Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] За процедура – заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Вчера на Комисията по външни работи бяха разгледани три предложения за решение по отношение на предоставянето на помощ на Украйна. Моля да упражните правомощията си и вкарате тази точка в дневния ред.
Заповядайте, господин Митов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! По повод същия въпрос, който постави господин Иванов, моето процедурно предложение обаче ще бъде да упражните правомощията си и да включите и трите проекта за решения, които бяха разгледани вчера във Външната комисия, поради простата причина, че те са фундаментално различни. Независимо какво беше гласуването вчера в рамките на Комисията е хубаво да се разгледат и трите проекта, за да видим в крайна сметка как ще гласува залата и кой къде стои в тази ситуация. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Митов. Искрен Митев и Петър Петров също за процедура. Извинявам се – Атанас Михнев. Извинявайте, господин Михнев.
Господин Председател, колегата Митев е значително по-слаб, държа да подчертая. [[Смях.]] Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Моята процедура е следната: моля да спазим, както е процедурата, да изчакаме Комисията да си внесе съответния доклад, който към момента не е внесен. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]]
Моля за тишина в залата!
Да гледаме само решението, което е приела Комисията. Това е моята процедура. Благодаря Ви.
Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, няма да е странно, ще се съглася с колегата Михнев и с неговото процедурно предложение. Бих искал и да го доразвия, тъй като освен че би трябвало да имаме един доклад, въз основа на който ние да можем да направим своето обосновано решение как да гласуваме. Бих желал да не се включват тези точки в дневния ред. Да продължим по настоящия дневен ред, който за пръв път може би, виждам, че е от една страница за пленарната седмица. Виждаме, че имаме много важна точка – първа. Неслучайно е сложена като единствена в дневния ред за днес. Считам, че е достатъчно важна и след нея, разбира се, ние ще продължим с останалите от вчера неразгледани. Моля Ви да уважим това, което сме гласували вчера. Считам, че е достатъчно важно за тази пленарна седмица и точно днес на Разпети четвъртък. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Велики четвъртък!“]]
Добре, Велики четвъртък – не е чак толкова.
В някои райони се казва Разпети четвъртък, само да кажа. Така че, моля Ви да не подкрепяме вкарването на трите точки в дневния ред. Благодаря Ви.
Екатерина Захариева.
Господин Председател, по същата тема. Две от решенията – едното е внесено на 30 март, другото – на 1 април, третото – вчера. Докладът на Външната комисия, предполагам, ще бъде доста кратък, тъй като по решение на мнозинството дебатът беше прекратен във Външна. Общо взето ще отнеме не повече от час този доклад, ако вече не е почти написан – да бъде довършен. Така че няма никаква пречка Докладът да бъде представен в рамките на максимум половин час. Тези решения не са толкова дълги. Така че настояваме да използвате Вашите правомощия и да включите точката в дневния ред за днес.
Благодаря, госпожо Захариева. Има ли други процедури по тази тема? Действително няма доклад – потвърдиха ми току-що. Така че за момента няма да е предлаган, но ще видим, ако има доклад, може да преразгледам позицията си. [[Реплики от ГЕРБ: „Еее!“]] Десислава Атанасова за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Демонстрация на спазване на буквата на Правилника, за което Ви поздравявам. Само че, господин Председател, не Ви поздравявам за различната тенденция по повод разглеждането на различни доклади. Ако ще чакаме доклад от председателя на Комисията, за който посещението на външния министър е просто протоколно, то аз предлагам да разгледаме тези проекти и без доклад на Комисията. Освен това нека припомня, че така чакахме един доклад на една Временна комисия по друг повод, във връзка с енергетиката, който доклад не видя бял свят и пленарна зала в продължение на месеци – беше изтекъл срокът за действие на Комисията. В този смисъл, господин Председател, можете да упражните всички свои правомощия, да внесете тази точка за разглеждане, защото на всички в тази зала е изключително кристално ясно и решението взето вчера на Комисията по външна политика, и всички предложени решения по-простата причина, че те престояват в чекмеджето на председателя на Комисията по външна политика повече от 20 дни. Всички народни представители са имали възможност да се запознаят с нашия проект на решение, с Проекта на решение на колегите от „Демократична България“, а предполагам, че от вчера насам и с Проекта на управляващото мнозинство, от които смятам, че е „Демократична България“, но нека ме опровергаят, ако не подкрепят този проект на решение, внесен от „Продължаваме Промяната“. В този смисъл, господин Председател, Вие можете да подложите тази точка за включване в дневния ред в пленарната седмица и днес задължително да я обсъдим. Благодаря.
И аз благодаря. Ще говоря и с председателя на Външната комисия за депозиране на доклад в най-скоро време. Нямам предвид в рамките на деня, а в най-скоро време. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Заповядайте, господин Генов.
Господин Председател, моята процедура е следната: отдавна очакваме едни доклади на Сметната палата за състоянието на фирма „Автомагистрали и монтажи“. Може ли да ни ги предоставите в най-скоро време, защото всички имат очаквания да разберат, какви са евентуалните нарушения, извършени там, какви са заключенията на Сметната палата, какви са препоръките към бъдещото управление на тези дружества? Така че моля да вземете мерки и да ни ги предоставите.
Благодаря, господин Генов. Иво Атанасов за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моята процедура е по изпълнението на Вашите правомощия по Конституция и по Правилник, и функционирането на комисиите в Народното събрание. На 3 февруари гласувахме Временна комисия за конституционни промени. От справка на сайта на Народното събрание и от разговори с колеги народни представители тази комисия не е провела нито едно заседание. Ще използвам думите на господин Славов, че дейността на тази комисия е от изключителна важност за функционирането на държавата. Ще обясня защо. Ще обясня и защо Вие не изпълнявате своите правомощия по Конституция. Председател на тази комисия е господин Христо Иванов. Аз не съм уверен, че председателят на Комисията има желание за конституционни промени. Той използва преди няколко дни израза – трябва да рестартираме дейността на Комисията. Не може да се рестартира нещо, което не е стартирало. [[Шум и реплики.]] Ако има предвид рестартирането на реформите, които направи той като правосъден министър, и в резултат на тези реформи сега сме поставени в патовата ситуация да се молим на господин Гешев да напусне поста си – това не е правилно и не е в интерес на гражданите. Не съм уверен, че като председател на тази комисия Христо Иванов може да изпълни задачите, за които е съставена Комисията. Имам вътрешно усещане, че човек, който…
Времето, господин Атанасов!
…е участвал в правителството на Борисов и не е успял да направи конституционни реформи, който му е казвал: господин Началник…
Времето, господин Атанасов!
…и е правил чупки в кръста може да изпълни функциите на Комисията. [[Ръкопляскания и възгласи от ИТН: „Браво!“]] Затова преди тези светли празници ще бъда спокоен и смирен. На 3 март ще станат три месеца от създаването на Комисията, не от функционирането на Комисията.
Господин Атанасов, 40 секунди сте над времето.
Затова ще бъда смирен. Ще поискам оставката на господин Христо Иванова, а на 3 март [[реплика: „Май, а не март.“]]от нашата парламентарната група ще внесем предложения за закриване на Комисията и поемането на функциите ѝ от Правната комисия, която мисля, че ще се справи по-добре. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, господин Атанасов, за тази процедура. Да, разбира се, господин Иванов – заповядайте.
Колеги, взимам думата за декларация по отношение на решението и предложенията, свързани с оказването на военна помощ на Украйна. Искам да заявя ясно позицията на „Демократична България“, първо, че ние ще подкрепим само решение, което включва в себе си изрично посочването на военна помощ, военно-техническа, отбранителна, но със сигурност с тази конкретизация. Става дума за война, която започна след агресивна противозаконна агресия, от страна на Путиновия режим срещу Украйна. Тази война, както много пъти сме казвали, е война изобщо за това как ще изглежда международният ред в Европа. Именно разбирайки това, всички страни членки на НАТО, с изключение на Унгария, вече многократно някои от тях много пъти се повтори това нещо, предоставят такава помощ. Често пъти се дава примерът с Турция, в която водели преговори Киев и Москва – Турция предоставя много сериозен по размер, обем въоръжение на Украйна. Опорната точка, че това правило в България е част от войната е очевидно несъстоятелно. Опорната точка, че в името на мира било да не се предоставя оръжие на Украйна, доразвита малко, предполага идеята, ние да призовем Украйна да се предаде, защото тогава мирът абсолютно веднага ще настъпи, нали така? Само че българският национален интерес изисква не мир, който да настъпи в резултат на успешната агресия на Русия, защото в този мир ще има един списък от страни, които да са следващи обекти на руска агресия по един или друг начин. Уплашена, обявила се сама себе си за малка и слаба, България ще бъде високо в този списък. Ние отказваме да бъдем част от политика, която смалява България, която прави България малодушна – с малка душа, малка и страхлива, и затова няма да приемем поредното натикване под килима на тази тема. Заявявам тук, понеже това многократно се случваше, още във вторник, при първа възможност ще свикаме коалиционния съвет на коалицията и ще поставим ребром тази тема, за да стане ясно наистина, че това не е въпрос, който можем да се надяваме да изчезне. Става дума за определяне на това какво управление имаме – дали имаме управление на страха и на снишаването, или управление, което разбира новата епоха, в която се оказахме не по наш избор, а по избор на Путин. И разбира се, на този съвет ще има възможност представителите на „Има такъв народ“ да поискат моята оставка от Комисията по конституция – аз на драго сърце ще им я връча. Но за Ваша информация, както казах и в предишно свое изказване от трибуната, опитвах да намеря начин да изпълним оригиналния замисъл на тази комисия – в нейната работа да се включат и представители на опозицията, за да може наистина тя да изпълни своето предназначение, да бъде неутрална платформа за диалог. Нека политическите органи на коалицията да решат дали има смисъл в тези опити, или няма смисъл изобщо да продължаваме с тях. Иначе аз, разбира се, ще бъда много доволен „Има такъв народ“ да закрие Конституционната комисия. Всичко хубаво! [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря, господин Иванов. Декларация от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ.
Господин Председател, за пореден път ставаме свидетели на парад на лицемерието в Народното събрание. Впрочем не за първи път, разбира се, в последните няколко седмици и месеци, откакто започна войната в Украйна, ставаме свидетели на това всекидневно – парад на лицемерието по медиите, парад на лицемерието обаче и в Народното събрание. Няколко дни вече изчакваме да чуем коментари, тъй като виждаме, че това нещо се коментира много активно в цялото общество от страна на медиите и също така в Народното събрание, имам предвид войната в Украйна, заради това няколко вече дни очакваме да чуем подобни коментари и бурни обсъждания за една друга подобна война, която в момента върви не много далеч от българската граница – войната в Ирак, където Турция нахлу в неделя вечерта по начина, по който Русия нахлу в Украйна. Турция използва пехота, използва танкове, използва бронетранспортьори, артилерия, използва авиация, бомбардира иракски градове и села, населени с кюрди по начина, по който го правят руснаците – едно към едно. Няма разлика! Само че българските медии мълчат – срамно мълчат! Тук представителите на евроатлантическото крило в българската политика също мълчат. Защо? Защото Турция е евроатлантическа държава и когато тя напада друга държава, това не е война, а хуманитарна операция. Затова ли мълчат? Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ питаме: предстои ли да очакваме сега да се наложат санкции на Турция заради това, което тя прави в Ирак едно към едно с това, което Русия прави в Украйна? Разлика няма, пак повтарям. Предстои ли да осъдим инвазията на Турция? Ще даваме ли помощ на Ирак? Следващ въпрос: не виждам тук някой да се е загрижил за бедните деца на иракски Кюрдистан. Не виждам някой тук да плаче от трибуната, да обяснява колко е брутална турската агресия – нищо подобно! Ще осъдим ли действията на турското правителство? Ще настояваме ли за военна помощ за Ирак и за кюрдите в Ирак? Аз не виждам нещо подобно тук. Вчера обаче видях друго и не само аз, видя го цяла България, защото беше доста дълго и широко обяснявано и обилно показвано по българските медии. Видях как българските управляващи се огъват пред външния министър на една чужда държава. Външният министър на една чужда държава, който, когато го питат за военни престъпления, извършвани от неговата армия – мълчи, защото в Украйна се извършват военни престъпления – безспорно и от двете страни, защото е война! За съжаление, на война всички правят едно и също, ако искат да спечелят, а и двете страни искат да спечелят. Само че в нашите медии и от страна на българските управляващи се дава само една единствена гледна точка – тази на Украйна. Вчера беше поставен въпросът за автономията на българите в Украйна. Това беше изтълкувано от някои от българските народни представители като руска пропаганда – забелязвате ли парадокса? Да искаш автономия, да искаш права, да искаш свободи за своите сънародници в една друга държава било руска пропаганда?! Не знам как още някой не се е сетил, че съществуването на България може да се изтълкува като руска пропаганда според същите тези верни слуги на евроатлантизма в България?! Никой дума не обелва и продължава да не казва за сменените български имена, за това че в Украйна се извършваше и продължава да се извършва един своеобразен възродителен процес – бяха сменени имената на българите, бяха затворени училища на българите – нямат право на обучение там. Разбира се, нашите пропагандисти казват: как да няма, има – в събота и в неделя в читалищата, само че преди имаше училища на български. Първата българска гимназия в нашата история се намира в Болград, само че тя в момента не е българска – от десет години обучението на български в нея е забранено, учи се само на украински. Интернет е пълен с клипове и със свидетелства за измъчвани руски военнопленници. Има, разбира се, и клипове на руски военнопрестъпления. Странно защо обаче нашето общество се запознава и гледа и вижда само едната гледна точка. Когато има една гледна точка, това означава, че държавата не е демокрация, а е диктатура – това е азбучна истина! Точно поради тази причина българското общество си е изградило един изключително верен политически компас – то гледа както говорят официалните медии, гледа какво говорят управляващите и знае, че истината е диаметрално противоположна и различна от тази. Крайно време е лъжата и лицемерието да спрат. Ако искаме тук да се дава помощ на Украйна, очакваме да видим същото и по отношение на Ирак, само че няма да го видим – всички ние знаем, че е така. И на финала завършвам със следното нещо, с оглед на пламенните слова за предоставяне на военна помощ за Украйна от страна на представителите на „Демократична Украйна“ или на „Демократична България“, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще подкрепим това тяхно предложение, но при едно условие: ако тази военна помощ бъде занесена в Украйна от парламентарната им група, а техните народни представители се включат като доброволци, за да помагат там. Мисля, че по този начин ще решат два много сериозни външни и вътрешни политически проблема на България и на Украйна. Благодаря. [[Продължителни ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Преди да продължим с дневния ред, ще Ви изчета следните съобщения: Министърът на отбраната на Република България уведомява Народното събрание: 1. В изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили, че със своя заповед е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на военнотранспортен самолет с екипаж от Военновъздушните сили на Бразилия. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешението за прелитане над въздушното пространство на страната следва да се предостави на заинтересованата държава след положителни становища от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. 2. На територията на Република България от 22 април до 18 май 2022 г. включително ще се проведе многонационално учение, в което ще участват военнослужещи с необходимото въоръжение, снаряжение и екипировка от въоръжените сили на САЩ, включително военнотранспортни самолети с техните екипажи и оборудване на Великобритания, Румъния, Грузия и Република България. Учението не е свързано с провеждането на военни операции и подготвителни действия за водене на предстоящи или предполагаеми военни операции, както и с извършването на дейности за предотвратяване на военни действия, водени от други – на друга държава или организация, въоръжени сили. Уведомленията са постъпили на 19 и 20 април 2022 г. с вх. № 47-203-09-39 и 40 и са предоставени на Комисията по отбрана. В Народното събрание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси са постъпили отчети за изпълнението на програмните бюджети към 31 декември 2021 г. от Министерството на образованието и науката и Сметната палата. Отчетите са предоставени на Комисията по бюджет и финанси и съответните ресорни комисии. В Народното събрание на 18 април 2022 г. е постъпило становище на Фискалния съвет относно пролетна макроикономическа прогноза и Проект на средносрочна бюджетна прогноза за 2023 – 2025 г. С писмо на председателя на Народното събрание материалът е изпратен на Комисията по бюджет и финанси. Преминаваме към точка първа за деня: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПРЕДУЧИЛИЩНОТО И УЧИЛИЩНОТО ОБРАЗОВАНИЕ. Постъпил е Доклад от Комисията по образованието и науката. Заповядайте, госпожо Анастасова.
„Доклад относно второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, № 47-102-01-13, внесен от Министерския съвет на 31 декември 2021 г., приет на първо гласуване на 9 март 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. По § 1 има предложение на народния представител Красимир Вълчев. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 1. Предложението по т. 2 е оттеглено. Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 1. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 2, което е отразено на систематичното му място в § 7, т. 1, в новата т. 21. Предложение на народния представител Христо Симеонов, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1: „§ 1. В чл. 11 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 накрая се добавя „и се забранява осъществяването на политическа и партийна дейност“. 2. Създава се ал. 3: „ (3) В системата на предучилищното и училищното образование идеологии, доктрини и системи от възгледи и идеи се изучават за постигане на целите по чл. 5, за формиране на национално самочувствие, патриотичен дух и родолюбие у децата и учениците и при спазване на държавните образователни стандарти и на учебните програми.“
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Откривам дискусия по заглавието на Законопроекта и § 1, представени от председателя на Комисията по образованието и науката. Желаещи за изказване? Няма желаещи за изказване по заглавието и § 1. Прекратявам дискусията. Изглежда, че всички, които са в близост до залата, вече са вътре, така че преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване наименованието на Законопроекта по вносител и § 1 в редакция на Комисията. Гласували 110 народни представители: за 101, против 9, въздържали се няма. Предложенията са приети.
По § 2 има предложение на народния представител Красимир Вълчев. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2. По § 3 има предложение на народния представител Красимир Вълчев. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в нов § 4. Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в нов § 4. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя, но предлага § 3 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като нов § 4. Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание прие решение за допустимост за разглеждане и гласуване на предложението. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 3: „§ 3. В чл. 217, ал. 5 след думите „Кодекса на труда“ се добавя „и на наредба, издадена от министъра на образованието и науката, съгласувано с министъра на младежта и спорта и с министъра на културата“.“
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Откривам дискусия по § 2, предложението на Комисията за отхвърляне на § 3 по вносител и предложението на Комисията за създаване на нов § 3 в редакция на Комисията. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, ние не подкрепихме Законопроекта на първо четене. Продължаваме да смятаме, че той остава до голяма степен декларативен, че е параван за политическите уволнения и сплашването на системата, които бяха направени миналата година, но трябва да кажем, че бяха направени предложения между първо и второ четене, които елиминираха поне негативните въздействия на този законопроект. Негативните въздействия бяха свързани с риска да бъде увредена възпитателната функция. Повсеместното ограничение за налагането на всякакви идеологически убеждения и доктрини рискува да ограничи, да създаде поведение на самоограничения в учителите по отношение на възпитанието, формирането на нагласи и отношение в децата към заобикалящия ни свят, защото не всички идеологически убеждения и доктрини са лоши или спорни. Една част от тях сме възприели за основополагащи ценности на нашето общество, спояващи нашето общество, ценности, на които трябва да възпитаваме децата. В този смисъл между първо и второ четене бяха направени дефиниции, които елиминират този недостатък, и ние с колегите от парламентарната група, които сме членове на Комисията по образованието и науката, подкрепихме по принцип тези предложения. Надяваме се, че оттук нататък този закон, вече изменен, няма да бъде използван за по-нататъшни политически репресии, защото най добрият начин да се деполитизира системата е всички Вие, Вашите структури, всички ние и нашите структури да спрем да оказваме въздействие върху министъра на образованието, върху началниците на регионални управления за политическо кадруване в системата. Предложен е един текст по отношение на избора на директори, който дава право на министъра да издаде наредба с правила за избора на директори, който също може да се каже, че е в посока по добра прозрачност, но разбира се, предстои да видим самите правила, доколко те ще подобрят избора. Трябва обаче да осъзнаваме, че няма перфектни правила. Каквито и правила да направите, ако го няма това самоограничение в политическите лица, винаги ще бъдат пробити тези правила. Така че дано този законопроект е повод за всички Вас да ограничите партийните си структури и Вие самите да се ограничите, ние самите да се ограничим по отношение на оказването на политическо въздействие на системата на образованието. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Заповядайте, господин Генов, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Вълчев, преди малко Вие от тази трибуна направихте откровено признание, обвинявайки някои управляващи, че са извършили политически уволнения. Аз Ви питам: как може да има политическо уволнение без политическо назначение? Вие сам знаете колко време тази дейност в посока на назначаване на ръководни кадри в образованието беше супер практика и приоритет на една партия.
Благодаря Ви, господин Генов. Има ли втора реплика към Красимир Вълчев? Заповядайте, господин Симеонов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Вълчев, надълго и нашироко с Вас обсъдихме в Комисията всички тези проблеми, които поставихте, и са ясни принципите, върху които ние заложихме, разглеждайки идеята за създаването на наредба, а тя е свързана с такива основни принципи, каквито са публичността, прозрачността и контролът върху работата на бъдещите директори. И в тази връзка смятам, че нямате основание да се съмнявате, че едно по-детайлно нормиране на дейността и начина, по който се избират тези директори, ще доведе до по-висока ефективност и до този политически неутралитет, за който ние си говорихме в продължение на първо и второ четене. Не съм съгласен с Вас, че това няма да доведе до подобряване на ефективността на работата и до политическа неутралност в системата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Антония Димитрова за трета реплика.
Както споменахте, господин Вълчев, между първо и второ четене беше внесено уточнението, че изучаването на идеологии, доктрини и системи от възгледи и идеи да се осъществява единствено за постигане на целите на предучилищното и училищното образование при спазване на държавните образователни стандарти и учебните програми. Тук ограничение на педагогическите специалисти няма. Също така подкрепям забраната за развитие на партийна и политическа дейност в българските детски градини и училища, и опазването от какъвто и да е натиск върху децата, учениците и техните родители, педагогическите и непедагогическите специалисти, защото знаем за много случаи, в които има един организиран вот, текат едни имейли за кого трябва да се гласува – за определена партия. С този закон това ще спре и това е целта, и няма място за притеснение. В тази връзка само да допълня, че неполитизираната среда гарантира, че няма да се използва служебното положение и ресурси на началници на РУО и на директори, и на учители също така, за оказване на политическо или партийно въздействие върху институциите, на каквито сме били свидетели през последните години. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Димитрова. Заповядайте вече за дуплика, господин Вълчев.
Благодаря. Ще започна отзад напред. Уважаема госпожо Димитрова, не, нищо различно не казахме с Вас. Аз отбелязах това, че Вие се вслушахте в нашите бележки и критики, че може да се ограничи възпитателната функция, и предложихте това допълнение, и приехте по принцип моето предложение за допълнение в разпоредбата, която регламентира непроповядването на идеологически доктрини. В този смисъл това казах, че Законопроектът се подобри. Никога по време на гледането на Законопроекта на първо четене не сме казвали, че сме против деполитизацията. Съмняваме се обаче, че тя ще стане само с текстове, още повече, ако те са декларативни, и затова обърнах внимание – това към господин Симеонов, че не е достатъчно да напишете добри правила, а трябва да се промени и поведението. На въпроса на господин Генов. Мога да Ви посоча няколко хипотези как може да имаме политически уволнения, без да имаме политически назначения. Първо, имаме много директори в системата, които са на повече от 15 години. Една част от тях са станали общински съветници на партии, които ги е нямало преди 15 години, примерно ВЪЗРАЖДАНЕ или ГЕРБ – ето го един от примерите. Другият пример – началник на регионално управление, няма връзка с никоя политическа сила, е уволнил като работодател сестрата на партиен функционер. Не казвам Ваш, на Ваш партиен функционер може да е, но може и да не е на Ваш партиен функционер, заради некомпетентност, заради нарушения и след това Вашият партиен функционер или другият партиен функционер ходи при министъра или при началника на регионалното управление и заплашва. При министъра иска уволнението на началника на регионалното управление. Ето Ви само два примера как може да имаме политически уволнения, без да имаме политически назначения. Всеки път, когато началникът на регионалното управление не слуша някой партиен функционер, без да е политически назначен, рискува да бъде политически уволнен. Същото може да важи и за един директор на училище. Благодаря.
