Dame i gospodo narodni poslanici, zamolio bih predsednika Narodne skupštine ili onoga koga zamenjuje da zatraži izjašnjenje od Narodnog pokreta "Otpor": da li ovo oni prave sprdačinu sa Njegovom svetošću patrijarhom srpskim, gospodinom Pavlom. Ukoliko je to tačno, ukoliko su novinski članci istiniti, da se najviši duhovni i moralni autoritet srpskog naroda vređa na takav način kao što se to čini u stripovima u kojima je glavni lik Patrijarh srpski, gospodin Pavle, predlažem da više nikada ne pozovemo nikoga iz Narodnog pokreta "Otpor" na sednicu Narodne skupštine.
Osim što je narodni poslanik Tomislav Nikolić prekršio Poslovnik ne citirajući na koju odredbu Poslovnika se poziva, drugo, narodni poslanik vrlo dobro zna da je pravo poziva gostiju na Narodnu skupštinu diskreciono pravo predsednika Narodne skupštine i i o tome Narodna skupština ne može da odlučuje. Nastavljamo rad po dnevnom redu. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM PREMERU I KATASTRU I UPISIMA PRAVA NA NEPOKRETNOSTIMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Miomir Ilić, Milutin Prodanović, Zoran M. Nikolić i Petar Cvetković; Hranislav Perić, Joca Arsić; Rade Bajić, Stevan Gudurić i Rade Bajić; Slobodan Pavlović, Ljubomir Mucić,Branko Pavlović, Srđan Sikimić i Radojko Petrić, kao i Vlada Republike Srbije. Narodni poslanici Dragan Jovanović i Živanko Radovančev povukli su svoje amandmane na član 48. Predloga zakona. Primili ste izveštaje Odbora za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Zoran D. Nikolić, član ovog odbora. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim sve predsednike, zamenike predsednika ili poslaničkih grupa, da sekretaru Skupštine dostave redosled prijavljenih narodnih poslanika koji su prijavljuju za reč u raspravi u načelu i da to učine što pre da bi mogao da se napravi konačan spisak i redosled prijavljenih govornika, a u skladu sa Poslovnikom narodne skupštine. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača, prof.dr Dragoslav Šumarac, ministar urbanizma i građevina, želi reč? (Da.) Reč ima ministar u Vladi Republike Srbije, gospodin Dragoslav Šumarac.
Poštovana gospođo potpredsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, stanje javne evidencije nepokretnosti u Srbiji je katastrofalno. Čitavi delovi gradova, kvartovi, nisu uknjiženi. Kao primer možemo da navedemo, recimo, Novi Beograd, koji je u knjigama uveden kao poljoprivredno zemljište. Osnovni razlog za to je, pre svega, vladavina komunizma u proteklih 50 godina. Naime, uoči Drugog svetskog rata Srbija je imala sređene knjige o javnoj evidenciji, a razlog za to je bio što je tada Vlada i pre svega Ministarstvo finansija želelo da zna ko šta poseduje, ko koliku ima kuću, koliko ima zemljišta, koliki ima poslovni prostor, kako bi naplaćivala što tačnije poreze. Kao što sam rekao, posle Drugog svetskog rata, pre svega zahvaljujući nacionalizaciji koja je izvršena i drugim otimačinama, nastao je opšti haos. To stanje, odnosno taj haos je sledeći: mi imamo situaciju da je 23% teritorije Republike pokriveno zemljišnim knjigama. To je uglavnom Vojvodina, odnosno severni deo Srbije. Međutim, i te knjige nisu ažurne. Primer za to je, baš kao što sam naveo, Novi Beograd. Pored zemljišnih knjiga, postoji i katastar zemljišta. Katastar zemljišta je ustrojen u svim katastarskim opštinama u Srbiji. Njih ima nešto preko 5.800. Međutim, katastar zemljišta nije svojinsko-pravna evidencija, za razliku od zemljišnih knjiga. Pored katastra zemljišta, imamo i katastar nepokretnosti, koji je ustrojen zakonom iz 1992. godine i on je ustrojen na 9% teritorije Republike Srbije. Tamo gde je ustrojen, njime su ukinuti, praktično, drugi vidovi evidencije. On je imao za cilj, ima i sada, da postane jedinstvena evidencija. On nije ažuran; nažalost, nije ažuran iz više razloga. Jedan od njih je da, recimo, ti premeri koji su vršeni za potrebe izrade regulacionih, odnosno urbanističkih planova, nisu ažurirani u katastarskim upravama. Jedan od osnovnih razloga što katastar nepokretnosti nije ažuriran je što smo u proteklom periodu, posebno u poslednjih 10 godina, imali veliki broj bespravno podignutih objekata. Zbog svega toga je Vlada i predložila Zakon o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima. Ono što je osnovno je da se uvodi privatna praksa u ovu oblast. To je jedan od reformskih koraka, koji je preduzet na predlog, pre svega, Republičkog geodetskog zavoda i Vlade. Svi poslovi koji se tiču katastra sada su podeljeni u dve grupe. Prva su tzv. stručni poslovi, koji se odnose na premer, na izmenu granica parcela, što će vršiti zapravo geodetska preduzeća, koja će se osnivati i koja dakle mogu biti privatna preduzeća pod određenim uslovima, da imaju određeni broj zaposlenih ljudi sa odgovarajućim diplomama, a licencu će im davati Republički geodetski zavod, sada po ovom zakonu. Drugi deo su upravni poslovi koji i dalje ostaju u Republičkom geodetskom zavodu, a to je zapravo formiranje i ažuriranje samog operata. Ovo je jedan od osnovnih i važnih koraka, koji ćemo, nadam se uz vašu pomoć, ovde uspeti da ostvarimo, dakle da uvedemo privatnu praksu. Time bismo pre svega omogućili da se dođe do potrebne konkurencije, da se obore cene, pre svega za vršenje samih radova na terenu, i da na taj način ubrzamo ono što je Vlada Republike Srbije sebi zacrtala;kao što znate, Vlada je formirala jednu komisiju i na čelu te komisije je gospodin premijer, da se što pre izvrši ažuriranje svih objekata i svih nepokretnosti u Srbiji, u što kraćem roku. Jedan od osnovnih koraka je i usvajanje ovog zakona. Dakle, zakon je zaista stručna stvar i molio bih vas da nas u tome podržite.
