Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 109 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, imali smo jedan turbulentan politički period na prethodnoj sednici Narodne skupštine, gde smo raspravljali o migratornim pticama, o slepim miševima u Evropi, regulativi za slepe miševe, a za to vreme u nekim drugim parlamentima se pričalo o Srbiji. Specijalni izvestilac EU, tj. Evropskog parlamenta za Srbiju, Dejvid Mekalister, je nedavno predao izveštaj Evropskom parlamentu o napretku Srbije ka putu evropskih integracija i usledili su amandmani na taj izveštaj. Najviše poslanika u Evropskom parlamentu podnelo je istovetan amandman, a to je da se ne isključuje korekcija granica i razmena teritorija kao ishod dijaloga koji vode u Briselu Beograd i Priština. Dakle, ne samo korekcija granica, nego i razmena teritorija između te dve, kako se tamo navodi, suverene države. U vezi sa tim bih da uputim poslaničko pitanje predsedniku Republike, koji u ime Srbije vodi te pregovore, na osnovu koje pravne norme, na osnovu kojeg pravnog akta je predsednik vlastan da odlučuje o promeni teritorije, tj. o ustupanju delova teritorije? Dakle, predsednik Republike se zakleo u Narodnoj skupštini da će očuvati teritorijalni integritet i suverenitet Republike Srbije, uključujući i KiM, kao autonomnu pokrajinu u njenom sastavu. Na osnovu čega je ova tema uopšte dospela u javnost? Mi smo imali prilike da vidimo, u protekloj nedelji, kako je politika koju je predsednik Republike vodio o KiM poražena. Da li je to što je poraženo onda prethodilo sada ovoj novoj politici koja uključuje i razmenu teritorija i da li je moguće da se Narodna skupština, narodni poslanici prave mrtvi i pričaju o migratornim pticama dok se priča o ustupanju državne teritorije kvazi terorističkoj državi Kosovo. Isto tako, Dom lordova britanskog parlamenta je nedavno doneo Izveštaj pod naslovom „Ujedinjeno kraljevstvo i zapadni Balkan“, gde se na više od 100 stranica bavi balkanskim državama, a u delu koji se tiče Srbije se kaže da će se izvršiti napori, ohrabriti institucije u Beogradu da se omekša stav prema NATO paktu i produbi saradnja NATO pakta i Republike Srbije u budućnosti. Da li to znači da Republika Srbija treba da postane član NATO pakta i da li se to dešava na mala vrata, da li se sledi ovaj model koji je bio u Crnoj Gori gde se samo skupštinska većina izjasnila, iako je većina građana protiv učlanjenja Crne Gore u NATO? Juče smo imali jedan skandal u Vladi Srbije. Kajl Skot, američki ambasador, inače guverner Srbije, je rekao vrlo jasno da ne treba da se priča o tzv. Kosovu, nego da se vrlo jasno kaže kako je Kosovo suverena država i da mi treba da počnemo da se prema Kosovu tako ophodimo. Da li je moguće da je takva izjava u Vladi Republike Srbije, sedištu izvršne vlasti, prošla bez ikakvih reakcija? Ja mogu da razumem da SAD nisu kao ostale države, da su na nekom većem rangu, ne može se možda očekivati da se protera ambasador, iako bi to bilo poželjno i to bi jedna suverena država uradila. Da li je moguće da ne možemo da pošaljemo jednu protesnu notu, a mogli smo da pošaljemo protesne note za mnoge manje stvari i da se posle time hvalimo kako štitimo naše interese?
Zahvaljujem, kolega Šešelj. Reč ima narodni poslanik Jelena Vujić Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poslaničko pitanje upućujem Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Ministarstvo za rad i zapošljavanje upoznato je sa problemom u koje je zapalo Udruženje za pomoć dece sa intelektualnim poteškoćama u razvoju u opštini Aleksandrovac, s obzirom na veliki broj molbi i zahteva, koje je podnelo kako udruženje, tako i roditelji. Ovo udruženje je od jula meseca tekuće godine u totalnom prekidu rada. Dakle, radi se o Udruženju koje je licencirano od strane Ministarstva za pružanje usluga socijalne zaštite, pre svega usluga dnevnog boravka i edukativnih usluga i ovo udruženje ne bi opstalo i uopšte ne bi uspostavilo ovaj vid socijalne zaštite da nije do sada imalo podršku Ministarstva i sufinansiranja iz budžeta Ministarstva. Dakle, obrazložiću, problem nastaje u julu mesecu tako što u tekućoj 2018. godini Ministarstvo apsolutno obustavlja namenska transferna sredstva opštini Aleksandrovac posle utvrđenog revizora ili revizorske komisije, tako da je Udruženje svedeno bilo samo na sredstva budžeta opštine Aleksandrovac, koja je po prvi put u tekućoj godini predvidela ova sredstva, ali ne dovoljno za uspostavljanje ove usluge. Dakle, nastaje jako veliki problem, jer Udruženje postoji već 15 godina, Udruženje je u totalnom prekidu rada. Korisnicima ovih usluga je ovo jedini način korišćenja usluga i, na kraju krajeva, 15 godina jedini način života gde su oni uspeli na ovaj način da uđu u socio-društvene tokove, ali isto tako, kako ima i mladih lica sa poteškoćama u razvoju dece, i u školske tokove. Tako da molim ministarstvo, s obzirom na sve napred navedeno i s obzirom na ozbiljnost problema, s obzirom da su upoznati i da i državni sekretarijat i ministarstvo ulaže napore da ovaj problem reši, ali evo već četiri meseca bez bilo kakvog rešenja ovog problema, da zajedno sa lokalnom samoupravom Opštine Aleksandrovac ovaj problem i reši. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Postavljam pitanje ministru za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, gospodinu Đorđeviću, a tiče se porodice iz Trstenika, iz sela Odžaci, u kojoj žive roditelji sa osmoro dece i kojoj je pre tri godine dato rešenje kojim se zabranjuje korišćenje stambenog objekta, rešenje građevinske inspekcije. Dakle, tri godine posle toga ta porodica živi i dalje u ovakvim uslovima. Ovo je ta ružičasta Srbija o kojoj vi govorite svakog dana na vašim ružičastim televizijama, Srbija u kojoj imate suficite u budžetu, Srbija u kojoj je nastupilo zlatno doba, Srbija u kojoj su nam braća Arapi, Nemci i svi ostali, samo nisu naša braća. Dakle, ovo je porodica desetočlana koja živi u objektu za koji je izdato rešenje za rušenje. Centar za socijalni rad, sve institucije, niko ne haje da toj porodici koja je u stanju socijalne potrebe pomogne i obezbedi adekvatan smeštaj. Na stranu je i to za državu što su i komšije i rođaci i prijatelji spremni finansijski da pomognu, ali nažalost naše institucije, naše ministarstvo nema sluha. Pozivam ministra Đorđevića da mi odgovori - kako će rešiti i kako će omogućiti krov nad glavom ovakvoj jednoj porodici? Dakle, osmoro dece ne sme noću da spava bojeći se za svoj život. To je Srbija danas u realnom životu, a ne ružičasta, kakvom vi želite da je predstavite. Drugo pitanje takođe postavljam ministru Đorđeviću, a tiče se Zakona o finansiranju, odnosno finansijskoj podršci porodicama sa decom. Dakle, u svetlu jedne ogromne kampanje koju ste sproveli da Srbija podigne natalitet, obećanja predsednika Republike, resornih ministara da će majke dobiti podsticaje za rađanje, čak ste ih želeli naterati na to da one treba parama da budu potkupljene da rađaju decu, došli smo dotle da danas na ulici se mame bore za svoje prava za vreme trajanja porodiljskog bolovanja. Dakle, ukinuli ste im davanja, ukinuli ste stari zakon koji je garantovao svim porodiljama da će kada odu na porodiljsko bolovanje imati 100% nadoknade koju su dobijale dok su radile. Sada je to manje 30-50%, u nekim slučajevima i manje. Dakle, to je politika koju vaša vlast zastupa po pitanju nataliteta i po pitanju, na kraju, ako hoćete, i demografije. Takođe, postavljam još jedno pitanje ministru Đorđeviću, a tiče se nacionalnog SOS telefona. Dakle, slušamo priču devet meseci o tome da će žrtve nasilja u Srbiji imati mogućnost da se obrate preko SOS telefona za pomoć. Nažalost, evo do dana današnjeg tog SOS telefona nema. I ne samo da ga nema, nego država ponižava sve te ugrožene osobe, jer kada pozovu na taj broj koji ste im dali i javno objavili javlja se automat koji im kaže da moraju da sačekaju. Pa, vi sad razmislite dobro kakvu poruku šaljete građanima Srbije, kad neko ko je u takvom stanju, ko je maltretiran, ko je ugrožen, čija je bezbednost ugrožena se usudi da okrene taj telefon, a na telefonu mu se javi automatska sekretarica koja kaže - Izvinite, ostanite na vezi. Do te mere ide taj bezobrazluk i vređanje građana Srbije, da oni zovu noću misleći da je preko dana zaista ta linija zauzeta. Sve se svelo na to da je u pitanju ko će, u stvari, uzeti novac za instaliranje SOS telefona, jer dva puta se obara tender i postoje opravdane insinuacije da neko želi da namesti konkurs za nekog ko je blizak aktuelnom režimu… [[Isključen mikrofon.]]
Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, ja imam pitanje za Vladu Republike Srbije, tačnije za Ministarstvo inostranih poslova. Naime, jučerašnji memorandum koji je potpisan sa američkom kompanijom „Behtel“ vezano za projekat izgradnje moravskog koridora, koji je potpisan u zgradi Vlade Republike Srbije je u senku bacilo neprimereno ponašanje ambasadora SAD u Srbiji. Naime, na pitanje novinara – koliko ima nade za mir kada se stalno vrši pritisak na Srbiju za razgovore sa tzv. vladom Kosova u kojoj je pola ljudi koji imaju kriminalne dosijee ili su pred sudskim gonjenjem, ambasador SAD u Beogradu, Kajl Skot, je odgovorio da to nije tzv. vlada Kosova, već vlada Kosova, rekavši da on ili oni posmatraju Kosovo kao nezavisnu i suverenu državu. Nadalje je rekao da su predstavnici Kosova izabrani i da oni sa njima održavaju kontakte kao sa bilo kojim predstavnicima bilo koje države u regionu. Da, uvažene kolege, to je izgovorio američki diplomata. Dakle, američki ambasador SAD u Beogradu, Kajl Skot, je juče izjavio da kosovska vlada nije tzv. već vlada Kosova koje je nezavisno i koje je suverena država sa svojim izabranim predstavnicima. Moje pitanje je – šta će po ovom jednom u nizu incidenata koje je učinio gospodin Kajl Skot kao ambasador SAD preduzeti Ministarstvo inostranih poslova? Naime, ovo je jedan od najflargantnijih kršenja diplomatskih običaja, i ne samo kršenja diplomatskih običaja, nego i ponižavanja Republike Srbije od strane ambasadora SAD, Kajla Skota. Zaista očekujem da Ministarstvo inostranih poslova reaguje na odgovarajući način i nadam se da neće čekati zakonski rok da dostave odgovor na ovo poslaničko pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jovan Jovanović. Izvolite.
Moja današnja pitanja odnose se na sveživopisniji teatar apsurda u kome živimo već godinama, na fantomske i nekompentente direktore muzeja, papinu digitalizaciju gde gotovo polovina građana Srbije nema kanalizaciju, tobožnju neutralnost kao izgovor za spoljnopolitička lutanja, izbor dekana koji je osuđen na diskriminaciju, na sindikate koji umesto da štite radnička prava bave se pritiscima na slobodu govora, na svinjske papke i pileće nogice kao glavne izvozne proizvode. Prvo pitanje upućujem ministru kulture – da li je namerava nešto da učini povodom nezakonitog postavljenja v.d. direktora Narodnog muzeja Bojane Borić Brešković, kojoj je istekao mandat 13. juna ove godine, što je konstatovano i nalazom inspekcije rada. Narodni muzej u Beogradu otvoren je 28. juna pa se postavlja pitanje – u kom svojstvu je gospođa Borić Brešković dočekivala zvanice, jer je tek 2. avgusta i to nezakonitom odlukom Vlade imenovana za v.d. direktora. Naime, u skladu sa Zakonom o kulturi i Statutom Narodnog muzeja, Vlada može imenovati v.d. direktora bez sprovedenog konkursa u slučaju kada direktoru prestane dužnost pre isteka mandata, odnosno kada javni konkurs nije uspeo, a ti preduslovi u ovom slučaju nisu ispunjeni. Iako se naravno svi dobronamerni građani raduju što je Narodni muzej konačno otvoren postavlja se takođe pitanje – da li je moralo da se utroši 320 hiljada evra na ceremoniju svečanog otvaranja, da li su ta sredstva mogla da se utroše drugačije, kao i po kojim kriterijumima su dodeljena? Zbog ovih i još nekih pitanja koje je pokrenuo, otkazi u Narodnom muzeju, posle 30 godina rada dobio je Radoslav Piljak, glavni poverenik Sindikata „Nezavisnost“, inače vrhunski svetski restaurator ikona. Jedno od pitanja je i da li je tačno da su sredstva utrošena na ceremoniju utvaranja, dobile firme i pojedinci koji su povezani sa Savetom za kreativne industrije, koje je ove godine oformila predsednika Vlade. Problem kvaliteta obnove Narodnog muzeja je takođe pitanje za sebe. Ukoliko su tačne informacije da je prošle nedelje došlo do poplave u depou arheološkog materijala ili da je nedavno otkazao razglas, jasno je o kakvom kvalitetu se radi. Kada smo već kod muzeja, još jedno pitanje za ministra kulture, kao i ministra obrazovanja i nauke, da li smatraju za prikladna imenovanja Ivone Jeftić za v.d. direktora Muzeja „Nikola Tesla“? Donedavna gradska sekretara za kulturu i javnost je proteklih dana postala poznata po izjavi o drugom Kosovskom boju. Ona je inače po struci profesorska srpskog jezika i književnosti, a u svet kulture je ušla iz Pošta Srbije. Sa takvom istorijom zamenila je na mestu direktora Branimira Jovanovića jednog od najvećih poznavalaca Teslinog života. Podsetiću, Ivona Jeftić je kao gradska sekretarka cenzurisala izložbu „Necenzirano“, a protiv nje je podneta i krivična prijava zbog dodeljivanja novca sa gradskog konkursa namenjenog kulturi, tek osnovanim organizacijama koje sa kulturom nemaju veze. Sledeće pitanje je ono koje periodično upućujem ministru spoljnih poslova, kada će biti usvojena spoljno-politička strategija Srbije? Usvajanje ovog dokumenta najavljeno je pre više od pet godina kada je tadašnji ministar Mrkić izjavio da će se ta strategija naći u skupštinskoj proceduri u roku od dve nedelje. U nedostatku strategije i proklamovane, a ni od koga priznate neutralnosti, široko je otvoren prostor za nekonzistentnu politiku čijih smo rezultata svedoci. Bez jasno definisanih vrednosti, interesa i ciljeva ne može da znamo ni kuda idemo, te ćemo samo nastaviti da tumaramo. Pored toga, suočavamo se sa situacijom da mimo ustavnih ovlašćenja, predsednik vodi spoljnu politiku koja je često podvrgnuta dnevno-političkim interesima. Naredno pitanje, prema podacima Ministarstva zaštite životne sredine, sve do 55% građana Srbije živi u objektima povezanim na kanalizacionu mrežu, pri čemu se samo 7,3% tih otpadnih voda biološki tretira, dok je procenat hemijske obrade još niži. Prosečna starost mreže je 35 do 40 godina, a neophodno je da se izgradi još više od 10.000 km cevovoda, kao i 359 postrojenja za prečišćavanje. Osim toga, samo 3% otpada se reciklira, a zahtevi EU su da se dostigne najmanje 50% do 2020. godine. Pitanje za predsedniku Vlade, da li Vlada namerava da znatno poveća trenutno minorna budžetska sredstva za zaštitu životne sredine, koje je jedno od ključnih pitanja za našu budućnost? Konačno, da li će nadležni ministri, pre svega ministar kulture, učiniti nešto povodom pritisaka na novinarku Tatjanu Vojtehovski zbog emisije o nesrećama u preduzeću „Milan Blagojević - Namenska“ AD Lučani. Aktivnosti sindikalne organizacije ovog preduzeća, koji baš danas organizuju obustavu rada u znak protesta zbog ove emisije, dodatno doprinose stvaranju atmosfere zastrašivanja i pokušajima da se ograniči sloboda govora. Prema podacima NUNS o napadima i pritiscima na novinare, od početka ove godine, zabeleženo je već 69 incidenata. Pitanje za ministra obrazovanja, da li namerava da reaguje povodom izbora Branislava Ristivojevića na mesto dekana Pravnog fakulteta u Novom Sadu? Kako izveštavaju mediji, gospodin Ristivojević je u maju prvostepeno osuđen zbog diskriminacije žena i pripadnika LDBT populacije, a Poverenica za ravnopravnost Brankica Janković, pokrenula je strateški parnični postupak. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Imam spremno pitanje za ministarku Mihajlović, ali pošto će ona valjda doći danas ili sutra ovde u Skupštinu, pa ću ta pitanja postaviti njoj lično. Pridružujem se pitanju kolege Aleksića za ministra Đorđevića o tom telefonu, ministarstvu, koji ne radi tj. na kome se javlja telefonska sekretarica. Mislim da je to svojevrsni skandal da SOS telefon, telefon koji je namenjen žrtvama nasilja i onih koji žele da prijave slučajeve nasilja, da se javlja telefonska sekretarica. Bolje da onda telefona nema, da ga nismo reklamirali, nego da prisustvujemo ovakvoj obmani. Moje drugo pitanje ide na adresu gospodina, odnosno ministra Đorđevića, ja sam ovde u plenumu kada je on bio postavio to pitanje, on je nešto nemušto odgovorio, bila je polemika oko drugih stvari, ono onih famoznih amandmana vladajuće većine, i onda prosto mislim da javnost, a i ja kao narodni poslanik zaslužujem iscrpan odgovor. Tiče se prevremenih penzija, odnosno odlaska u prevremenu penziju za kategoriju koja ima tzv. jedan uslov, ali nema starosni uslov, koja ima radni staž dovoljan, pa i više nego dovoljan za punovažnu i punopravnu penziju, ali zbog što nisu napunili godine starosti imaju trajno umanjenje, znači imaju trajno umanjenje. Ja nisam verovao u prvih mah, mislio sam da je neki nesporazum, neka greška u pitanju, posle je i sam ministar Đorđević rekao da nije greška, i da je to kako je rekao evropska praksa, i u drugim evropskim zemljama je tako. Mi smo na prethodnoj ili na pretprošloj sednici Skupštine ispravili delimično tu nepravdu za one koji imaju beneficirani radni staž u tim delatnostima i zanimanjima sa beneficiranim radnim stažom, pa onda smo njima rekli da neće biti kažnjeni, što je logično i normalno. Ali i dalje vi imate slučaj ljudi koji su se zaposlili, nisu lovili zjala sa 18, 20 godina se zaposlili, radili 35, 40 godina i više i trajno su kažnjeni zbog toga što su radili od mladosti. Dakle, mislim da je potreban odgovor i objašnjenje zašto se oni trajno kažnjavaju, a ne recimo samo da imaju umanjenje dok ne napune te godine starosti. Na žalost, treće i glavno pitanje moram da uputim predsednici Vlade, mada znam da ona tu nije, ona je formalno za to glavna i odgovorna, zapravo bio trebalo na adresu predsednika države, jer ih je on sve tu postavio, ali svejedno. Radi se o najnovijem incidentu i sukobu između ministara u Vladi, koji nije ni prvi i nije ni poslednji, ali ovaj put on ima i međunarodnu konotaciju, radi se o svim izjavama, odnosno pre sve reakcijama na izjavu američkog ambasadora Skota u Vladi, gde je rekao da za njih Kosovo nije nikakva tzv. država, nego prava država, punopravna sa kojom održavaju kontakte. Ja to naravno osuđujem, uvek govorim u tekstovima i uvek stavljam to tzv. ili tzv. ili navodnike, ali na žalost mora primetiti da mnogi funkcioneri Vlade i mediji pod kontrolom vlasti ili bliski vlast to ne rade, nego govore Kosovo, predsednik Kosova, premijer Kosova, itd. Prosto apelujem da se tu negde ujednači praksa da li se reaguje ili ne reaguje na stavove zapadnih zvaničnika. Imali smo Stotenberga generalnog sekretara NATO u Beogradu prošle nedelje, niko zvanično nije reagovao. Ono što je poseban problem, da ministri u Vladi vode polemiku, zapravo neku svoju staru nastavljaju polemiku na važne međunarodne teme. Time ostavljamo utisak neozbiljnosti. Bilo je toga, kažem, i pre nekoliko nedelja kada je povodom izjave ministra kulture, oko rijalitija, pa su onda kolege iz Vlade skočile, odnosno kritikovale ministra, ali ovde je mnogo gore. Ovde, kažem, ostavljamo utisak spoljno-političke neozbiljnosti, jer se neka polemika, ja ne želim da arbitriram u sukobu, završavam time, u sukobu ministara, niti imam svoje fanove i simpatije među ministrima u Vladi, da se mi sad svrstavamo između Mihajlovićke i Vulina. Poenta je u tome da se tako ne vodi ozbiljna politika i pozivam predsednicu Vlade da reaguje i da kazni ili smeni jednog od zavađenih ministara. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Pitanje za Aleksandra Vučića i koordinatora službi bezbednosti Nebojšu Stefanovića, da li je Ana Brnabić potpisala Dablinski sporazum i da li naše službe bezbednosti prate kontakte koje ona i njen brat imaju sa bezbednosnim službama Hrvatske? Dablinski sporazum obavezuje države EU i potpisnice da i po njemu o azilu migranata odlučuje ona država u kojoj su migranti prvi put tražili azil i ostavili otisak prsta. Evropski sud pravde nedavno je podržao svojom odlukom, odluke Austrije i Slovenije da deportuju tražioce azila nazad u Hrvatsku i time podržao pomenuti Dablinski propis. Preko ostrva Lezbos u Grčkoj, prošli su milioni migranata bez ikakvih evidentiranja od strane grčkih vlasti, iako je ona u EU, onda preko Albanije i Makedonije ulaze u Srbiju, a potom Hrvatsku ili drugom rutom preko Albanije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine ulaze u Hrvatsku. Sada je Hrvatska prva zemlja po Dablinu gde se migranti evidentiraju i traže azil. Više od milion i sto hiljada migranata je tražilo azil i ostavilo otisak prsta u Srbiji. Oni prilikom prelaska naše granice sa Hrvatskom, njihovim graničarima predaju potvrde o zahtevu za azil i datom otisku prsta u Srbiji, što ovi notiraju i čuvaju. Srbija nije članica EU i ne obavezuje je Dablinski propisi, međutim Srbija se može dobrovoljno obavezati potpisivanjem Dablinskog sporazuma, kao što su to već učinile Norveška, Island, Švajcarska i Lihtenštajn, koji su potpisnice Dablina, a nisu u EU. Sporazum može potpisati ovlašćeno lice, a to su predsednik Republike, predsednik Vlade i ministar inostranih poslova. Dablinski sporazum je glavni uzrok sukoba između Srbije i Hrvatske, jer je životni interes Hrvatske da Srbija pristupi Dablinskom sporazumu. Ukoliko ovlašćeno lice, konkretno Ana Brnabić, potpiše Dablin, Srbija će se naći u haosu, a ona će sa bratom pobeći u Hrvatsku. Setimo se afere „Satelit“, kada je ministar odbrane Davinić parafirao ugovor u hotelskoj sobi, kada smo izgubili spor i morali da platimo 50 miliona evra. Ovde je ulog mnogo veći, jednim potpisom dobijemo milion i 100 hiljada ljudi, što ne možemo da preživimo. Tražio sam više puta bezbednosnu procenu Ane Brnabić, jer se na ovako odgovorne funkcije ne mogu dovoditi lica koja imaju strano državljanstvo, koja su ucenjena ili koja nemaju porodicu. Da li je, između ostalog, ona zbog toga dovedena na ovu funkciju? Odgovornost je na onima koji su je predložili, kao i na onima koji su glasali za nju u Skupštini. Pitanje za ministra finansija i predsednicu Vlade, koliko novca će ući u budžet Srbije, a na osnovu najavljene readmisije mahom Roma i Albanaca, o kojoj su se dogovorili Aleksandar Vučić i Aleksandar Soroš? Svaka readmisija se plaća. Mene zanima – koliko će se ova platiti i ko je uzeo novac, iako znam odgovor? Devedesetih godina kada su Nemci vršili readmisiju kosovskih Albanaca, za svakog Albanca on je plaćao između 15 i 22 hiljade maraka, zavisi od načina deportovanja. Tako da smo devedesetih nekoliko milijardi maraka dobili u budžet po ovom osnovu i čim bi Albanci prešli u Srbiju, odmah su se vraćali u Nemačku i kad su Nemci shvatili da tri puta plaćaju istog Albanca, odlučili su da je jeftinije da Kosovu daju državu. Takođe, koliko ovih lica iz readmisije ima prebivalište na teritoriji opštine Preševo, Medveđa i Bujanovac i da li je to razlog uvlačenja ove tri opštine Srbije u pregovore o Kosovu i Metohiji, kako bi se proglasili konfliktnom zonom i da ne bi bila moguća readmisija nealbanaca nazad u te sredine, jer takva lica ne mogu se vratiti u konfliktne zone u kojima im preti opasnost? Pomenuti Albanci su fiktivno prijavljivali adrese u ovim opštinama i prodavana su im srpska dokumenta, jer su sa našim pasošima mogli da putuju bez viza. Odatle veliki broj fantomskih Albanaca sa prijavama u ovim opštinama. Pitanje za Aleksandra Vučića, da li je glavni razlog vaših čestih sastanaka, jednom u mesec dana, sa Aleksandrom Sorošem nesmetano odvijanje projekta prolaska migranata kroz Srbiju, koji provodi njegova organizacija „Welcome to Europe“? Da li je po dogovoru sa Sorošem na prostoru koji obuhvata Albaniju i države bivše Jugoslavije, bez Slovenije, planirano da se smesti pet do sedam miliona migranata i zato Soroš non-stop posećuje ovaj region? Da li se prvi centar za dugotrajni smeštaj azilanata pravi u Obrenovcu, bivšoj kasarni, i da li nosi oznaku u projektima KM-36? Da li će tu biti smešteno 4.700 azilanata i o čijem trošku se oprema kuhinja, trpezarija, soba sa nameštajem, posteljinom i garderobom? Pitanje za ministra odbrane i Aleksandra Vučića, ko je i kada potpisao prvi sporazum između nas i NATO 15. oktobra 1998. godine, a koji je prethodio Rezoluciji Saveta bezbednosti 1203, od 24.10.1998. godine? Da li je taj sporazum praktično omogućio NATO nesmetanu mogućnost da špijuniraju ciljeve na Kosovu i izvrše pripremu bombardovanja? To je preteča SOFA i svih kasnijih sramnih sporazuma sa NATO. Tražim da mi dostavite taj sporazum. Tražim da mi se dostavi zabeleška sa sastanka između delegacije SRJ i vojnog rukovodstva NATO, predvođena generalnima Naumanom i Klarkom, održanog u Beogradu 25. oktobra 1998. godine. Takođe tražim da mi se dostavi prepiska između sekretara NATO Solane i predsednika SRJ Miloševića od 15. oktobra 1998. godine, 28. januara 1999. godine i odgovore naše Vlade. Da li smo mi ispunili sve što je od nas… [[Isključen mikrofon.]] (Srđan Nogo: Mogu li da završim rečenicu? Deset sekundi mi treba.)
Kolega, ja vas molim… (Srđan Nogo: Kolega Arsiću…) Sada ste rekli – kolega Arsiću. Nisam ja sa vama u takvim odnosima da tako možemo prisno da pričamo, pošto ste predsednika Srbije oslovljavali kao da ste prijatelji, ja sam našao za shodno da vas pustim pet minuta da pričate šta god hoćete, ali i jednu sekundu, ništa preko toga. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Arsiću, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, ja ću postaviti pitanje koje se tiče kulture, nauke i umetnosti i svega onoga što se dešava ili ne dešava u Srbiji. Ono što je za nas ostalo šokantno u poslednjih nekoliko godina, ali prevashodno u poslednjih nekoliko dana su iznova i iznova novi udari ne samo na zdrav razum, ne samo na pristojnost, ne samo na kulturu, nego i na sve ono što su pojedinci uradili za našu zemlju, za naš grad, što nam služi na ponos i čast, a mi kao društvo to ne da ne znamo da cenimo i poštujemo, nego ova vlast koristi svaku priliku da se takvima prvima osveti. Smenjen je direktor drame Narodnog pozorišta Željko Hubač, bez ijedne reči obrazloženja, ni od strane Dejana Savića koji je direktor Narodnog pozorišta, niti od ljudi kojima ova ustanova i institucija nešto treba da znači. Čovek koji je u poslednje četiri godine vratio ne samo Narodno pozorište, ne samo dramu, nego Beograd i Srbiju na mapu regiona i mapu sveta, čovek koji je u poslednje četiri godine osvojio 107 prestižnih nagrada na raznim festivalima, čovek koji je nakon toga svrstan u možda one koji su najuspešniji u 150-ogodišnjoj istoriji Narodnog pozorišta. Zato što daje neposlušne intervjue, zato što ukazuje na loše stanje u kulturi, na loše stanje u budžetu, ukazuje na sve ono što…
Kolega Božoviću, molim vas, postavite pitanje i pritom vodite računa da ne narušavate Ustavom predviđene nadležnosti lokalnih samouprava.
