělal něco s digitalizací. Všichni chodili na konferenci do Hradce Králové, nevím, 20 let tam všichni vykládají, a až když přišel Dzurilla a naše vláda, tak konečně se něco stalo. Koncepce Digitální Česko byla zahájena základními strategickými a metodickými materiály v roce 2018. Digitální Česko je dnes již pevně ukotvená koncepce, která každoročně předkládá vládě takzvané implementační plány, respektive jejich aktualizaci. Tato aktualizace obsahuje záměry jednotlivých úřadů pro digitalizaci i jejich služeb, případně dalších investic do digitalizace a digitální transformace na následující rok v souvislosti s přípravou rozpočtu. Na jednání vlády v pondělí 13. září 2021 byla schválena již třetí aktualizace a na začátku kalendářního roku pak zpráva o plnění programu. V minulých dvou letech bylo ze státního rozpočtu vyčleněno na tyto záměry více než 1,5 miliardy korun, v roce 2024 160 milionů a v roce 2021 1,2 miliardy, zároveň je v přípravě realizace pěti programů a víc jak 85 projektů financovaných prostřednictvím Národního plánu obnovy v celkové výši téměř 12 miliard korun do konce roku 2026. Všechny tyto programy a projekty pak byly a jsou součástí koncepce Digitální Česko. Další finance do naplňování této koncepce pak budou směřovat z programu IROP 2021 až 2027, specifický cíl 1.1 eGovernment a kybernetická bezpečnost, případně dalších domácích a evropských zdrojů. Díky aplikaci zákona o právu na digitální služby má aktuálně přístup k digitálním službám státu více jak 6 milionů občanů a v souvislosti s postupným připojováním dalších bankovních ústavů pak bude tento počet dále narůstat. K vysoké atraktivitě digitálních služeb pak přispěla i pandemie, kdy pro občany i firmy bylo výrazně jednodušší řešit své potřeby vzdáleně, od počítače nebo prostřednictvím mobilního telefonu. V této oblasti jsou asi nejvýznamnější projekty Chytrá karanténa, linka 1221, rezervační systém testování, rezervační systém na očkování, portál informací o COVID-19 a Dovolená 2021. Toto jsou projekty, které řešil tým lidí z NAKITu okolo Vlado Dzurilly, armády České republiky a ÚZIS ve spolupráci s dobrovolníky a komerčními dodavateli. Další projekty jsou například covid programy MPO a podobně. Vzhledem k rychlosti, s jakou musely být tyto projekty realizovány, je to skutečně nadlidský výkon. Dalšími významnými projekty, které se dokončily v minulém roce, jsou například portál Moje daně, který umožňuje plně elektronické podání daňových přiznání, portál České správy sociálního zabezpečení, který umožňuje plně elektronické řešení většiny sociálních agend, nové služby Portálu občana, například žádost o řidičský průkaz, a podobně. Velké úsilí směřovalo a nadále směřuje do oblasti elektronizace zdravotnictví, byl položen základní kámen v podobě zákona o elektronizaci zdravotnictví, ale již předtím byly spuštěny stěžejní aplikace eRecept a eNeschopenka. Významný pokrokem jsou i nově vyvinuté mobilní aplikace NAKITu, které aktuálně používá více než 5 milionů lidí. Je to například mobilní klíč eGovernmentu, eRouška, Tečka, Čtečka a podobně. Velice důležitou součástí koncepce je i vybudování a provoz společného kompetenčního centra Ministerstva vnitra a NAKIT, státní podnik... [[Předsedající: Váš čas, pane premiére.]] ... v jehož rámci působí vysoce kvalitní dobrovolníci - jen dořeknu tu větu.
Případně může položit pan poslanec doplňující otázku.
Můžu dočíst tu větu? ...na Enterprise architekturu...
V případě, že vás požádá pan kolega Bžoch, tak můžete pokračovat. Ale jinak je třeba dodržovat čas.
Děkuji, pane premiére. Já bych položil ten dotaz doplňující, abyste to mohl v klidu dopovědět a říci, protože jste s tím neskončil, a já bych tu odpověď chtěl celou. [[Posměšné poznámky z pravé části jednacího sálu.]] Děkuji.
Děkuji. Máte slovo, pane premiére.
Tito pracovníci pak poskytují konzultace jednotlivým úřadům a pomáhají jim tak s realizací jejich digitálních projektů a nastavením informační koncepce úřadů. Po dlouhé době, kdy nikdo digitalizaci nepropagoval, jsme udělali kampaň, která propagovala eGovernment, a díky ní se o digitálních službách i ví daleko více. Dle měření jsme dosáhli na cca 3,8 milionu lidí. Budeme v tom pokračovat dál a již brzy představíme další části, kde budeme znovu podrobně vysvětlovat klíčové služby, datové schránky, identitu a další. Růst zájmu o digitální služby dokladuje mimo jiné počet nově zakládaných datových schránek fyzických osob, kdy v průběhu roku 2020 bylo založeno cca 100 000 nových datových schránek. V letošním roce jsme tohoto čísla dosáhli již v pololetí. Obrovský nárůst veřejnosti o digitální služby je patrný i z proběhlého sčítání lidu, kdy více jak 80 % sčítacích formulářů bylo vyplněno elektronicky. Razantní nárůst užívání služeb občany dokladuje následující statistika. V srpnu 2021 bylo 7 170 000 aktivovaných identických prostředků, o více jak 6,9 milionů oproti dubnu 2020. Z toho bylo téměř 6,4 milionu aktivně používáno, o více než 6,1 milionu oproti dubnu 2020. V dubnu 2020 se občané přihlásili k 61 000 služeb eGovernmentu a v srpnu 2020 to už bylo 8,41 milionu. Ve stejném období, duben 2020, využilo některou ze služeb eGovernmentu celkem 40 000 občanů, v srpnu 2021 to bylo 710 000 občanů a trendová křivka je nadále výrazně stoupající. Nejvýznamnějšími poskytovateli digitálních služeb státu tak od počátku roku byly Ústav zdravotnických informací a statistiky, Česká správa sociálního zabezpečení, Ministerstvo průmyslu a obchodu, informační systém datových schránek, portál veřejné správy Moje daně, Český úřad katastrální a zeměměřický - [[Předsedající: Váš čas, pane premiére.]] - sčítání lidu a tak dále.
Děkuji. Poprosím pana poslance Jakuba Michálka, aby přednesl svou interpelaci na premiére Andreje Babiše. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo vlády, nejprve tedy pro diváky, kteří sledují dnešní interpelace, je potřeba říct, že 66 % dnešních interpelací přednášejí poslanci hnutí ANO, aby zabránili opozici, aby přednesla svoje interpelace. Takže se z toho stal trochu čtenářský kroužek, ve kterém pan premiér odpovídá na předem připravené otázky koalice. Já tedy si dovolím přednést interpelaci za opozici. Běžným lidem se neúnosně zdražuje úplně vše včetně základních potřeb, jako jsou potraviny nebo energie. Jejich úspory, výplaty a mzdy každý den ztrácejí na své hodnotě. Když se podíváme na ty příklady... [[Poslanec Michálek ukazuje plénu grafické údaje.]] ... pivo zdraží, potraviny nadále prudce zdražují, byty rekordně zdražují, elektřina zdraží, prudké zdražování stavebního materiálu. Samozřejmě některé tyto věci mají příčiny v zahraničí, nicméně hlavní ekonom BHS Štěpán Křeček k tomu uvádí, že do ekonomiky jsme v průběhu pandemie narvali příliš mnoho peněz, zároveň jsme pozastavili výrobu. To vytváří extrémně silné inflační tlaky. Takže samozřejmě část odpovědnosti je i na vládě, její politice, a já se chci zeptat, co s tím budete dělat, aby lidé nepřicházeli o svoje úspory, aby se nesnižovala hodnota pro občany České republiky, kteří musí platit všechny tyto služby, potraviny a tak dále ze svých důchodů, aby byla zachována jejich hodnota. [[(14.50 hodin)]] Co uděláme s tím, abychom nepřispívali k dalšímu rozhazování peněz do ekonomiky, které jsou rozhazovány na úkor státního dluhu, to znamená na úkor dalších generací? Děkuji za pozornost a děkuji předem za odpovědi.
Děkuji vám. Slovo má předseda vlády Andrej Babiš.
Děkuji za slovo. Nejhorší je, když o ekonomice mluví lidi, kteří nejsou ekonomové. Pozdravujte toho pana ekonoma. Já bych mu doporučil, aby se vůbec informoval, co se stalo na tom trhu. Vy tady vyčítáte nám, že jsme dali lidem peníze, ale lidi nejsou hloupí, oni ty peníze neutratili. Oni spotřebovávali úplně stejně, to je další důkaz toho, že je to nesmysl, co říkáte. Vy vlastně říkáte: Dali jste lidem peníze, potom se zdražilo. Úplně šílené, úplný nesmysl. Takže pan ekonom ať si to nastuduje. Já jsem k tomu psal nějaké vyjádření a jednoznačně lidi jsou rozumní. Neutráceli víc, odložili si ty peníze a o 500 miliard stouply úspory domácností. Takže vy se snažíte tady namluvit lidem - a samozřejmě je to lež - že my můžeme za inflaci. Určitě nemůžeme, inflace je všude, v Americe, v Evropě, a samozřejmě že to ovlivňuje nás, naši ekonomiku. Ale my nejsme ti, kteří určují ceny ropy. Nebo není role vlády tady řešit inflaci, to by měla řešit Česká národní banka. Takže samozřejmě jsou vyšší ceny o 7,8 %, ale například my asi těžko můžeme zabránit vlivu vyšších dovozních cen na naše domácí ceny. Jak to máme dělat? To je absolutně nepochopení, co to je inflace. Takže my nechceme centrální regulace. Vy možná chcete zase nějakou pětiletku nebo všechno regulovat, vy chcete všechno danit, všechno sdílet. Takže co je naše výhoda: no, naše výhoda je to, že máme vlastní měnu, naši korunu, že ta koruna posílila a díky tomu ty ceny nebyly vyšší o 10 %, ale byly vyšší jenom o 5,1 %. Protibabišovské koalice chtějí zavést euro. Vy říkáte: Zaveďme euro a potom by to bylo skutečně tak, jak říkáte. Všichni vědí, že ve světě se zvýšily ceny kovů o 20 %, že skutečně inflace, růst cen, v Německu je 7,6 % nebo v Polsku 8,9 %. Takže je to samozřejmě nepravda a je to role České národní banky, která by měla bojovat proti inflaci. A všechny výhledy jsou takové, že ta inflace půjde dolů. My uděláme hlavně maximum pro to, aby se nezvyšovaly ceny energií. Pokud vím, tak ceny potravin se tolik nenavýšily, a hlavně, co se navýšilo - no ropa. Ale my netěžíme ropu ani plyn. To se hlavně navýšilo. Takže to jsou ty konkrétní věci, které my říkáme, a teď je otázka, jak k tomu přistoupí Česká národní banka. Bylo by dobré, aby skutečně nenavyšovala ty úroky, protože to by vůbec tomu nepomohlo, nemělo by to podle mého názoru vliv na trh a akorát by to poškodilo lidi a firmy. Takže ano, my s vyšší inflací můžeme v Česku bojovat vyšší produktivitou práce, novými technologiemi, které šetří drahé suroviny a komponenty, nebo energetickou úsporností výroby, ale jsou to nové investice, které naše vláda dělá. Takže je potřeba teď zachovat klid a v podstatě nezasahovat do toho vývoje, protože došlo k přerušení dodavatelských řetězců a ano, jsou problémy. Ale to, že dneska naše automobilky nemůžou vyrábět automobily, protože nejsou čipy, tak čipy se vyrábějí jenom v Asii na třech místech, pokud vím. Takže za to skutečně také nemůžeme. My jsme dali lidem peníze. Vy to kritizujete, že jsme dali lidem peníze, a dali jsme jim o 7 % vyšší příjem, nižší daně. Dali jsme důchodcům rekordní důchody, ještě dostanou slevu na dani 1 %, takže to bude 8 příští rok. Vy říkáte, že jsme prostě dali lidem peníze, že údajně je měli utratit. Není to pravda. Naopak, zvýšily se úspory, lidi jsou rozumní, já jim za to děkuji. A tohle přejde, tohle přejde. Takže není tady žádný důvod -
Pan poslanec má zájem o doplňující otázku.
Děkuji za slovo. Určitě, dát lidem peníze je dobře, pokud se ty peníze dávají relativně plošně a netěží z toho některé skupiny tak, aby se ukázalo, že vlastně ty záležitosti s covidem vůbec nesouvisí, jak řekl Nejvyšší kontrolní úřad. Takže pokud rozdáváte peníze na dluh pro další generace, rozdáváte peníze, které neexistují, tak skutečně to ekonomice úplně nepomáhá. Ale já se ptám ještě jednou: Co konkrétně chcete dělat s tím problémem zdražování, to znamená, zvyšování cen? Ať už lidi dostávají dodatky k nájemním smlouvám, že musí platit stále víc, zvyšuje se jízdné, zvyšují se ceny potravin a tak dále, znehodnocují se úspory. Vy jste řekl, že je to odpovědnost České národní banky, ale řada ekonomů říká, že je to způsobeno právě nadměrným utrácením vlády na dluh, včetně třeba paní Nerudové, což je renomovaná ekonomka. Takže ještě jednou se vás ptám, co konkrétně budete dělat s tím zdražováním, aby se to nepromítlo negativně na životech občanů.
Děkuji za dodržení času. Pane premiére, máte slovo.
Paní Nerudová byla hlavně šéfka důchodové komise, ze které vypadly jenom výdaje a žádné příjmy. A pokud vím, je to kandidátka na prezidenta, takže to nechci moc komentovat. Znám paní Nerudovou, mluvili jsme spolu o důchodech, ale to určitě není pravdivé. Já vám znovu opakuji, že je to nesmysl, že ta inflace není, že my na to nemáme vliv. Můžeme mít vliv a budeme se snažit působit na ceny energií, ano. Ale jak máme ovlivňovat ceny ropy? Takže není to tak, nemluvte o zadlužování. Vy jste právník, už chodíte do kanceláře Benešové dívat se, kde budete sedět jako ministr spravedlnosti. Proč tady vůbec vystupujete ve věcech, o kterých vůbec nic nevíte? Vy jste ekonomický diletant stejně jako váš Ferjenčík a celá ta vaše parta, s Bartošem, který mluví o Rumunsku a Ústí, a tak dále. Tak proč tady vystupujete, prosím vás, když ani nevíte, co to tam čtete? Kdo vám to psal? Jste úplně mimo. Já jsem byl ministr financí a podle čísel velice úspěšný. Já jsem snižoval ty dluhy, já jsem tam seděl, já jsem bojoval proti karuselům, za EET, Daňová kobra a další věci. Máme jasné výsledky, máme dobré finance, máme skvělé ratingy. Tak o čem tady stále mluvíte? Na inflaci se zeptejte České národní banky. Já říkám, že predikce jsou, že to bude klesat, bude to klesat. Takže nevím, o čem mluvíte, je to nesmysl a já to zásadně odmítám. Je to ta vaše mantra. Chcete namluvit lidem, že vláda způsobuje to, že jsou vyšší ceny něčeho. Ale nevlastníme ani řetězce, my o tom nerozhodujeme, jaké jsou ceny. Nerozhodujeme o tom, jaké jsou dovozní ceny. Takže není to tak, odmítám to, ale chápu, že se snažíte lidem namluvit... Lidé vědí, kolik dostali od nás peněz. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Dostali velké peníze a já jsem tomu rád.
Děkuji. Poprosím, aby svoji interpelaci přednesl pan poslanec David Pražák. Připraví se paní poslankyně Věra Procházková.
Dobré odpoledne. Abych se vrátil k tomu, co tady můj kolega předřečník Jakub Michálek, prostřednictvím pana předsedajícího, říkal na začátku interpelace. Vážení spoluobčané, abyste věděli, tyto interpelace nejsou jenom pro někoho, ale jsou pro všechny poslance a všechny poslanecké strany ve Sněmovně, nejenom pro občas demagogické otázky jednoho subjektu. Já bych se zeptal pana premiéra: V programovém prohlášení vlády je, že usnadní elektronickou komunikaci občan versus státní správa. Tak bych se chtěl zeptat, v jaké fázi jsme nebo jak jsme postoupili třeba u registru vozidel versus občan a navazující registry v odboru dopravy. Děkuji.
Já vám děkuji. Slovo má pan předseda vlády Andrej Babiš. Rychle přečtu jednu omluvu, omlouvá se pan poslanec Ondřej Profant dnes od 15.30 z pracovních důvodů.
Děkuji za dotaz. Ano, doprava, doprava, jasně. Já jsem o tom mluvil, že je velká škoda, když jsme vstupovali do Evropské unie, že nikdo nepřišel z Evropské komise a neřekl: Hele, vy byste potřebovali - v roce 2020 - ty rychlovlaky, Berlín-Praha-Brno-Vídeň-Bratislava-Budapešť-Varšava. Až do nástupu vlády, naší vlády v podstatě, se totální výstavba zastavila v roce 2010. A teď samozřejmě se to snažíme dohnat. Když jsem se stal ministrem financí, jasně jsem řekl, že neexistuje, aby byl nějaký projekt na dopravu, na který by nebyly peníze. Co se týče digitalizace, tak my jsme, ano, slibovali usnadnit komunikaci občanů, v programovém prohlášení jsme se zavázali k celé řadě úkolů v oblasti elektronizace a digitalizace dopravních agend a uspěli jsme. Nový mýtný systém funguje od prosince 2019, elektronická dálniční známka od konce roku 2020, včetně toho, že si ji můžete koupit na internetu přes mobil. Blížící se termín STK chodí do datové schránky on-line, lze zjistit stav ujetých kilometrů svého auta na adrese www.kontrolatachometru.cz. Řidiči připojení na Portál občana mohou od února 2019 zjistit stav svého bodového konta, detaily ke svým řidičským oprávněním nebo přehled o končící platnosti řidičského průkazu a další informace k registru vozidel. 1. června 2021 jsme spustili ePodání žádosti o výměnu řidičáku on-line přes portál občana. To je vůbec první taková žádost spojená s vydáním dokladů v České republice a už ji využilo skoro 10 000 motoristů. Navíc si každý může nastavit, aby dostával všechna upozornění esemeskou nebo e-mailem. Kdo si chce řidičák vyřídit radši osobně, už s sebou nemusí nosit papírovou fotografii, protože se buď použije již zdigitalizovaná fotografie z jiných registrů, nebo občana vyfotí na místě úředník. Ostatně elektronické objednání na úřad již na většině míst funguje. Od prosince 2020 můžeme cestovat po železnici s více dopravci na jeden cestovní doklad OneTicket. Platí na 99 % procent vlaků a už se prodalo více než tři čtvrtě milionu jízdenek. Jsou zde i další agendy, které jsme elektronizovali. Státní plavební správa umožňuje elektronicky požádat o průkaz vůdce malého plavidla nebo se přihlásit na zkoušku. Od prosince 2020 se provozovatelé dronů registrují do elektronické databáze Úřadu pro civilní letectví. Piloti si mohou on-line zarezervovat termín pro zkoušky nebo nahlížet do leteckého rejstříku. Vydáváme elektronické verze pilotních a technických průkazů, sportovních létajících zařízení přes portál zprávy Letecké amatérské asociace České republiky a podobně. Všechno jsme již zavedli. Elektronizace dopravních agend tím ale samozřejmě nekončí. Naším cílem je, aby si lidé nejen podávali žádost o určitý doklad či průkaz elektronicky, ale aby mohli též elektronicky doložit všechny potřebné dokumenty, zaplatili správní poplatek a doklad jim byl poté doručen bez jediné návštěvy úřadu. Máte pravdu, že podle digitální ústavy mají lidé nejpozději začátkem roku 2025 komunikovat se státními úřady elektronicky, ale my máme plán nejen pro dopravu, jak samozřejmě všechno stihnout. Děkuji.
Já vám děkuji. Ptám se pana poslance, zda má zájem o doplňující otázku? Není tomu tak. Tak poprosím paní poslankyni Věru Procházkovou, aby přednesla svoji interpelaci, připraví se pan poslanec Roman Kubíček.
Dobré pozdní odpoledne všem. Vážený pane premiére, malé a střední podniky, rodinné podniky, živnostníci a osoby samostatně výdělečně činné - já jsem také jednou z nich - tvoří páteř tuzemské ekonomiky. Co se podařilo zrealizovat v rámci snižování administrativní zátěže vůči těmto především drobným podnikatelům? Děkuji za odpověď.
