Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 46. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne moreta udeležiti naslednja poslanca: gospod Andrej Magajna in gospod Janez Janša. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bomo v okviru proračunskega paketa aktov najprej glasovali o Predlogu zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih ter o Predlogu odloka o dopolnitvi Odloka o programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011. Nato pa bomo glasovali o Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2011. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepi po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na obrazložitve glasu. Ali želijo poslanske skupine obrazložiti glas? Vidim več rok, zato predlagam prijavo. Prijava za obrazložitev glasu poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem prisotnim! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke te novele ne bomo podprli oziroma bomo glasovali proti. Včeraj smo povedali, zakaj. Novela uvaja dva ukrepa. Eden od ukrepov meri na zamrznitev zaposlovanja v javnem sektorju. Ukrep prihaja tri leta prepozno. Ukrep prihaja po tistem, ko je Vlada z ustanavljanjem novih uradov in agencij povečala število zaposlenih v javnem sektorju za preko 3 tisoč. Ukrep je administrativne narave in pozna pet izjem. Povzročil bo samo več birokracije, več birokratizacije, stanje zaposlenih pa se ne bo omejilo, ampak se bo še naprej povečevalo. Drugi ukrep, ki ga prinaša novela, je zamrznitev oziroma odlog plačila sredstev občinam za investicije v prihodnje leto. Gre za popolnoma administrativen ukrep. Povzročil bo nemalo težav v občinah. Vse občine oziroma večina občin je dobilo že sklepe in na podlagi teh sklepov ministrstev izvajajo te investicije. Zdaj mi pa povejte, kako naj nek župan razloži šolnikom, da ne bo zgradil šole do 1. septembra drugo leto, ampak pol leta kasneje, ker je Vlada sprejela nek administrativen odlog sredstev za sofinanciranje take investicije. To je popolnoma nelogičen administrativen ukrep, ki tudi ne rešuje ničesar, ker obsega rang velikosti nekaj milijonov oziroma največ nekaj deset milijonov evrov in glede na milijardo 700 milijonov proračunskega primanjkljaja ne pomeni popolnoma ničesar. Povzročil bo nemalo težav. Ne dvomim, da ne bodo župani glede na iznajdljivost, ki jo premorejo, znali izpeljati vseh investicij tako, kot so si jih zastavili, jih pa Vlada seveda s takimi administrativnimi ukrepi pri tem močno ovira in zmanjšuje gospodarske možnosti še tam, kjer bi jih lahko povečevala oziroma pomagala povečevati. V tej noveli gre za dva popolnoma administrativna ukrepa, ki v ničemer ne pripomoreta k zmanjšanju javnega dolga oziroma k sanaciji javnih financ, povzročata nemalo zmede, veliko administriranja, dodatne birokratizacije, pošiljata tudi nek čuden signal z izvršne veje oblasti glede vodenja vladne politike v bodoče. Treba bi bilo sprejeti ukrepe pravočasno, v letu 2009, treba bi bilo delovati sistemsko, ne pa najprej z ustanavljanjem raznih agencij in uradov povečevati števila zaposlenih, potem pa poskušati to stanje sanirati na nek administrativen, birokratski način, ob petih izjemah, ki so navedene v zakonu. V poslanski skupini bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke gospod Bogdan Barovič.
Spoštovane kolegice in kolegi! Povedal bom tisto, kar sem že včeraj. V Slovenski nacionalni stranki bomo proti temu zakonu. Ampak ne gre za to, da bomo politično proti Predlogu zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o interventnih ukrepih. Zaradi vsebine, kolegice in kolegi, bomo proti! In tudi na vas apeliram, ne prosim vas, ampak apeliram na vašo zdravo pamet. Še enkrat, javni uslužbenci niso ali nismo samo mi, ki smo ta trenutek nepriljubljeni pri ljudeh. Niso samo uslužbenke in uslužbenci v vladnih, državnozborskih službah, v občinah in na upravnih enotah. Javni uslužbenci so zdravniki, medicinske sestre, vzgojiteljice in vzgojitelji, učiteljice in učitelji, vojakinje in vojaki, policistke in policisti. Ne moremo z administrativnimi ukrepi omejevati državne varnosti, varnosti v našem življenju in na cestah, varnosti bolnikov, ko imamo že tako ali tako pomanjkanje zdravnikov in medicinskih sester. Ja, boste rekli, ta zakon omogoča neke administrativne in birokratske odločitve, češ, ja, je pa neka izjema dovoljena. Tisti zdravnik, ki bi se danes prijavil, ker jih manjka, predno bo dobil to birokratsko slovensko dovoljenje, bo že trikrat zamenjal svojo službo v šestih državah. In bistveni razlog, gospe in gospodje, pa je, 7 zakonov, 7 ukrepov je bilo narejenih v prid tej državi in v slabo javnim uslužbencem. Sedem zakonov in aneksov. Mirno pa plačujemo iz lastnih žepov naš denar grškim birokratom, ki jih je enkrat več kot slovenskih javnih uslužbencev, če želite, in imajo vsaj 50 % višje plače kot mi. Tujim dajemo, sebi jemljemo, gospe in gospodje, in si omejujemo. Da ne bom rekel ničesar o občinah. Bom. Ampak v svojem imenu malce kasneje. Kaj se s tem zakonom, interventnim zakonom, posegam v interventni zakon, zgodi občinam? Razmislite, ne odločate samo o kolegicah in kolegih, ki sedijo v birokratskih službah, če želite to slišati, ampak odločate še o številnih ljudeh, ki nam pomagajo živeti v miru in v redu. Proti bomo.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Vidim roke za obrazložitev glasu v lastnem imenu in odpiram prijavo. Glas bo v lastnem imenu obrazložil gospod Luka Juri.