Ako mislite da urušavam ustavne nadležnosti lokalnih samouprava time što postavljam pitanje i vama kao predsedavajućem i ministru kulture i predsedniku Republike Srbije i predsednici Vlade Republike Srbije i svima onima koji prave od života građana Srbije jedan svojevrstan rijaliti…
Meni možete da postavite pitanje, ali pitanje za Skupštinu grada Beograda, kolega Božoviću. Hoćete li da postavite pitanje? (Balša Božović: Postavljam pitanje, a vi mi uporno ne dozvoljavate.) Kolega Božoviću, pročitajte lepo Ustav. Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Malo je sad neobična situacija. Moje prvo pitanje je za ministra unutrašnjih poslova. Zanima me koliko je u 2017. godini registrovano vozila koja koriste osobe sa invaliditetom? Naime, ovih dana u javnosti je izuzetno promovisan jedan tvit od strane jednog korisnika ove društvene mreže u kojem kaže da je on na jednoj benzinskoj pumpi doživeo neprijatnost kada je cenu po litri goriva platio 175 dinara, dok je korisnik koji pripada redu diplomata tu istu uslugu platio samo 75 dinara. Revoltirani ovim saznanjem, koje se nažalost nalazi u zakonima Republike Srbije, želimo da znamo koliko to osoba sa invaliditetom koristi vozila, upravo iz tog razloga što oni vozila ne koriste zato što im vozila predstavljaju luksuz, već neophodnost. U Beogradu imamo situaciju kada im je gotovo nepristupačan sav javni prevoz, čak i ako bismo kupili autobuse koji su niskopodni, koji bi im omogućili lakše kretanje po gradu, pitanje je u kakvom su stanju stajališta. Ako je takva situacija u Beogradu, onda možete misliti kakva je situacija u nekim manjim gradovima, opštinama ili u selima. Tako da sa osobe sa invaliditetom automobili i vožda automobilom ne predstavlja luksuz, već predstavlja potrebu i s tim u vezi nam je potrebna analiza koliko to je registrovano automobila u Srbiji koje koriste osobe sa invaliditetom, da bismo predložili jednu izmenu koja kaže da će i oni imati pravo da koriste i kupuju gorivo po povlašćenim cenama. Sada idem na jedan niz pitanja za ministra za rad. Dakle, jedno pitanja, odnosno prvo pitanje je – koliko je osoba u 2017. godini ostvarilo pravo na dodatak za neku i tuđu pomoć drugog lica? Molimo i za podatke za osnovni i za uvećan dodatak. Koliko ima osoba sa invaliditetom kojima je procenjeno telesno oštećenje od 100%? Pitanje u vezi sa Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom upućujem ministru za rad, Đorđeviću i ministarki bez portfelja, Slavici Đukić Dejanović. Tiče se konkretno dve situacije. Prva je vezana za jednu majku koja je iz Beograda i koja trpi loše efekte primene poslednje verzije ovog zakona, dakle, pre nego što je ovaj stupio na snagu u decembru, odnosno u junu mesecu. U pitanju je gospođa koja je radila kao finansijski direktor u jednoj firmi i nakon što je otišla na porodiljsko odsustvo i odsustvo radi nege deteta, na njeno mesto je došla neka druga osoba da je zameni i pristala da radi za platu koja je u visini republičkog minimalca. Nažalost, primenom te verzije zakona ona danas prima nadoknadu u toj visini, jer se onaj ko primenjuje zakon i ko se izdaje rešenja pozvao na to da je nju zamenila osoba koja je pristala da radi za minimalac. Ali, sam zato sigurna, i mogu da pružim dokaze o tome, da je ova gospođa kao finansijski direktor te firme radila za mnogo veću nadoknadu. Drugo pitanje je pitanje jedne majke iz Niša sa kojom sam imala prilike da se nedavno na protestu susretnem, koja ima sledeći problem, dakle, u pitanju je majka koja ima 16,5 godina radnog staža u kontinuitetu i koja zbog toga što želi da se ostvari kao majka mora da ide na vantelesnu oplodnju. Zbog čega je u obavezi, odnosno u prinudi da koristi odsustvo, bolovanje, odnosno odsustvo sa posla u trajanju od najmanje šest meseci ukoliko ova vantelesna oplodnja uspe i, Bože zdravlja, ona ostane u drugom stanju i ostvari se kao majka, ovih šest meseci, dakle, regularnog bolovanja neće ulaziti u računicu koja se tiče nadoknade za porodiljsko odsustvo ili odsustvo radi nege deteta. I, ona će, iako ima 16,5 godina, dakle, ponavljam još jednom 16,5 godina vezanog staža, primati nadoknadu koja je za 33% manja od onoga što bi trebala da primi. Molim oba ministarstva da izvrše proveru zašto se ovaj zakon na ovaj način primenjuje i ko je to odredio da se na ovaj način tumače odredbe ovog Zakona i Pravilnika koji je usvojen 27. jula? Hvala.
Zahvaljujem. Samo bih hteo, ne odnosi se na vas koleginice Macura, kolegama poslanicima da pročitam član 287. na osnovu koga dobijaju pravo na reč – Narodni poslanik ima pravo da traži obaveštenje i objašnjenje od predsednika Narodne skupštine, predsednika Odbora Narodne skupštine, ministara i funkcionera u drugim republičkim organima i organizacijama o pitanjima iz okvira prava i dužnosti ovih funkcionera, iz nadležnosti organa na čijem čelu se nalaze, a koja su mu potrebna za ostvarivanje funkcije narodnog poslanika, osim na sednici Narodne skupštine. Dakle, dame i gospodo, kolege narodni poslanici, molim vas da ne kršite ovlašćenja koja su nam data Ustavom i, takođe, da ne kršite prava koja imaju odbornici u skupštinama u jedinicama lokalnih samouprava, koji takođe imaju svoja ovlašćenja na osnovu kojih obavljaju određeni javni posao. Reč ima narodni poslanik koleginica Danijela Stojadinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, danas bih postavila pitanje ministru za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, kao i ministarki pravde u vezi sa jednim problemom koji muči mnoge jednoroditeljske porodice. Naime, kao narodnoj poslanici i članici Odbora za prava deteta, obraćalo mi se više samohranih majki, samohranih roditelja zbog problema koji imaju u vezi sa plaćanjem alimentacije za decu koja su posle prekida bračne zajednice poverena njima. Ovo pitanje zaslužuje veću društvenu pažnju, pre svega sa stanovišta očuvanja porodice kao osnovne ćelije društva, a time i izgradnje zdrave ličnosti deteta koje sutra treba da bude odgovoran i kreativan član ovog društva. Tako i zakon predviđa da se i posle razvoda braka roditeljsko pravo vrši zajedničkim i sporazumnim starateljstvom i kada se dete poveri jednom od roditelja. Međutim, sve je češća praksa da roditelj kome je utvrđena zakonska obaveza učešća u izdržavanju maloletnog deteta koje je povereno drugom roditelju, najčešće majci, svoju zakonsku obavezu ne izvršava. Brojni su slučajevi kada ne ispunjavanje ove zakonske obaveze samohranog roditelja i dete o kome se brine dovodi u stanje socijalne potrebe. S druge strane, roditelj koji izbegava plaćanje alimentacije vrlo retko snosi posledice. Poznat mi je primer u kome je otac dugovao preko pola miliona dinara za alimentaciju, a da je u momentu kad je zakonski bio primoran da plati napustio posao, kako ne bi izvršio svoju zakonsku obavezu prema detetu. S tim u vezi, centri za socijalni rad kao organi starateljstva imaju obavezu da preduzimaju mere socijalne zaštite i u ovim slučajevima zaštite dete i samohranog roditelja, da im obezbede psihološku, pa i materijalnu podršku, da učine sve napore kako bi deca ostala u svojoj biološkoj porodici i pokreću pitanje odgovornosti roditelja koji ne izvršava obavezu plaćanja alimentacije. Želela bih da skrenem pažnju na ovaj problem i pitam gospodina ministra – da li ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja vrši nadzor nad ostvarivanjem ove uloge centara za socijalni rad i da li je potrebno da se centrima obezbedi bolja kadrovska opremljenost, kako bi stručno, nepristrasno i efikasno brinuli o jednoroditeljskim porodicama? Takođe, ministarku pravde želim da pitam – da li postoje podaci o broju ne izvršenih sudskih rešenja o plaćanju alimentacije za decu nakon razvoda, šta sudovi u tom pogledu preduzimaju i da li se izriču privremene mere? Takođe bih pitala da li je moguće u našem sistemu formirati državni fond alimentacije kako bi se sprečile situacije da deca i samohrani roditelji zbog neodgovornosti drugog roditelja ostaju bez sredstava za život. Ovo je po Švedskom modelu, a iz ovog fonda bi se mogla stipendirati i deca koja žive sa jednim roditeljem. U tom slučaju država bi preuzela obavezu naplate alimentacije. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Pre petnaest dana sam postavio pitanje ministru spoljnih poslova, zašto Srbija prati Nemačku politiku na Balkanu? Ministar je odgovorio, rekli smo i ovo je jedna od retkih primera da ministar odgovori na pitanje, znači, uglavnom Vlada, predsednik države, predsednica Skupštine ignorišu ova pitanja poslanika iako im je zakonska obaveza da odgovore u roku od 15 dana. Ministar je odgovorio i zahvalio im se na tome, međutim nije odgovorio na pitanja koja su postavljena, odgovorio je nešto što nije pitano. Znači ono šta sam pitao je, sve svetske sile su kolonijalne sile, sve do jedne. Klinotova Amerika na primer, koja nas je bombardovala, što im nećemo zaboraviti, kolonizuje tamo gde je nafta i za njih je recimo, jeftina radna snaga u Meksiku. Zatim, Kina nam je upravo uzela rezerve bakra i to ne samo RTV Bor nego i nalazište Čukaru pek vredno preko 150 milijardi evra. Zatim, Rusi su nam uzeli naftu, sva nalazišta nafte i gasa, uzeli NIS bud zašto, Nemačka od Balkana pravi izvor jeftine radne snage. Pored toga gledaju u pravcu Telekoma, EPS-a, vojvođanske zemlje. Nemačka upravlja Balkanom preko deset godina. Zašto Srbija od svih svetskih sila prati upravo nemačku politiku? Američke demokrate su kada su Klinovi i Obama došli na vlast, prepustili Balkan Merkelovoj kao sferu nemačkog uticaja. Za tih deset godina Balkan se pretvara u prostor jeftine radne snage sa autokratama na vlasti, sa medijskim rakoma, sa ukidanjem institucija sistema, znači, potpuni raspad demokratije. Ovo što imamo nije demokratija nego privid demokratije. EU demokrate, a Nemačka dominira sa EU nam govore stalno da Srbija ide u dobrom pravcu. Pitanje za ministra Dačića, bilo zašto Srbija prati upravo Nemačku politiku. Jedan od glavnih političkih ciljeva Nemačke je cementiranje ovog i ovakvog Balkana i potpisivanje pravno obavezujućeg sporazuma između Srbije i Kosova, i jedan od najvažnijih razloga koji govore da Srbija treba to da uradi zato što nemao definisane granice. Pitanje za ministra Dačića – zašto pratimo ovu politiku, zašto pratimo ovaj pravno obavezujući sporazum prema Prištini, kada znamo da na kraju tog puta Nemačka želi stolicu za Kosovu u UN? To je pitanje na koje nije odgovorio. Drugo pitanje na koje nije odgovorio, prošlo je već šest godina od kako je Srbija potpisala Briselski sporazum, potpisao je on i predsednik Vučić pre šest godina, Srbija je ispunila sve tačke tog sporazuma, Kosovo nije ispunilo, praktično, nijednu. Zašto razgovaramo dalje sa nekim ko ne ispunjava ono što je dogovoreno? Znate valjda iz vašeg života, kada neko ne ispunjava dogovoreno onda prekidate dalje razgovore dok to ne ispuni. Zajednica srpskih opština je nešto što je potrebno Srbima južno od Ibra, zbog čega Vlada i dalje razgovara tamo i zašto ne usvojite naš predlog da se zamrznu dalji pregovori dok Kosovo, Priština ne ispune obaveze koje su preuzeli, a to je da oforme zajednicu srpskih opština? Drugo pitanje ide ka ministru finansija. Privatizovan je PKB. Pljačkaška privatizacija je praktično uništila Srbiju. Puna usta vladajuće većine su bila o toj pljačkaškoj privatizaciji, pa je pitanje zašto je sada nastavljamo preko PKB? PKB je prodat za 105 miliona evra. Kada pogledate finansijske izveštaje za prethodnu godinu, PKB u tim finansijskim izveštajima PKB je vredan preko 400 miliona evra. Evo, da vam navedem samo par stvari, životinjski fond vredan 20 miliona evra, stočni fond, mehanizacija, preko 10 miliona evra, nedovršena proizvodnja, recimo, kukuruz, lucerka, preko 20 miliona evra. Gotovi proizvodi preko četiri miliona evra, materijali, rezervni delovi, tri miliona, tehnička postrojenja 20 miliona, i onda dolazimo do suštine, a to je 28 hiljada hektara zemljišta, od čega je 300 hektara vrednog građevinskog zemljišta, praktično, oko Pupinovog mosta, vrednog 200 miliona evra. Zbog čega ovoliku imovinu dajemo jednoj kompaniji koja nema ništa u Srbiji, praktično za 105 miliona evra? Zašto nastavljate politiku pljačke?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Šta sve ispriča ovaj stečajni upravnik u pet minuta, mislim da je oborio sopstveni rekord u količini besmislica koje izrekao u pet minuta. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nekoliko dana mi je stigao odgovor, tačnije 12. oktobra, na postavljeno poslaničko pitanje, od tzv. Poverenika za informacije od javnog značaja Rodoljuba Šabića, a u vezi sa njegovim napadom i optužbama na račun Aleksandra Martinovića, šefa poslaničke grupe SNS, kao i o njegovoj zloupotrebi funkcije u dnevno-političke svrhe. Odgovor, ako ga tako uopšte mogu nazvati je vrlo obiman, ali bez suštinskog odgovora na vrlo jasno postavljeno poslaničko pitanje. On obiluje raznim paušalnim i diskvalifikatorskim ocenama, neozbiljnim i nedopustivim optužbama, potpuno besmislenim i obskrbnim poređenjima nekakvim, ali ono što je najgore nastavljaju se uvrede i klevete na račun predstavnika SNS. Imamo jedan deo tog dopisa u kome se Šabić pita, citiiram, treba li da pretpostavljamo da je Poverenik nešto poput dr. DŽekila i mister Hajda, pa da vršeći funkciju u postupcima zaštite prava, deluje gotovo besprekorno, ali da funkciju zloupotrebljava tako što se nekako i negde bavi politikom. Dakle, on sebe poredi sa dr. DŽekilom i mister Hajdom, a dr DŽekil i mister Hajd je sinonim za transformaciju, i mene to asocira predsedavajući, upravo na Šabićevu transformaciju. On je, znate, decenijama je bio političar, istaknuti političar, isključivo se bavio politikom, a onda se nekako volšebno preko noći, transformisao u nekakvog nezavisnog stručnjaka. Kaže taj Šabić u tom dopisu, da već 15 godina nije član stranke, tj. da se već 15 godina skoro ne bavi politikom. Da, ali se zato pre toga 20 godina bavio jedino i isključivo politikom. U vladi Ante Markovića, još je bio funkcioner, posle sa dosovcima, bio je narodni poslanik, i potpredsednik Narodne skupštine, i ministar čak je bio, a onda jednog dana je odlučio da bude stručnjak, da bude nezavisan, i postao nezavisni ekspert. Valjda je računao da ćemo zaboraviti njegovu političku karijeru. Pa, nećemo zaboraviti. Kaže taj Šabić, kako Martinovića nikada nigde nije napao. Evo, ja ću samo jednu od njegovih brojnih izjava da citiram. Šabić – „Martinović je bedni, lažljivi lupež, svesno i namerno laže i prostački vređa, zato ću evo, javno da ga nazovem, bednim, lažljivim lupežom, eto mu povod da me tuži, ako se usuđuje.“ To je jedna od njegovih svakodnevnih brojnih izjava. Ako ovo nije napad, ja ne znam šta je politički napad, a mogao bih do sutra da nabrajam njegove sramne izjave. Dakle, svega tu ima u tom dopisu, samo nema odgovora na najjasnije moguće pitanje, a to je – Šabiću, po kom zakonu imaš pravo da se baviš dnevnom politikom i da zloupotrebljavaš svoju funkciju? Imam pitanje i za REM – da li su TV N1 i TV Šabac, prekršili Zakon o elektronskim medijima, koji propisuje zabranu političkog oglašavanja van predizborne kampanje, jer su direktno prenosili stranački skup tzv. opozicije u prošli petak. TV Šabac, to inače radi redovno, kada su tribine tog saveza za propast Srbije. Zašto ovo pitam, zato što je NUNS podneo prijavu REM, protiv jedne televizije koja je direktno prenosila obraćanje predsednika Republike Aleksandra Vučića. Dakle, N1 može da prenosi uživo razno, razne tribine, zatim, nekakve okrugle stolove gde razni novinari u pokušaju, jedino i isključivo blate SNS i Aleksandra Vučića. Dakle, N1 može, a Televizija Pink, ne može. Imali smo prilike da gledamo uživo onog nesrećnog Slavišu Lekića, i još nesrećnijeg onog Nedimovića, Sejdinovića, izvinjavam se i najnesrećnijeg Teofila Pančića, kako satima iznose neistine i laži na račun Aleksandra Vučića i SNS, i to zamislite u Centru za kulturnu dekontaminaciju i to sve ide uživo na N1. I, onda kukaju kako nema slobode medija. A, sve vreme, svaki dan isključivo, pljuju Vučića, i to direktno prenosi N1.
Zahvaljujem. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici, Duško Tarbuk, Snežana Bogosavljević Bošković, Aleksandra Jerkov. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenom u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge zakona iz predloženog dnevnog reda. Uz sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: za - 128, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o istraživanju nesreća, u vazdušnom, železničkom i vodnom saobraćaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 9. oktobra 2018. godine. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: za - 130, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj Predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o transportu opasne robe, koji je podnela Narodnoj skupštini 9. oktobra 2018. godine. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: za - 130, protiv – niko, uzdržan – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj Predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, koji je podnela Narodnoj skupštini 9. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju objekata, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske u oblasti infrastrukturnih projekata, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Srpska napredna stranka predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Čabradi predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju komisije za utvrđivanje štetnih posledica izgradnje mini hidroelektrana na područjima zaštićenih prirodnih dobara, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2018. godine. Molim kolege poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje: za – osam protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Državno veće tužilaca predložilo je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca, koji je podnelo Narodnoj skupštini 12. oktobra 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa pritiscima na državne organe i kršenje zakona tokom izbora za narodne poslanike u Narodnoj skupštini održane 2016. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o dopunama Zakona o predsedniku Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Građani da znaju da se predsedavajući ne drži dnevnog reda, nego proziva nasumice kada vidi da je neko možda izašao iz sale, pa… [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Raduloviću, pravo i obaveza svakog narodnog poslanika je da učestvuje u radu Narodne skupštine. Znači, ako ste nešto predložili Narodnoj skupštini, onda budite u sali dok se Narodna skupština o tome ne iz jasni. Nemojte meni da se žalite. Izvolite.
Obaveza predsedavajućeg je da se drži dnevnog reda, a ne da preskače… [[Isključen mikrofon.]]
Dnevni red još nismo usvojili, gospodine Raduloviću. Ja vam skrećem pažnju da se vi pridržavate pravila rada Narodne skupštine. Znači, pravo i obaveza svakog narodnog poslanika je da sedi u sali prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Vaše je pravo političko da li ćete da budete ili nećete, ali to pravo koristite i nemojte meni da prebacujete što vam neki put ne odgovara.
Dragi građani, predsedavajući ide na preskok, tako da preskače govornike i sada očekuje… [[Isključen mikrofon.]]
Ne preskačem ja nikoga. Nije ovo trka sa preponama. Molim vas da se izjašnjavate o dnevnom redu i predlozima koje ste dostavili.
Dragi građani, vi vidite da je ovo na preskok. Podneli smo nekoliko zakona. Znamo da se manipuliše sa biračkim spiskovima. Znamo da se manipuliše sa tim ko glasa, da se glasa sa lažnim ličnim kartama, da imate mnogo umrlih na biračkim spiskovima. Građani sigurno znaju kada stižu pozivi za glasanje da u sandučićima imate brdo poziva za ljude koji ne žive na adresi na kojoj im je stigao poziv da glasaju, pa smo predložili nekoliko zakona koji bi sprečili ove i ovakve krađe na izborima. Između ostalog, EU podržava izgleda sve ovakve manipulacije na izborima, pa evo ovih nekoliko predloga mogu da doprinesu da se nikada više takve krađe i takve manipulacije ne dešavaju. Znači, predlažemo praktično nekoliko jednostavnih rešenja. Tu je Zakon o izboru predsednika Republike, tu je Zakon o izboru narodnih poslanika, tu je Zakon o izborima na lokalnom nivou koji bi sprečili ovakve manipulacije. Ne razumemo zašto vladajuća većina ne želi to. Puna su im usta demokratije i o tome kako napredujemo, a ovakvo jedno jednostavno rešenje, koje bi omogućilo da više nemamo problema na biračkim spiskovima bi praktično pomoglo svemu tome o čemu govore u stvari i na terenu rade suprotno. Ono što zakon omogućava je da svi građani mogu da provere preko interneta, kao što i danas mogu da provere na kom biračkom mestu glasaju, da li je neko glasao umesto njih. Znači, nakon što se završe izbori ti spiskovi mogu da se objave na sajtu. Samo onaj ko preko svog matičnog broja pristupi može, kao i danas, da vidi ne samo na kom biračkom mestu glasa, nego može i da vidi da li je glasao ili je neko glasao umesto njega na prethodnim izborima. Ovo bi, ja mislim, bilo jedno otkrovenje za našu dijasporu, da mogu lepo iz inostranstva, kada dođu na sajt da pogledaju, da vide da su u stvari glasali, odnosno da je neko glasao umesto njih. Kada imate jedan birački spisak od sedam miliona ljudi, gde praktično imate više birača tamo nego što je punoletnih građana u Srbiji, onda je jasno da nešto sa tim izbornim procesom nije uredu. Pa, hajte da uradimo jednu dobru stvar, može i ovaj Zakon da se dopuni u jednoj normalnoj diskusiji, da možemo da napravimo nešto gde više nikada u Srbiji, neće postojati sumnja da je bilo bilo kakvih manipulacija sa biračkim spiskovima. Građani danas misle da mi nećemo da se bavimo ovom problematikom, da ne insistiramo, kao opozicija na tome. Evo, ovo su zakoni koji bi praktično uveli red u ovu oblast. Pozivamo vladajuću većinu, da stave ovaj zakon na dnevni red. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – dvoje, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice, dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. (Branka Stamenković: Povreda Poslovnika.) Koleginice Stamenković, video sam da tražite reklamiranje Poslovnika, dobićete pravo da obrazlažete gde sam prekršio Poslovnik, čim utvrdimo dnevni red sednice. Pošto sednica nije ni počela, ne mogu da prekršim Poslovnik. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice, dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarade i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Raduloviću, izvolite.
Evo, građani su sada videli kako na preskok idete.
Kolega Raduloviću, ne preskačem ja nikoga. Rekao sam, ovo nije trka sa preponama, ovde imate u sali 130 ili 140 narodnih poslanika, koji treba da utvrde, da se izjasne o vašim predlozima za dopunu dnevnog reda. Dakle, kolega Raduloviću, ako očekujete da se kolege izjašnjavaju o vašim predlozima za dopunu dnevnog reda, za ime Boga sedite u sali dok se ne utvrdi dnevni reda ili predlažite dopune i nemojte ih obrazlagati ili nemojte predlagati dopune uopšte. Znači, ako očekujete da 130 poslanika sedi, a da se vi šetate i čekate neki red, to zaboravite. Utvrđivaćemo dnevni red po mojim procenama do 19, možda i 20 sati večeras. Znači, kolege koje su predlagale dopune dnevnog reda, moraće da sede u sali ukoliko žele da obrazlažu svoje predloge i nemojte da se ljutite na mene. To je vaša obaveza, a ne red koji ste vi sami izmislili. Izvolite, kolega Raduloviću.
Ne razumem, predsedavajući, što se srdite? Pa, nije toliki problem. Što ste izgubili živce? Idete po spisku i preskačete, to je jednostavno. Znači, poslanik ne može ni do toaleta da ode. Elem, ovaj Zakon koji smo predložili tiče se protivustavnog, odnosno nepotrebnog smanjenja plata u javnom sektoru, koji je proizveo veliki problem za naše nastavnike, učitelje, veliki problem za lekare, medicinsko osoblje. Vidimo da nam svi beže, lekari, medicinske sestre, svo medicinsko osoblje, beže iz zemlje. Znači, praktično pokušali ste da objasnite građanima, da je smanjenje penzija bilo neophodno, da je smanjenje plata bilo neophodno, da bi spasili državu od bankrota. Sada, diskutovali smo tokom razgovora o budžetu, da je to jednostavno nije istina, odnosno kada pogledamo sve na šta država baca pare, vidimo da je i ovo protiv Ustavno smanjenje penzija i ovo smanjenje plata za lekare, prosvetne radnike bilo potpuno nepotrebno, u stvari potrebno je samo da bi vi mogli da zadržite rasipanje para. Recimo, građani verovatno ne znaju, svake godine država baci preko milijardu evra na subvencije. Preko milijardu evra, svake godine. Ovi nesposobni partijski kadrovi koji se naguraju u javni sektor i to radi svaka vlast, niste vi počeli sa tim, ali ste usavršili taj sistem do detalja, gde guraju ljude u javni sektor, tamo im daju nepostojeća radna mesta, birokratska uglavnom, gde sede po kancelarijama, a na terenu nemamo dovoljno ljudi da rade taj posao, gde moraju ako ne dođu rano na posao ujutru, nemaju stolicu da sede na njoj, to nas godišnje košta još milijardu evra. Svake godine država Srbija na ime aktiviranih garancija, a to su vam krediti tih nesposobnih direktora javnih preduzeća koje oni uzmu, pa onda posle toga ne mogu da ih vrate, pa ih vraćaju građani Srbije, svake godine bacimo 300-400 miliona evra. Cela ušteda od ovog smanjenja plata za prosvetne radnike, za naše medicinare je na godišnjem nivou nekih 200 miliona evra. Kada uporedimo ove milijarde sa jedne strane i ove milione sa druge strane, zaista je licemerno govoriti da smo spasili budžet smanjenjem plata i penzija. Prema tome, predlažemo sa ovim zakonom da se ovo i ovakav način šikaniranja, praktično, naših nastavnika, učitelja, ljudi koji rade u obrazovanju i medicinskog osoblja našeg, naše Vojske, policije itd, da to prekine, zato što je nepotrebno. Uvedite red u državi. Smanjite partokratiju. Ima toliko prostora za uštede, prestanite da otimate novac od građana Srbije i da zavlačite... [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem kolega Raduloviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predlaže da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanu sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, sad ste videli izlive emocija stečajnog upravnika, koji se posle dužeg vremena pojavio u ovoj Skupštini. Rekli ste da on trči trku sa preponama. Treba da ga razumete. Otišao mu je „Boškić“, zaboravio da se vrati „Boškić“, kao oposum isisao stečajnog upravnika, uzeo glasove i otišao, a on ostao bez ikakve perspektive. Stečajni upravnik koji je u isto vreme upravljao sa 14 firmi, sa 14. firmi. Mora da je bio veoma brz u preskakanju prepona da skoči iz firme u firmu, u isto vreme bude u 14. firmi stečajni upravnik, kao kada bi sada bio u 14. skupština u isto vreme narodni poslanik. To je nemoguće. Gospodin „Rasulović“ je kao Hudini, što mu se stranka ili to udruženje više raspada, to on brže trči. Iz stečajnih poslova je prešao u ministarstvo, gde se nizala afera za aferom. Pokupio je sve karte firmi i pokušao da igra sa najbližim saradnicima. Svi njegovi saradnici su bili njegovi savetnici za debele honorare i on je našao snage da nekom drugom govori o parazitskom sistemu. Nema većeg parazita od Saše Radulovića u narodu poznatijeg kao „Saša Kradulović“ iz udruženja koje zovu „Rodni i Del Boj kompani“. Dakle, ja tražim da anketni odbor ispita sve šta je uradio stečajni upravnik „Saša Rasulović“ u vreme dok je bio stečajni upravnik, ali takođe da se ispitaju sve njegove afere vezane za debele honorare i za imovinske karte kojima je manipulisao dok je bio ministar protiv privrede. Takođe, da se ispita njegovo imovinsko stanje i njegovih bližnjih u „Intesa“ banci, jer postoji osnovana sumnja da ima više stotina hiljada evra koje je ispumpao iz firmi gde je vodio stečaj i koje je ispumpao dok je bio ministar privrede. Zato ja njegovo trčanje razumem. Čim ja uzmem da govorim, gospodin Radulović dobije neku trčkavicu i od straha trči ovamo-onamo. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržan –niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Konstantinoviću, izvolite.
Poštovani potpredsedniče parlamenta, dame i gospodo narodni poslanici, stvarno mi nije jasno, a nije jasno ni građanima Srbije, zašto Srpska napredna stranka neće da se bori protiv korupcije, kad ste onoliko o tome pričali. Nažalost, sve je ostalo na rečima i nema nijednog poteza koji ste napravili da stvarno sprečite korupciju u Srbiji. Građani znaju gde se korupcija nalazi. Korupcija se nalazi, za početak, u vladajućoj političkoj stranci i koaliciji i zato smo i predložili da se izmeni Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije i da se uvedu planovi integriteta u političke stranke. Šta to znači, da bi građani razumeli? To znači da svaka politička stranka mora da predvidi koja su to mesta gde se korupcija u političkoj stranci nalazi, da shvati SNS da ne može zakon da se izigrava tako što će jedan čovek da podeli više od onoga što može sam da donira drugima, pa da vi izigrate zakon. Imate desetine hiljada ljudi koji vam uplaćuju donacije, i to ljudi koji žive od socijalne pomoći ili koji su nezaposleni, zato što im neko da keš da oni to uplate u svoje ime, keš koji oni nemaju. Dakle, vi direktno radite u političkoj stranci na tome da korumpirate naše društvo. Zato ne smete da donesete jedan ovakav zakon. Zato nećete ni da razgovarate o donošenju jednog ovakvog zakona. Da li ste vi imali raspravu na vašim stranačkim organima o tome na koji način finansirate desetine miliona evra u kampanji za vašu političku stranku? Odakle toliki keš? Zašto se stidite da ljudi daju u skladu sa zakonom i budu objavljena njihova imena kada vas doniraju? Zašto izigravate zakon? Ako bi uveli planove integriteta, naučili bi se funkcioneri u političkim strankama da ne sme da se krade pre nego što dođu na državne funkcije. Politička stranka jeste mesto gde treba politički funkcioneri da se nauče etičnosti. Gospodo, zavladali su lopovi u ovoj državi. Na svakom mestu u državi su lopovi. Ti lopovi dolaze iz vaše političke stranke. Zato ne smete da glasate za ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – dvoje, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Da) Izvolite.
