Ще раз добрий день! Доброго дня! Колеги, прошу заходити в зал. Треба працювать, працювать і працювати, як казав Іван Якович Франко. І тому прошу всіх заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Отже, колеги, хочу вам нагадати, до обіду ми переможно пройшли ряд законопроектів питань аграрної політики, блок другого читання. І зараз ми переходимо до наступного блоку першого читання. І серед них першим законом стоїть проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та деяких інших законодавчих актів щодо протидії рейдерству, так, пане голово комітету? 8121, так? Отже, я прошу всіх зайти в зал. Ми розпочнемо роботу з цього законопроекту. Тому я прошу автора бути на місці. Автор є. Співдоповідача бути на місці. Є співдоповідач. І давайте тоді працювать. Прошу, колеги, провести реєстрацію і зареєструватись. Прошу зареєструватись. [[16:02:47]] Зареєстровано 358 народних депутатів. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. І ми переходимо до наступного проекту закону блоку аграрної політики. Це є проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та деяких інших законодавчих актів щодо протидії рейдерству (№ 8121). Колеги, хто підтримує пропозицію розгляду його за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Голосуємо. [[16:03:36]] За-73 Рішення не прийнято. Верховна Рада України має намір детально розібратись у даному законопроекті, обговорити його по повній процедурі. І я запрошую до доповіді народного депутата України Кулініча Олега Івановича. Олег Іванович, будь ласка. Йдемо по повній процедурі. Будь ласка.
Шановні колеги, законопроект, який вноситься на ваш розгляд, це результат роботи робочої групи, яка працювала при комітеті протягом декількох місяців. До складу її увійшли, крім членів аграрного комітету, також представники Міністерства юстиції, Держгеокадастру, профільних асоціацій. Законопроект покликаний надати інструменти для боротьби з аграрним рейдерством, яке, на жаль, в останні часи буквально захлеснуло аграрну галузь. Хочу зауважити на основних положеннях даного законопроекту. Перше. Законопроект надає власникам земельних ділянок дієвий інструмент проти підроблених підписів на договорах оренди. Сьогодні договір оренди укладається у простій письмовій формі. За таких умов для реєстраторів прав перевірити справжність підпису власника на договорі майже нереально. Користуючись цим, у нас досить поширене явище рейдерського захоплення земельних ділянок через підроблені підписи на договорах оренди. Законопроект надає власнику право вносити до реєстру прав заборону реєстрації оренди без нотаріального посвідчення договору. Таке ж саме право надається і учасникам господарських товариств, які мають ті ж самі проблеми з протоколами про зміну учасників. Хочу зауважити, що ми не вводимо обов’язкову нотаріальну форму. Визначати, чи робити це, чи ні, буде саме власник чи учасник товариства. Але якщо він це зробить, рівень його захисту суттєво підвищиться. Друге. Законопроект зобов’язує відцифрувати усі документи на землю, які на сьогодні присутні лише у паперовому вигляді, тобто ті, які складалися до 2004 року. Та проблема подвійної реєстрації оренди, яку ми маємо сьогодні, це наслідок того, що мільйони договорів оренди і державних актів на землю існують у нас лише в паперовому вигляді. В результаті реєстратор, що реєструє оренду землі, не може перевірити, чи був старий договір оренди, адже його в електронній базі даних немає. Цим користуються рейдери, масово укладається поверх старого договору оренди землі новий договір з іншим орендарем. Тому законопроект зобов’язує Кабмін, за бюджетні кошти, перевести в електронну форму та внести до кадастру інформацію про усі існуючі права на землю. Є суттєві зміни до порядку поновлення договорів оренди. Сьогодні при реєстрації прав на землю у нас діє заявницький принцип. Що це означає на практиці? Наприклад, договір оренди укладений на 7 років, але через 7 років запис про оренду не виключається з реєстру, поки власник чи орендар не подасть заяви про припинення права оренди. В результаті строк оренди закінчився, а в реєстрі він продовжує рахуватись чинним, і так може тривати роками. Величезні проблеми ми маємо з поновленням договорів оренди. Закон вимагає для поновлення договору відправлення орендарем повідомлення про бажання поновити договір на новий строк. Якщо власник погодився або просто не відповів, договір вважається поновленим на той же строк. На практиці ми маємо значну кількість зловживань, наприклад, масово відправляються конверти не з поновленнями, а з чистими папірцями. Законопроект вводить два види договорів: з пролонгацією та без пролонгації. Якщо договір не містить умов пролонгації, після закінчення строку оренди договір автоматично виключається з реєстру прав. Якщо ж договір містить умови пролонгації, то і орендар, і власник до закінчення строку оренди зможуть подати до реєстру заяву про припинення договору. Якщо така заява подана, після закінчення строку оренди договір буде автоматично виключений з реєстру. Якщо заява не подана, він автоматично продовжується у реєстрі на цей же строк. Тобто в результаті зловживання з обміном папірцями будуть припинені, все буде проходити через реєстр, а права обох сторін захищені. Також законопроект містить багато інших положень. Це і спілкування з Державним земельним кадастром в режимі он-лайн, і підвищення відповідальності державних реєстраторів, і автоматизація взаємодії між кадастром і реєстром прав. Хочу подякувати усім членам робочої групи, які брали участь у розробці даного законопроекту. Документ вийшов досить значним за обсягом, і, як на мене, доволі якісний. Маю надію, що він буде проголосований у першому читанні і сприятиме тому, що власники і орендарі земельних ділянок одержать справжній інструмент для захисту своїх прав. Дякую за увагу.
Дякую вам. Прошу приготуватися на запис до доповідача. Прошу провести запис. Спориш Іван Дмитрович від "Блоку Петра Порошенка".
Іван Спориш, 15 округ, Вінниччина. Звичайно, цікавий законопроект, і дійсно ми повинні його підтримати. Насамперед, запитання полягає в тому, чи не забагато ми надаємо державним кадастровим реєстраторам доступ в цьому онлайн-режимі і таке інше, чи не буде якихось порушень? Друге. Знову ж таки, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, наявність відповідних відомств і таке інше – це все ми надаємо можливість проаналізувати, все ми даємо можливість, щоб все-таки. Чи не буде тут якихось порушень, чи не буде тут – отут питання номер один, я хотів би, щоб ви дали відповідь на це запитання. А в цілому, я рахую, що ми повинні прийняти, і ми будемо підтримувати в першому читанні даний законопроект.
Будь ласка, Олег Іванович.
Я хотів би зазначити, що ми доволі багато провели робочих груп якраз з Мін’юстом і Держгеокадастром, і всі ті зауваження, от, про які ви говорите, вони враховані на базі напрацювання робочих груп. У нас вийшла доволі, ну, редакція доволі така чітка: взаємодія між реєстром речових прав і між кадастром. Тобто вони будуть працювати синхронно в режимі он-лайн і абсолютно нічого не буде заважити нормальній роботі і геокадастру, Держгеокадастру, і Міністерству юстиції. Дякую.
Дякую вам. Давиденко Валерій Миколайович.
Шановні колеги! Зазначений законопроект є дуже важливим, ситуація з земельним рейдерством набирає все нових і нових обертів. Комісії, які створені урядові, штаби, вони не дають можливості зупинити цю ситуацію, тому даний законопроект є на часі. Прошу підтримати його і покінчити з тим ганебним явищем. Дякую.
Дякую вам. Пан Олег, будь ласка.
Дякую, Валерій Миколайович. Дійсно ми повинні напрацювати такі законодавчі зміни, щоб всі комісії і штаби припинили своє функціонування. Тому що все це – захист прав власників, захист орендарів – все це повинно бути в законі і це все повинно виконуватися. Тому ви правильно говорите. Дякую.
Дякую. І заключне запитання Єднак Остап Володимирович передає Євтушкові. Будь ласка, пане Сергій.
Дякую, пане Голова! Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Насправді, дійсно зараз дуже актуально ми розглядаємо цей законопроект, оскільки випадків про рейдерство землі дуже багато, і звернень у наші приймальні надходить безліч. Але я от дивлюсь законопроект, очевидно ми його підтримуємо, але хотілося б отримати відповідь. Я передусім розумію, що проблема полягає у зловживаннях силових структур стосовно процесуальних дій. Скажіть, будь ласка, чи цей нормативно-правовий акт, чи проект нормативно-правового акту конкретно врегульовує саме в цьому напрямку – зловживання силових структур саме процесуальними діями, які накладають арешти на землі, і тим самим рейдерують земельні ділянки? Дякую.
Будь ласка.
Дякую вам за запитання. Даний законопроект якраз направлений на те, щоб захистити права і власників земельних ділянок, і орендарів. Тому що ви правильно говорите, останнім часом дуже багато звернень по всій країні, кожна область, є такі сигнали, де дійсно люди не захищені, і є рейдерські захоплення. І тому я вважаю, що ми повинні все зробити, авторський колектив і всі народні депутати, щоб напрацювати такий законопроект, щоб він дійсно став законом, який буде захищати права власників і орендарів. Що стосується вашого запитання, я думаю, що в другому читанні ми могли б доопрацювати, і щоб цих речей, про які ви говорите, про зловживання, не було в законі. Дякую.
Дякую вам, дякую, Олег Іванович. До співдоповіді запрошується заступник голови Комітету з питань аграрної політики Бакуменко Олександр Борисович. Будь ласка.