Hvala lepa. Interventni zakon bom podprl, ne glede na to, da bi marsikaj, tukaj izrečeno v zadnjih minutah, lahko držalo, a nesprejetje interventnega zakona ob rebalansu pomeni sprejeti dokument brez tega, da bi mu dali učinkovito in pravo orodje. Če hočemo biti dosledni, moramo ob rebalansu sprejeti tudi takšno zakonodajo, ki bo omogočila, da bo rebalans iz papirja postal meso. Zato ga podpiram. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Franco Juri.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti interventnemu ukrepu. Prej sem zamudil tudi obrazložitev v imenu poslanske skupine, tako da zdaj to združujem. Mi bomo glasovali proti temu interventnemu ukrepu, prvič, ker mislim, da se s takimi centraliziranimi ukrepi ne bo bistveno rešil problem, ki obstaja in bi ga lahko reševali na bistveno boljši način, če bi sledili nekaterim dobrim praksam v drugih evropskih državah. Žal smo se opredelili za najslabši možen pristop, ki dopušča v teh izjemah tudi določeno tveganje političnega klientelizma prav pri tako pomembnem vprašanju, kot je zaposlovanje v javnem sektorju, na primer soglasje Vlade pri zaposlovanju v nekaterih zavodih. To pripelje direktno do novih oblik klientelizma, ki ne bodo prispevale k harmonizaciji družbenih odnosov. Zato naš glas seveda ne pomeni, da podcenjujemo pomen omejevanja zaposlovanja v javnem sektorju. Do tega je treba vendarle pristopiti na podlagi tistih praks, ki so se izkazale za učinkovite.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Glasoval bom tako, kot je napovedala poslanska skupina v obrazložitvi glasu. Pa naj rečem samo nekaj besed na temo tistega dela zakona, ki prepoveduje zaposlovanje. Ali ste kdaj v Republiki Sloveniji že videli tak zakon? Odgovor je ne. Sam sem vodil, mislim, da šest let, eno največjih kadrovskih služb v državni upravi, to je na notranjem ministrstvu. Vedno so vse vlade, tudi tiste Drnovškove in Bajukova v tistem času, ko sem jaz te naloge opravljal, omejevale zaposlovanje s sklepi Vlade. Meni kot šefu kadrovske službe ni nikoli padlo na pamet, da bom šel preko sklepa Vlade in zaposloval izven kvot, ki so mi bile dovoljene. Zakaj torej ta del v tem zakonu? Zaradi tega, ker Vlada ni sposobna in ni zmožna obvladati svojih lastnih ministrov. Problem je torej v lastnih ministrih Vlade, ki ne spoštujejo sklepov Vlade. Zdaj pa sprejemamo zakon brez sankcij, kar pomeni, da bodo kar naprej kršili. Minister Lukšič jasno pove, da njega ne zanima omejevanje v javni upravi in da bo zaposlil toliko, kolikor bo potreboval. To je tudi javno povedal, to ga ne zanima. Gremo naprej. Kaj so ministri naredili zadnje obdobje? Minister Zalar je po še ne dokončnih podatkih, uradne bomo še videli, zaposlil v času od vložitve zakona do danes 10 uslužbencev na najvišji ravni. Zadnji razpis je objavil 9. 9. Zdaj pa poglejte! S kom se torej hecate? Če je res zaposlil 10 ljudi, ta bo pa 11 z dne 9. 8., potem vidite, da že v naprej izigravajo zakone. To je farsa, to so igre za ljudstvo, ko nimajo hrane. Prav nemogoče stanje. Jaz sem tudi včeraj vložil poslansko vprašanje zaradi tega, da dobim podatke za vsa ministrstva, pa boste videli, kako na debelo so zaposlovali v času, ko ste ta zakon sprejemali. Moj glas gre proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Borut Sajovic.
Hvala lepa. Jaz moram reči, da bom interventni zakon podprl. Seveda obstajajo dvomi in dileme in tudi nekaj zadev, ki se nam lahko izkažejo, da na koncu ne bodo v redu, vendar pozitivnih efektov je zagotovo več. Treba je dati jasen signal, da si Slovenija želi vitkejšo in bolj učinkovito javno upravo. Mi smo padli v težave in že zabredli s tako imenovano reformo gospoda Viranta, storjeno z dobrim namenom, vendar s slabimi rezultati. In zdaj skušamo del tega popraviti. Ne razumem pa nekaterih, gospe in gospodje, že drugo leto poslušam, kako veliko zaposlujemo v javni upravi. In takrat, ko se ta floskula širi kar tako, takrat nobenega ne zanima, da smo zaposlovali ogromno v vrtcih zato, ker imamo več otrok, ker imamo mogoče za te razmere bistveno [[...]]Gospa Jerajeva, boste dobila besedo, lahko pa prekinem, če imate kaj za povedati.
Gospod Sajovic, obrazlagate glas, prosim.
Če imamo v vrtcih več otrok in normative takšne, kot so, zelo bogate, potem je jasno, da rabimo večje število vzgojiteljic. Je pa ključno vprašanje, zakaj naša javna uprava ni učinkovita. Pri plačah v javni upravi je treba uvesti variabilni del, da bodo tisti, ki so boljši, pridnejši, uspešnejši lahko zaslužili več. Kakšna je pa alternativa? Sinoči sem slišal poslanskega kolega v zadnjih poročilih. Alternativa našemu mehkemu prehodu v omejevanje je pa samo grobo odpuščanje. Nekdo bi ukinil kopico ministrstev, nekdo bi ukinil kopico javnih agencij, se strinjam, da jih imamo preveč, ampak sporočilo javnemu sektorju: tisti jih bo postavil na cesto. Mi tega ne delamo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Bogdan Barovič.
Hvala. Še enkrat bom rekel ne temu zakonu o spremembah in dopolnitvah intervencijskega zakona, tokrat kot občan ene od občin, ki bo deležna usode vseh 211 občin, kot pravi 3. člen tega zakona, da se občinam ne izplača v celoti del sredstev za sofinanciranje investicij, ki jim pripadajo v skladu z zakonom, ampak da se jim bo polovica sredstev izplačala najkasneje do konca leta 2012. Tudi če berem naprej, da ne boste rekli, da sem površen. Če daje neke možnosti, da bodo vseeno izplačana sredstva za financiranje projektov iz EU, če imajo odobrena in tako naprej, je hec, ker teh projektov ni, in sami vemo, kakšna je problematika, ki je ne bi rad ta trenutek odpiral. Drugič. Osebno sem ničkolikokrat opozarjal nas v tem državnem zboru, da neupravičeno oblikujemo občine mimo zakonov in jih imamo več kot 70, ne vem natančne številke, ki obstajajo neupravičeno, prinašajo pa seveda velike obveznosti. In sedaj jim bomo te obveznosti vzeli, namesto da bi spoštovali zakon na začetku in takšnih občin, ki ne izpolnjujejo pogojev, ne bi ustanavljal in ne bi imeli teh problemov. In zadnje, sedaj pa osebno, srčno, moje, ne gre za interventni ukrep. Ne gre za pomoč tej državi. Gre za eno navadno obljubo Evropski uniji. Mi pa smo bolj papeški od papeža. To je bilo javno povedano. Samo neke obljube Evropski uniji. Kaj pa obljube slovenskemu narodu? To me pa boli. Proti bom.