Подлагам на гласуване § 2, който е по вносител; предложението на Комисията за отхвърляне на § 3 по вносител и предложението на Комисията за създаване на нов § 3 в редакция на Комисията. Гласуваме анблок. Гласували 114 народни представители: за 101, против 10, въздържали се 3. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Анастасова.
Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов да се създаде нов § 4. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 1. Комисията подкрепя предложението по т. 2. Предложение на народния представител Антония Димитрова, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 4: „§ 4. В чл. 219 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 се създава т. 5: „5. при изпълнение на своите функции съгласно действащото законодателство да са политически и партийно неутрални, да не налагат идеологически и политически убеждения, да не оказват политическо или партийно въздействие върху участниците в образователния процес и да не използват служебни ресурси за политически или партийни цели.“ 2. Създава се ал. 7: „ (7) Разпоредбата на ал. 2, т. 5 се прилага и за лицата, заемащи всички останали длъжности в институциите от системата на предучилищното и училищното образование.“ По § 4 има предложение на народния представител Красимир Вълчев. Предложението е оттеглено. Има предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията подкрепя предложението по т. 1. Комисията подкрепя по принцип предложението по т. 2. Има предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители: „§ 4. В чл. 254 се създава нова ал. 4: „ (4) Началникът на регионалното управление на образованието носи отговорност за спазването на чл. 11, ал. 1 и 2 в образователните институции на територията на съответната област.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение на народния представител Христо Симеонов, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4, който става § 5: „§ 5. В чл. 254 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 след думата „своите“ се добавя „функции и“. 2. Създава се ал. 4: „ (4) Началникът на регионално управление на образованието при изпълнение на своите функции съгласно действащото законодателство не може да осъществява политическа и партийна дейност и е длъжен да е политически неутрален. Началникът на регионално управление на образованието не може да използва служебното си положение за оказване на политическо или партийно въздействие върху институциите и участниците в образователния процес и да използва служебни ресурси за политически или партийни цели.“
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Откривам дискусията по параграфи 4 и 5 според номерацията на Комисията. Заповядайте за изказване, госпожо Налбант.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Действително Комисията по образованието и науката положи усилия да достигне в максимална степен консенсус. Аз благодаря за това, че част от нашите предложения бяха приети. Имам една редакционна добавка към текст, който сме предложили. В § 4, в чл. 219, където има текст: „да не оказват политическо или партийно въздействие върху участниците в образователния процес“ предлагаме да се добави „в съответната образователна институция“, защото ограничаването на всички партийни и политически права би довело до погазване на Конституцията. Тъй като идеята е да не се получава политизиране и партизиране в една институция от участниците в образователния процес на тази институция мисля, че е коректно да допълним с конкретизация на този текст „в съответната образователна институция“.
В § 4, т. 1, която касае създаване на нова т. 5, на четвъртия ред след „образователния процес“ добавяме „в съответната образователна институция“.
Да, този текст ще доведе до това да не се тълкува повратно и погрешно, разширително ограничаване на права. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Налбант. Има ли реплики към Мукаддес Налбант? Не виждам. Други изказвания по параграфи 4 и 5? Също не виждам. (Уточнения между част от членовете на Комисията по образование.) Разбира се, няма проблеми – изчакваме. Заповядайте за изказване, господин Николов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Така направено, предложението от госпожа Налбант крие известни рискове за оперативността в съответните институции, защото, когато в съответната институция съответният кадър, който функционира в нея, не осъществява такъв тип дейност, то той би могъл да го прави другаде, което е опасно от гледна точка на това, че той би могъл да практикува такава дейност в друго училище например или в друга институция – например в регионалното управление. Поради това ние считаме, че това не е особено подходящо. Благодаря.
Благодаря, господин Николов. Реплики към Пламен Николов има ли? Реплика от госпожа Налбант – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз не мога да си представя как един учител или директор на училище ще отиде и ще оказва въздействие върху учители, родители в друго училище? Ще използва своите правомощия на учител или директор. В текста изрично е казано: „при изпълнение на своите функции“ тоест, докато изпълнява задълженията си в съответна образователна институция. В другото училище или в другата институция, той нито е директор, нито е учител, той там не изпълнява функции. Вие разбирате ли, че бихме изпаднали в нонсенс, ако ограничим някакви права на учители или директори, когато имат конституционното право да извършват политическа дейност, но категорично не в училището, в което работят. Благодаря.
Благодаря, госпожо Налбант. Други реплики към Пламен Николов? Христо Симеонов – за втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Много ясно в т. 5 е казано, че при изпълнение на своите функции, съгласно действащото законодателство, учителят, директорът може да бъде поканен в друга образователна институция, където би могъл да си позволи да не се съобрази с това правило, защото той и в другата институция е поканен, за да извършва една или друга дейност, може да си позволи политическа или партийна дейност. Така че аз приветствам това изказване на нашия колега и го подкрепям и затова не считам, че трябва да се добавят допълнителни текстове. В Комисията огледахме много внимателно всичките детайли, консултирахме ги и с юристи и мисля, че е време да гласуваме. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Симеонов. Трета реплика към Пламен Николов дали има? Няма. Господин Николов – за дуплика? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, идеята е в това да не създаваме правен прецедент. Тоест училището, съгласно Закона за училищното и предучилищното образование всички институции са деполитизирани, така че, ако ние отворим такава хипотеза, бихме могли да нарушим и останалото законодателство, не само да направим промени в това. Така че нека да не правим това нещо така, както е замислено. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Николов. Други изказвания дали има? Заповядайте, господин Николов.
Благодаря Ви, господин Председател. Този законопроект притеснява много хора най-вече, защото те не са прочели достатъчно внимателно текстовете и защото има редица медийни спекулации около него. Затова аз имам една молба – молба към госпожа Ирена Анастасова или молба към академик Денков, да излязат и в прав текст да кажат, така че да се чуе от българските избиратели, че този закон не ограничава учителите, хората от системата на българското образование да членуват в политически партии, да се явяват на избори за общински съветници, за кметове, за народни представители и въобще да упражняват нормалните си политически права извън работното си място. Това е молба, тъй като целта в крайна сметка е да се направи нещо добро, а не да създадем инструмент за лов на вещици. Благодаря ви.
И аз Ви благодаря, господин Николов. Има ли реплики към Петър Николов? Красимир Вълчев – заповядайте, господин Вълчев.
Господин Николов, факт е, че в Закона няма такива разпоредби, но също така факт е, че има такива опасения, неразбиране в голяма част от педагогическата общност. Аз също контактувам с немалко учители, директори, заместник-директори и това беше споделено. В този смисъл се присъединявам към Вашите думи. Наистина има нужда, въпреки че Законът сам по себе си е текст и той може да се чете от едно такова ясно изявление, може би от министъра от тази трибуна или от председателя на Комисията, че това не води до ограничение на други права.
Благодаря, господин Вълчев. Други реплики дали има? Пламен Николов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги! Аз имам чувството, че присъствам вече на дежавю. Това го гледахме преди, когато говорихме за първо четене на Закона, всичките тези аргументи бяха обсъдени. Никой не е против това в училище да се преподава идеология. Тя не може да бъде по друг начин осмислена, освен ако не се преподаде в часовете по история например. Говорим за това да не се практикува идеология. Това са две различни неща и всички, надявам се, в залата знаем разликата каква е. Има държавни образователни стандарти, спрямо които се знае как учителят да изглежда и да звучи неутрално, когато говори за идеология, но той е длъжен да я преподаде. Това е, което искам да кажа. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Николов. Има ли друга реплика към господин Николов? Христо Симеонов за трета реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Малко ще изпреваря събитията, тъй като много рано във времето, разглеждайки този законопроект, се зададе и този въпрос. Господин Вълчев много добре знае, че накрая ние сме определили какво е това партийна дейност и политическа дейност с едни много ясни дефиниции, така че ще Ви моля да ги прочетете и тогава на всички ще стане ясно какво ще означава в училище да се провежда партийна дейност или политическа дейност. Тогава няма да възникват подобни въпроси. Нека да стигнем до края на този законопроект, да ги разгледаме тези текстове и на всички ще стане ясно как се определят, какви са ограниченията и има ли такива на изборните права на гражданите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Заповядайте за дуплика, господин Николов.
Господин Симеонов, ние сме прочели текстовете до края, очевидно знаем какво ще гласуваме и мисля, че всички, които са присъствали на заседанията на Комисията по образованието, са свидетели на това, че опозицията е била максимално конструктивна през цялото време, подкрепяла е всички добри идеи и е правила добри предложения. Въобще Комисията по образованието и в предишния парламент, и в този парламент много рядко е място на политически сблъсък, обикновено е територия на експертен дебат. Причината да поискам това е, че когато ние тук приемаме закон, той отеква по определен начин в българското общество. Аз имам информация за случаи – всички според мен имаме информация за случаи, когато хора ходят, размахват този законопроект, заплашват и така нататък. Молбата ми е министърът на образованието просто да отправи послание към българските учители и да им каже, че те няма да бъдат преследвани политически. Защото дори хората, които вкарват тези текстове в този закон, да нямат такова намерение, има такова опасение в обществото. Казвам го, това е молба към министър Денков, който, отново ще повторя, е един от министрите в правителството, които се радват на максимално конструктивен подход от страна на опозицията. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Николов. За процедура по начина на водене – Мустафа Карадайъ.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Господин Председател, ще Ви помоля, когато народни представители се изказват от трибуната по различни законопроекти, да не излизат с призиви за декларации или изявления от трибуната за изясняване на текстове по законопроектите. Уважаеми народни представители, нито изявленията, нито декларациите ще елиминират различните тълкувания. Когато има неясноти в текстовете и различни тълкувания на различни текстове, то вместо призиви за изявления и декларации, ние трябва да направим така, че тези текстове да имат точен запис, да има, ако е необходимо, друг текст или други текстове, които да разяснят различията и да не оставят съмнения дори за различни тълкувания и различни разбирания. Така че, господин Председател, това ми е молбата. Ако има наистина ситуация, в която дори оставяме съмнения и възможности за различни тълкувания, сега е моментът, когато се разглеждат законопроектите, да си получат точната редакция. Дори на второ четене в зала, ако е необходимо, редакция може да се направи на текстовете, така че смисълът да е ясен и да не оставяме съмнение за различни тълкувания след приемането на Закона. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Карадайъ. И аз апелирам за качествен законодателен процес, разбира се. Господин Михайлов, за процедура, за изказване? Заповядайте, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми академик Денков, уважаеми колеги! Аз напълно ще се присъединя в началото на моето изказване към думите на председателя на парламентарната група на ДПС Мустафа Карадайъ, че действително на мен ми се вижда даже неприлично предложението да се излезе на трибуната и да се правят декларации, че няма да има лов на вещици, че няма да има това или онова. Тук се каза от колегата съвсем ясно, че в заключителните части на Проектозакона има описани подробно неща, които изясняват проблемите около това дали е възможно, или невъзможно да бъде по някакъв начин променен духът и буквата на закона и да бъде малтретиран някой преподавател. Още един колега ще цитирам тук – господин Николов, това беше целта на моето изказване, господин Министър – да престанем да влизаме в ролята на дежавю. Това не е първо четене на Закона, това е конкретно второ четене, има конкретни параграфи. Непрекъснато да говорим как отеква, когато гръм удари, как ехото заглъхва в обществото, как хората са наплашени от този законопроект, не е сериозно. Той има определени цели, те са съвсем демократични и в духа на нашата общност в Европейския съюз и смятам, че трябва да продължим нататък конструктивно, както заяви и господин председателят на Народното събрание, и да завършим този законопроект. Благодаря, господин Председател.
Благодаря Ви, Професоре. Има ли реплики към Георги Михайлов? Заповядайте, госпожо Налбант.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колега Михайлов! Тези дефиниции, които са дадени в края на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование, не дават гаранция за това, че един учител или директор на училище не могат да бъдат избирани за общински съветници. И когато се провежда общинска политика в сферата на образованието, да не могат да провеждат срещи със съвсем благородни намерения в други институции, на други места извън училището, където работят. Дефинициите, първо, мястото им не е в този закон, и второ, те дори да са верни и правилни, не дават тази гаранция. Ние говорим за образователни политики и на национално ниво, и на общинско ниво. Ако учителите и директорите бъдат ограничени в съставянето им, в провеждането им на съответните нива, то това ще бъде наистина нарушаване на Конституцията. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Налбант. Още две реплики виждам. Заповядайте, госпожо Димитрова – за втора реплика, и господин Николов – за трета реплика.
Промените категорично не нарушават правата на работещите в системата на образованието да членуват в партии и да бъдат избирани. Това многократно беше заявено от трибуната, включително от министъра на образованието и науката, че този законопроект няма да наруши гарантираното по Конституция право на всеки началник на РУО, директор, учител да бъде избиран за общински съветник, за кмет, за депутат. Моля Ви, не всявайте паника и страх в работещите в образователната сфера, че ще бъдат гонени, уволнявани, защото знаем от коя политическа партия са огромна част от директорите в страната. Предложените промени в Законопроекта регламентират назначенията на директори и експерти в регионалните управления на образованието да се осъществяват на базата на техните професионални и лидерски качества и компетенции без значение тяхната партийна принадлежност. Важното е да бъдат доказани професионалисти, да не използват своята позиция и служебни ресурси за осъществяването на партийни цели. Това е смисълът на този законопроект, това беше подчертано още когато на първо четене го разглеждахме, така че предлагам да преминем към гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Димитрова. Трета реплика, господин Николов, желаете ли? Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Местният парламент е място, където се прави местна политика. Никой не го забранява – нито този закон, нито Конституцията, нито никой друг нормативен акт. Идеята, повтарям, отново е да не може този, който извършва политическа дейност, да бъде реабилитиран по някакъв начин от едно училище да преходи в друго, след като в своето – там, където упражнява професията си, няма право да прави това, да не почне да го прави на друго място. Това е идеята, госпожо Налбант. Затова този текст е леко хипотетично непрецизиран, ако мога така да се изразя. Затова не сме го договаряли въобще на Комисия, не сме го обсъждали и не е редно според мен да продължаваме да настояваме да влиза в този законопроект под формата на закон. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Николов. Дуплика желаете ли, професор Михайлов? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми академик Денков, двете реплики на изказването – последната и предпоследната – повтарят една и съща теза, която аз си позволих да споделя от трибуната, така че не виждам смисъл повече да занимаваме цялата зала с това. Нещата са изяснени. Кой как тълкува един закон, както го тълкува Евангелието някой, така че от това няма да избягаме. Винаги може да се направят тълкувания, винаги може да се намери кусур, както казват старите българи, на нещо. Доста добре е работила Комисията. Това се отчете и от нейните членове тук, които се изказаха, така че мисля да продължим нататък. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Има ли други изказвания, колеги. Не виждам. Прекратявам дискусията. Колеги, да Ви кажа как ще протекат гласуванията. На първо място ще подложим на гласуване предложението на народния представител Петър Чобанов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. След това ще подложим на гласуване редакционното предложение на госпожа Налбант и след това ще преминем към основните текстове на § 4 и § 5. Колеги, моля да заемете местата си. Колеги, поставям на гласуване предложението на народния представител Петър Чобанов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Не е подкрепено. Така е посочено в Доклада, госпожо Налбант, предложението на колегата Ви Петър Чобанов. За създаване на нова ал. 4. Режим на гласуване. Гласували 134 народни представители: за 25, против 95, въздържали се 14. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на редакционното предложение на госпожа Мукаддес Налбант, а именно в предложението за създаване на нов § 4 в т. 1 за създаване на т. 5, която трябва да се създаде – след образователния процес да се добави „съответната образователна институция“. Режим на гласуване. Гласували 137 народни представители: за 24, против 99, въздържали се 14. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на изчетените от госпожа Анастасова текстове, а именно за създаване на нов § 4 и за § 4 по вносител, който става § 5, който е в редакция на Комисията. Режим на гласуване. Гласували 135 народни представители: за 113, против 22, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Анастасова, да продължим с Доклада.
По § 5 има предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители: „§ 5 да отпадне.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Красимир Вълчев. Предложението е оттеглено. Предложение на народния представител Христо Симеонов, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5, който става § 6: „§ 6. В чл. 255 се създава ал. 5: „ (5) Служител в регионално управление на образованието при изпълнение на своите функции съгласно действащото законодателство не може да осъществява политическа и партийна дейност и е длъжен да е политически неутрален. Служителят не може да използва служебното си положение за оказване на политическо или партийно въздействие върху институциите и участниците в образователния процес и да използва служебни ресурси за политически или партийни цели.“ По § 6 има предложение на народния представител Петър Чобанов и група народни представители: „§ 6 да отпадне.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Красимир Вълчев. Предложението е оттеглено. Предложение на народните представители Ирена Анастасова, Пламен Николов, Елисавета Белобрадова и Христо Симеонов. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6, който става § 7: „§ 7. В § 1 от допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. Създават се нови т. 21 и 22: „21. „Партийна дейност“ е всяка дейност, извършвана от името и/или за сметка на политическа партия, регистрирана при условията и по реда на Закона за политическите партии, или на коалиция или инициативен комитет, регистрирани за участие в избори при условията и по реда на Изборния кодекс, или на лица, които си поставят политически цели и извършват политическа дейност, присъщи само на политическите партии. 22. „Политическа дейност“ е целенасочена дейност за придобиване на държавна власт или оказване на влияние за нейното преразпределение, включително и чрез пропагандна и агитационна дейност с политически цели в полза или във вреда на политически партии, движения или коалиции, както и на кандидати за изборни длъжности.“ 2. Досегашните т. 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34 и 35 стават съответно т. 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36 и 37.“
Моля да изчетете предложението на народния представител Десислава Атанасова.
Добре. Предложение на народния представител Десислава Атанасова и група народни представители: „Създава се нов параграф 7 със следното съдържание: „В § 15 от Преходните и заключителните разпоредби към Закона за предучилищното и училищното образование (обн., ДВ, бр. 82 от 2020 г.) думите „учебната 2020 – 2021 г.“ се заменят с „учебната 2021 – 2022 г. и учебната 2022 – 2023 г.“ Комисията на основание чл. 79, ал. 1, изречение трето и четвърто от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание прие решение за недопустимост на предложението и не го разгледа и гласува по същество, тъй като то излиза извън предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Откривам дискусия по така изчетените текстове, колеги. Има ли желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Заповядайте, госпожо Атанасова, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Председател, уважаеми колеги, процедурата ми е по начина на водене. Преди повече от час две от парламентарните групи в състава на Четиридесет и седмото народно събрание поискаха, по силата на Правилника, председателят на Народното събрание да предложи за разглеждане в пленарна зала нова точка в дневния ред, а именно: Разглеждане и обсъждане на три проекта за решения, които вчера са били разгледани на Комисията по външна политика. До този момент, господин Председател, Комисията по външна политика все още не е внесла доклад по трите разгледани законопроекта. Господин Председател, отново моля, апелирам, настоявам да влезете във функцията и ролята си – да поканите председателя на Комисията по външна политика по най-бързия начин да внесе този доклад в Деловодството на Народното събрание и да насрочите като точка 2 от днешната Програма за работата на Народното събрание в пленарното заседание разглеждане на тези три проекта. Считам, че всички в пленарната зала имат формирана позиция. Тази формирана позиция е формирана не в рамките на 24 часа от вчерашното заседание до днешното, а доста преди това, защото, отново подчертавам, че ГЕРБ внесе такова предложение на 30 март, „Демократична България“ внесе такова предложение на 1 април – достатъчно време всички парламентарни групи да се запознаят с тези проекти на решение и да формират своята позиция. Господин Председател, моля, влезте в ролята и функцията си и направете такова предложение за промяна в дневния ред и включване на тези проекти за решение за обсъждане в днешното пленарно заседание.
Благодаря, госпожо Атанасова. Колеги, преминаваме към гласуване. На първо място гласуваме предложението за § 5, направено от народния представител Петър Чобанов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията – § 5 да отпадне. Гласували 154 народни представители: за 41, против 101, въздържали се 12. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на предложението на народния представител Петър Чобанов и група народни представители за § 6, а именно § 6 да отпадне. Гласували 154 народни представители: за 49, против 97, въздържали се 8. Предложението не е прието. Колеги, сега поставям на гласуване анблок § 5 в редакция на Комисията и става § 6, § 6 в редакция на Комисията и става § 7. Гласували 160 народни представители: за 115, против 33, въздържали се 12. Предложението е прието, а с това и Законопроектът също е изчерпан. Господин Министър, заповядайте – имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, госпожи и господа народни представители! Първо, искам да благодаря на всички коалиционни партньори и партии, участващи в коалицията, че гласуваха положително на първо четене. Защото, ако не бяха гласували тогава, нямаше да стигнем до днешния момент, в който този закон беше приет и с което свършихме едно народополезно дело. Второ, искам да благодаря и на опозицията, че когато видя, че има желание този закон да бъде приет, се включи конструктивно. Бих казал, че не само аз като министър съм облагодетелстван от добро отношение към опозицията, аз като министър съм се отнасял изключително конструктивно и ще се отнасям към всички предложения, независимо откъде идват, включително от опозицията, когато можем да свършим нещо полезно. Законопроектът, който с това гласуване стана Закон, е действително общо дело на всички партии, които участват в Народното събрание, може би с изключение на една. Затова искам да благодаря за това участие, което помогна, за да повишим качеството на крайния закон. Надявам се този пример да бъде използван и при други гласувания за всички теми, които са свързани с образование, а още по-добре и по други теми. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря, господин Министър. Уважаеми колеги, продължаваме със следващата точка от дневния ред, а именно с точка втора на работната Програма: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА НАСЪРЧАВАНЕ НА ЗАЕТОСТТА. Вносители са Деница Сачева и група народни представители. Изказване е направил Георги Георгиев от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ. Записани са за изказване народните представители Севим Али, Александра Корчева, Искрен Арабаджиев и Красимир Вълчев. Господин Али, искате ли думата за изказване? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Парламентарната група на „Движение за права и свободи“ ще подкрепи Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на заетостта, тъй като в констатациите в Доклада на Агенцията по заетостта от средата на месец март, меко казано, уважаеми колеги, са стряскащи. Оказа се, че над 900 хиляди български граждани между 16- и 65-годишна възраст, забележете, нито учат, нито работят, нито са регистрирани в бюрата по труда, като 170 хиляди души от тях са млади хора – между 16- и 29-годишна възраст. Основната причина за това тези 900 хиляди български граждани в работоспособна възраст, които, пак казвам, нито учат, нито работят, нито са регистрирани в бюрата по труда, се посочва липсата на умения, посочват се здравни проблеми, семейни пречки или бариери, заради географска отдалеченост. Първо, ние от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ ще подкрепим този законопроект, защото той, първо, регламентира информационната свързаност между Агенцията по заетостта и институциите за анализиране, издирване и контакт с лицата в трудоспособна възраст, които поради липса на умения и други бариери, не могат да се възползват от услугите на Агенцията по заетостта, за да си намерят работа. Знаете, уважаеми колеги, че България в момента е изправена пред редица предизвикателства, особено на пазара на труда. Знаете, че в момента вече не говорим за демографска криза, а за демографска катастрофа. В този смисъл населението на България намалява много по-бързо, отколкото други страни – членки на Европейския съюз. Затова ние от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ считаме, че тези хора са сериозен резерв да заемат нишата в пазара на труда. Вторият ни мотив и аргумент да подкрепим Законопроекта е, че той дава възможност на тези хора да се сдобият със сертификат, който да валидира техните знания и умения, като по този начин ще бъдат малко по-конкурентоспособни на пазара на труда. Разбира се, парламентарната група на „Движение за права и свободи“ запазваме нашето право между първо и второ четене да направим предложения за изменения в текстовете на Закона за насърчаване на заетостта. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Али. Има ли реплики, колеги, към изказването на господин Али? Не виждам. За изказване е записана Александра Корчева – не я виждам в залата. За изказване също е записан господин Арабаджиев. Заповядайте, господин Арабаджиев – имате думата.