Pošto ja imam 30 zakonskih predloga, ja vas nisam čuo koji ste sada pročitali?
Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama.
Pravosuđe je potpuno urušeno u Srbiji. Znači, mi više nemamo tri nezavisne grane vlasti, nemamo, kao što je normalno u demokratskim zemljama, izvršnu vlast, posebno sudsku vlast, posebno zakonodavnu vlast, nego je praktično sve spojeno u jednu, i to partijsku vlast. Ovo nije demokratija. Pored toga, uz potpunu kontrolu medija, za koje se u mnogim društvima kaže da predstavlja četvrtu granu vlasti, jer, kako drugačije građani da razluče među različitim političkim opcijama za koga da glasaju a za koga da ne glasaju, ako ne dobiju pravovremene i dobre informacije o tome, ako nema političkog dijaloga, tako da građani mogu da procene koja politička opcija u stvari nudi program i ima ljude i kapacitet da ostvari to što predlaže. Ovo što imamo u Srbiji, ali ne samo u Srbiji, ceo Balkan je u pitanju, je praktično urušavanje demokratije. Ono što posebno zabrinjava je da ovo i ovakvo urušavanje demokratije ima potpunu podršku naših prijatelja iz EU, koji nas stalno podsećaju kako Srbija ide u dobrom pravcu. Bilo bi dobro, dok govore tu rečenicu, da malo i pogledaju šta se dešava u pravosuđu, da vide način na koji se biraju sudije, da vide kako čitav sistem funkcioniše i kako, u stvari, stranke na vlasti, preko zakona koji je donesen, u stvari biraju podobne sudije. I nikakve mere u zakonu ne postoje kojima bi sprečili ovo i ovakvo ponašanje vlasti. Ovo nije nešto što je izmislio SNS, ovo je nešto što postoji u Srbiji dugi niz godina, ali sa svakom novom godinom postaje sve lošije i lošije. Jako je važno da ta sudska grana vlasti bude nezavisna. Sud je jedino mesto koje može da zaštiti građane od bahatosti izvršne vlasti. Jedna od osnovnih funkcija sudova jeste to, ne samo da rešava sporove među građanima, među pravnim licima, nego i da štiti građane od bahatosti izvršne vlasti. Izvršna vlast, koja ima sve resurse u svojim rukama i koja praktično može da donese rešenje da vam oduzima prava, kao što smo videli u toliko primera do sada i da protiv toga nemate ništa. Jedina zaštita su sudovi. Kada od sudova napravite partijske sudove, pod uticajem vlasti, onda ste praktično ukinuli državu i pretvorili je u partijski plen. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. februara 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojnobezbednosne agencije (VBA), koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikatA i pojedine sudije, koji je podneo Narodnoj skupštini 06. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja Fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke, koji je podneo Narodnoj skupštini 08. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 06. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 09. decembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
To je jedan od predloga zakona gde se proverava ljudskost i civilizovanost ljudi, poslanika. Naime, u ovom predlogu predlažem da se izmeni Zakon o radu i da se spreči otpuštanje sa posla roditelja, pre svega majki dece koja se leče od težih bolesti duže vreme. Po današnjem Zakonu o radu to je moguće i to je ispod bilo kakvog civilizacijskog minimuma. Ovo vam govori čovek koji se inače zalaže za liberalnu ekonomiju, slobodno tržište, liberalni kapitalizam, za sve ono što vi neuki mislite da nije dobro, ali u tom liberalnom kapitalizmu je nemoguće to da majka izgubi posao zato što je uz svoje dete koje se leči. To nije bilo moguće ni u vreme socijalizma, ni u vreme komunizma, te me čudi kako je onda ostalo toliko bolesnih ljudi, poraslo od te bolesne dece. Naravno, svako ima pravo na svoje greške, na svoje zablude, na svoje neznanje i ima pravo da to popravi. Zato ja apelujem na vas, a pre svega na koleginice poslanice da razmisle pet sekundi o tome šta bi uradile vlasniku firme ili direktoru firme koji ih otpusti zato što su bile uz svoje dete kad je to dete bolovalo od neke bolesti. Ja vas pozivam da se izjasnite o ovom mom predlogu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 01. novembra 2016. godine. Da li neko želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. januara 2017. godine. Da li neko želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepiić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepiić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su doveli do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji je podneo Narodnoj skupštini 22. juna 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o privrednim komorama, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. maja 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine potpredsedniče, godinama već pokušavam da govorim o izmenama Zakona o elektronskim medijima i nekoliko puta sam prethodnih godina bila uverena da građani ne znaju da zapravo Regulatorno telo za elektronske medije zapravo postoji, međutim u liku i u delu i peru jedne od članica elektronskih medija, koja je izabrala da je baš predizborna tišina dobar povod i dobar trenutak da se oglasi da stane ogoljeno na stranu jedne stranke i jednog čoveka. Građanima se taj iluzija koju su imali da regulatorno zapravo ne postoji, postoji. Ja ću sve nas zajedno, kolege, da podsetim da u Zakonu elektronskim medijima piše da je REM samostalna nezavisna regulatorna organizacija koja vrši javna ovlašćenja i s obzirom na činjenicu da već godinama svojim glasom ne želite da o tome razgovaramo ovde, ja vas molim da vi predložite izmene Zakona o REM i da ne stoji više ovo kako stoji, nego da stoji da je REM informativna služba Aleksandra Vučića. Znate, kada nemate institucije, onda jednoj stranci i jednom čoveku padne na pamet da preuzima vlast, što je suprotno Ustavu jer jedna stranka, posebno jedan čovek ne može da sprovodi vlast. Kada nemate institucije i kada REM ćuti na huškanje, na kriminalizaciju, na zloupotrebu nacionalne frekvencije koje predstavlja javno dobro, iako smo u digitalizaciji, postoji jasni konkursi, jasni uslovi pod kojima svako bez obzira da li je u pitanju država ili u pitanju privatni vlasnik, mora da poštuje strogo propisane zakonske uslove. Ne postoji regulatorno telo koje bi trebalo da kontinuirano prati da li televizija sa nacionalnom frekvencijom poštuje te uslove ili ne ili televizija sa nacionalnom frekvencijom, posebno one koje su u privatnom vlasništvu postaju oružje u rukama jednog čoveka sa ubojitim otvorenim pismima, što je produžena ruka u borbi jednog čoveka i jedne stranke sa ne političkim protivnicima, nego svakim danas u Srbiji koji se usudi da misli, a ne daj bože da govori nešto što se ne dopada jednoj stranci, jednom čoveku. Kada jedna televizija sa nacionalnom frekvencijom mesečno organizuje, snimi, plasira, montira spotove koji predstavljaju poziv na ubistvo jednog od lidera opozicije Olivera Ivanovića, kada REM ne reaguje, posledica toga je da na žalost taj čovek više nije sa nama. REM ne reaguje, ali zato Aleksandar Vučić preuzima ovlašćenja REM, pa mu padne na pamet da ima pravo da tumači da li je RTS ili Javni servis, trebalo da bude u prvom prilogu, a ne u drugom, pa da SNS i Aleksandru Vučiću pada na pamet da on preti Javnom servisu da će poslati stranačku vojsku u RTS da oni kontrolišu reglera, odnosno da li je njihov predstavnik bio ja odgovarajući način zastupljen. Kada nemate institucije, imate vlast jednog čoveka i jedne stranke i to je potpuno jasno, ono o čemu govorimo, posebno poslanici DS već godinama. Kada nema slobode medija, kada je ugrožena sloboda izražavanja i to nije tema zato što u poslednjim izveštajima Evropske komisije je to tema. To je tema zato što se krši pravo građana da budu blagovremeno … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem koleginice Videnović. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Da) Izvolite kolega Ćiriću.
Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ovo je jedan od zakona koji sam predložio i predlažem ga već unazad par godina, a sve u cilju ravnomernije socijalne raspodele u našoj Republici Srbiji, a i ravnomernije regionalne raspodele. Ovaj predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica podrazumeva jednostavnu ideju da stopa poreza na dobit pravnih lica treba da bude varijabilna i treba da bude stimulativna za vlasnike kapitala koji bi trebalo da stimulišu i svoje radnike, jer sigurno zadovoljan radnik je onaj koji prima dovoljno sredstava za normalan život njega i njegove porodice, je onaj ko će pružiti i više na svom radnom mestu. Time bismo i sprečili sivu isplatu ili isplatu iz te sive zone, gde je jednostavan način te isplate, jer se najviše isplati podići zaradu iz dobiti, porez na dobit je 15%, a doprinosi 63% i jasno da na takav način mnogi poslodavci pokušavaju da uštede i stave u džep svoj ekstra profit. Dakle, ovaj predlog zakona podrazumeva da svako pravno lice koje je tokom prethodnog poreskog perioda isplatilo prosečnu neto zaradu od 80% do 150% prosečne plate u statističkom regionu na kome posluje, zadržava sadašnju stopu od 15% poreza na dobit, da se stimulišu svi oni koji plaćaju više od 150% od prosečne zarade svojim radnicima i da će njihov porez na dobit po ovom predlogu iznositi 10% do sledećeg obračunskog perioda. Svi oni koji isplaćuju 80%, manje od 80% od prosečne zarade, da će biti destimulisani time što će porez na dobit za njih iznositi 30%. Mislim da na ovakav način možemo da povećamo tu motivaciju vlasnika kapitala i da na takav način utičemo da se u našem društvu zaista više ceni rad, uloženi rad, nego vlasništvo nad kapitalom. Ja vas pozivam da u tom smislu, imajući, siguran sam, u vidu podatke o rastućem siromaštvu u našoj zemlji, o statistici koja pokazuje da ispod linije siromaštva u ovom trenutku živi 8% stanovništva u Srbiji što znači negde oko 560 hiljada stanovnika, donosimo rešenja i o tim rešenjima raspravljamo. Zbog toga vas pozivam da podržite raspravu o ovom predlogu zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije, koji je grupa od 60 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 30. jula 2018. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Ćiriću izvolite.
Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, narodne poslanice, grupa od 60 poslanika iz različitih poslaničkih grupa i opozicije i pozicije je podnelo ovaj predlog, i u ime njih 60 ja ću vam pročitati ovaj predlog i obrazloženje iza koga je stalo 60 poslanika. Ja vas pozivam da podržite raspravu o ovom predlogu i da donesemo adekvatnu odluku u vezi sa tim. Dakle, Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Dakle, pročitaću vam obrazloženje - nedopustivim govorom mržnje, kojim je prekršen član 49. Ustava Republike Srbije, kojim se zabranjuje izazivanje rasne, nacionalne i verske mržnje, svirepim vređanjem žrtava Srebrenice, Vjerica Radeta je ugrozila ugled i narušila dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije. Relativizacija zločina, revizija istorije i atmosfera mržnje ne mogu se tolerisati, a još manje podsticati od strane nosilaca najviših političkih funkcija u državi. To posebno važi za instituciju Narodne skupštine, koja je demokratska i koja predstavlja sve građane Republike Srbije. Zbog nedopustivog govora mržnje, monstruoznih uvreda i bola koji je Vjerica Radeta, kao potpredsednica Narodne skupštine, nanela porodicama nedužnih žrtava, tražimo hitnu i jasnu reakciju narodnih poslanika i razrešenje Vjerice Radete sa mesta potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovane koleginice i kolege, mi smo bili svedoci nasilja i u ovom parlamentu. Videli smo pretnje i prema mojim koleginicama i kolegama narodnim poslanicima, čak i fizičkim pretnjama koje su upućene Aleksandri Jerkov i Tomislavu Žigmanovu, ja vas pozivam da ovakvim odlučivanjem stanemo na put govoru mržnje, nasilju i da na takav način sprečimo da se ovakva vrsta nasilja izliva i na ulice Republike Srbije. Još jednom poziv da o ovome razgovaramo u parlamentu, a to ćemo moći ukoliko podržite ovu našu inicijativu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – devet, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vesna Marjanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima, koji je podneo Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranja“, koji je podneo Narodnoj skupštini 2. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. jula 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Da li neko želi reč? Kolega Raduloviću, izvolite.
A, doskočili smo vam, predsedavajući, doskočili. Nego, čitate ovo na brzinu, pa nisam čuo koja je to tačka dnevnog reda.
Kolega Raduloviću, ja sam bio sasvim jasan, a vi sledeći put budite u sali, kao i ja, pa ćete lepo da čujete. Kolega Raduloviću, pre nego što vam dam ponovo reč, samo da obavestim i vas i sve ostale kolege narodne poslanike. Saglasno članu 27. i članu 87, stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Poštovane kolege, dame i gospodo narodni poslanici, radićemo bez pauze, tako da molim kolege narodne poslanike da budu prisutni u sali i da učestvuju u utvrđivanju dnevnog reda sednice Narodne skupštine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Predsedavajući neće da pročita, pošto mrmlja ovako na brzinu, preleti, pa ni građani ne mogu da čuju koja je tačka dnevnog reda, razrešenje predsednice Skupštine, jer praktično krši Poslovnik, zajedno sa svojim potpredsednicima, pogotovo sa gospodinom Arsićem. Evo, malo smo se igrali ovde u Skupštini, pa sam izašao pred vrata samo da vidim da li će me prozvati čim sam izašao. I, naravno, prozvao me je. Tako da, ovo je zaista nedostojno Narodne skupštine i ovakvu praksu je uvela Maja Gojković, koja i dozvoljava svojim potpredsednicima da na ovakav način ponižavaju narodne poslanike i da se igraju sa pravilima. Recimo, jedno od pravila koje stoji u Poslovniku kad se neko prijavi za dopunu dnevnog reda je da postoji jedan redosled po kome se to čita, jel? Ovde se radi na preskok, odnosno igramo se dečjih igrica. Ključne stvari koje predsednica Skupštine Maja Gojković u stvari radi u ovoj Skupštini je da dozvoljava raznim poslanicima da vređaju druge poslanike. Najbolji primer je gospodin Marijan Rističević, koji ne može da propusti jedno javljanje da ne prekrši Poslovnik, da vređa ostale poslanike i praktično time od Skupštine napravi mesto u kome se diskutuje o svemu, osim o onim stvarima koje su važne za građane Srbije. Građani verovatno ne znaju, poslanička pitanja, to stoji u Poslovniku, upućuju se Vladi, ministrima, predsedniku Republike, svim republičkim funkcionerima i to je jedna prilika da u vaše ime, u ime građana, postavimo pitanje ovim institucijama, ministrima, Vladi itd. Ima obaveza u Poslovniku koja kaže da u roku od 15 dana oni moraju pismeno da odgovore na svaki takav zahtev. I na sve ove zahteve koje smo im poslali do sada, recimo, predsednica Skupštine, koja bi trebalo da se stara o tome da se poštuje Poslovnik, nijednom nije odgovorila, 25 različitih pitanja. Ona je, takođe, govorila o tome kako će da sama predloži sednicu na kojoj će se diskutovati o njenoj smeni. Svi građani Srbije su to čuli. Rekla je da će je zakazati i, naravno, nije je zakazala, prošlo je više od godinu dana od toga. Ove stvari, jednostavno, ne bi smele da se dešavaju. Ovde treba da razgovaramo o stvarima koje su bitne za sve građane Srbije, da se čuje i glas pozicije i opozicije, u skladu sa tim koliko su glasova osvojili na izborima, da imamo jednu civilizovanu i kulturnu raspravu o stvarima koje su u interesu građana Srbije. Ne da se vređamo, ne da se ljudi nazivaju lopovima, propalicama i na takav način komuniciramo u Skupštini. Obaveza je predsednice Skupštine da uvede red u Skupštinu. Zbog svih ovih stvari smo predložili da se razreši Maja Gojković, kao nedostojna da vodi Skupštinu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Nadam se da vaša nervoza ovoga puta neće uticati na to da li ću govoriti do kraja ili ne. Hvala vam. Dakle, predložio sam Zakon o glavnom gradu da se promeni u onim godinama koje nisu izborne. Nije ovo ni izborna godina za grad Beograd, pa evo ja vas pozivam da promenite Zakon o glavnom gradu i da dozvolite Beograđanima da neposredno biraju gradonačelnika Beograda, da znaju građani za koga glasaju, da znaju građani da će određena ličnost politička uticati na to da li će njihov kvalitet života biti bolji ili lošiji, ali da sami mogu o tome da odluče, a ne da u njihovo ime odlučuje predsednik Republike Srbije. Dakle, veoma je važno da dozvolimo ljudima na lokalu u celoj zemlji da biraju svoje lidere u koje imaju poverenja da vode njihove opštine, da vode njihove gradove, na kraju da vode glavni grad u Srbiji, grad Beograd. Jutros sam upravo i tom prilikom postavio pitanje, za koje mi gospodin Arsić nikada nije dozvolio da završim, pitanje je upravo bilo posvećeno načinu na koji se danas vodi grad Beograd, s obzirom da mi nemamo uređen sistem koji podrazumeva da određeni pojedinac snosi svoju odgovornost. Mi imamo zamenika gradonačelnika gospodina Vesića koji glumi gradonačelnika Beograda, imamo gradonačelnika Beograda koji glumi nekog funkcionera SNS, imamo sijaset drugih direktora koji ne snose odgovornost za ono što rade u gradu Beogradu. Iz tog razloga je veoma važno da imamo odgovornu gradsku upravu na čelu sa gradonačelnikom kojeg će izabrati direktno građani Beograda. Imali smo situaciju pre nekoliko dana da jednostavno pojedini direktori, u pitanju je nacionalni teatar Narodno pozorište, budu bez ijedne jedine reči smenjeni, a da npr. gradonačelnik Beograda ili zamenik gradonačelnika, koji je vršilac dužnosti gradonačelnika, gospodin Vesić o tome ne kažu nijednu jedinu reč. LJudi koji su, poput Hubača, zadužili sve nas u ovoj sali, i gospodina Arsića koji se smeje, a ne znam tačno da li zna gde je nacionalni teatar, jednostavno, ispalo je da neki ljudi koji su imali određenu ulogu u ovom društvu, određene rezultate u ovom društvu, njih apsolutno ne ceni niko, samo iz razloga što se ne zna ko vodi sistem, ne zna se ko vodi grad Beograd, ne zna se ko odlučuje u ovoj zemlji, a s druge strane izbori su na godinu dana.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 28. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
I, opet smo napravili isto, kolega Arsiću, i upravo zbog ovoga i treba da budete razrešeni. Pošto je predsedavajući na brzinu pročitao tačku dnevnog reda da građani znaju, predlog je da se gospodin Arsić razreši sa mesta potpredsednika Skupštine, zato što urušava dostojanstvo Narodne skupštine. Evo, drugi put za redom, sam morao da izađem iz sale, stanem ispred vrata i čekam gospodina Arsića da pročita moje ime, on, misleći da neću biti u sali, ne bi li prošla ova tačka dnevnog reda. E, ovo vam je urušavanje dostojanstva Narodne skupštine. Ovakve stvari ne bi smele da se dešavaju u Skupštini. Ovo treba da bude jedan ozbiljan dom, gde ozbiljno razgovaramo o predlozima vlasti, o predlozima opozicije, ukrštamo argumente i razgovaramo o tome šta je dobro za građane Srbije. Očigledno, vladajuća većina nema ni želju ni nameru da razgovaramo o ovim stvarima, nego želi na brzinu da sve zgura pod tepih, praktično, samo govore o hvalospevima Vlade, da vređa opoziciju, da ih zove najgorim imenima, a predsedavajući za to vreme ne reaguje. Evo, danas ste mogli da vidite kada je gospodin Rističević, ovde ustao i govorio o meni, nazivajući me najpogrdnijim imenima, gospodin Arsić je sedeo, sve ovo slušao, pravio se kao da ne čuje, gledao na drugu stranu i dozvolio ovo vređanje. Onda ste videli da na taj predlog gospodina Rističevića, da se ispita šta sam ja radio, sam nije glasao, glasali smo svi mi ovde iz poslaničke grupe DJB, glasala i ostala opozicija, hajte, nakon toliko godina da se zaista ispita da li sam ja išta radio. Ono što jesam radio, radio sam za policiju i Tužilaštvo, proganjali smo lupeže, oni koji su opljačkali zemlju i ponosan sam na to. Znači, jako je važno da se poštuje Poslovnik, i ovaj Poslovnik koji je danas, koji je loše napisan, koji je praktično pisan za vlast, donešen je pre 2012. godine, pre pada sa vlasti tadašnje vlasti, i ostao je do danas. Vladajuća većina je imala mnogo prilike da ga promeni, nije ga promenila jer im odgovara. Odgovara vlasti, i, on se ne poštuje. Ne dozvoljavaju se replike narodnim poslanicima, dozvoljavaju se uvrede, sve stvari koje u civilizovanom svetu, među civilizovanim ljudima ne bi trebale da budu moguće. Kao i ovo današnje, prozivanje poslanika na preskok, znači, procedure se ne poštuju, pravila se ne poštuju, pa, ako to ne radi vlast, i narodni poslanici, ovako naočigled svih građana, pa, kako možemo da očekujemo od građana da poštuju zakon. Zbog svega ovoga mislimo da gospodin Arsić nije dostojan da bude potpredsednik Skupštine Republike Srbije. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Deklaracije o zaštiti srpskog jezika , koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, i Dragan Vesović 13. oktobra 2017. godine. Izvolite, kolega Vesoviću.
Hvala, gospodine predsedavajući, Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika je deklaracija koju već nekoliko puta predlažem i mislim da zaista niko u ovom domu ne bi trebao da čeka zvono, nego bi trebao da glasa po savesti. Pre nepunih 15 dana, predsednik države i predsednik najveće političke stranke u našoj zemlji, gospodin Vučić, je pričao o zaštiti srpskog jezika. Inače, radujem se, što bar u nečemu on i ja delimo mišljenje, ali ću ostati sigurno tužan kada shvatim da vi koji ste članovi te partije nećete podržati svog predsednika, jer zaboga, ovu deklaraciju predlaže neko iz opozicije. Pošto je to tako, molim vas, evo, spreman sam da na nekoj narednoj sednici neko iz vladajuće većine predloži ovakvu, ili sličnu deklaraciju, a ja vam obećavam da ću po savesti glasati za ono što je neophodno za naš narod. Nije sporna priča da Ustav Republike Srbije i Statut i Poslovnik ovog doma, govore da je srpski jezik i ćirilično pismo ono što treba da koristimo, ali je neosporna i životna činjenica da kada izađemo iz ovog zdanja i pogledamo naslove na objektima, reklame, ono što radimo, ono što pišemo, vidimo da ćirilično pismo, a samim tim i srpski jezik, u zemlji Srbiji, gde je većinski srpski narod, bivaju iz nekog razloga zapostavljeni. To naše takvo ponašanje dovelo nas je dotle da ono što imamo kao izvorni srpski jezik sa dva narečja, jekavskim i ijekavskim, nam se otima, da se u zemljama u okruženju izmišljaju novi jezici, bez obzira što svi vodeći lingvisti sveta, govore da su to isti jezici, da je to srpski jezik. Zaista ne znam, dokle mi, koji sedimo u ovom najvišem domu, naše jedine države, želimo da sami sebe unižavamo, i nemojmo onda da se čudimo kad nam bilo ko čija je istorija kraća od istorije tarabe oko mog imanja u Kačulicama, kao što je gospodinu Skotu, drži lekcije, jer mi nećemo sami sebe da zaštitimo, zato što je, zaboga, ovakvu ili sličnu deklaraciju, ili one koje će posle ove doći, predložio neko iz opozicije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Konstantinoviću, izvolite.
Poštovani potpredsedniče parlamenta, dame i gospodo narodni poslanici, Socijaldemokratska stranka je pre tri ili četiri godine predložila ovaj zakon u prošlom mandatu. Predlažemo ovaj zakon i ceo ovaj mandat. Predlažemo da razgovaramo o tome da li građani Srbije mogu da plate porez na imovinu koji ste povećali 2013. godine, čim ste došli na vlast nekome i 200%, nekome i 300%. U jednom danu ste odlučili da podignete porez 300%, u nekom drugom danu da uvedete akcizu na struju, u trećem danu da smanjite penzije 25%, 22%, 10%, kako kome, da smanjite plate 10%. Dakle, vi možete vašom odlukom da oduzmete građanima pare i da im podignete poreze onako kako se vama učini da to treba. Kako građani da se zaštite od neodgovorne vlasti? Zašto nećete da raspravljamo o zakonu koji treba da omogući da bude predvidivo povećanje poreza, da porez ne može da se diže kako vam padne napamet, nego da može do određenog nivoa, kako bi građani nešto mogli da planiraju. Zašto ste protiv toga da nije luksuz ako četvoročlana porodica živi u stanu od 80 kvadrata? Vi kažnjavate četvoročlanu porodicu koja živi u stanu od 80 kvadrata da ne može da plati porez na taj stan? Gospodo, to nije luksuz, to je ustavno pravo. LJudi imaju prava da žive u svojim stanovima. Ne pričamo mi ovde o bogatašima koji imaju tri, četiri ili pet stanova. Naravno da oni treba da plaćaju porez. Mi pričamo o četvoročlanoj porodici koja živi u stanu od 80 kvadrata i ne može da plati porez. Šta hoćete? Da svi prodaju stanove? Kome da ih prodaju? Onima koji su stekli novac od 2012. godine do danas. Jasno nam je da takvih ima na pretek, ali nema ni njih dovoljno da otkupe sve stanove svih onih ljudi koji ne mogu da plaćaju porez. U Gradu Beogradu ste pred izbore rekli – podići ćemo porez 2%, a onda ste u izbornoj kampanji rekli – pa, dobro nećemo da izvršimo ovu odluku. Šta građani Beograda mogu da očekuju kada se bude usvajao budžet za 2019. godinu, da ćete podići 2% ili 22% ili 35%? Koliko vam treba da platite rasvetu koju postavite u septembru mesecu i stoji novogodišnja rasveta šest meseci? Toliko koliko vam treba para za jelku koju plaćate 83.000 evra, toliko ćete da dignete porez građanima na imovinu. Mi to hoćemo da ograničimo. Skupite hrabrost da raspravljamo o ovom predlogu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Branka Stamenković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 23. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Branka Stamenković želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Izvolite, koleginice Čomić.
Zahvaljujem. Dana, 13. marta se dogodila tragedija u kojoj je u nesreći, kojom je srušen helikopter, poginulo sedam ljudi. Odakle helikopter u spasilačkoj misiji i šta se dogodilo, radile su dve istražne komisije u Ministarstvu odbrane. Tužilaštvo je reklo da ne vidi osnova za krivične prijave i jedino što imamo kao ishod su disciplinske mere protiv dva generalna. Kada gledate po izdalje, ne izgledaju sasvim opravdano zbog toga što su uopšte postupali, jer im Zakon o odbrani omogućava da u subordinaciji kažu – neću, ako je očito da ministar ili bilo ko u subordinaciji donosi sasvim pogrešnu odluku, tako da bi ta dva generala imala disciplinsku i da su rekli nećemo, jer nije urađeno kako protokol i subordinacija zahteva. Da su uradili ono što su uradili, prihvatili usmenu naredbu, ishod bi bio različit. U prvom slučaju da su rekli neću, sedam ljudi bi možda bilo živo. Moja želja da Narodna skupština o tome raspravlja je taman toliko na tragu da se utvrde činjenice o dva nedostajuća odgovora na dva važna pitanja - od koga je ministar odbrane Bratislav Gašić dobio informaciju na osnovu koje je procenio da je potrebno izdati usmenu naredbu o spasilačkoj misiji „Helikopter“ i ko je menjao plan leta kada se helikopter vraćao sa mesta nesreće gde je spašena jedna beba tek rođena? Ta dva odgovora nema ni u jednoj od dveju istraga. Od ta dva odgovora zavisilo je i to da li će tužilaštvo postupati i podići krivične prijave, a ova Skupština ima pred sobom zadatak da odgovore na ova dva pitanja nađe ne zato što možemo vratiti žive i ne zato što ja mislim da mi unapred delimo stav da je to pitanje vladavine prava i naše nadležnosti, nego zato da nam se više nikada ne dogodi da zbog arogancije nekoga ko misli da je zato što je na mestu na javnim poslovima u obavljanju neke funkcija, da je to mesto takvo da ima moć da odlučuje o ljudskim životima neodgovorno zato što ima dobre namere. To smo čuli takođe nakon što se tragedija helikopter dogodila, da su svi imali dobre namere, ali, eto, sedam ljudi ipak nije živo. Od etike dobrih namera ima samo zla, a uloga ove skupštine je da obrazovanjem anketnog odbora, koji bi našao odgovore na sva pitanja koja se tiču spasilačke misije „Helikopter“, jednom definitivno počne ozbiljnu gradnju etike odgovornosti. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović 8. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović 8. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Maja Videnović. Izvolite koleginice.