Děkuji. Slovo má pan premiér.
Děkuji za dotaz. Ano, máte pravdu. Samozřejmě jsme vnímali specifickou situaci malých a středních podnikatelů. Tvoří drtivou většinu podnikatelských subjektů v České republice, přesně 99,8 %. A hlavně, co jsme pro ně udrželi, je, že jsme jim nenavyšovali daně, naopak, že jsme jim dali daňové slevy u živnostníků a že jsme jim zjednodušili podnikání. My jsme se proto zaměřili především na redukci podnikatelské legislativy, a tím i zlepšení podnikatelského prostředí v České republice. Vláda České republiky, a především Ministerstvo průmyslu a obchodu realizuje sadu opatření v rámci plánu na snížení administrativní zátěže a ty nejzásadnější opatření můžete nalézt v takzvaném živnostenském balíčku na stránkách www.zivnostensky-balicek.cz. Zde transparentně uvádíme, která opatření se nám podařila zrealizovat. Jedná se o deset hlavních témat od problematiky rodinných podniků přes snížení byrokracie v oblasti statistických hlášení, dále kroky v daňové oblasti až po stavební zákon. Konkrétní výsledky jsou následovné: podnikatelé již nemusí sledovat každý den, zda pro ně není zavedena nová povinnost. Jsou tedy kromě výjimek, které připouští zákon, jen dva termíny pro účinnost nové legislativy, a to 1. ledna a 1. července. Podnikatelská legislativa se váže k těmto dvěma dnům. Úlevou od byrokracie a papírování spojenou s finanční úsporou je od 1. ledna 2021 zavedení paušální daně pro živnostníky a další podnikatele z řad OSVČ s obratem do 1 milionu korun. Podařilo se schválit definici rodinného podniku a to nastartovalo možnost speciální podpory těchto firem, zvýhodněné záruky za úvěry a úvěry přes Národní rozvojovou banku, dříve Českomoravskou záruční a rozvojovou banku. Rodinné podniky mají také problémy při předávání vedení nové generaci, a proto jsme připravili a zveřejnili jednoduchou příručku Nástupnictví v rodinné firmě, jak na to. Tyto firmy zároveň registrujeme a registrace rodinných firem od března 2020. Dosud bylo zaregistrováno více než 725 firem a je to na www.businessinfo.cz/registr-rodinnych-podniku. Živnostenské oprávnění je možné udělat plně on-line přes Portál občana, který je propojen s Portálem živnostenského podnikání, Portálem občana. Je zároveň umožněna registrace k daňovým povinnostem k registraci u České správy sociálního zabezpečení a zdravotní pojišťovny, to vše na jednom místě přes Portál občana na on-line z pohodlí domova. [[(15.10 hodin)]] Urychlili jsme založení a vznik obchodní společnosti, kdy už nemusíte mít hned zřízený podnikatelský účet u banky pro složení základního kapitálu. Je možné tedy jednoduše základní kapitál do 20 000 korun zaplatit přímo u notáře. Účinnost od 1. ledna 2021. To znamená, vklad do 20 000 přímo u notáře. Spuštěním portálu Moje daně od 28. února 2021, který se stal součástí on-line finančního úřadu, jsme zjednodušili, zrychlili a dosáhli vyššího komfortu elektronické komunikace s finančními úřady. Provedli jsme důkladnou analýzu stávajících daňových výjimek a vyhodnocení jejich vlivu na výši obecné sazby daně. Analýza je součástí Státního závěrečného účtu, vyhodnocení vlivu daňových výjimek na výši obecné sazby bylo uskutečněno během přípravy návrhu na zrušení superhrubé mzdy. Byla zahájena redukce zobecňování a slučování výjimek: stravovací paušál - odstranění výjimky, osvobození v podobě osvobození z daně z příjmů z výher v hazardních hrách, osvobození příjmů plynoucích daňovým nerezidentům z dluhopisů emitovaných daňovými rezidenty. Nezavádíme nové daňové výjimky. Sjednotili jsme a zinteraktivnili všechny formuláře pro podnikatele na jedno místo, to je na www.bussinesinfo.cz/formulare a vytvořili jsme nové webové stránky www.bussinesinfo.cz. Omezili jsme -
Váš čas, pane premiére. Jestliže bude zájem o doplnění... Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Samozřejmě předpokládám, že se bude pokračovat ve všech těchto věcech, a děkuju za tu odpověď. Mám ale trošičku jinou doplňující otázku. Pravděpodobně, pane premiére, víte, že jsou dneska asi poslední interpelace na premiéra i na vládu. Já jsem zaregistrovala za celé to čtyřleté období, že opozice velmi kritizovala to, že tady nemají možnost interpelovat. A přesto, že jsou to poslední interpelace, tak nikoho z opozice tady nevidím - nebo, omlouvám se, schovaní tamhle tři kolegové v rohu [[z Pirátské strany, jinak prázdné lavice]], kteří rozhodně nezastupují celou opozici. A tak se vás ptám - co tomu říkáte?
Tak prosím, pane premiére, máte slovo.
Tak jsou tady naši věrní fanoušci, chybí paní Kovářová, která mě vždy ráda interpeluje. Tak, já neříkám nic. Já nevím, jestli jsou poslední, jestli nebudou ještě interpelace. Nicméně děkuju za ten dotaz, tak já bych to ještě dočetl. [[Ozývá se smích.]] Omezili jsme statistická šetření u 16 500 podnikatelů zvýšením prahu z 8 na 12 milionů korun. Piráti se stále smějou, ale oni mluví o inflaci, tak nechť se zeptají Hřiba, jak všechno navyšuje tady, nejen nájmy, jízdné. Oni nechtějí, abychom dávali důchodcům slevu, ani mladým, a potom ještě nás interpelují. Ale to nevadí, to jsem odbočil. Zvýšili jsme od 1. ledna 2021 limit ročních příjmů pro výpočet výdajového paušálu z milionu na 2 miliony. Došlo od 1. května 2021 ke snížení [[s důrazem]]... ODS, kde je?! Snížení! ODS! DPH na stravovací služby z 15 na 10 %. ODS a TOP 09, když byly ve vládě, tak jenom navyšovaly DPH, takže my jsme snížili. Na odborné služby z 21 na 15 % a na 10 v souvislosti s novelou zákona o evidenci tržeb. Takže hnutí ANO vždycky snižovalo daně a je pravda, že škoda, že opozice, která to tady řídí od revoluce, to neslyší, protože oni vždycky ty daně navyšovali. Zavedením stravenkového paušálu od 1. ledna 2021 jsme zjednodušili poskytování příspěvků na stravování. novelou občanského soudního řádu vyhlášenou ve Sbírce zákonů 30. 7. 2021 s účinností od 1. ledna 2022 jsme prosadili úhrady nákladů živnostníků a dalších podnikatelů na administraci exekucí svých zaměstnanců. Zjednodušili jsme proces stavebního řízení, nový stavební zákon. Nová podpora malým podnikům -
Váš čas, pane premiére. Já vám děkuji. Poprosím, aby svou interpelaci přednesl pan poslanec Roman Kubíček, připraví se pan poslanec Jan Lipavský.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane premiére, dámy a pánové, teď to bude asi trošku vážnější téma, protože jestli jste byli schopni zaregistrovat, cena emisních povolenek nám skokově vyskočila a předpoklady její hodnoty na 35 euro, které se měly naplnit v roce 2030, jsou dneska na hodnotě 62 euro. Nejvíce se to dotýká našich domácností, protože 2 miliony domácností jsou připojeny na centrální vytápění, celkem to je asi 4,5 milionu osob. Kdybychom promítli ceny emisních povolenek do koncové ceny tepla, tak po novém roce asi dojde ke skokovému navýšení cca o 15 %, což pro ty domácnosti představuje velmi velkou zátěž. Takže, pane premiére, prosím o odpověď, jak vláda, budu říkat celá vláda, protože to je víceméně záležitost více ministerstev, je schopna pomoct tak, aby tento cenový dopad nebyl tak dramatický. A pak ještě vznesu jednu doplňující otázku. Děkuji.
Já vám děkuji. Slovo má předseda vlády Andrej Babiš.
Já s vámi souhlasím. Emisní povolenky, to je peklo, to je peklo. To je výmysl Bruselu, šílená věc, kterou platí průmysl v Evropě, a nikdo není schopen predikovat nějaký vývoj cen. Je to spekulace, někteří říkají o tom, že je to vlastně jenom zdanění, a samozřejmě je to problém. A teď se můžeme bavit o tom, co jsme tady dělali po revoluci. Proč jsme privatizovali ČEZ? Proč? Kdybychom měli 100 %, tak by to vypadalo jinak. Proč jsme prodali plyn? Ty nejdůležitější věci - voda. Včera jsem se díval na tu debatu, jak tam zkoušela paní redaktorka z ČT někoho z KSČM ohledně vody, jak to uděláme. No, koupíme si to nazpátek, ne? Kolik dividend si odtáhli, voda je totální monopol. Totální. Já nevím, co dělají Piráti v Praze s vodou, ale taky stoupla, taky inflace, pane kolego, taky inflace. Takže my máme, ano, tady specifikum, soustava zásobování tepelnou energií v České republice - připojeno 1,7 milionu domácností, což odpovídá přibližně 4 milionům obyvatel ČR. Podíl domácností připojených na tyto zdroje se pohybuje na úrovni 40 % a jedná se tak o nejčastější způsob vytápění. Dominantním palivem pro výrobu prodaného tepla v ČR zůstává uhlí. Podíl uhlí na dodávce tepla dlouhodobě však postupně klesá a zásadním aktuálním problémem je výrazný nárůst ceny emisní povolenky, která dopadá zejména na teplárny, které vyrábí teplo z uhlí. Náklady na nákup povolenek se promítají do ceny tepla a ohrožují ekonomickou životaschopnost řady soustav zásobování tepelnou energií. Snahou a cílem České republiky je tyto systémy zachovat, modernizovat, nadále rozvíjet. No a samozřejmě my se musíme vrátit k tomu Green Dealu. Teď vidíme, co se děje. Přestalo foukat a mají problém, není proud. Ve Švédsku vyzvali lidi, aby neluxovali, vypli jadernou elektrárnu. Takže tahle zelená móda, kterou tady reprezentují Piráti u nás, ten šílený Evropský parlament, který vymyslel tyhle věci... Já jsem konečně rád, že konečně i šéf Škody Auto řekl, že elektroauta je problém z hlediska dostupnosti ceny. A my nebudeme nikdy souhlasit, aby tady byl zákaz prodeje. Nikdo se nezeptal lidí: Chcete elektroauto, nechcete? [[(15.20 hodin)]] Takže já myslím, že se to pomalinku bude měnit, tak jak s tou ilegální migrací, kdy 2014 všichni řvali: Kvóty, kvóty, my jsme potom řvali: Žádné kvóty, a teď všichni otočili. A ti, kteří křičeli, dokonce jednají s Afrikou, aby tam vraceli migranty, nebo posílají plot do Baltu. Takže tady je to podobné. A jak to všechno dopadne? No, to ještě nevíme, protože samozřejmě naší snahou je rozvoj účinných soustav zásobování tepelnou energií využívajících ve velké míře obnovitelé zdroje, druhotné zdroje a vysoce účinné kombinování výroby elektřiny a tepla. Ale toť otázka, jestli to všechno zvládneme. Obnova, transformace a stabilizace soustav zásobování tepelnou energií je založena přednostně na domácích zdrojích, jako je samozřejmě jádro, obnovitelné zdroje, využití odpadů - druhotné zdroje, ideálně dostupných na regionální a místní úrovni. Tato paliva a zdroje budou dále doplněny zemním plynem. Konkrétní výsledky: včera schválen zákon o podporovaných zdrojích, který v sobě zahrnuje prvky a nástroje pro stabilizaci teplárenství, provozní podpora elektřiny s vysoce účinným kombinováním výroby elektřiny a tepla, podpora tepla z obnovitelných zdrojů, podpora pro modernizaci, umožněn souběh investiční a provozní podpory. Klíčová je samozřejmě transformační podpora. Je třeba zajistit, aby po dobu transformace tepláren nedošlo s ohledem na nárůst ceny povolenky na emise skleníkových plynů k výraznému nárůstu ceny tepla, který by znamenal rozpad teplárenských soustav, a fakticky by celou transformaci tohoto efektivního způsobu zásobování teplem zmařil, kdy kompenzace je část nákladů na povolenky na emise skleníkových plynů nakoupené pro výrobu tepla dodaného do soustavy zásobování tepelnou energií.
Váš čas, pane premiére, případně doplňující otázka.
Děkuji, já jsem ji signalizoval. Pane premiére, v tom je ještě několik ohrožení, která fungují, protože jak jste správně řekl, jsme jedna z těch zemí, která je na tom závislá až ze 40 %. Týká se to nás, Slovenska, Polska. Jinde není úplně ta teplárenská soustava tak využívána a dneska existují takzvané menší zdroje, které nejsou zatížené emisní povolenkou, ale pokud sledujeme diskusi v Evropském parlamentu, tam se připravuje zatížení emisními povolenkami včetně lokálních topenišť, to znamená krbu, který máte doma, a tak dále. Takže spíš ta otázka zní: Může Česká republika v Evropské unii vyjednat nějaké povolenky a zastavit tohle šílenství? Z toho se stal normální finanční derivát, který nakupují důchodové fondy z Kanady a z Ameriky, a právě z toho se stalo to peklo, protože na začátku to mělo vlastně fungovat tak, že si ty firmy, které vyrábějí tu energii, ty špinavější a ty čistší, budou vyměňovat ty povolenky. Takže jestli mi doplníte tuto věc?
No, uvidíme. Já tomu nevěřím, že se tohle dokončí. Samozřejmě jsou z toho všichni nadšení. Evropa se zadlužila - 750 miliard euro - kolegové z opozice tady nekřičí. My jsme na tom... v pohodě. Jestli se to bude transformovat, to se ještě uvidí, jak to bude. Já myslím, že v momentě, kdy přestane móda Zelených a Pirátů a v Německu vyhraje SPD, tak se to může začít měnit, když uvidí lidi dopady tohoto zeleného šílenství, když to uvidí na peněženkách. A my tomu musíme zabránit. My samozřejmě dostáváme peníze v rámci Green Dealu a budou peníze na tu transformaci, ale potom se možná někdo probudí a přijde: Ježíš, ale my máme jenom plyn, my máme jenom ruský plyn! A nikdo nekřičí, křičeli tady jenom na jádro, to je zajímavé. Takže já myslím, že je tam ještě plno věcí, které jsou otevřené, a už pomalinku mají i odvahu ty automobilky říct, že elektromobilita, jak se teď vyjádřil šéf Škody Auto, může být problém, že se vlastně lidí nikdo moc neptal, jak to je. A stejné to může být s tím topením, takže uvidíme. My máme předsednictví, bude nová vláda. Je to příležitost o tom mluvit, protože ty šílenosti, co tam má v hlavě pan Timmermans z Evropské komise, si myslím, že je ještě velký prostor, a ten čas, si myslím, že bude na straně toho, že se zjistí... [[Předsedající: Váš čas, pane premiére.]] ... že to může být ohrožení.
Děkuji. Další interpelaci přednese pan poslanec Jan Lipavský a připraví se paní poslankyně Irena Blažková.
Dobrý den. Vážený pane premiére, na úvod si dovolím konstatovat několik faktů a poté položím i otázku samotnou. Za prvé se nelze divit, že nikdo nechodí na interpelace, když je obstruujete dotazy vašich vládních poslanců, a posloucháme tady nějaké předčítání z papírů, takže to se pak není čemu divit. [[Námitky poslanců ANO.]] Chtěl bych vás také poprosit, abyste nestrašil. Naše strana rozhodně nebude rušit slevu na jízdné, to jste si prostě vymyslel. A také mi chybí, když mluvíte o Green Dealu, který tolik kritizujete a házíte to na nás, že jste s ním souhlasil vy. To vždycky zapomenete dodat, že jste s tím souhlasil v Bruselu, že to jde za vámi. Koneckonců, vy jste byl v té vládě, Sobotkově vládě, která souhlasila s kvótami v Bruselu. A co se týče elektromobilů, automobilky už oznámily, že končí s výrobou benzinových, naftových motorů: Alfa Romeo 2027, Audi 2033, Bentley 2030, Fiat 2030, Ford 2026 a tak dále. Mám to tady napsané. Takže pokud bychom šli vaší cestou, tak dopadneme jako Finsko s Nokií, která ovládala celý svět mobilních telefonů, ale ujel jim vlak, protože nezareagovali na technologickou změnu. A kde je dneska Nokia - telefon, který nikdo nepoužívá. [[Námitka z levé části sálu.]] K interpelaci samotné: Já bych se chtěl zeptat, jak je možné, že zvete do České republiky na státní návštěvu Muhammada bin Salmána, což je korunní princ Saúdské Arábie, který má krev na rukou a podporuje terorismus. Děkuju.
Slovo má pan premiér Andrej Babiš.
Pane kolego, jasně že vy chcete zrušit ty slevy na jízdné. Vždyť váš primátor, totální pohroma Prahy, katastrofa, to jsme tady ještě nikdy nezažili, navýšil jízdné. Udělal jsem k tomu i hezké video. Navýšil, takže samozřejmě že zrušíte ty slevy, protože vy nechcete, aby naši důchodci měli slevu, dokonce i ti mladí. Takže Green Deal byl o penězích, pane kolego. A já jsem byl s Poláky ten poslední, který tam bojoval za peníze a dostali jsme velké peníze. A pokud jste tady citoval nějaké automobilky, tak možná byste mohl vědět, že v Čechách máme Škoda Auto. Přečtěte si rozhovor pana Jahna, který říká, že budou vyrábět jenom 70 % a 30 % budou vyrábět spalovací motory. A přečtěte si rozhovor pana Šefra. Není pravda, že by s tím Škoda Auto končila. Není to pravda. Přečtěte si ty dva rozhovory, najdete to tam napsané. [[(15.30 hodin)]] A co se týče toho Muhammada bin Salmána, samozřejmě je to zase manipulace, protože ten příběh je takový, že pan Kulhánek byl v Saúdské Arábii, byl tam ve středu a ve čtvrtek, a psal mi, jestli nepozveme tohoto pána, kterého já neznám, díval jsem se na to až po vaší interpelaci, kdo to je. Takových pozvání má mraky lidí. Chápu, že pro vás české firmy neznamenají vůbec nic, ale Saúdská Arábie má peníze, ano, tenhle pán údajně dělá nějakou politiku změny, otevřené společnosti, a pokud s ním chce jednat ministr obrany Spojených států, tak nevím, kde máte problém. Jestli to ta vaše... nevím, jak jste na to jako přišel. My podporujeme ekonomickou diplomacii a samozřejmě tohle vzniklo na návštěvě pana Kulhánka. A vy tady účelově a zase manipulujete a říkáte, že já jsem ho pozval. Ne, já jsem ho nepozval. Mě se Kulhánek ptal, jestli ho může pozvat. Já jsem říkal: No jasně. Ani jsem nevěděl, kdo to je. Saúdská Arábie je země, se kterou jednají všichni, a nevím, proč bychom nemohli s nimi jednat, když teď tam byl náš ministr zahraničních věcí. A k tomu Green Dealu. Prosím vás, vy jste reprezentanti těch šílených Zelených, vy jste naši Zelení. Vy jste Piráti-Zelení, vy jste v té frakci. Té frakci, která chce zničit Evropu. Ty nesmysly, které tam vykládají a navrhují a tak dále, takže se divím, že vůbec o tom tady mluvíte.
Děkuji. Je zájem o doplňující otázku, pane poslanče? Prosím.
Děkuji. Děkuji za slovo. Pane premiére, Zelení nejsou v Evropě ve vládnoucí koalici. Takže ta opatření, která přicházejí, i kdybych přistoupil na vaši interpretaci, tak to prostě tak být nemůže. My jsme v Praze udrželi jízdné, roční jízdné za 3 650 pro pracující občany a studenti a důchodci ho mají za nulu. Za čistou nulu. Takže vy, když jste tam natáčel video u toho automatu, tak jste vůbec nemusel, mohl jste normálně jet za nulu, protože už splňujete ta kritéria. A jsem zvědavý, jak pozvání pana Muhammada bin Salmána - protože pan ministr zahraničních věcí tweetoval, že předal dopis, zvací dopis pana premiéra, tak to je vaše pozvání. Tak si to vyjasněte s panem ministrem, jak to tedy máte v té zahraniční politice, jak to děláte, a jsem zvědavý, jak to budete vysvětlovat třeba vašemu příteli panu Macronovi, který označil Saúdskou Arábii společně s Katarem za státy nepřímo sponzorující terorismus. [[Upozornění na čas.]] Děkuji.