Благодаря, господин Председателстващ. Уважаеми колеги, бих искал да кажа, че Законопроектът в този му вид е разработен с активното участие на експерти в Министерството на труда и социалната политика, Агенцията по заетостта. На Комисията се убедихме, че решението е добро – създаването на този регистър ще даде добър инструмент на Агенцията по заетостта да събере повече информация за хората защо са неактивни и съответно да разработи механизмите, с които можем да активираме тези хора и да ги върнем на пазара на труда или да ги включим в образователната система. Убедихме се също така, че има нужда от няколко промени, прецизиране на текстове по отношение на информацията, която трябва да се подава и обединява в регистъра, кои институции да бъдат ангажирани в подаването на информацията, така че наистина регистърът да е работещ. Така че нашата група ще го подкрепи на първо четене и в рамките между първо и второ гласуване ще внесем някои промени. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Арабаджиев. Колеги, има ли реплики към това изказване? Не виждам. Господин Вълчев – заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Най-голямото предизвикателство пред социално-икономическото развитие в следващите може би 10 години ще е недостигът на хора, недостигът на работна сила. Младите хора, които ще влизат в масата на работната сила, ще бъдат едва две трети от тези, които ще се пенсионират, които ще излизат от масата на работната сила. Това означава годишно недостиг от над 40 хиляди души, за 10-годишен период 400 – 500 хиляди души, без да отчитаме ефекта на нетната външна миграция. Това сериозно ще спъне социално-икономическото развитие, инвестициите. От друга страна, имаме, както е посочено и в мотивите към Законопроекта, много, много голям брой лица, които нито учат, нито работят. Достатъчно активни ли са сегашните активни политики? Не! Не, защото една голяма част от тях са настроени към ситуацията отпреди 15 години, когато имаше голяма безработица. Ако днес ще имаме недостиг, преди 15 години имахме безработица и разчиташ на активността на търсенето на работа от страна на безработните, днес обаче, от една страна, имаме недостиг, от друга страна, имаме лица, които нито учат, нито работят, показват ниска склонност към работата. Имаме много лица от тези, които впрочем аз съм убеден, че са в чужбина. Ще Ви дам пример. Това, което се предлага с днешния законопроект, прилича на това, което направихме в системата на образованието – формално по закон грижата за обхвата на децата беше възложена на общините. Знаете, общините отговарят за прилагането на 130 законови нормативни актове само, отделно са наредбите и всички останали, разполагат с малък ресурс, не могат да се справят, а правото на образование на детето е правото му на щастлив, пълноценен, смислен живот – едно право, което родителите невинаги гарантират, родителите, на които липсва отношение към образованието. Затова с механизма се направи така, че да се проследява упражняване правото на образование на всяко едно дете – междуинституционален механизъм, защото се оказва, че политиките, свързани с човешките ресурси, много често попадат в един междуинституционален вакуум. Хората прескачат от система в система, мобилни са днес в днешния отворен свят и това прави труднопроследимо включването им в различните социални и други системи, труднопроследимо прави упражняването на правата и задълженията им. В този смисъл този законопроект прави една значителна крачка към проследимост, която ще даде възможност за още по-активни от сегашните активни политики. Надявам се, че оттам нататък ще бъде направен и истински междуинституционален механизъм начело, разбира се, с Министерството на труда и социалната политика, с Агенцията по заетостта – не само за обмен на информация, но и тези лица да се издирват, да се убеждават. Какво се правеше по механизма в системата на образованието? Едно дете отива в чужбина, връща се, но нито една система не го идентифицира. Както тук – не е идентифициран от формална система за обучение, от организирана система за организирана форма на обучение, не е идентифициран от системата на Агенцията по заетостта. Тогава примерно кметът на селото или някой друг докладва на екипа за обхват и екипът веднага се активира. Надявам се, тук да имаме същия механизъм, да се получи същата активност. Предложените законови изменения и допълнения са предпоставка, условие това нещо да се случи и биха помогнали да преодолеем това най-значимо предизвикателство пред социално-икономическото развитие, което ще имаме през следващите години. В този смисъл поздравявам вносителите. Благодаря на тези и на всички останали, които са подкрепили Законопроекта, без да съм участвал в обсъждането и без да съм вносител. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Има ли реплики, колеги, към това изказване? Заповядайте, госпожо Жекова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Вълчев, прав сте, защото в предложенията, които предлагаме в Закона за насърчаване на заетостта, фигурира един текст, че създаването на този регистър ще бъде със съдействието на регионалните органи по заетостта, които всъщност са органите по места в областите, които осъществяват държавната политика по заетостта. Това всъщност са областните съвети за развитие и в частност Комисията по заетостта към областната администрация, в която всъщност участват общински администрации, представители на Министерството на образованието, представители на национално представените органи на работодателите, работниците и служителите, държавните институциите, така че точно този механизъм, за който Вие казвате, че сте прилагали към приобщаващото образование, тук на практика трябва да се приложи по същия начин, за да има някаква ефективност и качество на услугите. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Жекова. Има ли други реплики, колеги? Не виждам. За дуплика, господин Вълчев? Не желаете. Преди да продължим с изказванията, само едно съобщение да Ви прочета, колеги. В почивката на пленарното заседание, която ще бъде дадена в 11,30 ч., в европейския кът на Народното събрание ще бъде открита фотоизложба под надслов „Стоп на войната в Украйна“. Тя е организирана от посолството на Украйна в България и от народния представител Елисавета Белобрадова. Всички народни представители са поканени да присъстват на откриването. Благодаря Ви за вниманието. За изказване е записан господин Александър Александров, след това е доктор Адемов. Заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Също искам да взема отношение по Проектозакона за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на заетостта, внесен от госпожа Деница Сачева и група народни представители. Присъединявам се към изказалите се досега колеги в подкрепата им за неговото приемане на първо четене и особено тези практически аспекти, които още вчера госпожа Жекова, а сега и господин Вълчев изнесоха тук. През последните 10 години безработицата у нас е на ниски нива и всички знаем това. В същото време по данни на статистката, отразени и в мотивите към Законопроекта, стотици, хиляди граждани на различна възраст по различни причини, разбира се, не работят. Някои са обективни, други – субективни, но има една категория от 170 хиляди души, към която са адресирани предложените изменения и допълнения в Законопроекта. Това са хора, казано направо, изпаднали от трудовия пазар и без перспектива, със задълбочаваща се маргинализация, въпреки че част от тях имат определени умения и компетентности. Смисълът на предложенията в Проектозакона е, че отговарят на нуждата от усъвършенстване на тези предложения и на държавната политика и преди всичко при въвличане на по-голям брой държавни институции, на един по-добър междуинституционален механизъм, въвеждане на повече отговорности към тях за реализация на колкото се може по-голяма част от тези граждани на пазара на труда чрез въвеждането на законов по-добър механизъм за издирване, посредничество и професионално обучение. Може и да има определени възражения на такъв тип политика, но бих искал да отбележа, че през последните години това е общо-взето първото обръщане с лице и първото предложение по отношение на трудовата заетост за разлика от многократното обсъждане, вземане на решения по актуализация и въвеждане на нови форми на социални услуги, обхващащи всички категории граждани. Не бива да забравяме, че двете страни – особено по отношение на функциите на Министерството на труда и социалната политика, въпросът за трудовата заетост и трудовото законодателство е особено важен. Според мен три са основните проблеми и Проектозаконът се обръща с лице към тях. На първо място е задачата за едно постоянно, задълбочено и по-добре организирано проучване на трудовите ресурси. Има и предложения в един от членовете – като елемент на активна държавна политика за по-пълно изследване, а оттам за прогнозиране на пазара на труда, защото без изучаване не може да има такова прогнозиране на пазара на труда. На второ място, значително подобряване на координацията между държавните институции на всички нива до областните структури, регионалните структури, с включване и на местното самоуправление – за обмен на достоверна информация за неактивните лица, което ще позволи на бюрата по труда да осъществяват контакти с тази група граждани на страната. На трето място, задължението за валидиране на придобитата по някакъв начин работа или самостоятелно учение, квалификация или компетентност. Това е най-съществената част от предложенията, но тя няма как да бъде реализирана без въвеждането на предложените законови норми за решаване на втората цел – подобряване на координацията между държавните институции на всички нива, обмена на достоверна информация за неактивните лица по местоживеене, създаване на регистър и така нататък. Считам, че ако се приеме Законът и някои предложения по текстовете за второ четене, произтичащи от определени становища на институциите, ще се открият възможности пред една голяма група граждани на страната, които не могат да намерят реализация, и то не само поради липсата на желание. Разбирам съмненията на някои колеги, знае се какво се има предвид и за кои групи хора преди всичко става дума, но като държава и общество мисля, че тези хора просто не могат да бъдат оставени просто така и да се задълбочават проблемите. Тук ще завърша с това – още повече, че има добра практика по отношение на привличането на десетки хиляди ученици, за което вече беше говорено. Лично аз, а и парламентарната ми група изрази мнение, че Проектозаконът е добър и ние ще го подкрепим. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Александров. Имате ли реплики, колеги? Не виждам. Доктор Адемов, имате думата за изказване.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Разглеждаме Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на заетостта, а сигурно не са много колегите тук в залата, които знаят, че преди 15 години този закон се казваше: Закон за закрила при безработица и насърчаване на заетостта. Защо казвам това? Защото, ако тогава доминираха мерките за закрила, сега по-модерните мерки са насърчителните мерки, за да може една част от българските граждани, които нито учат, нито работят, така наречената група NEETs, да могат да се върнат по някакъв начин на пазара на труда. Като основната задача, разбира се, е идентифицирането на тази група, защото те не са много популярни в обществото, а макар и да ги знаят, институциите са далеч от техните проблеми и трудно достигат до тях. Искам да припомня една Национална стратегия, а стратегическите документи в България са много важни – Национална стратегия за заетост 2021 – 2030 г., в която като държава сме си поставили цели, като една от целите е коефициентът на икономическата активност за лицата между 15 и 64 години да бъде 77,7%. Европейският критерий е 75%, а ние сме си поставили малко по-висока цел, като подчертавам, че през 2020 г. този коефициент е 72,2%. Ако постигнем целите на предложения законопроект, можем да изпълним целите на Националната стратегия. Нещо повече, поставили сме си за цел в този стратегически документ снижаване на относителния дял на лицата между 15 и 29 години до 15%. Става въпрос за тези, които не са заети, а през 2020 г. този процент е 18,1%. Защо казвам това? Защото тези национални стратегически документи се приемат за това, за да може да има индикатори за техния контрол и евентуално да се предприемат мерки. По отношение на този законопроект става въпрос за това, че девет институции в България, които са посочени в Законопроекта, да могат да имат възможност да обменят информация с Агенцията по заетостта. Разбира се, че това е изключително важно, защото Агенцията по заетостта може да групира тези лица по определени признаци и на базата на тази възможност да предлага отделни политики, отделни мерки за заетост и отделни решения за отделните групи. Има обаче няколко проблемa. Има една директива, която се отнася за обмена на информацията, която съдържа лични данни. Когато става въпрос например за НЕЛК – Националната експертна лекарска комисия, тази комисия в своя регистър съдържа изключително чувствителна информация, която информация е свързана със здравето на българските граждани, тоест освен личните данни има и информация за здравето. Неслучайно в Директивата е казано, че има възможност за обмен на информацията, която е от обществено значение, тоест тази информация трябва по някакъв начин да бъде ясно посочена в Законопроекта, за да няма притеснения, че може да има теч на информация по нерегламентиран начин. Това е предизвикателството между първо и второ четене, защото, ако допуснем възможността за това Агенцията по заетостта да разполага с цялата база от информация на отделните институции, може да има проблеми. Единствено и само тези, които имат възможност да бъдат администратори на лични данни, трябва да имат достъп до тази чувствителна информация. Неслучайно има изричен текст в Законопроекта, който дава възможност този регистър да бъде – хайде да го наречем „затворен“, да не е публично достъпен. Мисля, че този въпрос може да се оправи между първо и второ четене, за да няма притеснения, защото в едно от становищата на доктор Райчев от НЕЛК е споменато за това. За да няма никакви притеснения, трябва да бъде рамкирана информацията, която да подлежи на обмен. По отношение на валидирането на знания, умения и компетентности тук се казаха достатъчно неща. Искам да припомня, че става въпрос за валидиране на знания, умения и компетентности, които някога далеч във времето са придобити, а не става въпрос за нова такава възможност. Това е много важно да се уточни, защото веднага започват проблеми с това какво прави професионалното образование, обучение и така нататък. Разбира се, изключително важна е ролята на българо-германските центрове за професионално образование и обучение. Не на последно място, обаче трябва да спомена и за така наречените медиатори, здравни медиатори, трудови медиатори, които също имат компетенцията да издирват тази група, защото най важното е тези лица да бъдат издирени. В Комисията споменах и за младежките центрове и все още има такива младежки центрове в някои от общините, които също могат да подпомогнат. Този екип, за който говори преди малко господин Вълчев, е изключително важен. Ако има такъв екип, който да бъде структуриран на базата на хората с различни компетенции, различни виждания, нещата могат да бъдат по-структурирани. Не на последно място, искам да спомена нещо, за което според мен практиката показва, че е изключително важно – без местната власт, без кметовете на населените места, без кметовете на общини трудно можем да търсим успешното инкорпориране на този сегмент от пазара на труда и да бъдат включени като един резерв. Виждате националната статистика какво казва: ако безработицата е 4,5% в края на последното тримесечие на миналата година, очевидно е, че проблемът не е с безработицата, а проблемът е със заетите. За да има достатъчно сериозни претенции работещите да генерират брутния вътрешен продукт, трябва броят на заетите да бъде увеличен и не само безработицата да е ниска, а заетите да са увеличени. В този смисъл този резерв е изключително важен, за да може да покрием както целите, които са поставени в националния стратегически документ, така и желанието на работодателите да наемат хора с всякаква квалификация. Има нужда работодателите да имат достъп до тези хора. Ако Агенцията по заетостта с този регистър ги идентифицира и ги подкрепи по един достатъчно сериозен начин, мисля, че нещата ще си дойдат на място.
Благодаря Ви, господин Адемов. Колеги, има ли реплики към това изказване? Не виждам. Само едно уточнение ще направя по отношение на съобщението, което изчетох преди малко, а именно за организирането на изложбата: „Стоп на войната в Украйна“, освен народният представител Елисавета Белобрадова е съдействала и цялата парламентарна група на „Демократична България“. За изказване е записана Деница Сачева. Госпожо Сачева, заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! На първо място, позволете ми да благодаря от името на нашата парламентарна група и от мое име лично, затова че Законопроектът получава подкрепа, защото действително, както казаха и всички колеги преди мен, той е изключително важен от гледна точка на решаване на един проблем, който ние имаме, за който доскоро смятахме, че говорим само за 170 хиляди млади хора на възраст между 18 и 25 години, които нито учат, нито работят, но с последните данни, които излязоха от Агенцията по заетостта, Европейската комисия, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие този проблем придоби доста по-големи мащаби. Говорим за почти 900 хиляди българи, които нито учат, нито работят по различни причини. Във времето и в годините Агенцията по заетостта поради редица законови ограничения можеше да достигне до едва 5 хиляди души от всички тези, за които говорим, че са в това положение, а същевременно този индикатор на младите хора, които нито учат, нито работят, е един от индикаторите, по които се определя икономическото развитие на всяка една държава, така че промяна в този индикатор, подобряване на този индикатор би довело и до подобряване на мястото на нашата страна в редица класации както на Европейската комисия, така и на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. На практика с нашето предложение да се даде възможност на Агенцията по заетостта да получава информация от редица други институции, до които до момента не е имала възможност да прави този регистър, и съответно да идентифицира поименно кои са всички тези хора, за които говорим, къде се намират те, с каква степен на образование са, кои са причините, поради които те не са обхванати нито в образователната система, нито на пазара на труда, и да може да се разработят допълнителни активни политики. С втората част от предложението ни ние предлагаме да се даде възможност, защото всеки човек притежава умения, всеки човек носи в себе си определен потенциал, да се направи именно това валидиране на съществуващите умения в тези хора, защото една част от тези хора работят в сивия сектор, друга част от тях се занимават с домашни грижи. Те спокойно биха могли да бъдат обхванати като половин професии в болногледачи или като част от професия за социален работник включително и да могат да бъдат и в полза на социалната и на здравната система. Разбира се, има и много други хипотези. Работодателите също са изразили своята подкрепа по така предложения законопроект и са дали някои ценни предложения. Законопроектът е получил подкрепа и в Националния съвет за тристранно сътрудничество, така че вярвам, че наистина между първо и второ четене ще могат да бъдат изяснени въпросите, които бяха повдигнати по време на дискусиите в Комисията, ще бъдат отразени и предложенията на различните институции и организации и ще можем на второ четене всички заедно да приемем един закон, който да бъде общественополезен и който да допринесе за една много сериозна политика по отношение на насърчаване на заетостта и по отношение на това да могат повече хора в България да се чувстват реализирани и съответно да допринасят за благосъстоянието на българската държава. Благодаря Ви за вниманието.
И аз Ви благодаря, госпожо Сачева. Реплики има ли, колеги? Няма. За изказване Александра Корчева и след това Александър Иванов.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря и на колегите, които се изказаха преди мен. Да, госпожо Сачева, Вие правилно упоменахте всъщност актуализираните данни, които и Докладът на ОИСР, който беше публикуван на 15 март всъщност показа, и затова наистина вярваме, че е важно това, което обсъждаме днес. България е изправена пред структурни предизвикателства, свързани с трудовата заетост, които изискват дългосрочни стратегически действия и политики по подобряването на ефективността на политиките на пазара на труда. Скорошен доклад на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, както спомена и госпожа Сачева, за достигането до неактивните и безработните лица в България и тяхното активиране и интеграция в пазара на труда, публикуван на 15 март 2022 г., отбелязва, че броят на безработните или икономически неактивни пълнолетни лица в трудоспособна възраст у нас надхвърля 900 хиляди човека. Докладът също така отбелязва, че развитието на политиките за управление на икономически неактивните лица е постигнало известен напредък в годините преди пандемията, но все още изостава от останалите страни в Европейския съюз и ОИСР. Вярваме, че този процес е от голямо значение за българската икономика и за българските граждани и че е необходимо да има системни и стратегически дългосрочни усилия по преодоляването на предизвикателствата в областта на интеграцията на неактивните лица в пазара на труда. Понастоящем към България се отправят различни препоръки за мерки в областта, сред които: засилване на подкрепата за уязвими групи; специфични активни политики за пазара на труда във връзка с основните бариери; подобряване на начините за достигане до хора, нуждаещи се от подкрепа; адаптиране на пътя на клиента с цел осигуряване на оптимална подкрепа; максимално използване на технологиите за повишаване на ефикасността и ефективността на оказваната от Агенцията по заетостта помощ; и редовен мониторинг и оценяване на активните политики на пазара на труда. Настоящият законопроект предлага изменения в Закона за насърчаване на заетостта, които са подготвени в рамките на известен период от време, бидейки в унисон с дългосрочната стратегическа политика на Министерството на труда и социалната политика, което изрази подкрепата си за приемането му в свое становище. Законопроектът предвижда да въведе промяна в обмена на информация между институциите с цел идентифициране на икономически неактивните лица в трудоспособна възраст у нас и възлагане на допълнителни функции на Агенцията по заетостта по активирането на същите за включване на пазара на труда. Тъй като предложената промяна е в съответствие с необходимостите, идентифицирани от Министерството на труда и социалната политика и Агенцията по заетостта, от „Продължаваме Промяната“ изразяваме своето принципно съгласие с предложените промени към интеграция на информационните системи на институциите и създаването на проактивни политики на Агенцията по заетостта, стига тя да е в унисон с националните и европейските разпоредби за управление на лични данни. При това положение е предвидено в Законопроекта, господин Адемов също говори по тази тема, и стига да се осъществява фактическа оптимизация на информационната свързаност между институциите. Законопроектът също така предвижда и промени, свързани с придобиването на професионална квалификация от първа степен по смисъла на Закона за професионалното образование и обучение. Във вчерашния ден имаше колеги, които изказаха своите становища по този въпрос. В свое становище Министерството на образованието и науката подчерта, че така предложената уредба за успоредно извършване на процеса по ограмотяване и по придобиване на професионална квалификация може да бъде трудно изпълнимо, поради което смятаме, че текстовете трябва да се прецизират между първо и второ четене и след като се извърши съответната междуведомствена координация, ако е възможно, да бъде постигната така оптималната уредба в това отношение. Подкрепяме трите основни идеи на Законопроекта, а именно по-голяма информационна свързаност между институциите; създаване на проактивни политики и действия на Агенцията по заетостта към консултиране и насърчаване на неактивните лица да се включат на пазара на труда; също така този образователен елемент, стига той отново да бъде координиран междуинституционално. Затова благодаря много за конструктивния дебат засега. [[Частични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Корчева. Реплика? Заповядайте, госпожо Иванова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Корчева! Напълно съм съгласна с нещата, които казахте, и темата безспорно е от изключителна важност за нашето общество, но във Вашето изказване Вие наблегнахте твърде много на уязвимите групи и на тези, които имат нужда от ограмотяване и от квалификация. Аз тук бих искала да спомена, че всъщност тази група съвсем не е хомогенна. Както и госпожа Сачева каза в нейното изказване, това са хора, които имат различно ниво на образование, различни компетенции и от това, което аз видях в моята скромна практика – три години преподавам предприемачество на безработни, неактивни лица, всъщност има една група, която са хора с добро образование, с доста опит, които обаче поради една или друга причина преминават през някаква трансформация в своя живот. Част от тях също така се насочват към това да имат свой собствен бизнес, тоест към темата „Предприемачество“. Смятам, че не трябва да забравяме тази тема, защото тя също е много голяма и това е една огромна възможност за нашата икономика да се развива, а не само да търсим възможност тези хора да бъдат служители някъде, а те да бъдат водачите на едно бъдещо развитие. Така че освен ограмотяването, придобиването на някаква квалификация, тук определено бих добавила и възможността за обучение по предприемачество. В тази връзка бих искала да споделя, че освен, разбира се, всички агенции, които неминуемо трябва да бъдат ангажирани с тази важна и голяма тема, работодателите, които също имат съществена роля, тук не трябва да забравяме и ролята на неправителствения сектор, тъй като има организации, които се занимават именно с насърчаване на заетостта под една или друга форма и с неформално образование. Като един, разбира се, от многото примери мога да спомена, предполагам, че в залата сте запознати, с възможностите, които предоставят например чл. 47 и 49, по които може да се кандидатства към бюрата по труда от безработните лица за финансиране на тяхната самостоятелна стопанска дейност. Само че бюрата по труда на практика, това което виждам три години поред… [[Реплики от „БСП за България“: „Времето!“]] Приключвам, благодаря Ви. …най-вече за това, че тези организации могат да помагат всъщност на бъдещите бизнес хора да съставят своя бизнес план, за да могат да кандидатстват по-добре към бюрата по труда. Така че призовавам просто да мислим за тази група в нейната цялост и разнообразие, а не само за определени сегменти. Благодаря Ви. Извинявам се, че прекрачих времето.