Koleginice i kolege, ovog decembra će biti tri godine kako predlažem izmene Zakona o budžetskom sistemu, koji se prevashodno odnose na nešto što se zove, tzv. privremena, tzv. zabrana zapošljavanja. Vrlo kratko. Ove tri godine sam pokušala da kroz deset oblasti za koje sam smatrala da su najveće žrtve i najveći talac ove pogubne, pogrešne, ne fer, diskriminatorske mere, koja je postala ideologija ove Vlade, da ni za koga u ovoj zemlji nema mesta, osim za članove i simpatizere SNS. Da vam ogolim li samo u nekoliko stvari. Dakle, ovoj zemlji je potrebna pravda, vladavina prava, sistem i jake institucije, koje će građanima da poruče vrlo jednu jednostavnu stvar, a to je da postoji izvesnost, da postoji pravna sigurnost i da postoje ravnopravnost, jednakost svakoga od nas. Kada vi kažete, kada država svojim budžetom, svojim merama fiskalne konsolidacije koja je postala najvažnija stvar za ovu zemlju, a pate građani, pate prava ne samo onih građana kojima je zabranjeno da prirodno rade, oni su pošteno izabrali da se školuju, stiču nekakva znanja i da se bave u onim oblastima koje su prirodno usmerene na državu. To su ljudi koji su se odlučili da ostanu u ovoj zemlji uprkos svemu. To su ljudi koji su odlučili da ostanu u ovoj zemlji da rade u oblasti nauke, kulture, pravosuđa, da rade u tužilaštvu, da rade u svim onim oblastima u kojima Vlada Republike Srbije kaže - za vas nema mesta; a ima mesta na primer za osuđenog ekstremnog desničara, Mišu Vacića. To je Vlada koja kaže mladoj naučnici, mladoj balerini u Narodnom pozorištu, za koji važi zabrana zapošljavanja - za tebe nema mesta, ali ima mesta za stranačke funkcionere SNS. To je Vlada koja kaže profesorima u Matematičkoj gimnaziji, kojima se svi ponosimo i dičimo, a nemamo na tako nešto pravo, jer je to uspeh njihov i uspeh njihovih roditelja i njihovih profesora, oni ne mogu da zaposle zbog zabrane zapošljavanja najbolje profesore koji bi tamo radili, nego tehnološki višak iz drugih škola. Za njih nema mesta, a ima mesta za Tomislava Nikolića, bivšeg predsednika Republike Srbije, koji sada ponovo vodi nekakvu kancelariju, koju niko živ ne ume ovde ni da izgovori, zašta je. Ova Vlada uporno i sistematski, godinama ponižava i kažnjava svaku građanku i građanina koji nije član ili simpatizer SNS. Ova mera koja je pogubna i pogrešna i diskriminatorska, ne krši samo prava onih ljudi koji ne mogu da se zaposle zbog nje, nego prava svih ostalih građana, zbog toga što ne funkcionišu sistemi i zbog toga što njihova prava i njihova pravda zbog toga trpi. Ući ćemo u decembar za dva meseca, pa ćemo ponovo razgovarati o budžetu i ja sam uverena da ćemo ponovo, nažalost posle šest godina, umesto izvinjenja građanima, umesto ispravke onoga što je napravljen haos u sistemima, imati produžetak takozvane privremene, takozvane zabrane zapošljavanja.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15; protiv – niko; uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 24. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Aleksiću, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Podneli smo ovaj predlog zakona zato što smatramo da ste 2016. godine usvajanjem Zakona o finansiranju lokalnih samouprava naneli veliku štetu građanima koji žive širom Srbije po gradovima i opštinama i pokazali da to što ste se 2012. godine kleli u načela EU da radite danas sve, apsolutno suprotno od tih evropskih vrednosti. Vama nije smetalo da tim zakonom u jednom trenutku uzmete 4,8 milijardi dinara koji pripadaju ili su pripadali gradovima i opštinama u Srbiji i da dodatno centralizujete zemlju i to tako da danas Srbija spada u red najcentralizovanijih država u Evropi. Naravno, to jeste vaša politika, ali ta politika ima jako velike posledice koje trpe građani u Srbiji. Danas se svega 11,6% sredstava koja se ubiraju u Srbiji prenose lokalnim samoupravama, a ostatak ide u centralnu kasu. Dakle, 2012. godine kada ste došli na vlast taj procenat je bio preko 17%. Dakle, mi idemo u rikverc umesto da idemo unapred, a u zemljama EU taj prosek je 32%, a u nekim zemljama Skandinavije čak do 50% sredstava koja se uberu u jednoj državi prenose se u nadležnost jedinica lokanih samouprava. To je zato da bi građanima bilo jasno iz razloga što sav novac treba da bude na raspolaganju Aleksandru Vučiću, Ani Brnabić i gospodinu Siniši Malom i onda oni odlučuju šta će sa parama svih nas da rade, zašto da to rade institucije, zašto da to radi zakon kada je njima konfornije da to oni mogu da rade sami. Rade sami zato što ovi predstavnici u parlamentu ružičaste koalicije glasaju za te nakaradne zakone. Onda ne treba da se čudite ako se u Vranju rupe popunjavaju sa šljunkom, a istovremeno se u Beogradu gradi beogradska gondola ili zato što u Zrenjaninu nema zdrave pijaće vode, a gradi se ovde „Beograd na vodi“. Ne treba građane da čudi ni to što se u najvećem delu lokalnih samouprava po Srbiji u 12 sati noću gasi ulična rasveta, a ovde u avgustu mesecu se postavlja novogodišnja rasveta. To sve zato što poslanici ružičaste koalicije glasaju za ove zakone i ja sada pozivam sve građane Srbije da pogledaju da li će neko od njih glasati za to da se predlog zakona o finansiranju jedinica lokalnih samouprava u Srbiji nađe na dnevnom redu i da vratimo opštinama onih 80% sredstava koja su im pripadala pre nego što ste ukinuli taj zakon.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Božidar Delić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Deliću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ja govorim o nečemu što nije stranačka kategorija, a isto tako nije ni socijalna kategorija. Borci, ratni invalidi, porodice poginulih boraca su nacionalna i ustavna kategorija. Gospodo, 27 godina se čeka na zakon o borcima. U svim dosadašnjim zakonima o vojnim i ratnim invalidima borci su pomenuti u naslovu, ali samo u naslovu i ni u jednom drugom članu. Ovaj zakon koji su pisali borci koštao bi državu oko šest i po milijardi dinara godišnje, za 400 hiljada ljudi koji su branili ovu državu, od 90-ih do 1999. godine. Kada smo pisali ovaj zakon, upravo smo vodili računa o materijalnim mogućnostima države. Teško je, gospodo, odgovoriti na pitanje boraca – da li država koju su oni branili nema sredstava da izradi nacionalno priznanje, spomen-medalju i jedan papir A-4, spomenicu za svakog borca, da mogu, kako to oni kažu, da to ponosno stave na zid, jer su bili među onima koji su branili svoju državu. Zašto im to, gospodo, uskraćujete? Ovde, takođe, imam i Nacrt zakona o boračko-invalidskoj zaštiti, koju je u avgustu mesecu dostavilo Ministarstvo za rad, zapošljavanje i boračka pitanja. Gospodo, ako uzmete taj nacrt, zaključićete isto kao i ja, da nikada nešto lošije nije napisano i da su sva prava ratnih invalida narušena, iako u istoj ovoj sali, ne tako davno, je rečeno da neće biti pipnuto nijedno pravo ratnih vojnih invalida. Čak, meni je nepojmljivo da u tom zakonu, u članu 4. stoji da oni koji su se borili u poslednjem ratu 1999. godine na Kosovu i Metohiji, od 23. aprila 1998. godine do 24. marta 1999. godine, ne smatraju se borcima, a 530 njih, gospodo, je dalo svoje živote... [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, kolega Deliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović, Sanda Rašković Ivić i Slaviša Ristić, 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Radojičić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik LJupka Mihajlovska, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici LJupka Mihajlovska i Tatjana Macura, 13. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik LJupka Mihajlovska želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vladimir Đurić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije na ime umanjenja penzija po osnovu Zakona o privremenom načinu utvrđivanja isplate penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Vladimir Đurić, Tatjana Macura, Aleksandar Stevanović, LJupka Mihajlovska i Nenad Božić, 21. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Vladimir Đurić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 14. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Za Srpski pokret „Dveri“, a verujem i svakog svesnog građanina Republike Srbije, srpska dijaspora je izuzetno važna i jedan od najvećih naših nacionalnih resursa. Mi smatramo da bi deklaracija koja bi se ograničila samo na pitanje zaštite prava na jezik, pismo i kulturni identitet Srba, a koja bi, pritom, ćutke prešla preko prava srpskog naroda na državnost, odnosno konstitutivnost i na političko-teritorijalno samoorganizovanje u onim državama u kojima su Srbi autohtoni i državotvorni narod, zapravo bi degradirala Srbe u manjinsko pitanje. Ovde pre svega mislim na Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku i deo Makedonije, tzv. Stara Srbija. Uzimajući u obzir činjenicu da od 12 miliona Srba, koliko nas živi u svetu, pet miliona živi van Srbije, da je veliki broj naših sunarodnika nakon raspada SFRJ protiv svoje volje ostao van granica Srbije, emigrirao i privremeno napustio svoju matičnu državu, te da je time Republika Srbija oslabljena u demografskom, ekonomskom i u svakom drugom smislu, takođe prepoznajući činjenicu da Srbi u rasejanju i regionu pružaju ogromnu intelektualnu, finansijsku i moralnu pomoć državnim institucijama Srbije, koje im ona, znamo, ne uzvraća, i konstatujući da se u zemljama regiona ponovo manifestuju pojave neonacizma, fašizma, ksenofobije i rasne netolerancije, a posebno prema pripadnicima srpskog naroda, kao i da se sve ove pojave prećutkuju, glasno prećutkuju u EU i u državnim organima nama susednih zemalja, mi smo predložili da Narodna skupština Republike Srbije na dnevni red uvede raspravu o deklaraciji koja bi se pozabavila pitanjima Srba u rasejanju. Ono što bismo, pre svega, morali da obezbedimo, jeste da država Srbija i njene institucije, u skladu sa obavezama koje i proizilaze iz Ustava Republike Srbije, zaključivanjem bilateralnih sporazuma sa svim državama u kojima Srbi danas žive, insistiraju na zaštiti ličnih i kolektivnih prava naših sunarodnika, u skladu sa međunarodnim pravnim aktima. Državne institucije Srbije su dužne da podstiču, finansiraju i na drugi način… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, koleginice Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nemanja Šarović želi reč? Nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative Srbija-demokratija-pravda, počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović, Đorđe Vukadinović i Slaviša Ristić 5 marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Vukadinović želi reč? Izvolite, kolega Vukadinoviću.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Ovi predlozi za dopune, naravno, su naša slika i prilika, pojedinačno i vlasti i pozicije i opozicije, ali ja bih voleo da ovaj predlog i ova moja inicijativa bude shvaćena, koliko se može, zaista najiskrenije i najozbiljnije i najdobronamernije. Dakle, nije reč ni o kakvom prikupljanju političkih poena na bilo čemu, a pogotovu ne na jednoj nesreći, jednoj tragediji, ja bih rekao, ne samo porodičnoj i pojedinačnoj gospodina Olivera Ivanovića i njegove porodice, već zapravo našoj srpskoj, zajedničkoj, bez obzira ko se nalazio na kom delu političkog spektra. Upravo danas je, ako se ne varam, devet meseci, devet meseci od ubistva Olivera Ivanovića. Mučkog ubistva, kukavičkog ubistva čoveka koji je uočavao, koga su uvažavali i koji je imao i uživao poštovanje svih ljudi koji su ga poznavali. Dakle, bez obzira na njegove političke stavove, bez obzira na to što smo se nekad u nekom trenutku mogli slagati ili ne slagati sa njegovim mišljenjem, ali je reč o čoveku kojeg su poštovali i doslovno svi i protivnici, pa čak i neprijatelji. Zato je taj čin, kao što rekoh, kukavički, sraman, bez obzira ko je ispalio, ko je naručio taj metak, odnosno taj rafal koji je prekinuo njegov život. On, kao čovek, kao Srbin, kao neko ko je dao nemerljiv doprinos zaštiti Srba na KiM, naročito severno od Ibra, koji je sprečio, između ostalog, 1999. godine i u nekoliko navrata kasnije upad Albanaca na sever Kosova i u severnu Mitrovicu, je doživeo takvu sudbinu, a mi sada i naši pravosudni organi, bez obzira na delimično vezane ruke ponašamo se, bojim se, kao Pontije Pilat, govorim u prvom licu množine, iako je jasno čija je ovde primarna odgovornost. Nemojmo se pravdati da ne možemo do kraja da ispitamo okolnosti, s obzirom da je reč o KiM. Naravno da znamo da je domet naših institucija, pogotovo nakon Briselskog sporazuma vrlo mali na KiM, uključujući i sever KiM. Znamo i ko je za to odgovoran, ali ono malo potencijala i bezbednosnih i informativnih i policijskih koje imamo i ono malo autoriteta koji se može još upotrebiti treba da bude iskorišćen da bi se saznala istina o ubistvu Olivera Ivanovića. Na stranu što su se vodeći ljudi ove zemlje, uključujući i predsednika, zarekli da će učiniti sve u roku od 15 dana da se taj ubica pronađe. Molim vas zato da podržite ovaj predlog svi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Dušan Pavlović i Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji su podneli Narodnoj skupštini 22. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Dušan Pavlović, Ratko Jankov i Jasmina Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 23. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ana Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Ana Stevanović želi reč? Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Govoreći o javnim medijskim servisima, podnela sam takav predlog za dopunu i izmenu zakona koji bi dalje mogao da utiče na profesionalizaciju javnog medijskog servisa. Kao što građani verovatno znaju, javni medijski servis jeste servis svih građana i služi isključivo kako bi objektivno, istinito i blagovremeno informisao građane. Ovakav javni servis kakav imamo danas služi isključivo za manipulaciju građana. To je nedopušteno, to je nedozvoljeno i građani bivaju jedino obmanuti gledajući ovakav javni servis. U svom predlogu za izmenu i dopunu zakona predložila sam dalju profesionalizaciju zaposlenih, a posebnu sam pažnju obratila na buduće direktore javnog servisa. U svom predlogu zakona istakla sam kako je potrebno da direktor javnog servisa ima mnogo više godina radnog staža u struci nego što ima, mnogo više profesionalnog iskustva i pretpostavila sam svaku zabranu političkog delovanja. Naime, u svom predlogu sam napisala da ni jedan direktor javnog servisa ne može da bude član ni jedne političke partije najmanje pet godina pre stupnja na dužnost. Duboko verujem da bi usvajanjem ovakvog zakonskog rešenja došlo do profesionalizacije javnog servisa, da bi se poboljšala medijska slika u našoj zemlji i da bi se i te kako poboljšala demokratska situacija u zemlji u kojoj živimo. Pozivam kolege, ukoliko zaista žele da imamo javni servis koji je u službi građana, a ne u službi političke partije, da podrže ovaj moj predlog. U svom predlogu zakona pretpostavila sam već dokazanu situaciju kakvu imamo, a to su nedozvoljeni politički i finansijski uticaji na predstavnike medija, pogotovo na javni servis. Potencijalnim usvajanjem mog zakonskog rešenja sprečava se svaka dalje politička, odnosno ekonomski uticaj na medije putem oglašavanja. Ponavljam još jedanput, ukoliko nam je zaista stalo da imamo javni servis kakav zaslužujemo, koji je u službi svih građana, a ne određenih političkih partija, pozivam kolege da podrže ovaj moj predlog i da glasaju za ovu izmenu i dopunu zakona. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite kolega Božoviću.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Svedoci smo ponovnih obećanja po ko zna koji put u poslednjih šest godina o tome da će pripadnicima bezbednosti, onima koji brinu o odbrani naše zemlje, onima koji su pripadnici MUP biti izgrađeni stanovi po takvim uslovima da oni sa tim platama mogu i da ih kupe. Ono što je simptomatično jeste da se do sada svaki put to obećanje davalo neposredno pred raspisivanje nekih novih izbora. Ne znam da li je opet istim povodom to obećanje dato, ali u svakom slučaju, to su ljudi kojima se šesti put u ovih šest godina obećava da će svake naredne biti započeta gradnja jeftinih stanova, subvencionisane cene za one koji rade u službi pet, deset ili petnaest godina ili više godina. Ono što je veoma sramotno jeste da pripadnici Vojske Republike Srbije ne samo da imaju mala primanja, u ovom slučaju, nego nemaju ni osnovnu opremu za rad i u to smo nekoliko puta do sada upućivali. Veoma je važno da ljudi koji brinu o bezbednosti zemlje imaju barem opremu sa kojom mogu da funkcionišu i da svakodnevno rade. Ne samo da su dnevnice ukinute, ne samo da su plate smanjene, nego nemaju osnovna sredstva za rad, a kada je u pitanju stanogradnja onda je makar potrebno da onaj koji obećava možda iz sedmog puta ispuni to obećanje, pa da se zaista pripadnicima Vojske, policije obezbede stanovi po subvencionisanim cenama. Kako neko ko živi i radi preko 20 godina u nekom gradu ili u nekoj opštini, ne može svoju porodicu da obezbedi i reši stambeno pitanje i to je sramota za ovu zemlju. Mnoge pare su se potrošile na kojekakve projekte besmislene, na projekte koji su gurali pare u džep privatnim investitorima, a ovo osnovno pitanje za pripadnike snaga bezbednosti u Srbiji nije rešeno. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 6. juna 2016. godine. Izvolite kolega Đurišić.
Hvala predsedavajući. Samo vas molim da po Poslovniku po članu 128. se postarate da službe izvade kartice onih poslanika koji su suprotno članu 128. napustili salu u kojoj se odvija sednica, a ostavili svoju karticu u poslaničkoj jedinici. To je vaša obaveza bez obzira da li Skupština radi ili ne radi po dnevnom redu. Predlog o formiranju anketnog odbora o rušenju u Savamaloj podneli smo još 6. juna 2016. godine i nekoliko, sada već, desetina puta ostavljali smo Skupštini mogućnost da ovu tačku uvrsti u dnevni red sednice kako bi došli do odgovora koji građani Srbije već više dve i po, tri godine ne mogu da dobiju od nadležnih organa Republike Srbije – ko su bili ljudi koji su pod maskama tokom noći izvršili rušenje privatnih objekata koji su tom prilikom lišavali građane Srbije, koji su se zatekli na tom mestu, slobode? Ko su nalogodavci cele te akcije i da li će i ko odgovarati za činjenje ili ne činjenje svo ovo vreme? Na žalost, odgovora nema. Kao što sam rekao, postojala je samo jedna žrtva, samo jedan krivac je do sada pronađen, a to je policijski službenik koji je te noći dežurao u službi koja se javljala na poziv građana i koji nije posao jedinice policije da reaguju i da dođu na lice mesta. Za svo ovo vreme videli smo da neko istinu o tome šta se dešavalo te noći, ko su bili ti ljudi, ko su nalogodavci i šta su oni tamo radili zna. To je bivši predsednik Vlade i predsednik Republike danas koji je sav ushićen govorio da bi on to došao da ruši samo da je mogao, da su to radili kompletni idioti iz vrha gradske vlasti jer su to radili noću i pod maskama. Mene zanima – da li je na sve izjave reagovao postupajući tužilac, ako su uopšte uspeli da ustanove koje tužilaštvo je odgovorno, da li Više ili Osnovno tužilaštvo u Beogradu i da li je predsednik Republike saslušan? Mi ćemo naravno nastaviti da tražimo da se ova tema nađe na dnevnom redu Skupštine, a ja vas podsećam predsedavajući da sam tražio od vas da poštujete član 128. Poslovnika.
Molim službu Narodne skupštine da kartice koje su ubačene, a nema prisutnih poslanika isključe iz sistema. Stavljam na glasanje predlog o dopuni dnevnog reda. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,99% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 20. aprila 2017. godine. Izvolite kolega Nogo.
Predlažem da se obrazuje anketni odbor koji bi ispitao generalno kako funkcionišu izbori u Srbiji, jer pitanje je da li su ikada izbori u Srbiji odlučivali ko će doći i kako će doći na vlast. Od 2000. godine svakako je jedan sistem, a 2000. godine takođe na vlast … Molim vas gospodine Arsiću.
Izvinite kolega Nogo. Vratiću vam vreme. Koleginice Stamenković, niste vi zaduženi za kartice nego služba Narodne skupštine, a u Poslovniku je jasno precizirano da ako neko neovlašćeno uzima karticu drugog narodnog poslanika da može biti isključen iz rada sednice. Tako da vas molim da se ne mešate u onaj deo posla koji nije vaš. Izvolite kolega Nogo. Zatražite samo reč.
Zahvaljujem predsedavajući. Predložili smo da se formira anketni odbor sada što smatramo da generalno u svim izborima prethodnih godina od 2000. na ovamo bilo je brojnih nepravilnosti i da su vrlo retko izbori bili način kako se u Srbiji dolazi na vlast. Tako da kao Narodna skupština i kao predstavnici svih poslaničkih grupa imali bi priliku da ispitamo brojne stvari koje su i u ovoj Narodnoj skupštini i u javnosti bile šesto predmet kontraverzi – kakvo nam je stanje biračkog spiska, koliko lica zaista izađe na izbore i glasa, da li postoje razne druge mahinacije. Podsetiću vas, od 2000. godine na ovamo, da 2000. godine izbori nisu okončani izbornom voljom, već izbacivanjem građana sa KiM iz ukupnog rezultata izbora. Da, 2004. godine, kada je Koštunica došao na vlast, dozvoljeno mu je tek kad su ga opkolili ljudima koji su pod kontrolom zapada. Da, 2012. godine, kada je Boris Tadić predavao vlast Tomislavu Nikoliću i SNS, da je tome prethodila čestitka u 17 ili 16 časova iz Brisela. Tako da su brojne kontroverze koje se tiču srpskih izbora. Mi imamo jedno milion do milion i po ljudi, oko milion i po ljudi više upisanih u birački spisak i svaka vlast ima do 900 hiljada mogućnosti manipulacije. Evo, danas sam pominjao primer readmisije gde kada vam neka država pošalje spisak lica koja trebaju da se vrate putem readmisije, u ovom trenutku mi smo dogovorili readmisiju nekih 250 hiljada građana, mahom Roma i Albanaca, koje bi trebalo nama vratiti iz zapadne Evrope. Mi znamo tačno gde se ta lica nalaze, znamo na kojim su adresama prijavljeni i znamo da neće glasati na tim izborima. Tako da, svaka vlast može da ih prebaci u biračkom spisku gde im odgovora, pošalje druga lica sa ličnim kartama da glasaju na njihovo ime, to se kasnije uništi i nikome ništa. Tako da, odatle nalazimo situaciju, recimo, da, to je često u Beogradu slučaj, da imamo u sandučićima, građani prijavljuju veliki broj lica koji su prijavljeni u birački spisak, a nikada tu nisu živeli, nikada tu nisu glasali. Jedan anketni odbor koji bi detaljno ispitao sve ove činjenice mogao bi da pomogne, da prvo sredimo stanje koje se tiču izbora od biračkih spiskova preko uslova koji vladaju u medijskoj zastupljenosti, do finansiranja političkih stranaka i samog čina glasanja izbora. Vladajuća većina bi imala većinu i u tom anketnu odboru i ja ne vidim razlog zašto nemate hrabrosti da konačno, jer i vi sami ste često isticali i volite da spočitavate razne argumente koji se tiču izbora. Evo prilike da sve raščistimo i isteramo na čistac. Kako funkcionišu izbori, ko vlada na osnovu izbora i da li su u stvari izbori farsa za građane Srbije, a da se na drugi način menjaju vlasti u Republici Srbiji?
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za… Sada, zbog problema sa elektronskim sistemom, određujem pauzu u trajanju od pet minuta. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa daljim radom. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Izvolite kolega Ćiriću.
Hoću samo da mi ponovite šta ste pročitali, koji predlog zakona?
Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Ja sam i u prethodnim predlozima govorio upravo o cilju ovih predlaganja zakona, a to je pre svega ravnomernija socijalna raspodela u Srbiji i ravnomernija regionalna i lokalna raspodela. Kolega Aleksić je govorio o tome zašto su važni ovi zakoni i zbog čega pokušavamo na najjednostavniji mogući način da ispravimo puno nepravilnosti u vezi sa tim. Od 2012. godine se usvajaju zakoni koji oduzimaju veliki deo sredstava lokalnim samoupravama. Procenjuje se oko pet milijardi dinara do sada. Videli ste strukturu i način na koji se raspodeljuju između centralnog i lokalnog budžeta, oko 11% za lokalni i oko 89% za centralni budžet, skoro devet puta više. Ovaj predlog zakona podrazumeva rešenje koje bi trebalo na relativno jednostavan način da rešava taj problem, a to je da deo prihoda, koji pripada jedinicama lokalne samouprave, a koji se prikuplja iz poreza na zarade i koji se plaća prema prebivalištu zaposlenog, usmerava u tom smislu zakonskog rešenja u vezi sa lokalnim javnim preduzećima, ali i u vezi sa centralnim javnim preduzećima. Treba uraditi preraspodelu tako da pripadaju svim lokalnim samoupravama. Dakle, pojednostavljeno rečeno, upošljeni u MUP-u, upošljeni u Elektroprivredi Srbije, upošljeni u Vojsci, daju usluge i finansirani su od svih građana Srbije, ali poreski su obveznici najčešće samo u najvećim gradovima gde rade i gde primaju svoje zarade. Dakle, ti prihodi na godišnjem nivou od poreza na zarade iznose oko 300 miliona evra i sa jednostavnom raspodelom, u ovom predlogu, se podrazumeva da se podeli proporcionalno broju stanovnika. Trista miliona podeljeno na sedam miliona je oko 43 evra po glavi stanovnika, što znači da bi na ovakav način za deset hiljada stanovnika u nekom manjem gradu, mestu u Srbiji, godišnje bilo više prihoda u iznosu od 430 hiljada evra za rešavanje socijalnih, zdravstvenih i mnogih drugih problema u prosveti. Dakle, pozivam vas da glasate, ali da bismo znali na koji način ćemo glasati, ja zahtevam da se utvrdi kvorum da bismo izvršili pravilno brojanje u vezi sa podrškom ovom mom predlogu zakona.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. (Balša Božović: Kvorum! Auuuuuu, 123!) A sada, pošto vidim da se izražava sumnja u elektronski sistem, ja je iskreno izražavam, tražim da se kvorum utvrdi prebrojavanjem narodnih poslanika. Molim da služba uđe. (Poslanici opozicije su izašli iz sale.) Konstatujem da je utvrđen kvorum, da su u sali prisutna 132 narodna poslanika. Nastavljamo sa daljim radom. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 32 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Maja Videnović: Ne radi elektronski sistem, ne može da se glasa.) (Balša Božović: Ne može da se glasa.) Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla Čevdet Ajaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? Izvolite, koleginice Videnović. (Jasmina Obradović: Nije tu.)
Ako mislite da nama smetaju ova prostačka dobacivanja koja sada doživljavamo, verujte da ste pogrešili sa kim govorite. Gospodine Arsiću, ja ću sada da obrazložim predlog anketnog odbora i onda zahtevam, s obzirom na činjenicu da ste narodnim poslanicima i građanima Srbije rekli da elektronski sistem ne radi, ja onda tražim od vas da utvrdite, na isti način na koji ste malopre utvrdili da postoji kvorum, koliko je narodnih poslanica, odnosno narodnih poslanika glasalo za stavljanje na dnevni red anketnog odbora. Ukoliko tako nešto ne učinite, već u ovom trenutku proradi elektronski sistem za glasanje, vi ćete potvrditi građanima Srbije i svima da ste bezočno, za promenu, ponovo ovog trenutka slagali. Ja obrazlažem i uverena sam da ćete podizanjem ruku i na isti način na koji smo ustanovili da ima kvoruma, znači prebrojavanjem svakog od vas, jer je utvrđeno da elektronski sistem ne radi. Ja vama verujem. Dakle, elektronski sistem ne radi, spremite se, narodni poslanici, da budemo ovde do prekosutra, jer ćete za svaki predlog pojedinačno prozivkom glasati. To zahtevam, na to imam pravo, i to ste potvrdili da tako funkcioniše. Dakle, evo ukratko da obrazložim, ovo je anketni odbor kojim tražim već godinu i po dana, od kada je predsednik Aleksandar Vučić izabran za predsednika Srbije. U danu inauguracije predsednika ispred Narodne skupštine Republike Srbije su novinarke i novinari fotoreporteri brutalno fizički napadnuti i sprečeni da rade svoj posao. Nakon toga, ja sam tražila da se formira anketni odbor, potpuno je neobično da ova većina neće da glasa za tako nešto, zato što je tog dana, kada su fizički napadnuti novinarke i novinari fotoreporteri, poslata poruka da su novinari legitimna meta. I ne samo poruka, nego je poslata poruka kako će izgledati vlast Aleksandra Vučića, u ovom trenutku kao predsednika Republike Srbije, čega smo svedoci, nažalost, i svih ovih dana da se državnim neprijateljima, nekom ko ugrožava bezbednost Republike Srbije proglašava svako ko se usudi da slobodno misli. Vidimo da se i danas novinarke i novinari proglašavaju državnim neprijateljima, i to ne od bilo koga, od narodnih poslanika SNS, od načelnika u BIA. Oni samo slede poruku koja je poslata u danu inauguracije predsednika, kada je nekažnjivo i kada je dozvoljeno fizički napadati novinare i novinarke, onda je, naravno, nekažnjivo i potpuno se podržava i skladu se politike SNS da se oni proglašavaju za državne neprijatelje. Verujem da je ovo bila dovoljna argumentacija. Sada molim da prozivkom, na način na koji je ustanovljen malopre kvorum, utvrdimo koliko narodnih poslanika i poslanica podržava da se u Skupštini Srbije govori o tome i utvrdi činjenica o okolnostima koje su dovele do toga da se brutalno i fizički napadnuti novinari. Kolege, računam na vašu podršku. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog o dopuni dnevnog reda. (Maja Videnović: Ko je za, neka digne ruku.) Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. (Maja Videnović: Rekli ste da ne radi elektronski sistem.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Balša Božović: Podigao sam ruku, gospodine Arsiću.) Kolege poslanici, nemojte da ste tako nervozni. Nemojte da ste toliko nervozni, evo, ja sedim već četiri sata ovde bez prekida, nisam izgubio živce, moraćete i vi da naučite da budete strpljivi. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li neko želi reč? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, očigledno je da savez lopuža, prevaranata i ljotićevaca plus jedan stečajni upravnik danas nema koordinatora. Boškić je otišao, zaboravio da se vrati, a ja vas molim da smirite ovaj zverinjak, neko je izgleda zadrmao kavez, ja ne znam šta se dešava, ali bih voleo da vi to smirite. Dakle, ovde je Saša Radulović pričao o dostojanstvu, Saša Radulović koji je napravio nekoliko stranaka, Marinika Tepić je samo u protekla tri meseca promenila četiri stranke. Dragi moji građani, sada vidite ko je vodio državu, nije ni čudo što je ona propala. Dakle, upropastili su je, upropastile su je razne lopuže, od stečajnih upravnika do stranke bivšeg režima. To je bio udruženi zločinački poduhvat. Danas pokušavaju razni, lažni Vlasi, izleću, uleću ovde, neke fizičke aktivnosti sprovode, poslanici koji rade za istu platu, vrše opstrukciju, ja tražim da se proveri koliko je Saša Radulović bio u ovoj Skupštini, sa gitarom i bez gitare, a koliko je bila moja malenkost. Dakle, oni koji veoma retko dolaze u ovu Skupštinu, koji imaju iste plate kao što imam ja, oni čije stranke dobijaju znatan novac iz državne kase, dakle, oni danas opstruišu ovaj parlament. Pa, da kažemo, recimo, Saša Radulović, svojim poslanicima, kao što je Stamenkovićka, koja ovde neovlašćeno čupa tuđe kartice, da joj uplaćuje po 800 hiljada dinara na račun firme. Firme se veoma čudno zovu, pa ću probati to da saznam, kao što,evo vidite koje su fizičke aktivnosti u toku. Dakle, na račune tih firmi, čiji su vlasnici Macura, gospođa Nikolić, koja više ne dolazi, samo za kliktanje su dobili po 800 hiljada dinara. Dakle, Saša Radulović, koji je govorio o parazitskom sistemu, partokratskom sistemu, koji je, dok je bio ministar, zaposlio, recimo, Ivana Ninića, člana svoje stranke, Dušana Pavlovića, zvanog pornićarac, Miroslavu Milenović, Aleksandra Stevanovića svog kuma i desnu ruku, koji ga je napustio, sa platom od 113 do 120 hiljada dinara. Dakle, takvi ljudi pričaju o parazitskom i partokratskom sistemu, takvi ljudi danas remete rad ove Skupštine, prave ovde neke selfije. Nije ovo likovna akademija, ovo je Narodna skupština, i cilj nas u većini je da podignemo ovu državu koju su oni gurnuli nekoliko dna, ispod dna. Dakle, naš cilj je da podignemo ekonomiju, politički ugled ove države. Sa ovakvim ljudima koji preko pokušavaju da devalviraju rad ove skupštine, mi to nećemo dozvoliti.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, kojoj su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojčić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? Kolega Vesoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Pre nego što počnem da obrazlažem predlog deklaracije, reći ću dve reči, a onda ću te dve reči obrazložiti na kraju. Ružno i tužno, su dve reči koje želim da kažem, a reći ću vam šta sam mislio kada sam to rekao. Što se deklaracije tiče, ona se oslanja na onu deklaraciju o kojoj sam malopre pričao. Pošto se mi kao većinski srpski narod u Srbiji odričemo srpskog jezika, onda nam uopšte nije teško da se odreknemo svega onoga što su Srbi pisali na pismu koje nije ćirilično. Dakle, svega onoga što su Srbi na teritorijama na kojima su večno živeli, a koje danas nisu u okviru Republike Srbije, a što po međunarodnim standardima, među jezicima koja koriste latinična pisma, ne navodi se srpski jezik, zbog čega se sve što je do sada napisano latinicom na srpskom jeziku u svetskom bibliotečkom fondu knjiži u Hrvatsku kulturnu baštinu. I, onda ćemo mi, pošto ne želimo da ovakvu deklaraciju izglasamo, da se odreknemo i Gundulića i Držića i Mažuranića, mi ćemo se odreći i onih koji nisu bili pisci, ali su bili Srbi katoličke vere, kao što su Valtazar Bogić, kao što je Ruđer Bošković. Odreći ćemo se svega onoga što smo u stvari, mi. U isto ono vreme kada se u nekom Saboru, u zemlji koja nam je susedna, donosi odluku da svako ko je bio u redovima vojske, je ratni zločinac, u isto vreme kada 100 hiljada razularenih razbija srpsku tablu, koja je ćirilicom napisana. Mi ćemo ovde da ćutimo, jer je ovo podneo neko iz Srpskog pokreta Dveri, i reći ćete da je u redu da se toga odreknemo, i nećete glasati jer vam nalaže partijska disciplina. A, ja vas molim da razmislite. Ružno je što ovako radimo, što kažemo da je nešto tačno, a tačno nije, a tužno je, što gotovo niko, za ovakvu deklaraciju neće glasati. Ja ću je uporno podnositi, i uporno ću vas moliti, kažem vam, moliti, da shvatite da je ovo bitno za srpski narod i za našu budućnost. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade UAR, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije prisutan u sali.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra. 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. aprila 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti „Sava mala“ i utvrđivanju činjenica i odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. i predsedničkih izbora 2017. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavije i izgradnje muzičke fontane, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredi između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem Ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „Žuta kuća“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Republike Srbije 2014. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja Ambasade SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine, tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost kako bivših, tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „MEI TA“ u Bariču, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovonosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora za Projekat „Beograd na Vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Ugovorom Republike Srbije i firme „Al Rawafed International Investment“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i „Etihad ervejz“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj „Er Srbija“, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji se u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodne banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković, stekla četvorosoban stan u Novom Sadu, od 144 metra kvadratnih za koje je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzela na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Balša Božović i Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović 4. decembra 2017. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanje činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine grada Beograda, održanih 4. marta 2018. godine od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Srđan Nogo, Boško Obradović, Marija Janjušević, Dragan Vesović, Ivan Kostić, Zoran Radojčić i Miladin Ševarlić, 22. marta 2018. godine. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Nogo.