Ще раз велике спасибі народним депутатам за чотири аграрних законопроекти. І в мене є таке сподівання, що ми проголосуємо і останні ще чотири, які в нас у порядку денному. Шановний пане головуючий, шановні колеги! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 3 квітня 2018 року розглянув проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та деяких інших законодавчих актів щодо протидії рейдерству (реєстраційний номер 8121), поданий народними депутатами України Кулінічем, Бакуменком, Ляшко – більше 30 народних депутатів, і вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Таке рішення комітету обумовлено тим, що протягом останніх років рейдерство в Україні, незважаючи на створення цілого ряду комісій – міжвідомчої урядової комісії, комісії Мін’юсту, оперативних обласних штабів – продовжує завдавати економічних втрат в країні, руйнує правову систему держави та значно ускладнює сільськогосподарську діяльність і розвиток приватного бізнесу. У значній мірі цьому сприяє недосконалість законодавчого регулювання питань забезпечення захисту майнових прав власників і користувачів земельних ділянок. Хочу нагадати, що у вересні минулого року при аграрному комітеті була створена робоча група для напрацювання законопроекту з даного питання, до складу якої увійшли народні депутати України, керівництво Мін’юсту, Мінагрополітики, Держгеокадастру, аграрних асоціацій, експерти у сфері земельних відносин, а також відповідні фахівці Генеральної прокуратури та Національної поліції України. Всі напрацювання робочої групи стали основою для законопроекту, який ми зараз розглядаємо. Законопроектом пропонується запровадження на законодавчому рівні цілого ряду дієвих запобіжників, які б унеможливили неправомірне заволодіння землями, що використовуються сільськогосподарськими підприємствами, у тому числі шляхом подвійної реєстрації договорів оренди земельних ділянок, а також унеможливлення захоплення майна і привласнення корпоративних прав цих підприємств. Зокрема, законопроект передбачає вдосконалення процедури державної реєстрації земельних ділянок, речових прав на них і взаємодію Державного земельного кадастру та Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, забезпечення фінансування та внесення до 1 січня 2019 року до Державного земельного кадастру усіх відомостей, встановлених Законом України "Про Державний земельний кадастр", про всі сформовані земельні ділянки, підвищення адміністративної відповідальності за вчинення державними реєстраторами прав порушень вимог законодавства при вчиненні реєстраційних дій, вирішення інших важливих питань у сфері регулювання земельних відносин. Загалом законопроектом (реєстраційний номер 812) пропонується внести зміни до 14 законодавчих актів України, що дозволить комплексно врегулювати питання протидії рейдерству. Ухвалення цього законопроекту дозволить забезпечити ефективний захист майнових прав власників і користувачів земельних ділянок, запобігти протиправному поглинанню і захопленню майна сільськогосподарських підприємств. Зважаючи на зазначене, прошу вас, шановні колеги, підтримати рішення комітету та прийняти законопроект (реєстраційний номер 8121) за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу провести запис на запитання. Кужель Олександра, будь ласка. Передає Івченкові. Пане Вадим, будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я прошу, щоб ми сконсолідувалися, оскільки цей закон значно знизить ризики щодо рейдерства, яке виникає під час внесення даних в реєстри Мін’юсту під час того, що обидва реєстри є віддаленими один від одного. Цей закон допомагає сьогодні чітко встановлювати, як будуть продовжуватися договори оренди, ніхто сьогодні просто підписувати бумажки не буде. Якщо власник землі захоче, щоб його договір оренди був продовжений нотаріально, це буде записано в відповідному реєстрі. Підтягуються обидва реєстри, і навіть підтягуються ті дані, які були до 2013 року. Колеги, я потім приведу приклади рейдерства, вони настільки масові. І сьогодні рейдерство відбувається: а) через корпоративне управління; б) через реєстри; і це через суди і правоохоронні органи. Саме через реєстри і підтягування цих реєстрів ми сьогодні вдосконалюємо законодавство. Тому прошу.
30 секунд.
Тому, колеги, прошу сконсолідуватися і обов’язково, щоб ми прийняли за основу даний законопроект. У нас вже напрацьовані інші пропозиції, щоби вдосконалити максимально, щоби питання рейдерства пішло в минуле і як таке, що більше ніколи не буде повертатися на українські поля.
Наступний, будь ласка, Євтушок Сергій.
Сергій Євтушок, "Батьківщина". Насправді, я хотів би під тримати свого колегу і сказати, що фракція дійсно буде підтримувати даний законопроект, але в першому читанні, оскільки, я думаю, саме Вадим Івченко у виступі (по процедурі це дозволяється) за більшим часом розповість про ці випадки жахливі, які, на жаль, є в нашому сьогоденні. Оскільки наші приймальні сьогодні приймають дуже жахливі звернення від людей, які потерпають від рейдерів. А до вас теж питання наступного змісту. Від самої процедури і зловживання у процесуальних процедурах в силових структурах відбуваються такі речі. Скажіть, будь ласка, як ви будете напрацьовувати в комітеті до другого читання, і чи врахуєте ви ці речі, яких допоки немає у даному нормативно-правовому акті? Дякую.
Спасибі вам за запитання, дуже слушне запитання. Як на мене, ми працювали разом, члени Комітету правоохоронної діяльності були задіяні. І я думаю, що є поля до другого читання, де ми можемо внести ряд змін і доповнень, які будуть задіяні, в тому числі фахівці цих профільних комітетів, тому що ми – аграрний комітет. І я думаю, що люди, які бувші правознавці, включаться до роботи до другого читання, народні депутати, і ми зробимо цей законопроект більш детальнішим. І всі ті питання, які ви даєте, вони дуже важливі, найдуть в цьому законопроекті своє місце.
Дякую. І заключне запитання. Веселова Наталія, будь ласка.
Прошу передати слово колезі Остапу Єднаку.
Остап Єднак, політична партія "Сила людей". Шановний доповідач, у мене таке питання. От я сподіваюсь, цієї осені вже парламент український не буде продовжувати ганебний мораторій і запустить ринок земель. І я вважаю, що цей законопроект якраз дуже потрібен для того, щоб унеможливити зловживання, рейдерство і тому подібне, коли нарешті запрацює в Україні довгоочікуваний ринок земель сільськогосподарських. У мене ж питання, оце системне рейдерство, от воно має явно ознаки системності, явні ознаки співпраці або спайки правоохоронних органів, нотаріату, можливо, з боку Міністерства юстиції та злочинних угруповань. Тобто є ознаки корупції і організованої злочинності в цих схемах. Як ви оцінюєте ефективність роботи правоохоронних органів в розслідуванні цих схем? Тому що завжди от коли не може уряд нічого зробити, відповідальність перекладається на парламент тут.
30 секунд, будь ласка.
Тобто парламент України завжди при бездіяльності уряду або зловживанні правоохоронних органів повинен затикати дірки. Як ви оцінюєте ефективність виконавчої влади та правоохоронних органів в боротьбі з цим рейдерством? Дякую.
По-перше, то, перша частина вашого запитання, цей законопроект, як і ті, що ми прийняли про консолідацію і інші, – це законопроекти, які завершують земельну реформу. Вони комплексні, вони виписані для того, щоб унеможливити всі ці ганебні явища і дати розвиток далі аграрному бізнесу. Те, що стосується ринку земель. Ну, це питання. ми розглядаємо зараз закон про обіг, проект Закону про обіг земель. При комітеті створена робоча група. Напрацюємо законопроект, надамо його громадськості. Вивчать його люди і фермери, і всі останні, і далі буде вже політичне рішення Верховної Ради: приймати або ні. Як на правоохоронні органи, я б. це питання на дві частини. Перше. Є частина правоохоронців, які поводять себе дуже достойно, виїжджають зразу на ці ганебні явища і приймають активне рішення у вирішенні питань. І є інше питання, що ви задали. От, в цьому.
30 секунд, будь ласка.
роботу і дамо закон, який унеможливить таке явище як рейдерство на законодавчому рівні. А дальше з вами будемо питати з виконавчої влади, чому це виконується або не виконується. Спасибі.
Дякую. Отже, запитання завершені. Зараз виступи від фракцій і груп. Прошу всіх, хто має намір виступити від фракцій і груп, взяти участь у записі. Будь ласка, прошу провести запис. Від "Волі народу" до виступу запрошується Лабазюк Сергій Петрович.
Прошу передати Володимиру Михайловичу Литвину.
Будь ласка. Від трибуни, будь ласка.
Шановні народні депутати! Ми зараз обговорюємо надзвичайно важливе питання, яке набуватиме свого загострення, з введенням особливо ринку землі, а зараз ми спостерігаємо спроби, випадки є в кожному районі, захоплення земель, які перебувають в оренді у сумлінних людей, які працюють на землі, зберігають землю і платять людям відповідні кошти, і підтримують сільські територіальні громади. Очевидно, це рішення треба приймати. Але, разом з тим, виникає питання: а як бути, коли в ролі рейдерів виступають керівники державних адміністрацій? Наведу очевидний приклад. В Новоград-Волинському районі Житомирської області випадково керівники територіальних громад дізналися про те, що голова районної державної адміністрації власноруч, таємно своїм розпорядженням роздав, як мінімум, 2 тисячі гектарів землі, яка є спільною власністю громад, це нерозпайовані паї. І про це дізналися тоді, коли приїхали молоді нові власники цієї землі з вимогами зареєструвати відповідні документи. З цього приводу я неодноразово звертався до Кабінету Міністрів України, до всіх правоохоронних органів – віз нині і там. Тоді депутати районної ради прийняли рішення про недовіру такому керівникові районної державної адміністрації. При цьому, зважте, місцевим людям, які працюють на землі, виставлено сплачувати 8 і більше відсотків від вартості земельного паю. Цим людям, які прийшли, зайди, які не мають жодного відношення до району, відсоток складає 3. Коли районна рада прийняла рішення про недовіру такому керівникові, було відмовлено в прийнятті відповідним рішенням тут у Києві. Після довгих наполягань прийняли таке рішення: звільнити за власним бажанням. Зрозуміло чому, бо він представляє за політичною ознакою частину тут з правого боку правлячої політичної сили на даний момент. Виходить так, що рука руку миє, ворон ворону око не виклює. Користуючись нагодою, я вчергове звертаюся до Кабінету Міністрів України, до Генеральної прокуратури, до Міністерства внутрішніх справа, завершити розслідування цієї справи і прийняти об’єктивні висновки. А головне, щоб людям повернули цю землю. Бо він перейшов, сів у сесійну залу депутатом районної ради, але земля у людей зникла. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Івченко представить позицію фракції "Батьківщина". Прошу вас.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! 17 червня 2016 року фермер, село Червоні Пологи, Лубенський район на Полтавщині прийшов на своє поле, а там два комбайни Джон Дір. Йому показали рішення Апеляційного суду Полтавської області, де йому заборонено здійснювати обробіток своїх посівів. Натомість, щоб правоохоронці його захищали, його просто рейдери побили. Колеги, в 2015 році у власному будинку, село Потік на Київщині, по-звірячому вбили фермера Василя Мальованого. Зайшли в будинок, отруїли вівчарок, прив’язали дружину і почали катувати фермера, відстрелили обидві ноги, він загинув. Досі, 2 роки, триває слідство. Колеги, "Нива-2010", Михайло Трибиненко. Микола Трибиненко, в 2017 році реєстратор змінив структуру власності: 65 відсотків на користь офшорної компанії, потім продали на Торговий дім "Дніпромет". Колеги, Одеська область, фермерське господарство "Дар", переоформили на бомжа, а потім бомж за 5 мільйонів продав одному з депутатів наближеного до коаліції в тій області. Колеги, і таких випадків мільйони, коли гинуть люди. Сьогодні рейдерство процвітає в трьох іпостасях. Перше – це корпоративне рейдерство, коли переписують просто фірми з одної на іншу. Друге – це рейдерство, коли змінюють реєстри, змінюють реєстри ДЗК у тому числі, коли тобі вже починає не належати тобою орендована земля. І третє – це рейдерство через виконавчу службу, через суди і так зване рейдерство "по беспределу", коли заходять Джон Діри і забирають чужий врожай. Ми цим законом врегульовуємо саме другу частину, коли ми підтягуємо до реєстру Мін’юсту реєстри ДЗК, які велися до 2013 року і з 2013 року. Ми надаємо державним кадастровим реєстраторам доступ в он-лайн режимі до реєстрів Мін’юсту. Ми скасовуємо необхідність отримування власниками і користувачами земельних ділянок паперових витягів, тепер це автоматично буде робити реєстратор. Ми встановлюємо обов’язок державного реєстратора перевіряти у ДЗК повністю дані про нерухоме майно і так далі. Колеги, ми між першим і другим максимально вдосконалимо. Рейдерство має увійти в минулі роки, ми маємо вдосконалити. І кожен орендар має чітко, інвестор, знати, що якщо він орендує і вкладає кошти, ніхто у нього нічого не забере. Колеги, голосуємо у першому читанні і вдосконалюємо до другого вже більш.
Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Вадатурський представить позицію "Блоку Петра Порошенка". Прошу.
Доброго дня, шановні колеги. Знаєте, з одного боку, ми заохочуємо інвестиції, створюємо робочі місця, а з іншого боку, на жаль, ми обговорюємо неодиночні випадки рейдерських атак в Україні, які, на жаль стали носить системний характер. І тому цей законопроект нам дуже потрібний і очікуваний суспільством. Що ми вирішуємо? Перше. Вирішує питання стимулювання переходу до єдиного реєстру земельних ділянок, оскільки стимулює підписання саме нотаріальних договорів. По-друге, також вносять зміни до процедури земельних торгів. Так, гарантійний внесок щодо договору оренди встановлюється на рівні 50 відсотків, а було 100 відсотків стартового розміру річної плати за користування земельної ділянки. Третє. Враховано ряд інших заходів для запобігання рейдерства. Так передбачено, що учасник товариства може встановити вимогу нотаріально-засвідчене справжності власного підпису під час прийняття рішення з питань діяльності товариства. Законопроект також ліквідує монополію нотаріусів на своїх округах, адже дозволяє нотаріусу діяти за межами своїх нотаріальних округів у разі посвідчення договору оренди, сервітуту щодо сільськогосподарських земель. Єдине питання, яке потрібне нам вирішити, хто буде сплачувати за нотаріуса? Тобто це буде носити фінансовий тягар. І у нас стає питання, чи це буде платити власник, який буде забезпечувати безпеку якраз такої угоди, або все ж таки буде нести фінансовий тягар держава. Чому? Тому що постійно ми змінюємо вимоги до нових і нових реєстрів. І тому, щоб це зупинити і закінчити цю історію, створення нових реєстрів, потрібно зробити так, щоб держава за це відповідала. А так, прошу колег мобілізуватися і підтримати законопроект, який зменшить рівень рейдерства в Україні і зможе якраз інвестиції в аграрний сектор, і переробку, і вирощування інтенсивних сільгоспкультур. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позицію фракції "Самопоміч" представить народний депутат Іван Мірошниченко, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! У нас ще сьогодні один знаковий закон 8121 – протидія рейдерству та незаконному поглинанню. Хочу знову відмітити те, що ми дуже довго йдемо до таких знакових рішень. Чому довго? Тому що поки обговорюємо, пишемо законопроекти, рейдери роблять свою роботу, забирають у власність кошти у людей, які витратили, по багатьох наших випадках, які потім наведу, майже все своє життя, створюючи свої підприємства і в один день вони це все втрачають. Тому цей законопроект треба приймати терміново. Я хочу подякувати багатьом депутатам із "Самопомочі", із інших фракцій, які приймали участь в розробці цього законопроекту. Хочу надати статистику офіційну, а вона говорить про наступне – це статистика Генеральної прокуратури України: 400 випадків рейдерства за 2017 рік, в 2018 вже 563. Про що це говорить? Що всі наші потуги, як кажуть, всі наші спроби, вся наша робота запобіганню рейдерству, на жаль, не має позитивного результату. Сьогодні мій колега Вадим Івченко вже наводив приклади – це Бережинка або господарство "Нива-2010". Наші депутати там були, де в один день власника переписали його власність, він навіть і не знав. Потім перепродали, а потім в силовий спосіб зайшли на підприємство забравши всі активи, готову продукцію і так далі. Братський маслопресовий завод, Миколаївська область, та ж сама схема. Господарство "Добре" в Кіровоградській області – та ж сама схема. Хорольський комбінат дитячого харчування – єдиний комбінат в Україні, який виробляв дитяче харчування і конкурував з західними брендами, його теж забрали. Забрали рейдери, але це не рейдерство, рейдерство раніше воно завжди було, але воно мало під собою якусь інтелектуальну основу, якісь рейдери використовували законодавчі колізії, щоб зайти на підприємство або його забрати. В останніх випадках, які ми маємо з ними справу – це просто пограбування – це не рейдерство. Коли переписують власника по підробним документам і у фізичний спосіб забирають підприємства. Тому цей законопроект треба приймати. Ще хочу особливу увагу наділити, звернутися до Першого віце-прем’єра Кубіва, під головуванням якого ми поновили всі разом роботу Міжвідомчої антирейдерської комісії, яка спрямована на захист бізнесу і вона вже працює останні 6-7 місяців. Є вже дуже гарні певні успіхи, ми розглянули десятки підприємств на цій комісії. І хочу попросити, по-перше, подякувати йому і попросити.
Завершуйте, будь ласка, дайте 30 секунд.
Хочу, по-перше, подякувати всім учасникам, а також Степану Івановичу Кубіву за роботу. Але незважаючи на те, що там присутні всі керівники силових структур – Міністерства юстиції, представники ГПУ, МВД, НАБУ – на жаль, ми ще нікого не змогли покарати. Тому що, да, дійсно, ми маємо діяти в законний спосіб, коли рейдери діють в незаконний, тобто вони швидше, більш ефективніше. Але ще раз, якщо ми будемо діяти.
Дякуємо вам за ваш виступ. І тепер від групи "Відродження", будь ласка, слово має народний депутат Лабазюк, будь ласка. А! Від "Волі народу" йому передає Развадовський, будь ласка. Але він представить позицію не "Відродження", а "Волі народу". Дякую.
Ще древні римляни говорили "хто попереджений – той у безпеці". Що ми маємо станом на сьогодні? Рейдери знайшли пробіли в законодавстві, створили свої так звані угрупування, і, можливо, і дуже часто за підтримки силових структур віджимають у людей бізнеси, які вони створювали десятками років, не гребуючи нічим – ні майном і даже вже ні життям людей. Що ми маємо станом на сьогодні? Створені антирейдерські штаби при облдержадміністраціях не до кінця дієво змогли спрацювати, знову ж таки через те, що в законодавстві не було врегульовано ці такі запобіжники. І комісія, яка створена за головуванням Кубіва Степана Івановича, намагалася максимально усунути всі пробіли, але в короткі терміни без законодавчих змін ми побачили, що це змінити неможливо. Що ми отримали в результаті? Рейдери, розуміючи, що в них є час – рік-півтора, поки ми будемо змінювати законодавство – вони масово, і в окремих областях доходило до страшних наслідків, коли гинули люди. Сьогодні ми маємо з вами можливість зупинити ці події, яких є досить багато зареєстрованих вже офіційно – більше 570 зареєстрованих тільки таких подій відбулося за останніх півтора-два роки. Отож, сьогодні нам потрібно вирішити дане питання, і, фактично, ми системно вирішуємо усунення декількох лазівок. Перше. Це відсутність можливості нотаріальних посвідчень підписів учасників юридичних осіб при зміні власності на корпоративні права підприємств, що давало змогу так званим "чорним" нотаріусам в змові разом з рейдерами забирати у людей бізнес. Друге. Невикористання державними реєстраторами під час здійснення реєстраційних дій відомостей інших реєстраторів. Третє. Неповнота відомостей Державного земельного кадастру про земельні ділянки, реєстрація яких відбулася до 1 січня 2013 року, що, знову ж таки, давало змогу рейдерам працювати. Отож, сьогодні наше завдання – відновити чітко законність і право власності людей, дати змогу створення нормального інвестиційного клімату, забезпечити гарантії і безпеку для бізнесу, а тим більше, напередодні важливого вирішення зміни. мораторію на продаж землі. Отож, сьогодні прошу підтримати всі політичні сили і позафракційних даний законопроект.
Дякую. Колеги, чи правильно я розумію, що всі фракції і групи використали своє право долучитись до обговорення законопроекту 8121? Немає більше бажаючих, "Опозиційний блок", "Народний фронт"? Немає. Шановні колеги, я прошу зараз записатися для обговорення народних депутатів України. Будь ласка. Будь ласка, Олексій Мушак, вам слово. З трибуни будете виступати, запрошуємо вас.