Благодаря Ви, госпожо Иванова. Има ли други реплики? Не. За дуплика, имате думата, госпожо Корчева.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря Ви, госпожо Иванова, за това напомняне всъщност, че наистина икономически неактивните лица не могат и не следва да бъдат ограничавани. Те не са ограничавани само до определени уязвими групи и наистина благодаря за това, че предоставихте тази друга гледна точка към възможностите, които предоставя предвижданата промяна. И не само към това, че ние наистина трябва, мисля, че всички сме на едно мнение, че е много добре да работим в посока на въвеждане на възможно най-добрите политики по активирането на неактивните лица на пазара на труда, независимо от това към каква демографска категория принадлежат те. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Корчева. Александър Иванов за изказване – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Със задоволство констатирам подкрепата на по-голямата част от залата към представения на нашето внимание законопроект от госпожа Сачева и група народни представители. Ще се опитам да бъда максимално кратък и да вкарам един друг нюанс към изказванията защо да подкрепим този законопроект. Двете части на Законопроекта, колеги, както многократно и колегите, които са по-навътре в социалната сфера, и в трудовото законодателство, споменаха, е наистина съществуващият инструментариум да го надградим, да дадем възможност на по-добро взаимодействие от една гледна точка на институциите в момента с естествено допълване на съществуващи вече масиви от данни с една-единствена цел – да привлечем повече български граждани под една или друга форма, които в момента не са трудово ангажирани или са в сивия сектор, да могат българските, така да се каже, работодатели да се възползват от този трудов ресурс. От друга гледна точка, естествено, и това трудово включване на тези почти 900 хиляди граждани в пазара на труда би довело и до плащане на данъци, при което държавата ще може, естествено, да разполага с повече средства при прилагането на държавните политики, естествено, и трудови, и социални, образователни, здравни и каквито и да било то, но да кажа нещо друго, колеги. Икономиката на България имаше един консистентно висок, изпреварващ средния за Европа ръст в брутния вътрешен продукт допреди ковид пандемията, и тогава българските работодатели, българската икономика страдаше от един – казвам го в кавички – основен проблем и това е работната ръка. Тези хора, една част, от които не са известни на бюрата по труда, и друга част, на които втората част на Законопроекта им дава възможност да добият някаква степен и някакъв документ, който да може да даде основа на работодателя да ги наема, признавайки някаква тяхна квалификация или умения, или знания да допринесат за развитието на пазара на труда, така че българската икономика да не изпитва този недостиг на работна ръка, което, естествено, би довело до увеличение на брутния вътрешен продукт. Всички тези фактори, колеги, които споменавам и които изброиха и преждеговорившите, навеждат само на една мисъл, това е Законопроект, който заслужава подкрепата на залата, колкото се може по-бързо. Естествено, ако има градивни предложения между първо и второ четене, да бъде надграден този законопроект и да дадем този инструментариум на българската държава, да дадем този инструментариум на българските работодатели, за да движат икономиката напред. Това, естествено, е основната цел на всяка икономика. Достигайки един максимум, който, пак казвам, беше над средния за Европа – с 5 – 6% растеше икономиката на България преди ковид кризата, и тогава българските работодатели в срещи на техни форуми, в интервюта и в срещи с народни представители казваха: нямаме достатъчно хора, които да наемем на работа, за да развием своето производство и да увеличим своя капацитет. Имахме отворения пазар на Европа с голяма консумация. Българската икономика беше експортно ориентирана. 60% от брутния вътрешен продукт – преди ковид кризата, се формираше от износ. Така че мисля, че това е едно добро стъпало, една добра решителна крачка, която ние смело със законодателна промяна можем да предприемем днес. Затова, колеги, разчитам на Вашата подкрепа и подкрепата на залата да гласуваме този законопроект за българската икономика и за българските граждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. Реплика ли, господин Митев? Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Да, от „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим този законопроект, който за пореден път доказва, че обвиненията на опозицията, че ние не сме конструктивни и не чуваме техните добри предложения, е невярно. [[Шум и реплики.]] Ние чуваме добрите предложения и винаги сме били за тях. Това е в посоката, че управляващата коалиция в момента създава едно съвсем ново ниво на управление в България – не ниво, на което всичко се отказва, а ниво на приемане на добрите предложения. Така че, да, господин Иванов, както и в бюджета приехме, по мои спомени 13, над 10 предложения на опозицията. Подкрепяйки това предложение, показваме, че ние сме едни управляващи, които чуват добрите предложения. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Митев. Други реплики? Господин Александров.
Господин Председател, благодаря Ви. Само едно изречение, тъй като съм член на Социалната комисия. Всичко това, което господин Иванов каза, е така. То е правилно. Така ще се даде една по-голяма възможност – общоикономически и глобално, в страната за повишаване на брутния продукт, задоволяване на исканията на работодателите, които чувстват и страдат от недостиг на работна ръка. Но има един друг ефект, за който искам тук отново да кажа, споменах го накратко – хем е въпрос за насърчаване на заетостта по трудовото законодателство, хем решава социални въпроси на една голяма част от хората, които просто така са оставени и се маргинализират. Нашата държава като социална държава трябва да работи по този въпрос. Те просто не могат да бъдат оставени. Под различни форми, с различни усилия, преди всичко на държавната политика, този въпрос трябва да бъде решаван не само в тези области. Валидизацията помага бюрата по труда също да могат да влязат в тези функции, да осъществяват контакти и тези хора да работят и да учат. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Александров. Трета реплика има ли? Не. Дуплика, господин Иванов? Не. Други изказвания, колеги, има ли? Не виждам. Прекратявам дискусията. Колеги, предлагам Ви да гласуваме и тогава ще обявя почивката. Мисля, че ще успеем до 11,30 ч., за да могат всички желаещи да присъстват на откриването на изложбата. Уважаеми колеги, моля да заемете местата си. [[Реплики.]] Нека все пак да дадем възможност на колегите, които желаят да го подкрепят, официално да го направят. [[Реплики.]] Уважаеми колеги, подлагам на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на заетостта. Гласували 146 народни представители: за 135, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] Колеги, почивка до 12,00 ч. [[След почивката.]]
Колеги, възобновявам заседанието. Продължаваме с точка трета от работната Програма за седмицата на Народното събрание, а именно: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ПИСМО ЗА ОФЕРТА И ПРИЕМАНЕ BU-B-UCH РАДИО-КОМУНИКАЦИОННО ОБОРУДВАНЕ (LETTER OF OFFER AND ACCEPTANCE (LOA) BU-B-UCH RADIO COMMUNICATIONS EQUIPMENT. Има Доклад, постъпил от Комисията по отбраната. Господин Зафиров, заповядайте да представите Доклада – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване (Letter of Offer and Acceptance (LOA) BU-B-UCH Radio Communications Equipment), № 47-202-02-8, внесен от Министерския съвет на 31 март 2022 г. На заседание, проведено на 7 април 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от министъра на отбраната господин Драгомир Заков. Международният договор (LOA) BU-B-UCH „Радио-комуникационно оборудване“ e подписан от българска страна на 28 февруари 2022 г. въз основа на Решение № 80 на Министерския съвет от 2022 г. при условията на последваща ратификация от Народното събрание на Република България. За българската страна Договорът ще влезе в сила от деня на уведомяване на САЩ за изпълнението на българските процедури по влизането му в сила. Договор (LOA) BU-B-UCH е свързан с изпълнението на три от проектите за модернизация на Българската армия, както следва: - Проект „Модернизация на Т-72 за нуждите на танковите формирования на Сухопътни войски“; - Проект „Повишаване на мобилността и защитата на личния състав от силите за специални операции“; - Проект „Повишаване на мобилността и защитата на личния състав на морска тактическа група за специални операции“. Във връзка с реализацията на тези проекти Министерството на отбраната трябва да осигури доставка на радио-комуникационно оборудване с вграден криптомодул за обмен на класифицирана информация с ниво на класификация NATO SECRET от типа „Type 1“. Без доставката на това оборудване проектите за модернизация няма да се реализират спрямо заложените параметри, в резултат на което Българската армия няма да придобие необходимите способности. Съгласно регламентиращите документи на правителството на САЩ тези радиостанции представляват класифицирано оборудване и могат да се придобият само по Програмата FMS (Foreign Military Sales) на САЩ. Договорите по Програмата FMS по своята същност представляват международни публични договори от типа Правителство – Правителство. Договорът (LOA) BU-B-UCH предвижда придобиване на радио-комуникационно оборудване за модернизация на танкове Т-72 от състава на Сухопътните войски, за бронираните и командно-щабни автомобили на СКСО и автомобилите на Морския специален разузнавателен отряд от състава на Военноморските сили на Република България на обща стойност 17 221 512 американски долара без ДДС и други свързани с това такси. Дължимата по Договора сума трябва да бъде заплатена съгласно посочения в него финансов план: заплащане на начален аванс след влизането в сила на същия за Република България и редовни тримесечни вноски. Общата сума по Договора трябва да бъде заплатена преди приключване на основните доставки по него. Плащането по Договора ще се извърши след приключване на нашите национални процедури по влизане в сила на Договора съгласно правилата на Програмата за чуждестранни военни продажби на САЩ с банков превод по посочения в Договора график. С последваща кореспонденция между Министерството на отбраната и американската страна ще бъдат уточнени необходимите допълнителни банкови реквизити за извършване на плащането. От членовете на Комисията по отбрана участие в обсъждането взеха председателят Атанас Зафиров и заместник-председателите Благовест Белев, Христо Гаджев и Александър Александров. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 16 гласа „за“, без гласове „против“ и „въздържал се“ Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване (Letter of Offer and Acceptance (LOA) BU-B-UCH Radio Communications Equipment), № 47-202-02-8, внесен от Министерския съвет на 31 март 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Зафиров. Откривам дискусия по тази точка. Желаещи за изказване? Заповядайте, господин Митов, за процедура.
Благодаря Ви. Уважаеми колеги, аз отново ще обърна внимание на нещо, което днес цял ден се опитваме да Ви кажем, но като че ли от мнозинството не успявате да го разберете. Трябваше и украинският външен министър преди малко да изрази своето разочарование от посещението си в България, та дано барем сега чуете. Не съм убеден обаче, че това ще се случи, но ние сме длъжни, за пореден път днес да призовем ръководството на Народното събрание да включи в дневния ред за разглеждане трите проекторешения, които вчера разглеждахме в Комисията по външна политика. Хвалбите на правителството, че украинският външен министър е дошъл тук, за да похвали България за нещата, които прави българското правителство, се оказаха лъжа. Никой не е благодарил за нищо, дори точно обратното.
Господин Митов, правите изказване вече по същество, което не е част от дневния ред.
Обосновавам, господин Председател, процедурното си предложение, за да се опитам да кажа на колегите защо толкова настояваме за това. Вчерашният проект за решение, който предложиха управляващите в Комисията, на практика е куфар без дръжка, безполезен предмет, негоден дори да служи за параван, че правителството е свършило нещо по отношение на конфликта с Украйна. Затова дайте, колеги, и още веднъж призовавам ръководството на Народното събрание, включете точката в дневния ред с трите проекторешения, така че в залата да обсъдим и тук в залата да вземем в крайна сметка решение и да измием срама, който вчера започнахме да си нанасяме с решението във Външната комисия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митов. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Господин Гуцанов, за изказване по точката ли е? За процедура. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Тъй като от сутринта на няколко пъти се приканва за определено гласуване, въпросът е исторически [[шум и реплики]]– за включване в дневния ред, разглеждане и гласуване. Този въпрос е от изключително важно значение и може би едно от най-важните гласувания и дискусии, които ще се провеждат в Народното събрание. Затова е необходимо всяка една парламентарна група, всеки един народен представител да се запознае по възможно най детайлния начин какво е било обсъждано вчера на Комисия и едва тогава да влезе този въпрос в Народното събрание. Не считам, че по този начин трябва да се обсъжда тази тема. Освен това, не смятам също, че който и да е външен министър може да казва какво да се прави на Народното събрание на Република България. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Господин Иванов, държите ли още за процедурата си? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е по Програмата за работата на Народното събрание за тази седмица. Както знаете, колеги, точка осем е предложение на Десислава Атанасова и група народни представители, а именно Проект за решение за създаване на Временна анкетна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства, свързани с подписания от правителството Меморандум за 1 милиард долара с Gemcorp и IP3 Corporation. Моля, господин Председател, времето на работата на Народното събрание да бъде удължено до разглеждането и гласуването по точка № 8, за да бъде дадена яснота дали българската енергетика е дадена на ишлеме или на концесия за 1 милиард долара на чуждестранна компания, за която излязоха и доста интересни медийни журналистически разследвания, че има замесено пране на пари на руски олигарси в нея. Затова предложението ми е, господин Председател, да удължим работата на Народното събрание до разглеждането и гласуването по точката, която изчетох. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Има ли обратно становище, колеги? За обратно становище или друга процедура, господин Божанков? Заповядайте за процедура.
Моята процедура е дали обратно становище ще го приемете… Господин Иванов направи една процедура – много странна. Защото той казва българската енергетика, дадена на концесия. Тук става въпрос за някакво намерение [[шум и реплики]] , не става въпрос за договори – за нищо. Но да напомня на господин Иванов, че бяха тръгнали да дават, ама сериозно, българската енергетика на Гинка Върбакова…
Господин Божанков…!
…Неясно на кого и бяха не просто готови, бяха в напреднал процес, защото и в Министерския съвет, и в Народното събрание водеха…
Ще Ви отнема думата, господин Божанков.
…легендарната Гинка Върбакова. Така че Вие за даване на енергетиката на… [[Председателят изключва микрофоните. Народният представител продължава да говори при изключени микрофони.]]
Господин Божанков! Колеги, моля Ви да запазим добрия тон. Други процедури? Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тук беше направено едно съвсем конкретно предложение, каквото се прави почти всеки ден, за определени точки. Каквото е било правено и от колегите и от БСП – да се гледа всяка точка, включително и последната, с удължаване на времето. След това, разбира се, това ще бъде подложено на гласуване. Аз не мога да разбера този прокорупционен патос на господин Божанков откъде дойде, защото аз знам, че той от години се бори срещу корупцията и изведнъж днес има някакъв обрат в него – се е случил. Да не би този обрат да…
По процедура, господин Биков, ако обичате.
…е вследствие на определени договорки и пазарлъци, които вървят по кулоарите вече две седмици.
Ще Ви отнема и на Вас думата, господин Биков. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
И си въртите едни постчета, и едни далаверки… [[Председателят изключва микрофоните. Народният представител продължава да говори при изключени микрофони.]]
Отнемам Ви думата и на Вас, господин Биков. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Колеги, има ли други процедури? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на господин Иванов работата на Народното събрание днес да продължи до приключване на точка осма от дневния ред. Гласували 169 народни представители: за 61, против 88, въздържали се 20. С това предложението не е прието. За декларация госпожа Атанасова от ГЕРБ-СДС. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви. Господин Председател. Уважаеми колеги! Очевидно сме в последните два часа на втората сесия на Четиридесет и седмото народно събрание. Сесия, която премина под знака на успехите на Вашата четворна коалиция. Щастливи, вероятно, че коалицията Ви е стабилна и управлява прекрасно. Не само не гласувахте за разглеждане на важни точки в днешния дневен ред, но и си гласувахте 10-дневна великденска ваканция. Срамно упражнение. Имайки предвид че много от въпросите от дневния ред на българското общество очевидно ще изчакат да си починете. Да припомням ли, че все още няма мерки за борба с кризата, за борба с кризите, за борба с инфлацията, за борба с цените. Няма дори идеи в управляващото мнозинство. Вие, уважаеми, през тази сесия се занимавахте единствено с кадруване и партийно обладаване на цели сектори и сфери на влияние. Сигурно и Вие ще направите кратка ретроспекция какво свършихте, но нека да Ви улесня. В началото противоконституционно избрахте председател на КЕВР и това беше обусловено с едно от законодателните Ви промени, малко на брой в тази пленарна сесия. Изчегъртахте „Булгаргаз“, декапитализирахте българските енергийни дружества, вдигнахте цената на газта. Все още нямате идея какво ще правите с цената на тока – нито за бизнеса, нито за бита. А просто анализирахте, анализирахте, анализирахте. Анализи за българската енергетика. Толкова много анализи, че накрая подписахте Меморандум за 1 милиард долара с офшорка. Меморандум, който беше наречен „паметна бележка“, „писмо за намерение“ и всякакви други определения. Меморандум, за който намесихте Американското посолство, намесихте Британското посолство. Те Ви нарекоха „лъжци“, конкретно Вашият финансов министър и вицепремиер, и Меморандум, за който ние от ГЕРБ-СДС вече повече от месец настояваме да бъде създадена временна комисия и да стане ясно чии интереси и чии капитали стоят зад двете корпорации, на които давате българската енергетика. Какво друго направихте?! Закривахте институции, чегъртахте дори кадри на любимото Ви служебно правителство, сривахте държавността и българските институции. Всеки ден приемахте противоконституционни решения. Зачеркнахте българската Конституция, закони, правилници. Какво направихте ли?! Изхарчихте 9 милиарда за девет дни. България през Вашето прекрасно управление през тази седмица достигна финансово дъно. Всеки понеделник теглихте дългове – външни, вътрешни. Вече всъщност и международните финансови пазари не Ви отразяват. Дали го забелязвате, не знам. Какво друго направихте?! Арестувахте лидера на опозицията. Незаконен арест. Арест, който доведе до еуфория в началника на кабинета на министър-председателя, по чието поръчение беше арестуван лидерът на опозицията. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Атанасова, без такива обвинения, моля.
Цитирам, господин Председател, не се засягайте лично. Какво друго?! Изкарахте младежкия ГЕРБ виновен за цената на горивата.
За паниката, не за цената.
Щяхте да ги арестувате за по пет години затвор – от телевизионния трибунал това беше обявено. Открихте антикорупционната търсачка Google, но не избрахте гуверньор на БНБ. Не застанахте на страната на Украйна, защото имате дебели червени линии вътре в управляващото мнозинство, които най-големият мъж в управляващата коалиция не дава да пристъпите, уважаеми колеги. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Не стоите и през тази седмица зад интересите на българските граждани и това е видно. За сметка на това обаче стоите вече на дистанция от ГЕРБ, вече не сте първа политическа сила, въпреки че само преди дни станахте партия. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Какво друго направихте? Обогатихте българската политическа лексика с редица неологизми, което накара българското общество да се чуди какво разбира министър-председателят и от какво разбира, след като дори не говори добре български език. За изминалите четири месеца, повече от 100 дни или просто последната сесия от работата на това Събрание, която днес закривате триумфално с елементарни законодателни решения, ние разбрахме против какво сте Вие, управляваща коалиция. Вие последователно бяхте против финансовата стабилност, против прокуратурата и българските институции, против опозицията, против парламентаризма, против Конституцията. Само не разбрахме за какво сте за, какъв е дневният Ви ред, каква е управленската Ви програма и докога ще се гаврите с българското общество. На всички Вас в тези светли дни пожелавам да мислите, да се смирите… [[Смях от „Продължаваме Промяната“.]]
Боже, Боже, Вие трябва да се смирите!
…и след като си починете, да се върнете тук с единственото правилно решение – оставка на това пагубно за България правителство! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Весели празници на всички колеги!
Господин Митев, заповядайте за процедура. [[Оживление в ГЕРБ-СДС.]] Колеги, моля Ви за тишина!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е по начина на водене към Вас, господин Председател. Моля Ви, когато от тази трибуна се изричат неистини, по някакъв начин да обръщате внимание на това. И ето, мога да кажа няколко неистини. Доста неистини чухме за тази втора парламентарна сесия. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]Една от тях е, че няма да приемем бюджета, че няма да закриваме Спецсъда, че правителството ще падне [[провикване от ГЕРБ-СДС]], че не спазваме закона...
Нека да го чуем!
...че сме изхарчили...
Господин Митев...
А какво се случи? Приехме бюджета, закрихме Спецсъда...
Господин Митев...
...коалицията устоя... [[Председателят изключва микрофоните. Тропане по банките от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Митев [[реплика: „Прави декларация!“]], процедурата Ви е към мен, разбрахме Ви какво искате да кажете. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Колеги, моля Ви се, поне малко търпение, защото господин Митев започна изказване преди малко по същество – каза: дайте ми възможност, за да се аргументирам. По същия...
На декларация не се взема отношение!
Това се опитвам да обясня, господин Иванов, нека да чуем каква е същината на процедурата. Давам възможност няколко изречения и след това отнех думата на колегата Митев. Други процедури има ли, колеги? Не виждам. За изказване по точката от дневния ред – Христо Гаджев. Господин Гаджев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Първо, господин Председател, ще Ви подкрепя с взетото решение преди малко, защото наистина когато се говорят небивалици от тази трибуна, трябва да се отнема думата, дори и на колеги от Вашата парламентарна група. Вземам думата по ратификацията, която ни е предложена днес за разглеждане. Става въпрос за радиокомуникационно оборудване за нуждите на Българската армия. В крайна сметка Народното събрание днес все пак намери време да разглежда военни въпроси и теми за военни доставки, разбира се, грешните, а не тези, които трябваше да гледаме днес, но това ще бъде на Вашата съвест. Може би тях ще ги оставите за след ваканцията и след 9 май – тогава ще е много актуално. [[Реплика от „БСП за България“.]] Господин Председател, ако някой репликира от залата, винаги може да вземе думата за реплика.
Господин Гаджев, знам какви са ми…
Да, просто Ви обръщам внимание.
Както и колегите. Моля Ви, по същество.
Законопроектът, който ни е предложен, всъщност завършва три модернизационни проекта на Българската армия, започнати по време на правителството на ГЕРБ. По този начин това не означава нищо ново, което правителството предлага в сферата на отбраната, а напротив, довършва вече започнатото, в което няма нищо лошо, разбира се. Става въпрос за завършване на модернизацията на Т-72, за комуникационни устройства за повишаване на мобилността и защитата на личния състав на Силите за специални операции, за оборудването на техните мобилни джипове в случая, които бяха закупени през 2020 г., и за повишаване на мобилността и защитата на личния състав на морска тактическа група на Специалните операции, което е хубаво – ние да бъдем в крайна сметка съвместими с нашите съюзници. За съжаление, само че това не е дневният ред на обществото днес, защото тази ратификация седи на нашето внимание вече сигурно около един месец. И вместо да говорим за това, което беше повдигнато многократно от колегите и от управляващите, между другото – темата за решение за Украйна, Вие решихте да се скриете. И между другото, тук, съжалявам, че господин Гюров не е в залата, защото преди малко той каза, че може да се разчита изцяло за подкрепа на Украйна от неговата парламентарна група. Надявам се поне да си стегне председателите на комисии. Миналата седмица един от техните председатели цяла седмица блокира работата на Събранието, защото не можеше да подпише един документ, днес се получава...
По същество, господин Гаджев.
...същото с друг председател от групата.
По Законопроекта, ако обичате.