Svako ko je učestvovao na izborima zna koliko su oni haotična jedna pojava. Desetine hiljada ljudi koji rade po biračkim odborima, velika tenzija, često se radi i po 24 časa dnevno i u celom takvom prostoru i takvoj klimi jasno je da postoje brojne mogućnosti za zloupotrebu i malverzacije. Toga nije imuna ni jedna zemlja. Videli smo da je u jednoj Americi na izborima za predsednika, ovim poslednjim, Hilari Klinton ukrala između četiri i 11 miliona glasova, što joj nije naravno bilo dovoljno za pobedu, na svu sreću. Tako i u drugim zemljama i okruženja i po Evropi, niko nije imun na mahinacije na izborima i naročito je to karakteristično za vlast, jer vlast kada je u poziciji vršenja efektivne vlasti, znači kod nje je i nož i pogača. Ona ima i većinu u izbornoj komisiji, kontroliše birački spisak, kontroliše medije i sasvim je logično da ima veliku prednost i mogućnost da te izbore sprovede kako njoj odgovara. Najbolji primer, ja mislim, za to je u regionu Crna Gora koja je to dovela do savršenstva. Mi, odnosno naša vlast se ovde trudi i pokušava da kopira takav jedan model, ali tamo je najbolje uspeo i najbolje je prihvaćen. Zato mi predlažemo anketne odbore koji bi ispitali i poslednje održane lokalne izbore u Beogradu, ali i sve izbore koji su održavani u prethodnim periodima. Evo da se skupe predstavnici svih poslaničkih grupa i da mi zaista vidimo na kakvim propisima i na kakav način smo mi birani, da vidimo kakav je birački spisak, da vidimo kakva je bila medijska zastupljenost, da vidimo kako protiču finansije kroz finansiranje političkih aktivnosti i političkih stranaka. Na osnovu toga možemo da izvučemo i određene zaključke. Ne vidim razlog zašto se vlast plaši formiranja ovih anketnih odbora, pogotovo što i sami često govore i pozivaju se na dešavanja koja se tiču izbornih procesa. Ja znam da je u prošlosti bilo raznih slučajeva. Znate, ovde imate veći birački spisak od realnog stanja. Imate veliki broj lica koja su napustila Srbiju ili su fiktivno bila prijavljena u Srbiji radi dobijanja srpskih pasoša da bi mogli lakše da putuju i koji ovde neće sigurno glasati. To vlast svaka zna i onda taj višak u biračkom spisku, odnosno takvu jednu mogućnost može manipulativno da iskoristi u svoju korist. To je veoma čest slučaj. Malo pre sam i pominjao ljude koje nam vraćaju readmisijom, pa savršeno je za vlast, ona tačno zna ko je blokiran u tom trenutku u kojoj zemlji, sigurno se neće pojaviti i odatle nam oni famozni pozivi za listiće na glasanjima, koje smo viđali baš na izborima zadnjim u Beogradu, gde je bilo dosta lica koja imenom i prezimenom se vide da nisu lica srpske nacionalnosti. Jedan ovakav anketni odbor pomogao bi da se istina istera na čistac, sasvim sigurno, pošto imamo ovde i anketni odbor iz 2016. godine, da vidimo konačno šta se dešavalo 2016. godine, da li je Aleksandar Vučić, kako ga vi nazivate, taj Skot, koji ubacuje ljude u Skupštinu ili nije ili da li je možda neka druga opoziciona lista, konkretno gde je Čedomir Jovanović, Boris Tadić i Čanak, ušla na nezakonit način.
Zahvaljujem kolega Nogo. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 7. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o PDV, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 12. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 22. novembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 12. februara 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima koje je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 7. maja 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 13. oktobra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o izmeni Zakona o presađivanju ljudskih organa, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 17. maja 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema Prva Petoletka Trstenik, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 22. marta 2018. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o opštem upravnom postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 06. oktobra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 29. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 13. septembra 2017. godine. Da li neko želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za ne rešavanje problema građana Republike Srbije zaduženih kod poslovnih banaka kreditima indeksiranim u švajcarskim francima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić 6. juna 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite kolega.
Zahvaljujem, predsedavajući. Krediti u švajcarskim francima pogodili su između 20 i 30 hiljada porodica, što je nekih 100.000 građana Srbije. Godinama, evo, već sad će deseta godina kako ti ljudi imaju probleme. Oni kao pravno neuke stranke, čak mnogi od njih su radili u bankama, pa zamislite da ni oni nisu znali kakve posledice ostavljaju krediti u švajcarskim francima i koliko je nezgodno i opasno za populaciju. Svi ti problemi rešeni su u državama okruženja i državama EU. Prošle godine Evropski sud pravde je svojom presudom praktično stavio tačku na to pitanje. Ti ugovori se smatraju ništavim i nalaže se sudovima, članicama EU, da moraju da primenjuju odluku Evropskog suda pravde i ispitaju da li su klijenti bili dovoljno informisani. Nigde, ni u jednom slučaju ne postoji dokaz o dovoljnoj informisanosti klijenata. Mi smo o ovom pitanju često raspravljali u Narodnoj skupštini i ukazivali na potrebu da se tim ljudima pomogne. Nažalost, do dana današnjeg nema rešenja. Gluva za njihove probleme bila je i Narodna banka Srbije, a pre svega gluvi su sudovi Srbije koji bi morali da reše ovo pitanje. Vrhovni kasacioni sud je morao da zauzme stav i obećao je bio zauzimanje stava do početka oktobra ove godine kojim bi naložio kako bi niži sudovi trebalo da presuđuju u sudskim postupcima pokrenutim protiv banaka. Nažalost, pravosuđe u Srbiji je rak-rana. 75% problema Srbije rešilo bi se pravosuđem. Na stranu političari, kakvi god da su političari, da vi imate sudije i tužioce ne bi bilo problema u ovoj državi, morali bismo svi da primenjujemo zakon i političari bi se brzo doveli u red. Ni na jednom pitanju pravosuđe Srbije se skoro nije pokazalo, a evo i na pitanju kredita indeksiranih u švajcarskim francima. Ti krediti bi morali biti ništavi i ti ljudi bi morali biti obeštećeni. Mi kao Narodna skupština ne možemo da se pravimo da taj problem ne postoji i moramo da formiramo anketni odbor koji bi preispitao šta radi pravosuđe, jer, podsećam vas, mi smo zakonodavna i kontrolna vlast. Ako jedna grana vlasti zakazuje i ne radi svoj posao, hajdemo mi da vršimo našu kontrolnu funkciju, jer mi smo ti koji predstavljamo građane i predstavljamo narod u Srbiji. Pa da vidimo kakve su veze između poslovnih banaka i sudova u Srbiji, da vidimo koji to sve faktori utiču na odlučivanje sudija, a da nisu zakon. Jer, sudija mora isključivo da se drži zakona a ne nekih drugih faktora, ne nekih pritisaka, kakve god prirode bili da li su politički, da li su finansijski, da li su iz zemlje, da li su iz inostranstva. Da tim anketnim odborom isteramo stvari na čistac, da vidimo kako i zašto postupaju sudije u ovakvim slučajevima indeksiranim u švajcarskim francima i da spasemo te ljude. Jer, 100.000 ljudi, preko 20.000 porodica, možda i celih 30.000 očekuje od nas pomoć. Mnogi od njih ne mogu još dugo da izdrže. Koliko je unesrećenih ljudi, hajdemo da im pomognemo i da učinimo jedno veliko delo. Molim kolege poslanike da glasaju za predlog ovog anketnog odbora.
Zahvaljujem, kolega Nogo. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika, od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 16. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? Da. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. „Narodna skupština Republike Srbije izražava posebno poštovanje i odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote boreći se u ratovima na strani države Srbije, Narodna skupština Republike Srbije predlaže da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima kako njihova ne bi bila zaboravljena“ su neke od stavki koje u ovoj deklaraciji predlažemo. Dakle, imamo dužnost, imamo obavezu, imamo pravo na sećanje na sve one građane nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote u ratovima za otadžbinu svoju i našu zemlju Srbiju. Kada sam predlagao ovu deklaraciju, razmišljao sam o čemu da vam pričam i svaki put kada je budem predlagao spomenuću vam nekoliko velikih imena koji su dali ono što je najpreče – svoje živote za našu zajedničku otadžbinu. Ne znam da li da počnem od junaka u odredima vojvode Jovana Dovezenskog iz sela Dovezenci koji je oslobađao staru Srbiju, odnosno Maćedoniju, a u vreme između dva rata sedeo u ovom zdanju isto kao i mi, kao poslanik Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca i, verujte mi, svoje funkcije obavljao sa puno više dostojanstva. Da li da spomenem Šemsa Midovića iz Četvrtog muhamedanskog bataljona 10. puka koji je branio naš prestoni grad, a u kome danas sedimo? Da spomenem Fehima Musu Kadića, nosioca Karađorđeve zvezde, majora kraljeve vojske koji je, nažalost, u Drugom svetskom ratu, pošto je bio po nečijim procenama na krivoj strani, tada streljan od komunista. Imamo li pravo da zaboravimo njih i još mnoge koji su svoje živote dali za našu zemlju? Koja nam je preča dužnost nego da one koji su žitelji naše otadžbine, a nisu Srbi, uvek pamtimo i da ih se uvek sećamo. Opet vas, kao čovek, a potom i kao narodni poslanik, molim da za ovakve deklaracije, bez obzira na stranačku pripadnost, glasate po savesti, a ne po zvonu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa stanjem u Javnom preduzeću „Pošte Srbije”, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić 10. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? Da. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dok sam malopre pričao o onim deklaracijama, zaista ja pričam o njima sa puno patriotskog i nacionalnog oduševljenja. O osnivanju i predlogu za osnivanje ovakvih anketnih odbora pričam sa puno rezigniranosti, jer se ovakve stvari dešavaju u našoj zemlji. Dakle, nešto je trulo u državi Danskoj i bolesti, nešto je trulo u Javnom preduzeću „Pošte Srbije“ i bolesno. Zato mi iz Srpskog pokreta Dveri predlažemo da se formira anketni odbor koji bi ispitao sledeći red činjenica – zašto npr. nije do kraja sproveden javni konkurs za izbor direktora Javnog preduzeća „Pošte Srbije“ koji je raspisan, dobro ste čuli, 10. marta 2017. godine, a danas je mesec oktobar 2018. godine. Prošlo je od tada više od godinu i po dana. Imamo direktora u stanju v.d. direktora što je po zakonu nemoguće. Zašto i dan danas Mira Petrović obavlja funkciju v.d. direktora, po čijoj odluci ili mimo koje pravde i kog zakona? Zahtevamo da se ispitaju činjenice o potpisivanju ugovora o autorskim pravima od šest miliona evra sa „Junajted medija grupom“. Da li će neko o tome da nam kaže nešto određenije ili će da nam kaže kakve su to i koje činjenice o potpisivanju ugovora „Pošta Srbije“ sa firmom „Ineks plus“? Ima li nameru neko da nam objasni zašto od 2017. godine traju protesti radnika „Pošte“ i da je nakon tih protesta 47 radnika „Pošte“ suspendovano sa svog radnog mesta, a da o tome i dan danas se ćuti? Ima li nameru, na kraju, neko da nam kaže o ukupnom poslovanju „Pošte“? Kakvo je ono i zašto je takvo kakvo je inače? Ako je sve ovo ovako, a o tome se uporno ćuti, mi predlažemo da se formira jedan anketni odbor koji će o ovom predlogu, koji sam inače ubeđen da niste čitali, jer da ste ga pročitali videli bi koliko je smislen, u roku od 30 dana od dana konstituisanja da nam da odgovore na ova pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neisplaćenim dnevnicama za ratne vojne veterane, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić, 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine predsedavajući, malopre je uvaženi kolega Delić pričao o jednoj oblasti koja se preklapa sa ovom oblašću, a mi opet iz Srpskog pokreta Dveri predlažemo da se formira anketni odbor radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neisplaćenim dnevnicama za ratne vojne veterane. Naime, uopšte nije sporna priča da je svakom kome je naša otadžbina u srcu nešto što je najpreče sloboda i svi oni koji su se u nekom davnom periodu koji se malopre spominjao i u nekom skorijem periodu o ljudima o kojima sada pričam odazivali časnim pozivima da učestvuju u odbrani otadžbine su išli kao ljudi koji zaslužuju svaki vid poštovanja. Nakon ovih zadnjih sukoba koji su bili u zemlji Srbiji šta smo mi kao država Srbija uradili sa onima koji se danas mogu svrstati u vojne veterane? Uradili smo vrlo malo ili gotovo ništa. Da bi se ta stvar ispravila i da bi se rešila pitanja koja su važna za deo ljudi koji su učestvovali u takvim dejstvima zadatak anketnog odbora bi bio da sagleda činjenice i okolnosti na prvom mestu u vezi sa neisplaćenim dnevnicama za ratne vojne veterane i to u vezi sa umanjenjem priznatih prava iznosa za isplatu boraca vojnih invalida i porodica palih boraca, da izvrši adekvatnu primenu pravilnika o ortopedskim pomagalima jer mnogi imaju potrebu za takvim pomagalima pošto su svoje delove tela dali u takvim dejstvima, da pogledamo šta je najzad sa izgradnjom stanova koja je išla iz japanske donacije, a o kojoj i dan danas nemam odgovore, da utvrdimo kriterijume za finansiranje boračko-invalidskih udruženja, kojih ima u gotovo svim našim gradovima i da omogućimo korišćenje, odnosno onemogućimo korišćenje ličnih podataka od strane trećih lica i dospevanje tih podataka u javnost osoba koje su u ovakvim dejstvima učestvovali. Koliko je to bitno, najnovije svetlo baca ovo što se dešava u susednoj zemlji, Republici Hrvatskoj, da svi oni koji su srpske nacionalnosti, a koji su učestvovali u borbeni dejstvima mogu da za tu državu budu potencijalni ratni zločinci. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom RTS, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Marija Janjušević, Srđan Nogo, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić, 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Sličan predlog išao je još od nekoliko kolega iz opozicije, pošto se ovde radi o RTS koji sebe predstavlja kao zvanični Javni medijski servis za istinito obaveštavanje, a inače i u opisu po Zakonu o radu RTS njegov rad bi se trebao zasnovati na sledećim principima – istinito nepristrasno, potpuno i blagovremeno informisanje, nezavisnost uređivačke politike, poštovanje profesionalnih standarda i kodeksa, zabrana svakog oblika cenzure i nezakonitog uticaja na rad redakcija i novinara, kao i nezavisnost od izvora finansiranja. Od svega ovoga što sam pročitao u životu gotovo da ničega nema. RTS je postao medijsko glasilo ne znam čije, ali ne svakako svih građana Republike Srbije, jer sam i ja građanin Republike Srbije, a s obzirom da nam je uskraćeno pravo da se mišljenje koje je različito od mišljenja većine koju ja inače, mišljenje većine, ne prihvatam, ali ga odobravam, voleo bih samo da se i moje mišljenje, koje je od strane većine verovatno neprihvaćeno, bude slobodno iskazano. Tu funkciju bi trebalo da ima RTS. Tu funkciju RTS nema i zato Srpski pokret Dveri zahteva formiranje anketnog odbora koji će da ispita da li RTS radi u skladu sa onim što mu je propisano zakonom ili RTS radi na način na koji smatra da treba da radi pod blažim ili većim, tvrđim ili mekšim pritiskom vladajuće koalicije. Kako je moguće da na RTS nema ni jedna politička emisija gde bi svoje stavove sučelili predstavnici vlasti i opozicije i na taj način pružili mogućnost narodu da proceni ko je od nas u pravu, a ko je od nas u krivu? Zato predlažem, koliko god da vam to izgleda sa vašeg aspekta neispravno, da ovakav anketni odbor podržite jer svet je ovaj kao meridijan, ko bi gore, eto ih doli, a koj doli gor ostaje, kolo se vrti, trebaće nekada nezavisni mediji onima koji su danas u vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za prebijanje novinara na dan polaganja predsedničke zakletve, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Dragan Vesović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja ispravnosti stranih vakcina, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Izuzetno važna tema. Ja sam po struci zdravstveni radnik i svi mi, koji smo studirali fakultete koji su vezani za medicinske struke, znamo kolika je važnost i koliki je značaj vakcinacije. Niko od ljudi, koji su ozbiljno u struci, neće činjenicu da je to jedno od najvećih medicinskih dostignuća, moći da stavi u drugi plan. Međutim, u nekom periodu koji je neposredno iza nas, doživeli smo da nam u 21. veku deca umiru od bolesti koje bi trebale da budu iskorenjene da se proces vakcinacije normalno primenjivao. Onda smo dočekali i da struka ćuti, a da razni, sa raznih televizija, iz raznih rijaliti programa, nazovi medijske zvezde i nazovi osobe stručne, daju savete da li trebamo da vakcinaciju sprovodimo ili da je ne sprovodimo. U razgovoru, kao osoba koja se sreće sa obe grupe ljudi, pitao sam ljude koji pripadaju grupi koji su protiv vakcine - šta im je najveći problem? Najveći problem je ovo što smo u predlogu ove odluke o anketnom odboru istakli. Najveći problem im je nepoverenje u samu vakcinu, jer vakcina nije proizvedena u državi Srbiji, a ne veruje se vakcinama koje dolaze sa strane. Nekada u zlatno doba, kada je ova država bila veća i funkcionalnija, a za koje imam podjednaku želju kao i vi, da se vrati, Institut „Torlak“ je bio taj koji je pravio naše vakcine. Danas one u najvećoj meri, za najveći broj oboljenja, dolaze iz inostranstva. Zato predlažemo da vidimo na koji način Institut za virusologiju vakcine i serume „Torlak“, vrši kontrolu i utvrđuje ispravnost vakcina inostranog proizvođača koji se koriste za obaveznu imunizaciju dece. Zato predlažemo da se u okviru Instituta za virusologiju vakcine i seruma „Torlak“, postavi referentna laboratorija koja će da ispita uzroke i uzorke uvezenih vakcina da bi i ovaj mali deo sumnje koji, kažem, nestručnoj javnosti postoji, odagnuli i da bi mogli da ono što je najveće dostignuće primenjujemo na opštenarodnu polzu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za privatizacije banja, izvora pijaće vode i imovine PIO fonda, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dakle, tema ovog anketnog odbora bila bi pijaća voda, privatizacija banja u Srbiji i PIO fond. Pošto su banje u Republici Srbiji od izuzetnog značaja, kako za građane Republike Srbije tako i za ekonomsko jačanje čitave države, postavlja se pitanje ko je i zbog čega dao odobrenje da se po očajnom modelu privatizacije naše banje privatizuj? Osnovna teza za sprovođenje otimanja i urušavanja banja bila je da su banje siromašne, da ne mogu same sebe da obnove i da bi bilo dobro da ih privatizujemo. Međutim, mi smo umesto toga da država dozvoli da oni koji su pravi vlasnici banja, a to su svi korisnici PIO fonda i oni koji ga i dan danas pune. Dakle, svi građani koji su zaposleni, svi penzioneri, invalidi rada itd, koji su pravi vlasnici banja, ne mogu o tome da odlučuju zato što je država podržavala PIO fond, a privatizovala banje. Dakle, pravi vlasnici banja i čitave imovine PIO fonda koja, podsetiću, iznosi oko 10 milijardi evra, ne mogu da odlučuju o sudbini naših banja, a takođe ne mogu da odlučuju ni o sudbini sopstvenih izvora pijaće vode. Šta je država uradila? Država privatizuje izvore pijaće vode, a podržavala je PIO fond i onemogućila građane da o svemu tome zajednički odlučuju. Pijaća voda je jedan od razloga za ratove u Africi i na Bliskom istoku, a mi ovim resursom obilujemo, ali on nije beskonačan. Dakle, treba ga sačuvati. Zbog toga smo i predložili da jedan anketni odbor zapravo dovede u red sva ova pitanja, da se odgovorni za sadašnje stanje prikažu javnosti imenom i prezimenom, jer ovde još uvek imamo šanse da sve te banje sačuvamo i da uvedemo neki red. Moram da kažem da sam izuzetno zabrinuta izjavom ministra LJajića, koji je rekao da će prve banje, koje će biti privatizovane, biti Vranjska banja, Sijarinska banja i Kuršumlijska banja. Nije mi odgovorio na moje pitanje, da li on to pravi nekakvu zelenu transferzalu i zašto se privatizuju banje na krajnjem jugu Srbije. Dakle, jedno obrazovanje anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za privatizaciju banja, izvora pijaće vode i imovine PIO fonda još uvek nam može sačuvati tih deset milijardi. Hvala vam za vreme.
Zahvaljujem koleginice Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa efektom subvencionisanja stranih preduzeća u Republici Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić i prof. dr Miladin Ševarlić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Zadatak ovog anketnog odbora bio bi da sagleda činjenice i okolnosti u vezi sa efektom subvencionisanja stranih preduzeća na teritoriji Republike Srbije, te s tim u vezi da utvrdi iznos ukupnih sredstava koji je odobren, odnosno ukupan iznos sredstava koji je isplaćen kao podrška stranim investitorima u Republici Srbiji u periodu od 2012. do 2018. godine, popis svih preduzeća i iznosa koje su dobili i iskoristili za ovu vrstu podsticaja datu od strane Vlade Republike Srbije i, naravno, da se utvrdi i efekat dodeljivanja ovih sredstava. Podsetiću, upravo taj period od 2012. do 2018. godine je i period kada je javni dug Republike Srbije porastao oko 10 milijardi evra, za ovih šest godina. Dakle, Srpski pokret Dveri zaista nije protiv investicija. Naravno da su nam potrebne razvojne investicije i da su strani investitori dobrodošli da investiraju u Srbiju, ali bilo bi normalno da posle šest godina tolikog ulaganja Srbija vidi neki pozitivan efekat. Koliko mi je poznato, mi ne znamo kolika su to sredstva koja smo mi uspeli da uštedimo, da pričuvamo, standard građana Republike Srbije nije se popravio, strane kompanije ne uplaćuju profit ovde, prikazuju poslovanje sa gubitkom. Dakle, prosto nešto nije u redu. Možda Srpski pokret Dveri nije u pravu. Dajte da formiranjem jednog anketnog odbora utvrdimo da li je tačno da su subvencije stranim kompanijama izuzetno štetne za domaću privredu Republike Srbije ili mi možda još više novca treba njima da damo. Dakle, kada to bude transparentno, mi ćemo pozdraviti sve ove mere koje SNS ovde preduzima, ali to bi značilo da se i javni dug smanjuje, a ne povećava. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 17. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Izvolite.
Predložili smo deklaraciju o zaštiti porodice u Srbiji, prosto zato što smatramo da to jeste ključ uspeha Srbije, to je način da izađemo iz ove situacije nezavidne u kojoj smo sada u pogledu demografske politike, ekonomske i svake druge. Mi se danas pridružujemo i koleginici Macuri, podržavamo i akciju „Mame su zakon“. Zašto? Zato što je danas porodica ugrožena, zato što barem deklarativno Srbija mora jasno da kaže da je prijatelj porodice. Porodica u Srbiji morala bi biti zasnovana na bračnoj zajednici muškarca i žene i osnovna ekonomska jedinica. Na taj način mi ćemo odgojiti zdravo potomstvo, mi ćemo imati i ekonomsku sigurnost i tvrdim da je porodica najveći nacionalni resurs Republike Srbije. Premijerka Ana Brnabić smatra da ova deklaracija Srbiji nije potrebna. Nisam primetila da je ona nešto pametno i novo uradila u demografskom savetu. Tvrdi se da će uskoro da krene i promocija istopolnih brakova. Dakle, jasno je meni zbog čega poslanici SNS ne smeju da glasaju za ono što i sami intimno osećaju, da glasaju da Srbija bude država prijatelj porodice. Ja sada apelujem na savest svih vas i nadam se da ćete podržati, da kažem, barem deklarativno, da prihvatate da Srbija treba da bude zaštitnik i prijatelj porodice. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom RTV-a, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ono što Srpski pokret Dveri želi jeste da se anketnim odborom utvrdi da li su javni servisi građana Srbije zaista javni servisi, da li zaista izveštavaju u interesu građana Srbije ili prosto služe režimu za obmanu, a posebno u vreme izbora za učešće u izbornoj krađi. Mislim da je svima jasno da RTV isključivo štiti interese režima, obmanjuje građane i ne radi ono za šta je građani Srbije i konkretno AP Vojvodine, plaćaju. Lično bih bila veoma zahvalna svima urednicima na RTV-u ako bi barem kada govore o južnoj pokrajini naglasili kada govore o Kosovu i Metohiji – kvazidržava Kosova, lažno proglašena država Kosova, a ne kada o njoj govore da se ponašaju onako kako se danas ponaša Kajl Skot ili Skat, ne znam kako ste se dogovorili da ga zovete. Dakle, kada bi svi učesnici u izveštavanju sa medija svakodnevno barem dva puta ponovili kvazidržava Kosovo, lažna, samoproglašena država Kosovo, klima u našem društvu bi se promenila i ljudi ne bi bili tako apatični i veleizdaja Kosova i Metohije ne bi bila moguća i ne bismo bili na ivici kao što smo sada. Hvala svim novinarima koji će me poslušati i koji će učestovati barem na taj simboličan način u borbi za očuvanje Kosova i Metohije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa privatizacijom Studija B, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Kada je Studio B u pitanju, stvar je veoma jasna. Dakle, 1992. godine zaposleni u Studiju B otkupili su 80% ovog studija i njihova imovina je oteta. Izopštena je na sednici Skupštine grada Beograda iz imovine grada i ostavljena na milost i nemilost privatnicima. Dakle, država je omogućila pljačku pravih vlasnika Studija B, a to su oni koji su bili zaposleni 1992. godine. Jednim anketnim odborom makar bi bili obeštećeni, makar bi čitava javnost bila informisana da država javno pljačka i da gradske vlasti to odobravaju.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju, koju je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, govoriću o eksternim organizacijama. Pre mene je govorila majstorica trećeg stepena velike masonske lože u Srbiji. Da li je to ekstremna organizacija, tajno društvo? Jeste. Ne znam da li je to dobro ili loše, ali Boško Obradović je ovde tvrdio da je to nešto najgore, a sve vreme pored njega je sedela majstorica velike ženske lože, Marija Janjušević, u Srbiji. Da podsetim, grčka i SPC anatemisala je masoneriju. Dakle, jedna organizacija koja hoće da bude pravoslavna, srpska, porodična, kako se izdaju, sve vreme pored sebe za funkcionera te organizacije imaju veliku majstoricu velike masonske lože treći stepen, ili kako se to već zove. Kaže srpska crkva ovako – Srpska pravoslavna crkva je anatemisala masoneriju i svako ko se uključi u rad slobodnih zidara odstupa od hrišćanstva. Moram da podsetim i SPC na njen stav, tim pre što on više puta ponavlja, pa kaže - tako je masonerija, slobodno zidarstvo, magijska religija potpuno različito odvojena i strana hrišćanskoj veri. Dakle, neko ko se izdaje za hrišćansku pravoslavnu organizaciju trebalo bi to da zna. Pravoslavna crkva okarakterisala je masoneriju kao lažni antihrišćanski sistem. To su stavovi crkve o toj organizaciji. Dalje, bugarska ATAKA, Boško Pernar, dakle ovo je Boško Pernar, oni pričaju o genocidu NDH, ali ne spominju „Oluju“, Boško Pernar sa Obradovićem i sa ustašama. Taj isti Boško Pernar kaže – oni koji su proterali Srbe iz Krajine tijekom „Oluje“, su same srpske vođe. Da li se sa ovim, ta organizacija koja zove sebe srpskom pravoslavnom, složila sa Boškom Pernarom da su Srbi proterali sami sebe. Dalje, Boško Pernar da ne spomiljem bugarsku ATAKU, koja pledira da uzme deo naše teritorije, kaže da Srbi treba da priznaju genocid u Srebrenici. Da li to znači da se Dveri Boška Obradovića sa tim složila. Kaže – sve dok Srbi ne priznaju genocid u Srebrenici, neće biti dobro. To kaže Boško Pernar, dragi gost organizacije koja sebe naziva srpske dveri.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom REM u toku izbornih kampanja 2014, 2016, 2017. i 2018. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Marija Janjušević, dr Dragan Vesović i Zoran Radojičić, 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Da, izvolite.