Шановна пані головуюча, шановні колеги! Олексій Мушак, "Блок Петра Порошенка". Сьогодні ми голосуємо антирейдерський законопроект, який стосується тих людей і тих компаній, які орендують землю. І ми насправді хочемо захистити їхнє право, і це є правильно. Але що робити з людьми насправді, які є власники? Бо, по суті, їхні права рейдеряться вже 17 років з тих пір як зроблений мораторій? Це питання не тільки того, що ми втрачаємо гроші, а насправді, це не стільки навіть про це питання, хоча грошей при відкритті ринку буде багато, це є питання прав людей. Це вже навіть не смішно, бо Європейський суд з прав людини визнає, що в Україні тотально порушуються права 7 мільйонів громадян України. Шановні колеги, які виступають за підтримку фермерів, за підтримку інших, там, форм власності! Як можна робити довгострокові інвестиції, якщо в тебе земля не у власності, і ти постійно під ризиком, що в тебе її заберуть? В цьому немає ніякого сенсу, і саме тому аграрка України, вона по суті складається з технічних культур. Ніхто не вирощує сади, де багато дається робочих місць. Органіка. Ну крім, звичайно, садів, крім Закарпатської області, горіхи там вирощують. Але, насправді, це не є як би сильним поштовхом для всієї України, це всього лише сильний поштовх для маленької, невеликої, але гордої області. Шановні колеги, треба питання вирішувати по суті. Мораторій – це є спаплюження, це є дискримінація і це є тотальна бідність. І скільки би ми законів не приймали з приводу антирейдерства, але поки не буде повноцінного права власності на землю, не буде і захисту орендних прав. Дякую вам. Мораторій – зло, і повинен бути відмінений. Спасибі.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Василь Німченко. Законопроект місця буде виступати. Будь ласка, пане Василю.
Шановні колеги! Я хотів би звернути вашу увагу на предмет того, що йде питання, що ми розглядаємо наслідки. Шукайте причину. Від. хто рейдер, яка його правова природа, навіть негативна. Так от я вам хочу сказати, що на сьогоднішній день, на сьогоднішній день в Україні "безхози" розпайовані, майже 6 мільйонів гектар сільгоспугідь. "Безхози" – це в кавичках, тому що цими землями користуються, і, виходячи з того, що ці власники паїв вимерли вже півтора мільйони, а всього три отримали, а не користуються. Лише 50 процентів, хто отримав паї на сьогоднішній день, він обробляє землю, і той туди нападає. Я хочу сказати, що ми тут в залі Верховної Ради обговорюємо питання про рейдерів. Я можу вам пофамільно назвати, хто тут рейдер сидить, не надо, я можу сказати номери машин, хто з автоматами їздив по Черкащині. Оце рейдери тут, шукати їх надо. І ви знаєте ті події, які проходили на Кіровоградщині і інших. Коли ми ведемо мову про рейдерство, то треба відверто сказати, що держава втратила – втратила свій модуль сили відносно порушників. Что такое рейдерство – это розбій, это грабіж, от таку має воно кваліфікацію. І тому я хотів би, що коли ми обговорюємо це питання і ставимо його на обговорення у вищому законодавчому органі, то ми перш за все повинні сказати про те, що йдеться про святая святих – власність українського народу – от що є земля. Переді мною тут виступаючий вів мову про те, що вже й мораторій – це ганьба, треба його кинути в кошолку, в торговлю і розпродати цю землю. Оце поки такі ідеї будуть бродити у нас в голові, це буде біда для України, це буде біда для України. Я хотів би напомнити про те, що всегда земля була, кормила українця, і не лише трударя сільського, а й робітників. Вона весь народ кормила. І сейчас подивіться, подивіться, хто формує на сьогоднішній день бюджет? Аграрний.
Ви завершили, да? Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Івченко, будь ласка, передає слово народному депутатові Крульку, Івану Крульку, прошу.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Безумовно, що законопроекти, які захищають права власників земельних ділянок, які захищають тих, хто дійсно чесно обробляє землю, створює додаткову вартість, створює національний продукт, хто платить податки і утримує свої родини, такі законопроекти треба підтримувати. І фракція "Батьківщина" на своєму засіданні прийняла рішення проголосувати за цей законопроект. Але в той же час давайте подивимося проблему ключову, чому виникають по Україні ситуації, від яких, відверто кажучи, волосся дибки стає і стає моторошно. Коли до звичайних українських людей, які звикли заробляти своїми руками, які вирощують хліб на землі, до них приходять, їх б’ють, від них відбирають землю, їх змушують підписувати незрозумілі договори. У мене виникає запитання: а чи проблема в тому, що парламент десь не прийняв якогось закону антирейдерського, чи проблема полягає в тому, що правоохоронна система не виконує свої функції, яка полягає – захист прав кожного громадянина, яка полягає в боротьбі з бандитами, яка полягає в боротьбі з крадіями? Натомість парламент змушений ці питання вирішувати в цій сесійній залі. І безперечно, тут є кілька важливих речей, про які я хотів би сказати, які є в цьому законопроекті. Це зокрема питання, коли кожен землевласник отримає право вимагати, щоб продовження договору його оренди, його паю, земельної ділянки засвідчувалося нотаріально. І такий нотаріальний підпис дасть можливість додаткового захисту. І щоб землевласники розуміли, що не будуть підміняти, як зараз це скрізь відбувається – тільки в перші сторінки в договорах вписуючи нові дати, – а буде кожного разу необхідність такого нотаріального посвідчення. Ну, і крім того, безумовно, що цим законопроектом ми підвищуємо адміністративну відповідальність за вчинення державними реєстраторами порушень прав, порушень вимог законодавства про вчинення реєстраційних дій. Треба посилювати кримінальну відповідальність. Бо, на жаль, ми надали достатньо широкі права реєстраторам, надали достатньо широкі права нотаріусам, які можуть зараз самостійно вносити будь-які зміни в державні реєстри. І це призвело до того, що у нас з’явились "чорні" нотаріуси, ті, які зловживають своїми правами. І коли людина одного дня прокидається і виявляється, що він вже в реєстрі не є власником земельної ділянки, хоча має відповідний акт про право власності на землю. Тому, безумовно, що з такими речами треба в першу чергу боротися. Але у той же час це не у тому числі проблема зараз парламенту і це не питання Кримінального кодексу, а це через те, що немає відповідальності таких нотаріусів, що Міністерство юстиції не притягає їх до відповідальності і не позбавляє ліцензії. Якби це було, то, очевидно, нам не приходилося б говорити у цій сесійній залі про те, що землевласники потерпають від рейдерів. Дякую.
Будь ласка, наступний виступ народний депутат Левченко.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Зараз у цій сесійній залі відбувається величезне лукавство, величезне лицемірство. Коли йде таке детальне обговорення цього питання про запобігання рейдерству щодо земель сільськогосподарського призначення, щодо нищення малого і середнього фермерства, але при цьому всі чудово розуміють, що, власне кажучи, більшість у цій сесійній залі і призвела до такого стану. Це більшість у цій сесійній залі призначила міністра внутрішніх справ Авакова, чиї "орли" (в лапках) кришують оцю діяльність і дуже часто беруть безпосередню участь у знущанні над фермерами. Вони не беруть участь у тому, щоб, наприклад, закривати незаконні потоки, закривати уникнення сплати податків у великих холдингах агропромислових, а щодо знущання над фермерами беруть участь. Це ця сесійна зала приймала законодавство щодо так званого реформування прокуратури, яке насправді жодним чином прокуратуру не реформувало, і далі прокурори, як кришують ці питання, так і кришують, так. Це ця сесійна зала голосувала за так зване реформування судової системи, яке насправді зберегло судову систему на тому самому місці, як вона була раніше, і це ті ж самі судді приймають ті ж самі рішення, які дозволяють знущатися над малим і середнім фермерством. Це ця сесійна зала проголосувала за божевільне рішення про тотальну децентралізацію в плані реєстрації майнових прав, коли тепер будь-який нотаріус будь-де може внести будь-яке дурнувате рішення, божевільне, незаконне у відповідні реєстри, і таким чином за кілька хвилин власність незаконно переходить від законного власника, який робив все можливе і працював, щоб підняти це підприємство, до абсолютно лівої особи, наближеної до влади. За це все голосувала ця сесійна зала. І справа полягає в тому, що, так, можна проголосувати за цей закон, ви знаєте, це така позитивна бутафорія, він певні позитивні новації вносить, які за великим рахунком нічого не змінять. А чому не змінять? А, тому що і далі правоохоронна система не буде їх виконувати, тому що у нас і далі не буде правової держави і далі, власне кажучи, без втілення в життя цього закону нічого не покращиться для малих і середніх фермерів. Далі буде покращуватись для латифундистів, для великих агрохолдингів, а для малих і середніх фермерів не буде покращуватись, далі над ними буде. будуть знущатися. Тому оце основне питання, основне питання в побудові правової держави. І було б добре, щоб нарешті в нас з’явилася така більшість в Верховній Раді, яка би займалася побудовою правової держави. І в цьому контексті так само, коли було згадано, були маніпуляції про заборону торгівлі землею сільськогосподарського призначення, так, згадувався Європейський суд, хоча він прийняв зовсім інше рішення, він не сказав, що треба терміново дозволити дикий ринок, він сказав, що треба створити механізми, щоб можна було продавати землю, а землю можна продавати державі, наприклад, необов’язково приватним власникам. Так от, коли були ці маніпуляції знов-таки, не говорять про основну проблему – про те, що у нас немає правової держави. Як буде правова держава, так і.
30 секунд завершити.
Як буде правова держава, так будуть так само і під орендовану землю давати серйозні інвестиції, так як є це у всіх розвинутих країнах світу. Тому що інвестиції не вкладають в орендовану землю не тому, що вона орендована, а тому, що бояться, що отакими незаконними механізмами післязавтра заберуть всю, розірвуть всю оренду. Тому давайте будувати правову державу, а не займатися тут софістикою.
Колеги, зараз буде заключний виступ від депутатів. Після того ми переходимо до прийняття рішення. І я прошу усіх голів фракцій запросити депутатів в зал. Прошу секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал. І зараз заключний виступ від народних депутатів. Єднак Остап Володимирович. Будь ласка.