Hvala lepa. Ker je še interes za obrazložitev glasu, bom odprl možnost prijave. Jaz bi vas samo prosil, glede na to, da smo razpravljali včeraj, da sledimo namenu obrazložitve glasu. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Matjaž Zanoškar, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Seveda ta interventni zakon pušča mnoga odprta vprašanja in dileme in poglede na razreševanje naše krize. Vendar če si kdo misli, da bomo izšli iz krize ali izboljšali državni položaj na način tak, da ne bomo nič spreminjali, potem se silno moti ali pa je zaslepljen. Zagotovo vemo, da izboljšanje položaja pogojuje tudi ukrepom, ki niso simpatični, ki niso dobri, ki so pravzaprav neprijazni za nekatera okolja. Ampak v celoti gledano na to sprejemanje interventnega zakona in poseganje na zaposlovanje in pa tudi del poseganja na financiranje občin je stvar, ki bo pravzaprav jutri imperativ, ki bo jutri nuja in bo potreba in smatram, da je to zgolj uvertura v neko obdobje, v katerem bomo morali, ne samo za ti dve področji javnega sektorja in občin, sprejemati še bolj drastične ukrepe, še bolj radikalne ukrepe, če bomo resno hoteli iziti iz te krize. Zato smatram, da je treba to uverturo sprejeti. Treba je sprejeti te ukrepe. Pri tem bi pa lahko rekel to, da je Poslanska skupina DeSUS ostro nasprotovala temu radikalnemu ukrepu, ki je bil predlagan, da bi se javnemu sektorju zmanjšale plače za 4 %. To se nam zdi nepošteno in neprimerno, zato smo tudi glasovali za ukinitev tega amandmaja. Sicer pa ostale stvari jemljem kot nujno zlo. Jutri in v naslednjem obdobju se bomo soočali z ukrepi, ki bodo morda še bolj neprijazni, ampak morali jih bomo sprejeti, zato da bomo pomagali nekako iziti iz te splošne krize. Jaz bom podprl interventni zakon. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa. Dva razloga sta, zakaj se sprejema ta interventni zakon. Prvi je obljuba Evropski uniji, da bomo zadeve porihtali do te mere, da bomo lahko še naprej plačevali Grčiji, Portugalski, Irski in ne vem komu še vse, s tem, da bomo najemali kredite, ki jih bomo odplačevali mi. Drugi razlog pa je, da se bo vse tisto, kar je bilo do sedaj pokradeno in zapravljeno, vrnilo na račun tistih, ki bodo dobili manj v javnem sektorju. Zaposluje se na ministrstvih. Ministrstva so prenapolnjena. Vsako ministrstvo bi mirno lahko prepolovili in zmetali vsaj polovico uslužbencev na cesto. Seveda Vlada ni hotela sprejeti zakona o delovnih razmerjih do te mere, da bi se to lahko zgodilo. Ne zaposluje se v ministrstvih. Zaposluje se v državnih ustanovah. Konec koncev tudi v Državnem zboru Republike Slovenije se je protizakonito zaposlovalo sedaj nedolgo tega nazaj, pa nikomur nič. Kajti zakoni so, kakor kaže, za nekoga drugega. Če pogledamo Banko Slovenije, preko 400 ima zaposlenih, pa ne vodi nobene denarne politike, kajti vse je v rokah banke in Evropske unije, mi smo samo tiho in kimamo. Prodali smo že skoraj vse kar imamo, Mercator bo šel v najkrajšem času na prodaj in ga bodo Hrvatje kupili, mi pa bomo tukaj hlipali in se delali in razmišljali, kako bo treba še bolj stisniti ljudi, kot smo jih že. Jaz upam, da se bo naš slovenski narod dvignil in komu naredil kaj. In upam, da kaj zelo hudega. Jaz tega zakona ne bom podprl.
Obrazložitev glasu ima gospod Miro Petek.
Hvala lepa. Tudi jaz ne bom podprl zakona. Od decembra 2008 do decembra 2010 je bilo v javni upravi zaposlenih 3 tisoč 362 delavcev več. V letošnjem letu še dodatnih tisoč in še nekaj, zdaj se pa približujemo kakšnim 5 tisoč več zaposlenih, kot jih je bilo v letu 2008. Na letni ravni to pomeni kakšnih 200 milijonov evrov več za plače. 9.a člen res govori o omejitvah zaposlovanja, hkrati pa dopušča izjeme. Dopušča izjeme da se je v tem času dodatno zaposlovalo po nekakšnih partijskih linijah. Samo za Ministrstvo za zunanje zadeve obstaja seznam, da mora minister Žbogar dodatno zaposliti 20 ljudi, ki so zvesti tej vladajoči koaliciji. Če bi ta vlada mislila resno, potem bi naredila malo bolj oster poseg v to področje, kot so to naredile druge evropske države. V samem tem gradivu smo lahko prebrali, da Bolgarija znižuje zaposlovanje za 15 %, da Finska uvaja združevanje določenih agencij, združili bodo 4 agencije, kar bo prineslo 56 milijonov prihrankov. Latvija zmanjšuje število zaposlenih v javnem sektorju za 30 %, zmanjšuje število agencij s 76 na 25 in tako naprej. Potreben bi bil korenitejši poseg. Vse to, kar ste ponudili danes, je en velik blef.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Gregor Golobič.
Hvala lepa. Jaz k temu, kar sem včeraj povedal ob obravnavi zakona, ob praktično prazni dvorani, ne bom veliko dodal. Tudi danes je značilno, da tu ni nobenega ministra, ob spoštovanju do obeh gospa, ki skrbita za državni proračun, ob zakonu, ki je, kot smo slišali, tako zelo pomemben. Ta zakon ima po vsebinski plati zanemarljive učinke v letošnjem letu in je v tem smislu odveč. Edini učinek bi imelo tisto, o čemer je bilo govora glede financiranja občin. Če bi bila to edina vsebina tega zakona, bi ga podprl. Podprl bi ga zato, ker je blagajna, ki jo predstavljajo občinski proračuni, edina blagajna, ki v tej krizi, v tej državi še ni bila prizadeta, in se občine obnašajo, kot da krize ni. Še vedno. Vendar je tu vrsta drugih stvari, ki ne prinašajo ničesar, in v simbolnem smislu pomenijo zgolj izrekanje zaupnice predsedniku Vlade, ki si zaupnice ne zasluži. V rebalansu proračuna, o katerem bomo glasovali kasneje, je približno 60 milijonov evrov sredstev namenjenih dodatno za plače na resorjih, ki niso spoštovali sklepov Vlade. Predsednik Vlade je bil na to večkrat opozorjen s strani takrat pristojne ministrice Krebsove. Nič ni naredil, ni uveljavil svoje avtoritete, dopustil je to prakso, dopustil je privilegije posameznim ministrstvom in posameznim področjem. Rezultat je krpanje rebalansa in na drugi strani ta interventni zakon, ki naj popravi vtis. Ta zakon ne prinaša pozitivnih učinkov, prinaša pa sporočila, ki so slaba in zato ga je treba zavrniti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Branko Grims.