Predsedavajući zahvaljujem. Anketni odbor koji bi se uopšte bavio REM-om zapravo bi imao jedna logičan zadatak da konstatuje da REM ne postoji, da je REM sam sebe proglasio nevažnim, nebitnim i da jedino što čine jeste zagađivanje javnog medijskog prostora tako što štite Pink i štite sve emitere rijaliti programa. Rijaliti jeste glavni generator ove pošasti u Srbiji, jeste glavni čuvar režima i REM je njihova produžena ruka. To jednostavno treba konstatovati. Treba konstatovati da nisu kontrolisali rad Pinka od 2014. godine do 2017. godine kada su oni poreze i sve ostalo plaćali Republici BiH, a zapravo sve protivzakonito snimali u Srbiji, ali doći će vreme da se neko time i pozabavi i da se naravno pozabavi savetnicima REM-a koji su o svemu ovome ćutali, koji redovno primaju platu koju im uplaćuju emiteri i građani Republike Srbije. Dakle, tome jednostavno mora doći kraj. Ako njih već nije sramota da ne rade ono za šta su pozvani, onda ih jednostavno treba ugasiti i oformiti telo koje će zaista da se bavi kontrolom medijskog prostora i koje će sprečiti izborne krađe i omogućiti u vreme izbora pravilno informisanje građana Srbije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 narodna poslanika. (Narodni poslanik Saša Radulović jede sendvič u sali.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Kolega Raduloviću, ja bih samo iskoristio priliku pre nego što nastavimo sa radom da vas zamolim da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije i da shodno odluci o unutrašnjem redu, a trebali ste do sada da je sagledate i da znate detalje te odluke, unošenje i konzumiranje hrane u salu tokom zasedanja nikako nije dozvoljeno. Ne možete vi dobiti reč. [[Branka Stamenković: Pa, dajte pauzu za ručak.]] Molim vas da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije i da to ne činite. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su Narodnoj skupštini podneli …. (Narodni poslanik Saša Radulović prilazi stolu predsedavajućeg.) Najpre, nisam vam dozvolio da priđete. (Saša Radulović: Ja sam došao da vas pitam.) Nisam vam dozvolio da priđete. Molim vas da se udaljite. [[Saša Radulović: Dajte pauzu ili nešto.]] Molim vas da se udaljite, jer upravo čitam dopune dnevnog reda. (Saša Radulović: Ne znam kako drugačije da jedem i radim.) Hoćete li molim vas da se udaljite. [[Saša Radulović: Da li hoćete da date pauzu?]] Izričem vam opomenu, gospodine Raduloviću. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marija Janjušević i Boško Obradović, 23. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Radi se o veoma važnom zakonu o sprečavanju diskriminacije, koji je u suštini Srbiji zaista bio neophodan, ali nažalost on nije donet u vreme kada je bilo evidentno da su deca, romska populacija, osobe sa invaliditetom u Srbiji diskriminisane, već je trebalo da se umeša EU i da pod prisilom usvojimo Zakon kada je to zahtevala LGBT populacija. Oni su se, naravno, nekako uklopili u te osetljive grupe iako nikako nisu mogli da dokažu gde su to tačno bili diskriminisani, i nakon uvođenja ovog zakona, negde su oni dobili najviše satisfakcije. Deca, Romi, osobe sa invaliditetom i dalje su izloženi diskriminaciji, dok su LGBT aktivisti profesionalni, dobili čak i to da imaju svoju premijerku, ali ni time oni nisu zadovoljni, idemo dalje, vrši se veliki pritisak da oni uđu u udžbenike i da deca čak i u predškolskom uzrastu budu izložena seksualizaciji. Predložila sam izmene ovog zakona o sprečavanju diskriminacije, tako da budu u skladu sa Ustavom Republike Srbije i da roditeljima omoguće da svoju decu vaspitavaju kako im to Ustav i garantuje, u skladu sa svojim moralnim, verskim i tradicionalnim načelima. Upravo te sitne izmene koje sam predložila, garantovaće da naša deca neće biti izložena preranoj seksualizaciji, niti promociji LGBT ideja. Zbog toga vam hvala što ćemo mi ovim izmenama i dalje imati zakon o sprečavanju diskriminacije, ali na takav način da ne bude diskriminisana ni ona tradicionalna Srbija i ja vam zahvaljujem na podršci.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, mr Ivan Kostić, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević, želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Obrazovanje anketnog odbora kojim bi se utvrdilo šta se sve dešavalo u izbornoj noći aprila 2016. godine je od izuzetnog značaja za sve nas. U toj noći, Aleksandar Vučić je pokušao da prekroji izbornu volju građana i da osvedočenu opoziciju, znao je on šta ga čeka, sva dešavanja u ovom sazivu su dokazala čega se to on plašio i zbog čega mu nije nikako odgovaralo da Srpski pokret Dveri bude parlamentarna stranka. On je doduše, obećao da mi to više nikada nećemo biti, ali o tome se ipak neće pitati on, već će se pitati građani Republike Srbije. Kako – tako, mi ćemo omogućiti da jednog dana i Srbija ima prave izbore i da može da bira u skladu sa voljom građana a ne sa torturom, lažima, obmanama i čemu sve nismo i dan danas izloženi. Ono što je za mene kao ženu izuzetno važno, jeste da se dokaže da niko iz Srpskog pokreta Dveri, nikada nije bio nasilan ni prema kome, a naročito ne prema ženama. Mi ćemo pažljivim posmatranjem snimaka iz te noći moći da vidimo da je Maja Pejčić nasrnula na narodnog poslanika Ivana Kostića, da je gospodin Kovačević pretio Bošku Obradoviću, a da su mediji pod pritiskom Aleksandra Vučića, izvestili kako je Boško Obradović napadao fizički žene. Niko to nikad nije dokazao. Maja Pejčić je nakon toga dobila nagradu, još jednu funkciju, predsednik Skupštine deoničara hotela „Slavija“, ako se ne varam, dakle nikada se niko dubinski nije ovim bavio. Bilo je dovoljno da se laž, da je Boško Obradović nasilnik nad ženama, dovoljno puta ponavlja kako bi postala istina. Zbog toga je za Srpski pokret Dveri sve žene u Dverima, ali i sve žene u Srbiji izuzetno važno da se suštinski dokaže da su jedini nasilnici nad ženama u Srbiji, u Srpskoj naprednoj stranci.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. O pitanju genocida nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima, neophodno je govoriti sa posebnim pijetetom. Ono što je najstrašnija činjenica da 70 godina niko nije popisao sve žrtve. Mi ne znamo imena svih koji su stradali, a samo je preko 700.000 Srba. Ono što je takođe strašno jeste što vlasti u Republici Hrvatskoj sada pokušavaju a i mnogi istoričari izvan Hrvatske pokušavaju da minimalizuju broj žrtava, da se to čak prikaže na nekih 40.000 što je strašno. Ali mi zaista nemamo pravo ni na kog da se ljutimo, na nama Srbima je da popišemo svoje žrtve i da nateramo ceo svet da ih poštuje, da se nikada nikome više ne ponovi takvo stradanje kakvo su Srbi imali u 20. veku i da nikome na ovom svetu, počev od Londona pa nadalje ne padne napamet da Srbe naziva genocidnim narodom. Samo ovakve rezolucije i samo naša odlučnost će nas od toga sačuvati. Nikakvi prijatelji sa zapada, nikakvi lažni prijatelji Aleksandra Vučića, samo srpski narod sam sa sopstvenim snagama.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije, određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević, želi reč? (Da)
Dame i gospodo narodni poslanici, vama su svakako poznati prijateljski kontakti koje Boško Obradović gaji, poznati LJotićevac, u poslednje vreme Đilasov LJotićevac, koji gaji prema bugarskoj Ataki i svim drugim ekstremnim organizacijama u Evropi. Problem saradnje u tome što bugarska Ataka traži delove teritorije Republike Srbije i verovatno ova „srpska pravoslavna organizacija Dveri“, im u tome daje podršku. Zato mislim da to treba ispitati, kao što treba ispitati kontakte sa Pernarom. Dakle, Boško i Pernar su se ovde u Narodnoj skupštini, obraz uz obraz, fotografisali prijateljski. To je unuk čoveka koji je pitao koliko košta srpska krv. Kroz nekoliko dana taj isti Pernar, prijatelj Boška Obradovića, se u Vukovaru slikao sa ustašama. Dakle, kada neko priča, a ovde smo imali pendžetirane obraze, kada neko priča o genocidu u Hrvatskoj, a izostavi „Oluju“ iz dokumenta, onda radi to planski, onda je to ta organizacija koja se zove Dveri planski uradila, oluju izuzela da ne bi uvredila Pernara, da ne bi uradili Sandu Rašković Ivić, koja je tvrdila da je „Oluja“ bila humanitarna akcija, Srebrenica genocid. Dakle, neko sa namerom širi ovde zablude i želi da se predstavi kao srpska pravoslavna porodična organizacija. Kada neko ne samo sarađuje, već i finansira, veliku žensku masonsku ložu u Srbiji za koju oni tvrde da je loša, ja to ne znam, kada neko to finansira i kada toj organizaciji kupuje tri stuba u hramu, mač za bockanje, crna platna za stolove, crnu udovičku kesu, ugaonik i šestar za oltar, čekić i dleto, kamen, uže za sobu izgubljenih koraka, čekić drveni, lobanju itd, kada neko kaže koplje za CM, šta im je to, ne znam, mač za istok i mač za dvernicu, dakle, postoji osnovna sumnja da određene političke stranke, da određeni poslanici i političari održavaju kontakte sa tajnim društvima, sa ekstremnim organizacijama, uključujući i onu alternativu u Nemačkoj i ja mislim da valja ispitati aktivnost te organizacije, osnovati anketni odbor i videti ko je u ovoj Skupštini pendžetirani obraz, ko ovde stalno priča o patriotizmu, a ovamo sarađuje sa najekstremnijim neprijateljima Republike Srbije. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest; protiv – niko; uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik prof dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o GMO i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Juče i danas su bila dva značajna datuma. Juče je bio Svetski dan žena u selu ili seoskih žena, kako ko prevodi, a danas je Svetski dan hrane. Danas u Rimu, u sedištu FAO-a zaseda upravo Komitet za bezbednost hrane, tako da verovatno nema prikladnijeg i prigodnijeg dana da se govori o deklaraciji GMO, nego što je današnji dan, jer praktično danas je pokrenuta inicijativa da se transgeni organizmi i njihovo prisustvo u biološkoj sredini eliminiše za sva vremena, imajući u vidu njegove pogubne posledice. Mi smo u periodu od 2013. do 2016. godine bili angažovani na teritoriji Republike Srbije, izuzimajući područje AP Kosovo i Metohija iz razumljivih razloga i od 169 opština i gradova, mislim na gradove bez opština u svom sastavu, deklaracija o GMO, odnosno o zabrani uvoza, uzgoja, prerade i prometa GMO i proizvoda od GMO, usvojena je jednoglasno u 136 lokalnih samouprava od strane preko 6.000 odbornika u tim skupštinama opština i gradova. Nažalost, deklaracija koju sam kao nestranački poslanik predložio prošle godine, koja je potpuno identična sa tim tekstom, a razlikuje se samo u jednom članu, kojim se Narodna skupština Republike Srbije, u skladu sa Ustavnim obavezama i sa pravom građana na davanje mišljenja i sudova o predlozima, poziva da raspiše referendum o GMO, kao što je to slučaj u mnogim državama u svetu, kao što je Švajcarska, zatim Mađarska, Urugvaj itd, ovde ne nailazi na razumevanje, iako se od 250 poslanika koji danas ovde sede, 223 poslanika žive na teritoriji ovih 130 lokalnih samouprava. Time se postavlja pitanje ne samo pozicione, nego i za opozicione poslanike sa područja ovih 136 opština i gradova da li su oni zaista predstavnici građana sa svoje teritorije ili su samo predstavnici svojih partijskih lidera. Da li to znači da treba menjati izborni zakon i da umesto partija u buduće na izborima učestvuju ličnosti sa imenom i prezimenom i da onda građani se izjašnjavaju za svoje poslanike nezavisno od političke pripadnosti? Hvala lepo.
Zahvaljujem, prof. Ševarliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet; protiv – niko; uzdržanih – nema, nisu glasala 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik prof dr Miladin Ševarlić želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Imali smo nedavno veoma opsežnu raspravu o ovoj temi. Posle gotovo četiri godine od uzimanja dela stečenih prava, imovinskih prava, izuzetno velikoj grupi penzionera, predlažemo da se donese Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO koji treba da donese sledeće novine. Prvo, da Upravni odbor Fonda ima 15 članova, koje imenuje i razrešava Vlada Srbije, ali po sledećem ključu: pet članova iz reda korisnika prava na predlog Udruženja penzionera osnovanih na nivou Republike, koji imaju najveći broj članova; pet članova iz reda osiguranika na predlog reprezentativnih sindikata osnovanih na nivou Republike u skladu sa zakonom kojim se uređuje rad, koji imaju najveći broj članova; dva člana iz reda predstavnika poslodavaca i to jedan predstavnik Unije poslodavaca i jedan predstavnik Ministarstva državne uprave; jednog člana iz ministarstva nadležnog za poslove PIO; jednog člana iz ministarstva nadležnog za poslove finansija i jednog člana predstavnika najveće reprezentativnog sindikata zaposlenih u Republičkom fondu za PIO Republike Srbije. Na taj način, umesto sadašnjeg rešenja u kome dominiraju predstavnici Vlade, napravili bi upravni odbor koji bi odgovornije i reperezntativnije oslikavao strukturu onih koji zaista treba da odlučuju o upravljanju Republičkim fondom za PIO. Istovremeno, ostaje otvoreno pitanje povraćaja oduzetih sredstava penzionerima, jer to su imovinska prava i mislim da ova skupština ili naredna skupština u budućem sazivu će rešavati to pitanje na odgovorniji način. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet; protiv – niko; uzdržanih – nema, nisu glasala 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa poslovanjem kompanije „Tenis” i davanjem prvenstva zakupa zemljišta ovoj kompaniji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem još jednom gospodine potpredsedniče. Dakle, ovde je Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora koji treba da utvrdi činjenicE, okolnosti i odgovornosti u vezi sa poslovanjem kompanije „Tenis” i davanjem prvenstva zakupa zemljišta ovoj kompaniji. Svedoci smo problema koji su snašli Srbiju u periodu tranzicije i u prethodnim režimima i u ovom režimu u pogledu gazdovanja, odnosno korišćenja jednog od najznačajnijih resursa, za koje stara kineska poslovica kaže da je zemljište majka svih stvari. Dakle, zadatak anketnog odbora je da sagleda činjenice i okolnosti u vezi sa dolaskom kompanije „Tenis“ u Srbiju i davanjem njoj prvenstva zakupa za poljoprivredno zemljište, imajući u vidu da ta kompanija u svojoj matičnoj državi ne raspolaže ni sa jednim hektarom poljoprivrednog zemljišta, niti vrši tov svinja, nijednog grla svinja u Nemačkoj. Da vidimo sadržaj i tekst Memoranduma koji je potpisan aprila 2015. godine između Srbije i kompanije „Tenis“. Drugo, ko su tačno potpisnici obe ugovorne strane Republike Srbije i kompanije „Tenis“, koja su prava i obaveze strana potpisnika u vezi ovog Memoranduma, kojim zakonom ili zakonima Republike Srbije je definisano poslovanje koje je predmet Memoranduma, ko je na osnovu kog zakona, na osnovu koje procene odobrio kompaniji „Tenis“ zakup 2.420 hektara u Opštini Zrenjanin, a danas stočari na području teritorije Grada Zrenjanina nemaju mogućnosti da dobiju nijedan hektar po uslovnom grlu stoke i prinuđeni su da uništavaju svoja matična stada? Ko na osnovu kog zakona, na osnovu čega i pod kojim uslovima treba da odbori kompaniji „Tenis“ korišćenje još 7.000 hektara, što izlazi oko 9.500 hektara ukupno i ko i na osnovu kog zakona i za koje zemljište je odobrio pravo prvenstva kompaniji „Tenis“ od 1. novembra 2018. godine? Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da krenem redom. Kažu masoni i da vam javim da ova naša Marija Janjušević ima ući u taj parlament, Skot i masoni su ugurali ovde koješta. Da vas podsetim, moj kolega je pre mene govorio o „Tenisu“ i o investicionom planu, o zemljištu koje je ta kompanija dobila. Ćutao je kada je od 2006/2007 godine izdata gomila zemljišta, pa uključujući i Živkovićev vinograd na 30 godina pomoću investicione saglasnosti. Dakle, bez ikakve obaveze da onaj ko zemljište dobije, na njemu investira bilo koju preradu i bilo koga zaposli. Pri tome, bilo je dozvoljeno da se da investiciona saglasnost na 30 godina i za zemljište koje je bilo predmet restitucije. Profesor Ševarlić je ćutao. Profesor Ševarlić koji se sada zalaže za garantovane cene je ćutao kada se potpisivao SSP 2007. godine parafirao, 2008. godine se potpisao. Ćutao je jer se verovatno to njemu isplatilo. Saša Dragin i Dušan Petrović su na račun njegovog udruženja uplatili 63 hiljade evra za studiju koju nikada nisu dobili, studiju o zadrugarstvu. Dok je profesor radio studiju o zadrugarstvu, sve zadruge su redom propale, on je ćutao. Danas je hvala Bogu progovorio. Ćutao je i do 2012. godine o GMO, progovorio je 2013. godine, ali on nije stručnjak za genetičke organizme. On je navodno stručnjak za zadruge koje su redom nestale kao plen Đilasa, Jeremića, Borka Stefanovića i ekipe koji su 300 hiljada hektara prodali sa stotinama kombinata i zadruga, prodali za ukupno 50 miliona evra. Danas je profesoru malo kada se dobije 122 miliona za jedan kombinat, onda je ćutao, sad se razgalamio. Kada su modifikovani organizmi u pitanju, ja moram gledaoce da podsetim posebno šećeraše, da tu treba biti pažljiv. Ja nemam ništa protiv zabrane, ali se tu mora vršiti selekcija. Recimo, insulin, bez genetičke modifikacije ne može da postoji. Dragi moji šećeraši, vama profesor otprilike priprema smrtnu kaznu. Dakle, ja nisam protiv ali mora nauka da kaže o tome šta može a šta ne može da se modifikuje. Kada smo kod organizama modifikovanih, modifikovani organizam koji nosi odelo, a samo kad treba da uđe u Skupštinu, onda obuče narodnu nošnju. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Goran Čabradi, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju komisije za utvrđivanje posledica industrijskog zagađenja voda, vazduha i zemljišta po zdravlje stanovnika grada Pančeva, Opštine Bor, Opštine Obrenovac, kao i stanovnika opština uz Veliki bački kanal (Vrbas, Kula, Crvenka, Sivac), koji je podneo Narodnoj skupštini 23. maja 2018. godine. Da li narodni poslanik, mr Goran Čabradi, želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ja sam danas podneo tri predloga za dopunu dnevnog reda. Dugo smo ovde, pa znate da ja to ne radim često, imam pripremljenih desetak zakonskih predloga, ali neću da zloupotrebljavam ovo vreme. Međutim, reći ću vam šta se dogodilo da baš danas podnesem tri predloga i sva tri predloga vezana za zaštitu životne sredine. Iskreno da vam kažem, oduševljen sam debatovanjem na prošloj sednici, mahom svih poslanika i svih poslaničkih grupa kada smo imali formalne tehničke izmene jednog važnog zakona, ali te izmene su bile formalne prirode i takve izmene formalne prirode Zakona o zaštiti životne sredine, mi smo imali plebicitarno ovde oduševljenje jedno i jednu raspravu gde su svi poslanici objašnjavali kako upravo i oni i njihove politike i političke grupe brinu o građanima, brinu o zdravlju, brinu o životnoj sredini. Iz tog razloga sam shvatio da slično razmišljamo nas ovde ogromna većina, podneo tri predloga, sva tri se tiču životne sredine i zdravlja građana. Nažalost, prvi predlog danas koji je bio na razmatranju po hitnom postupku, pa nisam imao priliku da ga obrazlažem je predlog da formiramo, da donesemo odluku o formiranju komisije koja će ispitati eventualne štetne posledice izgradnje mini hidrocentrala na područjima zaštićenih prirodnih dobara. Nažalost, svega osam poslanika je podržalo taj predlog. Onda se bojim, razmišljam naglas da možda ono što mi pričamo i ne mislimo. Ne znam da li mislimo ili ne, ali to ne radimo. Od 130 i nešto, 150 poslanika, koliko je danas bilo u nekom momentu, svega osam poslanika je podržalo taj predlog. Mislim da nije dobro, ali, svejedno, nastaviću da forsiram usvajanje predloga, dopuna dnevnog reda, zakona, komisija koje će podići standard u oblasti životne sredine. Ova komisija koju sam predložio u ovoj tački trebalo je da ispita uticaj zagađenja u četiri najzagađenije sredine u Srbiji na zdravlje stanovništva. Mi kao država, mi kao društvo, dužni smo da svojim stanovnicima tu informaciju obezbedimo. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest narodnih poslanika, protiv –niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Goran Čabradi, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik mr Goran Čabradi želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege poslanici, nažalost, evo, još se jednom potvrdilo da ono što govorimo i ne ponašamo se tako. Ovim predlogom hoću da vas podstaknem da pokušamo kao društvo da razmišljamo malo šire, da ne reagujemo uvek na posledice i njihovo saniranje. Ovde sam predložio izmenu i dopunu Krivičnog zakonika. Zašto? Zato što mi kao društvo već decenijama ignorišemo velika zagađenja koja imamo u ovoj zemlji. Mi kao društvo smo tek nedavno, poslednjih meseci, otkopali neke sanduke, u nekim mestima, u Obrenovcu je otkriveno 25 tona opasnog otpada i onda reagujemo naknadno, sa naknadnom pameću i dozvoljavamo, faktički, na takav način da pojedinci, kompanije, misle da mogu da se ponašaju kako hoće, da mogu da zagađuju trajno životnu sredinu, svesni oni toga ili ne. Mi kao država moramo da pošaljemo jednu poruku gde ćemo tako neodgovorno ponašanje sankcionisati. Takvo neodgovorno ponašanje ne može biti sankcionisano na odgovarajući način postojećim Krivičnim zakonom, zato smo mi u Zelenoj stranci predvideli da se izdvoji i formira jedna posebna kategorija koja bi se zvala – ekoterorizam. To bi, faktički, vrlo jasno značilo šta nameravamo kao društvo da uradimo sa onima koji onečišćuju i dugotrajno zagađuju i čovekovu okolinu i, naravno, građane ove zemlje. Ja vas pozivam da u malo većem broju podržimo ovaj predlog. Ovakve stvari i životna sredina su iznad dnevne politike i mislim da će građani Srbije to znati da prepoznaju. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva narodna poslanika, protiv –niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Lutrija Srbije“, povezano sa Đorđem Vukadinovićem, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poznato je da je Đorđe Vukadinović pokušao da uđe u Skupštinu na listi Vlaške nacionalne manjine. Poznato je i da je dobio novac na lutriji, dva miliona i 400 hiljada. To treba ispitati pod kojim okolnostima. Ali, takođe, ono što je vama, gospodine Martinoviću, malo poznato, je da mi imamo i lažnog Slovaka, imamo i lažnu Zelenu stranku. Da objasnim. Zelena stranka je došla u parlament kao stranka nacionalne manjine. Mi nikome ne možemo da vadimo krv. Svako ima pravo da se izjasni kako želi. To pravo je imao i Đorđe Vukadinović, to pravo ima i gospodin Čabradi. Ali, da objasnim, ako ste stranka Slovačke nacionalne manjine, nije lepo kada dođe predsednik Skupštine Slovačke ovde u ovaj parlament, da vi ne dođete, kao predstavnik Slovačke stranke, ne dođete na tu sednicu, verovatno zato što je gospodin predsednik Skupštine Slovačke snažno podržao Srbiju i njenu celovitost, ali zato dođete da potpišete deklaraciju o genocidu u Srebrenici, to dođete, ali na ovo ne dođete. Takođe, po pitanju životne sredine, slažem se da je veoma bitan zdrav vazduh, zemlja, voda i da mi moramo da čuvamo ovu planetu, jer jedan narod ne čini samo sadašnja generacija, već i prošla i buduća. Mi budućim generacijama moramo ovu planetu da ostavimo makar u istom stanju u kome smo je dobili od svojih predaka. Potomcima je treba ustupiti makar u istom stanju, ako ne u zdravijem. Zato je sa zalažem i za obnovljive izvore energije, za manje zagađenje vazduha, zemlje i vode. Ali, da vam kažem, postoji lažna Zelena stranka. Imam potpisanu izjavu gde radnici u servisu u Novom Sadu kažu da je predsednik Zelene stranke, slovačke nacionalne manjine, pod znacima navoda, Zelene stranke, pod znacima navoda, kada mu se pokvario katalizator u automobilu, umesto da kupi novi, tražio je da ga izvade. E, takva posla mi imamo sa lažnim Vlasima, lažnim Slovacima, lažnim slovačkim strankama, lažnim zelenim strankama i tim lažima treba da stanemo na kraj.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest narodnih poslanika, protiv –niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija Srpskoj naprednoj stranci za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan narodni poslanik, protiv –niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji su Narodnoj skupštini podnele narodni poslanici Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska i Branka Stamenković, 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan narodni poslanik, protiv –niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, LJupka Mihajlovska i Nenad Božić, 17. avgusta 2018. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem vam, predsedavajući. Motiv da podnesem Predlog izmene i dopune ovog zakona leži u činjenici da postoji veliki broj građana koji pokreću narodne, građanske inicijative, prikupljaju potpise u veoma ograničenom vremenskom roku, uspeju da prikupe veliku količinu potpisa i na kraju sa tim potpisima ne mogu da urade ništa. Jedan od takvih predloga je i Predlog izmene i dopune Krivičnog zakonika za koji je prikupljeno oko 160.000 potpisa građana. Smatram da je apsolutno nelogično da jedan takav Predlog izmene i dopune zakona, s obzirom, da je to poželelo 160.000 građana u Srbiji, ne može da dođe na dnevni red Skupštine. To je, dakle, jedan od predloga zakona koji zbog ovog zakona, za koji ja tražim izmenu, nisu uspeli da se nađu na dnevnom redu Skupštine. S tim u vezi, ja bih ovim zakonom predložila koliko je to optimalno vreme koliko narodni poslanici, odnosno predsednici Narodne skupštine imaju da neki predlog, koji dolazi od strane građana, stave ne dnevni red Skupštine. Smatram da je nedopustivo, odnosno moja poslanička grupa i poslanici Pokreta centra smatraju da je nedopustivo da moć građana u toj meri bude ispod moći jednog narodnog poslanika. Dakle, ako ja kao narodna poslanica mogu upravo ovaj Predlog izmene i dopune zakona da predam tako samo što ću da poželim to da uradim, a da su me ti isti građani na ovom mestu birali, smatram da je nedopustivo da oni kada požele to isto da urade, a da se ne vezuju ni za jednu političku organizaciju, već da urade to upravo kao grupa pojedinaca koji ne želi da nosi politička obeležja, ne mogu da urade. Nadam se, drage kolege, ja prvi put predstavljam ovaj zakon u Skupštini, da ću dobiti vašu podršku, a upravo zbog jednog, od možda najvećih i najtežih, predloga o kojima danas možemo da čujemo u javnosti, a to su predlozi za izmenu Krivičnog zakonika. Dakle, 160.000 potpisa koje dolazi za izmenu ovog zakonika ne može da bude manje snažno u odnosu na 250 poslanika koji sede ovde. Opravdajmo to. Zašto ovde sedimo? Ti isti građani koji su podržali ovu inicijativu su svojim glasovima podržali nas da ovde sedimo. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 31. jula 2018. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, LJupka Mihajlovska i Nenad Božić 25. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Za mene je danas i uopšte ovih dana ovo najvažniji zakon koji može naša Skupština da stavi na dnevni red. Bez obzira, drage kolege, da li se sa mojim predlogom zakona slažete ili se ne slažete, ne možete da negirate da postoji izuzetno veliki problem u Srbiji sa preko hiljadu majki, verovatno nekoliko hiljada majki koje danas trpe posledice lošeg zakona koji smo nedavno usvojili u Skupštini Srbije. Ovaj zakon koji je predložen u Skupštini Srbije ne nosi stranačke boje. To je jako važno da zapamtite. Ovaj zakon pisale su majke u Srbiji, pisale su u četiri grada: Novom Sadu, Beogradu, Kragujevcu i Nišu. Sve one imaju problem sa primenom ovog zakona. Ono oko čega smo postigle konsenzus na tim razgovorima stavili smo u Predlog izmena i dopuna ovog zakona. Danas vas molim da u ime vaših prijateljica, kuma, sestara, svih onih koji trpe posledice zbog zakona koje smo tako brzo i nepromišljeno usvojili u Skupštini pre samo nekoliko meseci svojim glasom podržite da ovaj zakon dođe na dnevni red Skupštine. Nešto što predlažemo, imamo desetak odredbi na koje se pozivamo, ali ja ću samo izdvojiti neke. Tražimo da se 18 meseci, koliko ulazi u obračun nadoknade koju trebaju da prime porodilje, na osnovu porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta, smanji sa 18 na 12 meseci. Žene danas u Srbiji jako teško dolaze do posla. Navešću vam samo jedan od primera. Žena iz Niša, koju sam upoznala na otvorenoj raspravi, od 2011. godine volontira u javnom preduzeću. Ona je za ovaj sistem nevidljiva radnica, za nju je misaona imenica da ostvari vezanih i ovih 12 meseci koje predlažemo, a kamoli 18. Zbog nje i zbog hiljade drugih žena predlažem da svaka majka u Srbiji koja se porodi ima pravo na mesečnu nadoknadu u visini republičkog minimalca. Mi imamo prostora u budžetu da ove nadoknade obezbedimo najosetljivijoj grupi žena koja danas živi u Srbiji. Takođe, da se i preduzetnice, koje i te kako pune budžet Republike Srbije, prepoznaju, na pravi način da im se plaćaju porezi i doprinosi kako ne bi trpele zbog loše primene ovog zakona. Zatim, da u obračun porodiljskog odsustva ulazi i trudničko odsustvo, jer to nije hir žena već neophodnost, da se dodatno ne marginalizuju poljoprivredne osiguranice, kao i majke dece sa invaliditetom, da se prepozna svako treće, četrvto i svako sledeće dete u porodici. Glasajte za, drage kolege. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i Oluji, koje je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, nesretne izjave da je u Srebrenici počinjen genocid i izjava Sande Rašković Ivić da je Oluja bila, pred gospodinom Leticom, u TV emisiji, humanitarna akcija su nanele nemerljivu štetu, a uz izjavu Boškovog prijatelja Ivana Pernara da su Srbi sami sebe proterali. Dakle, postoji sistem u davanju tih izjava i verovatno iza stoje finansijski, imovinski razlozi. Zato bi valjalo to ispitati. Što se tiče prethodnog predloga, a gospođa Sanda je lekar, podržao sam prethodni predlog, ali naši gledaoci treba da znaju da je ova vlast u budžetu našla prostor da porodiljama, u zavisnosti od broja dece, jednokratno isplati, vrlo brzo, od milion do četiri miliona, i to narod treba da zna, u zavisnosti od broja dece koja se rode. Najmanje što dobiju je 100 hiljada dinara, to nikada nije bilo, plus prihodi iz lokalnog budžeta. Sve lokalne samouprave, mislim, izdvajaju dodatna sredstva. Treba to reći i treba pohvaliti ovu vlast što je našla novac za te potrebe, ali šta je radila prethodna vlast? Šta su radili ovi koji nam mašu ovim transparentima? Šta je radio Vlada Ješić? Šta su radili gospodin Martinović i Vlada Ješić? Uzeo od porodilja 57 hiljada evra. Šta su radili Saša Radulović i gospođa Macura? Šta su radili u izbornoj kampanji? Novac koji je trebao da se vrati u budžet, koji je bio neutrošen, nisu ga vratili. Šta su radili sa tim novcem? Kliktali, kliktali. Jel verujete da su naplaćivali kliktanje? Da ne bi državi pravili pare pravili su fiktivne poslove i to treba reći, taj novac je uzet od trudnica, taj novac je uzet od penzionera, taj novac je uzet od majki. To su radile Dveri, to je radio Saša Radulović, pravili su fiktivne poslove i pare iz kampanje prebacivali svojim članovima. Jedan od njih je bila gospođa Macura, bila je gospođa Nikolić, bila je gospođa Stamenković. Sve su na svoje firme dobile po 800.000 dinara za kliktanje. To je ono kada na mišu od kompjutera kliknete, a ne uzmete ga da gađate političkog protivnika kao što je to radio Boško Obradović. To naš narod treba da zna da je ova vlast štedela, da je umesto 834 milijarde, koliko je bivša vlast koju oni podržavaju ubirala, ona ubira 1.100 milijardi, tri milijarde evra više ubere u kasu nego što su ubirali oni. Ko je ranije krao te tri milijarde? Pa oni. Od koga su krali? Od trudnica, od dece, od bolesnih, od siromašnih, od njih su krali i to treba da znaju.