Дякую. Остап Єднак, політична партія "Сила людей". Шановні колеги, дуже добре, що цей законопроект був розроблений авторами і нарешті потрапив у сесійну залу, нам потрібно однозначно його приймати за основу. І я хотів би, і просив би комітет попрацювати впродовж серпня, щоб ми уже в вересні його прийняли в цілому, тому що ми розуміємо, що кожен тиждень, кожен день відбуваються нові факти рейдерства і що сім’ї власників земель, власників ферм, підприємств, вони всі страждають від цього беззаконня, і це потрібно якомога швидше припинити. Звичайно, що парламент України впродовж останніх декількох років намагається спрощувати процедури надання адміністративних послуг. Ми створюємо центри надання адміністративних послуг. Даємо додаткові можливості для державних нотаріусів, приватних нотаріусів, реєстраторів і тому подібне. Але під час виконання цих законів, виникають правові колізії, дірки в законодавстві, якими користуються недобросовісні і державні службовці, і реєстратори, і злочинні угрупування. Тому що усі ці закони, які ми приймаємо, вони вимагають відповідальності, певної правової культури. А громадянин в свою чергу, фермер, підприємець, він повинен знати, що якщо, не дай Бог, щось трапиться з його власністю, він завжди зможе покладатися на правоохоронні органи в захисті своїх прав і на судову систему. Чи може громадянин покладатися на ті інструменти правової держави? На жаль, теж, ні. І тому фактично від цього беззаконня страждають найбільш незахищені власники земельних ділянок, фермери малі і тому подібне. Тому я закликаю парламент прийняти цей закон, тому що знову ж таки ми повинні вже цієї осені запустити ринок землі. І ми повинні знати, що правові механізми будуть належним чином працювати, щоби при запуску ринків землі ми не бачили таких ганебних випадків. І щоби, не дай Боже, знову ж таки не виникали певні дірки в законодавстві, якими будуть користатися недобросовісні люди. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Отже, колеги, прошу заходити в зал. Ми завершили обговорення. Прошу займати робочі місця і голів фракцій прошу запросити депутатів в зал. Чи є потреба заключного слова? Бакуменко, Кулініч. Немає, так? Отже, членів комітету теж прошу максимально змобілізувати колег народних депутатів. Прошу з урядових лож і з лож гостьових повернутися в зал. Ми переходимо до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та деяких інших законодавчих актів щодо протидії рейдерству (№ 8121) за пропозицією комітету за основу. Підтримаємо аграрний комітет, колеги, прошу проголосувати, прошу підтримати за основу 8121. Голосуємо уважно і відповідально, голосуємо, прошу підтримати. [[16:59:09]] За-232 Рішення прийняте. Зараз, колеги, я зачитаю спочатку оголошення, а потім вашу заяву. Будь ласка, Ірина Геращенко одна хвилина оголошення.
Шановні колеги, до президії надійшли заяви від народних депутатів Ревеги і Бандурова, що їх картки так само не спрацювали під час голосування за законопроект 6490-д, і вони просять враховувати їх голос за Закон про внесення змін до Податкового кодексу України про стимулювання, створення та діяльності сімейних фермерських господарств.
Дякую вам. І зараз надійшла заява на перерву від двох фракцій: "Самопоміч" і "Батьківщини". Фракції готові замінити перерву на виступ від трибуни. І виступати буде Семен Семенченко, 3 хвилини, включіть мікрофон.
В останні дні викликає тривогу ситуація, пов’язана із зупинкою і оглядом бойовими кораблями ЧФ РФ і ФСБ РФ суден, які слідували через Керч-Єнікальський канал в українські порти Азовського моря. Наприклад, 9 липня ФСБ РФ затримала в Азовському морі сім торгівельних суден, які йшли до України. Затриманню і огляду піддавалися як українські, так і іноземні судна. На українських суднах співробітники ФС РФ, крім осмотру проводили з екіпажами українських суден якоби бесіди. І вони шукали на тілах українських моряків, членів екіпажів патріотичні татуювання, запитували про участь в АТО, добровольчих батальйонах, "Правому секторі". Паралельно з економічною блокадою з моря почалося нарощування воєнної присутності РФ в Азовському морі, де до травня 2018 року перебували тільки кораблі їх берегової охорони і прикордонної служби. Зараз же практично сформована азовська флотилія флоту РФ. В її складі артилерійські катери типу "Джміль", малі десантні кораблі типа "Серна", які вже перекинуті агресором з Каспію. На початку червня в Азовське море також прибули два ракетних корвети, які до цього брали участь в ракетних обстрілах території Сирії. Таким чином за допомогою військової сили російським агресорам знецінюється економічна і торгівельна діяльність України в Азовському морі. Крім того створюється загроза проведення операції вторгнення або обстрілів на узбережжі Азовського моря цим російським угрупуванням. Чому це все відбувається? Кордон України по Азову зараз де-факто проходить по лінії прибою. Росіяни можуть вільно оперувати в цьому морі, керуючись положеннями Договору 2003 року про спільне використання Азовського моря і Керченської протоки. Іншими словами, українсько-морського кордону там фактично немає. В невеликому Азовському морі сформувалось велике військово-морське угрупування РФ і нам потрібно на це негайно реагувати. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" вже зареєструвало у Верховній Раді проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Президента, міністра оборони України. І, внося цей проект постанови, ми вимагаємо від Президента України негайно подати до Верховної Ради України проект Закону про денонсацію Договору між Україною та Російською Федерацією про співробітництво у використанні Азовського моря і Керченської протоки. А також відповідно до пункту 5 частини першої статті Закону України "Про національну безпеку" звернутися з позачерговим посланням до Верховної Ради України про внутрішнє та зовнішнє становище України у зв’язку із спорудженням мосту через Керченську протоку та агресивними діями Російської Федерації в Азовському морі. Ми розуміємо, що зараз.
30 секунд, будь ласка.
Ми розуміємо, що зараз думки багатьох високопосадовців зайняті тільки виборами, але до виборів, дорогі друзі, треба ще дожити. Дякую.
Отже, ми завершили повідомлення. Переходимо до наступного питання аграрного комітету – це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення процедур. фітосанітарних процедур (№6673). Це друге читання, колеги, правок не багато. Тому я прошу не розходитися. І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Кулініча Олега Івановича. Будь ласка.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги, 20 березня 2018 року законопроект 6673 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур був прийнятий комітетом у першому читанні. При підготовці проекту до другого читання до комітету надійшло 92 пропозиції та поправки, з яких пропонується врахувати 51, врахувати частково 16, врахувати редакційно 2, відхилити 22 правки. Коротко зупинюся на редакції, яка пропонується комітетом з урахуванням поданих правок. По-перше, сьогодні у сфері фітосанітарного контролю існують суттєві проблеми. Критична ситуація склалася з модифікаціями. Основна причина – низька якість фітосанітарної експертизи. Держпродспоживслужбі просто не вистачає необхідної кількості інспекторів та матеріально-технічного забезпечення. Законопроект пропонує вирішити цю проблему шляхом уповноваження приватних лабораторій на проведення окремих фітосанітарних процедур, на відбір зразків та на проведення фітосанітарної експертизи. Уповноваження – це звичайна європейська практика, коли приватні лабораторії на рівні з державною відбирають зразки і проводять експертизу. Наприклад, так відбувається вже багато років в Голландії, Німеччині та інших країнах Європейського Союзу. Видача фітосанітарного сертифікату залишається за державою, тобто рішення про те, чи відповідає вантаж фітосанітарним вимогам, приймає саме державний інспектор. По-друге, законопроект передбачає створення реєстру уповноважених лабораторій та виданих ними висновків та реєстру фітосанітарних сертифікатів. Введення таких реєстрів дозволить належним чином контролювати діяльність не тільки приватних, але й державних лабораторій. По-третє, законопроект не руйнує існуючу систему фітосанітарної експертизи, а лише доповнює її. Державні лабораторії, які працюють сьогодні, так і будуть працювати. Більше того, на три роки до них не будуть висуватися додаткові умови по акредитації. Вони автоматично вважаються уповноваженими, а функція проведення арбітражної і фітосанітарної експертизи залишається взагалі за державою. За результатами розгляду комітет пропонує підготовлений до другого читання законопроект (6673) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Тому прошу, шановні колеги, підтримати.
Дякую. Отже, буду називати ті правки, які відхилені. Якщо хтось захоче поставити на підтвердження будь-яку правку – шляхом підняття руки. 7-а. 12-а. Не наполягає. 15-а. Не наполягає. 19-а. Не наполягає. 23-я. Не наполягає. 27-а. Не наполягає. 32-га. 37-а. 43-я. Левченко, будь ласка. Включіть мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Ну, по-перше, хотів зазначити, що цей законопроект, на жаль, подовжує традицію, яка склалася в цій залі, сумну традицію знищення українського державного регулювання як такого і приватизації держави. Я чекаю, коли ж нарешті в цьому залі з’явиться законопроект про приватизацію поліції, ну, вона приватна і так по факту, але де-юре щоб її приватизувати, ну, але це так, преамбула. Якщо говорити конкретно про цю поправку, то положення, викладені в абзаці четвертому частини першої нової статті 13-1 закону, згідно з яким, вимогою для уповноваження лабораторії на проведення огляду та фітосанітарної експертизи є наявність у її складі, цитую "фахівців із відповідною освітою та кваліфікацією, в тому числі для відбору зразків, позбавлені правової визначеності". Що таке "відповідна освіта"? Таке положення не визначає, про яку конкретно освіту йдеться, на яку кваліфікацію повинен мати відповідний спеціаліст. Тому пропоную абзац двадцятий підпункту 6 пункту 2 розділу І законопроекту доповнити словами "освіти в галузі фітосанітарного контролю". Тобто не "відповідна освіта", яка не має ніякої юридичної визначеності, а саме "в галузі фітосанітарного контролю". Дякую.
Будь ласка, Олег Іванович.
Правка 43 передбачає встановлення вимоги до фахівців фітосанітарних лабораторій щодо спеціальної кваліфікації в галузі фітосанітарного контролю. Але такої кваліфікації взагалі не існує. Тому правку відповідно і логічно комітет відхилив. Але хай зал визначається за наполяганням народного депутата.
Дякую. Отже, я ставлю на голосування правку 43. Комітет її відхилив. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Будь ласка. [[17:08:49]] За-64 Рішення не прийняте. 45-а. Не наполягає. 49-а. Не наполягає. 52-а. 54-а. 55-а. Левченку включіть мікрофон.