Chápu, že vy chcete tady namluvit lidem, že vy nejste Zelení. Vy jste naši Zelení. A lidi tady mají bohaté zkušenosti, co jsou to Zelení, zelení fanatici. Vy jste naši Zelení, Piráti jsou naši Zelení, jo. A co se týče toho pozvání, nikdy žádné pozvání jsem nepsal, jo? A Emmanuel Macron mi naposledy psal esemesku, gratuloval mi k narozeninám. Tak určitě, když se mě na to zeptá, mu rád odpovím.
Děkuji. Poprosím paní poslankyni Irenu Blažkovou, aby přednesla svoji interpelaci, připraví se pan poslanec Josef Kott.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážený pane premiére, v posledních skoro třiceti letech jsme všichni slýchali z úst politiků z různých stran proklamace, že školství je prioritou a že platy pedagogů porostou až do nebes. Před pár lety, kdy platy učitelů byly opravdu bídné, jsme to všichni několikrát slyšeli ze stran, které v tomto sále sedí po mé pravici. Jak ale všichni víme, zůstalo jen u slov, slyšeli jsme to i v roce 2017, než vznikla současná vláda, ale s jedním významným rozdílem, že tentokrát se tato slova stala realitou. Zkuste mi, prosím, pane premiére, vysvětlit, proč se teď za čtyři roky to podařilo a proč to nešlo předtím? Co se změnilo? Děkuji.
Já vám děkuji a slovo má předseda vlády Andrej Babiš.
Děkuji za dotaz. Ano, v minulosti, a máte pravdu, že jsme slyšeli, že platy učitelů budou na 130 procentech průměrné mzdy, ale víme, že takové sliby zůstaly jen na papíře, a bohužel ne na tom, na který se tisknou ve školách výplatnice. Takže proč to tehdy nešlo? No, to vám neřeknu, to se musíte samozřejmě zeptat jiných, a doufám, že se na to budou ptát i voliči, ale my jsme to zvládli. My jsme si dali v roce 2017 opravdu ambiciózní cíl a málokdo věřil, že se nám to povede, aby platy ve školství za pouhé čtyři roky vyrostly o 50 %, to bylo pro učitele po těch minulých zklamáních jako úplná science fiction. Ale stalo se a je to vidět na grafu, který ukazoval pan ministr Plaga, a já ho mám tady taky. V podstatě to je tenhleten graf. [[Ukazuje materiál.]] Jo, tady vidíme, jak to bylo za SPOLU, jak to šlo dolů, ano, a jak za nás to vyrostlo. A toto byl dokonce, jo, dokonce náš velký kritik pan Münich tomu nevěřil a teď už tomu věří. Vláda řekla, že školství je prioritou, a tak prostě to po celé ty čtyři roky bylo. Do školství šlo tolik peněz jako nikdy dřív. V roce 2017, kdy ANO resort školství převzalo, byl jeho rozpočet 156,5 miliardy, tehdy ještě včetně agendy sportu. A podle toho, jak se vyvíjí jednání mezi ministrem Plagou a paní Schillerovou, to vypadá, že v roce 2022 bude rozpočet školství minimálně 252 miliard. Dvě stě padesát dva, takže to je rozdíl obrovský. To je rozdíl téměř 100 miliard, a to bez sportu, protože ten už je pod Národní sportovní agenturou. Takže jsme de facto dali do vzdělávání našich dětí a mládeže 100 miliard navíc. Samozřejmě že to nejsou jen peníze na platy, ale do všech oblastí, jako je i vysoké školství nebo investice do nových školních budov a jejich rekonstrukcí, na což předchozí, hlavně pravicové vlády taky zapomínaly. Platy jsou ale moc důležité, protože díky tomu, že v posledních čtyřech letech strmě rostly, se do školství začali vracet lidé, kteří pedagogiku vystudovali, ale kvůli platům šli dělat jiné profese. A nejsou to jen naše slova nebo má slova, to potvrzují i studie různých institucí. Naposledy pan Münich z institutu CERGE, kterého asi nikdo nemůže podezírat, že jsou v něm nějací sympatizanti našeho hnutí - můžu citovat: "Platy učitelů díky nebývale dynamickému tempu zvyšování v posledních letech tak v roce 2021 téměř dosáhnou úrovně průměru OECD i EU, tedy zhruba 90 % průměru mezd vysokoškolsky vzdělaných zaměstnanců v ekonomice. Končící vláda Andreje Babiše tak naplní slib ze svého programového prohlášení." Takže, paní poslankyně, jak se říká, když se chce, tak to jde. No a předchozím vládám se asi nechtělo, nebo prostě nebyly schopné zajistit potřebné peníze. Pamatujeme si, když pan předseda Fiala byl ministr školství, tam chtěl vlastně to školství zpoplatnit, nějaké zápisné tam vzpomínal, když byl rok a půl ministrem. Takže my jsme to udělali a nám se to povedlo, takže si myslím, že to je skvělá, skvělá situace.
Děkuji. Je zájem o doplňující otázku? Prosím.
Děkuji za odpověď. A já bych se ještě ráda zeptala dále. Platy tedy rostly, učitelská profese získala znovu svoji prestiž. Ale co když budou platy stagnovat, jaké jsou plány do budoucna? Ptám se tedy nejen na platy, ale obecně na školství jako takové. Děkuji za odpověď.
Já tady... mně to neukazuje... [[Hledí na řečnický pultík.]] Jo, ten čas... No, pan Plaga předložil Strategii 2030. A je tak skvělá, že Piráti to celé opsali do svého programu. Jsme rádi, že Piráti aspoň jednoho našeho ministra chválí. A samozřejmě, pokud budeme ve vládě, tak to musí pokračovat. My jsme právě dnes diskutovali o jednání, které bude v pondělí, a to bude s odboráři o platech všeobecně, o platech ve zdravotnictví, a tripartita bude v pondělí o platech, takže samozřejmě školství je to nejdůležitější a my musíme v tom pokračovat. A my hlavně musíme zabezpečit, aby naše školství produkovalo ty profese, které potřebujeme. Já jsem [[o tom]] dneska mluvil na konferenci zdravotnictví, že... musíme orientovat jednak, aby ty kapacity škol produkovaly... akceptovaly ten zájem a taky ty profese, které potřebujeme - zubaře, dětské pediatry, dětské psychiatry, radiology a tak dále. No ale ve všech profesích, ve všech profesích. A ta škola je tam na to, aby identifikovala nadání toho žáka nebo studenta. [[(15.40 hodin)]] Takže si myslíme, že máme skvělou Strategii 2030, musíme jít a kopírovat moderní trendy a vývoj. Myslím, že tu strategii je potřeba teď zrealizovat a uvidíme, kdo bude v nové vládě, jestli bude v tom pokračovat, nebo co se stane. Ale pro nás školství je skutečně priorita, jsou to investice do našich dětí a mládeže a to znamená, že naše budoucnost.
Já vám děkuji. Poprosím pana poslance Josefa Kotta, aby přednesl svou interpelaci. Připraví se pan poslanec Jan Zahradník.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážený pane premiére, již téměř rok z řad opozice, zejména Pirátostanu a koalice SPOLU, velmi často slýcháme různé konspirační teorie o zpochybňování závěrů odborných znalců a obviňování různých státních institucí, které se prý měly spiknout při objasňování příčiny a hledání viníka ekologické havárie na Bečvě. Opozice, jak je známo, má o viníkovi dlouhodobě od samého počátku jasno a mediální prostor nám to neustále připomíná. A proto bych vás požádal o to, jestli by bylo možné shrnout historii, a pokud je to možné, i objasnit stav, ve kterém se nyní vyšetřování této mediálně velice významné kauzy v současnosti nachází. Děkuji za odpověď.
Děkuji. Přečtu rychle omluvu. Omlouvá se z pracovních důvodů mezi 16. a 18. hodinou pan poslanec Jan Řehounek. Slovo má pan předseda vlády.
Bečva, to je neuvěřitelný příběh. To je jenom důkaz toho, jak si to představují tady Piráti, a možná i opozice. Máme tady vyšetřovací komisi na Bečvu. Takže vlastně co říkají Piráti a opozice: Nás nezajímá Policie České republiky, nás nezajímá státní zástupce! My tady budeme mít lidový soud, který rozhodne, ale který už dopředu ví, že problém je Babiš - jasně, problém je Babiš. To jsme si zažili, to je neuvěřitelné, co tady všichni předvedli. Takže fakta: Havárie na Bečvě dopoledne 20. září 2020. Řešily to desítky lidí z organizací, které jsou na sobě odborně i personálně zcela nezávislé, Hasičský záchranný sbor, policie, vodoprávní úřady dotčených obcí i krajů, Česká inspekce životního prostředí, Povodí Moravy, společnost VAK Vsetín a další. Odebírají se desítky vzorků, hodnotí je několik různých laboratoří, probíhají kontroly ve více než dvaceti společnostech poblíž řeky. Až do 23. 9. 2020 všechno probíhalo zcela standardně po odborné linii s cílem hlavně zastavit šíření otravy a najít ten zdroj. A i když už je jasné, že jde o velkou havárii, média to řeší tak jako v jiných podobných případech, tedy s orgány, které havárii vyšetřují. Na Ministerstvo životního prostředí se nikdo z médií s dotazem na Bečvu do toho dne neobrátil. Vše se zásadně mění 24. 9., kdy najednou na sociálních sítích a následně i v médiích opozice rozjíždí kampaň. Politici jako Gazdík, Kalousek, Bláha, Pekarová Adamová, Seitlová a mnozí další se předhání, kdo si je víc jistý, že viníkem je určitě DEZA! Proč asi? No, protože za pár dní budou přece krajské volby a opozice cítí příležitost, jak si přihrát pár procent na úkor ANO. 25. 9. přebírá případ Policie a zahajuje vyšetřování v trestním řízení. 26. 9. Policie na Twitteru oznamuje, že zjistila, odkud nebezpečná látka - v té době už bylo potvrzeno, že jde o kyanid - vytekla. Podařilo se zjistit vyústění kanálu, ze kterého kyanid do řeky vtekl. Na tento kanál je napojeno mnoho společností a kriminalisté začali prověřovat, ze které mohla látka do řeky uniknout. 30. 9. starosta Valašského Meziříčí potvrzuje, že ve vyústí společnosti Energoaqua byly potvrzeny kyanidy. Ředitel firmy Energoaqua ten samý den potvrzuje rovněž, že v areálu společnosti zasahovala Policie České republiky. Energoaqua spravuje tovární areál bývalé rožnovské Tesly a zajišťuje v areálu čištění odpadních vod odcházejících z něj kanálem, který ústí ve Valašském Meziříčí do Bečvy. 27 10. uniká do Bečvy z vyústí areálu Energoaqua jiná znečišťující látka. 24. 11. do Bečvy z areálu Energoaqua opět unikají znečišťující látky, tentokrát dusitany. 2. 12. 2020 do Bečvy uniká z areálu Energoaqua znovu neznámá látka. Později se potvrzuje, že se jednalo o nadlimitní fosfor. 21. 4. 2021 Sněmovna poprvé ve své historii odsouhlasila vznik vyšetřovací komise k živému spisu! Neuvěřitelné! Takže tady tito neomarxisti s opozicí kašlou na policii! Oni si to vyšetří sami, oni to vědí už dopředu. Takže policie vyšetřuje a tady vzniká komise. Soudní znalec Jiří Klicpera dokončil znalecký posudek a předal ho Policii. 28. 6. 2021 Policie obvinila z trestného činu jednu právnickou a jednu fyzickou osobu. Jde o trestné činy poškození a ohrožení životního prostředí a neoprávněné nakládání s chráněnými volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami. Dle zprávy z médií jde o firmu Energoaqua a jejího jednatele Oldřicha Havelku. 8. 9. dozorující státní zástupce zamítl stížnost proti usnesení o zahájení trestního stíhání, kterou podala společnost Energoaqua a její jednatel Havelka. 15. 9. 2021 dozorující státní zástupce z Okresního státního zastupitelství ve Vsetíně oznámil, že by chtěl obžalobu dokončit do konce roku. Tak co tady vlastně vyšetřujete? Oni jsou víc než státní zástupce nebo policie? Takže co se tady děje už téměř rok? Část opozice, především Pirátostan a SPOLU, neustále zpochybňuje práci soudního znalce i vyšetřování policie, protože mají od začátku jasno, kdo je viníkem, a výsledky oficiálního vyšetřování jim prostě nehrajou do karet. Útoky se neustále vedou na Českou inspekci životního prostředí, že prý špatně koordinovala vyšetřování a neodebrala vzorky tam, kde měla. Co na tom, že podle vodního zákona -
Váš čas, pane premiére.
Já to potřebuju dočíst ještě.
Tak to by se musel pan poslanec, on se určitě rád zeptá, jak ho vidím.
Děkuji panu předsedovi, že mě ponoukl, že to jsou natolik důležité záležitosti, že je zapotřebí, aby to pan premiér samozřejmě dokončil. A já, ta otázka samozřejmě podporuje jenom to a je zapotřebí to co nejdříve dořešit, vyřešit, protože na zarybnění řeky bylo vynaloženo poměrně významné množství finančních prostředků jak ze stran Rybářského svazu, tak Ministerstva zemědělství, takže čím dříve bude viník usvědčen, tak tím dříve budeme moci řešit věci spojené s tím, aby to ten, kdo to zavinil, měl vrátit a vrátil to zpátky do státního rozpočtu. Poprosím pana premiéra o dokončení jeho myšlenky.
Takže já bych to rád dokončil. Takže Pirátostan a SPOLU kašlou na naši policii a státní zastupitelství. Policie může ze svého mnohaměsíčního vyšetřování [[získat]] i jiné poznatky než jen výsledek znaleckého posudku. Dokonce vznikl alternativní pokus na řece Bečvě - a teď pozor! s rozpuštěnou solí, který má vyvrátit posudek soudního znalce. Pokus vedl profesor Hruška z Ústavu výzkumu globální změny. Ten sice není odborníkem v oblasti hydrodynamiky jako soudní znalec vybraný policií, ale zato je čirou náhodou aktivním politikem TOP 09! A Pekarová se fotila před Dezou! Neuvěřitelná manipulace! Normální podvod! Aktivní politik TOP 09 je soudní znalec a kandiduje nebo kandidoval za tuto stranu do Evropského parlamentu. [[(15.50 hodin)]] Takže poslední dobou intenzita útoků opozice roste. Proč? No protože jsou tady zase volby! Minulé volby byly o čem? Ty krajské? O covidu a o Bečvě. A teď to máme znovu, protože nic jiného nemají. Nemají nic jiného! A samozřejmě i ty krajské - čekalo se na vyšetřovací komisi. A tam že není ani jeden člen vyšetřovací komise? Proč tu máte tu vyšetřovací komisi? Tak to zrušte! Nebo vy jste víc než policie, nezávislé státní zastupitelství? Takže zadání je jasné. No a kdo byl nejvíc aktivní? Pan Gazdík. Pan Gazdík v tom měl jasno. Už říkal dopředu, kdo to je. Potom se omlouval, protože samozřejmě chtěli na něj podat trestní oznámení. Jo, a neustále to hrál, jo. Takže neuvěřitelné. Paní Pekarová pochybovala o tom, že tady ministr Brabec... bůhví co tam dělají. Jo, fakt nechutné, fakt nechutné. Tady máme paní Pekarovou.
Váš čas, pane premiére. Děkuji. [[Premiér: Neuvěřitelná manipulace. Normální podvod.]] Svou další interpelaci přednese pan poslanec Jan Zahradník.
Vážený pane premiére, uhelná komise doporučila jako termín pro odstavení uhelných zdrojů české energetiky rok 2038. Vláda její návrh pouze vzala na vědomí, a tak se stále častěji mluví o roce 2033, dokonce i o roku 2030. Do té doby jaderný zdroj nebude a zastánci konce uhlí tak navrhují jako náhradní palivo zemní plyn. Jenomže cena plynu dramaticky roste. V současné době je cena zemního plynu za 1 MWh 52,50 eura, což je více než 13krát vyšší než cena z června 2020. Není, pane premiére, toto pádný argument proti přechodu z uhlí na plyn? Dalším rizikovým faktorem je to, že Rusko a Pákistán podepsaly smlouvu na budování plynovodu s kapacitou poloviny Nord Streamu s uvedením do provozu v roce 2023. Je možné, že Rusko bude se stavbou plynovodu pokračovat do dalších asijských zemí, kde je po plynu obrovská poptávka. Cena plynu v Asii je přitom 2,5krát vyšší než v Evropě. Moje otázky, pane premiére, další tři: Co bude Evropská unie a my jako její člen dělat, až Rusko začne prodávat svůj plyn do Asie a soutěžit nejvyšší ceny? Má Evropská unie dostatek přepravní kapacity na dopravu zkapalněného plynu z USA? A nakonec: Zabýváte se vůbec vy a vaše vláda těmito problémy, které mohou dramaticky ohrozit naši energetickou bezpečnost?
Děkuji, pane poslanče. Slovo má pan předseda vlády Andrej Babiš.
Děkuji za dotaz. No samozřejmě že se zabýváme. Ale zeptejte se vašeho koaličního partnera TOP 09, co říká v parlamentu. Kdo vymýšlí tyhle věci? Kdo? Kdo s tím přichází? Kdo tady toto prosazuje? Ano, my se s tím samozřejmě zabýváme. Já jsem byl ten, který bojoval za to, aby v závěrech Evropské rady bylo napsáno jádro. Vedle mě seděla ještě bývalá rakouská kancléřka, která to blokovala. Celou noc to trvalo, aby vůbec uznali, že máme nějaké specifikum tady, kůrovce, že nemusíme těch 55 %, že máme... Ano, takže s tím se zabýváme a já s vámi souhlasím. Já jsem o tom tady mluvil před chvílí, že samozřejmě ano, pokud skončí spalování uhlí a přejde se na plyn, tak ta závislost bude podstatně vyšší. Bude podstatně vyšší. My o tom mluvíme, já na to upozorňuji. Ano. Takže tady vlastně vy křičíte: Hrozba Ruska, tak ale křičte i v Evropském parlamentu o tom v těch frakcích i s vašimi koaličními partnery. Takže je nějaká představa a samozřejmě, náhrada uhlí, pokud vůbec nastane - zatím to tak je, ale to nikdo neví, možná se to ještě změní, já nevím - to bude mix a u nás je to základ jádra. My potřebujeme to jádro. My potřebujeme postavit Dukovany, potřebujeme vyřešit Temelín. Ano, my nemůžeme - já nevím, kde bychom ještě tady vlastně mohli získat nějaké zdroje z obnovitelných zdrojů, a musíme mít hlavně bezpečné a spolehlivé zásobování elektrické a tepelné energie. Je tady problém emisních povolenek, o tom jsme tady dnes mluvili, ano. A plyn, jelikož ty zdroje v Evropě nejsou a jsou hlavně v Rusku, tak to může být velký problém. Bez použití plynu samozřejmě ty klimatické cíle nejsme schopni naplnit. To jsem řekl i místopředsedovi Evropské komise Timmermansovi, který přišel s nějakými představami, které podle mého názoru nejsou reálné. Samozřejmě podle mě potrvá dlouho ta debata. Takže my máme to specifikum s teplárenstvím a tam skutečně musíme si být jisti, že v případě přechodu z uhlí na plyn zkrátka nás nebude někdo vydírat, že budeme mít na to nějaký vliv. My nemáme žádné vlastní významné naleziště zemního plynu, všechno dovážíme jako většina Evropy. Takže musíme se tomu věnovat, otázkám bezpečnosti a spolehlivosti dodávek. U nás samozřejmě plynárenství je na velmi vysoké úrovni. Během uplynulého čtvrt století nebylo s výjimkou vymezených lokalit v důsledku přírodních katastrof, jako byly povodně či tornáda, nutné vyhlašovat stav nouze a omezovat či přerušovat dodávky plynu konečným zákazníkům, a to i v takových okamžicích, jako byla rusko-ukrajinská plynárenská krize v roce 2009. Zdroje zemního plynu jsou dostatečně diverzifikované, mimo jiné díky dobrému propojení České republiky se sousedními státy, díky vhodné pozici ve středu Evropy a tranzitní roli země a díky přímému přeshraničnímu přístupu na německý likvidní obchodní hub. Rovněž jsou dostatečně diverzifikované dopravní trasy zemního plynu na tuzemský trh. Zemní plyn do naší země může být dopraven jak z východu přes Slovensko, tak ze západu ze Spolkové republiky Německo, ze které již v současnosti vstupuje do české plynárenské soustavy cca 98 % zemního plynu určeného jak pro tuzemskou spotřebu, tak i pro mezinárodní tranzit. Prostřednictvím německé plynárenské sítě je do České republiky možné dopravit i plyn, který byl do Evropy dovezen ve zkapalněné formě, jako je LNG. Na území České republiky je rovněž k dispozici dostatečná uskladňovací kapacita podzemních zásobníků plynu, v souhrnu odpovídající cca 40 až 45 % roční spotřeby plynu. V následujícím roce by měla být ještě posílena realizací potrubního propojení zásobníků v Dolních Bojanovicích na tuzemskou přepravní soustavu. Doposud je tento zásobník plynu nacházející se v blízkosti hranic se Slovenskou republikou propojen pouze se slovenskou plynárenskou soustavou. Tuzemské zásobníky byly v uplynulých dvou letech před zimním obdobím zcela zaplněny a v současnosti jsou již zaplněny na 73 %.