Hvala. Zadnje čase se vedno znova izkaže, da je za to vlado edini zakonik, ki res velja, Murphyjev zakonik. Akt, ki je danes pred nami, je pravo utelešenje tistega Murphyjevega zakona, ki pravi: Birokracija za boj proti birokraciji vedno ponudi še več birokracije. Tak odlok, ki je pripravljen, bo v praksi pomenil samo več birokratskega dela, več stroškov, več zapletov, koristi pa ne bo nobene. Verjetno ste vse tiste, ki ste jih hoteli po politični liniji zaposliti, že spravili v postopke oziroma v službe, nekaj boste še kršili, to, kar sami sprejemate, kot to vedno naredite. Praktična posledica bo zadela samo vse tiste, ki jih zadeva dodatno, zlasti na področju občin, kjer bo prihajalo do nepotrebnih zamikov, do nepotrebnih zapletov, morda še do česa hujšega, kar bo imelo tudi negativne finančne in materialne posledice, zanesljivo pa bodo negativne posledice za razvoj. Tudi argument, češ, da je to potrebno zaradi sprejemanja rebalansa, je na trhlih temeljih, kajti rebalans je očitno nastajal pod geslom "mnogo hrupa za nič", kot nek akt, ki bo za mahanje pred Evropo, da se nekaj dela, da se poskuša varčevati, dejansko so pa ministri prav vaše vlade že na razpravah lepo opozorili, da je nestrokoven, slabo pripravljen, nezadosten in da bo za posamezna področja zmanjkalo denarja še pred koncem leta, ker se je pač šlo premalo v globino, pa še tam na napačnih področjih. In ker ste govorili o dobrih zgledih, v Evropi res poznajo za take primere dobre zglede – dobre zglede predčasnih volitev, gospe in gospodje. Te opravimo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Anton Anderlič.
Predlog zakona bom podprl, pa ne zaradi tega, ker nekateri pravijo, da gre za blažev žegen in za nek vtis, ampak ker dejansko, če preberemo zakon, nesporno ugotovimo, da gre za prepoved zaposlovanja, vendar ne absolutnega, in je mogoče ob utemeljevanju to narediti.Na drugi strani pa ni res, da se tisti postopki, ki tečejo, izpeljejo do konca, ampak se nemudoma ustavijo. To vse v zakonu piše in je to zelo jasno sporočilo. In temu sporočilu želim slediti. Ob tej priliki bi rad v svojem imenu, glede na to, da sem bil strašansko slabe volje, ko sem prebral oziroma slišal za diverzantsko akcijo med poslanci, ki so želeli kar tako čez noč narediti nek vtis, kako so pošteni, kako skrbijo za dobrobit države, in so predlagali 4 % znižanje plač javnih uslužbencev ter povzročili prihod teh istih pred parlament nekaj dni kasneje. Moram reči, da se takih stvari ne dela tako. Ob zavedanju, da bomo in da že delamo na javnem sektorju prihranke tam, kjer je to mogoče, in jih bo treba tudi na drugih področjih, verjetno z zmanjšanjem zaposlovanja, najbrž še vedno tudi na tistih področjih, kjer ne krotijo plač, ko gre za razne direktorje, ko gre za razne nagrade direktorjev v javnih zavodih in podobno. Ampak tega ne moremo narediti tako, da iz vrst parlamenta vznemirjamo ljudi s takimi zadevami. Da je pa na koncu glasovanje povsem obratno, kot, češ, nekaj smo poskušali narediti, ni uspelo, zdaj pa smo pa mi najbolj pravični. To zame ni pravi pristop. In tudi zaradi tega se opravičujem vsem tistim, ki so jih moji kolegi mogoče vznemirjali, tudi v svojem imenu.
Hvala lepa. Gospod Roberto Battelli, želite še obrazložiti glas? Razen gospoda Battellija ne vidim več nobene želje, zato ne bom odpiral ponovnih prijav. Gospod Roberto Battelli, imate besedo za obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Se opravičujem, ampak sedaj sem dobil neko sporočilo, ki se mi zdi precej pomembno, v zvezi s tem zakonom in dopolnili, ki so bila sprejeta na Odboru za finance, in to je sporočilo vodstva RTV. Vodstvo RTV pravi, da se je seznanilo s poročilom, ki je bilo objavljeno včeraj zvečer, in ugotavlja, da bo morebitno sprejetje dopolnitev s predlaganimi spremembami 9.a in 9.b člena grobo poseglo v določila Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Spremembo, s katero naj bi v prihodnje soglasje za začetek postopka zaposlitve namesto Programskega sveta RTV dala Vlada Republike Slovenije, vodstvo RTV ocenjuje kot nedopusten poseg v institucionalno avtonomijo in uredniško neodvisnost RTV Slovenija. Če je bil še razumljiv dosedanji predlog sprememb interventnega zakona, ko bi soglasje k novim zaposlitvam dajal programski svet, vodstvo RTVopozarja, da si ni mogoče zamisliti primera, da bi bile zaposlitve na nacionalni Radioteleviziji v prihodnje odvisne od odločitve Vlade Republike Slovenije. Jaz se v načelu strinjam s to oceno, zato tega zakona pač ne morem podpreti in se bom vzdržal. Se mi je pa zdelo primerno, da opozorim na posledice določenih odločitev, ki so na nek način stihijske narave in povzročajo probleme na drugih segmentih, ne da bi reševale osnovni namen, zaradi katerega so bile sprejete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 39. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da zakon ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujem s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je obravnava Predloga odloka o dopolnitvi Odloka o programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2010 in 2011 Ker k predlogu odloka matično delavno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Vidim roke za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Odpiram prijavo. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo imel obrazložitev glasu gospod Rado Likar.
Hvala lepa, gospod predsednik. V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli odloka o prodaji državnega finančnega premoženja, saj še vedno čakamo na obljubljeno strategijo upravljanja s kapitalskimi naložbami v Republiki Sloveniji. Kot kaže, te strategije še nekaj časa ne bo, po drugi strani pa tudi na tem seznamu pogrešamo nekatere gospodarske družbe, ki bi po našem mnenju nujno morale biti, saj kaže, da delež v teh gospodarskih družbah nujno ne pomeni tudi učinkovitega upravljanja. Prav ta vlada se je odločila za drugačen koncept upravljanja, katere bistvo je prav strategija, ki je, kot rečeno, do današnjega dne še ni. Kot kaže, se kaj lahko take prodaje izkažejo iz ekonomskega in finančnega vidika za neuspešne. S tega razloga bomo v Slovenski demokratski stranki glasovali proti predlogu odloka. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 41 poslank in poslancev, proti 41 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti je glasovalo 41.]] Ugotavljam, da odlok ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinitvijo 1. točke dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga rebalansa proračuna republike Slovenije za leto 2011. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Proceduralno? Gospod Vizjak, izvolite.
Spoštovani predsednik, ni naključje, da o zakonu o interventnih ukrepih pa tudi odloku o prodaji stvarnega in finančnega premoženja odločamo pred rebalansom in v tem paketu na izredni seji, kajti to so povezani dokumenti Oba zakona, zakon o interventnih ukrepih in tudi zakon oziroma odlok o prodaji stvarnega in finančnega pomena sta padla, nista sprejeta. In kakšen smisel ima iti v odločanje o rebalansu, kar so povezani dokumenti. In najmanj, kar je, bi prosil, spoštovani predsednik, predstavnice Vlade, tukaj je državna sekretarka Ministrstva za finance, da pojasni, ali je možno ob padcu obeh zakonov sploh odločati o rebalansu in ali je takšen rebalans, ki je verjetno upošteval, da bosta predhodni dve odločitvi pozitivni, sploh izvedljiv in realen.