Дякую. Ну по-перше, щодо попередньої поправки. Я не писав щодо кваліфікації, термін не використовував, а казав "в галузі фітосанітарного контролю". І це конкретизація освіти. А ви написали просто "відповідна освіта". Яка вона "відповідна", чому відповідно – не зрозуміло. Але так, коментар щодо попереднього. А тепер щодо цієї поправки. Згідно з частиною четвертою статті 13.2, якою доповнюється закон, цитую: "Результати попередньої фітосанітарної експертизи можуть оскаржуватися лише особою, яка є власником вантажу або повноваженою особою". Тобто таке положення позбавляє державного інспектора права оскаржити результати попередньої фітосанітарної експертизи. І якщо ви дозволяєте приватну експертизу, що відбувається? Відбувається ручна експертиза у ручного приватного "експерта" (в лапках), так, а потім її держава, якщо держава не погоджується з такою купленою експертизою, не може оскаржити, тому що апеляція можлива виключно, якщо за такою апеляцією звертається, власне кажучи, власник вантажу або уповноважена ним особа. Ну тобто взагалі державний контроль зникає як такий. Тому, безперечно, має бути можливість, щоб державний інспектор.
30. Будь ласка, Олег Іванович.
Правка 55 не врахована комітетом, оскільки вона надає можливість оскарження результатів фітосанітарної експертизи будь-якою особою, у тому числі і Держпродспоживслужбою. І, на думку комітету, оскарження має залишатися виключно за власником вантажу. А що стосується арбітражу, я вже говорив, коли презентував у другому читанні цей законопроект, він у нас залишається за державою. І тому ніяких зловживань тут абсолютно немає. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування правку 55, комітет її відхилив. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[17:11:03]] За-39 Рішення не прийнято. І, колеги залишилось буквально кілька правок. Я прошу запрошувати всіх у зал, через кілька хвилин ми перейдемо до прийняття рішення. Голови фракцій, прошу максимально запросити депутатів у зал. 68-а, 70-а. 76-а, наполягає Левченко.
Дякую. По-перше, щодо попередньої поправки дуже така маніпуляція цікава. Говорить про те, що арбітраж залишається за державою, але не говорить про те, що держава не може цей арбітраж ініціювати. Ініціювати може тільки приватник. Ну, дуже, дуже цікаво. А якщо говорити про цю поправку, пропозиція підпункту 11 пункту 2 розділу І законопроекту пропонує доповнити положеннями, які б забезпечили дотримання фітосанітарних заходів країни-експортера при регулюванні імпорту рослин і рослинних продуктів, країною походження яких є Україна. З огляду на вищезазначене пропоную законопроект доповнити новим абзацом, в якому визначити, що фітосанітарні заходи, які застосовуються до імпортних вантажів, повинні бути еквівалентними фітосанітарним заходам країни-експортера при регулюванні імпорту рослин і рослинних продуктів, країною походження яких є Україна. Дякую.
Будь ласка, пане Олег.
Цією правкою пропонується застосувати в Україні фітосанітарні вимоги, які ідентичні тим, що застосовуються в інших державах до українських товарів. Ця пропозиція не може бути підтримати і, власне, не була підтримана комітетом, оскільки в різних державах різна фітосанітарна ситуація і різні організми віднесено до підкарантинних. Тут не можна говорити про еквівалентність заходів, оскільки це може загрожувати фітосанітарній безпеці України. Тому й комітет цю правку відхилив. Але будь ласка, якщо наполягає народний депутат, він має право.
Я ставлю на голосування правку 76. Комітет її відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. І прошу всіх заходити в зал, колеги. Запрошуйте депутатів в зал. [[17:13:10]] За-41 42, рішення не прийнято. 83-я. 88-а. 89-а. 91-а і 92-а. Не наполягає. Таким чином, колеги, ми завершили обговорення проекту Закону 6673. Переходимо до прийняття рішення. Я даю ще хвилину автору – Кулінічу Олегу Івановичу. І прошу займати робочі місця і заходити в зал. Будь ласка, Олег Іванович.
Шановні колеги! Хотів би під стенограму зазначити. В зв’язку з тим, що під час ранкового засідання було провалено важливий урядовий законопроект, прошу під стенограму підтримати важливу технічну правку, яка дозволить нарешті Міністерству аграрної політики не встановлювати квоти на цукор, це блокує роботу цілої цукрової галузі. Зачитую під стенограму. Розділ ІІ законопроекту доповнити новим пунктом такого змісту: "Визнати таким, що втратив чинність Закон України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру". Та у частині першій статті 5 Закону про державне регулювання імпорту с/г продукції слово "крім обов’язкових мінімальних цін на реалізацію і продаж цукрових буряків для виробництва цукру квоти "А" та квоти "В" і цукру квоти "А", які визначаються відповідним до Закону України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру" виключити. Прошу підтримати проект Закону 6673 в цілому як закон з урахуванням цієї важливої правки та долучити комітету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради здійснити техніко-юридичне опрацювання даного законопроекту. Дякую.
Дякую. Отже, обговорення завершено. Переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх з лож повернутися в зал. Прошу приготуватись до прийняття закону. Колеги, подивіться, кого нема і запросіть в зал. В залі недостатньо зараз народних депутатів. Секретаріат, повідомте, щоб всі з кулуарів зайшли в зал. Отже, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення. Просять мене почекати 30 секунд. Я почекаю, добре. Комітет просить почекати 30 секунд. Вияснили, так? Отже, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання проведення деяких фітосанітарних процедур (номер 6673) в другому читанні та в цілому з правкою, яку озвучив під стенограму голова підкомітету Кулініч Олег Іванович, в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Голосуємо. Заходимо в зал! Голосуємо! Прошу підтримати. [[17:17:00]] За-185 185 – за. Колеги, є пропозиція від Кулініча без правки. Без правки проголосуєте? Отже, я ставлю на голосування проект Закону 6673 без правки, яку озвучував Кулініч Олег Іванович, в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Приймається? Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Без правки, так. [[17:17:46]] За-222
Я бачу. Так, будь ласка, займіть робочі місця. По фракціям: "Блок Петра Порошенка" – 88, "Народний фронт" – 57, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 17, Радикальна партія Олега Ляшка – 15, "Батьківщина" – 0, "Воля народу" – 6, Партія "Відродження" – 20. Нам не вистачило кілька голосів. Будь ласка, займіть місця. Будь ласка, приготуйтесь до голосування. Готові, так? Комітет? Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проекту Закону 6673. І я прошу проголосувати, нам не вистачило кілька голосів. Уважно! Кожен голос. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[17:18:51]] За-234 Повернулись, 234. І тепер ставлю проект Закону 6673 в другому читанні та в цілому. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Кожен голос. Голосуємо. Уважно! Кожен голос. Голосуємо. Андрій Володимирович. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[17:19:18]] За-234 Закон прийнятий. Рішення теж прийняте. Наступний. Проект Закону про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (№ 8171). І я прошу підтримати, колеги, пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Прошу підтримати, колеги, щоб ми встигли завершити блок аграрний. Підтримуємо скорочену процедуру. Прошу проголосувати. [[17:20:01]] За-136 Колеги, ми можемо зайти в повну це буде година і ми більше жодного закону не розглянемо. Я прошу, колеги, підтримати за скорочену процедуру. Проект Закону про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (8171). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо. Члени комітету, допоможіть, прошу підтримати, голосуємо. [[17:20:45]] За-152 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Бакуменка Олександра Борисовича. Будь ласка, Олександр Борисович.
Ще раз спасибі всім народним депутатам за підтримку аграрних законопроектів. Шановний пане Голово, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (реєстраційний номер 8171), поданий народними депутатами Бакуменком, Кулінічем, Литвином, Лабазюком та іншими. Даний проект є системним актом, який визначає засади та пріоритети розвитку аграрної політики та політики сільського розвитку. На сьогодні в українському законодавстві відсутній нормативний документ, який би визначав систему координат, в котрій повинна розвиватися наша аграрна сфера. Рамкові закони, які визначають засади розвитку сільського господарства та державної політики сільського розвитку існують у багатьох державах ЄС, і ми переконані, що такий закон повинна мати і Україна. Більш того, Україна взяла на себе зобов’язання щодо проведення національного законодавства до законодавства ЄС у сфері сільського господарства, тому це також є обов’язком перед нашими європейськими партнерами. Пріоритетами державної політики, відповідно до запропонованого нами проекту, є забезпечення продовольчої безпеки держави, підвищення конкурентоспроможності української сільгосппродукції, стимулювання розвитку малих виробників сільськогосподарської продукції, забезпечення захисту прав та інтересів землевласників і землекористувачів, забезпечення сталого ведення лісового та рибного хазяйства тощо. В законі, в законопроекті ми також визначаємо, що представляти, захищати інтереси виробників української продукції за кордоном будуть офіси аграрного аташе, що діятимуть у складі закордонних дипломатичних установ України. Прошу всіх колег підтримати у першому читанні законопроект про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (8171). Дякую за увагу.
Дякую доповідачу. І запрошую до співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Дідича Валентина. Прошу.
Шановні колеги, шановна головуюча! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 21 червня 2018 року розглянув проект Закону України про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (реєстраційний номер 8171), метою якого є створення законодавчої основи для закріплення основних засад реалізації ефективної державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку. За результатами обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону реєстраційний номер 8171 за основу з врахуванням пропозицій комітету. Зачитую під стенограму. Статтю 1 законопроекту доповнити новим терміном такого змісту: "послуги сільської гостинності – це послуги, які надаються членами особистого селянського господарства та включають: розміщення (проживання) відпочиваючих (не більше ніж 10 ліжко-місць) у житлових будинках, в яких проживають члени особистого селянського господарства, присадибних земельних ділянках та забезпечення харчування таких відпочиваючих переважно продуктами цього господарства та/або створення умов для самостійного готування ними їжі; організацію дозвілля й заходів, пов’язаних із місцевими звичаями і традиціями гостинності тощо". Пункт 3 V розділу. VI. розділу VI законопроекту викласти в такій редакції: "3) у Законі України "Про особисте селянське господарство" у частині першій статті. слова "й у сфері сільського зеленого туризму" замінити словами "послуги сільської гостинності". Частину першу статті 7 доповнити новим абзацом такого змісту: "надавати послуги."