Váš čas. Děkuji. Pan poslanec má zájem o doplňující otázku. Prosím.
Pane premiére, když jste tedy takový bojovník za energetickou bezpečnost, proč jste dali prostor nezodpovědným návrhům na konec uhlí v roce 2030? Vy jste vůbec takový člověk, který se tady vychloubá. Říkáte, jak bojujete se zeleným šílenstvím v Bruselu, ale pak tam vlastně se vším souhlasíte, všechno jim podepíšete a tady potom se stavíte, kdoví jaký nejste bojovník. Já si myslím, že z toho, jak jste odpověděl na otázku ohledně plynu, tak to na mě dělá velmi nepříjemný dojem, že se tím nezabýváte, že reálné nebezpečí opravdového nedostatku, nejenom vysoké ceny, to je samo o sobě hrozné, ale nejenom že plyn bude drahý, ale ti, kdo jsou bohatí, jako jste vy, si ho ani nebudou moct koupit, protože nebude. Nebudou si moci koupit teplo, nebudou si moci koupit elektrickou energii, protože nebude z čeho ji vyrobit. Do roku 2030 to jádro prostě nepostavíte. Plyn bude drahý.
Váš čas, děkuji. Pane premiére, máte slovo. Nicméně já vás pak přeruším v 16.00, takže máte teď už jenom omezený prostor.
Není to pravda. 2030 nikdy nebylo na stole. Je to 2038. Je to stejné jako Německo. Samozřejmě je to ještě daleko a bůhví, jak to všechno dopadne. Ano, já tam bojuji. Bojuji a bojovali jsme. S Poláky jsme byli poslední, kteří to blokovali. Ano, protože oni a my máme zásadní problém samozřejmě, a taky jsme ve finále vybojovali velké peníze pro Modernizační fond a další věci a také máme 41 % toho Fondu obnovy [[Předsedající: Je 16.00.]] pro investice do -
Jak jsem vás upozornil, budeme muset pokračovat interpelacemi na ostatní členy vlády. Já vám děkuji. Zahajuji ústní interpelace na ostatní členy vlády a vyzývám poslance Vojtěcha Pikala, aby přednesl interpelaci na místopředsedu vlády, ministra průmyslu a obchodu a ministra dopravy Karla Havlíčka, a zahájil tak blok odpovědí členů vlády na interpelace poslanců. Připraví se poslanec Tomáš Martínek. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Já se tedy zapojím do té dnešní frašky. Doufám, že v příštím období se nám podaří najít nějaký efektivnější a smysluplnější formát interpelací. Pan ministr, jak mi bylo sděleno, je nepřítomen, takže vážený nepřítomný pane dvojministře, obracím se vás s interpelací a dotazem ve věci Oblastního ředitelství Správy železnic Olomouc, které obhospodařuje Olomoucký a Zlínský kraj. Doneslo se mi, že toto ředitelství by se mělo rušit a slučovat s Oblastním ředitelstvím v Ostravě, a já se ptám, jak bude zajištěna správa železniční cesty, zabezpečovacích zařízení, železničních mostů a tunelů i nádražních a dalších budov s dostatečnou místní znalostí. Jak bude zajištěna hladká spolupráce s dalšími aktéry v oblasti objednávání železniční dopravy, tedy krajem, provozovatelem dopravy, tedy Českými drahami, a Správou silničních dopravních cest? Jak bude zachována tradice inovací, která se váže k olomoucké dráze, a to nejen v historii, ale i nyní? A nakonec, jak budou zachována pracovní místa a příležitosti v oboru, zejména v technických oborech v mém kraji, neboť pokud se vše bude soustředit do velkých sídel, bude tak pokračovat vylidňování venkova pro nedostatek dostupných pracovních příležitostí. Děkuji.
Já vám děkuji. Odpověď obdržíte písemně do 30 dnů. Poprosím pana poslance Tomáše Martínka, aby přednesl svou interpelaci na ministra životního prostředí Richarda Brabce.
Dobrý den, vážený, pane ministře. Zákon č. 168/2008 Sb., o předcházení ekologické újmě, stanovuje Ministerstvu životního prostředí pro případ, kdy zjistí vznik škod na českém území, které mají původ na území jiného státu, povinnost o této skutečnosti informovat Evropskou komisi a příslušné úřady škodného státu. Zároveň má Česká republika povinnost v případě zjištění vzniklých škod přijmout opatření k jejich nápravě a v případě zjištění hrozících škod má povinnost přijmout taková opatření, aby ke škodě nedošlo. MŽP dlouhodobě disponuje informacemi, že těžba v polském dole Turów působí dopady hladiny podzemních vod na českém území. Zároveň je MŽP seznámeno s tím, že stávající dopad těžby je několikanásobně větší, než se předpokládalo. Už nyní jsou hladiny dvakrát níže, než co Polsko predikovalo k roku ukončení těžby 2044, a hrozí další poklesy, které mohou vést k znemožnění odběru pitné vody tisícovkám českých rodin v pohraničí a vysušení tisíců hektarů půdy. Proto bych se vás rád zeptal, kdy MŽP informovalo Evropskou komisi a příslušné polské úřady o vzniku a hrozbě dalších škod na českém území a jaká preventivní a nápravná opatření v této souvislosti plánuje přijmout, dále jak MŽP hodlá zabezpečit ochranu českého území od vzniku škod v případě, kdy nedojde k uzavření v této chvíli vyjednané dohody s Polskem - jaký je plán B. Děkuji za odpovědi.
Já vám děkuji, pane poslanče, a slovo má pan ministr životního prostředí.
Děkuju za dotaz. Vidím tady i pozorný obličej paní předsedkyně výboru pro životní prostředí, paní poslankyně Balcarové, která samozřejmě sledovala tu debatu, která byla na posledním výboru životního prostředí. Já bych vás chtěl oba, ale nejenom oba, ale všechny samozřejmě v tomto sále, ale i všechny, kteří se na to teď dívají, ubezpečit, že samozřejmě jsme si vědomi povinností, které jsou dány zákonem č. 167/2008 Sb., o předcházení ekologické újmě a o její nápravě. Je ale třeba říct, že postup vůči Evropské komisi má určitá úskalí v tom, že je třeba prokázat příčinnou souvislost mezi daným provozovatelem a konkrétní a vyčíslitelnou škodou na životním prostředí, a to samozřejmě je věc, která je vždy, to důkazní břemeno je na tom, kdo to prokazuje. To znamená, my samozřejmě máme dosavadní hydrologická měření ze stávající sítě monitorovacích vrtů, která zaznamenávají pokles hladiny podzemní vody, a jsme přesvědčeni, že do značné míry, především v těch hlubších kolektorech, jsou skutečně spojeny s vlivy s pokračováním těžby na dole Turów, především pak na stav vody v oblasti Uhelné a blízkého okolí. Debata se spíš vede o těch mělčích kolektorech, kde samozřejmě těch vlivů může být více, ale to je právě to, co momentálně doplňujeme i sítí vrtů, které bude nově samozřejmě rozšiřovat a už rozšiřuje Česká geologická služba. Co ale je v této souvislosti ještě možná důležitější, je to, že s Evropskou komisí je Ministerstvo životního prostředí dlouhodobě v kontaktu, a již v dubnu loňského roku, tedy v dubnu 2020, jsme dopisem na Evropskou komisi aktivovali takzvaný článek 12 rámcové směrnice o vodách, který říká, že pokud se členský stát setká s problémem, který ovlivňuje hospodaření s jeho vodami, a nemůže být tímto členským státem vyřešen, může tento problém oznámit komisi a jakémukoliv dalšímu členskému státu, jehož se týká, a doporučit přitom jeho řešení. Článek 12 potom uvádí, že Evropská komise odpoví na každé oznámení členského státu nejpozději do šesti měsíců. Věřili jsme, že stanovisko Evropské komise by mohlo poskytnout vodítko, zda lze na současnou situaci pohlížet jako na škody na vodách, aby bylo možno lépe vyhodnotit předpoklad úspěšnosti aktivace postupu právě dle zákona č. 167/2008 Sb. Ale jak víte, tak jsme se nespoléhali pouze na Evropskou komisi, ale paralelně jsme využili i další možnosti, které unijní právo nabízí, a iniciovali jsme postup podle článku 259 smlouvy o fungování Evropské unie, který vyústil v podání žaloby k Soudnímu dvoru Evropské unie vůči Polsku. Pro úplnost dodávám, že pokud jde o výše zmíněnou komunikaci s Evropskou komisí ohledně postupu, po výměně několika dopisů mezi námi a Evropskou komisí nás komise po více jak roce, tedy konkrétně 15. dubna 2021, informovala, že postup podle článku 12 směrnice č. 2000/60 byl z její strany pozastaven a bude obnoven až poté, co bude ukončeno soudní řízení vůči Polsku, které momentálně běží, ať už proto, že Soudní dvůr Evropské unie vydá svůj rozsudek, nebo proto, že Česká republika od soudního řízení odstoupí. Po pracovní linii nám bylo následně ze strany Evropské komise potvrzeno, že obdobně by Evropská komise postupovala i v případě postupu dle zákona, na který se ptáte, tedy zákona 167, o předcházení ekologické újmě, to znamená až po rozhodnutí soudního dvora nebo případně po odstoupení. To znamená, linie komunikace s Evropskou komisí je uvedena, a já znovu zopakuji: podnět k Evropské komisi ve věci těžební činnosti dolu Turów byl Evropské komisi odeslán 30. září loňského roku, samotná žaloba pak následně poté, co komise vydala v této věci odůvodněné stanovisko, a konkrétně byla žaloba k soudu současně s návrhem na uložení předběžného opatření podána 26. února letošního roku. Jak je z výše uvedeného zřejmé, ani Ministerstvo životního prostředí, ani Ministerstvo zahraničních věcí se nespoléhají jenom na takzvanou unijní linku, ale jsou aktivní i vůči samotnému Polsku. Pokud se týká vaší druhé otázky, tak tady musím úplně na rovinu říct, že máme plán B, ale nechceme ho úplně komentovat v přímém přenosu.
Váš čas, pane ministře! [[Děkuji.]]. A na doplňující otázku už se těší pan poslanec Martínek. Prosím.
Děkuji, pane ministře, za vyjádření. Samozřejmě jezdím opakovaně s paní kolegyní Balcarovou do Uhelné, do Václavic a dalších postižených obcí v okolí v Libereckém kraji a samozřejmě ta situace je dost dlouhodobá, a jak jsem říkal, přece jen ty propady vod jsou větší, než plánovalo Polsko, že to bude v době ukončení těžby 2044, takže je poměrně evidentní, že to asi nebude mít faktory ve smyslu globálního oteplování nebo něčeho podobného, ale že to doopravdy bude především na základě té těžby, a bylo by vhodné, aby Česká republika se zapojila více aktivně, aby doopravdy došlo k nějakému posunu. [[(16.10 hodin)]] Já bych jenom chtěl říct, že vlastně - jak jste zmiňoval - to, co řešila Evropská komise, se týkalo primárně porušení postupu v rámci EIA, přičemž vlastně případná stížnost na základě poškození životního prostředí by podle mě byl paralelní proces, který by se netýkal postupu EIA, takže podle mne se to nevylučuje. Stejně tak budu rád, když si to ověříte a případně občanům pomůžete.
Děkuji. Slovo má pan ministr.
Tak já jenom zopakuju, co tam trošku zapadlo, protože jsem to musel říci rychle, abych to stihl, ale navíc se pohybujeme v právním jazyce. Nicméně musím znovu přečíst to, že bylo opravdu ze strany Evropské komise potvrzeno, že by obdobně, tedy až potom, co bude rozhodnuto o sporu podaném k Evropskému soudnímu dvoru, komise postupovala i v případě postupu dle zákona o ekologické újmě, to znamená nejenom o té záležitosti EIA. Ale k tomu, co říkáte: Polsko dnes - protože ta jednání probíhají v podstatě každý týden a my jsme v těch jednáních dost tvrdí, myslím, že i Piráti tu informaci mají, protože váš zástupce chodí na ta jednání za pana hejtmana Půtu, pokud tam není pan hejtman Půta - to znamená, my se tam opravdu snažíme držet linii maximální komunikace s regionem, to je pro nás důležité. Pokud vím, zatím jsme se nedostali do situace, že bychom byli v rozporu s regionem, tedy s Libereckým krajem, i s hlavními městy a obcemi, které jsou tím dotčeny, v tom, jak dál postupovat. Ale je potřeba si uvědomit, že samozřejmě Polsko využívá a využije všech možností na to, aby zpochybnilo ty argumenty. My to musíme mít velmi dobře vyargumentované. Postupujeme krok za krokem, nechceme couvnout, nechceme podepsat nějakou bezcennou dohodu, která by opravdu neměla smysl. V tom jsem zajedno i se zástupci regionů. Teď se čeká na rozhodnutí Evropského soudního dvora o tom, jak rozhodne o předběžném opatření a o sankcích, které můžou být velmi citelné, a to potom uvodí další pokračování. Takže věřte, že využijeme všech možností a tlaků, abychom obhájili zájmy našich občanů.
Děkuji. Poprosím pana poslance Romana Kubíčka, aby přednesl svoji interpelaci na ministra životního prostředí Richarda Brabce.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, dámy a pánové, jak jsem se dozvěděl z tisku a od nějakých návštěv občanů v mé kanceláři, tak 1. 9. 2022 končí provoz kotlů na pevná paliva první a druhé třídy a poměrně obrovské množství těch kotlů je připraveno k výměně. Chci se zeptat pana ministra, zda jsou připraveni na velký tlak jednotlivých žádostí, protože v minulosti se stávalo, že dotace byly vyčerpány během velice krátké doby, tak, aby ti lidé opravdu na další topnou sezonu 1. 9. byli schopni topit v lepších kotlech - víme, že už to na uhlí být nemůže, a zda jsou připraveni pomoci krajům s distribucí jednotlivých financí a zda jsou i firmy připraveny na to - nebo jedná-li s nimi Ministerstvo životního prostředí - aby tu kvantifikovanou většinu kotlů byly schopny dodat. Děkuji.
Děkuji vám. Slovo má pan ministr... Rišár.
Nezlobte, pane předsedající... Vím, že jsou to poslední interpelace, pravděpodobně tedy, nebo si také na něco vzpomenu. Já bych chtěl říci: kotlíkové dotace, byť možná na tom začátku o nich pochybovala, o jejich úspěšnosti, i Evropská komise nebo Evropská unie, když jsme s ní jednali v roce 2014 o konkrétních podmínkách, se staly velmi úspěšným projektem, který i Evropská komise dává za příklad skvělého projektu členského státu Evropské unie, jak zlepšit kvalitu ovzduší. Máte pravdu, a to je potřeba připomenout, že už v roce 2012 - připomenu, že to bylo za Nečasovy vlády - bylo rozhodnuto o tom, že za 10 let, tedy v roce 2022, skončí k 1. září platnost povolení provozovat ty nejstarší kotle první a druhé emisní třídy. To znamená, Nečasova vláda a následně tedy samozřejmě Sněmovna nebo Parlament rozhodly o tom, že tyto kotle budou zakázány, ale už v tu chvíli samozřejmě neřekly, jak to ti lidé mají udělat, aby si ten nový kotel pořídili. My jsme začali tu - troufám si říci - kotlíkovou revoluci, odpusťte mi trošku toto klišé nebo ten patos, zhruba v roce 2015, a od té doby jsme vyměnili nebo ještě v nejbližší době vyměníme více než 100 000 těch nejvíce znečisťujících kotlů. Ale protože víme, že zdaleka ne všichni zvládli vyměnit svůj kotel za nový, moderní, úsporný, protože ti lidé nejenom šetří životní prostředí, ale výrazně šetři i svoji peněženku, tak jsme byli tak úspěšní a vyjednali jsme dalších 14 miliard korun - jenom připomenu, že do stávajících kotlíkových dotací, které zatím proběhly, jsme investovali zhruba 12 miliard korun, z toho přibližně 10 miliard šlo z evropských zdrojů a asi 2 miliardy potom z českých peněz - a do této nové vlny kotlíkových dotací, které budou probíhat od začátku příštího roku a intenzivně je připravujeme, chceme věnovat minimálně dalších 14 miliard korun a chceme vyměnit až 150 000 kotlů. Z toho jsme ještě rozčlenili částku zhruba 5,5 miliardy korun, která bude věnována pro nízkopříjmové domácnosti, například seniorů, rodičů samoživitelů a dalších, a tady bude ta dotace až 95 % ceny kotle, takže v podstatě ten zájemce bude doplácet minimum, a samozřejmě obec nebo kraj mu může doplatit i ten zbytek, tak se to dělo i v té první vlně nebo v tom prvním kole, a 8,5 miliardy korun potom bude možné udělat přes program Nová zelená úsporám, kdy už to nebude nijak vázáno na nízkopříjmovost domácnosti, to znamená, že může kdokoliv si zažádat a ta dotace bude v tomto případě nižší, bude se pohybovat kolem 50 %. To znamená, že máme připraveno dost peněz, a já jsem řekl, že pokud bude více žadatelů než těch zhruba 150 000, tak seženeme další peníze. Jinými slovy, seženeme peníze pro všechny, kteří budou mít zájem o nový kotel, ale důležité je, aby tu žádost podali nejpozději do 1. 9. příštího roku v rámci kotlíkových dotací, protože to je zároveň ochrání i proti tomu - a takhle to máme připraveno - že i když od 1. září 2022 bude v podstatě protiprávní provozovat - a dopustil by se občan přestupku - kotle podle stávajícího zákona o ochraně ovzduší, opakuji, z roku 2012, tak pokud si občan zažádá o dotaci, byť ji v tu chvíli samozřejmě ještě nedostane nebo nebude mít vyřízenou, tak potom ten úřad by k tomu měl přihlédnout, samozřejmě s určitou vstřícností, a my si umíme představit, že minimálně o rok bude potom odsunuta povinnost kotel vyměnit. Takže nám teď jde o to, abychom maximální počet lidí - a tímto všechny znovu vyzývám, máme na to celou řadu kampaní, které běží v médiích - aby lidé skutečně podávali žádosti [[Předsedající: Pane ministře, vypršel čas.]] o dotaci. Omlouvám se.
Pan kolega Kubíček se chystá k doplňující otázce.
Děkuji, ale než taková možná zdvořilá výzva, zda budete spolupracovat se starosty obcí - protože předpokládám, že tam bude velké množství starých občanů, kteří nesledují internet, nesledují tisk - zda budete žádat starosty, aby obešli jednotlivé občany a tuhle informaci jim dali, protože víme, že staří lidé potřebují kontaktní informaci.
Děkuji. Pan ministr má další dvě minuty.