Hvala lepa. Mislim, da je vaš postopkovni predlog utemeljen, zato dajem besedo gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa za besedo. Če začnem pri odloku. Včeraj v svoji uvodni obrazložitvi sem pojasnila, da odlok sam po se bi ne pomeni prodaje državnega premoženja oziroma omogoča, da se začnejo postopki prodaje, med drugim tudi za tiste družbe, v zvezi s katerimi naj bi država do konca letošnjega leta izvršila oziroma uporabila opcijsko možnost prodaje. Glede na to, da ta odlok ni bil sprejet, teh postopkov prodaje seveda ne bo mogoče začeti in bo treba v bistvu proučiti, kakšne bodo negativne posledice, ki bodo v zvezi s tem nastale. Ker pa smo predvideli, da postopki prodaje v letošnjem letu ne bodo zaključeni, da bodo začeti, ne pa zaključeni, tudi v samem rebalansu proračuna prihodkov s tega naslova nismo posebej predvideli, zato nesprejetje odloka nima neposredne povezave z rebalansom in podatki, ki so bili v rebalansu predstavljeni. V zvezi z interventnim zakonom pa je treba v bistvu ločiti posledice, ki nastanejo v povezavi z nesprejetjem ukrepov na področju zaposlovanja. V tem segmentu ocenjujemo, da neke velike dodatne finančne posledice za državni proračun ne bodo nastale, pričakovane so bile v bistvu nadaljnje posledice za leto 2012, zato so se ti ukrepi nanašali tako na leto 2011 kot na leto 2012. Nesprejetje dogovora o zamiku polovičnega poplačila dela investicijskih transferjev občinam v marcu prihodnje leto pa lahko povzroči dodatne finančne posledice za proračun. Ocenjene so nekje v višini okoli 10 do 15 milijonov evrov. Celoten obseg teh investicijskih transferjev je 40 milijonov evrov, 20 milijonov evrov bi v vsakem primeru izplačali v letošnjem letu. Dodatno bi v letošnjem letu izplačali tudi tisto, kar je povezano z evropskimi projekti in projekti, ki so bili uveljavljeni oziroma pogodbe podpisane pred 1. januarjem letošnjega leta. Vsako leto se v zvezi s temi investicijskimi transferi določena izplačila premaknejo tam nekje med 5 in 8 milijoni v naslednje leto, tako da bo morebitne dodatne obveznosti, ki bodo nastale zaradi nesprejetja interventnega zakona, treba urediti oziroma pokriti s prerazporeditvami, kar je v pristojnosti Vlade in kar bo Vlada na podlagi sprejetega rebalansa lahko tudi uresničila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na podlagi te obrazložitve lahko nadaljujemo z odločanje. Odločamo o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Obrazložitev glasu? Odpiram prijavo. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo obrazložil glas gospod Andrej Vizjak.
Spoštovani! V Slovenski demokratski stranki tega rebalansa ne bomo podprli, vzdržali se bomo. Naj omenim dva temeljna razloga, zakaj ne moremo podpreti takšnega rebalansa. Ta rebalans je nadaljevanje zgrešene vladne politike na področju javnih financ. Vsakemu, ki se tudi na javne finance ne spozna, je jasno, da ne sme biti državni primanjkljaj v posameznem letu ali pa proračunski primanjkljaj večji, kot je seštevek vseh investicijskih odhodkov in vplačanih sredstev v evropski proračun. Mi se zadolžimo vsako leto tudi za tekočo porabo. Če namreč seštejemo vse investicijske odhodke in investicijske transferje in vsa plačila v evropski proračun, dobimo številko slabih 1,5 milijarde evrov. Primanjkljaj letošnjega proračuna po tem rebalansu je pa 1,7 milijarde evrov. Mi se torej zadolžujemo in ustvarjamo minus tudi na tekoči porabi. To je alarm, to je v nasprotju z vsemi aksiomi, teorijami stabilnih javnih financ. Naša vlada to vzdržuje in posiljuje ta parlament s takim pristopom in želi biti všečna navzven, ko pravi, da obvladuje javne finance. To je prvi razlog, zaradi katerega ne moremo pristati na tako logiko. Drugi razlog pa je, da se ob krepitvi tekočih odhodkov in tekočih transferjev, s tem rebalansom se namreč še povečujejo, zmanjšujejo investicije kar za 400 milijonov evrov in se zmanjšuje torej tisti kisik, tista hrana za gospodarstvo in gospodarsko aktivnost in nova delovna mesta. Vlada torej pričakuje, da bo stabilizirala javne finance tako, da črta tisto, od česar gospodarstvo praktično živi. To je seveda pot v pogubo. Na taki poti v Slovenski demokratski stranki ne bomo sodelovali, še manj jo pa podpirali.
Hvala lepa. Samo za osvežitev spomina, mi bomo glasovali najprej o splošnem delu, nato o posebnem delu, nato o načrtu razvojnih programov in nato šele o proračunu v celoti. To v informacijo, ko se odločate za obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke ima gospod Bogdan Barovič.
Hvala, gospod predsednik. Nisem prijatelj, niti nisem navdušen nad predsednikom Vlade. Cenim sicer gospoda ministra za finance osebno, pričakoval pa bi, da bi danes v tem trenutku sedela tamle, z vsem spoštovanjem do državne sekretarke. Mislim, da to pa res ni fer. Enajst let nisem tega omenil, zdaj sem pa omenil. Ni fer. Rebalans proračuna, v katerem je na prihodkovni strani največji izpad evropskih sredstev, rebalans proračuna, v katerem na odhodkovni strani najbolj trpijo investicijske vsebine, rebalans proračuna, ki jemlje Službi Vlade Republike Slovenije, Ministrstvu za gospodarstvo, Ministrstvu za kmetijstvo, Ministrstvu za promet, ki so multiplikatorji zaposlovanja in proizvodnje, rebalans proračuna, v katerem varčujemo zato, da bomo poplačevali servisiranje javnega dolga in vplačevali v evropski proračun in pomagali ne vem komu še v Evropi, ki je ne vem kako ubog, rebalans proračuna, katerega prihodki in odhodki se enako znižujejo za 365 milijonov, ob mirno storjenem dejanju 380 milijonov posojila Grčiji kar tako, kot Slovenci, kot državljani Republike Slovenije v Slovenski nacionalni stranki pač ne bomo podprli. Mislim, da so to najbolj argumentirani, čisto politični razlogi. Sebi jemljemo, slovenskemu narodu jemljemo, si odrekamo, dajemo, mirno dajemo. In pred nami v ponedeljek oziroma torek bo še en zakon o spremembi Zakona o poroštvu Republike Slovenije Evropski uniji, ki mirno iz 2 milijard 73 milijonov določa, da bomo pa dali poroštvo za 3 milijarde in 700 milijonov. Jaz živim v Sloveniji in se moram sam znajti. Rebalans proračuna je spet všečnost, klanjanje gospe Evropi na račun francoskih in nemških bank, vzdignili so se takrat, ko so slišali, da bo Grčija bankrotirala. Takrat so pa znoreli. Saj jih ne briga Grčija, brigajo jih njihove banke. Jaz grških in francoskih bank ne bom reševal, niti Slovenskega nacionalnega stranka, zato bomo proti rebalansu proračuna.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Zares ima gospod Franco Juri.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Mi po tistem, ko smo glasovali proti interventnim ukrepom, bomo podprli proračun, in to s čisto vestjo, kajti prej smo slišali, da ni neposredne povezave med interventnimi zakoni in samim proračunom. Zavedamo se kot odgovorna stranka, da je treba vendarle obdržati Slovenijo znotraj vzdržnih finančnih okvirov, čeprav položaj Slovenije znotraj teh okvirov ni dramatičen in podatki o javnem dolgu, o inflaciji in brezposelnosti dokazujejo, da je Slovenija v bistvu na ugodnem položaju v evropski lestvici, a kljub temu je treba razumeti, da brez rebalansa proračuna mi omogočamo premik, in to navzdol na tej lestvici, hkrati bi dejansko še naprej blokirali uresničevanje proračuna, kajti neposredne posledice nesprejetega rebalansa bi bile bistveno slabše in bi preprečevale nadaljnjo izvajanje proračuna v vseh segmentih. Glasovali bomo za ta splošni del in v nadaljevanju tudi za proračun v celoti. Hvala.