По самия законопроект. Между другото, е интересно да се види вътре самият начин на плащане – той е разсрочен. Много хора твърдяха, че няма възможност за разсрочено плащане по такива сделки – ето, че 2019 г., когато започнахме работа по FMS и по различните процедури за закупуване на въоръжение от Съединените щати, вече е възможно разсроченото плащане. Надявам се правителството да го използва и за следващите процедури, които предстоят. Така че един мит, че не е възможно разсроченото плащане – самото правителство в момента го доказва, тъй като то е разсрочено в рамките на три години, а не е предварително плащане, което беше заявено в Доклада на Комисията и фактически не е вярно, защото плащането става разсрочено – имаше и график на разсроченото плащане в самия договор. Също така си спомням за изказването на вицепремиера и министър на финансите Асен Василев, че той никога няма да подпише документ, който да купува въоръжение на хартия. В момента, уважаеми дами и господа, на нас ни е предложен точно такъв документ, подписан от министъра на финансите! Защото може би вече е разбрал, че въоръжението никой не го държи на склад – било то и техниката, и техническата помощ, така да се каже, която закупуваме. Никой не я държи на склад, тя се произвежда при вече сключен договор. Надявам се да си е взел поука и по този начин повече да не заблуждава и себе си, и българското общество, защото в този случай би излязло, че реално е престъпил собствените си обещания. Колкото до различните механизми, които са предвидени и в самия договор, отново тук са същите правила, които бяха заложени и в сделката за самолетите, която беше коментирана наскоро в Народното събрание – същите условия. Тоест реално правителството сега казва, че тези условия са напълно адекватни и са идентични с тези от 2019 г. Тоест всичко, което беше говорено преди това, е голяма глупост. Искам да обърна внимание, че решението на Министерския съвет е взето с консенсус. Сега да Ви напомня какво означава „консенсус“, защото тази дума малко се бърка от народните представители и въобще от обществото – как се използва. Консенсус означава, дори и да не си съгласен с дадено решение, да не изкажеш своето несъгласие и решението да мине с единодушие – това е консенсус. Единодушието е вече, когато всички гласуват „за“. Така че очевидно всички коалиционни партньори в това правителство са били за въпросното споразумение и условията в него – нещо, което не може да се отрече. Стенограмите на Министерския съвет говорят. Надявам се все пак залата да подкрепи подобното решение. Сега трябва да отбележа, че то беше започнато с една комуникационна грешка, която стана характерна за този Министерски съвет. Когато първоначално беше обявено, че самото решение струва 77 милиона – то всъщност е 36 милиона; че става въпрос за започване на нова модернизация – всъщност е за довършване на вече започната. Малко не бил шведски, а съветски филм, както се казва в стария виц. Надявам се, вече поне колегите от Министерския съвет да започват да си четат документите, за да не се стига до такива неловки ситуации – когато министър Янев беше все още министър, а Министерството на отбраната трябваше да пуска нарочно прессъобщение, с което да опровергава прессъобщението на Министерския съвет. Това беше конкретно по тази ратификация, затова говоря по темата. Поне самото правителство да не създава фалшиви новини ще бъде едно добро начало. Нещо, което за момента, за последните четири месеца не виждаме. В крайна сметка самото решение ще доведе до създаване на способности на Българската армия, затова ние ще го подкрепим. Надявам се и управляващите, които са го внесли, също да го подкрепят без излишна допълнителна демагогия. В крайна сметка да отбележим, че това показва задълбочаване на сътрудничеството между България и Съединените щати – нещо, което е наследено от правителството на ГЕРБ. Сега остава да видим дали Вие ще може да го развиете. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Реплики има ли, колеги? Господин Гуцанов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Гаджев, една много кратка реплика. Естествено, че е необходимо това въоръжение на страната ни, по-скоро тези комуникации, които трябва да бъдат сложени в различните видове въоръжени сили, но разликата в цената е много голяма. Говорим за малко над 17 милиона, когато говорим за този договор, и за 1 милиард 256 милиона, когато говорим за самолетите. Затова Ви моля да бъдем коректни, когато се изнасят подобни данни от трибуната на Народното събрание. Защото внушението, което искахте да направите, е доста странно на фона, повтарям, на 17 милиона и 1 милиард 256 милиона за самолетите, които все още ги няма. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Втора реплика има ли, колеги? Дуплика – господин Гаджев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гуцанов, забавлявам се понякога на опитите Ви да създадете излишна или по-скоро балонна информация, тъй като – да, сумите са различни на двата договора, но условията са едни и същи! Аз казах: условията са едни и същи, абсолютно идентични са условията по сделката 2019 г., която коментирате, и сделката, която е сега, и двете предложени за ратификация. Ако отворите условията, те са стандартни и са едни и същи сега и 2019 г. Единствената разлика в условията е разплащането! [[Реплика от народния представител Борислав Гуцанов.]] Самолетите ги няма, да, защото тепърва се произвеждат, както и това тепърва ще се произвежда – абсолютно същото. Както и когато поръчате самолет, независимо от кой доставчик – дали ще е американски, френски, шведски, руски или бразилски, или който и да искате, също тепърва ще почне да ги произвежда. Защото, пак казвам, няма фирма, няма държава на света, която да държи на склад въоръжение и да чака някой да го купи. Това не Ви е супермаркетът в квартала или кварталният магазин. Затова няма как да приема Вашия опит за дезинформация, тъй като различни са сумите, да, но условията са едни и същи. Единственото различно е времето – едното е 2019-а, другото е 2022 г. Очевидно правителството се е съгласило на същите условия, които, между другото, Вие критикувахте – имам предвид Вашата парламентарна група. Сега Вашата парламентарна група, по-скоро Вашето правителство е одобрило идентични условия! Така че поне се засрамете.
Други изказвания? Александър Александров. Заповядайте, господин Александров.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, ще бъда съвсем кратък. Искам да кажа няколко неща, свързани с ратификацията – защо тя е необходима. Защото преди всичко става дума за една високотехнологична продукция, комуникационна система, така необходима за нашите въоръжени сили и за повишаване на способностите, и немалко на брой такива радиостанции, направо да кажа, изделия. Основното във всичко това е така наречената система C4I – комуникационна система, интегрирана, военнокомуникационна система, която включва взаимодействията на формированията и командването на терена, на местността, което е особено важно и води до детайлно познаване на бойните действия. Значи, само един такъв елемент, Вие знаете, че не само сушата, морето и въздухът като поле за действие на флота, сухопътните войски и на военновъздушните сили, а в последните години киберпространството и космосът се превръщат вече в поле за водене на бойните действия. Тази система Command Control Communications Computers Intelligence означава у нас, че всичките танкове, броят, който имаме на въоръжение в Българската армия, командно-щабните машини на съвместното командване на силите и тези нови, които почти вече са завършени в Самоков машини на специалните сили, ще бъдат снабдени с тези радиостанции. И всичко това е елемент от системата за командване и управление. Само искам да отбележа това, че военните действия в Украйна, войната показа изключителната необходимост точно от това – онлайн опознавателна картина на бойното поле, и ако има различни коментари по отношение на едните и другите сили в Украйна, ние трябва да го имаме предвид. И пак да посоча, че тези комуникационни средства са изключително важни. Само да отбележа, че преди около шест месеца Българската армия и въоръжените сили бяха снабдени с шест мобилни комуникационно-информационни системи на дигитална основа, с онлайн предаване към стационарната комуникационна система на държавата към всички опорни пунктове. Какво означава това? Означава, че ако ние ратифицираме и придобием впоследствие тези системи, от отделната единица на бойното поле всичката тази информация може да бъде предавана по Системата за командване и управление на тези, които управляват войската, включително чрез използване на опорната система на стационарната комуникационна система. Мисля, че всички са убедени в необходимостта и следва да се подобри тази ратификация. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Александров. Има ли реплики? Няма. Други изказвания? Господин Ибрямов, заповядайте, имате думата.
Господин Председател, благодаря. Госпожи и господа народни представители! В изказванията преди мен колегите засегнаха, по разбираеми причини може би, дневния ред на българското общество. Разбира се, дневният ред е съвсем различен от този дневен ред, който ние разглеждаме в Народното събрание, но това е разбираемо, ние сме български политици и се занимаваме със законодателство. А дневният ред на хората изцяло зависи от инфлацията, бедността, ниската покупателна способност, но това е тема за друг разговор, която скоро ще Ви бъде поднесена, уважаеми колеги. По точката във връзка с ратификация на писмо за оферта и приемане на радио-комуникационно оборудване за Българската армия, февруари месец Министерският съвет, колеги, взима решение и упълномощава министъра на отбраната да подпише международен договор с правителството на САЩ за придобиване на тази радио-комуникационна техника, или така нареченото оборудване за сухопътните войски, съвместното командване на специалните операции и военноморските сили. Доставката на това оборудване е свързана с изпълнение на три проекта – мисля, че някой колега го спомена, като цяло за модернизация на Българската армия, свързана с модернизация на Т-72 – танковете, за нуждите на танковите формирования, повишаване на мобилността и защита на личния състав от силите на специалните операции, и разбира се, повишаване на мобилността и защитата на личния състав на морската тактическа група за специални операции. И разбира се, след ратификацията на този договор от Народното събрание ще влезе в сила изпълнението му и ще се сключи договор съответно с американската страна за производство и доставка на това оборудване със съответната американска компания. Редно е да отбележа, че тези средства, които са заделени за това оборудване, които ще бъдат интегрирани така или иначе в Българската армия, като цяло нямат някакви финансови последици за вече действащите договори за модернизация на сухопътните, военноморските или военновъздушните сили. Но какво е важно, уважаеми госпожи и господа народни представители? В основата на разбирането за едно оптимално решаване на кризи, защото България се намира в кризи, в днешната модерност е постигането на една информационна ефективност, като модерните комуникации са в състояние да осъществяват своята дейност само и единствено при наличие на ефективни комуникационни канали, а оборудването дава възможност именно за това нещо. Липсата на такъв комуникационен канал означава, че всъщност липсват както среда, така и условия за осъществяване на даден вид комуникация, независимо каква е тя. По своята същност тази комуникационна инфраструктура представлява и е на практика материализиране на комуникационна стратегия и тактика. В този смисъл тези комуникационни канали, както от гледна точка на съвремието и модерността, разбира се, представляват елемент от комуникационната политика, която е много важна специално за Българската армия. Тяхното основно предназначение е да гарантират и материализират комуникационните отношения и намерения на субектите, които ги експлоатират. Това е, за да поясня за какво е необходима тази комуникационна техника и оборудване. Нещо много важно, освен всичко друго, тези канали изграждат и доверието между субектите. В днешните условия, в които живеем, в условия на кризи, всякакви, важното е тези субекти наистина да имат доверие помежду си като елемент от структурата на тези комуникационни канали. И доверието не трябва да се разглежда само по принцип, а то е базирано на конкретни и материални комуникационни основи. Преди да завърша, колеги, България имаше, дебело подчертавам, имаше много добра, изградена комуникационна среда, сателитна система в миналото, система за комуникация, която беше съвременна за своето време, разбира се, но тя беше ликвидирана. И на тази основа, доколкото си спомням, беше изградена „Мобилтел“. Основен критерий, може би най-важният критерий за комуникация, както споменах, в съвременното общество – XXI век, в който живеем, е надеждната, сигурна, модерна за XXI век, характерна класифицирана комуникация. И тъй като става дума за отбранителните способности на Българската армия, тя трябва да бъде надеждна и сигурна класифицирана комуникационна техника, характерна така или иначе за НАТО. В тази връзка парламентарната група на „Движение за права и свободи“ ще подкрепи тази ратификация и се надявам, както беше в Комисията по отбрана, да имаме единодействие в тази посока. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Ибрямов. Реплики има ли? Няма. Други изказвания? Закривам дискусията. Уважаеми колеги, поставям на гласуване Законопроект за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване. Вносител – Министерският съвет, 31 март 2022 г. Гласували 123 народни представители: за 123, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Господин Зафиров, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като видимо няма допълнения, забележки, предложения и е видим консенсусът в залата, и по гласуването си личи, на основание чл. 76, ал. 2 от Правилника, предлагам да приемем и на второ гласуване току-що приетия законопроект.
Благодаря Ви, господин Зафиров. Моля да гласуваме, колеги, предложението на господин Зафиров. Гласували 113 народни представители: за 111, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Заповядайте, господин Зафиров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам на второ гласуване: „ЗАКОН за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване Член 1. Ратифицира писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване. Подписано на 8 декември 2021 г. в европейското командване на САЩ в Европа и на 28 февруари 2022 г. в София – Република България. Член 2. Договорът по чл. 2 да не се обнародва в „Държавен вестник“. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“ „Законът е приет от Четиридесет и седмото Народно събрание на 13 април 2022 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.“
Благодаря Ви, господин Зафиров. Откривам дискусията по Законопроекта. Има ли желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Поставям на второ гласуване така представения законопроект от господин Зафиров за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радио-комуникационно оборудване. Гласували 111 народни представители: за 111, против и въздържали се няма. С това Законопроектът е приет и на второ гласуване. Преминаваме към следващата точка четвърта от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЕНЕРГИЯТА ОТ ВЪЗОБНОВЯЕМИ ИЗТОЧНИЦИ. Вносители са Владимир Табутов и група народни представители на 11 март 2022 г. Постъпил е Доклад от Комисията по енергетика. Господин Рибарски, Вие ли ще представите Доклада – заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен на 11 март 2022 г. от Владимир Табутов и група народни представители На свое редовно заседание, проведено на 16 март 2022 г., Комисията по енергетика обсъди и гласува Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен на 11 март 2022 г. от Владимир Табутов и група народни представители. На заседанието присъства от Министерството на енергетиката господин Пламен Данаилов – заместник-министър. От името на вносителите Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител Владимир Табутов. Законопроектът предвижда създаване на възможност за въвеждане на уведомителен режим за случаите, в които се предвижда изграждане на енергийни обекти за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници за собствено потребление. Целта е ускоряване на процеса за изграждане на такива обекти, които биха облекчили стопанските потребители в процеса по диверсификация на енергийното си снабдяване. Промените в чл. 24 и чл. 26 от Закона за енергията от възобновяеми източници гарантират, че производителите на електрическа енергия от възобновяеми източници за собствено потребление поемат отговорността произведената енергия да не бъде връщана към електроразпределителната мрежа, с което се спестява необходимостта от осъществяване на процедурата по проучване на условията за присъединяване. В Преходните и заключителните разпоредби се правят промени в Закона за устройство на територията, които предвиждат възможност за оптимизиране на сроковете за устройствено планиране и инвестиционно проектиране в строителството, с фокус върху проектирането и изграждането на възобновяеми енергийни източници за собствено потребление. Промените целят спестяването на административни процедури за инвестиционни намерения за ВЕИ централи за собствено потребление. Създава се процедура по електронно съгласуване на проектите на подробните устройствени планове и инвестиционните проекти с компетентните администрации. Електронно съгласуване е предвидено и за инвестиционните проекти. Изменението ще съкрати значително сроковете за съгласуването на проектите в хода на инвестиционното планиране и ще позволи по-бързото им изграждане. Предвижда се и изменение в чл. 124б, ал. 1 от ЗУТ за изготвяне от страна на общините на изчерпателен списък на администрациите, с които ще се съгласува подробния устройствен план. Законопроектът отстранява съществуващи противоречия в процедурите по устройствено планиране с цел яснота и единност на законодателството, а именно определяне на Общинския съвет като орган, компетентен да допуска и одобрява изменение на общ устройствен план. Създава възможност за допускане на процедура по одобрение на нов подробен устройствен план под условие за влизане в сила на изменение на общ устройствен план, ако е налице противоречие между тях. Народният представител Владимир Табутов декларира частен интерес на основание чл. 144 от ПОДНС. В хода на дискусията народните представители Искра Михайлова, Фатме Рамадан, Владислав Панев и Тихомир Тенев изразиха принципната си подкрепа за предложените промени. Въпроси бяха зададени от народния представител Теменужка Петкова, Александър Ненков и Росица Кирова. Мнение в подкрепа на Законопроекта изразиха и народните представители Васил Стефанов, Иван Манев, Венко Сабрутев и Емил Георгиев. След приключване на дискусията и въз основа на проведеното гласуване Комисията по енергетика с 9 гласа „за“, без гласове „против“ и 2 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен на 11 март 2022 г. от Владимир Табутов и група народни представители.“
Благодаря Ви, господин Рибарски. Има постъпил Доклад и от Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте, госпожо Иванова.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен от Владимир Табутов и група народни представители На редовно заседание, проведено на 5 април 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен от Владимир Табутов и група народни представители на 11 март 2022 г. В заседанието на Комисията взе участие господин Стефан Аспарухов – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството. От името на вносителите Законопроектът бе представен от народния представител Радослав Рибарски. Той подчерта, че с внесения законопроект се предвижда въвеждане на уведомителен режим в случаите, в които се предвижда изграждане на енергийни обекти за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници за собствено потребление. По този начин ще се даде възможност за ускоряване на процеса за изграждане на такива обекти. С промените се предвижда производителите на електрическа енергия от възобновяеми източници за собствено потребление да поемат отговорността произведената енергия да не бъде връщана към електроразпределителната мрежа, с което се спестява необходимостта от осъществяване на процедурата по проучване на условията за присъединяване. В Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са предложени промени в Закона за устройство на територията, които предвиждат възможност за оптимизиране на сроковете за устройствено планиране и инвестиционно проектиране в строителството, свързани с проектирането и изграждането на възобновяеми енергийни източници за собствено потребление. С промените се предлага процедура по електронно съгласуване на проектите на подробните устройствени планове и инвестиционните проекти с компетентните администрации. Това ще съкрати сроковете за съгласуването на проектите и ще позволи по бързото им изграждане. Предвижда се общините да изготвят изчерпателен списък на администрациите, с които ще се съгласува подробният устройствен план. С предложените промени се създава възможност за допускане на процедура по одобрение на нов подробен устройствен план, под условие за влизане в сила на изменение на общ устройствен план, ако е налице противоречие между тях. В Комисията са получени становища от Министерството на регионалното развитие и благоустройството и от Националното сдружение на общините в Република България. В становището на Националното сдружение на общините са направени бележки и предложения по отделните разпоредби, като е изразено несъгласие с някои от предложените промени в Закона за устройство на територията. Становището на Министерството на регионалното развитие и благоустройството бе представено от господин Стефан Аспарухов – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството. Той обърна внимание, че в становището на Министерството са посочени някои бележки и предложения по Законопроекта и между двете гласувания е необходимо да се отчетат представените становища от различните институции и да се прецизират предложените разпоредби. Народните представители Младен Шишков и Николай Нанков обявиха, че няма да подкрепят Законопроекта. Според господин Шишков се правят недопустими промени в режима за общите устройствени планове, а ако се приемат бележките от отделните становища на министерствата и на другите организации, то от Законопроекта няма да остане нищо. Господин Нанков сподели, че в Законопроекта не е направено разграничение на хипотезите за битови потребители и за производствени нужди. Според него от становището на Министерството на регионалното развитие и благоустройството става ясно, че то не подкрепя промените, предложени в Закона за устройство на територията, а предложението е и в противоречие с Директивата. Председателят на Комисията господин Настимир Ананиев заяви, че независимо от бележките в отделните становища спорните моменти биха могли да се изчистят между двете гласувания и да се постигне целта на предложения законопроект. Народните представители Елена Гунчева, Цветан Енчев и Георги Георгиев заявиха, че ще подкрепят Законопроекта, но между двете четения е необходимо да се направят съответните промени, като се съобразят с направените бележки и предложения в отделните становища. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 13 гласа „за“, 1 глас „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници, № 47-254-01-27, внесен от Владимир Табутов и група народни представители, да бъде приет на първо гласуване.“
Благодаря Ви, госпожо Иванова. Становища по вносител – господин Стефанов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Колеги, на първо четене Законът следва да се разглежда в неговата цялост. Затова ще се опитам да очертая причините за създаването на Законопроекта, от една страна. От друга страна, ползите, до които би довело евентуалното му приемане. На първо място, Законопроектът цели да облекчи административната тежест за изграждане на малки станции за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници за собствено производство до определена мощност. Това са общите насоки на Директива 2018/2001 за насърчаване и използване на енергия от възобновяеми източници. Цялата политика на Европейския съюз е в посока стимулиране на производството на зелена енергия, поетапно закриване на електрически централи, използващи изкопаеми горива за производство на електричество. Тук трябва да се наблегне на думата „поетапно“ и да се отбележи, че всъщност Планът за възстановяване и устойчивост, което нашето правителство изработи, не съдържа ангажименти за закриване на въглищни мощности. Това всъщност предпазва не просто работните места на всички трудещи се там, това предпазва и цялата ни енергийна система, което всъщност беше част от предизборните обещания на коалицията, което беше изпълнено. В този смисъл настоящият законопроект има за цел да насърчи потребителите на електроенергия да инвестират в зелена енергия, и то за собствено потребление, като се облекчат процедурите за изграждане на малки станции върху покривни и фасадни конструкции на сгради. Това би довело до по-голяма енергийна независимост и облекчаване на цените на електроенергията за ползвателите. В Законопроекта се съдържат някои текстове, които имат необходимост от прецизиране, като например общият размер на инсталираната мощност, която е предвидена да минава по облекчения режим, както и дали да бъдат изградени в урбанизирани територии. Следва да се добавят текстове, които засилват ограничаването на възможността производителите да връщат електроенергия в мрежата. Именно затова обаче законите в България се приемат на две четения. Това е смисълът и на парламентаризма в крайна сметка, защото гласът на управляващото мнозинство, на опозицията, така и на всички участвали в общественото обсъждане, законопроектите следва да бъде чут и съответно да може да бъде постигнат най-ясният и функционален текст за закон. Доколкото разбрах в комисиите също някои от опозиционните партии биха подкрепили този законопроект. Излизам извън становищата на вносителя тук, но да кажа, че всъщност предвид важността на обществените отношения, ако се приеме Законопроектът на първо четене, лично ще направя едно процедурно предложение за удължаване на срока между четенията от седем на 14 дни, за да може да се консолидират всички тези предложения. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стефанов. Откривам дискусия по темата. За изказване – всъщност първо беше записан Младен Шишков, след това Искра Михайлова. Господин Шишков. Или, колеги от ГЕРБ, който от Вас прецените, ако сте се записали по едно и също време. Заповядайте, господин Шишков. Записвам Ви и Вас, господин Георгиев.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, настоящият законопроект е един от малкото, които успяха да преминат през цедката на коалиционните пазарлъци – кратичък, но изпълнен със съдържание законопроект, който се намесва грубо в добри практики, наложени от българското законодателство. С две думи – див популизъм. За безсилието на този законопроект говорят и становищата на засегнатите министерства, дружества и организации. Те самите в прав текст аргументирано доказват, че този законопроект няма никаква правна стойност. По време на дебатите в Комисията няколко пъти беше споменато, че спорните текстове ще бъдат изчистени между първо и второ гласуване, като се съобразят становищата на засегнатите ведомства. Да видим какво точно обаче трябва да бъде изчистено? Законопроектът се състои от четири параграфа. Министерството на финансите категорично възразява срещу текстовете в § 4, въпреки че идеологът на този законопроект е самият министър на финансите. След изчистването на § 4 остават три параграфа. Министерството на регионалното развитие и благоустройството възразява срещу измененията на парче, предвид предстоящото транспониране на новите европейски директиви. Те категорично отхвърлят предложението по § 1. Дотук от четири параграфа – два се изчистват и остават два. Регионалното министерство предлага да отпадне частично и § 3, който всъщност е основата на целия законопроект. И така от четири параграфа остана един. Министерството на енергетиката възразява срещу § 2, впрочем възразяват и срещу § 3. И така, изчиствайки всички противоречия в Законопроекта, се изчиства целият законопроект. По отношение на техническата част има добре аргументирано становище на ЕРП-тата, може да го прочетете всички. Дори зелените НПО-та имат сериозни забележки по Законопроекта. Такива са представени и от Камарата на инженерите в инвестиционното проектиране. Лично за мен обаче буди недоумение фактът, че никоя от институциите не е отразила една съществена груба намеса в Закона за устройство на територията. Затова, че фотоволтаичен парк с площ от 50 дка, заедно с прилежащите инсталации и трафопостове, се приравнява към шеста категория – най-ниската, е обяснено в становищата, но никой не обясни, че с две изречения се дерогират цели раздели в ЗУТ. Цялото процедиране на общите устройствени планове, колеги, се обезсмисля с една скромна добавка в Законопроекта. Свидетели сме на груба намеса в законодателството – пуснали сме слон да се разхожда в стъкларски магазин. Но да оставим всичко това настрана, да забравим за момент всички законодателни безумия, предложени в тези четири параграфа и да се върнем към смисъла на Законопроекта. Идеята е да се облекчи режимът по изграждането на фотоволтаици за потребление на енергия за собствени нужди – една благородна на пръв поглед идея, но пътят към ада е осеян с добри намерения, колеги. Защо? Първо, такова облекчение вече съществува в сегашното законодателство. И в момента централи до един мегават мощност – са с много над европейските директиви, се изграждат по облекчен режим, но мощност от пет мегавата, колеги, се равнява на мощността, потребявана от една средно голяма община. Що за предприятие консумира подобна мощност? Очевидно е, че се цели да се облекчат няколко големи предприятия в страната, само че не са изписани в Законопроекта поименно, защото за всички останали има действащ облекчен режим. Второ и най-важното, господа управляващи, на бизнеса не му трябват съкратени срокове. Този, който има възможности, вече е изградил собствена централа, който има възможности – два или три месеца забавяне, няма да го спрат да си построи такава. Уважаеми управляващи, проблемът не е в сроковете, проблемът е в средствата. Бизнесът се нуждае от средства за изграждането на такива централи, а не от съкратени срокове, при това срокове, съкратени с цената на множество рискове. Върху този въпрос трябва да помислите, защото пет мегавата централа струва около 2 млн. лв. Кой може да си ги позволи и за колко време ще бъде върната инвестицията? Как ще помогнете финансово на бизнеса и хората да изградят подобни централи? Това са въпросите, на които дължите отговори, а не да замазвате очите на обществото с невъзможно и безсмислено съкращаване на срокове. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шишков. Владимир Табутов, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Шишков, с цялото ми уважение към Вас, мисля, че не разбирате реално какво се случва в сектор „Енергетика“, в частност изграждане на собствени мощности за производство на електроенергия от фотоволтаични централи и ще Ви кажа от какво се нуждае бизнесът. Преди да направя конкретния коментар обаче искам да съобщя – съгласно чл. 144 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, и да декларирам частен интерес, защото моят професионален опит е доста тясно свързан с тази материя. Първо, Вие сте прав, че има в действителност облекчен режим до един мегават и ние целим да облекчим този облекчен режим, защото реално той не е облекчен. Не е облекчен, защото се изисква становище за присъединяване. В такъв случай ние сме в хипотезата, в която, когато дадено производствено предприятие иска да изгради такава централа за собствено ползване, те са заложници на електроразпределителните дружества и на бюрокрацията, която е изградена от всички вплитащи се закони. Така се получава, че вместо ние да развържем ръцете на компании, които искат със собствени средства да изградят такъв тип централи, трябва да чакат повече от половин година, докато това нещо се случи. Целта не е да облекчим режима за големи централи, а само за собствено ползване, и то в урбанизирани територии, ако сте чели конкретно предложението. Не съм съгласен с твърдението от Вас, че бизнесът се нуждае от средства за това нещо – в никакъв случай, защото това са инвестиции, които се избиват за по-малко от пет години при собствено потребление. Това ли ще съфинансираме? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Тъй като ми изтече времето, ще се опитам пак да взема реплика или изказване. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Табутов. Втора реплика от Иван Манев. Заповядайте, господин Манев, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Колеги, господин Шишев.