Ano, budeme, samozřejmě. My už jsme to velmi úspěšně vyzkoušeli v případě takzvaných kotlíkových půjček, kdy jsme stovky obcí zahrnuli právě do toho, že pokud obešly své občany a získaly žadatele, tak ty peníze potom, které občan vracel, bylo možno využít i pro obec. Takže to bylo víceméně zajímavé pro občany i pro obce, kterým potom zůstaly peníze na jejich projekty v oblasti životního prostředí. [[(16.20 hodin)]] Samozřejmě celou svoji kariéru ministra jezdím po České republice velmi intenzivně s výjimkou covidu a bavím se doslova se stovkami starostek a starostů. I v tom případě, především na malých obcích, potvrzuji, že je naprosto zásadní dělat to právě ve spolupráci. Takže my spolupracujeme s kraji, tak to bude i nadále, ale spolupracujeme přímo se starostkami a starosty obcí. Například velmi se osvědčilo to, že teď zrovna připravujeme - nejenom, že to jde v médiích, to znamená v televizi, na různých sociálních médiích - možná znáte tu reklamu, která tam teď běží právě na výměnu starého kotle. Záměrně jsme ji myslím nechali natočit docela atraktivně. Lidé se pak ptají na obcích a právě pro ně bude informace, která potom bude všemi možnostmi, všemi kanály, například třeba i nějakým obecním zpravodajem, který jde do schránek, tak přes Svaz měst a obcí, případně sdružení místních samospráv; budeme i dále jednat s obcemi, protože bez nich to nepůjde. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi životního prostředí. Interpelace končí. Budeme nyní pokračovat interpelací pana poslance Jana Zahradníka na ministra průmyslu a obchodu, ministra dopravy a místopředsedu vlády Karla Havlíčka. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane nepřítomný ministře Havlíčku, existuje dlouhodobý problém rozúčtování tepelné energie dodané do bytových domů na jednotlivé uživatele bytu. V prosinci 2018 byla Evropským parlamentem přijata novela směrnice o energetické účinnosti, která obsahuje následující text: "Pokud použití individuálních měřičů není technicky proveditelné nebo měření spotřeby tepla v každé ucelené části budovy není nákladově efektivní, lze zvážit alternativní nákladově efektivní metody měření spotřeba tepla. Každý členský stát jasně stanoví a zveřejní obecná kritéria, metodiky nebo postupy pro stanovení technické neproveditelnosti a nákladové neefektivity." Ačkoliv měly členské státy povinnost implementovat tyto požadavky do svých právních předpisů nejpozději do června minulého roku, MPO do Sněmovny žádnou novelu s touto implementací nepředložilo. Ministerstvo pro místní rozvoj se nyní pokouší novelizovat zákon o používání bytů a nebytových prostor a na to navazující vyhlášku o rozúčtování nákladů na vytápění a společnou přípravu teplé vody, aniž by existoval základní právní předpis, tedy novelizovaný zákon č. 406/2000 Sb. nejspíš, stanovující, zda je nutné, anebo vůbec možné měřidla spotřeby tepla instalovat. Moje otázka zní: Tato situace komplikuje správu mnoha domů a každým rokem se s počtem nově dostavěných domů zvětšuje. Jak hodláte, pane ministře, tento problém řešit? Děkuji za písemnou odpověď.
Děkuji panu poslanci Janu Zahradníkovi za dodržení času. Ústní interpelace bude vyřízena podle jednacího řádu do 30 dnů, jak jste poznamenal. Nyní další interpelace pana poslance Karla Raise na Janu Maláčovou, ministryni práce a sociálních věcí. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Dobrý den, nepřítomná paní ministryně, dobrý den, pane předsedo, a zdravím tady přítomné kolegyně a kolegy. V tiskové zprávě Ministerstva práce a sociálních věcí z loňského roku, konkrétně ze 7. února, je uvedeno: "Od nástupu na Ministerstvo práce a sociálních věcí řeším IT jako prioritu a ve zděděném problému dělám pořádek. Od začátku svého působení v čele ministerstva jsem stanovila jasný harmonogram, který dodržujeme Vše, co jsem slíbila, tak jsem splnila," vysvětluje paní ministryně Maláčová. Nejsem si zcela jist dnešní pravdivostí uvedené informace. Podle dřívějších informací ministerstvo mělo dokončit zpracování sociálních dávek na dvou informačních systémech a přesunout data ze starého informačního systému do nového, a to vše do konce roku 2020. To se stejně už dělo s využitím takzvané nepodstatné změny v původní smlouvě na zpracování sociálních dávek, což bylo využití obce na provoz stávajícího systému sociálních dávek do konce roku 2020. Čili už jednou si pracovníci ministerstva na odboru IT posunuli termín plnění pracovního úkolu, ale i tento posunutý termín evidentně nedodrželi, což pochopitelně přináší milionové provozní vícenáklady. Moje dotazy: Jaká je vaše dnešní představa reálného dokončení paralelního zpracování sociálních dávek? Kdy konečně bude zahájeno ostré zpracování pouze na jednom informačním systému? Kolik stojí paralelní zpracování sociálních dávek na obou informačních systémech ročně, to jest jaké jsou roční neinvestiční náklady, které jsou věnovány na zpracování dávek v roce 2020? Sloučil jsem obě svoje interpelace v jednu, takže už pak tu interpelaci 14 - tam již nebudu vystupovat. Děkuji vám za odpověď.
Děkuji panu poslanci Karlu Raisovi. Zase platí, že se bude postupovat podle jednacího řádu a do 30 dnů dostanete písemnou odpověď. Nyní interpelace paní Olgy Richterové, která chce interpelovat Kláru Dostálovou, ale protože tady není, její interpelace propadá. Nyní paní poslankyně Karla Maříková. Máte slovo, paní poslankyně.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, ve školách bylo provedeno 3 178 459 testů. Z toho bylo pozitivních 438. Mě by zajímalo, jaká byla cena jednoho testu, na kolik vyšlo celé toto testování ve školách, kolik stálo vytrasování jednoho žáka a jaké testy byly použity, jestli nám můžete říct značku. A zajímalo by mě, kdo provedl nákup těch testů a zda ten nákup byl v souladu se zákonem o veřejných zakázkách. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr je připraven. Prosím, pane ministře, vašich pět minut.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážená paní poslankyně Maříková, pokud jde o testování ve školách, probíhalo přesně podle schválené strategie, která byla schválena už v červnu vládou. Připravovalo ji Ministerstvo zdravotnictví ve spolupráci s Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy. Když se podíváme na vyhodnocení těchto testů, respektive testování v prvních třech vlnách v rámci screeningového testování, tak se neukázalo nějaké zásadní zhoršení výsledků mezi jednotlivými vlnami. To je třeba říci a prezentovali jsme to. V tuto chvíli tedy i na základě vyjádření hygieniků a paní hlavní hygieničky nebudeme pokračovat v plošném testování, ale jako screening to bezesporu mělo smysl, protože hlavní cíl, na kterém jsme se shodli, je, že chceme, aby návrat dětí do škol byl bezpečný, i na základě zkušenosti z minulého roku, kdy si všichni velmi dobře pamatujeme, že právě po návratu dětí do škol po létě se situace dramaticky zhoršila, a nám šlo o to, a jde nám stále o to, aby školy fungovaly, aby nebyly uzavírány, aby nebyly umisťovány celé školy do karantény a podobně. Takže to byl ten hlavní smysl Zopakuji, že v rámci prvního kola testování bylo potvrzeno 123 pozitivních záchytů, v rámci druhého kola 181 a v rámci třetího kola 134. V zásadě výsledek i strukturou pozitivit odpovídá celkové situaci ve společnosti, kdy vyšší zátěž byla podle očekávání prokázána u žáků středních škol a studentů vyšších odborných škol oproti žákům základních škol, a to samozřejmě i s ohledem na jejich sociální kontakty, kdy samozřejmě starší studenti mají více kontaktů, a tím pádem riziko šíření nákazy je vyšší. Pokud jde o finanční náklady spojené s preventivním testováním, zde mohu pouze říci, že není to Ministerstvo zdravotnictví, které zajišťovalo nákup daných testů. Nákup testovacích sad zajišťovalo Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy a Správa státních hmotných rezerv, takže v tomto směru je třeba se obrátit na tyto subjekty. [[(16.30 hodin)]] Pokud jde o trasování rizikových kontaktů pozitivně testovaných osob, to je standardní práce zaměstnanců krajských hygienických stanic, takže tady nejde tak úplně vylíčit náklady spojené s touto činností, protože je to zkrátka standardní součást práce, ať je to pozitivní případ ve škole, nebo na pracovišti, nebo kdekoliv jinde. Trasování je zkrátka součástí práce hygieniků, takže nelze úplně jasně říci, kolik stálo trasování těchto kontaktů. Ale to trasování samozřejmě má smysl, protože ty děti, pokud jsou pozitivně testovány, tak se samozřejmě musí trasovat jejich kontakty v rodinách, rodiče, prarodiče. Je jasné, že právě proto také má a mělo smysl zachytit ty pozitivní kontakty tak, aby se nákaza nešířila dále ve školách a mimo školu. To byl ten hlavní důvod. Takže v tomto směru si myslím, že to trasování je naopak naprosto v pořádku. Ale pokud jde o ty testy, tady musí odpovědět kolegové. Mohu pouze říci, že náš záměr byl, aby testy byly ze seznamu německého institutu, který v zásadě má seznam testů, které prošly validačními studiemi. Nechtěli jsme nekvalitní testy, chtěli jsme skutečně testy, které budou alespoň aprobovány tímto prestižním německým institutem - Paul-Ehrlich-Institut - a odpovídají tedy určité míře kvality. Ale to je vše, co k tomu mohu říci, protože ty náklady skutečně nešly za Ministerstvem zdravotnictví. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Doplňující otázka paní poslankyně Maříkové.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Pane ministře, pěkně jste to přehodil na Ministerstvo školství. Ale nevadí, já se nedivím, že nechcete odpovídat, protože od začátku pandemie bylo provedeno 10 459 940 PCR testů a 26 671 861 antigenních testů. Toto už patří do resortu zdravotnictví. Uvádíte to na vašich stránkách Ministerstva zdravotnictví, tak já věřím, že nám vyčíslíte alespoň tyto hodnoty, na kolik vyšly všechny ty PCR testy od začátku pandemie a na kolik ty antigenní. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr má dvě minuty na doplňující odpověď. Prosím, pane ministře.
Omlouvám se, není to tak, že bych na někoho něco házel, ale pokud ministerstvo nebylo tím, kdo soutěžil ty testy, nevypisovalo tu veřejnou zakázku, tak těžko mohu tu veřejnou zakázku komentovat. Takže to se omlouvám. Samozřejmě, veřejné zakázky, které soutěží ministerstvo a má je ve své gesci, komentovat můžu. Tuto ne, tady jsme byli pouze, řekněme, jako odborný aparát k dispozici kolegům ze školství a Správy státních hmotných rezerv. Mohu k tomu pouze říci ještě možná jednu věc - a tu jsem také říkal včera na tiskové konferenci - že chceme uplatnit opci, která byla v rámci vysoutěžené zakázky, což je ještě tuším dalších 1,6 milionu testů, protože chceme mít určitou testovací rezervu pro případné zhoršení v průběhu podzimu, abychom byli třeba ještě schopni screeningové testování udělat jednou, dvakrát během podzimu a viděli jsme, jaká je virová nálož v rámci škol. Ale doufejme, že situace se celkově v populaci nebude zhoršovat, že čísla zůstanou v těchto hladinách, jak je vidíme teď, nebudou eskalovat jako minulý rok a nebude potřeba nějaké masivní testování. Ale samozřejmě to záleží na vývoji epidemické situace. Pokud jde o testování obecně, jak jste to správně popsala, tady mohu říci pouze to, že testování stojí měsíčně zhruba miliardu korun. To je částka, která je hrazena ze strany zdravotních pojišťoven, z veřejného zdravotního pojištění. To je miliarda korun zhruba za měsíc. Česká republika je zemí, která testuje skutečně nadprůměrně v rámci Evropy, ale já si myslím, že to je správně, protože máme alespoň dokonalý přehled o tom, jaká epidemická situace v České republice je.
Děkuji za dodržení času k odpovědi. Tato interpelace končí. Nyní pan poslanec Lubomír Volný, také vůči ministru zdravotnictví. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Pan profesor Jaroslav Turánek vyučuje imunologii, biotechnologii a imunochemii na Masarykově univerzitě v Brně a na Technické univerzitě Brno. Je prezidentem České společnosti pro genovou a buněčnou terapii a hlavním řešitelem rozsáhlého projektu OPVVV FIT, farmakologie, imunoterapie, nanotoxikologie, zaměřeného na aplikaci komplexního nanotechnologického a biotechnologického přístupu pro vývoj nových moderních vakcín a cílených systémů podávání léků. Tento profesionál v oboru imunologie, farmakologie a vakcinologie uvádí ve své práci, že "technologie použitá pro výrobu toho, co se oficiálně nazývá vakcíny, je technologií genové terapie nebo pro cílení léků do nádorů. Tato technologie umožňuje mRNA cirkulovat po dlouhou dobu po celém těle. Toto není určeno pro vakcíny. Polovina dávky se přes mízní uzliny dostane lymfou až do krve. Tam se usazuje na všech možných orgánech, na játrech, slezině, mozku, vaječnících, varlatech a interaguje s placentou. Když dojde k expresi projevu S-proteinu, nikdo nemá kontrolu nad mírou této exprese. Kationtský lipid obsažený v mRNA, která se aplikuje do ramene, je cytotoxický, je zabalen ve fosfolipidovém obalu polyetylenglykolovém, který je právě základem genové terapie, nikoliv vakcíny. Protože je to cytotoxické, tak kromě úmrtí buněk v místě vpichu způsobuje i neurodegenerativní onemocnění, která se mohou projevovat až za delší období. Zároveň S-protein sincitin -" [[Předsedající: Pane poslanče, skončil váš čas.]]. Otázka zní, proč tyto informace nedostávají lidé při informovaném souhlasu.
Pan ministr odpoví. Prosím, pane ministře.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Dámy a pánové, vážený pane poslanče, těžko se to takto komentuje. Vy jste to tady přečetl ani ne celé, což samozřejmě v rámci toho času je jasné. Na druhou stranu znovu je třeba říci, že očkování proti nemoci COVID-19 je očkováním, které prošlo posouzením regulatorních autorit americké FDA, Evropské lékové agentury. Chápu, že asi budete zpochybňovat odbornost těchto institucí, ovšem jsou to instituce, které jsou standardně fungující v rámci posuzování veškerých léků. To není otázka pouze této vakcíny, ale posuzují celou řadu dalších léčivých přípravků. Mně nezbývá nic jiného než jim důvěřovat vzhledem k tomu, že je to nejvyšší odborná autorita, pokud jde tedy o Evropskou lékovou agenturu, v Evropě. To, že samozřejmě každá vakcína má nežádoucí účinky - a není to jenom vakcína proti covidu, jsou to veškeré další vakcíny - to, že mají nežádoucí účinky léčivé přípravky obecně, je zkrátka pravdou. Kdybychom brali léky pouze podle nežádoucích účinků, tak bychom třeba neléčili onkologická onemocnění, protože onkologická léčiva samozřejmě mají celou řadu velmi vážných nežádoucích účinků. Na druhou stranu cílí na léčbu karcinomu a ta přidaná hodnota je zkrátka vyšší, než je to riziko. A stejně je to u těch vakcín, o kterých hovoříte. Chápu, máte jiný názor, rozumím tomu. Ale podle všech studií, které jsou k dispozici v renomovaných časopisech typu Lancet a podobně, vakcinace proti covidu jednoznačně má vyšší přínos z hlediska ochrany daného jedince před hospitalizací, před těžkým průběhem. Ale dneska se ukazuje skutečně, že je pravdou - a teď to, myslím, publikovala americká CDC - že očkování proti covidu snižuje i výrazně riziko nákazy daného jedince a to, že ten daný jedinec bude nákazu šířit dále. Takže je to standardní nástroj. Vakcinace je už tady 150 let, to není nic nového. Vakcíny tady máme 150 let proti různým onemocněním. Díky očkování jsme vymýtili celou řadu infekčních chorob, na které svého času umíralo skutečně velké množství lidí. Já si myslím, že to bude stejné u covidu. Je to prostě infekční choroba, poměrně závažná, nebo může mít závažný průběh u celé řady lidí. [[(16.40 hodin)]] Cílem je, aby skrze proočkovanost populace se tato infekční choroba eliminovala, aby se z ní skutečně stala možná pouhá lehčí chřipka. Ale to se nestane jen tak. Skutečně je nutné v tomto směru, aby proočkovanost populace byla co nejvyšší, abychom zabránili tomu, že pacienti budou končit v nemocnicích. A to není žádná propaganda nebo něco podobného. V průběhu roku si myslím, že jsme to viděli jasně, a já už tady nechci skutečně zažít situaci, kdy mi volali ředitelé nemocnic, že mají plný stav, plný full house, řekněme, plný dům, mají plnou lůžkovou kapacitu. Jednotky intenzivní péče už nejsou schopny přijmout další pacienty, protože zkrátka měly kompletně zaplněny intenzivní péče pacienty s těžkým průběhem covidu. Myslím si, že každý, kdo sledoval tu situaci, tak to musí uznat, že to zkrátka tak bylo, že to není žádné fake news nebo dezinformace. Očkování je v tuto chvíli zkrátka jediná prevence, kterou máme, účinná prevence, kterou máme, toho, aby se to znovu opakovalo. Já si myslím, že to nikdo nechce zopakovat, hlavně zdravotníci, hlavně lidé, kteří mají své blízké, kteří jsou ohroženi touto nemocí. A já udělám všechno proto, aby se ta situace neopakovala. K tomu ten nástroj k očkování je jednoznačně tím nástrojem správným. Znovu říkám, očkování má své nežádoucí účinky. Myslím, že se i o nich mediálně mluví, že to není tak, že by se to zamlčovalo. Byly tady identifikovány velmi vzácné nežádoucí účinky u vakcín vektorových, u vakcín mRNA. Státní ústav pro kontrolu léčiv publikuje tyto informace, publikuje je i Evropská léková agentura, takže v tomto směru se nic nezamlčuje, ale vždy je třeba vidět to riziko versus přínosy. A přínosy vakcinace proti covidu jsou jednoznačně převažující. Děkuji.
Děkuji za dodržení času. Nyní doplňující otázka pana poslance Volného.
Pochopitelně tyto informace z úst dvakrát usvědčeného ministra lháře mě nemůžou uspokojit. A hlavně jste neodpověděl vůbec na mou otázku. Tady jsou jasné informace o tom, od profesionálů z oboru, že to, co vy nazýváte očkováním a vakcinací, není očkování ani vakcinace. Je tam použitá technologie genové terapie, která se na rozdíl od vakcíny nedrží v rameni, putuje po celém těle, prokazatelně se usazuje na vaječnících, na mozku, na varlatech a poškozuje placentu. Já jsem se byl informovat v očkovacím centru a ptal jsem se na to těch lékařů. Ti lékaři to věděli, i ty zdravotní sestry. A ptal jsem se jich, jestli to říkají i ostatním pacientům. A oni mi říkali, že ne, protože pokyny z Ministerstva zdravotnictví jsou takové, že je mají informovat pouze o tom, jaký výrobek je použit, a jaké mají očekávat okamžité nežádoucí příznaky, ale nic o tom, že se jim to usazuje po celém těle. Proč to lidem neříkáte a proč jim to tajíte?
Děkuji za dodržení času. Pan ministr bude odpovídat na doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Mohu pouze zopakovat, že nežádoucí účinky vakcín proti covidu jsou standardně prezentovány, jsou to velmi vzácné nežádoucí účinky, to je zkrátka fakt. A o tom, o čem hovoříte, to si myslím, že zkrátka pravda není. Není pravdou, že by tady očkování způsobovalo neplodnost, že by mělo vliv na porod nebo na těhotenství dané ženy. Veškeré odborné společnosti, Gynekologicko-porodnická společnost a další, doporučují například očkování žen, nedoporučují ho v prvním trimestru, ale jinak to zkrátka není žádné riziko. Americká CDC doporučuje očkování těhotných. Jsem samozřejmě přesvědčen o tom, že musíme respektovat vědu, musíme respektovat vědecké poznatky. Každý má nějaký názor, tomu rozumím, ale ty vědecké poznatky ukazují něco jiného. Dneska máme aktuálně očkováno asi 6 milionů lidí, přes 6 milionů lidí. Myslím si, že kdyby to bylo, tak jak o tom hovoříte, tak asi ta situace by byla úplně jiná. Nepozorujeme v tomto směru žádný nárůst potratů ani něco podobného, co jsem slyšel, nějaké nesmysly v médiích. Prostě není to tak, neříkáte v tomto směru fakta, která jsou opřena o vědecké studie, o publikované články, ale chápu, že máte na to svůj pohled, svoji vizi, svoji ideologii. Rozumím tomu, je před volbami, chápu to, je to váš politický program, ale neodpovídá to vědeckým poznatkům. Děkuji.