Будь ласка, скільки вам треба часу? Будь ласка, 30. Давайте хвилину, завершити.
Крім того, у зв’язку із зауваженнями Міністерства фінансів щодо неможливості збільшення видатків державного бюджету просимо частину третю статті 17, частину першу статті 20 законопроекту виключити. Шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету.
Дякую співдоповідачу, можете сідати. Будь ласка, підготуйтеся до обговорення законопроекту. Прошу провести запис для обговорення. Запрошую до слова народного депутата Семенуху.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановна головуюча! За даними Держстату сьогодні в Україні діють більше 45 тисяч сільськогосподарських господарств і більше сотні великих агрокомпаній. І фермери сьогодні – одні з найбільших роботодавців в регіонах, а агросектор – це місто для роботи більше 3,5 мільйонів українців. Але попри всі заяви на сьогодні село занепадає, бо рівень державної підтримки сьогодні є вкрай низький. І даний законопроект – це є фактично спроба, правильна спроба, нової стратегії розвитку українського села. Він пропонує зобов’язати державу фінансувати аграрну політику на відмітці не менше п’яти відсотків від усіх видатків бюджету. Але, до прикладу, з цього року на АПК виділили більше 14 мільярдів гривень, а це всього-на-всього менше півтора відсотка. Відповідно, виникає питання щодо реалістичності виконання цієї стратегії? Тобто за рахунок чого, наприклад, якщо цей закон буде прийнятий, будуть скорочені інші державні видатки 2019 року. І як зробити реальний механізм в такий спосіб, щоб ті дотації розподілялися рівномірно, а не так як цього року, коли фактично третина всіх державних дотацій дісталася одному з найбільших аграрних компаній, а кошти до реальних селян, малого і середнього господарства фактично не дійшли. Тому дуже важливо, щоби цим документом були передбачені субсидії та одноразова допомога тим, хто вирішить покинути місто задля проживання в селі. Щоправда, сума такої допомоги і досі невідома, і це питання знову відноситься до Кабінету Міністрів. Тому фракція "Об’єднання "Самопоміч" підтримує цю ініціативу. Але я переконаний, для того, щоб вона стала справжнім інструментом, який буде працювати на село, до другого читання він конкретно програмно має бути, документ, доопрацьований для того, щоб, повторюся, гроші справді пішли тим, хто їх потребують, а насамперед малим і середнім фермерам, які сьогодні і є основною середнього класу на селі і які сьогодні найбільше дають роботу людям. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Демчака.
Шановні колеги, будь-яка державна політика, вона повинна включати ефективність роботи, в тому числі державних підприємств. І якраз контроль ефективності роботи державних підприємств забезпечує контроль, контроль проводиться Рахунковою палатою. Ми прийняли законопроект 8152 18.03.18 року, який якраз дає можливості підвищити базовий потенціал і ресурсний потенціал Рахункової палати. У зв’язку із цим прошу законопроект 8152 про валюту доповнити пунктом 1 розділу ІІ "Прикінцевих положень" такими словами "крім його пункту. крім його пункту 10, який набирає чинності з наступного дня за днем опублікування цього закону".
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Івченка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, будь-який закон має працювати і відповідне міністерство має напрацьовувати нормативно-правові акти, які будуть реалізовуватися. От скажіть мені, будь ласка, забезпечення захисту прав та інтересів землевласників чи ми приймали такі закони? Ні. Чи є агарна політика щодо захисту землевласника? Нема. Що відбувається у нас з сталим веденням лісового господарства? Чи лісовики не кричали у весь голос, коли хотіли створити концерн з юридичною особою в Києві і зруйнувати всі базові підприємства в усіх регіонах? Що ми для цього зробили? Та нічого! Виділили кошти на розвиток лісової галузі або розвиток відповідного садівного матеріалу? Не виділили! Колеги, підвищення стандартів якості у сільській місцевості я завжди. я взагалі не хочу говорити, бо Верховна Рада таких законів за ці п’ять років не приймала. Колеги, 5 відсотків видатків з бюджету. Вам нагадати, скільки в цьому році? Ми до п’яти відсотків будемо 30 років іти! І це ті речі базові, які записані в законі. Я хочу сказати, що це рамочний закон, який нічим не наповнить аграрний сектор, нічим не змінить. Мене тішить там, що у нас буде запровадження офісу аграрного аташе, ми "за", і ми хочемо, щоби аграрні аташе були. Асоціації будуть оплачувати відповідних аграрних аташе, які будуть просувати нашу аграрну продукцію на міжнародних ринках. І друге – це усунення перешкод для розвитку сімейного фермерства – базового товаровиробника, який сьогодні фактично формує продовольчу безпеку в усіх країнах, тільки не в Україні. Дякую.
Дякую вам. Запрошую до слова народного депутата Галасюка.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Наша політична сила підтримує всі законодавчі ініціативи, які спрямовані на розвиток аграрного сектору, на захист інтересів села і на підтримку українських фермерів. Але мало прийняти рамковий концептуальний закон. Треба сьогодні створити реальні інструменти підтримки і розвитку фермерства, сільського господарства і побудови успішної економіки. Тому треба сьогодні якомога швидше прийняти, які стоять наступними у порядку денному, закони про розвиток і підтримку фермерства, співавторами якого є команда Радикальної партії на чолі з Олегом Ляшком. Я закликаю комітет профільний завтра невідкладно розглянути зміни до Конституції України в частині закріплення: фермерське господарство є основою державного устрою України – це має бути записано в українську Конституцію. Це ініціювали ми з Олегом Ляшком і командою Радикальної партії разом зі 175 народними депутатами в цьому залі. Така норма діє в польській конституції, і вона приводить до того, що сумарний обсяг випуску продукції польських фермерів – понад 25 мільярдів євро. І це півтора мільйони фермерських господарств роблять, які володіють в середньому десь 15 гектарами землі. Ця модель працює. Крім того, треба невідкладно приймати пакет законів про аграрно-сировинний збір, які дозволять надати адресні дотації фермерам, які тримають корів. На кожну корову по 5 тисяч гривень, мінімум, дотацій для того, щоб не вирізали їх на м’ясо, для того, щоб було молоко, для того, щоб була харчова безпека і національна безпека країни. Ці закони вже внесені і знаходяться в парламенті. Підтримайте їх – оце буде реальна підтримка українського тваринництва, українського села, українського фермера. Дякую.
Отже, колеги. обговорення завершене. Я прошу усіх заходити в зал, приготуватися до голосування. Отже, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти робочі місця. Голови фракцій, будь ласка, змобілізуйте максимально особовий склад. І я ставлю на голосування проект Закону про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (№ 8171) за пропозицією комітету за основу з урахуванням пропозицій комітету. Прошу усіх взяти участь в голосуванні, зайняти робочі місця. І прошу проголосувати, і підтримати. Голосуємо. Колеги, кожен голос! Голосуємо. За основу, прошу підтримати. [[17:35:33]] За-168 А повторне друге ви підтримаєте, повторне друге? Ой, це повторне перше, в комітет на доопрацювання. Колеги, по фракціям покажіть. "Блок Петра Порошенка" – 73, "Народний фронт" – 46, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 0, Радикальна партія – 12, "Батьківщина" – 6, "Воля народу" – 9, "Партія Відродження" – 9. Колеги, наступна пропозиція – в комітет на доопрацювання. Давайте ми навколо цієї пропозиції сконцентруємося, можливо, вона об’єднає зал. Отже, ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону про основні засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку (№ 8171) направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Колеги, це компромісна позиція, давайте підтримаємо її. Голосуємо. [[17:36:57]] За-187 Я поставлю третю пропозицію на голосування, це суб’єкту законодавчої ініціативи. Якщо не буде голосів, законопроект буде відхилено. Тому я прошу всіх зайти в зал, приготуватись до голосування. І я ставлю на голосування третю пропозицію, передбачену Регламентом, щоб проект Закону 8171 повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, щоб не втратити законопроект. Прошу підтримати, голосуємо. Прошу підтримати. [[17:37:49]] За-192 Пан Олександр. Проект закону, не встигли, так? Я ще раз поставлю на повернення, якщо не буде. Нема, це надто мало голосів. Проект Закону 8171 відхилено. І, колеги, заключний законопроект блоку аграрних питань, це є 6527. Просить комітет поставити на рейтингове. Отже, я ставлю проект Закону про сільськогосподарську кооперацію (6527, 6527-1 і 6527-д) на рейтингове голосування. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Рейтингове голосування. Прошу підтримати. [[17:38:54]] За-159 Колеги, до мене підходили кілька народних депутатів. Увага! Давайте ми подивимось, який із законів може мати підтримку. Я поставлю на рейтингове голосування наступний 7390. Рейтингове голосування. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Рейтингове голосування 7390. Прошу проголосувати. Прошу проголосувати. Рейтингове голосування. [[17:39:38]] За-136 Наступний 8015, рейтингове голосування. 8015, це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо інвестиційної привабливості будівництва об’єктів відновлювальної енергетики). Рейтингове голосування. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[17:40:12]] За-150 До мене підходили кілька народних депутатів, щоб 3131, наступний проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності". Мене автори переконували, що він має загальну підтримку в залі. 3131. Отже, колеги, прошу приготуватись, я проводжу рейтингове голосування по проекту Закону 3131. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! Рейтингове. 3131. Автори переконували, що є загальна підтримка у залі. [[17:40:56]] За-150 150. Немає загальної підтримки. І заключний, який я поставлю на рейтингове, – це проект Закону "Про лікарські засоби" (4074). Отже, 4074, рейтингове голосування. Прошу проголосувати. Прошу проголосувати. Рейтингове голосування. [[17:41:33]] За-143 143. Колеги, а в чому річ? Мене переконували, що ці закони мають повну підтримку. Отже, ще раз: наступний – 1910, "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування". Рейтингове голосування. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:42:02]] За-133 133. Колеги, давайте обміняємося думками, як нам діяти далі. Я прошу по фракціям по хвилині. "Блок Петра Порошенка", Артур Герасимов.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, як ви бачили, сьогодні вранці після того, як, дійсно, була зайнята конструктивна позиція і на четвер в порядок денний було повернуто питання оновлення Центральної виборчої комісії, виключно завдяки голосам фракція Партії "Блок Петра Порошенка" було ухвалено низку надважливих законів, які стосувалися наших аграріїв. І ми б хотіли подякувати всім, хто голосував за ці закони. А я б хотів особисто подякувати всім членам фракції партії "Блок Петра Порошенка". Що стосується ситуації на зараз. То, на жаль, як ви бачите, закони не знаходять підтримки в сесійній залі. Тому я пропонував після обміну думками, якщо не знайдуть ці закони підтримки спробувати ще декілька разів поставити на голосування, а після того вже підходити до логічного завершення нашого пленарного засідання. Дякую за увагу.