Hvala lepa. Glede na interes odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Borut Sajovic, izvolite.
Hvala lepa. Rebalans proračuna bom podprl. Mislim, da dajemo pravi signal domači in tuji javnosti, da se resnega javnofinančnega stanja v tej državi zavedamo, da smo začeli varčevati na številnih področjih, ob tem se trudimo vsi skupaj iskati tudi najboljše rešitve za povečan obseg investicij na različnih področjih od prometa preko gospodarstva. Zdi se mi pa tudi pozitivno in pomembno, da se bodo nekateri vzdržali, kar je zagotovo za državo bistveno bolje, kot da bi nasprotovali, kar pomeni, da obstaja neko široko soglasje, da je v proračunski debati potrebno varčevanje in da v bodoče ne moremo več trošiti, kot pa ustvarjamo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Radovan Žerjav, izvolite.
Bom povedal kar v imenu poslanske skupine, in to enkrat za vsa štiri glasovanja, če sem prav razumel, da bomo štirikrat glasovali. Štirikrat bomo proti, ker smo trdno prepričani, da je takšna fiskalna politika, ki veje iz tega proračuna, napačna. Smo trdno prepričani, da na vsakem področju obstajajo neke meje. In te meje obstajajo tudi na področju sociale, če hočete, socialne povezanosti. Še toliko bolj, ker ugotavljamo, da vendarle varčevanja, o katerem se toliko govori v tem proračunu, ni oziroma vsaj ni za vse enako. Vidimo različne primere proračunskih porabnikov v tem rebalansu. Eni šparajo, drugi pa trošijo čez mejo, in še več, kar nam ne daje nekega upanja, da bi lahko s takšno fiskalno politiko v državi dosegli družbeno soglasje za mnoge reforme in spremembe, ki so potrebne za to državo. Mi bomo glasovali s čisto vestjo proti, proti takšni fiskalni politiki in proti agoniji Vlade in celotne politike, ki smo ji priča v zadnjem času. Želimo, da se to čim prej prekine, da začnemo z nekim novim elanom, z novimi spremembami. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Luka Juri, izvolite.
Rebalans gre podpreti oziroma ni prave obrazložitve, zakaj bi glasovali proti takšnemu rebalansu, ki je samo ugotovitev dejanskega stanja. Toliko trezna je tudi največja opozicijska stranka, ki je pokazala, da se tega zaveda. Zaradi te realnosti bom, kot tudi moji kolegi, glasoval za takšen rebalans, ob želji, da bi bila struktura odhodkov drugačna, ampak ob zavedanju, da struktura odhodkov, kjer je vendarle prevelik delež glede na investicije, ki gre v tekočo porabo in v plače, neodvisen od želja piscev rebalansa, ampak od zakonov, zakonskih obveznosti, dogovorov s sindikati, z javnimi uslužbenci in da se lahko dotikamo razmerij med plačami le v dogovoru s sindikati, ob socialnem dialogu, ob tem, da imamo pri tem soglasje. Ne more si pisec rebalansa kar izmisliti in reči, da bo rezal toliko in toliko milijonov na primer od tekočih plač, če mu druge zakonske obveznosti ta izplačila zapovedujejo. Tudi če rebalans oziroma proračun teh odhodkov ne bi predvideval, bi druga zakonodaja, in če ne drugo, sodne odločitve takšne odhodke zapovedale. Zaradi tega je ta rebalans edina realna rešitev in zaradi tega je smiselno in odgovorno predvsem v tem trenutku v teh mesecih, da ga podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Glede na izražen interes odpiram prijavo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Zvonko Černač, izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da sta padli novela interventnega zakona in novela odloka o prodaji državnega premoženja, so se okoliščine glede sprejemanja tega rebalansa seveda s tem bistveno spremenile. Najmanj, kar je, bi bilo pričakovati, da se pred tem visokim zborom pojavi premier in pojasni, kakšne posledice bo to imelo za ta strateški dokument, kot ga je sam poimenoval včeraj tu v Državnem zboru. Če že mogoče lahko delimo del mnenja glede tega, da odlok o prodaji državnega premoženja ne bo bistveno vplival na izvrševanje v letošnjem letu proračuna, pa tega mnenja seveda ne moremo deliti glede novele interventnega zakona. Sami pripravljavci in tisti, ki ste stali za tem interventnim zakonom oziroma za to novelo, ste nas ves čas prepričevali o tem, kako je od te novele odvisno kako in na kakšen način se bo letos izvršil proračun v letošnjem letu. Sedaj pa kar naenkrat utemeljujete, da je ta novela interventnega zakona praktično brezpredmetna. Moram reči, da je to zelo neresno, nedostojno. Najmanj, kar bi pričakovali, je, da se obravnava tega predloga rebalansa za leto 2011 prekine, dokler vseh teh okoliščin v Državnemu zboru ne bo pojasnil premier Borut Pahor. Ne drži, da padec novele interventnega zakona ne bo imel vpliva na rebalans. V enem delu so bile neposredne finančne posledice tega nesprejetja utemeljene in predvidene in v enem delu bo treba izvrševati proračun drugače, kot ste zapisali v rebalansu za leto 2011. Od te vaše odločitve je seveda odvisno, kako in na kakšen način bom jaz sam osebno ravnal pri tem rebalansu. Ravnal pa bom predvsem z vidika odgovornosti do te države in z vidika odgovornosti do javnih financ. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da je gospa Mateja Vraničar obrazložila posledice odločitev, ki smo jih predhodno sprejeli. Besedo dajem za obrazložitev glasu v lastnem imenu gospodu Gregorju Golobiču.