Děkuji za dodržení času. Interpelace končí. Nyní další interpelace paní poslankyně Věry Kovářové na ministra kultury Lubomíra Zaorálka. Máte slovo, paní poslankyně.
Vážený pane ministře, zástupci filmových uměleckých profesí se opět bouří proti nekvalitní digitalizaci starších českých film, zlatého fondu našeho filmového dědictví. Před několika lety bylo z popudu ředitele Národního filmového archivu Michala Breganta více než deset významných českých filmů digitálně restaurováno v Maďarsku. Negativní ohlasy na nekvalitní výsledky vedly Ministerstvo kultury k sestavení odborné komise, která vyhodnotila výsledek jako nepoužitelný. O filmech digitalizovaných v rámci projektu, který byl financován z veřejných zdrojů za více než 21 milionů korun, komise uvedla, že je nelze přijmout jako restaurované. Následně pod patronací ministerstva vznikla smlouva mezi NFA a FAMU, která měla zabránit tomu, aby se podobná selhání opakovala. Tato smlouva byla panem Bregantem opět porušena, a to v případě filmu Až přijde kocour. Film byl restaurován v Itálii a bohužel tam byly předány nekvalitní kopie filmu, ačkoliv k dispozici byly kvalitní vzorky. Projekce tohoto filmu v srpnu 2021 vedla umělecké profese k výzvě, aby byl pan Bregant odvolán. Dědicové kameramana Jaroslava Kučery požádali o stažení filmu z veřejné distribuce, takže nemůže být využita milionová investice vložená do restaurování filmu. Otázek se skutečně nabízí mnoho: Jak je možné, že náš zlatý filmový fond je soustavně předmětem amatérismu státní instituce, jako je NFA? A jestli se zasadíte o nápravu situace, která naši kulturu poškozuje už i v zahraničí? A jenom možná, jestli jste viděl srovnání digitalizované [[Předsedající: Paní poslankyně, skončil čas.]] formy a té původní, tak... Ano, mi musíte dát za pravdu. Děkuji. Omlouvám se.
Pan ministr je připraven odpovídat. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Ano, děkuji. Mrzí mě, že znovu vzplál vlastně spor, který se týká digitálního restaurování českých filmů, starších českých filmů, protože vlastně už tady v této věci jsem byl nucen se angažovat i v minulosti, a doufal jsem, že vznikl určitý kompromis nebo dohoda, která bude - když bude dodržována - tak povede k tomu, že se ty postoje, které se tady dosud střetávaly, nějakým způsobem potkají, a dohodnout, a že ta dohoda bude i tedy reálná. Máte pravdu, že ten spor vlastně teď vzplál znovu v souvislosti s restaurováním filmu Až přijde kocour, který byl i v zahraničí prezentován poměrně neúspěšně. Nicméně jiná věc je, že tady v Česku se znovu diskutuje o tom, v odborné veřejnosti, že kopie není dostatečně kvalitní, a že se navíc nedodržela ta dohoda, o které i vy jste mluvila. Jenom připomenu, že to je dohoda, která byla učiněna v červnu roku 2018 mezi Národním filmovým archivem, zástupcem Národního filmového archivu a děkanem FAMU. Ta dohoda řekla, jak by se mělo postupovat, aby se do budoucna vyloučily podobné střety a podobné nesouhlasy, které se objevily v minulosti. Já jsem se tím samozřejmě musel začít zabývat, i když mě to mrzí, že se k tomu zase musíme vracet, protože jsem doufal, že dohoda bude platit a že je určitým kompromisem, který ten problém vyřeší. Nicméně teď se ukazuje, že odborná část veřejnosti, zástupci režisérů, kameramanů, mistrů zvuku, kteří reprezentují skupinu, která nesouhlasí s tou úrovní a kvalitou kopie filmu Až přijde kocour, digitálního restaurování filmu Až přijde kocour, se opět vyjádřili, nejenom že jim připadá, že tady nebylo učiněno zadost té dohodě, ale žádají i stažení toho filmu z veřejné produkce. [[(16.50 hodin)]] Takže jsem začal jednat, moje ambice je dostat a sednout ke stolu opět se zástupci obou skupin, což se vlastně stalo, a začali jsme se bavit o bodech dohody, které nebyly dodrženy, s tím, že Národní filmový archiv tvrdí, že v covidovém období bylo možná obtížnější dostát některým částem té dohody. Nicméně jsme se tady ještě nedobrali nějakého výsledku. V této chvíli je to tak, že se sejdeme znovu, a já jsem chtěl, aby u této schůzky byli také zástupci, odborníci, kteří se podíleli na výrobě té restaurované kopie v Bologni, a abychom se pobavili o tom, do jaké míry a proč došlo k tomu, že znovu je tady zpátky diskuse o kvalitě té digitální restaurace. Takže v této chvíli mohu tady pouze slíbit, že budu pokračovat ve snaze vyjasnit, proč a jestli byla ta dohoda porušena, a budu vést debatu se všemi zainteresovanými, aby se vyjasnilo, proč nově tu debatu máme zpátky. Můj zájem je, a byl bych nejraději, kdyby se povedlo, kdyby dohoda, která se uzavřela, skutečně byla platná a kdyby obě strany souhlasily s tím, že ji budou v plné míře dodržovat, že už se nebude opakovat to, co se stalo nyní. Jestli za to může covid, nebo ne, to teď nechci soudit ani to nechci ještě definitivně uzavírat. Pro mě je evidentní, že si určitě jedna skupina myslí, že ta dohoda dodržena nebyla. Národní filmový archiv to odmítá. My se o tom budeme dále ještě bavit, ale především mám zájem, aby se v téhle věci našel takový postup a takový kompromis, který ten problém jednou provždy vyřeší. To je moje ambice. Možná že to není úplně jednoduché, protože zřejmě podobný typ debat probíhá i v jiných zemích. Není dneska jednotný postup, nebo že by to byla věc, která by byla vyřešena, protože ty technologie dneska postupují, a najít nějakou univerzální odpověď asi není úplně snadné -
Pane ministře, i vám skončil čas k odpovědi, jistě využijete případnou doplňující otázku paní poslankyně.
Děkuji, pane ministře, za odpověď. Musím říci, že v Národním filmovém archivu to chodí poměrně dost tristně. Odešly desítky dlouholetých archivářů a to ukazuje také na neprofesionalitu pana Breganta v řízení NFA. Podle soudu nezákonné ukončení pracovního poměru vedoucí oddělení paní Přikrylové, za tím také stojí vykřičník. A dovolím si citovat, jak komunikují právě s Asociací českých kameramanů, kteří požádali o návštěvu - cituji: "Bohužel vzhledem k velmi negativnímu a nevstřícnému postoji Prezidia AČK vůči práci Národního filmového archivu v posledním měsíci považujeme konání návštěvy v plánovaném termínu za nekonstruktivní, a tím pádem nevhodné." Myslíte si, že umělci budou muset ještě dlouho trpět tuto aroganci? A jestliže oni nejsou schopni a pan ředitel není schopen uznat nekvalitní práci, tak si myslím, že není na správném místě. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr využije dvě minuty na doplňující odpověď. Prosím, pane ministře.
Já si myslím, že arogance je tady nepřijatelná, protože tady se jedná o digitální restaurování často velmi známých, slavných českých filmů, které jsou spojeny s docela velkými jmény kinematografie. I ti, kteří dnes požadují tu kvalitu, tak jsou to často docela zvučná jména, ať už to byli režiséři, kameramani a další, takže pro mě je naprosto nepřijatelné, aby vůči těmto lidem, zástupcům těchto profesí, se postupovalo nějak arogantně. Dokonce si myslím, že pokud byla uzavřena dohoda, tak se dodržovat musí. To je věc, kterou bych rád garantoval, a připadá mi, že v tom není žádná výmluva. Pokud se uzavře dohoda, musí se respektovat. Dokonce pokud ta část kameramanů a režisérů byla ochotna jít na určitý kompromis, tak si toho vážím a dělám všechno pro to, aby ze strany státu nebo státního Filmového národního archivu se také dodrželo to, co je třeba. Pokud bych měl pocit, že stát se tady nechová odpovídající způsobem, tak bych samozřejmě jednal.
Děkuji za dodržení času k odpovědi. Interpelace končí. Nyní pan poslanec Marian Bojko na ministra zdravotnictví ve věci vakcinace. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Pane ministře, váš premiér jezdí teď po mítincích a tvrdí občanům, že 98 % lidí, kteří v letošním roce zemřeli, nebylo vakcinováno - 98 %. Zajímalo by mě, a určitě nejsem sám, kde ta čísla vzal. A pokud je máte, dáte je k dispozici veřejnosti? V minulosti jsme žádali, aby byla porovnána rodná čísla zemřelých a vakcinovaných. Bylo řečeno, vaším prostřednictvím, že se to bude vyhodnocovat až v příštím roce. Proč ne teď? Nebo jste už tyto informace dostali? V průběhu letošního roku zemřelo o 50 % více lidí ve věkové skupině 70 až 79 let a jenom letos v březnu zemřelo o 62 % lidí více než loni v covidovém březnu. Senioři jsou proočkováni z 80 % a my tady máme epidemii úmrtí mezi seniory, kteří neumírají podle oficiálních statistik na covid. Proto se také vládní nařízení rozvolňovala. Takže to, co tvrdí premiér, že z celkového počtu zemřelých byly jenom 2 % očkovaných, je matematická hloupost. Také mě zajímá vaše stanovisko ke covidové situaci na Slovensku, kdy slovenský premiér Heger prohlásil veřejně, a dokonce dvakrát po sobě, je z toho videozáznam, že se covid bude nově šířit nejvíce tam, kde se nejvíce očkuje. To tvrdíme ve Volném bloku dlouhodobě. Ještě k situaci na Slovensku. V obci Ubľa v okrese Snina v zařízení pro seniory, kde jsou naočkovaní stoprocentně všichni včetně personálu a klientů, šest členů personálu dostalo covid, polovina klientů také, dva klienti zemřeli. Opakuji, byli stoprocentně vakcinováni. Zajímavé také je, že zaočkovaný okres Trenčín bude od příštího týdne v červené zóně, naopak nejméně proočkovaný Púchov bude zelený.
Pane poslanče, skončil váš čas k otázce. Pan ministr je připraven a bude odpovídat. Prosím, slovo má ministr zdravotnictví Adam Vojtěch.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, pane poslanče, mohu říci základní data, která samozřejmě určitě znáte velmi dobře, protože jsou standardně každý den prezentována, ale aspoň to zopakuji takto veřejně. Ke včerejšímu večeru bylo podáno 11 674 395 dávek. Jedná se o 6 025 745 osob, které dostaly alespoň jednu dávku. Většině z nich, 5 870 297 osobám, bylo očkování dokončeno. Samozřejmě většina byla naočkována vakcínou Comirnaty od firmy Pfizer, pak následuje Moderna, AstraZeneca a vakcína Janssen. Rychlost očkování: denně je očkováno zhruba 10 000 nových osob první dávkou, celková rychlost očkování je však pouze zhruba 14 000 dávek denně. Nejvíce nových dávek je od výrobce společnosti Pfizer. Proočkováno máme z hlediska populace 56,2 % alespoň první dávkou, 54,8 % celkové populace má očkování dokončeno. Pokud jde o populaci, která je takzvaně očkovatelná, to znamená, je pro ni vakcína, to znamená 12+, tak 64,5 % těchto osob má aspoň první dávku, 62,9 % má dokončené očkování, u dospělé populace je to 69,4 % aspoň první dávka, 67,6 % očkování má dokončeno. Tolik jenom, abychom viděli, jak jsme na tom s proočkovaností. [[(17.00 hodin)]] Ale samozřejmě, o čem hovoříte vy, je otázka hlavně umírání lidí na covid, protože jestli hovoříte o úmrtích v prvním pololetí tohoto roku a mluvíte o březnu, tak to byla právě ta doba, o které jsem hovořil už v předchozí interpelaci, kdy byly naprosto fatálně zaplněny jednotky intenzivní péče, kdy byly naprosto zaplněny kapacity nemocnic. Vím to velmi dobře, protože v té době jsem nebyl ministrem, ale působil jsem v ústeckých nemocnicích, takže vím přesně, jaké byly statistiky v rámci například Ústí a nemocnic Krajské zdravotní, kdy byly skutečně na vrcholu počty hospitalizovaných, počty lidí na jednotkách intenzivní péče. Takže tím pádem logicky i více lidí umíralo, protože řada těch lidí bohužel nepřežila, byla ve velmi těžkém stavu, a to nemělo naprosto nic společného s očkováním. To mělo něco společného s tím, že měli bohužel nemoc COVID-19 a na tu nemoc zemřeli. To je zkrátka fakt. To jsou fakta. Pokud jde o proočkovanost populace, víte, že ze začátku zejména bylo i složitější dostat vakcíny. Není to tak, že by 80 % seniorů bylo naočkováno v lednu. To je samozřejmě naprostý nesmysl. Očkování začalo na začátku roku a ze začátku skutečně šlo poměrně pomalu, protože byl problém s dodávkami vakcín, bylo málo vakcín, takže to určitě není tak, že by 80 % seniorů bylo v březnu naočkováno. To byla situace až později v dalších měsících, takže tady vůbec nekoreluje to, co říkáte, že v březnu zemřelo nejvíce lidí, s tím, že by byla takto masivně proočkovaná populace. Naopak, tehdy ta proočkovanost byla bohužel velmi nízká a proočkovanost se zvýšila až v následujících obdobích. A ne nadarmo je aktuálně situace taková, že máme proočkovanost 80 % nebo více než 80 % seniorů a úmrtnost v České republice na covid je prakticky nulová. Denně je jeden, dva případy lidí, často ani žádný člověk nezemře. To znamená, že tady je přímá korelace mezi proočkovaností populace, zejména té seniorní populace, a počty úmrtí, které klesly prakticky na nulu. A to je to, proč potřebujeme očkovat, protože pokud budeme očkovat, nebudou umírat lidé.
Děkuji, pane ministře. Pan kolega Bojko se chystá k doplňující otázce. Prosím, máte slovo.
Takže se tedy začalo masivně vakcinovat v lednu a za duben, květen, červen Česká správa sociálního zabezpečení přestala vyplácet 17 000 penzí. Na co ti lidé tedy zemřeli, když ne na covid? To je první otázka. Neodpověděl jste mi vůbec na to Slovensko, že je zajímavé, že nejproočkovanější okres je v červené zóně, nebo bude od příštího týdne, ten, který je neočkovaný, skoro vůbec, město Púchov a okolí, budou v zóně zelené. A další věc, kterou bych tady chtěl přednést: když tady někdo tvrdí, takoví pánové jako Hořejší, Chlíbek, členové MeSES, že vakcína je naprosto bezpečná pro těhotné ženy v každém trimestru, už to bylo v každém trimestru, tak tohle může říct jenom zločinec. Já bych chtěl vidět člověka, který miluje svoji rodinu a svoji ženu, který by takovou pochybnou vakcínou, která tu je rok, nechal naočkovat svoji ženu a nesl si potom následky tohoto svého činu.
Pane poslanče, skončil čas pro vaši doplňující otázku. Pan ministr bude reagovat. Máte slovo, pane ministře.
Děkuji za slovo. Pokud jde o situaci na Slovensku, přiznám se bez mučení, že nevím, jaká je situace v konkrétních okresech nebo župách Slovenska, takže to nemohu komentovat, bohužel. Mohu komentovat pouze to, že na Slovensku je proočkovanost populace asi o 10 % nižší než v České republice, takže je jasné, že i když v nějakém okrese je třeba vyšší proočkovanost, tak tam samozřejmě ta proočkovanost je stále výrazně nižší než v České republice, a je možné, že se tam tím pádem covid šíří, ale samozřejmě neznám konkrétní případ, o kterém hovoříte. Nemohu se vyjádřit, nejsem schopen komentovat takto detailně každou zemi, ale o 10 % nižší proočkovanost populace tam jednoznačně je. A znovu opakuji, znovu to jaro: vy jste hovořil o tom, že v lednu se začalo masivně očkovat. Nezačalo se masivně očkovat. Podívejte se na ta data. Byl velký problém se všemi vakcínami. AstraZeneca nedodávala, ze začátku ani Pfizer nedodával, takže těch vakcín bylo velmi malé množství, proočkovanost byla velmi nízká, velmi nízká ze začátku až do března. A bohužel, a to nebylo ani v rukou vlády, to byl zkrátka problém v dodávkách vakcín pro celou Evropu a zlepšilo se to právě až někdy v dubnu, květnu, kdy se začalo skutečně očkovat 100 000 lidí denně, ale předtím ta čísla byla mnohonásobně nižší, a právě proto ta úmrtnost v tom březnu, o kterém hovoříte, díky masivní virové náloži byla vyšší. Ale to je zkrátka fakt, můžeme se o tom přít, máte asi jiný názor, ale toto jsou jednoznačná fakta. A když se na to podíváte, jaká byla proočkovanost populace v březnu, tak si myslím, že je to naprosto jednoznačné.
Děkuji, pane ministře. Interpelace končí. Budeme pokračovat, a to interpelací pana poslance Jakuba Michálka na ministra zdravotnictví ve věci výsledků auditu. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Ještě než začnu se svojí interpelací, musím reagovat na ta ošklivá obvinění, která tady zazněla ze strany pana předsedy vlády Babiše, že opozice, Piráti, že nepracujeme, že jsme nic nedokázali. Tak to opravdu není namístě. Ať se pan premiér podívá na www.piratipracuji.cz nebo ať si přečte naši knížku Česko inspirativní. To je prosím brožura, kterou jsme vydali [[ukazuje]]. 37 příkladů dobré praxe z měst, vesnic, venkova, vydaná za naše peníze, nikoliv za veřejné peníze. Spoustu věcí jsme dokázali, předpověděli jsme druhou vlnu, ukončení omezení pohybu, testování, kompenzace pro živnostníky, zachránili jsme pro lidi levnější benzin, zabránili jsme proruským tlakům ohledně Dukovan, digitální ústava, zveřejňování smluv, elektronický stavební deník, zmrazení platů politiků, zákaz klecového chovu slepic a tak dále - piratipracuji.cz. A teď už k otázce interpelace na pana ministra. Chci se zeptat ohledně auditu, který měl vyvodit odpovědnost za těch přes dvacet nezákonně zrušených opatření. Bylo součástí toho hodnocení odpovědnosti i předchozích ministrů? Věděli jste, že můžete pouze omezit obchod, a přesto jste ho zakázali. Já jsem seděl u toho jednání s panem ministrem a s panem Policarem. Jak z toho byla vyvozena odpovědnost? Chci se zeptat, jaké měli prémie ti úředníci, kterým teď snižujete plat za to, že rozhodovali nezákonně? Poskytnete ten audit poslancům i veřejnosti? Budete plnit ta doporučení, která jsou tam obsažena? A zejména, kdo dával politické zadání, o kterém mluvil pan Knitl na Legislativní radě vlády, že ta opatření píšou na základě politického zadání?
Děkuji za dodržení času v otázce. Pan ministr bude odpovídat. Máte slovo, pane ministře.