Шишков.
Шишков, извинявам се. Това, което искам да кажа, няколко пъти споменахте пет мегавата, пет мегавата, сякаш всеки един производител ще иска да прави пет мегавата. Всъщност в Закона ясно е описано, че става въпрос до пет мегавата и тъй като това е за собствено ползване, те нямат право да отдават тази енергия към мрежата. Тук вече идва другият момент от интереса на дадена компания да изгражда мрежа, която е много повече от нуждите, която тя ще ползва, което означава – да, малко са предприятията, които ползват пет мегавата и биха изградили такъв парк, който ще им дава пет мегавата, и тези предприятия със сигурност могат да си позволят тази инвестиция. Въпросът е тука да дадем възможност и на други компании да изградят до пет мегавата, в зависимост от това, което те ще консумират. Пак казвам: моето предприятие, образно казано, ако консумира един мегават, е против всякаква логика да изграждам парк, който ще е пет мегавата, тъй като останалите четири мегавата няма на кого да ги отдавам, тъй като това е условието на поправката и допълнението, което искаме да направим. Това е, което исках да кажа. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Манев. Трета реплика има ли, колеги? Няма. За дуплика – господин Шишков, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Благодаря на репликиращите, репликите действително бяха по същество. Господин Табутов, да, признавам си, аз не съм енергетик, аз съм прост строителен инженер-конструктор, въпреки това съм си позволил да отворя Закона за ВЕИ-тата, който в момента разглеждаме. Това, което видях, е, че и в момента в Закона за ВЕИ-тата има облекчен режим до 30 киловата за собствени нужди, до 200 киловата за производствени нужди, колеги, без необходимите документи, които се изискват по чл. 24, ако се не лъжа, или всъщност чл. 23 от Закона. Толкова разбирам от енергетика, но за сметка на това пък имам скромни познания върху Закона за устройството на територията. Вече казах, че с няколко думички Вие дерогирате цял един раздел по приемането на общите устройствени планове, което обезсмисля тяхното съществуване към настоящия момент с тези текстове, които сте предложили. По отношение на репликата на господин Манев. Да, пак казвам, благородни са намеренията, но как гарантираме, че мощността, която сме генерирали в повече от тази, която ни е необходима, няма да бъде връщана в ЕРП-тата примерно? С декларация, колеги, с декларация! Това е несериозно. Наистина е несериозно и не виждам как дори между първо и второ четене бихте могли да направите каквито и да са промени, така че този закон наистина да заработи. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шишков. Искра Михайлова – за изказване. Заповядайте, госпожо Михайлова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Както заявихме на Комисията, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще подкрепим този законопроект на първо четене с огромни условности. Ние го подкрепяме, защото в настоящата ситуация, тъй като коментираме в момента и самата философия на това, което трябва да направим, а в настоящата ситуация се намираме в една тежка икономическа ситуация в България – бизнесът и домакинствата са изправени пред високи сметки за ток, и така или иначе една процедура, която към момента съществува по отношение на тази алтернатива на осигуряване на електричество, е 12 до 18 месеца, а самото изграждане на една такава централа е един месец, този дисбаланс по някакъв начин трябва да се регулира. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме провели достатъчно много срещи със средния и дребен бизнес особено, които срещат тези огромни затруднения. В тази връзка няма как да не искаме да има тази промяна, но оттам нататък проблемите в Законопроекта, които дискутирахме и на Комисията, с които и самите вносители в една голяма степен се съгласиха, са много, но имахме ангажимент от председателя на Комисията – господин Рибарски, който каза, че ще сформира работна група и между първо и второ четене всички заинтересовани страни, които имат какво да внесат, ще имат възможността да дадат становища и ние заедно да седнем и да изработим така, че да се случат нещата. Тук трябва да отбележа, че този жест на добра воля, който ние правим, е, за да докажем, както винаги сме казвали, че когато има нещо в полза на българското общество, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме склонни, готови да го подкрепим. Надяваме се в следващата точка, която е Законът за намаляване ставките на ДДС, Вие да направите същото, защото всеки един проблем, когато имаме желанието да бъде решен, той може да бъде направен така. Нашите обструкции по отношение на този законопроект са по отношение на мощността. Пет мегавата е огромна мощност, както беше споменато, това са повече от 2000 домакинства, за да се придобие представа за колегите, които не могат – това е наистина голяма мощност. Единици са фирмите в България, които потребяват тази мощност, а самият мащаб създава затруднения по отношение на това как да бъде включвана в мрежата тази мощност и какви рискове създава едно евентуално връщане към нея, въпреки уведомителния режим с декларация, декларативния режим за връщане в преносната мрежа, което по никакъв начин не може да гарантира, че това ще се случи по такъв начин. Другото, което беше коментирано, то по-скоро беше само споменато, но трябва да отбележим, е площта, която би заел един такъв парк и тъй като тук коментираме изграждането не само върху фасади, а и върху терени, които са незастроени. Аз и на комисия призовах и сега пак ще призова вносителите много внимателно да слушат групата на ГЕРБ по отношение на Закона за устройство на територията. Много внимателно слушайте тази група, която години наред разпродаде по всякакъв начин земята в почти всяка община, в която те имаха феодални владения чрез кметовете, които безобразно променяха статути, продаваха, и те са идеално запознати как и по какъв начин това се случва. Този риск е отворен в момента. Те все още имат 130 общини. Не го забравяйте това нещо. Позволим ли на феодалните владения с кмет и общински съвет с трапезно мнозинство, защото знаете, че извинявайте, но части от Вашата управляваща коалиция са от старите партии, които идеално се разбират, може да мине всяко едно решение по начина, по който ние да загубим и малкото останала земеделска земя, която не беше със сменен статут и не беше разпродадена, особено в по-малките населени места, там, където гласовете са 13, 16 и достигат много бързо до това решение. Има още един пропуск, който мисля, че коментирахме и на комисия, но пак държа да го отбележа, за да може и в работната група да бъде включено – това е, че Законът не регламентира батерии за съхранение. Може би това е нещо, върху което също трябва да обърнем внимание, защото, когато някой произвежда такъв вид енергия, не може да я продаде, трябва по някакъв начин да се справи с нея. Господин Рибарски, обръщам се към Вас. Смятам, че ангажимента за работната група няма да стане като Комисията за конституцията, като групата за конституцията на „Демократична България“ и абсолютно нищо да не се случи с нея. Там заедно ще мислим как да облекчим работата на средния и дребния бизнес, но ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще внесем допълнения, изменения и промени в Законопроекта между първо и второ четене, може би след групата, за да може да се съгласуваме взаимно. Пак Ви обръщам внимание на това, което ние в момента правим. Ние вярваме, че това е начинът, по който трябва да се работи, което институцията Народно събрание трябва да работи – в полза на българските граждани. Очакваме същото от Вас в следващата точка по отношение на намаляване на ставките на ДДС за храните от малката потребителска кошница, енергията и лекарствата. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Михайлова. Владимир Табутов за първа реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители. Уважаема госпожо Михайлов, ще взема отношение по трите точки, които коментирахте. Вие отчасти отговорихте с питането си относно батериите – защо до 5 мегавата. Идеята тук е да мислим по-далновидно. Имайки предвид, че повечето пъти производствените цехове и предприятия имат една базова мощност, да вземем елементарен пример от 1 мегават, която базова мощност биха захранили не с 1 мегават съответно фотоволтаична централа, а със значително по-голяма мощност. И имайки предвид, че реално батериите, които бихме могли да ползваме, изискват допълнителна мощност за застрояване, затова сме дали възможност всеки един инвеститор да прецени каква застроена мощност да предприеме като инвестиции. Тоест, ако непрекъснато, 24 часа в деня консумирате по 1 мегават, Ви трябват 24 мегаватчаса. Ако застроите 1 мегават само, бихте могли само в светлата част на деня да генерирате да кажем 8 или 10 мегаватчаса, като дефицитът от останалите 14 мегаватчаса би следвало да закупувате от електроразпределителното дружество или Вашия доставчик. Ако обаче инсталирате 3 мегавата плюс батерии или съоръжения за съхранение на електроенергия, ще бъдете енергийно независими. Именно затова нашата цел е да разтворим ножицата и всеки един инвеститор да прецени каква мощност от фотоволтаична централа да инсталира, да я комбинира в бъдеще със съоръжение за съхранение и енергийната независимост на това предприятие да е максимална. Това исках да кажа. Това е относно батериите и мощността. А относно застрояването на друг тип земеделски територии, промените, които сме описали, са само за урегулирани парцели, не за неурегулирани, тоест, тези, които вече са в регулация и прилежащи, и има застрояване. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Табутов. Втора реплика има ли? Андрей Гюров, заповядайте. Трябва да завършим процедурата, господин Гюров. Няма други реплики. За дуплика, госпожо Михайлова? Заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви. Колегите са явно много нови в политиката, за да получа тази реплика от Вас. Когато говорим за промяна статута на земя, има уредена процедура, която се случва. Дори, когато в Закона не е записано, че тази земя е земеделска, урбанизирана, ПУП, това може да се промени с едно решение на Общинския съвет. Това се опитвах да Ви обясня преди малко – че трябва да има повече гаранции в този законопроект, така, че да не се случи точно с даването на властта, което този законопроект разрешава – общинските съвети, феодалните трапезни мнозинства, които съществуват в една огромна част от общините в България, да променят общи устройствени планове, да променят статути на земи и да правят нещо, което да унищожи и така малко останалата ни земя. Да не говорим за какъв риск за екологията става въпрос. Другото по отношение на тази мощност и което пропуснах преди малко да кажа е, че ние казваме тази голяма мощност от 5 мегавата, точно с една следваща промяна на Закона можем да започнем да искаме да я отдаваме обратно в мрежата. Така че има още много неща, които да коментираме. Ще го направим. Хубаво е, че се отваря този закон за промяна. Има нужда от нея, но особено предвид, че една част от Вашите коалиционни партньори няколко правителства подред коментираха как в Преходните и заключителните разпоредби се променят цели закони, в момента този законопроект прави това със Закона за устройство на територията и създава огромни, грандиозни рискове. И тези рискове ние трябва да ги отстраним, защото, пак Ви казвам, това е наблюдавано. Можете да попитате всеки един общински съветник или кмет от общините, от които идвате, или просто да си направите труда да наблюдавате как се случват нещата и как се взимат решенията там. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Господин Георгиев е за изказване, а господин Гюров? За декларация. Заповядайте. И след това изказването на господин Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми български граждани! Чухме как нищо не се върши. Чухме отново за дневния ред на обществото. Чухме да се говори и за морал, и то не от кой да е, а от ГЕРБ. Нека да разкажем на гражданите с какъв дневен ред се сблъскахме, когато влязохме в управлението. Ще Ви разкажем и за морала. Ще разкажем само за малка част от наследството, което заварихме, и за това, което свършихме. Заварихме наследство от дупки. Заварихме 3-те хиляди дупки на господин Борисов. Тези дупки, които той сам е преброил, неговите дупки. Три хиляди дупки за сто дни между два града. Ето това е наследството на Борисов и на ГЕРБ. Гордостта на Борисов, неговият приоритет – пътищата. Ясно е колко се е справил с приоритета си, щом е преброил, макар и със забравяне по негови думи, 3 хиляди дупки от Добрич до София. Парите за пътища, милиардите са изхарчени, а в какво състояние са пътищата?! Всеки водач на пътя, всеки един от нас може да прецени. Да, взехме решение за отпускане на парите, защото няма как да оставим пътищата в това състояние. Не можем да си позволим да няма поддръжка, но ще потърсим сметка, ще извършим проверките, ще настояваме за политическа, но и за наказателна отговорност. Заложихме за първи път от години реален бюджет в АПИ. Подготвихме амбициозна програма за рехабилитация на републиканската пътна мрежа и осигурихме финансиране. Пътната безопасност ни е приоритет. Не можем да си позволим да губим български граждани всекидневно. Дупките в енергетиката – БЕХ беше оставен с огромен дълг. Договорите за електроенергия, които се сключват в сегмента „ден напред“, заради нескопосаната либерализация на пазара на ГЕРБ, поставиха бизнеса на колене. Предприятията трябваше да купуват на най-високите възможни цени. Преди това дългогодишните им договори бяха развалени от тези същите, които говорят за морал. Наложиха се спешни промени в КЕВР, в „Булгаргаз“. Наложи се да прибегнем до мораториум в интерес на българските граждани и заради липсата на инвестиции и резерви в системата. Над 2 милиарда бяха дадени в помощи за бизнеса за справяне с енергийната криза за първите два месеца на годината. И на всички е ясно – няма европейска държава, в която сметките за ток на граждани да не скочиха драстично, освен България. [[Възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Диверсификацията – друга дупка, завещана от ГЕРБ, от така наречените моралисти. Рестартирахме работата по напълно замрелия проект по интерконектора между България и Гърция, за да може най-сетне, след повече от десетилетие приказки и раздумки за диверсификация, тя да може да се случи наистина. [[Шум и реплики в залата.]]
Колеги, не от място, моля.
Дупката в здравеопазването. Нямаше линейки, нямаше пари за медиците. Болниците и специалистите бяха пред колапс в условията на пандемия. Ние увеличихме парите за здравеопазване, подготвяме увеличение на средствата за лекари и медицински работници. Въпреки новата ковид вълна успяхме да запазим работата на бизнеса и същевременно да предотвратим блокиране на системата на здравеопазването и затваряне на държавата. Дупката в джоба на българите. ГЕРБ ни остави в наследство най-ниски доходи, най-ниски пенсии, най-бедната държава в Европейския съюз. Разбира се, най-много дупки има в правосъдната система, където все още се е окопал главният прокурор Иван Гешев. Ние успяхме да запълним някои от тези дупки. Закрихме преторианците на главния прокурор, Спецсъда и Спецпрокуратурата. След празниците внасяме Закона за КПКОНПИ и друго ключово законодателство в сферата на правосъдната система. Да, наследството е тежко, но това не ни плаши, не се страхуваме от политическото двуличие, от популизма, от лъжите на опозицията. Българските избиратели ни гласуваха доверие, ние приехме тази отговорност и всяка седмица показваме държавническо и отговорно мислене. Българският народ е мъдър и разбира кризите, в които България е в момента – кризи, с които ние ще се преборим, за да може всеки български гражданин да живее по добре. Понякога отговорните решения не са съвместими с политическия пиар, нашият стил е прозрачен, с лице към хората. Ще продължим да работим в интерес на българските граждани. Пожелаваме светли празници на всички!
Благодаря, господин Гюров. За процедура – Жечо Станков или Теменужка Петкова? Теменужка Петкова, добре. По декларации по принцип не трябва да има дискусия.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Процедурата ми е по начина на водене и е към Вас. Умолявам Ви, уважаеми господин Председател, когато от тази трибуна се говорят лъжи и неистини от политици, които очевидно живеят в някаква паралелна държава, да им отнемате думата, иначе хората остават с впечатление, че живеем в различни светове. По темата „Енергетика“ се правят много сериозни упражнения, включително и с този законопроект.
Тук вече стана по същество, госпожо Петкова. Недейте така!
Искам само да Ви кажа, че за по малко от четири месеца източихте енергетиката...
Не, госпожо Петкова, моля Ви.
Вижте с кого сключихте меморандум, вижте „Джем Кор“, вижте на кого дадохте енергетиката – на една офшорка! [[Тропане по банките от „Продължаваме Промяната“, реплики, ръкопляскане от ГЕРБ-СДС.]] Как не Ви е срам! Това е безобразие, което правите! Недейте да репликирате от място. Погледнете се...
Колеги, моля за ред в залата!
Погледнете с кого сключихте договори и на кого дадохте българската енергетиката!
Госпожо Петкова, моля Ви, все пак по същество.
Интерконекторът с Гърция Ви го дадохме като готов проект, оставаха няколко десетки километри и се провалихте с гръм и трясък. По сметките на БЕХ имаше 1,5 милиарда, 254 милиона печалба на БЕХ и Вие ще ми говорите, че БЕХ бил с дългове?! Безобразие! [[Ръкопляскания и ГЕРБ-СДС.]]
Ще Ви отнема думата, госпожо Петкова, недейте така. Колеги, не взех думата на госпожа Петкова, но призовавам отново: независимо кой е съгласен и кой не е съгласен с декларациите, нормално е в крайна сметка едната страна да е, другата да не е и винаги се получава този момент, но нека не изпадаме в дискусия по темата. Декларацията е възможност определена парламентарна група да изрази становището си по точка, която не е в дневния ред, и оттам да продължим по дневния ред. Господин Станков, ще ме опровергаете на момента ли?
Искам думата. Попитайте колегата си.
Добре, записвам Ви, извинявайте, господин Станков. Господин Станков, записан сте, видях Ви, но все пак трябва да има и някакво редуване на групите. До момента са се изказали Младен Шишков и Искра Михайлова. Емил Георгиев е от група, която не се изказва, господин Анастасов съм го записал също. Васил Стефанов беше за процедура. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Една процедура. На основание чл. 42, ал. 1 предлагам да се удължи работното време на днешното пленарно заседание до приемане на т. 4 от дневния ред, а именно – първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници. Благодаря.
Благодаря. Има ли обратно становище? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, тъй като малко по-рано днес от парламентарната група бяхме направили подобно предложение за удължаване на работното време, само че до т. 8. Залата отхвърли това предложение, а сега виждам, че вече искате да работите и след 14,00 ч., което е похвално в крайна сметка, и затова правя обратно предложение – да бъде удължено до т. 8 с приключване на дебатите и гласуване за нея.
Добре. Господин Хамид.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Едното предложение е да се приеме т. 4, другото е – т. 8, и Ви предлагам среден вариант до т. 6 включително. Това в кръга на шегата. [[Смях.]] Колеги, много кратък Законопроект сме предложили за изменение на Закона за обществените поръчки, с който премахваме ин хауса и рамковото споразумение от ЗОП. Важен е, защото направихте три предизборни кампании на гърба на ин хауса и на рамковото споразумение и ДПС ще Ви помогне най-после да премахнем тези механизми от Закона за обществените поръчки. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Хамид, Вашето предложение е до т. 6. Остава само от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ да предложат т. 5 или т. 7... Да разбирам, че няма повече предложения. Ако не е във връзка с Програмата, да ги предложим първо на гласуване. Заповядайте, господин Чолаков.
Да направя и аз тогава едно процедурно предложение, господин Председател, като ще правим. Миналата година, колеги, на Велики четвъртък в навечерието на Разпети петък мнозинството изпадна в една нервност и взе, че прие Изборния кодекс, с когото всички имахме проблеми. Аз Ви предупреждавам да не... [[Шум и реплики.]] О, имахте и още по-големи ще имате. Значи, волът рие, на гърба му пада – внимавай какво си пожелаваш! Не копай гроб другиму, защото сам падаш в него.
Господин Чолаков, моля Ви.
Аз Ви предлагам в 14,00 ч. да прекратите заседанието, господин Председател, както си му е редът. Още повече, че знаете ли, когато слушах, особено госпожа Михайлова и господин Шишков, си дадох сметка, колеги, че има несъвършенства в Закона, които колегите вносители може би поради непознаване на особеностите на местната власт и местното самоуправление не са догледали. Почивката ще даде възможност на основание чл. 81 преди края на първото четене те да изтеглят Законопроекта, да го ревизират междувременно и да го внесат пак с необходимите корекции, за да може и ние да участваме конструктивно. Замислете се върху това, което казвам. Ако сега спрем дискусията, имате възможност да прегледате Законопроекта и в един и същи ден да го изтеглите, и да го внесете редактиран. Това ще бъде по-добре за дискусията, вярвайте ми! Предлагам да се прекрати в 14,00 ч. заседанието.
Благодаря, господин Чолаков. Няма повече предложения, така че да преминем към гласуване. На първо място, подлагам на гласуване предложението на Христо Гаджев – до т. 8 включително. Гласували 173 народни представители: за 61, против 100, въздържали се 12. Предложението не е прието. Преминаваме към предложението на Хамид Хамид – до приключването на т. 6 да удължим заседанието. Гласували 174 народни представители: за 59, против 104, въздържали се 11. Предложението не е прието. Преминаваме към последното предложение от Васил Стефанов. Предложението на господин Чолаков е да приключим в 14,00 ч., но ако не се приеме предложението на Васил Стефанов, директно ще приключим в 14,00 ч. Гласуваме предложението на Васил Стефанов за удължаване на заседанието до приключване на т. 4. Гласували 171 народни представители: за 85, против 82, въздържали се 4. Предложението не е прието. Има искане за прегласуване. Гласували 175 народни представители: за 99, против 75, въздържал се 1. Предложението е прието. Емил Георгиев – за изказване.