Hvala lepa. Glasovanje o rebalansu proračuna je v bistvu manj prvovrstno vprašanje, kot je vprašanje o sprejemanju nekega novega proračuna. Jaz mislim, da lahko veliko razprav, ki smo jih slišali v teh dneh, prihranimo in zelo utemeljeno uporabimo ob glasovanju o popravkih proračuna za leto 2012 in tudi o proračunu za leto 2013, ki bo v kratkem moral priti v Državni zbor. Takrat mislim, da bo veliko več razlogov za tako načelno razpravo, za vprašanja načelne narave o fiskalni politiki, o prioritetah, o nerealni nalogi, ki si jo zastavlja Evropska unija, da je mogoče s krčenjem doseči razširjanje, in podobni problemi, ki so značilni ne samo za Slovenijo ampak tudi za drugo okolje. Danes odločamo o zelo pragmatični stvari, ali se bo nadaljevalo, in nesprejetje rebalansa bi to pomenilo, izvrševanje sklepa Vlade, da so pravzaprav blokirani proračunski izdatki, sklepanje pogodb, podpiranje investicij, kar potrebuje slovensko gospodarstvo, kar potrebuje slovenska družba, ali pa se bo to vendarle v okvirih tega rebalansa sprostilo. In samo o tem pravzaprav v praktičnem smislu odločamo. Zato mislim, da odločitev ob vseh pomislekih, ki jih lahko imamo, ne more biti zelo težka, in bilo z mojega vidika in z vidika tudi s stališča poslanske skupine, ki je bilo prej predstavljeno, neodgovorno nadaljevati s tisto blokado, ki škoduje vsem. Zato je ta rebalans smiselno podpreti, ne ker bi bil dober, ampak ker je manj slab, kot je alternativa. Pravi problemi pa bodo pred Državni zbor prišli skozi diskusijo o proračunih za leti 2012 in 2013.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu ima gospa Breda Pečan.
Hvala lepa. Jaz bom rebalans podprla. Eden od razlogov je bil ravnokar povedan, boljše je med dvema slabima izbirama slaba izbira, rebalans ni zaradi tega, ker je slabo narejen, kot smo že večkrat slišali, ampak zaradi tega, ker je treba glede na ugotovljeno stanje izvesti določene ukrepe. Rebalans sicer ni zaželen, ampak ker nas dejstva v to silijo, se je treba odločiti za to, da ga sprejmemo. Ker bi druga izbira, se pravi nesprejetje rebalansa bi pomenilo zamrznitev vseh aktivnosti pravzaprav praktično do konca leta. In vprašanje, čaka nas dopolnjeni predlog proračuna za leto 2012, kaj se bo zgodilo, če tudi tega ne bomo sprejeli? Lahko si predstavljamo. Rada bi opozorila še na nekaj drugega, ko neprestano govorimo o tem, kako je rebalans nepotreben, kako ste zavrnili interventni zakon, ki med drugim sicer ni zniževal plač javnih uslužbencev, je pa praktično zelo radikalno postavil meje oziroma bi preprečil dodatno zaposlovanje, razen v izjemno omejenih razmerah, in uvedel je tudi odgovornost za takšno zaposlovanje, ki ne bi bilo dovoljeno, finančne kazni, kar je velika novost. Tega si kot po navadi nismo zaželeli. Da ne govorim o tem, da nekaj, kar je bilo dogovorjeno med občinami in Vlado, niste želeli potrditi. Mimogrede pa samo še to, masa plač v celotnem javnem sektorju se je od leta 2004 povišala za 33 %. Ali je bila taka inflacija? Ni bila. Pokojnine so se povečale za skoraj 40 % [[...]] [[izklop mikrofona]]
Gospa Breda Pečan, čas je potekel. Prehajamo na glasovanje. Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu? Ponovno odpiram prijave. Proceduralno? Gospod Tanko ima proceduralni predlog.
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da so z nesprejetjem odloka in interventnega zakona nastale nove okoliščine, zahtevam v imenu poslanske skupine pol ure odmora.
Spoštovane kolegice in kolegi! Zaključili smo z obrazložitvami glasu. Na predlog Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke odrejam pol ure odmora. Z delom bomo nadaljevali ob 11.35.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi poslanke in poslanci nadaljujemo s prekinitvijo seje. Dobil sem obvestilo, da se nam bo v roku 15 minut pridružil tudi predsednik Vlade, zato prekinjam sejo do 11.50, ko bomo sejo nadaljevali.
Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci! Nadaljujem z današnjo sejo. Sprašujem vodjo Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ali po prekinitvi želi besedo. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora, gospod predsednik Vlade! Glede na okoliščine, ki so se zgodile pri obravnavi aktov, povezanih s proračunom, smo v naši poslanski skupini zahtevali pol ure pavze za posvet v poslanski skupini. V poslanski skupini ugotavljamo, da vrstni red glasovanja o dokumentih ni slučajen, ampak je tak, da se lahko potem tisto, kar je sprejeto ali nesprejeto, popravi ali uredi v samem proračunskem dokumentu. Ugotavljamo, da Zakon o interventnih ukrepih, ki ni bil sprejet, onemogoča, da bi občine v celoti in na način, kot je predvideno, koristile sredstva, zato menimo, da v tem delu rebalans proračuna ni usklajen z interventnim zakonom. Tudi izjave, ko nekateri pravijo, da ima Vlada sprejet sklep o zamrznitvi, te izjave ne vzdržijo, kajti Vlada lahko kadarkoli popravi, odpravi, spremeni svoj sklep in na drug način odredi izvrševanje veljavnega proračuna. Zato ne potrebujemo niti novega rebalansa, zato v tem delu ne potrebujemo niti zakona. Zato predlagam, da preden opravimo glasovanje o rebalansu proračuna, da si vzamemo dovolj časa, da poslanske skupine to odločitev preverijo, da tudi Vlada preveri svojo odločite, tudi koalicija, in predlagamo, da bi se glasovanje o tem dokumentu opravilo na začetku prihodnjega tedna. Mislim, da nekaj trenutkov za razmislek o tem ne bi škodovalo prav nikomur. Se pa tudi nič bistvenega ne bi spremenilo. S tremi dnevi ne rešimo najbrž nobenih težav, ki so vezane na rebalans proračuna, ampak dobimo čas za razmislek in pa tudi čas, da se preveri skladnost tega akta. Naš predlog je, da o rebalansu proračuna glasujemo na začetku prihodnjega tedna. To je postopkovni predlog. Hvala.
Če razumem, imate postopkovni predlog, da skladno s 74. členom odločanje o predlogu rebalansa proračuna, torej glasovanje preloži na eno od naslednjih sej oziroma na redno sejo, ki se začne naslednji teden. O temu predlogu se lahko izjasnijo vodje poslanskih skupin in potem bom o tem predlogu tudi glasovali. V imenu poslanskih skupin odpiram prijavo. V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev ima besedo gospod France Žnidaršič.