Děkuju za slovo. Vážený pane předsedající, paní poslankyně, páni poslanci, vážený pane poslanče, shrnu, že po svém nástupu na ministerstvo jsem skutečně zadal interní audit na proces vydávání mimořádných ochranných opatření. Já si myslím, že je samozřejmě dlouhodobě neudržitelné a nepřípustné, aby ministerstvo vydávalo opatření, která jsou rušena, i opakovaně, soudy. To jsem jasně řekl a jasně jsem řekl, že ta rozhodnutí, byť na ně můžeme mít různé názory, a se vším já osobně taky třeba nemohu souhlasit, budeme zkrátka respektovat. Je to soud, který jedině může v tomto směru vykládat právo v České republice, takže k tomu takto přistupuji, a právě proto se ten mimořádný audit týkal období březen až květen 2021 a zaměřil se právě na vydávání mimořádných opatření vydaných v souvislosti s nemocí COVID-19 podle pandemického zákona. Hlavním cílem bylo ověření používaných postupů v procesu zpracování a vydávání mimořádných a ochranných opatření a nalezení důvodů, proč opakovaně neuspěly u soudu. [[(17.10 hodin)]] Pokud jde o hlavní závěry auditorů, z hlediska zajištění právní bezchybnosti vydávaného dokumentu je organizačním řádem stanovena odpovědnost za právní přezkum vydávaného dokumentu sekcí legislativy, a dojde-li opakovaně ke stejným právním vadám, na základě kterých soud opakovaně rozhodne o zrušení vydaného rozhodnutí, jedná se podle autorů spíše o pochybení na straně právní. My jsme toto projednali s panem náměstkem, on samozřejmě má k tomuto jiný pohled. Na druhou stranu, vzhledem k tomu, že jde o závěry interního auditu, ten interní audit považuji za poměrně závažný a myslím si, že to není jenom o tom, hledat v minulosti, co se udělalo špatně, ale také se poučit do budoucna, protože může se stát, že budeme potřebovat vydávat vzhledem k epidemické situaci další opatření, a v tomto směru skutečně nechci, aby ta opatření byla jakkoliv zpochybňována, byť je jasné, že eliminovat riziko na nulu, že soud nějaké opatření zruší, myslím, že nedokáže vůbec nikdo. Znovu říkám, je to soud, čistě soud, který vykládá právo, který vydává takto závazné rozhodnutí, a tím pádem je jasné, že eliminace rizika na naprostou nulu nikdy není možná. Ale musíme udělat vše pro to, aby ta opatření prošla co nejdetailnějším právním přezkumem, aby i ministr zdravotnictví, který se musí opírat, musí důvěřovat odbornému aparátu ministerstva, mohl ta opatření podepsat na základě toho, že skutečně jsou verifikována příslušnými odbornými náměstky. A tady se zdá, že ne vždy skutečně ten přezkum probíhal tak, jak probíhat měl, podle závěru interního auditu. Takže to se musí změnit. Já jsem komunikoval s panem náměstkem znovu. Já jsem samozřejmě z toho vyvodil i určité služební důsledky ve spolupráci se státním tajemníkem, ale ty důsledky byly i pro jiné zaměstnance, například z hlediska jejich odměn a podobně. To je něco, co si myslím, že je legitimní. Pohybujeme se stále ovšem v rámci služebního zákona. Pro mě je ale důležité, aby byl nastaven proces vydávání mimořádných ochranných opatření, který bude nezpochybnitelný na základě výsledku auditu. To znamená, bude vydán příkaz ministra, který bude reflektovat výsledky interního auditu. Chci, aby bylo jasně nastavená odpovědnost, jasně nastaveno vnitřní přestupkové řízení a chci, aby ta opatření byla konzultována i s Legislativní radou vlády. Tím se dostávám k tomu, co dneska bylo publikováno, což považuji za naprosto nehorázné, protože byl jsem to já, kdo to opatření, o kterém se píše v Reflexu, inicioval, aby šlo k posouzení na Legislativní radu vlády, a na základě toho to opatření bylo upraveno. Takže není to tak, že by ministr prosazoval nějaké nezákonné opatření, ale je to tak, že opatření, o kterém hovoříte, byl konsenzus zástupců zaměstnavatelů, odborníků, docenta Maďara a dalších. A pouze šlo o to, aby samozřejmě bylo vyladěno po stránce právní, aby ho posoudila právě Legislativní rada vlády, a to jsme respektovali. Děkuji.
Děkuji, pane ministře. Nyní doplňující otázka pana poslance Michálka.
Děkuji za slovo. Já si dovolím připomenout tu otázku. Pan Knitl uvádí: "My tady píšeme něco na základě politického zadání, které pro nás v tuto chvíli není úplně měnitelné." Tak se chci zeptat, kdo byl autorem toho politického zadání, to bohužel v odpovědi nezaznělo. Taky jsem se ptal na otázku, jestli ministerstvo poskytne audit poslancům, případně veřejnosti. A ptal jsem se na to, jakým způsobem nebo v jaké výši byly ty prémie, které teď se navrhuje snížení těch platů, a jestli to není náhodou tak, že ministerstvo se snaží hodit i částečně politickou odpovědnost předchozích ministrů na svoje úředníky. Čili dotaz spočívá v tom, jestli ten audit hodnotí i odpovědnost politiků i ministrů zdravotnictví před vámi, kteří v té době zastávali příslušný post. Jako doplňující dotaz se dovoluji zeptat, jestli Ministerstvo zdravotnictví má nějaký plán na případnou podzimní další vlnu pandemie. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k doplňující otázce a pan ministr odpoví. Prosím, pane ministře.
Musím říct, že samozřejmě každé ministerstvo má nějaké vedení, má ministra, má náměstky, v tomto případě existuje i centrální řídící tým, a samozřejmě že v rámci těchto struktur je vždy určité zadání, to je přece naprosto legitimní. Ministerstvu nevládnou úředníci a doufám, že to tak nikdy nebude. Ministerstvo má své vedení, má své odborné náměstky, má odborníky, se kterými konzultuje, konzultuje s externími stakeholdery, v tomto případě to byl Svaz průmyslu a dopravy, Hospodářská komora, kteří se obávali toho, aby v rámci toho, že zaměstnanci se budou vracet zpátky do zaměstnání ze zahraničí, nebyla zavlečena nákaza do podniků, do fabrik, takže sami to iniciovali a žádali nás, abychom nastavili nějaké podmínky kontroly, nastavili nějaké podmínky testování. Takže ano, toto bylo zadání, a to si myslím, že je naprosto legitimní. Ale pak je tady samozřejmě úřední aparát, který musí toto posoudit a musí případně říct: Pane ministře - nebo kdokoliv, toto není možné, toto je v rozporu se zákonem, toto je v rozporu s judikaturou. A pak samozřejmě, pokud o tomto je nějaký záznam, tak je to možné řešit. Ale to se nestalo ani v tomto případě a nestalo se to ani v těch předchozích případech. Takže nehodnotím moje předchůdce, ani ten audit. Samozřejmě to nemohu hodnotit, ale audit hodnotí struktury ministerstva a ten proces a tady v tom případě podle výsledků auditu to zkrátka nebylo takto úplně prováděno. A to se musí podle mě změnit. A já určitě, pokud mi nějaký úředník napíše a k nějakému opatření mi napíše vyjádření "to není v souladu se zákonem, toto není v souladu s judikaturou soudů", tak nebudu ten, kdo by takové opatření prosazoval. To mohu jasně garantovat. Takže tolik k tomu.
Děkuji, pane ministře za dodržení času k odpovědi. Budeme pokračovat. Interpelace končí. Další interpelace je interpelace Jaroslava Vymazala na místopředsedu vlády a ministra průmyslu a obchodu a ministra dopravy Karla Havlíčka. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za udělení slova. Vážený pane nepřítomný ministře Havlíčku, v průběhu měsíce října by měl být zprovozněn úsek rekonstruované dálnice D1 mezi Jihlavou a Měřínem. Do tohoto úseku z pověření Ministerstva dopravy Ředitelství silnic a dálnic nechalo zabudovat senzory pro vysokorychlostní vážení vozidel. Správním orgánem pro přestupky v tomto případě je odbor dopravy Magistrátu statutárního města Jihlavy. Ministerstvo dopravy zatím nekontaktovalo odbor dopravy a z informací, které máme od představitelů Ředitelství silnic a dálnic, tyto informace jsou znepokojivé, neboť ze vzorku, který byl pořízen na jiném úseku, vyplývá, že těch přestupků je zhruba 200 za den, a formát dat, tak jak jsou v současné době nachystána k převzetí odborem dopravy, znamená, že jeden úředník by byl schopen za jednu směnu zpracovat dva až tři přestupky, takže při tomto počtu přestupků by to znamenalo, že odbor dopravy by muselo najmout zhruba 70 lidí, což uznáte, že je asi nereálné, protože to jsou odborníci a 70 lidí nenajde. Navíc odbor dopravy nemá prostory a nemá vybavení pro to. Čili je nejvyšší čas, aby Ministerstvo dopravy kontaktovalo odbor dopravy v Jihlavě a začalo celou situaci řešit. Shodneme se na tom, že to vážení je potřeba, ale je potřeba nastavit podmínky tak, aby celá ta situace byla řešitelná. Děkuji.
Děkuji a interpelace bude zodpovězena písemně do 30 dnů. Budeme pokračovat interpelací paní poslankyně Dany Balcarové na místopředsedkyni vlády a ministryni financí Alenu Schillerovou. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, chtěla jsem se zeptat paní ministryně Schillerové na její neaktivitu, co se týká ceny energií a tepla. V současné době výrazně rostou ceny energií a tepla a dotýká se to asi nás všech, jak občanů, tak firem, velkých i malých. Paní ministryně měla za úkol, nebo ukládá jí to zákon o podmínkách obchodování s emisními povolenkami, aby do rozpočtu Ministerstva životního prostředí, potažmo do Státního fondu životního prostředí a současně Ministerstvu průmyslu a obchodu, odvést peníze právě z výnosů obchodování s emisními povolenkami, které měly sloužit našim občanům a firmám k modernizaci právě z hlediska snižování energetické náročnosti a k úsporám. Jsou to miliardy, které paní ministryně zadržuje ve státním rozpočtu, které měly sloužit malým a středním firmám k tomu, aby si mohly modernizovat svoje technologie, aby byly efektivnější nebo aby byly úspornější, a naši občané, lidi, kteří budou mít v současné době už problémy s cenami energií, si mohli ze Státního fondu životního prostředí pořídit třeba nová okna, zateplit střechu, zateplit celý dům, pořídit si soláry na střechu, kterými mohli vytápět svůj dům, nebo tepelná čerpadla nebo jiné formy, které by jim umožnily úspory energií, které v tuto chvíli opravdu velmi podražily. Takže moje otázka na paní ministryni je, jak je možné, že porušila zákon a peníze, které jí zákon ukládá, aby převedla do rozpočtu Ministerstva životního prostředí -
Skončil čas, paní poslankyně.
- a Ministerstva průmyslu a obchodu, zadržela. Děkuji.
Odpověď bude do 30 dnů podle zákona o jednacím řádu a budeme pokračovat nikoliv interpelací Karla Raise, který sdělil, že ta první interpelace je dostatečná, tak jak ji navrhl, ale paní poslankyně Kovářová na ministra kultury ve věci diskriminace autorů. Prosím.
Vážený pane ministře, Česká republika vykonává prostřednictvím Státního fondu kinematografie autorská práva ke starším českým filmům vytvořeným v letech 1965 až 1991 ve filmových studiích Barrandov či Zlín. Fond inkasuje finanční prostředky za obchodní licencování těchto filmů a vyplácí řadu uměleckých profesí, mimo jiné autory hudby, scénáře, režiséry, kameramany a podobně. Přehlíží ale poslední dvě autorské skupiny, které se na vzniku starších českých filmů podílely, umělecké střihače a mistry zvuku. Tyto dvě umělecké profese uznalo Ministerstvo kultury jako dosud poslední za autorské a umožnilo kolektivnímu správci správu jejich autorských práv. Sám fond si nechal vypracovat znalecký posudek od FAMU, který konstatoval, že střihači a mistři zvuku skutečně autorsky tvoří, měla by jim tedy být vyplácena odměna za užití filmů. Fond za zhodnocené užití starších českých filmů inkasuje nemalé částky, za poslední tři roky takřka 250 milionů korun. Ředitelka fondu odlišný přístup ke střihačům a mistrům zvuku odůvodňuje tím, že potřebuje oficiální razítko, že může vyplácet podíl i těmto profesím. Přitom zamlčuje posudky, které si sama objednala a z nichž tato nutnost vyplývá. Jak dlouho bude Ministerstvo kultury tuto zjevnou diskriminaci přehlížet? Proč se nevybere typově několik nejvýznamnějších děl, která se odborně posoudí, a výsledek bude pro fond závazný? A opravdu musí naši významní umělci, držitelé Českého lva a dalších ocenění, podávat žaloby na Státní fond, aby se svých práv domohli? Děkuji.
Děkuji za dodržení času k položení otázky a pan ministr je připraven odpovědět. Prosím, pane ministře.
Ano, děkuji za zájem o tuto oblast. Pokusím se jenom možná trochu uvést do problematiky. Tady bylo řečeno správně, že Asociace filmových střihačů a mistrů zvuku požadují, aby byli zařazeni do dohod mezi Státním fondem kinematografie a kolektivními správci autorských práv o vyplacení tantiém za užití starších českých filmů, které byly vytvořeny do roku 1991. U nás je to tak, že Státní fond kinematografie je nástupcem Státního fondu České republiky pro podporu a rozvoj české kinematografie, a proto na něj přešly i platné smlouvy s kolektivními správci autorských práv, které byly uzavřené v minulosti. Z tohoto důvodu současný fond dle zmíněných smluv vyplácí autorské honoráře, aniž by zkoumal u ostatních profesí, jestli jsou oprávněné, nebo ne, neboť ta skutečnost je potvrzena v minulosti. To znamená, to, co se v minulosti prostě vyplácelo, tak se děje dneska stejně. Autorské honoráře pro mistry zvuku a střihu nebyly předmětem diskuse v letech 1993 až 1995, kdy se to utvářelo, takže ten požadavek vznikl přibližně před čtyřmi lety. A teď jde o to, že skutečnost, že kolektivní správci zastupují střihače i zvukaře, protože oni disponují oprávněním ke kolektivní správě, ještě sama o sobě neznamená, že ty profese autory děl skutečně jsou. Rozhodnutí o udělení oprávnění k výkonu kolektivní správy je rozhodnutí ve správním řízení a nemůže se týkat toho, zdali střihači a zvukaři autory děl jsou, či nikoli. Máte pravdu, že existují odborné posudky. Já jsem se seznámil se všemi, které bylo možné v této chvíli vidět. Bohužel mně nepřipadají úplně jednoznačné, protože například konstatují, že je třeba postupovat individuálně a zkoumat každé dílo zvlášť. To znamená, to není tak, že já dneska mohu učinit nějaké rozhodnutí, to mi nakonec vůbec nepřísluší, nebo někdo, kdo by řekl, že to bude paušálně se udělovat. A navíc, když se snažíme obrátit do jiných zemí a zjistit, jaká je praxe jiná, tak zjistíte, že není sjednocená. Ty země jsou vlastně rozdělené, některé se tím nezabývají nebo nevyplácejí, některé ano. Snad neudělám chybu, když řeknu, že je menšina těch, kteří dneska v tomhle už nějaké vyplácení autorských honorářů nebo tantiém těmto profesím vyplácejí. Ale to není argument. I kdyby to byla menšina, tak to může být tak, že má do budoucna pravdu a že je třeba se k nim přidat. Ale teď vtip je právě v tom, jak, na základě čeho my to můžeme provést. Já jsem se setkal s těmi zástupci střihačů a mistrů zvuku a postup, který jsem navrhoval, je něco jako řízené soudní řízení, protože takový institut existuje, ve kterém oni by se obrátili na soud a my bychom potřebovali takovéto rozhodnutí soudu, které by tohle jednou provždy rozseklo, protože neexistuje dneska praxe v zahraničí, o kterou bych se mohl opřít, protože i když jsem dokonce požádal, aby mě seznámili s postupy, pokud mi je jsou schopni ukázat z některých jiných zemí, které by se daly aplikovat, tak to vůbec není tak jednoduché, a dobrat se toho, abychom měli něco v ruce, co je univerzálně použité, je těžké. Zvlášť, opakuji, už jenom ten prvek, že se musím - asi se dohodneme na tom, že ne všechna audiovizuální díla si zaslouží tantiémy pro zvuk a střih. To jsou asi spíš výjimečná díla, umělecká díla, tam člověk chápe, že vklad střihače nebo zvukaře je něčím zásadním. Člověk si možná i představí dílo jako Markéta Lazarová s velice specifickým zvukem, který si dokonce člověk pamatuje a který je sugestivní sám o sobě. Takže tam to člověk cítí, že ten zvukař byl zřejmě asi opravdu mistr zvuku. Ale asi si taky stejně tak představíte řadu filmů, kde budete mít pochyby, jestli tam ten zvukař představuje nějaký autorský přístup. Takže tady už ta diferenciace vytváří otázky, jak to vlastně do budoucna udělat. Jedná se o díla do roku 1991 a jde o to, jakým způsobem to tedy rozhodnout. To lze, ale problém je v tom, kdo to má udělat, abychom to mohli vyplácet a aby to mohlo najednou univerzálně platit. A to, co jsem navrhl jako postup, je to řízené soudní řízení, ve kterém bychom dostali takové rozhodnutí, na základě toho bychom měli právní oporu pro to, že můžeme začít určitým postupem těm, kteří neoddiskutovatelně jsou vkladem autorským do těch děl, abychom jim příslušné tantiémy vypláceli. Takže to je stav rozhovorů, ve kterém se nacházíme. A je to také debata, kterou vedeme, a ve které věřím, že se dobereme nějakého výsledku. Ale není to tak jednoduché.
Pane ministře, skončil čas pro původní otázku. Paní poslankyně se chystá k doplňující otázce, prosím.
Děkuji za odpověď. Pane ministře, paní ředitelka Státního fondu kinematografie neodmítá tyto dvě umělecké profese vyplácet, ale tyto odvody musí být nahrazeny ze státního rozpočtu. Takže tam není ten spor. A pokud vy říkáte, že je potřeba nějakého soudního řízeného řízení a potřebujete rozhodnutí soudu, tak si uvědomme, že řada tvůrců je v pozdním věku, a berete si je tedy trochu jako rukojmí. A zaznělo dokonce, že pokud stát nedá fondu peníze, tak fond nic nevyplatí. Čili nejde o spor, kterému střihači nebo kterému filmu, ale musí to platit stát. Je zřejmé, že by se spíše měl pěstovat dobrý vztah s filmovými profesemi, a zdá se, že to bude řešeno určitě soudně. Je pravděpodobné, že fond obdržel již předžalobní výzvy, a tak se ptám, jestli víte kolik a jak na to hodláte reagovat. Děkuju.
Paní poslankyně, i vám skončil čas pro doplňující otázku. Pan ministr chce odpovídat. Prosím, máte slovo.
Já si nemyslím, že by to musel být problém finančních prostředků, pokud bychom věděli, o co se můžeme opřít, protože opravdu si myslím, že asi nelze, nebo asi těžko máme na mysli, že bychom paušálně všem střihačům a zvukařům vypláceli tantiémy za filmy do roku 1991. V tom asi musí být řečeno, kde je ten limit nebo podle čeho poznáme, že tady to máme vyplácet, a tohle nějakým způsobem rozhodnout. Stanovit hranici nebo princip - to je něco, co je třeba, aby se učinilo, aby to byl právní podklad pro vyplácení těch peněz. Takže nedovedu si představit, že by to učinil ministr nebo že to učiní ředitelka fondu kinematografie. Tohle asi po ní ani nemůžu chtít, protože přijde Národní kontrolní úřad a bude se nás ptát, na základě čeho jsme ty prostředky vypláceli. A tady, opakuji, si nejsem jist, že odborné názory jsou tak jednoznačné, že je můžeme směle použít. Mně připadá, a opakuji to, že institut řízeného soudního řízení, který by odpověděl a ten právní základ poskytl, to by mohl být způsob, jak se dobereme výsledku. A to jsem také sdělil.
Děkuji panu ministrovi. Budeme pokračovat interpelací paní poslankyně Olgy Richterové na paní ministryni Janu Maláčovou. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já se obracím na paní ministryni práce a sociálních věcí s věcí, která se týká soudržnosti naší společnosti a sociálního začleňování. Je stále zřejmější, že je v ohrožení takzvaná Agentura pro sociální začleňování, která byla vlastně nedávno začleněna pod Ministerstvo pro místní rozvoj, to vím. Nicméně zajímá mě, zda jako MPSV budoucnost sociálního začleňování v České republice řešíte. Jde o jednu z největších výzev naší země. Jde i o propojení řešení sociálního vyloučení v oblasti sociální a také vzdělávací, a proto mě zajímá činnost různých ministerstev, budu se ptát i dalších, a to jakým způsobem zajistit, aby Česká republika naplňovala svoje strategické dokumenty, zejména mám na mysli právě Strategii sociálního začleňování pro léta 2021 až 2030. A co se týče podstaty věci, přece se u nás zvyšují meziregionální rozdíly, zvyšují se u nás sociální nerovnosti a potřebujeme, aby problematika sociálního vyloučení se nezhoršovala, ale zlepšovala. Proto věřím, že dostanu konkrétní odpověď na to, jaké máte plány, konkrétní odpověď na to, jak s agenturou řešíte například to, že většina ze 109 obcí, kde nyní působí, by ráda pokračovala ve spolupráci, že by rádi potom měli zvýhodněné čerpání dotačních titulů, takzvaného OPZ, IROP nebo OP JAK, ale že není jisté, jestli to bude možné. A to může zasadit velkou ránu lokalitám, které to už nyní nemají lehké. Děkuji za odpověď.