Уважаеми господин Председател, тежка е задачата Ви в днешния Велики четвъртък, явно някои от нас още не са боядисали яйцата и са много нервни, а иначе трябва да направя главен преход между пътищата, проблемите на пътищата и проблемите в енергетиката. Изказвам се като член на Комисията по енергетика, участвал съм във всички заседания, при които много задълбочено разглеждахме и този проект за Закон. Уважаеми колеги, факт е, че във връзка с налагащата се политика в зелената икономика все повече се залага на производството на електрическа енергия от възобновяеми източници и това не е случайно. Има небивал интерес, още повече, че техниката се усъвършенства и логиката е налице. Панелите поевтиняват, парк може да се изгради за три-четири месеца, а инвестициите могат да се реализират за не повече от три-четири години. Затова интересът към фотоволтаиците се засилва и аз ще си послужа с няколко примера. За присъединяване към ЧЕЗ специално през 2020 г. са подадени 1200 заявления. През 2001 г. са подадени 3000, а само за първото тримесечие на тази година са подадени 1200 заявления. Общо сумарно заявените фотоволтаични паркове могат да произвеждат над 16 хиляди мегавата при обща инсталирана мощност в момента някъде около 11 хиляди и при консумирана мощност някъде около 7000 мегавата. С цел икономия внимание заслужава инвестирането във фотоволтаични паркове за собствени нужди. Аз съм напълно съгласен с господин Шишков, не знам, не го виждам в залата. Да видях Ви, да, в този проект наистина има и доста спорни моменти, но ние се разбрахме, че между първо и второ четене те ще бъдат отстранени. За мен като човек, който твърдя, че познавам органите на местното самоуправление, проблемът не е толкова в промяна статута на земята и всичките други съпътстващи дейности, проблемът не е и в петте мегавата, проблемът е в декларативния характер на присъединяването на излишната електроенергия в електроразпределителната мрежа. И ако не се сложи някакъв много строг режим и контрол, това може да доведе до много сериозни сривове в електроразпределителната мрежа, и не само това, това може да доведе и до човешки жертви на хората, които се занимават с обслужването на мрежата. Но все едно, стъпката е направена и си струва,и аз Ви призовавам на първо четене да се приеме този проект за закон. Между първо и второ четене да се направят необходимите промени, гарантиращи въвеждането на механизъм за постоянен контрол и санкции. Техниката е достатъчно развита и няма как да се даде възможност на този, който желае декларативно да заявява, че няма да връща излишната енергия, имаме достатъчно технически средства и той няма да има начин. Тук му е мястото, след като приемем Закона, да обърнем внимание на нещо, което някак си в продължение на години Народното събрание е пропускало, а именно как със законодателни промени да се направят промени в Наказателния кодекс, защото в момента в България се извършват колосални кражби на електроенергия. И тази кражба, уважаеми приятели, не е от клетите цигани, както обикновено ги обвиняваме, а кражбата е от бизнеса. И аз мога да Ви посоча поне 10 – 15 примера на нагли кражби от бизнеса. В края на краищата в тази зала има много сериозни юристи, знаете, че през 2004 г. е направена промяна в Наказателния кодекс, въведен е нов състав на чл. 216а, и въпреки това кражбите на този етап не спират. Призовавайки наистина да гласуваме Проекта на закона колегите, аз при всички положения, след като приемем Закона на второ четене, дай боже, ще обърна внимание наистина да направим промени в Наказателния кодекс, защото огромните кражби са преди всичко за сметка на добронамерените български потребители. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Реплики има ли? Владимир Табутов за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Георгиев, съгласен съм с Вас. Това, което ще предложим по време на дискусията между първо и второ четене, е именно да адресираме проблема, който евентуално може да възникне чрез декларативния характер на присъединяването. Второто важно нещо, което трябва да се опитаме да ограничим, е потенциално преминаването на произведената електроенергия от такава за собствено потребление към продажба на електроенергия. Тоест ние ще се опитаме да внесем такива промени в текста, че да ограничим възможността, доколкото позволява Законът, разбира се, и европейските директиви, да не може да се възползват инвеститори, които не искат да потребяват тази електроенергия, а искат да я продават. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Табутов. Други реплики? Няма. Дуплика желаете ли, господин Георгиев? Не. За процедура – господин Гаджев. И след това Жечо Станков или Теменужка Петкова за изказване. Колеги, както се разберете помежду си.
Уважаеми господин Председател, ще задам въпроса, който задавам от началото на днешния ден, а именно дали има вече постъпил Доклад за Проекта за решение от Комисията по външна политика? Напомням Ви, че преди има-няма два часа председателят на Вашата парламентарна група, съжалявам, че сега не е в залата, обеща, цитирам: „Стоим зад Украйна и могат да разчитат на нас във всяко едно отношение.“ Това са думи на Вашия председател, а иронично се оказва, че Вашата парламентарна група е тази, която... А, извинявайте, господин Гюров, тук сте, …е тази, която блокира разглеждането на решението, тъй като, ако няма още постъпил Доклад, то това означава, че остава за месец май. Затова искам да попитам дали има вече постъпил Доклад или госпожа председателката на Комисията по външна политика си е взела днес почивен ден и не е дошла на работа, и съответно е решила да започне празниците малко по-рано от всички останали? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Вие отлично знаете, че е необходимо технологично време за изготвяне на Доклада и то не зависи само от нейния председател. Конкретно на въпроса – господин Минчев щеше да обяви, ако такъв е постъпил. Колеги, за изказване? Жечо Станков, заповядайте. Господин Анастасов, след това сте Вие, понеже колегите бяха записани преди около 45 минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! На първо място, като продължение, ако щете, от вчерашното ми изказване, че Вашето управление в продължение на 100 дни превърна държавата в хибриден автомобил, в момента виждам, че с този законопроект и с вметнатата декларация на господин Гюров ще се опитате да запълните всяка една дупка, която се създаде по време на Вашето управление с един фотоволтаичен панел. Ще пуснете тока по мантинелите, извинявам се, те, мантинелите, вече ги няма, така че оттук нататък ще тече една енергия към хибридния автомобил – държавата, който половината му разход отива за ток, а другата половина отива за бензин и дизел. Но по същество. Господин Табутов, към Вас. Действително очаквах отварянето на Закона за възобновяемите източници, но за да бъда честен, очаквах това да се случи от страна на Министерския съвет с транспонирането на Директивата. Много пъти сме си говорили с Вас, Директивата е приета по време на Българското председателство, една от големите гордости на Българското председателство – определение на целите за следващите години на цяла Европа благодарение на България. Ние не успяваме в момента да транспонираме тази директива, при условие че още от 1 юли миналата година тя трябваше да е транспонирана и да влезе в сила. Вместо това виждаме един законопроект, който третира всеки един от проблемите на парче. Дали трябва да има скъсяване на сроковете? Безспорно. Намаляване на административната тежест е част от Плана за възстановяване и устойчивост, който по наше време си има специална реформа, посрещане на всички нужди на ВЕИ производителите на едно гише, ускоряване на техните процедури и намаляване на административната тежест. Друг е въпросът обаче, че високата цена на енергията и недостатъчните помощи към бизнеса, общините и въобще към небитовите потребители, доведе до един прецедент и той е хиляди мегавати заявени мощности към електроразпределителните дружества и към ЕСО за присъединяване от възобновяема енергия. Тук към колегата от БСП – 12 500 мегавата бяха само инсталираните мощности по наше време, те постоянно нарастват, колега, и максималната мощност, която се потребява, е около 7800 мегавата на час, която сме достигали в нашата система, поне в последните 7 – 8 години. Но по-големият проблем, който виждам, е, че тук вкарваме държавата в едни други релси. Пак казвам, ВЕИ-тата са нещо хубаво, трябва да се налагат, защото Европа ни показва този път. Обаче пътят, по който тръгваме в момента, не е верният. Защо? Предполагам сте си направили труда, колеги вносители, да погледнете всичките становища на ведомствата. На първо място, Министерството на финансите, в лицето на вицепремиера Асен Василев, Ви казва: „Ние нямаме нотифицирана помощ за това, което искате да правите с данъка, насочен към ВЕИ-тата.“ С други думи, ако го направите и бъде приет този закон, тръгваме в релсите на наказателна процедура за държавна помощ, която не е нотифицирана пред Европейската комисия. Веднага след тях изскача Регионалното министерство, които казват: „Колеги законодатели, Вие правите транспониране на ВЕИ директивата на парче.“ С други думи, Комисията ще се самосезира и отново ще стартира наказателна процедура. Не на последно място, уважаваните от мен експерти от Министерството на енергетиката, с които съм имал възможност да работя повече от шест години, излизат и казват: „Хора, може даже човек да убиете по мрежата, защото не сте наясно, че уведомителният режим технически не се знае как ще се присъедини и в момента, в който се извършва ремонт по мрежата, не е сигурно дали няма да се върне електричество по тази мрежа и оттам нататък да имаме проблем както със загуба на живот, така и със сигурността на цялата енергийна система.“ Та по същество. От нашата група винаги сме подкрепяли развитието на възобновяемата енергия, но при ясни правила, в съответствие с правилата на Европейския съюз. Няма как да застанем зад този законопроект, в който липсва третирането на различните видове производители на възобновяема енергия. Какво имам предвид? Такива, които са промишлени, които произвеждат енергия с основната цел да я вкарват в мрежата, такива, които Европа нарича прозюмъри – произвеждат част от енергията и я вкарват в мрежата, но само излишната, която те не са консумирали. И не на последно място, тези, които са така наречените off-grid, за които в момента си говорим. Преди да направим това разграничаване в законодателството, няма как да ограничим само с една декларация който и да е производител на енергия от възобновяеми източници, впоследствие да поиска да вкарва енергия в мрежата. И до какво ще доведе това, е по-важното. Аз съм представител на Втори многомандатен избирателен район – Бургас – една от общините с най-добра слънчева радиация, община Малко Търново – красива община в Странджа планина, която обаче има консумация, забележете, от максимум 1 мегават на час. С други думи, ако тръгнем по плоскостта „уведомителен режим“, представете си като гъби как ще изникнат там едни централи до 5 мегавата, понеже някои от колегите казват до 5 мегавата, но пропусна услужливо да каже, че както е за собствено потребление, така е записано, че в имота, в който няма и основно застрояване. С други думи, може и върху чисто нов ПУП – парцел, който няма и една сграда, да не казвам какъв тип, да се започне такъв проект с уведомителен режим. Основните проблеми обаче тепърва ще започнат в момента, в който ние нарушим цялостното европейско законодателство и тръгнем направо срещу него. Енергийните общности или намиране на начин, с който човек или фирма, която е произвела енергия, да намери начин да я сподели и да намери начин да се използва повече от едно предприятие, също не е засегнат. Така че липсват множество дупки, които към днешна дата не са ясни. От наша страна, господин Председател, моля, приемете го също и по време на изказването, ако е възможно, като процедурно предложение, за да не взимам допълнително отношение, ако случайно Законопроектът мине на първо четене, от нашата парламентарна група държим на поне триседмичен срок, в съответствие с чл. 79, ако не се лъжа, ал. 1 от нашия Правилник, съставяне на работна група, на която да бъдат поканени всички заинтересовани страни, включително и неправителствени организации. Защото дори организация като „Грийнпийс“, забележете, която плътно винаги е стояла зад възобновяемата енергия, посочва детайлно в своето становище пороците на този законопроект. Така че от нашата група също ще държим за съставяне на работна група, с присъствие на операторите както DSO-тата, така и TSO-то, и да е ясно, че ще се запази сигурността на мрежата. А от гледна точка нарушаване на европейското законодателство ще се радвам на мнение от страна на законодателя да кажете по какъв начин ще се защитим. Защото последния път и на Комисията си говорихме, че договорите за премия в момента са в процес на нотификация, това ще ни вкара в още една нотификация, преди да сме завършили предходната. Така че се надявам да ми дадете шанс да направя дуплика впоследствие. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
И аз Ви благодаря, господин Станков. Реплики има ли? Емил Георгиев за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Станков, извън всякакво съмнение, Вие сте много добър експерт, но Ви съветвам да присъствате до края на всички заседания на Енергийната комисия. Ако бяхте присъствали на последната, щяхте да разберете, че се взе решение за създаването на такава работна група, която да приеме всички предложения, да ги огледа. Нещо повече – решихме, че ако трябва, ще направим допълнителни заседания на Енергийната комисия, за да може този проект на закон да влезе в най-чистия си вид тук в залата на второ четене. Така че, много Ви моля, с цялата експертиза, която имате, не подвеждайте народните представители. Не ги подвеждайте поне днес – на този хубав ден преди Разпети петък. Пожелавам приятен празник на всички!
Благодаря Ви, господин Георгиев. Други реплики има ли, колеги? Владимир Табутов за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Станков, съгласен съм с Вас, че с предложените промени ние не третираме всички законови промени, които трябва да транспонираме от Директивата. Имайки предвид тежката ситуация, в която се намираме, наложена от войната между Украйна и Русия, това е много бърза мярка, с която всяко едно предприятие ще може да намали сметката си за електроенергия. Това е основната цел – тя е записана в мотивите. Така че от тази гледна точка съм съгласен, че има още много какво да направим в сферата на енергетиката, конкретно – възобновяеми енергийни източници, но нека помислим и за бизнеса. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Табутов. Трета реплика има ли? Не. Дуплика, господин Станков, желаете ли? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! По реда на репликите. Господин Георгиев, има една основна причина – първо Ви благодаря за признанието. Не мога да кажа, че съм енергиен експерт. Опитвам се с каквото мога да бъда полезен на българската енергетика. През последните шест години това ми е била основната цел, от която съм се водил. Основният проблем, че не мога да присъствам на всяко заседание на Комисията по енергетика е, защото точно по същото време е другата ми комисия – Икономическата, в която също често имам законопроекти и изказвания, включително и въпроси към ресорните министри. За съжаление, ръководството на парламента не успя да намери начин двете комисии да заседават поне в една зала. Доста често ми се случва да тичам, включително когато вали или когато има сняг, между двете зали и в неприличен вид да се явявам пред уважаваните от Вас народни представители, за да вземам отношение. Но ще си взема бележка. Ще преглеждам всеки път изказванията на колегите, за да мога да видя какво е положението. Към колегата Табутов – да, безспорно има война в Украйна. Проблемът е обаче, че има работна група, която още от наше време оставихме в Министерството на енергетиката. Апелирах няколко пъти към министъра на енергетиката да внесат най-накрая този ЗИД на Закона, защото той в крайна сметка не е толкова тежък. Не мога да разбера какво се случва вече в продължение на близо година, че не може да стигне до парламента. Като имам предвид, че работната група е много по-рано съставена. Притесни ме още повече фактът в становището на Регионалното министерство, че там директно е написано от господин Караджов, че техните представители никога не са били канени на работна група, което ме обърква – дали процесът е продължил да се случва. Молбата ми към Вас е: като един от членовете на Енергийната комисия да дадете тласък на Енергийното министерство, защото, повтарям, бъдещето на развитието на енергията от възобновяеми източници в България минава безспорно през Закона за енергетиката и Закона за енергията от възобновяеми източници. Така че без обновяването му навреме ще си навлечем сами белята – първо, наказателна процедура от Европа и второ, невъзможност за осъществяване на всички инвестиции на територията на страната. Аз обаче имам друго безпокойство – това, че по време на Вашите изказвания Вие споменавахте, че финансиране на този вид възобновяеми източници не е необходимо, защото те се случват на пазарен принцип. Това, което ме притесни, че по време на преправянето на Плана няколко неща се случиха за малкия и средния бизнес, които в повечето случаи имат проблем да намерят тези средства. Бяхме заложили по 200 хил. евро по De minimis, за да могат да изградят. Защото, знаете, 200 хил. евро към 400 киловата мощност, достойна за всяко средно предприятие в страната. За сметка на това видяхме нещо друго. Да, за българските ВЕИ-та няма нужда от финансиране. Обаче се създаде мегафонд за ВЕИ-та, в които обаче само 25% са за малки ВЕИ-та, а 75% за големи ВЕИ-та. Да си го кажем в прав текст – броят се на пръстите на едната ръка компаниите в България, които могат да си позволят – тук вече не говорим за пет мегавата, а за много по-големи мощности, които да започнат да ги строят. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател. С други думи, парите за възстановяване и устойчивост на България ще отидат по-скоро в джоба на компании от Испания, Германия, Франция, Италия и така нататък. Така че това е моето безпокойство. Другото ми безпокойство е, че през цялото време говорим за батерии – даже в един момент очаквах в Законопроекта да видя, или може би на второ четене, че за всеки такъв проект ще има подарък една батерия. Това – в кръга на шегата, естествено. Една от естествените батерии, знаете, за възобновяемата енергия е зеленият водород, чрез всичките му стратегии сме имали шанс с колегите да го разискваме това нещо. Приключвам, господин Председател. В Плана във финалната му версия газопроводите, които могат да транспортират зелен водород, изцяло изчезна. Изглежда, че се прави промяна в Закона за определени инвестиции, а всички останали остават на втори план и губят своята тежест. Молбата ми е – винаги сте били отворени за предложния: 21 дни, ако мине Законопроектът, внимателно с всички заинтересовани страни и да можем да направим един законопроект, който да отговаря на изискванията на всички нуждаещи се. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Станков. Повече от минута взехте от тази дуплика. Мисля, че иззехте една от темите на господин Анастасов. Да видим дали съм прав. Заповядайте, господин Анастасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми вносители! Ще започна с един цитат от становище: „Съгласно разпоредбата на чл. 4, ал. 1 от Закона за енергетиката енергийната политика на Република България се провежда от министъра на енергетиката, поради което считаме, че предложените от горепосочените народни представители изменения и допълнения на Закона са от компетентността на министъра на енергетиката. Асен Василев – заместник министър-председател и министър на финансите“. Какво правим сега, колеги? Спокойно, колеги. Това становище на Асен Василев е за законопроект на опозицията. Той към Вас има други принципи. Този текст не присъства във Вашето становище. Няма страшно. Сега съвсем сериозно. Господин Стефанов каза, че на първо четене ние трябва да коментираме Законопроекта в неговата пълнота. Напълно съм съгласен с него. Все пак обаче ще го коментирам в неговата непълнота, за съжаление. Първо, колеги, Законопроектът Ви е от 11 март и е доста закъснял, направо си е ретро. Това, което Вие ни предлагате, не е отговор на предложенията на Европейската комисия – последните, по популярни като Repair yоu, а е отговор на първите препоръки на Комисията от 13 октомври, забележете, миналата година. Тоест бързият влак на промяната се движи с пет месеца закъснение до превода на български език и още един месец закъснение по тема, която според Европейския съюз и всички засегнати страни в България, освен явно Вас, е крайно належащо да бъде приета. Донякъде това е добре, но закъснението Ви наистина е огромно. Второ, по актуалността. Предлагате ни да приемeм два параметъра, които обаче вече не са актуални. Първо, таванът от пет мегавата в момента при преразглеждането на Директивата има съгласие да бъде повишен на 10 мегавата. Колеги, между другото, нищо не Ви спира да правите работи, които в момента са утвърдени, и не е нужно да чакаме директивите да бъдат гласувани и утвърдени. Ние можем да бъдем малко по-иновативни именно от гледна точка на това, че България има и по-голям проблем с енергийната независимост и сигурност на електроенергийната система. Знаете много добре защо. Така че хубаво е тук да си сверим часовника. Второ, колеги, Вашето предложение е съсредоточено единствено до фотоволтаични инсталации в урбанизирани територии. Тук има два много големи подвъпроса, колеги. Първо, защо само фотоволтаични? Кой Ви подсказа това? Да, не е разписано излишно – виждам, господин Сабрутев, но технологично е описано – единствено фотоволтаичните инсталации отговарят на описаните предложения в Законопроекта. Кой Ви подсказа това? Колеги, ЕС е за технологична неутралност. Тоест всякакви технологии, включително биомаса, включително водород, за който господин Станков с известно закъснение заговори – аз Ви приветствам, и други, има много други иновативни технологии, които в момента биват комерсиализирани. Няма абсолютно никаква нужда да се ограничаваме само до една технология. Има много производства, знаете, които могат да ползват суровини, които са отпадни за тях, за производство на енергия и да си задоволяват собствените енергийни нужди. Второ, колеги, защо само в урбанизирани територии? Наистина не разбрахме това. В България няма ли сектори, като селско стопанство, горско стопанство и други, които към себе си имат преработвателни мощности, които изискват електрическа енергия? Няма ли домакинства, колеги? Вие сте писали, че Законопроектът Ви се отнася само за стопански небитови потребители. Явно не. Това намирам като отговор във Вашия законопроект или те просто не са в полезрението на тези, които са съсредоточени в големите фотоволтаични... Трето, какво точно ни предлагате и какви са политиките на Европейския съюз? Вие ни предлагате ВЕИ за собствено потребление, тоест без присъединяване към мрежата. Колеги, това пак е съвсем различен фокус. Насочено е по скоро към онези, които търсят къде да си инвестират средствата като инвестиция във ВЕИ, а не е насочено към домакинствата и онези малки и средни предприятия, които трябва да си намалят разходите за електроенергия и за всякакъв вид друга енергия, включително и топлинна, и което е фокусът на политиките на Европейския съюз. Защото предизвикателството, което в момента има Европейският съюз и в частност България, е именно енергийната ефективност, енергийната независимост и сигурността на енергийните доставки. Четвърто, колеги, липсва нещо огромно като въпросителна, което не е намерило място в Законопроекта Ви, което изключително много спира и бави процедурите за изграждане на всякакви видове мощности. Дори, ако искате, на най-обикновените фотоволтаици, за които Вие сте се фокусирали тук. Липсва промяна в Закона за опазване на земеделските земи. Много добре знаете – всички, които изграждат мощности, дори фактически, дори технологично е ненужна смяната на предназначението. Това е една от най-тежките процедури. Вие го знаете. Комисиите заседават на много големи периоди. Много тежко е и се плащат едни излишни средства от инвеститора, които отиват в държавата. Това също трябва да намери място между първо и второ четене, ако искате подкрепа за Законопроекта си. Съвсем накратко – ние ще Ви подкрепим, но под условие. Първото условие, за което ще Ви подкрепим, че все пак това е първият законопроект, който по някакъв начин адресира проблемите с цените на електроенергията и на енергийната зависимост в България. Това наистина е първият Ви законопроект, колеги, и без нотка на заяждане – шест месеца, в които нищо не направихте като законопроект в тази тема, това е първият и ние ще го приветстваме. Второто нещо, за което наистина се надяваме да намерят отражения всички тези бележки, които направихме, е: Законопроектът за второ четене, ако искате подкрепа, трябва да придобие такъв вид, че все пак да решава проблемите на домакинствата и на малките и средните предприятия. По-специално да им намалява сметките за ток и да позволи да се изграждат така наречените микрогридове. Дори да ми кажете, че мрежата не е готова, веднага мога да Ви задам въпроса: защо трябва да инвестираме повече от милиард и половина, защото там не е ясен таванът в батерии, а не в мрежа, която се развива. Защото знаете, че дори държави, дори нашите съседи, които са пό на Север, имат по-малко слънцегреене, изграждат малки и микрогридове от фотоволтаици и други видове ВЕИ-та, които са свързани и са присъединени. Така че, ако искате подкрепа, Законопроектът трябва да придобие такъв вид – ако Вие не можете, ние ще го предложим, разбира се, оставете по-голям срок, така че да може да го направим качествено и всички тези работи да намерят място. Но Законопроектът трябва да придобие такъв вид, че да решава проблемите на домакинствата, малките и средните предприятия. В този вид, съжалявам, не го прави. Все пак ние ще Ви подкрепим, защото това е първото Ви усилие да направите нещо с огромно закъснение. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Анастасов. Реплики? Владимир Табутов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Анастасов! Искам да разсея един мит и едно опасение от всички. Тук говорим единствено и само за облекчаване на процедурата за инсталиране на такъв вид мощности за собствено потребление. Това какво означава? Че вече съществува партида, вече съществуват съоръжения, които са присъединени към електрическата мрежа. Тоест опасението, което изразихте за това, че земеделски земи ще попаднат в обхвата на нашите законопромени, не е точно. Наистина това, което правим, е всеки, който към момента, тези малки и средни предприятия, които са производствени мощности, искаме възможно най-бързо да могат да инсталират какъвто и да било вид електроцентрали. Никъде в промените, които сме предложили, не пише какъв тип инсталация искаме да инсталират. Тоест промените в своето същество следват начина, по който Законът за енергия от възобновяеми енергийни източници вече е описал различните технологии. Тоест ние оставаме агностични. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Табутов. Други реплики има ли, колеги? Няма. Жечо Станков – втора реплика.