Lepa hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, kolegice in kolegi! Naša poslanska skupina temu predlogu nasprotuje in ga ne bo podprla. Mi želimo danes opraviti to glasovanje, ker smo se za to danes zbrali in bomo danes to tudi opravili. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Gospod predsednik Vlade, vsi prisotni! Strinjamo se v poslanski skupini, da po zapletu ali kakor koli to imenujemo, po nesprejetju interventnega zakona, ki vpliva tudi na rebalans proračuna, to glasovanje opravimo ali na naslednji seji, ki se prične v ponedeljek, ali pa v nadaljevanju izredne seje med samo redno sejo, kar je seveda tudi možno. To torej opravimo na ta ali drugi način naslednji teden. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Dušan Kumer.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Moram reči, da bi ta proceduralni predlog prišel v poštev takrat, ko smo razpravljali o vseh treh aktih, in to je bilo včeraj. Mi smo v fazi glasovanja in mislim da tudi v skladu s poslovnikom ni možno tega proceduralnega predloga dati na glasovanje. Če boste pa vi kot predsedujoči kljub temu to dali, pa bo poslanska skupina temu predlogu nasprotovala. Mi smo za to, da danes opravimo to glasovanje. Mislim tudi da ni fer od tiste večine, ki je zavrnila prejšnja dva predloga zakonov, pri tretjem, kronskem, pa bi imeli posvet poslanskih skupin. Ne vem, kaj lahko v tem spremenimo, razprava ni več možna v Državnemu zboru, opravili bomo ravno tako kot danes naslednji teden samo še glasovanje. Glede odločitev pa so se poslanske skupine glede na glasovanje, ki je bilo danes že opravljeno, tako predhodno že odločile, kako bodo glasovale. Tako mislim, da ne gre za nobene spremembe.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares gospod Franco Juri.
Hvala lepa za besedo. Mi temu predlogu nasprotujemo, ker se nam zdi zelo čudno, da se v fazi glasovanja sploh pojavi takšen predlog. Mislim da smo danes že slišali kar nekaj utemeljenih argumentov, da ni nobene neposredne povezave med rebalansom proračuna in prej neizglasovanimi interventnimi ukrepi. Od danes do ponedeljka tudi sicer ne bi ugotovili nič novega, nič posebnega, zato naša poslanska skupina predlaga, da se o rebalansu glasuje danes. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratske stranke upokojencev gospod Joško Godec.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina smatra, da smo mi v fazi glasovanja, in se naj glasovanje izvede danes. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke gospod Bogdan Barovič.
Hvala. Temu predlogu nasprotujemo. Jezi me pa spet, spet je procedura važna. Ni važna procedura, gospe in gospodje, vsebina je važna, vsebina. Kaj se bo spremenilo do torka? Nič. Teh zgodb smo vajeni. Tudi z nesprejetjem rebalansa se ne bo spremenilo nič. To je obrazložitev. Na začetku sem povedal, da bomo proti. Ko sem bil župan osem let, je bilo vedno tako. Ko je državi zmanjkalo denarja, je rekla, bomo prolongirali, čez 4 mesece vam bomo plačali, občini, vi pa najemite kredit in plačajte ta čas ali pa premostite sami. V proračunu je en kup postavk, za katere vsi vemo, da ne bodo uresničene, tudi te bi se lahko premostile z enega na drug konec. Nič se ne bo spremenilo, popolnoma nič. Takšnih zgodbic smo vajeni. Jaz bi pa rad eno resnico. Povejte, vi ali pa vi ali katerikoli, koga se bojite? Bojite se vaše obljube Evropi. Mi bomo z ukrepom spremembe proračuna pokazali, da imamo namen nekaj narediti. To je bila obljuba Evropi, s tem da se s spremembo proračuna ni spremenilo čisto nič. Samo obljubo Evropi boste izpolnili. Ne se igrati s slovenskim narodom, lepo vas prosim! Nič ne bo rešilo, še enkrat pojdimo skozi vsako postavko rebalansa proračuna. Nič. Ni denarja. Če ga ne bomo sprejeli, ravno tako ne bo denarja, pa se bodo premostila vsa plačila, marsikatera stvar se pač ne bo naredila zaradi takšnih ali drugačnih razlogov. Tako je bilo in tako bo, in to vemo vsi, zato nasprotujemo. In me briga procedura in faza in poslovnik. Vsebina je važna. Pogovarjali smo se, povedali smo si, kar nam gre in zdaj imejmo svoj odločni jaz in recimo, sem proti, sem za, se vzdržim, karkoli že bo, tako bo. Naprej bo morala delati ta vlada v takšnem ali drugačnem primeru in naprej bomo morali delati mi poslanci in seveda pomagati s svojimi predlog. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nimamo več obrazložitve glasu poslanskih skupin. Smo v fazi glasovanja o tem proceduralnem predlogu in bomo o tem odločali. Če bo predlog sprejet, bomo glasovanje o proračunu opravili na redni septembrski seji. O točnem dnevu glasovanja boste obveščeni. Prehajamo na glasovanje. Prekinjam glasovanje. Gospod Posedel, sugerirate, da vam glasovalna naprava ne dela. Je zdaj v redu? Vse je v redu z glasovalno napravo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 53. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti je glasovalo 53.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Sedaj dajem na glasovanje splošni del predloga rebalansa proračuna. Spoštovani gospod Tanko, mi smo v fazi glasovanja, kjer predlogov procedure ni več možno podajati, razen če želite napovedati tudi odsotnost pri glasovanju. Gospod Tanko, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Dolžan sem samo še odgovor, zakaj je poslanska skupina vzela pavzo za posvet. Kljub temu, da smo predlagali proceduralni predlog in da predlog ni bil sprejet, našega stališča do rebalansa proračuna nismo spremenili in bomo glasovali kvorum.
Gospod Tanko, sami veste, da intervencija ni bila korektna. Glasujemo o splošnem predloga rebalansa proračuna. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 15. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga rebalansa proračuna. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, proceduralni predlog.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na prvo glasovanje, ko je pravzaprav SDS podprla predlog rebalansa, s tem da ni glasovala, nima smisla glasovati naprej, zato Slovenska nacionalna stranka napoveduje obstrukcijo pri nadaljnjem glasovanju o rebalansu proračuna. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Ugotavljam, da je Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke napovedala obstrukcijo pri nadaljnji obravnavi te točke. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga rebalansa proračuna. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 10. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 10. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. S tem smo končali odločanje o posameznih delih predloga rebalansa proračuna. Prehajamo na odločanje o Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2011 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 10. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je Rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2011 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem 46. izredno sejo Državnega zbora. Vsem poslankam in poslancem hvala lepa. Hvala lepa tudi predsedniku Vlade in članom Vlade. Želim vam lep popoldan in lep vikend! Hvala lepa. Seja se je končala 16. septembra 2011 ob 12.08.