Zahvaljujem kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja porekla novca kojim je ministar odbrane Aleksandar Vulin kupio stan u Beogradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Radulović.
Hvala predsedavajući. Pre nekog vremena svi građani su manje-više upoznati sa tim da je Aleksandar Vulin, ministar vojni, kupio stan za 244.000 evra, ako se ne varam. Tako je rekao. Mogao je da pokaže Agenciji za borbu protiv korupcije 44.000, ali za onih 200.000 nikako, pa je onda kazao Agenciji za borbu protiv korupcije da je tih 200.000 evra, koje, naravno, građani znaju, iz plate niko ne može da zaradi, a gospodin ministar se ničim drugim i nije bavio u životu nego dobijao neke partijske poslove, da je dobio od tetke u Kanadi. To bi bilo jako lepo kada bi svi građani Srbije imali takvu neku tetku u Kanadi koja će im dati 200.000 evra. Međutim, malo nam se ministar upleo u tu svoju priču oko tetke i Kanade i tih 200.000 evra, pošto građani verovatno znaju da postoji ograničenje za unos novca u Srbiju, pa kada donesete 10.000 evra, odnosno više od 10.000 evra morate to da prijavite na granici. Pošto ministar nema ni jednu prijavu na granici za te pare koje je navodno nosio, a nema ni promet preko računa da mu je taj novac zaista stigao od neke tetke u Kanadi, onda su nadležni državni organi trebali to malo da ispitaju. Jedini način da donese tih 200.000 evra zakonito u zemlju je da je kupio nekih 20 avionskih karata, pa da je putovao tamo vamo, od Srbije do Kanade i nazad 20 puta ne bi li uzeo tih 200.000 evra. Morao je da uzme još malo više novca pošto jedna karta do Kanade i nazad košta nekih najmanje 700-800 evra, pa kada to pomnožite sa 20 puta, to su ogromne pare. Elem, ministar ništa ne dokaza. Tužilaštvo dobi prijavu da ovo ispita. Međutim, postaviše novog tužioca za organizovani kriminal i zamislite čuda, tužilac ništa ne reče nego se ućuta oko ovog predmeta. Pošto je to tako bilo, ja sam siguran da su građani jako zainteresovani da čuju kako to može da se dobije 200.000 evra od tetke u Kanadi i kako je moguće uneti tih 200.000 evra u zemlju Srbiju bez da prijavite organima na granici da ste uneli toliki novac. Jedini način da ovo ispitamo je da se napravi jedan anketni odbor od poslanika iz svih poslaničkih grupa pa da to lepo ovde ispitamo. Znam da ste pokušali sve danas da ne dođe do ovih tačaka dnevnog reda. Pokušavate i glađu da nas morite. Neki poslanici jedu krišom. Ja neću krišom pošto jedini način da izdržim ovoliko dugo je … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem kolega Raduloviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Er Srbija, obaveza koje Vlada Republike Srbije i Etihad imaju prema Er Srbiji, ukupnog poslovnog gubitka Er Srbije u periodu od 2013. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Er Srbiji u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa Etihadom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Radulović.
Hvala predsedavajući. Znači, Er Srbija je dovedena u Srbiju, odnosno Etihad je doveden u Srbiju 2013. godine. Nedavno smo mogli da pročitamo da imaju ogromne gubitke, Etihad ima i da više ne znaju šta da rade. Tako da očekujemo rasplet događaja oko Er Srbije. Ono što dosta građana ne zna, misle da je Er Srbija samoodrživa kompanija, da funkcioniše najnormalnije, ne znaju kako u stvari izgleda poslovanje Er Srbije. Te 2013. godine, negde sredinom godine Etihad je došao u Srbiju. Stari menadžment JAT-a je u prvih šest meseci napravio gubitak od 10 miliona evra. Menadžment Etihada je preuzeo i u narednih šest meseci napravio gubitak od skoro 40 miliona evra, a onda je nakon toga 2014. godine krenula da dobija subvencije iz budžeta, pa je dobijala subvencije od 70 miliona evra. Ovo treba da znaju svi penzioneri kojima su otimane penzije, da znaju gde je taj novac koji im je otet od penzija u stvari završio, ovo treba da znaju i prosvetni radnici i Vojska i policija, da znaju na šta država troši njihov novac. Znači, prvo 70 miliona evra, pa naredne godine nekih 40, pa 50 miliona evra. Svake godine Er Srbija dobija od svih nas građana Srbije ogroman novac ne bi li ostala negde na pozitivnoj nuli, a za to vreme se hvale nekim dobicima. Ogromni gubici. Kada saberemo sve subvencije Er Srbija je dobila, dolazimo do nekih cifara koje su preko 200-250 miliona evra za ovo vreme dok su tu. Jako je važno da se na ispravan način troši novac poreskih obveznika i da imamo odgovornost raznih menadžmenta koji su postavljeni na čelo važnih kompanija, da vidimo kako rade i da možemo da proverimo da se novac troši kako treba, da imamo prave ljude na pravim mestima. Na čelo Er Srbije je postavljen čovek koji nikakvo iskustvo nema u aviosaobraćaju, a naši stručni ljudi su sklonjeni sa strane. Rezultat je poguban po Srbiju. Očekujemo nakon velikih finansijskih problema u kojima je Etihad da dođemo i do toga da će na kraju morati da se povuku iz te kompanije pošto jednostavno to ne funkcioniše. Ko je i zašto ovo radio, zbog čega su donete ove pogubne odluke. Ja sam kao ministar privrede svojevremeno stopirao ovaj ugovor, tražio da se popiše imovina JAT-a, da se proceni imovina, da se proceni sve što JAT ima da bi utvrdili da li tu ima ekvivalencije davanja, odnosno da li ono što dolazi kroz investicije zaista odgovara vrednosti koju imamo i naravno višestruko je potcenjena. Znači, jako je važno da ovo uredimo, inače ćemo i dalje imati ovakva smanjenja plata i penzija.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Javno preduzeće Elektroprivreda Srbije Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Javnom preduzeću Elektroprivreda Srbije Beograd, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Radulović.
Hvala predsedavajući. Pa EPS svake godine ima ogromne gubitke na ime neplaćene struje. Znači, svi građani Srbije posebno penzioneri znaju, pošto su oni najredovnije platiše, da prve stvari koje urade je da izmire sve svoje komunalne račune, pa i račune za struju. Građani treba da znaju da veliki broj neodgovornih građana, uglavnom boljeg finansijskog imovinskog stanja, kao i veliki broj kompanija, ne plaća svoje račune za struju, nego te račune umesto njih plaćaju građani Srbije. Znači, negde u poslednje četiri godine, kad pogledate EPS–ove finansijske izveštaje, videćete da godišnje negde oko 150 do 200 miliona evra iznose gubici koji nastaju tako što EPS mora da otpiše potraživanja koja ima prema kupcima kojima je isporučila električnu energiju, a koja nije plaćena. I, zamislite kad uzmete tako poslednje četiri godine, to vam je 600 miliona evra. Znači, nesposoban partijski menadžment unutar EPS-a i svih drugih javnih preduzeća, proizvodi ove ogromne gubitke koje imamo. Zbog toga se i podiže cena struje, zbog toga imamo i velike akcize koje su uvedene na struju zato što se ne uvodi red. Mi smo pokušali da uvedemo red svojevremeno dok sam bio u ministarstvu. Tražili smo lične karte od preduzeća, od EPS-a i svih drugih da utvrdimo kako se ovi gubici dešavaju. Ima i drugih gubitaka, recimo, gubici na Elektromreži i tome slično, i EPS na tome ništa ne radi. Sad zamislite koliki je taj novac, godišnje su penzionerima uzimali nekih 180 miliona evra, a ovaj gubitak ukupno kad pogledate poslednje četiri godine je 600 miliona evra. Potreban je, znači, anketni odbor, pošto Vlada neće ovim da se bavi, jer smo uputili dopise, pitali i ministre i Vladu Republike Srbije, zašto se ne bavi ovim i ovakvim problemima. Izgleda da štite te ljudi koji ne plaćaju struju. E, sad, to ne može baš tako, odnosno nije u redu. Nije u redu da ogromna većina građana Srbije koje jedva sastavlja kraj sa krajem, izmiruje svoje račune, a da postoje privilegovani koji su obično vezani sa vrhovima političkih stranaka, koji to ne rade, nego onda očekuju da budžet Republike Srbije, a taj budžet punimo svi mi, tako da praktično od naših poreza i od svega što građani odvajaju, se plaćaju i ovakve stvari. Vidite, ovako se uvodi red u državi, tako što se sprečavaju ovi i ovakvi nepotrebni troškovi, da se uvodi red da svi moraju da plate račune za struju, a onda kad to uradite ne morate da zavlačite kao država ruku u džepove građana i da im otimate plate i penzije. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Javno preduzeće „Srbijagas“, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Javnom preduzeću „Srbijagas“ počev od osnivanja preduzeća 2005. godine pa do danas, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Hvala. Još jedno javno preduzeće sa partijskim kadrom na čelu. Već dugi niz godina „Srbijagas“ pravi ogromne gubitke, povećava se struja gasa, teret nose svi građani Srbije, a ne uvodi se red. Kad smo tražili lične karte preduzeća, svojevremeno 2013. godine, dok sam bio u Ministarstvu privrede, „Srbijagas“ je bilo jedno od preduzeća koje je izbegavalo da dostavi bilo kakve podatke. Pa, onda uz veliki pritisak, mene kao ministra, smo na kraju uspeli da krenemo, da dobijamo neke podatke, a oni su tako otezali i praktično način na koji je to bilo rađeno je, kada se negde predsednik Srbije, tada PPV izrazi povoljno o tim ličnim kartama, onda svi trče da dostave podatke. Kad kaže nešto negativno onda sve stane. Ovo vam je stanje u državi. Umesto da partijski kadrovi koji su dobili da vode javna preduzeća, polažu račune i ministrima i građanima, oni se praktično kriju iza politike, i šta je rezultat? Ogromni gubici. Radi se o stotinama miliona evra, koji se onda praktično svaljuju na leđa građana Srbije. Evo da vam kažem i kako. „Srbijagas“ uzima, recimo, ogromne kredite, pa onde te kredite praktično koristi i za operativnu delatnost, za ono što treba da isplaćuju i onda im ne ostane novca da mogu da vrate te kredite. Šta onda radi Vlada Republike Srbije? Predloži Skupštinu da sav taj novac, odnosno sve te kredite koje je preduzeće kao „Srbijagas“ uzelo, vrati tako što će direktno iz budžeta jednokratno da se vrate dugovi. Onda, kad pogledate finansijske izveštaje i kad pogledate budžete, u naredne četiri godine vidite da svake godine i svakog meseca država Srbija, odnosno svi mi građani odvajamo novac za plaćanje aktiviranih garancija. Jer, svaki taj kredit, recimo, koji dobije „Srbijagas“ država mora da ga garantuje, jer oni koji daju kredite znaju da „Srbijagas“ to neće moći, pa onda kad, naravno, zaista „Srbijagas“ i ne može, onda građani Srbije to pokrivaju iz budžeta. Vidite, ti troškovi, te aktivirane garancije godišnje, iznose nekad 350, nekad 300, nekad 250 miliona evra. Ovo su vam, ovi iznosi su mnogo veći nego ono što je oteto prosvetnim radnicima, policiji, vojsci, medicinskim radnicima, lekarima i medicinskim sestrama ovim smanjenjem plata i mnogo više nego što je oteto penzionerima. Ovo vam je cena partijske države u koju ne postavljate strune ljude na čelo države, nego postavljate nesposobne partijske kadrove sa kupljenim diplomama. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – sedam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja i okolnosti koje su dovele do toga i obeležile sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine na teritoriji opštine Sjenica, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Hvala. O ovome govorimo već otkako su bili predsednički izbori. U opštini Sjenica je zabeležen ogroman broj glasova za SNS i išli smo da gledamo birački materijal, da vidimo ko je glasao. LJudi, lokalni, koji su otišli da gledaju to, videli su na tim spiskovima da su glasali neki njihovi prijatelji, neki ljudi koje poznaju, koji uopšte nisu u zemlji. Znači, glasali su ljudi koji su u dijaspori ili su negde na službenom putu. Tačno smo zabeležili imena i podneli odgovarajući prigovor. Šta mislite šta se desilo sa tim prigovorom? Desilo se ništa, neko ga je stavio u neku fioku, kao da se ništa nije desilo. Jedino što nam je ostalo, nakon što smo krenuli zvaničnim putem, obaveštavajući tužilaštvo i zvanične državne organe, jer znate kako, nije tako teško utvrditi, dali smo spisak imena, zna se tačno koji su ti ljudi, može se lako proveriti. Policija i tužilaštvo može lako da proveri da li su ti ljudi bili u zemlji ili nisu. Mogu da ih pitaju, recimo, kao što je policija mogla kod Vulina da razgovara sa njegovom tetkom, da to malo raspravi, tako su mogli i u ovom primeru da razgovaraju sa ljudima za koje piše da su glasali, a nisu glasali. Danas sam i predložio nekoliko zakona, o njima smo diskutovali ranije, dok je kolega Arsić pokušavao da me zatekne van sale, ne bi li tačka dnevnog reda prošla, govorili smo o tome da ovo može da se spreči, da preko zakonskih predloga koje smo davali, moguće je da nakon izbora svaki građanin može da proveri, kao što može da proveri da li je upisan u birački spisak, da može da proveri da li je glasao na prethodnim izborima ili, što je važnije, da li je neko glasao umesto njega. Dijaspora bi to sigurno jako volela da vidi, ko sve to glasa umesto njih. Znate i za onaj vic, kad kaže, čovek ide na glasanje, pa sedi tamo pored glasačke kutije i pitaju ga – šta čekaš? A on kaže – pa, čekam da vidim oca. Oni pitaju – pa, što ga ovde čekaš, što ne ideš kod kuće? On onda kaže – preminuo je pre pet godina, a vidim glasa svaki put, pa da ga sačekam da se malo popričamo. Znači, ovo su stvari koje se dešavaju u Sjenici. Ovo su stvari koje su se dešavale na teritoriji cele Republike Srbije. Ovo je nešto što je potpuni raspad demokratije. Našim dragim prijateljima iz EU je poruka da ovakve stvari podržavaju kada kažu – Srbija ide u dobrom pravcu. Jer, kad srušite fer i poštene izbore, onda praktično i nemate demokratiju, imate samo privid demokratije. Hoćemo anketni odbor koji će sve ove činjenice, koje smo izneli, ispitati i onda može lepo da se proveri, možda mi ne govorimo istinu, možda smo ovo sve skupa izmislili, i evo lepe prilike da to proverimo. Zaštita izbornog procesa je kritično važna, inače, zašto glasamo?
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vučića sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi, i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije Alti/Vin-Vin, Prointer i Energosoft, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Javnosti je poznato kada je ubijen Aleksandar Stanković, osuđeni trgovac narkoticima, zvani Sale Mutavi, u vreme kada mu je otvoren automobil, u gepeku su pronađeni službeni pištolji MUP-a Republike Srbije, službene legitimacije, službena oprema koja je tamo bila, a onda su se takođe u javnosti pojavile vesti da je u stvari štitio članove porodice predsednika Republike. Ovo su sve stvari koje zaista zahtevaju da se ispitaju. S jedne strane, može da se pokaže da je ovo sve netačno. Ovo je jako dobra prilika i za predsednika Republike da to pokaže pred svim građanima, da u ovim glasinama, kako vole da kažu o njima, nema istine, ali može da se pokaže i ovo drugačije. Takođe, javnost je dobro upoznata oko reketiranja raznih preduzeća koja na jedan čudan način pronalaze drugog vlasnika i to se povezuje sa bratom predsednika Republike. Ovaj anketni odbor bi bila jedna dobra prilika i da brat predsednika Republike, zajedno sa predsednikom Republike može da otkloni sve sumnje oko ovih stvari o kojima se u javnosti govori. Mi, naravno, imamo direktna saznanja o ovome, podneli smo i krivične prijave i povodom ovoga u vezi sa Saletom Mutavim, a takođe i u vezi sa preuzimanjem ovih restorana. Inače, konstantno viđamo članove porodice predsednika Republike sa ljudima koji dolaze iz kriminalnog miljea, i to naravno nekako ne bi smelo da se dešava. Prema tome, ovaj anketni odbor je jedna jako dobra prilika da sve ove stvari ispitamo i da proverimo da li se to zaista desilo ili ne. Tako da, umesto vladajuće većine koja pominje neke svoje anketne odbore da ispitaju mene ili koga već, i tako šest godina pričaju jedno te isto, a ništa na tome ne rade, a imaju priliku, imaju svu vlast u rukama, hajde da odradimo jednom ovakvo, jer mi podržavamo sve vaše anketne odbore u kojima hoćete da ispitujete, recimo, kako sam ja radio kao stečajni upravnik u preduzećima u kojima sam bio, šta sam tačno radio tamo, da li sam štitio interese poverilaca i borio se protiv lupeža ili sam radio nešto drugo. Znači, ovo je dobra prilika da sve ove stvari proverimo, da konačno izađemo iz ove neverovatne priče gde se stalno javlja jedan te isti čovek, Marijan Rističević, koji blati sve oko sebe, bez ikakve odgovornosti, i onda ne glasaju za sopstvene predloge. Evo, mi smo danas glasali za njegov predlog da se ispita moje sve što sam radio u karijeri, jer sam ponosan na to, pa evo prilike, recimo, da uradimo istu stvar što se tiče predsednika Republike i njegovog brata. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Železara Smederevo od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Železari Smederevo u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada Republike Srbije zaključila u vezi sa poslovanjem Železare u navedenom periodu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Hvala. Železara Smederevo je godinama pravila ogromne gubitke, posebno nakon vremena kada je SNS došao na vlast i praktično postavio tamo svoje kadrove koji su bukvalno urnisali Železaru. Ono što građani ne znaju je da Železara nije privatizovana, odnosno nije prodata firma Železara Smederevo, nego je na aukciji prodata imovina Železare koju je kupio kineski investitor. Tako da, praktično svi dugovi koje Železara pravila su pali na teret građana Srbije. Radi se o dugovima, odnosno o gubicima koji se mere u stotinama miliona evra. Da su samo zaposlenima isplaćivali plate, gubitak bi bio tri puta manji. Tako da je očigledno da je novac izlazio na neke interesantne načine van zemlje, preko nekih vrlo čudnih ugovora, gde je nekako za Železaru sve to vreme trošak sirovina, trošak svega u vezi sa poslovanjem bio jako veliki, a prihodi jako mali. Pa je onda, podsetiću vas sve, predsednik Republike rekao kako je doveo čudotvorni menadžment koji je povezan sa ranijim Ju-Es Stilom, da će taj menadžment da uvede neviđen red, da će konačno da procvetaju ruže Železari. Nakon toga smo dobili menadžment koji je mesečno za plate od države Srbije uzimao nekih 340.000 evra, 340.000 evra kao mesečna zarada menadžmenta. Nakon što su napravili dalje ogromne gubitke, a taj glavni menadžer koji je dobio, preuzeo, odnosno dao mu je SNS da vodi Železaru je onda preko svojih firmi koje su postale, zamislite, glavni kupac i glavni dobavljač Železare. Znači, direktor firme koji ima svoje privatne firme preko kojih nabavlja sirovine i preko kojih plasira železo na tržište, preko njega je sve išlo i nakon što je napravio ogromne dugove samo se izvukao iz kompanije. E, tu bi bio kraj da nakon toga nije još dodatno tužio Republiku Srbiju, pa izgleda sada arbitraža negde nekih 11 miliona dolara još moramo da platimo za sve to. Znači, ovo je jedan ogroman javašluk koji nas ponovo košta stotine miliona evra. Građani treba da znaju da onaj težak život koji imaju, to što ne mogu da dobiju besplatne udžbenike, to što im se otimaju plate i penzije, u direktnoj je vezi sa tim da u državi ne postoji red, da nas vode najgori, da nas vode ljudi sa kupljenim diplomama i onda vam je trošak takvog sistema toliki da jednostavno ovako loše…
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora rada utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi koje su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje, Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija – Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Hvala. Ovo je još jedan anketni odbor koji se tiče izbornog procesa. Jako je važno da budemo sigurni da nema krađe na izborima. Krađa se dešava na više nivoa. Nije samo pitanje zastrašivanja ljudi, kao što smo nedavno videli u Majdanpeku, gde se u džipovima obilaze kuće, izvode građani da glasaju i koji onda tamo u strahu moraju da zaokružuju na biračkom mestu, nije samo da se kupuju glasovi i prave bugarski vozovi, nego se manipuliše sa biračkim spiskovima, manipuliše se sa onima koji su glasali, pa pronalazite ljude koji nisu bili u zemlji, a za koje se piše da su glasali, pa se manipuliše na kraju i sa rezultatima izbora. Osnovna stvar u demokratiji je da imate slobodne i fer izbore. Ovo će naši dragi prijatelji iz Evropske unije, koji podržavaju ovu Vladu, jako dobro znači, pošto je to za njih kod kuće jedna od najvažnijih stvari, jer to definiše da li živite u slobodnoj zemlji ili živite u zemlji u kojoj je diktatura. Slobodnu zemlju odlikuju slobodni izbori, gde se ni na koga ne vrši pritisak, gde su birački spiskovi sređeni, odlikuje zemlju u kojoj imate normalnu medijsku situaciju, gde poslanici, recimo, članovi opozicije mogu normalno zajedno sa poslanicima pozicije da raspravljaju o različitim predlozima i da bi građani dobili najbolje rešenje. Slobodnu zemlju odlikuju slobodni izbori, gde se ni na koga ne vrši pritisak, gde su birački spiskovi sređeni, odlikuje zemlju u kojoj imate normalnu medijsku situaciju, gde poslanici recimo, članovi opozicije, mogu normalno zajedno sa poslanicima pozicije da raspravljaju o različitim predlozima i da bi građani dobili najbolje rešenje. Nažalost, u Srbiji ništa od toga nema. Onda nam je potrebno da malo pogledamo svake od tih izbora i da utvrdimo šta je tu zaista rađeno, kako bi sprečili da se ovakve stvari ponavljaju u budućnosti. Ovakvu situaciju imamo veći niz godina, nije SNS izmislio ove stvari, postojali su i pre SNS, međutim SNS je kroz svoju Pink koaliciju ovo doveo do apsolutnog savršenstva. E, pa, kad nemate slobodne izbore u zemlji, onda nemate ni demokratiju. Siguran sam da će kolege iz SNS želeli da razgovaraju o ovome, i da pokažu koliko čisto dobijaju izbore, koliko se ne bave manipulacijama i da će im biti drago da to mogu da predstave građanima Republike Srbije, jer ja bi se tako ponašao da sam na njihovoj strani. Kad neko pokrene ovako jedno pitanje, ja bih ga podržao, kao što smo danas ja i ceo poslanički klub DJB podržali inicijativu Marjana Rističevića, koji bi da ispita šta sam ja radio pre nego što sam ušao u politiku, da li sam nekoga krao, ili sam u stvari štitio interesa radnika, štitio interese poverilaca i borio se protiv lupeža. Ovo su stvari o kojima smo hteli danas da razgovaramo, sve su pokušali da nas spreče da uopšte govorimo o ovome, pa su pokušali sa izgladnjivanjem, pa su pokušali sa tim da čim izađem napolje na minut, da me prozovu, nažalost, odnosno na sreću, nije uspelo. Tako da, ove teme su jako važne, ovo je suština demokratije. Hvala.