Уважаеми колега, аз съм много притеснен от последните Ви думи, че ще подкрепите Законопроекта, въпреки че изброихте абсолютно всичките му пороци – всичките му пороци, които бяха засегнати от мен. Действително водородът беше само една малка част. И ако си говорим в момента за енергия от възобновяеми източници, допълнителен порок е, че електрическата ни мрежа не може да издържи, ако всички рязко се електрифицират. Това е безспорно доказано, включително по време на заседание на Четиридесет и шестото народно събрание на Енергийната комисия. Помните тогава, колегите от ЧЕЗ дойдоха, когато се очакваше да има определени проблеми със Столичната топлофикация. В същия законопроект, дори и да не са готови колегите с транспониране на Директивата, трябва да заложим ясен път, с който, така да се каже, по вените на енергийната система, от която е част и газовата ни мрежа… Аз искрено се надявам и гръцката връзка да е готова. Тя трябваше, между другото, да е готова, ако помните, до края на годината, но управляващите и с това не успяха да се справят. За сметка на това повтарят мантрата, че се строяла 12 години, при условие че строителството стартира в края на 2018 г. [[Реплика.]] На 2019-а, извинявам се. От тази гледна точка в този законопроект според мен Вие също трябва да настоявате да се види точка по точка, след като се пое ангажимент, че няма да се преговаря за нови доставки на газ, зеленият газ, който ще потече по вените на тази енергийна система, откъде ще дойде. И ако в този закон няма достатъчно улеснена процедура и за това, то ние ще се сблъскаме с един друг проблем – че следващата зима ще бъдем доста на студено, най-малкото поради факта, че не сме помислили по какъв начин ще запълним точно не само газовата система, а и „Чирен“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Станков. Васил Стефанов за трета реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Анастасов, Законопроектът не въвежда разграничение за това кой да инсталира мощности, и именно това е важно да се отбележи. Законопроектът е насочен към облекчение и на битовите, и на небитовите потребители, като единственото изискване е то да бъде за собствено потребление. Точно поради тази причина ние се опитваме да се погрижим и за битовите потребители. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стефанов. Дуплика? Имате думата, господин Анастасов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Табутов, може би не съм се изразил правилно. Ние нямаме опасения, напротив, искаме да включва и земеделските земи. Искаме и земеделските стопани, и преработващата промишленост да може да си изгражда на земеделски земи бързо ВЕИ-та и да ползва потреблението от тях, без да се налага да минава по тази скъпа и ненужно сложна процедура за смяна на предназначението на земеделската земя, което е уникално за България, между другото. Другаде не съм чувал да има в този ѝ вид и толкова усложнена да бъде. Да, има, господин Станков, има недъзи Законопроектът, но е първият наистина. Нищо не пречи това да се ползва за една добра основа, стига Вие да сте достатъчно отворени и да търсите решение на проблема, защото Европейският съюз ни дава доста решения на проблема. Не само водородът, пак казвам, има и експериментални технологии, които в момента се комерсиализират. Европа много целенасочено налива средства в определен вид енергетика, който да може да зависи от местни ресурси, защото това вече е обективна даденост. А колкото до това, което ми направи като реплика господин Стефанов. Господин Стефанов, ние от ДПС считаме, че битовите потребители – домакинствата, малките и средните предприятия, трябва да бъдат с приоритет при изграждането на такива инсталации. Да, защото… [[Реплика.]] Не, не казвам да се ограничаваме само до тях, но да бъдат с приоритет, защото те са най-уязвими и при тях проблемът е най-голям. Тук говорим за хората, говорим за онзи човек или онова семейство, което иска да си намали сметката за ток, защото, да не се лъжем, няма как безкрайно КЕВР да държи цените на тока дори и на регулирания пазар на това ниво. Ако го държи, той ще се дотира през данъците, тоест ние всички пак ще плащаме тока по един или друг начин, а малките и средните имат нужда да оцелеят. Това е. Големите, докато могат да ползват някакъв ресурс, и между другото, доколкото на мен ми е известно, голяма част от тях вече са си изградили инсталации и са минали дори по-тежките процедури, малките и средните искат бърза писта да могат да го направят по възможно най-бързия начин. А ако могат да връщат и тока на мрежата, така че да ползват това и като финансов инструмент за бизнеса си, това е европейският модел. Другото е, за съжаление, дотук имаме малко побългарен модел на нещо хубаво, но какво да се прави, винаги има шанс да се поправим. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Анастасов. Теменужка Петкова за изказване. Заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! Може би в началото трябва да започнем с това, че България е една от малкото държави – членки на Европейския съюз, която е преизпълнила своята национална цел за производство на електрическа енергия от възобновяеми енергийни източници. Съгласно националната цел, която беше определена от Европейския съюз за България, беше 16% дял в крайното брутно потребление на енергия от възобновяеми енергийни източници. Към края на 2020 г. тази национална цел ние не само я изпълнихме, но я преизпълнихме, като 24% е делът на електрическата енергия от ВЕИ в крайното брутно потребление на страната. Настоящият Закон за енергията от възобновяеми енергийни източници е разработен и изцяло транспонира Директивата за насърчаване на производство на електрическа енергия от ВЕИ, така че не можем да кажем, че този закон не отговаря на европейските изисквания. Това, което със сигурност можем да кажем, е, че към настоящия момент заявленията за присъединяване към мрежата за инсталирани мощности за производство на електрическа енергия от ВЕИ е, забележете, 16 хиляди мегавата. Това означава, уважаеми колеги, че настоящият закон дава достатъчна възможност и преференции, и облекчен режим на всеки един – било то битов потребител, било то бизнес, да може да изгради такава инсталация и да я използва за собствено потребление, за производство на енергия, за търговия с енергия така, както намери за добре. С промяната, която се предлага към настоящия момент, смятам, че изцяло прозират конкретни лобистки интереси, то е съшито с бели конци просто. На първо място, предлага се промяна в чл. 24, там, където е определен по-облекченият режим за присъединяване на производители на електрическа енергия от ВЕИ, като законодателят към този момент ясно е разграничил, че това са битовите потребители и това са инсталации, които се инсталират на покривни конструкции, на фасадни конструкции – до 30 киловата, и на производствени и складови сгради и помещения, които са до 200 киловата. С това, което Вие предлагате, рязко се променя мощността на тези инсталирани мощности, които стават изведнъж пет мегавата, неясно поради какви причини. Аз и в рамките на Комисията Ви поставих въпроса как решихте, че точно до пет мегавата ще имат съответно преференциален режим за присъединяване на тези мощности? Така и не можах да получа отговор. Уважаемите колеги трябва да знаят, че производствените предприятия, които използват за собствено потребление пет мегавата електрическа енергия, се броят на пръстите на едната ръка и те отдавна са изградили такъв тип системи. Само за да стане ясно какво са пет мегавата, пет мегавата е потреблението на електрическа енергия от община Видин. Представете си за какво става дума. Кой ще е този производител, каква ще е тази складова или производствена съответно дейност, която ще консумира такова количество електрическа енергия? Тук определено става дума за лобизъм и за прокарване на корпоративни интереси с цел производство и продажба на електрическа енергия. Това, че в разпоредбата на чл. 24 е записано, че съответният производител или съответната фирма, която иска да ползва този преференциален режим, ще подпише една декларация, е пълна бутафория. Това да подпишеш декларация, че няма да връщаш енергия към мрежата, извинявайте, но това е просто несериозно. Така че това няма как да убеди нито един професионалист в областта на енергетиката, че като се подпише декларация, енергията няма да се върне към мрежата. Това притеснение впрочем беше споделено и в рамките на Комисията от страна на електроразпределителните дружества, така че по отношение на чл. 24 пороците са много. Но всичко по отношение на Вашето говорене за това, че с тази промяна се цели да се ускори целият процес по присъединяване на производители на електрическа енергия за собствено потребление, рухва в момента, в който видим Допълнителните разпоредби към този законопроект, с който променяте Закона за устройство на територията. И там много ясно сте записали, че този облекчен режим ще се отнася включително и за територии, на които няма основно застрояване. Това означава, че на един двор, празен двор, в една урбанизирана територия, може да се изгради такава мощност до пет мегавата, зависи какъв е дворът, зависи каква е територията, и тези до пет мегавата на практика, след като няма да има основно застрояване, означава, че няма сграда, означава, че няма потребител, това означава, че тази енергия ще бъде предназначена за продажба. До пет мегавата – това е изключително сериозна мощност, колеги! И неслучайно законодателят до този момент ясно е разписал случаите, в които могат да се изграждат такива мощности без становище от ЕСО, или без становище от електроразпределителните предприятия, и това са случаите, които не биха застрашили сигурността на системата. С този текст, който Вие предлагате, съществува изключително сериозен риск от сигурността на снабдяването с електрическа енергия, защото никой не може да гарантира, че всеки един, който се е присъединил или който е изградил такава мощност, ще бъде добросъвестен и защото е подписал една декларация, няма да върне енергия към мрежата. Това се случва и сега към настоящия момент и проблемите, които възникват, са много сериозни. Затова апелирам към Вас, този лобистки законопроект да бъде оттеглен и ако се предлагат наистина мерки, които са свързани с облекчаване на бизнеса, намаляване на административната тежест, може да помислим заедно – има такива мерки, които могат да се предприемат. Но това, което предлагате, колеги, не е нищо друго освен един чист лобизъм. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Госпожо Кирова, за изказване. Заповядайте, имате думата. Колеги, това е последният записал се към момента народен представител за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Колеги, аз изключително много съжалявам, че залата не се включи в предложението, което направи колегата Радомир Чолаков – да приключим в 14,00 ч., да бъде оттеглен Законопроектът за изменение и допълнение, да бъде преработен и внесен в залата, така че да може да произведе ефект. Защото факт е, че извън добрите намерения, и аз наистина приветствам добрите намерения да бъде облекчено законодателството, стигнахме до този извод и в Комисията по енергетика – нищо в предложените изменения на практика не може да бъде използвано. Факт е, че от четирите параграфа, които ни се предлагат, два от параграфите са свързани с изменения в Преходните и заключителните разпоредби и ако сте обърнали внимание на това, господин Табутов, министрите от Вашето управляващо мнозинство с категорични становища, един по един обясниха, че това, което искате и предлагате, не става. Така че извън добрите намерения, с които е постлан и пътят към Ада, в това, което ни се предлага, не виждаме нищо освен аматьорски опити да изпълним някакви частни цели. Искрено се надявам, че ще вложите поне малко разум и ще си дадете сметка, че това, което предлагате, не може да послужи като основа. Аз приветствам казаното от господин Станислав Анастасов, който съвсем смело каза, че ще подкрепи на първо четене Законопроекта, със забележката, че този законопроект трябва да бъде преработен и разбира се, с неговата може би силна вяра, че има какво да остане след преработката. Ако внимателно се запознаете със становищата на различните министри и министерства, ще разберете, че това, което предлагате, наистина не може да остави дори и скелет, за който да се закачим и да направим промените в духа на Вашите много добри намерения. В тази връзка искрено се надявам, защото промените, които предлагате по отношение на Закона за устройство на територията, показват едно дълбоко непознаване на принципите на устройствено планиране. Искрено се надявам да не се упражнявате и в тази сфера, и поне, когато внасяте подобни законопроекти и намерения, да се консултирате с експертите във Вашата група и с ресорния Ви министър, затова защото Законът за устройство на територията е поле за упражнения на много и най-различни опитващи се да се изявят законотворци, но доброто законодателство има смисъл и се получава единствено, когато комплексно са разгледани резултатите от това, което предлагаме, и дали те наистина са необходими във вида, в който се предлагат. Помните, че в Комисията водихме разговор за това и аз Ви попитах – дали имате направен анализ за това какво ще породи този законопроект? Колко са предприятията, които биха се възползвали от една мощност до 5 мегавата, в случая говорим за 5 мегавата, а не за 200, защото за такива има облекчения вече в Закона и Вие тогава казахте, че не е направен анализ. Отново се сблъскваме с това, знаете от колко време всъщност това изменение на Законопроекта отлежава и колко пъти коментирахме в Комисията. Надявам се, че сега вече имате числови данни и измерения на всичко това, което ни се предлага – конкретно какъв ще е ефектът, защото аз съм убедена, че е изключително трудно да бъде преработено между първо и второ четене това, което внасяте. Затова най-добронамерено Ви предлагам да го оттеглите, да го преработите съвместно с експертите от съответните министерства, а не да бъдат само като слушатели – такива присъстваха от Министерството на енергетиката в Комисията, поне на първите две срещи, след което да ни предложите вариант, който с удоволствие всички бихме подкрепили, ако наистина той е в полза на всички потребители на електроенергия, които са изброени в Законопроекта, в случая не само битовите и небитовите потребители, а и на всички малки и средни предприятия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Реплики има ли? Господин Чолаков, заповядайте. Ще стигна с погледа си и в тази посока. Просто някой подвикна от крайно ляво.
Бях решил да не вземам становище по този законопроект, защото не е свързан с тясната ми експертиза, но това, което чух от госпожа Кирова и, госпожо Кирова, ще Ви помоля още веднъж да го потвърдите, а пък и колегите в залата, които са по-навътре в проблематиката. Вярно ли е, че по този законопроект няма позитивно становище от ресорните министерства? В смисъл, наистина ли мнозинството приема законопроект, свързан с енергетиката, който има негативно, отрицателно становище от Министерството на енергетиката? Има ли и от други министерства отрицателни становища? Защото може да не разбирам от енергетика, колеги, но ми се струва, че малко разбирам от администрация и право, и отсега мога да Ви кажа, че, ако Вашата администрация е против Вашия законопроект, той няма да породи действия. Как си представяте народното представителство да наложи на администрацията, специализирана администрация, професионална, Законопроект, който тя казва, че не може да бъде изпълнен. Моля Ви да отговорите на този въпрос – как стават тези работи?!
Други реплики има ли, колеги? Не. Госпожо Кирова, дуплика желаете ли? Заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Чолаков, това беше забелязано от всички членове на ресорната комисия. Всъщност това е отбелязано и в Комисията по регионално развитие и благоустройство и е ясно от приложените становища, и няма никакво съмнение. Така че аз, отново повтарям, този законопроект е просто едно добро намерение. Едно изречение и някой е решил, че трябва да се помогне на някого. И наистина е похвално, защото това е първата стъпка от декември месец по отношение на решаване на някакъв проблем по отношение на енергетиката, но начинът е толкова аматьорски и дава такава невъзможност за решаване на проблема, че отваря вратата за създаване на много повече проблеми. И да, съгласна съм с госпожа Петкова, тук прозират лобистки интереси. Аз предлагам първо да помислим за гражданите и обществото и после да мислим за удовлетворяване на нуждите на нашите собствени свързани бизнеси, каквито и да са те. Ако искахме наистина да решим проблем в енергетиката и наистина да решим проблема на гражданите по отношение на високите цени на електроенергията, щяхме да приемем и да разгледаме предложения, които от декември месец отлежаваха дълго време в Деловодството на Народното събрание. Днес няма все още решение по тези въпроси и няма инициатива от управляващото мнозинство. Не си мислете, че е приключил проблемът с цените на електроенергията. Това, че идва лято и че консумацията е спаднала, не означава, че проблемът е решен. Една думичка към господин Жечо Станков. За да бъде off-grid, потребителят трябва да има законодателство в това отношение. За такова законодателство не се мисли от вносителите на този законопроект, защото всъщност тяхната цел не е тези мощности, които ще се присъединят, да захранват само и единствено съответния потребител. Един празен парцел няма как да има вече открита партида. Това казахте и отговорихте във връзка с изказването на господин Станков. Няма как да има такава партида, която вече да съществува и както Вие се изразихте, само за такива потребители да става дума. Много са несъответствията и те са доста тъжни. Нека да не се упражняваме в законодателство. В класната стая, в курса в Софийския университет, който наричаме Харвардски, упражнения са допустими. Там всеки се изявява, упражнява се, прави се на законотворец, но всъщност ние се шегуваме с нещо, което е изключително сериозно като материя. Аз отново добронамерено Ви предлагам – оттеглете си предложението, преди да сме приключили с гласуване, има начин да бъде преработено. Ние имаме желание да има такива промени наистина, но да бъдат направени по подходящия начин. Благодаря Ви.
Благодаря. За изказване Виктория Василева. Имате думата, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, не си спомням откога Страстната седмица не е била толкова наситена с бурни срасти [[реплика от ГЕРБ-СДС: „От миналата година.“]] , но ще започна с една благодарност, първо, към всички колеги, които се изправиха на тази трибуна и направиха доста смислени изказвания, казаха своите притеснения съвсем професионално и прагматично, дадоха своите идеи за подобряване на този закон. Но в същото време имаше и достатъчно много колеги, които си позволиха да правят несъществуващи заключения, да правят внушения, да говорят откровени неистини, за да не кажа нещо по-силно. Така или иначе, няма кой да се усъмни в добрите намерения на този законопроект. И в тази връзка искам да Ви уверя всички критици на Законопроекта, като казвам, голяма част от Вашите критики са абсолютно основателни. Този разговор беше проведен включително и в рамките на нашата коалиция, но за разлика от всички останали ние се събрахме чисто колегиално, направихме няколко работни срещи с Министерството на енергетиката, с Министерството на регионалното развитие, с Министерството на финансите и Ви уверявам, че на абсолютно всички Ваши притеснения и забележки е намерен отговор и те ще бъдат направени по надлежния ред между първо и второ четене, и тогава ще се убедите, че в крайна сметка, когато се предлага един закон, той никога не е съвършен. Да, може да има много по-малко забележки, отколкото има върху този в момента, но това не означава, че този закон не може да бъде поправен. Така че моля да не бъдат правени подобни заключения и внушения, че този закон е непоправим, не, той е съвсем поправим и Вие ще се убедите, когато се запознаете с предложенията, които ще направим между първо и второ четене по Законопроекта. Благодаря Ви, колеги, весели празници!
Благодаря Ви, госпожо Василева. Има ли реплики, колеги? Реплика ли, господин Станков? Заповядайте
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Василева, аз разбирам желанието Ви да омекотите по някакъв начин подхода на коалицията към този законопроект, още повече, че ведомството се представлява от Вашата квота. Още веднъж аз искам да кажа, че заместник-министърът на енергетиката е дал не едно, а две отрицателни становища. Повтарям, две отрицателни становища, които казват: внимавайте, това не е правилно, което правите. Позволявам си, въпреки, че не съм нито председател, нито заместник-председател на Енергийната комисия, да Ви поканя в последствие и в работната група сама да чуете колко много са отворените въпроси. Тук ще се върна отново на точката, че тази зала не мисли за хората. В този законопроект, дори и така откъслечен, дори и така на парче, липсва нещо много важно. В продължаването на Програмата за саниране заложихме умишлено сградите да бъдат клас „B“, които се санират. Това означава, че ще бъде комбинация енергийна ефективност-възобновяема енергия. Именно в Закона за възобновяемата енергия обаче трябва да вкараме по какъв начин да се направят тези енергийни кооперативи, така че хората, които са в блока, да могат да се възползват от възобновяемата енергия. Там, където не е предписано да могат да инвестират или пък да има достатъчно финансови инструменти, с които това да се подпомага, за да може не да стане толкова по-зелена енергията, която ползват, а съществено да им падне разходът за електроенергия. От една страна, 50% с изолацията и с дограмата, а от друга страна, с възобновяемата енергия, било то топлоенергия или електроенергия да свалим до минимум, да не казвам до нула сметките им за потребление на енергия в определени моменти. Така че заповядайте на Комисията, това са важните въпроси. Това е дневният ред на обществото. Ние трябва да помогнем на хората да намалят… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Господин Председател, приключвам. Да намалят своите сметки за електроенергия. И още повече, в момента пак ще повторя, тази висока нужда от възобновяеми източници дойде, тук пак трябва да се замислим, защото през април месец изтича срокът на помощите за небитовите потребители, дойде заради това, че небитовите потребители се притесняват какво ще се случи със сметките за ток оттук нататък. Така че Законът нека си върви, но трябва да тръгнем в посока да мислим действително за хората, за бизнеса, за местните власти. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Станков. Други реплики има ли? Не виждам. Дуплика, госпожо Василева. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Станков, да, знам, че има отрицателни становища и не само от Министерството на енергетиката, включително от Министерството на регионалното развитие. Точно по тази причина ние седнахме и точно с тези заместник-министри, ресорните, от съответните министерства коригирахме текстовете така, че да избегнем всички тези проблеми, които са заложени наистина в Законопроекта в този му вид. Пак казвам, тези становища са към Законопроекта във вида, в който е внесен, но това съвсем не означава, че те не могат да бъдат коригирани между първо и второ четене. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Василева. Други изказвания има ли, колеги? Прекратявам дискусията. За процедура – госпожа Росица Кирова. Заповядайте.
Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Когато се внасят законопроекти на първо четене с четири параграфа, от които и четирите параграфа да имат абсолютно отрицателни становища от ресорните министерства и за които преобладаващото становище дори и в комисиите да е отрицателно, ще Ви помоля да не очаквате от нас... [[Реплики.]] Не, не мога! Моля, не ме репликирай от място! [[Реплики.]]
Къде е процедурата? Къде е процедурата?
…за които…
Колеги, моля Ви!
Много Ви моля! [[Реплики.]]
И двете комисии гласуваха за! Не лъжете, моля!
Да, обаче аз участвах в дебатите и зная за какво се говори! Вие като вносител е нормално да имате положително становище.
Колеги, моля Ви, не правете дебат!
Моля Ви, недейте да очаквате от залата да е запозната с коалиционните решения и с преработките, уважаеми дами и господа…
Има доклади на комисиите!
…които сте направили на коалиционен съвет.
Има доклади на комисиите.
Няма как да знаем кои текстове сте изчистили…
Процедурата, госпожо Кирова!
…и как от четирите параграфа сте направили нови четири, които да отговорят на изискванията на Закона. [[Реплики.]]
Каква е процедурата, госпожо Кирова?
Ако има такива, запознавайте ни с тях, господин Председател. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Уважаеми колеги, ще поставя на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници с вносители Владимир Табутов и група народни представители, внесен на 11 март 2022 г. Моля, режим на гласуване. Гласували 149 народни представители: за 110, против 32, въздържали се 7. С това предложението е прието. За процедура – господин Васил Стефанов.
За удължаване срока между двете четения на 21 дни, моля.
Ще отчета и Вашата процедура, господин Станков. Ще го подложим на гласуване. Заповядайте, господин Стефанов.
Благодаря, господин Председател. На основание чл. 79, ал. 1 правя предложение срокът за предложения между първо и второ четене да бъде общо 2 седмици, 14-дневен срок. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стефанов. Колеги, моля да заемете местата си, за да направим още едно или две финални гласувания, преди да приключи днешното заседание. Подлагам на гласуване предложението на господин Жечо Станков срокът за предложения между двете четения да бъде 3 седмици, след което, ако това не бъде прието, и предложението на господин Стефанов. Гласуваме предложението на господин Жечо Станков срокът за предложения между двете четения да бъде 3 седмици. Гласували 143 народни представители: за 55, против 76, въздържали се 12. С това предложението не е прието. Сега поставям на гласуване предложението на господин Стефанов срокът за предложения между двете четения да бъде 14 дни. Гласували 119 народни представители: за 114, против 5, въздържали се няма. С това предложението е прието. Колеги, поради изчерпване на дневния ред за днес приключваме настоящото заседание. Пожелавам Ви весели празници и приятна почивка. Закривам заседанието. [[Звъни.]]