дякую вам. Будь ласка, Максим Бурбак, "Народний фронт". Включіть мікрофон.
Я дякую нашим колегам з БПП за те, що сьогодні вони повернулися для плідної роботи в залі. Зі своєї сторони, я хочу подякувати всім депутатам Верховної Ради за те, що вони сьогодні плідно працювали і підтримали наших аграріїв, тому що ці аграрії, це і наша земля. Немає політичної приналежності, це просто це законопроект задля розвитку найкращого і, я думаю, найпотенціальнішого джерела надходжень до нашого бюджету. Пане Голово, думаю, що давайте ще раз поставимо на рейтингове голосування, знайдемо законопроект. Але, бачу, що вже більшість депутатів покинуло зал, прикро, але треба робити якісь висновки щодо покращення дисципліни в нашому залі. Дякую.
Дякую. Долженков, "Опозиційний блок", будь ласка.
Шановні українські громадяни! Шановні колеги! Як вже сказав Юрій Анатолійович Бойко, голова нашої фракції "Опозиційний блок", ми не приймали участь в голосуванні, не дивлячись на те, що зазначені законопроекти є дійсно важливими для аграріїв, і ми би підтримували їх за однієї лише умови, якщо б поставили і проголосували законопроект 8263, який стосується заробітних плат шахтарів, оскільки дуже цинічно виходить, що одні законопроекти є надважливими, а, коли необхідно вирішувати кадрові питання в складі Центральної виборчої комісії, пропрезидентська фракція починає блокувати роботу і взагалі ігнорує наші вимоги. Тому, однією з нашої вимог на сьогодні є включення до порядку денного та розгляд законопроекту пов’язаного з виплатою зарплат, заробітних плат шахтарям, і тоді ми також будемо активно приймати участь в цьому процесі щодо голосувань. А зараз ми вимушені займати пасивну позицію, оскільки це є акцією нашого протесту, і ми хочемо ще раз звернути увагу на те, що на вулиці знаходяться й досі шахтарі, які вимагають.
Дякую вам. Від Радикальної партії Заружко, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, я хочу подякувати теж всім, хто взяв сьогодні участь у голосуванні. Я також хочу наголосити, що Радикальна партія Олега Ляшка займає державницьку позицію, тому ми і підтримували всі законопроекти щодо підтримки українських аграріїв. І тому ми також погоджуємося з тим, що потрібно підтримати українських шахтарів і поставити на голосування законопроект 8362, співавторами якого є депутати від нашої фракції. Для того, щоб, нарешті, забезпечити шахтарям нормальні умови існування та праці, щоб у них була робота та достойна зарплата. Дякую за увагу.
Дякую. "Відродження", Антон Яценко, включіть мікрофон.
Шановні колеги, дійсно, дуже прикро, що сьогодні знову, майже шість вечора, а немає майже людей в залі, і ми не можемо ефективно працювати. Партія "Відродження" дуже просить поставити на четвер Закон 7390, він направлений на виплату заробітної плати працівникам обленерго. Перш за все, це "Запоріжжяобленерго", "Черкасиобленерго" та інші. Люди сьогодні не отримують фактично місяцями заробітну плату, звільняються, покидають країну. Для прикладу приведу, що сьогодні в "Запоріжжяобленерго" з 6 тисяч працівників звільнилось 2 тисячі. Схожа ситуація і в "Черкасиобленерго". Тому свого часу держава зробила дуже велику помилку, коли передали частину обленерго в приватні руки, так званим, олігархам. І потім сталась ситуація, коли просто були розворовані ці підприємства. Але сьогодні страждають прості працівники. Тому дуже велике прохання включити цей закон. Якщо він не буде підтриманий, то знову залишається така ж сама.
30 секунд, будь ласка.
І тому треба або виплатити з бюджету ці зарплати, або зробити певний механізм, який дасть можливість їх погасити. І сьогодні, на жаль, ми вже другий рік дискутуємо на цю тему, а люди страждають. Просимо на четвер поставити. Дякую.
Дякую. Спочатку "Батьківщина", потім дам вам. Іван Кириленко, фракція "Батьківщина", будь ласка.
Шановні друзі, шановний головуючий, я хочу подякувати вам сердечно, хто вів сьогодні сесію, ви в парі вели, подякувати залу, який навіть в мінімальній кількості, але сьогодні прийняв надзвичайно важливі селянсько-аграрні закони, я хочу підкреслити. Друзі, 6 мільйонів співвітчизників покинули країну займатися, звичним для українця, звичною справою - сільським господарством, але поїхали в найми. Сьогодні Верховна Рада зробила рішучий крок для того, щоб повернути цих людей, щоб вони займалися цим самим, але вдома, маючи землю, маючи абсолютно зрозумілу податкову схему доступну. Нам залишилося ще прийняти закон, який дозволить саме державній установі банківській, не комерційній, фінансувати, а саме кредитувати під 2 відсотка річних, як у Європі, залишилося організувати страховий ринок так, щоб держава брала на себе частину страхових ризиків, як.
30 секунд завершити.
І, друзі, по суті, ми можемо мати якусь завершеність аграрної реформи. Цим законом ми, навіть, відкрили частково ринок земель для того, щоб сказати всім нашим донорам, що ринок землі в Україні відкритий, бо це ринок для українського селянина. Тому я хочу подякувати всьому залу і вам, Андрій Володимировичу, за те, що ми сьогодні дійсно аграрний день виграли, і виграла Україна. Дякую.
Дякую дуже вам. Дякую за підтримку. Від "Воля народу" Бандуров, потім вам дам.
Шановний Голово, шановні колеги, мені б теж дуже хотілося подякувати всьому залу, але не можу. Тому що ми вкотре законопроекти, які є надважливими для людей, ми вкотре переносимо на наступний сесійний день. Зокрема, мова йде про законопроект № 7390, про який розповідав мій колега Антон Яценко. Це не просто законопроект, він має вирішити долю конкретних людей. Я повернувся з округу, у мене є таке місто Дніпрорудне, там 20 тисяч людей проживає. На 20 працівників, які мають працювати в штатному розкладі, працівників обленерго, там всього працює 4. Чому? Тому що обленерго не отримує в 2017-2018 роках заробітну платню. Заборгованість тільки за три місяці 2018 року складає 209 мільйонів гривень. Люди розраховуються і уходять з роботи, сьогодні вже майже 2 тисячі чоловік сьогодні залишило роботу в "Запоріжжяобленерго" – це буде кадрова катастрофа.
30 секунд.
кадрова катастрофа, соціальна, яка може призвести до енергетичної катастрофи, до енергетичного колапсу. Пане Голово, я дуже прошу цей законопроект в наступний сесійний день четвер поставити не в кінці дня, а на початку. І інший законопроект 3131, сьогодні дуже багато людей, зокрема, 5 тисяч працівників атомної енергетики чекають на цей законопроект, вони не можуть отримати житло. Дякую.
Дякую вам. Тільки хочу наголосити, що ритм нашої роботи визначає зал Верховної Ради. Я кожен закон ставлю на скорочену процедуру, але ми сьогодні двічі йшли по повній – це по годині. Відповідно, ми і не змогли дійти до тих законів, які вами були озвучені. І заключний виступ від "Самопомочі", Роман Семенуха, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги! Трохи дивно, якщо не кощунство, чути як ми тут одне одному дякуємо. Бо насправді люди, які ходять на роботу мають не дякувати, а щодня робити свою роботу. І якби більше наших колег з вами робили безпосередньо свою роботу, ми б сьогодні змогли розглянути і інший дуже важливий закон про сільськогосподарську кооперацію, якого сьогодні чекають фермери на селі. Я також звертаю увагу наших колег, увагу Голови Верховної Ради, що не вперше і не вдруге вже сьогодні під час дуже важливих законопроектів намагаються всунути через формат правок абсолютно не доброчесні, а то і відверто лобістські, злочинні речі, які ставлять під сумнів доброчесність будь-яких законодавчих ініціатив. Колеги, якщо ми так підемо, то ми скоро в другому читанні будемо правками і Конституцію змінювати. Тому, пане Голово Верховної Ради, я звертаюсь до вас, уважно за цим стежити, якщо грубо порушується Регламент, такі закони не можуть розглядатися в другому читанні. Дякую.
Дякую. Комітети вносять правки до різних законопроектів, і ми разом тут приймаємо рішення. Колеги, я вам скажу, день був сьогодні, дійсно, непростий, бо в нас було зранку. багато народних депутатів були на прощанні з нашою легендою, і тим не менше, ми пройшли успішно аграрний день, я вважаю. Ми прийняли сім сьогодні рішень: чотири закони в цілому, два закони ми прийняли за основу і один на повторне перше читання. Це справді є результат і справді робота і Верховної Ради України, і комітету, який підготував дуже якісний порядок денний. І хочу наголосити: який формував порядок денний комітет, а не в інших місцях, як дехто наголошував тут у залі. І я впевнений, що ми і завтра, і позавтра зможемо провести такі самі успішні дні. Хочу нагадати, завтра буде важливий законопроект про населені гірські пункти, завтра буде бізнес-омбудсмен, дві постанови комітету по освіті, які стосуються стипендій для студентів. І тому я прошу завтра всіх прибути в зал о 10 годині, щоб ми змогли провести повноцінний робочий день. Також хочу ще зачитати заяву, яка надійшла від народного депутата у президію, від Бабія Юрія Юрійовича. Він просить зарахувати його голос "за" під час голосування за законопроект 6490-д. Ви знаєте, що ми не можемо долучити це до голосування, але озвучуємо з президії Верховної Ради України. І на цьому вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10 годині прошу всіх прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую. До побачення.