Děkuji za dodržení času k otázce. Odpovězeno bude do 30 dnů podle zákona o jednacím řádu. A nyní budeme pokračovat interpelací paní kolegyně Maříkové. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, navážu na interpelaci, která se zmiňovala o tom, že dnes v Reflexu se objevila nahrávka z červnové Legislativní rady vlády, která dosvědčuje, že nezákonná opatření byla vydávána s vědomím. To, že tomu tak bylo i v minulosti, potvrzuje vyjádření bývalého ministra zdravotnictví Arenbergera, který se v minulosti vyjádřil v České televizi, že si je vědom nezákonnosti svého opatření, ale ponechá ho v platnosti, dokud ho příslušný soud nezruší. Vzhledem k tomu, že jste neodpověděl, tak se znovu zeptám, na čí pokyn nebo na čí politický pokyn docházelo k vytváření úmyslných nezákonných opatření. Jen bych chtěla upozornit, že nám tady možná odpovědět nemusíte, ale já věřím, že státní zastupitelství začne v této věci neprodleně konat a zahájí šetření pro podezření z trestného činu zneužití pravomoci úřední osoby. A tam už se zodpovídat budete muset. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k otázce. Pan ministr je připraven odpovědět. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo. Chápu, že je před volbami a každá prezentace dobrá, tomu rozumím. Ale když se na to podíváme věcně, myslím, že jsem na to odpověděl velmi jasně panu poslanci Michálkovi. Zásadně odmítám to, a není pravdou, že bych já nebo kdokoli na ministerstvu z vedení ministerstva úmyslně vydával nezákonná opatření. Tak to skutečně není. Je jasné, že se vydávají opatření, která jsou diskutována s externími subjekty, v tomto konkrétním případě, o kterém píše Reflex, je to otázka debaty se zástupci zaměstnavatelů, se Svazem průmyslu a dopravy, s Hospodářskou komorou a dalšími, kdy jsme řešili to, jakým způsobem zajistit, aby v průběhu léta nedošlo k tomu, že nákaza se bude šířit v rámci firem, v rámci podniků, protože skutečně zaměstnavatelé měli reálnou obavu, že až se budou lidé vracet z dovolených ze zemí ze zahraničí, tak by mohli tuto nákazu zavléci do příslušných podniků. Tehdy dokonce odborníci, například pan docent Maďar a další, navrhovali, aby se zavedl systém, kdy všichni, kteří se vrací obecně i z České republiky z jakékoli dovolené nebo po nepřítomnosti na pracovišti zpátky do zaměstnání, byli testováni. Já jsem zadal pokyn, aby toto opatření bylo posouzeno ze strany Legislativní rady vlády, a stanovisko bylo takové, že je nutné upravit původní záměr, který byl zkrátka odborně nastaven nebo navrhnut tak, že budou testováni pouze zaměstnanci, kteří se vracejí ze zahraničí. Takto to bylo. To znamená, není pravdou, že by jakkoli ministr rozhodoval o tom, že se budou vydávat nezákonná opatření. Naopak, byl jsem to já, kdo inicioval projednání daného opatření na Legislativní radě vlády, a na základě stanoviska Legislativní rady vlády to opatření bylo upraveno. Takto mi to bylo prezentováno od kolegů ze sekce pana náměstka Policara, kterým jsem zadal, aby toto opatření projednali s Legislativní radou vlády. To, že ministr, potažmo centrální řídící tým, kde jsou náměstci, kde jsou lidé, kteří každý den řeší pandemickou situaci, dá pokyn odbornému aparátu ministerstva s tím, že máme řešit testování, máme řešit nějaký problém, který se ukáže v praxi, že je ho nutné řešit, to je přece naprosto normální a naprosto legitimní. Znovu opakuji, ministerstvu nevládnou úředníci. Žádnému ministerstvu nevládnou úředníci, má své vedení, má své náměstky. A znovu říkám, v tomto případě má i centrální řídící tým, kde jsou všichni pohromadě a kde se diskutuje epidemická situace a to, co je možné udělat proto, aby se epidemická situace nezhoršila, abychom eliminovali riziko šíření nákazy. Na úřednících Ministerstva zdravotnictví je, aby zpracovali opatření tak, aby byla v souladu se zákonem, aby byla v souladu s judikaturou soudů, a pokud to není možné, tak samozřejmě se o tom vede debata. Takovýchto debat jsme vedli x. [[(17.40 hodin)]] Znovu naprosto odmítám, že bych zadával a vědomě jsem zadával to, že se mají vydat nějaká nezákonná opatření. To je naprostá lež, naprostý výmysl. Musím říci, že mě to i lidsky obrovsky mrzí, protože si myslím, že zrovna já jsem se zaměstnanci Ministerstva zdravotnictví v naprosto korektní debatě, pokud se bavíme o vydávání opatření, a vždy skutečně hledáme řešení, které bude smysluplné. Ale odpovědnost za to, aby to opatření bylo v souladu se zákonem, je samozřejmě na odborném aparátu Ministerstva zdravotnictví.
Děkuji panu ministrovi i za dodržení času. Paní kolegyně Maříková má doplňující otázku. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Pane ministře, váš předchůdce Arenberger se k tomu přiznal veřejně v České televizi, že si je nezákonnosti toho opatření vědom. Ale pojďme dál. Vy jste v auditu, který měl prověřit, kdo je zodpovědný za vydávání nezákonných opatření, ukázal prstem na náměstka Policara. Bylo by asi naivní myslet si, že zodpovědnost je na jednom člověku. Proto mě zajímá, jestli v této věci jste učinil nezbytné kroky, aby Ministerstvo zdravotnictví od odpovědných osob vyžadovalo vymožení škody, již Česká republika bude muset uhradit ve smyslu příslušných ustanovení zákona č. 219/2000 Sb. v souvislosti se zrušenou legislativou Ministerstva zdravotnictví. A také by mě zajímalo, jak už tady bylo řečeno, jestli ten audit také zveřejníte, aby ho viděla veřejnost. Děkuji.
Děkuji také za dodržení času k doplnění otázky. Pan ministr bude odpovídat. Prosím, pane ministře.
Není to tak, že bych kohokoliv označil. Já jsem zadal vypracování interního auditu, což je odbor oddělení na Ministerstvu zdravotnictví, který provádí standardní interní audity různých oblastí v průběhu celého roku. Tento interní audit vyšel s nějakými výsledky. Ty výsledky jsem prezentoval i v odpovědi na předchozí interpelaci. Takže to není o mně, o tom, že bych já někoho označil, ale ten interní audit zkrátka takto vyšel, a pro mě je to samozřejmě dokument, který má svou váhu, a já s ním musím pracovat, a hlavně je to ale otázka toho, abychom se poučili i do budoucna, aby se procesy na Ministerstvu zdravotnictví v tomto směru zlepšily. Už jsem také popisoval, jakým způsobem toho chceme dosáhnout. Je jasné, a to jsem také říkal, a to je třeba říci objektivně, že nikdy nelze stoprocentně vyloučit, že soud zruší nějaké opatření. Soud je v tomto směru naprosto suverénní a eliminovat riziko na nulu zkrátka možné není. Ale musíme udělat všechno pro to, aby ta opatření co nejvíce respektovala předchozí rozhodnutí soudu a byla v souladu se zákonem. O to se určitě budu snažit, to říkám od počátku. Ale samozřejmě nelze zcela vyloučit, že nějaké opatření může být zrušeno, pokud třeba soud změní výklad zákona, což se v některých případech také stalo. V tom je třeba být korektní a objektivní. Pokud soudy měly určitý výklad zákona předtím a pak ten výklad zákona změnily, tak asi to není odpovědnost Ministerstva zdravotnictví, ale zkrátka je to jiný právní pohled, a v tomto směru si myslím, že ani ten interní audit takto nehovoří.
Skončil čas pro odpověď, pane ministře. Budeme pokračovat interpelací paní poslankyně Dany Balcarové na ministra životního prostředí Richarda Brabce. Máte slovo, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, obracím se na vás ve věci nezákonného udělení výjimky z emisních limitů pro elektrárnu Počerady. Dne 3. 9. 2021 Ministerstvo životního prostředí svým rozhodnutím potvrdilo udělení výjimky z emisních limitů rtuti pro elektrárnu Počerady. Výjimka je přitom jedna z nejrozsáhlejších v České republice a dovoluje provozovateli čtyřnásobně překročit emisní limit. V praxi to tedy znamená, že elektrárna až do poloviny roku 2025 může vypouštět čtyřikrát více rtuti, než je limit na ochranu zdraví. Je to tedy čtyřikrát více rtuti na čtyři roky. Přitom elektrárna Počerady je nejšpinavější elektrárnou v České republice a také je druhým největším zdrojem toxické rtuti. Pane ministře, ptám se vás, co vedlo Ministerstvo životního prostředí k udělení nezákonné výjimky, která umožní poškozování zdraví českých občanů a životního prostředí na čtyři roky. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr se chystá odpovědět. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážená paní kolegyně a vážení pozůstalí, děkuji za to, že jste tu s námi zůstali až do konce. No, my se určitě neshodneme minimálně v jedné věci, že ta výjimka, o které hovoříte jako o nezákonné, tak my ji za nezákonnou jako Ministerstvo životního prostředí nepovažujeme. Ale prosím, rozlišme politickou rovinu, kterou třeba předvádějí některé nevládní organizace, které ve chvíli, kdy úředníci podle zákona vydají výjimku, mimochodem vydanou původně krajským úřadem, ve které my rozhodneme třeba o nějakém odvolání po několikaměsíčních různých stížnostech a zpochybňování, ale dobře, je to právo nevládních organizací tohle podle zákona udělat, a já se dozvím v nějakém emotivním vyjádření nevládních organizací, že vlastně neví, jestli to ministerstvo řídí Richard Brabec, nebo Pavel Tykač. Já jsem na to odpověděl: No, ministerstvo neřídí ani Pavel Tykač, ale neřídí ho ani hnutí DUHA. Řídí ho zákon a ti úředníci, kteří o tom rozhodují, samozřejmě to nekonzultují s ministrem, protože oni to musí obhájit, a já jsem přesvědčen, že ta výjimka byla udělena v souladu se zákonem. Vy, paní kolegyně, dobře víte, že ta výjimka, respektive metodika udělování výjimek včetně toho velmi technicistního postupu z hlediska třeba stanovování obsahu zrovna rtuti, protože ta rtuť je asi takovým nejvíce neuralgickým bodem, byla poměrně dlouho diskutována celou řadou nevládních organizací a jejich expertů, odborníků, jednotlivých společností, aby to nebylo uděláno takzvaně od stolu. A mě trochu překvapuje - a teď pomiňme, kdo je či není vlastníkem nějaké elektrárny - že ti samí, kteří chválí ministerstvo nebo kraj, že udělí výjimku pro jeden subjekt, velmi podobnou, a dokonce na delší dobu, tak ti samí lidé potom kritizují ministerstvo, že vydalo výjimku, která ještě byla zkrácena oproti té platnosti a ještě byla změněna, zpřísněna, protože vy určitě víte, že rozhodnutí z 3. září letošního roku se mění nakonec tak, že platnost výjimky pro rtuť se nevztahuje na elektrárnu jako celek do 30. 6. 2025. A já musím říct, že byly vydány i delší výjimky, a také chci říct pro všechny, kteří samozřejmě nesledují tuto záležitost každý den, že výjimek jsou vydávány desítky v celé Evropě, protože to příslušná evropská směrnice umožňuje, a vždycky se posuzuje řekněme podíl mezi tím, zda ta výjimka může mít dopad na životní prostředí, popřípadě na zdraví, oproti tomu, zda je technicky realizovatelná, protože tady se opravdu už bavíme o velmi nízkých koncentracích. Já to dopovím. To znamená, to rozhodnutí není uděláno pro elektrárnu jako celek, jak bylo požadováno, ale končí u jednotlivých bloků po provedení jejich ekologizace. Konkrétně to znamená, že u dvou bloků je ta výjimka do 30. 6. 2024, u jednoho bloku do 31. 12. 2024 a u dvou bloků do 30. 6. 2025. To znamená, bylo zpřísněno tak, jako tomu bylo v jiných případech, kde výjimky byly uděleny zcela analogicky. [[(17.50 hodin)]] Dále je do povolení zaveden požadavek na úpravu výjimkového emisního limitu po roce provozu, kdy bude k dispozici ucelená roční řada měření a na emisích rtuti se sekundárně projeví efekt nižších limitů, nejenom tedy pro rtuť, ale také pro prach a oxid siřičitý. To je důležité proto, protože bude možný ten platný výjimkový limit snížit podle reálně dosahovaných hodnot na zbývající dobu výjimky. Takže ministerstvo nemůže jako odvolací orgán - zdůrazňuji, vydává to kraj - rozhodnout libovolně, protože je vázáno požadavky správního řádu tak, aby účastníkovi tímto způsobem rozhodování nevznikla újma. A my jsme přesvědčeni, že jsme se docela ve velké míře -
Pane ministře, musím vás bohužel přerušit.
Ano, děkuji... vyšli vstříc návrhům nevládních organizací.
Když tak, protože paní kolegyně se jistě chystá k doplňující otázce, to potom můžete doříct. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Já jsem jenom panu ministrovi chtěla zdůraznit, že jsem se vůbec nebavila o majiteli, komu ta elektrárna patří. To opravdu asi není předmětem toho problému, o kterém mluvím, to v podstatě není důležité. Důležité je, že ta elektrárna vypouští čtyřikrát více rtuti, čtyřikrát více, než je limit na ochranu zdraví. Vy jste říkal, že jde o velmi nízké koncentrace. To mi nejde dohromady, jak můžou jít velmi nízké koncentrace s tím, že dáte výjimku na čtyřikrát více, než je limit, který je stanovený právě tím, že pod tím limitem ta rtuť nepoškozuje zdraví, ale nad ním asi jo, nebo je tam nějaké riziko. A já jsem se vás chtěla zeptat: ta toxická rtuť má samozřejmě negativní dopady na lidské zdraví, ale především na ještě nenarozené děti, kde může poškodit jednak nervový systém nebo vyloženě genetickou informaci. A to mně přijde, že to je opravdu velmi rizikové -
Paní poslankyně, i vám skončil čas na doplňující otázku. [[Poslankyně Balcarová: Takže co si myslíte o tom.]] Pan ministr k doplňující odpovědi.
Vůbec samozřejmě nezpochybňuji hodnocení rtuti jako takové. Problém je, aspoň podle mých informací, a to byla právě mnohaměsíční debata v odborné komisi, kdy byly diskutovány tyto věci, že ty obsahy nebo koncentrace rtuti už jsou tak nízké, řekněme v těch blocích, že dokonce je někde bude velmi obtížné měřit. To znamená, tam byly stanoveny limity, které podle odborníků budou velmi těžko měřitelné. Stalo se to vlastně poprvé, je tady určitý precedens, kdy ani technicky, a to se netýká jenom České republiky, ale to se týká řady zemí, vůbec technicky odborníci si nejsou jisti, jestli takovéhle koncentrace, respektive obsahy té rtuti, je možno snížit. To je první věc. A druhá věc byla, že tady se, a to je důležité zmínit, nová legislativa už vyžaduje on-line, tedy kontinuální měření. Dřív to měření bylo nárazové, ad hoc, a nebylo jasné, co se v mezidobí tam děje. Teď budou emise měřeny on-line. To znamená, možnosti výjimky jsou vždycky posuzovány právě z hlediska dopadu na zdraví, a to bylo i v tom odůvodnění. A co já vím, odborníci jasně řekli, že tyto koncentrace nebo tyto obsahy, které se dneska pohybují někde v nějakých, jestli se nemýlím, 0,02 miligramu na metr krychlový, takže tady nemůže být dopad na zdraví nebo na životní prostředí takový, aby taková výjimka nemohla být udělena. Ale znovu opakuji, rozhodují o tom konkrétní odborníci, kteří to musí obhájit, a samozřejmě jsou to lidé, kteří to dělají jak na kraji, tak i u nás, a podléhá to vždycky nějakému přezkumu, který je samozřejmě možný i nadále, a jsou tady odvolání, která jsou v běhu. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k odpovědi, interpelace končí. A poslední dnešní ústní interpelací bude interpelace pana poslance Jana Zahradníka na ministra životního prostředí Richarda Brabce. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, na vás jsem adresoval svoji první interpelaci tady ve Sněmovně a také na vás uplatňuji interpelaci poslední. Oslovili mě představitelé šumavských obcí s tímto problémem: pokud chce soukromý subjekt prodat jinému soukromému subjektu, například obci, svůj pozemek v národním parku, stát uplatňuje předkupní právo následujícím způsobem. Prodávající musí nejprve uzavřít kupní smlouvu s koupěchtivým, což je termín z občanského zákoníku, a tuto smlouvu předložit v rámci písemné nabídky Ministerstvu životního prostředí, které se musí do 60 dnů vyjádřit, zda má, či nemá o pozemky zájem. Je to byrokratický postup zatěžující nakládání soukromníků s jejich majetkem, ale je bohužel zakotven již v občanském zákoníku a asi se s tím nedá nic moc dělat. Obcím vadí ale kromě této ještě jiná věc. Podle zákona 114 se jedná o předkupní právo státu na nezastavěné pozemky ležící mimo zastavěná území obcí. Problém je v tom, že vznikají zmatky v určení, kterých pozemků se předkupní právo týká a kterých ne. Na dva dotazy týkající se jednoho téhož pozemku se od dvou úředníků Správy národního parku obci dostalo dvou různých odpovědí. Stává se také, že pozemek, který leží v zóně kulturní krajiny, není podroben přísnému režimu ochrany přírody, avšak po nálezu nějakého chráněného živočicha je do něj zařazen. Tam už ale nikdo nic nikdy nepostaví a pozemek je pro obec bezcenný. Zdá se, že by mohlo malinko pomoci té proceduře to, že od 1. ledna bude platit novela zákona, který říká, že zápis předkupního práva musí ministerstvo neprodleně uvést do katastru nemovitostí. To by obcím v této orientaci mohlo celkem významně pomoci. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k otázce a požádám pana ministra životního prostředí, aby odpověděl. V 18 hodin končí i interpelace, takže případnou doplňující otázku a odpověď musíte vyřešit mimo protokol. Prosím.
Já si myslím, že už jsme ji dokonce vyřešili před interpelací, ale já odpovím rychle. Můj milý kolega pan Zahradník, on si vlastně částečně už odpověděl sám, protože to ví a dobře to sledoval. Skutečně změna, ke které došlo v rámci invazní novely, kterou jsme tady nedávno schválili v senátní verzi a která bude platná a účinná od 1. ledna příštího roku, tak opravdu se tam Ministerstvo životního prostředí zavazuje, že podáme neprodleně návrh na zápis předkupního práva do katastru nemovitostí právě na základě potvrzení o vzniku předkupního práva, které vydá Ministerstvo životního prostředí a ve kterém uvede výčet pozemků označených údaji katastru nemovitostí, ke kterým má Česká republika předkupní právo podle jednotlivých katastrálních území, a důvod vzniku předkupního práva. A to je to, o čem oprávněně hovoří pan kolega Zahradník, že skutečně mohlo dojít někdy k určitému nedorozumění nebo nedohodě v tom, na jaké pozemky jsou skutečně vázána tato předkupní práva. Uděláme všechno pro to, abychom skutečně v nejkratší možné době byli schopni tuhletu povinnost zabezpečit tak, aby od začátku platnosti a účinnosti toho zákona už ti, kteří nabízí a poptávají pozemek, dobře věděli nebo s určitostí opravdu věděli, zda tam to předkupní právo bude, nebo nebude uplatněno. Já bych rád využil této možnosti, protože to je opravdu symbolické, abych poděkoval panu kolegovi Zahradníkovi za všechny interpelace. I když jsme na některé věci měli třeba různý názor, tak jsem ho vždycky respektoval jako partnera, se kterým se velmi slušně a korektně hovořilo, což není tady vždycky úplně pravidlem. Vážím si toho a děkuji.
Děkuji panu ministrovi životního prostředí. Kolega Zahradník.
Tak je to taková dojemná chvilka, já se také tedy přidám, poděkuji panu ministrovi za spolupráci a budu rád, když příští období se tady bude holt ta politická kultura minimálně pěstovat na lepší úrovni, než jak se někdy tady pěstovala. Děkuji.
Děkuji oběma aktérům dnešní poslední interpelace a končím dnešní jednací den. Budeme pokračovat zítra, a to třetími čteními, jak je schválen pořad schůze. Těším se na vás v 9 hodin ráno. Na shledanou.