Hvala, kolega Raduloviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem, i nenamenskim trošenjem sredstava, koje je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Izvolite, kolega Rističevuću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da treba ispitati sve što je bivši ministar odbrane govorio i radio. Pre mene o tome je govorio Saša Radulović, ali je govorio samo o sadašnjem ministru odbrane, sumnjajući u nekretninu koju je ministar pribavio. Ali, Saša Radulović ne sumnja u nekretnine koje je pribavio bivši ministar Šutanovac, koji je skućio 340 kvadrata, a komšija mu, gle čuda, Balša Božović. To gospodina Radulovića ne interesuje. Gospodine Martinoviću, ja ne znam šta je jeo Saša Radulović, kakav je burek bio, ali ja mislim da je bio sa nekim gljivama. Dužan sam da upozorim gospodina Radulovića da su samo neke gljive jestive više puta. Bojim se da je naleteo na neke čudne gljive, i nešto se ponaša, onako, što bi naš narod rekao, izgleda malo ozebo. Naime, ako gospodin Radulović sa svoje organizacije nije isplatio po osamsto hiljada dinara trima gospođama na firme, o kojima sam govorio, gospođi Stamenković, gospođi Macuri, gospođi Nikolić, ako nije isplatio po 800 hiljada dinara, ja dajem ostavku, ako nije isplatio, ali ako je isplatio, taj pendžetirani obraz, ako je to isplatio, neka on podnese ostavku, i da li je spreman na takvu vrstu aktivnosti. Ovde, dok je mljackao, pokušao je da uvuče razne miševe, ali ja znam neke krupne miševe, pa ću govoriti o jednom. Svi znate da je RIK, je organ koji prima prigovore, gospođa Radeta to zna. Dakle, nikakva Sjenica ne prima prigovore, prigovori se podnose RIK. U toj komisiji gospodin kradlulovi, Radulović, ima gospodina Ninića, koga je skupo plaćao iz kase ministarske, mislim dodatno, 80 hiljada dinara, malo mačku goveđa glava, što naš narod kaže. Svi znamo da su u biračkim odborima i organima opozicioni predstavnici imali većinu. Dakle, ukoliko je tih prigovora bilo, ukoliko su bili validni, ukoliko je krađe bilo, sve instrumente gospodin Radulović je imao. Ali, 19. septembar Saša Radulović, da vidimo koliko Saša Radulović ima. Jedan kaže krađa, a drugi kaže ovako – krađa na biračkim mestima u Beogradu nije bilo, u ostatku Srbije takođe. Činjenice su nekada bolne, SNS izbore dobija na terenu. Koji Saša Radulović laže. Gospodine Rančiću, njemu ne treba vođa, njemu ne trebaju izbori, njemu treba psihijatar. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović na osnovu člana 82. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi uvida u celokupan izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanja da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoje, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Izgleda predsedavajući da gospodin Marijan Rističević može da priča o čemu god hoće, to naravno, onako, potpuno bez smisla, sa mnogo uvreda. Zaista ne razumem zašto ne reagujete. Onda pretpostavljam da mogu i ja da pričam šta mi padne na pamet, pošto praktično kolega može da priča o stvarima koje nije predložio u svom anketnom odboru. Ono što je bitno, ponovo je, za svaki izborni proces treba da se utvrdi da li je zaista bilo izborne krađe i u kom vidu je bilo izborne krađe. Jako je bitno da taj posao odradimo kako bi svi građani Srbije mogli to da vide. Mislim da je u interesu i gospodina Rističevića i kompletne vladajuće većine da upravo odradimo ove anketne odbore da bi utvrdili, da bi oni mogli da pokažu kako nigde nije bilo krađe. Nešto mi govori da kada pogledamo te biračke spiskove, a i podaci do kojih smo došli, da je više nego jasno da su glasali umrli, da su glasali ljudi koji nisu bili u zemlji kada je organizovano glasanje, da imamo onaj veliki problem, to građani znaju, da ljudi dobijaju pozive za glasanje na adresama na kojima se ne nalaze. Znači, niko ne zna, oni mali beli listići, one trakice što se pred izbore stavljaju u poštanske sandudžiće, obično u svakom ulazu ostane veliki broj njih, gde se nalaze imena ljudi za koje stanari nikada nisu čuli. Ovo vam jasno govori o tome da postoje ozbiljni problemi u biračkom spisku, da postoje ozbiljni problemi sa glasanjem. Onda bi bilo interesantno recimo videti da li ti ljudi, za koje stanari u svojim zgradama znaju da ne žive tu, da li su glasali na izborima. Imate takođe manipulacije koje su takve da se prijavi veliki broj ljudi koji prijavi prebivalište u opštini tik pred izbore, na neki način to prođe, odnosno iako postoji ograničenje da ne možete da menjate tako mesto, onda odmah posle izbora to vrate nazad, ali koristi se ova tehnika za lokalne izbore. Sada da ne bi spekulisali sa ovim, da ne bi kao i vladajuća većina kao što radi, šest godina pričali o jednom te istom, a na kraju nemali nijedan dokaz i da niko ne završi u zatvoru, mi hoćemo da se ovi anketni odbori odrade da bi na kraju mogli da kažemo. Jeste, bili smo u pravu, bilo je izborne krađe, ovo su ljudi koji su je organizovali i završili u zatvoru i da kažemo ne, pogrešili smo, tvrdili smo nešto što nije tačno, izbori su bili regularni. Znači, ovo je ono što nam treba. Ja da sam na strani vladajuće većine, a biće zdravlja, doći ćemo i do toga, ja bih sve ove anketne odbore usvojio i onda bih imao jednu normalnu diskusiju gde bi dokazali građanima Srbije da su izbori fer i pošteni. A pozdrav našim prijateljima iz EU koji čitav ovaj cirkus podržavaju. Hvala vam.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, da podsetim gledaoce i poslanike, gospodin Martinović to zna, dakle pomenuti Janković se susreo sa gospodinom Radulovićem u ministarstvu i tom prilikom su razgovarali o paralelnoj službi bezbednosti, koji je navodno ustanovila DS. To bi gospodin Radulović mogao i da potvrdi, ali kada je gospodin Radulović u pitanju, on kaže da ga ja blatim, da lažem itd. Evo, ja ponovo ponavljam da gledaoci čuju, ako gospodin Radulović nije firmama gospođe Nikolić, gospođe Stamenković, gospođe Macure, preneo po 800.000 dinara iz sredstava za izbornu kampanju, koja su dobijena iz budžeta Srbije i trebala tamo da se vrate, ako nije dao po 800.000 dinara za kliktanje, ja ću dati ostalo, ali ako je dao, da on da ostavku. Takođe, izbori su provedeni po propisima koje je ustanovila DS, njemu bratska stranka, stranka lopuža i prevaranata, kao što je i on sam, dakle oni su doneli ta pravila i izbori su se odvijali po njihovim pravilima. Dakle, ne po našim, nijedan izborni zakon, nijedan izborni propis, nije promenjen. Imali su većinu u organima. On ima jednog predstavnika, gospođa Radeta me podsetila, imao je gospodina Gajića, drugog advokata, dakle ovo je gospodin Radulović napisao - Krađe na biračkim mestima u Beogradu nije bilo, u ostatku Srbije takođe, činjenice su nekada bolne, SNS izbore dobija na terenu. Ja pitam koji Saša Radulović je ovo napisao, a koji Saša Radulović sada priča da je bilo izborne krađe. Dakle, kod mene nema dileme. U jednom čoveku postoji zgrčen drugiSaša Radulović, koji bi trebao da odmara u Beču, u onom stanu Gorana Ješića, ako je on mali samo 160 metara kvadratnih, ja im predlažem da idu kod gospodina Šutanovca, on ima 329 ili 340 kvadrata na pašnjaku, direktno s pašnjaka da ne budu zgrčeni onako veliki, dugih nogu. Mogu lepo da se pruže i da odmore. Gospodine Raduloviću, ponovo vas nudim, da li želite da podnesem ostavku ukoliko niste gospođama prebacili po 800.000 dinara za kliktanje na tri njihove firme, ako dokažete da niste ja ću podneti ostavku, ali ako jeste da vi podnesete ostavku i da nas tim svojim maštarijama više ovde ne opterećujete, ni nas ni građane Republike Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem, koji se sprovodi nad rudarsko-topioničarskom Bor, razlog ogromnih gubitaka koje ostvaruje RTB Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Boru i štetnosti planera reorganizacije RTB Bor, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Hvala predsedavajući. Neću se baviti kolegom Rističevićem, on se u svom govoru samnom bavi svaki put. Ono što mi je zaista interesantno, kako je moguće da između mojih predloga za dopunu dnevnog reda upadaju njegove, jer ja kada sam otišao na pisarnicu i predao svojih 30 predloga nije bilo Rističevića i kako ste uspeli da ubacite njega između? To je zaista neverovatno. Vi ste jedan čudotvorac, gospodine Arsiću, koji u stanju takve stvari da iskombinuje. Elem što se tiče RTB Bora, sproveden je stečajni postupak na RTB Borom, gde su ogromni gubici koje je napravio menadžment sa gospodinom Spaskovskim, na čelu, ogromni gubici koji su prešli milijardu evra. Oni su u tom stečajnom postupku praktično obrisani, bez da je iko utvrdio kako su ti gubici napravljeni. Jedan najveći deo gubitaka se odnosi na potpuno promašenu investiciju topionicu, o tome Branislav Mihajlović naš dr nauka iz Bora, koji tamo radi ceo svoj život, može tomove da vam priča i ti ogromni gubici su napravljeni praktično i sve je otišlo pod tepih. Velika potraživanja državnih preduzeća su praktično pobrisana, tako da su gubici prevaljeni na teret građana Republike Srbije, a nesposobni menadžment se izvukao. Onda, nakon svega toga, nakon tog ogromnog javašluka, koji je, podsećam, koštao preko milijardu evra, i to nije samo ova vlast, to se proteže i u prethodnu vlast, pošto je gospodin Spaskovski, isto kao i naša predsednica Skupštine, serijski preletač koji ide od jedne do druge stranke, tako da ovo ima kontinuitet i gubici su pravljeni u jednom dugom vremenskom periodu. Na kraju, zbog toga i takvih partijskih kadrova, nesposobnih, koji su dobili da vode tako važna preduzeća, mi praktično imamo ovolike probleme. Imamo probleme sa javnim dugom, pa se otimaju plate i penzije, umesto da se uvede red. Taj RTB Bor, nakon ovolikog javašluka i gubitaka preko milijardu evra je prodat Kinezima, praktično bud zašto, jer rezerve koje u Borskoj Reci ima RTB Bor, istražene rezerve su negde na nivou 35 milijardi dolara, a prodat je za 340 miliona. Pored toga kupio je, odnosno pokušava da kupi „Čokaru Peking“, gde su Kanađani, gde su rezerve bile prvo na nekih 5,5 milijardi dolara, a sada porasle na preko 100 milijardi. O svemu ovome nam je govorio predsednik DJB Branislav Mihajlović. Ni jedan državni organ ne reaguje na to, a godinama pokušava da se uvede red tamo, jer zna koliki je resurs RTB Bor. Umesto toga, mi smo prava kolonija koju kolonuje ko stigne, a evo sada i Kinezi.
Kolega Raduloviću, pre nego što stavim na glasanje, pošto ste i mene prozivali, nisam ja nikakav čudotvorac, možda jedino ako smatrate to što već sedam sati sedim ovde u skupštinskoj sali i pratim utvrđivanje dnevnog reda, sedam sati neprekidno, samo sam sedeo možda malo među poslanicima. Za jednu stvar, i pored toga što ste uneli ovde hranu, čini mi se burek sa sirom u Skupštini i povredili dostojanstvo, imali ste sreće što nisam tada ja predsedavao. U jednom delu mogu da vam odam priznanje, bar se borite za reč ovde u Skupštini, a ne kao neke vaše kolege, moje kolege, ne samo vaše, izgubile su strpljenje i napustili sednicu Skupštine Srbije, pričajući da nemaju nikakva prava. Stvar je u tome što ništa drugo nisu morali da rade nego da dele sudbinu svih nas koji sedimo u ovoj sali i da učestvuju u radu. Zato nema po tom redosledu koji ste vi izmislili da se prozivaju narodni poslanici. Prozivaju se onako kako je ovde poređano, a sada to što ne znate ko će kada da bude prozvan, mislim da je to jedini način da vidimo kako ko želi da sedi u ovoj sali i učestvuje u radu Narodne skupštine. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Upravo zbog ovog govora koji ste predložili sam i predložio danas da se razrešite sa mesta potpredsednika Skupštine, pošto zloupotrebljavate svoju poziciju, a kolege iz opozicije su sa razlogom otišle. Mi samo nećemo da vam priuštimo to zadovoljstvo, da nas oterate, jer nećete nas oterati. Što se tiče ovog privremenog smanjivanja penzija, dobra je stvar da je to konačno ukinuto, odnosno konačno posle četiri godine otimanja od penzionera, od svih naših baka i deka, na kraju je to vraćeno nazad. Da podsetim građane Republike Srbije, preko 60% penzionera nije dobilo smanjenje, to su oni koji su imali penzije ispod 25.000 dinara, a svi koji su imali preko 25.000 dinara su dobili smanjenje od 22 i 25% iznad 40.000 dinara. Onda se pričala priča o tome kako se tobože uzima od bogatih penzionera, čuvaju se ovi drugi i praktično je vlast gledala da zavadi penzionere međusobno. Zamislite situaciju, jedan penzioner koji ima malo više od 25 hiljada, to je većina, dobija umanjenje. A sve ove gubitke koje država pravi zbog neodgovorne vlasti, ne samo ove nego i one pre nje i pre nje, koji ne umeju, očigledno, da vode državu, jer vođenje države je ozbiljan posao za ozbiljne ljude, koji umeju da ne prave gubitke i da prave vrednost za građane Srbije, znači, zbog svega toga, praktično, to smanjenje penzija je bilo zavlačenje ruke u njihov džep, da bi partokratija, ovi nesposobni partijski kadrovi, mogli da se prehrane. To je zavlačenje ruku u džep da bi, na kraju, recimo, ova nova direktorka Muzeja Nikole Tesle mogla da izbaci čoveka koji je vodio taj muzej Nikole Tesle godinama, koji poznaje verovatno bolje od bilo koga drugog život i delo Nikole Tesle. Pa, zar ste morali i u tu instituciju da ugurate nekog vašeg partijskog, bez ikakvog iskustva? Ono što ne valja je – dobro je što ste vratili penzije nazad, međutim, četiri godine ste otimali. Tu ima nekih 720 miliona evra, donja granica računice, mada ima različitih računica, pošto su bila i ta neka mala povećanja u međuvremenu, pa smo gledali da sve to ukalkulišemo, znači, 720 miliona evra ste uzeli penzionerima, oteli. Mi predlažemo da se to oteto i vrati, jer – oteto je prokleto, penzije su imovina, nisu socijalna davanja. Pa smo onda predložili amandman na vaš zakon, gde smo rekli da sa svakom novom penzijom treba da se isplati penzionerima jedan mesec onoga što im je oteto. I ostaćemo pri tome do kraja, tako da ćemo ovaj i ovakav zakonski predlog i dalje obrazlagati. Ono što je jako bitno i danas sam to pokazao kroz čitavu ovu seriju, anketni odbor, ako su predložili, koliko država rasipa pare i koliko nesposobna partokratija na vlasti u stvari uništava državu Srbiju. Prema tome – vratite penzionerima oteto.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Izvolite, kolega Raduloviću.
Hvala. Ovo je onaj zakon o besplatnim udžbenicima. O tome smo pričali kada je bio zakon na dnevnom redu. Ministar obrazovanja se složio sa tim besplatnim udžbenicima, rekao je da će uraditi nešto po tom pitanju, pa onda, naravno, kao i sve ostale stvari, nije uradio ništa. O čemu se zapravo radi? U uređenom svetu, gde je većina naših mališana pobeglo, znači, deca koja nam beže u dijasporu pa se nastane u različitim zemljama, Americi, Kanadi, u zemljama EU, ali i u Rusiji, čak i u Bocvani, država je prepoznala da je obrazovanje pravo deteta. Šta to znači? Pa, ako je nešto pravo deteta, onda ne možete opterećivati roditelje za nešto čemu je društvo dalo pravo, odnosno, udžbenici treba da budu plaćeni iz budžeta. Kad pogledate tako svake godine, roditelji jedva sastavljaju kraj sa krajem, u zemlji u kojoj imamo ogroman problem sa natalitetom, gde imamo problem sa tim da nemamo dovoljno dece, država ne podstiče obrazovanje nego tera roditelje da iz onako malih plata, često penzija od baka i deka, odvaja po 15-20 hiljada dinara mesečno da bi deci nabavili komplet knjiga. Moja deca su prvih par razreda škole pohađala u Americi. Amerika je najkapitalističkija zemlja na svetu i zamislite, povedete vaše dete prvi dan škole, odvedete ga u školu i dete tamo dobije ceo komplet udžbenika. Ovo radi najkapitalističkija zemlja na svetu, ovo rade mnoge zemlje EU, ovo radi Rusija i, pomenuh vam, ovo radi čak i Bocvana. I onda se postavlja pitanje – da li mi ovo možemo da platimo? Jedan racionalan sistem korišćenja tih udžbenika je da se oni nabavljaju tako da se prenose sa generacije na generaciju, pa dete uzme udžbenike, godinu dana odradi, nakon toga prenese na narednu generaciju, i samo one udžbenike koje dete uništi, a i to se dešava, roditelji moraju da plate. A za one koji su normalno očuvani, sa normalnim habanjem, nema nikakvog plaćanja. Nakon četiri godine se, tipično u ciklusu, menjaju ti udžbenici i kupuju novi. Ako se uspostavi ovakav sistem, izmene udžbenika na četiri godine, ukupan trošak po budžet Republike Srbije za svu decu u osnovnim školama, kojih ima negde oko 560 hiljada u Srbiji, i za svu decu u srednjim školama, nekih 260 hiljada, bi iznosilo 0,23% budžeta Republike Srbije. Da vam ponovim – 0,23%. Prema tome, ako skupite ove jarbole i novogodišnja osvetljenja i ova čuda po Beogradu, mogli bi da platite udžbenike za svu decu. Znači, obrazovanje je pravo deteta i evo nam prilike da to i učinimo u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Da) Izvolite, kolega Raduloviću.
Ovo je nastavak ove tačke o kojoj sam govorio. Često čujemo argumente kako nema novca u budžetu za ovo što predlažemo, kako besplatni udžbenici su privilegija, kako država to ne može da plati, a kada pogledamo sve stvari na koje se baca novac, više je nego očigledno da ovo može da se plati. Ako kažemo da je natalitet i da su deca prioritet u Srbiji, a jesu, odnosno trebala bi da budu, onda bi trebali da omogućimo da roditeljstvo bude maksimalno potpomognuto od strane države. Znači, ne samo udžbenici za decu u osnovnim i srednjim školama, nego i predškolsko obrazovanje pošto je pokazano studijama da je jako važan i taj segment obrazovanja, gde se deca uvode u školu. Trošak ovoga svega, trošak svih udžbenika za osnovne i srednje škole, kao što sam rekao, za 560 hiljada dece koji su nam u osnovnim školama i 260 hiljada u srednjim školama iznosi 0,23% budžeta Republike Srbije. Na subvencije se baca milijarda evra godišnje. Za ovo nam je potrebno godišnje nekih 20 do 25 miliona evra. Kao što sam objasnio, ti udžbenici se prenose sa generacije na generaciju i menjaju otprilike svake četiri godine. Ovakav sistem je moguće uspostaviti. Ovo Srbija nikada nije imala. Imali smo delom plaćene udžbenike za neke kategorije. Ono što mi govorimo jeste da je obrazovanje pravo deteta, da obrazovanje ne sme da zavisi od ekonomske snage roditelja i ovde bi treballi praktično, možemo lako da pronađemo ta sredstva koja su potrebna, da sva deca dobiju besplatne udžbenike a onda ćemo time možda podstaći roditeljstvo pošto je veliki broj mladih parova koji žele da imaju decu. Imaju, naravno, i parovi koji ne žele da imaju decu i ovo se ne odnosi na njih, govorim o onima koji žele da imaju decu. Ako učinite sistem takvim da država pomaže odgajanje te dece, sklanja troškove koje može da skloni, a to su troškovi udžbenika, troškovi vrtića, time ćemo praktično podstaći te ljude, pošto znaju da se država stara o njima da imaju decu. To je najbolja mera za borbu protiv pada nataliteta. Druga stvar, građani verovatno ne znaju, udžbenici u Srbiji su pretvoreni u jedno jako profitabilno tržište i zamislite 60% tržišta udžbenika u Srbiji drže nemački izdavači. Znači, većinu udžbenika za svu decu u osnovnim i srednjim školama pišu nemačke kompanije, pa nam se onda i desi tako da zaboravimo stogodišnjicu proboja Solunskog fronta. Jako je bitno da se uvedu besplatni udžbenici. To je nešto što budžet mora da plati. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Da građani razumeju kako ovoliko različitih predloga, a tema je vrlo slična, pa imamo nekoliko zakona, imamo osnovni krovni zakon koji pokriva sve vrste obrazovanja. Nakon toga, posebne zakone za osnovne i srednje škole, pa sa nadamo da će negde kod ovih zakona vladajućoj većini se upaliti lampica i kazati – Hajde ljudi ovo da podržimo. Znači, radi se o besplatnim udžbenicima, o tome da sva naša deca u dijaspori, ogromna većina njih, pošto obično idu u zapadne zemlje, ali takođe i u Rusiji i u Bocvani imaju besplatne udžbenike, i onda bi bilo dobro da tu našu decu, koja su otišla u inostranstvo, gde dobijaju besplatne udžbenike, da ove naše mališane kod kuće izjednačimo sa njima. Znate, prosečna primanja domaćinstva u Srbiji, gde imate često penziju ulaze, znači ne prosečna plata, nego celo domaćinstvo koliko zarađuje, negde oko 60.000 dinara. Znam da mnogima to zvuči previše i tačno je, pošto i statistike su malo nakrenute na stranu onih koji prijavljuju prihode, a ne prema onima koji rade na crno i često dobijaju manje od toga. Međutim, ovo je zvanična statistika, kada bi koristili neke druge brojeve napadali bi nas da govorimo suprotno onome što statistika kaže. Tako da moramo da koristimo ovaj iznos od 60.000. Pa, sad zamislite ta porodica koja prehranjuje recimo, četvoro, ima dvoje dece, kako podnesu da za tu decu plate udžbenike? Kompleti udžbenika koštaju 15-20.000 dinara sa priborom koji ide uz to. Pogledajte koliko koštaju torbaci za učenike. Kad to sve saberete, pa vidite, sve moguće ekskurzije, sve gde se vode deca, sve što imate da platite tokom godine, onda zaista ispada da su građani Srbije i ove naše porodice koje odgajaju decu u stvari čudotvorci koji iz ničega prave nešto, pošto je matematički nemoguće pokriti to da praktično sa svojim primanjima možete da pošaljete decu u školu. Ovo je nešto Srbija može da reši, ovo je nešto što Srbija mora da reši. U budžetu ima dovoljno novca za to, potrebno je samo 0,23% budžeta Republike Srbije da bi se ovo pokrilo. Pogledajte na subvencije. Vlada godišnje baca milijardu evra. Pa, trebalo bi samo da odvoji nekih 25 miliona evra od tog velikog broja i da praktično pokrije besplatne udžbenike za svu decu u osnovnim i srednjim školama, odnosno udžbenike koji su plaćeni iz budžeta. Inače, to tržište udžbenika je toliko naduvano, cene su toliko naduvane, kao što sam govorio malopre, nemačke kompanije kontrolišu to tržište, većina građana ne znaju, pa kad bi to preuzela država, onda bi cene tih udžbenika značajno pale. Znači, dajte obrazovanje da bude pravo svakog deteta. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Saša Radulović. Izvolite.
Hvala. Ovaj zakon se tiče predškolskog obrazovanja. Pošto mislimo da je obrazovanje pravo deteta, mislimo da bi boravak u svim predškolskim ustanovama trebao takođe da bude plaćen iz budžeta za svu decu u Srbiji. Često nam na ovo kažu, ali ima porodica koje nisu socijalno ugrožene, koje imaju velika primanja, zašto i njima to da plaćamo? Pa, zato da ne bi pravili razliku među decom. Zato da se ona deca čiji roditelji ne mogu da plaćaju ne bi osećala manje vrednim od ove druge dece kojima roditelji mogu da plate, a u stvari ta razlika između tereta koji mogu da podnesu roditelji iz imućnijih porodica se pravi u poreskom sistemu. Te porodice koje zarađuju više, treba da plaćaju više poreze, jer time finansiraju opšti sistem sa većim iznosima i onda preko toga u stvari i ostvarujete ovu socijalnu pravdu, a ne pravite razlike među decom. E, sad imali smo mnogo primera gde roditeljima, pogotovo u Beogradu, zaračunavani su vrtići po mnogo većim cenama, nego što je i sam zakon to predviđao. Godinama su plaćali vrtiće mnogo više nego što su trebali da plate, jer postoji odredba zakona koja kaže da roditelji nose samo 20% cene i u stvari tih 20% mi mislimo da treba ukinuti da sva deca treba da dobiju mesta u vrtićima. Onda su morali uz našu pomoć često da tuže svoju državu da bi dobili to pravo da im cena bude samo 20%. Ovo je pokrenuto pod prethodnom vlašću u Beogradu, ovaj problem, pa su roditelji plaćali mnogo više, pa je to nastavilo pod ovom vlašću, u jednom trenutku prekinuto. Međutim, grad ne vraća dobrovoljno ovaj novac, nego roditelji moraju da tuže. Jako je bitno iz svega ovoga izvući par ključnih poruka. Ako su nam zaista, ako zaista kažemo i mislimo, stojimo iza tih reči da su deca naša budućnost i da je ulaganje u decu najvažnije, onda treba pre svega da učinimo obrazovanje za decu dostupno svoj deci, da obrazovanje bude pravo deteta, da dete ima pravo da ima mesto u vrtiću, da dete ima pravo da dobije besplatne udžbenike i da to pravo niko ne može da ugrozi i da ekonomska snaga roditelja ni na koji način ne može da utiče na budućnost deteta. Ovo treba uraditi za svu decu u Srbiji i praktično dovesti ih sve u isti položaj, kao što sam rekao, mnogi od ovih stvari postoje u uređenim zemljama na zapadu i u Rusiji i u Bocvani, kao što rekoh, i priča o tome da ovo ne možemo da platimo jednostavno nije istina. Podsetiću još jednom na subvencije, država baca milijardu evra godišnje na aktivirane garancije preko 400 miliona, prekinemo javašluk, ima novca za udžbenike i vrtić.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaj koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornost bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, za vreme vršenja vlasti Vuka Jeremića, u narodu poznatijeg kao „Vuka potomka“, Saša Radulović je dobro prolazio. On se ovde buni otkud ja između njegova dva izlaganja. Ovako, njih je dvojica, a sudeći, ozbiljno vam kažem, njih je dvojica, jedan tvrdi bilo je izborne krađe, drugi tvrdi nije bilo izborne krađe, a izgleda da ih je bilo četrnaestorica. Po spisku firme koju je vodio u stečaju bilo ih je 14. Drage bake i deke, dragi unuci, ovde su vaši besplatni udžbenici, ovde su vaše penzije. Za vreme vladavine stranke bivšeg režima, „Vuka potomka“, Đilasa i ekipe, Saša Radulović je dočekivao sve što ovi nisu opljačkali. Što ne uzme privatizaciji stranka bivšeg režima, to dočeka i deli „stečivoje“ i detaljno opeljuša i prebaci na novac na svoju firmu, ko bajagi za knjigovodstvene usluge. Malo časti kuma, ali je došlo vreme, nema više stečajeva, napustio ga je kum, napustili ga partijski drugovi, ja verujem da će ga uskoro napustiti i kućni ljubimci. Dame i gospodo narodni poslanici, stečajevi barem da naši gledaoci znaju služe da bi se namirili poverioci i firma oporavila i radnici zadržali radna mesta. Ne, on to nije radio. On je gledao da namiri sebe, kumove, bližnju familiju i da se oni oporave. Ja preporučujem tom lucidnom ili ludcidnom tipu čoveka da njegov predsednik, Bane Mihajlović, koji je kupao rudare hladnom vodom jer je to našao da su radili Nemci, u rudniku Bor, ja preporučujem da on tom hladnom vodom polije ovog pored njega. Dakle, to je jedini lek koji ja mogu preporučiti Saši Raduloviću koji neće da prihvati ponudu o podnošenju ostavke ja ili on, očigledno da sam ja govorio istinu. Zašto je on najuren sa mesta ministra? Evo mejla koji je uputio 17. Novembra 2013. godine gospodinu Vučiću; „Povuci nalog da se kopa po stečajevima u kojima sam radio.“ Dakle, bake i deke i unuci, on je hteo da zamaskira krađu koju je počinio i kada mu to nije uspelo, najuren je iz Vlade. Još nešto, kaže ovako, ne znam koji je Radulović ovo pisao: „Moja i Cvijanova poslanička grupa sigurno će biti deo buduće vladajuće koalicije, jer su MMF i Amerikanci postavili Vučiću kao uslov za obećanih 500 miliona dolara budžetske podrške, on je bio primoran da prihvati, baš kao što je morao da prihvati i moje imenovanje u avgustu prošle godine, dakle preko volje. Ja bih trebao da preuzmem ponovo spojeno Ministarstvo privrede i finansija.“ Ne znam koji Saša Radulović je ovo govorio, ali očigledno da je ova država previše ozbiljan proizvod da bi pala u ruke ovakvih stečajnih likova. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, vrlo kratko, na kraju. Ja ne branim vlast. Ja nisam bio vlast. Saša Radulović je bio vlast. Ja branim državu, državu Srbiju i njeno pravo da postoji, branim državu od ovakvih likova koji su narodu krv na slamčicu popili, oči iz glave su im pokrali. Zato ovo govorim. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o građevinskim proizvodima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju objekata, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o transportu opasne robe, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o istraživanju nesreća u vazdušnom, železničkom i vodnom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj pripadnosti i upisu plovila, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske u oblasti infrastrukturnih projekata. Da li narodni poslanik Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. Molim službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. D n e v n i r e d 1. Predlog zakona o građevinskim proizvodima, koji je podnela Vlada; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, koji je podnela Vlada; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju objekata, koji je podnela Vlada; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, koji je podnela Vlada; 5. Predloge zakona o izmenama i dopunama Zakona o transportu opasne robe, koji je podnela Vlada; 6. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o istraživanju nesreća u vazdušnom, železničkom i vodnom saobraćaju, koji je podnela Vlada; 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, koji je podnela Vlada; 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj pripadnosti i upisu plovila, koji je podnela Vlada; 9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, koji je podnela Vlada; 10. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske u oblasti infrastrukturnih projekata, koji je podnela Vlada; 11. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SNS. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom i nastavljamo sutra u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 82 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sednici sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Duško Tarbuk, Aleksandra Jerkov, Snežana Bogosavljević Bošković i Ivan Kostić. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu, odnosno na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 10. tačke dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su sednici pozvani da sednici prisustvuju: prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture; Aleksandra Damjanović, Miodrag Poledica i Imre Kern i Zoran Lakićević, državni sekretari u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture; Jovanka Atanacković, Đorđe Milić i Zoran Milić, pomoćnici ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture; Veljko Kovačević, Lazar Radaković i Saša Stojanović, vršioci dužnosti pomoćnika ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture; Mirjana Čizmarov, direktor Direktorata civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, i Božana Lukić, samostalni savetnik u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda pod tačkama od 1. do 10,a pre otvaranja pretresa, podsećam vas da prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, vreme za raspravu poslaničkih grupa iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o građevinskim proizvodima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju objekata, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o vazdušnom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o transportu opasne robe, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o istraživanju nesreća u vazdušnom, železničkom i vodnom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj pripadnosti i upisu plovila, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske u oblasti infrastrukturnih projekata. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Da.) Reč ima ministar prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.