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li narodni poslanici koji su izdvojili mišljenje na odborima žele reč? (Ne.) Da li predsednici ili predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije.
Dame i gospodo narodni izabranici, gospodine ministre, jedan od osnovnih poslova jedne ozbiljne države je da u granicama svoje teritorije ima ažurnu evidenciju o nepokretnostima i njihovom osnovu sticanja, bilo da su u vlasništvu same države, pravnog ili fizičkog lica. Razlozi za ovakav polazni osnov su nesmetani pravni procesi u postupcima nasleđivanja, kupovine i prodaje nepokretnosti, izgradnje objekata itd, bilo da je to u interesu pojedinca ili u interesu države. To može da bude, a u većini slučajeva i jeste, kamen spoticanja za napred navedene poslove. Argumentacija u prilog svemu ovome se pogotovo pokazuje kada se pojave strani investitori i prvi problem je nerešen imovinsko-pravni odnos, jer se kaže - znate, mi smo u stvari pravi vlasnici, ali ako se ta nepokretnost zvanično vodi na tog i tog, a mi ćemo za to i to vreme stanje ažurirati, pa ćemo tek onda moći da vam omogućimo investiranje bez ikakvih smetnji. Ovako neažurno stanje nam je za promenu ostavila bivša vlast, koja je ovom problemu sagledavajući stanje u katastarskim operatima prilazila kao da je sve maksimalno uređeno i sređeno. Razlog za ovakav pristup izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnosti je taj da se postavlja pitanje da li treba da odlučujemo o tome kako i na koji način da neažurno stanje u pogledu nepokretnosti u katastarskim operatima dovedemo u jednakost sa stvarnim, odnosno terenskim stanjem ili terenskim podatkom ili da u drugom redu damo kao Demokratska stranka Srbije mišljenje o samom Predlogu zakona. Što se tiče prvog pitanja, nažalost, nije mnogo učinjeno u ovim izmenama i predlozima. Trebalo je da bude dat osnovni pokazatelj o problemu stanja evidencije na nepokretnostima i pravima na njima. Da vas podsetim, prvobitnim premerom koji je započet 1932. godine u državi Srbiji izrađen je katastar zemljišta. Takođe, ustrojena je i zemljišna knjiga koja sa svojim zemljišno-knjižnim ulošcima predstavlja jedini pravno validni dokaz o vlasništvu nad nekom nepokretnošću. Taj posao na teritoriji Srbije urađen je za četiri godine,zajedno sa izlaganjem na javni uvid podataka premera zemljišta, tako da je u Srbiji tridesetih godina prošlog veka postojao jedinstven sistem evidencije i način prava upisa vlasništva nad nekom nepokretnošću. Današnje stanje u državi Srbiji što se tiče katastra i način upisa vlasništva na nepokretnostima po opštinama je sledeće: negde postoji katastar zemljišta i katastar nepokretnosti, negde katastar zemljišta i katastar nepokretnosti i zemljišna knjiga; negde postoji katastar zemljišta i katastar nepokretnosti i tapijski sistem, a negde samo katastar zemljišta. Takođe, stanje katastra vodova, znači elektroinstalacija, telekomunikacionih instalacija, vodovoda, kanalizacionih objekata i slično, isto tako je u lošem stanju. Iz svega navedenog se vidi da je osnovni problem kako doći do jedinstvenog podatka o nepokretnostima, naravno i pravima na te nepokretnosti. Kako ubediti opet stranog investitora, koji želi da uloži svoj kapital na dva različita mesta u Srbiji, da se jedna nepokretnost vodi na jedan, a nepokretnost u drugoj opštini na sasvim neki drugi način. Da li će se kod stranca pojaviti doza sumnje gde i zašto ulaže svoj novac? Ako smo prišli poslu da na pravi i adekvatan način radimo reforme u svakom segmentu življenja, ondane treba od toga odstupiti. Kako se iz priloženog Predloga izmena i dopuna Zakona vidi da se sadašnje rukovodstvo Zavoda, odnosno država opredelila da se nastavljaju izrade katastra nepokretnosti kao jedinstvene evidencije, onda je trebalo samom problemu prići temeljnije, a to znači: 1. Izraditi analizu postojećeg stanja u službama za katastar nepokretnosti, kako katastarskih podloga, geodetskih osnova, tako i evidencije o nepokretnosti. 2. Odrediti stvarno potrebno vreme za izradu katastra nepokretnosti. 3. Na osnovu tehnologije, koja se iz dana u dan usavršava, opredeliti se za najpraktičnije programsko rešenje koje će odgovarati našem stanju.U prvom redu, analogne katastarske podloge treba iz vektorskog prevesti u digitalni oblik, a druga stvar je odrediti način evidentiranja podataka o nepokretnostima, osnov sticanja prava na njima itd. 4. Potrebno je izvršiti izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i prava na tim nepokretnostima. Sam predlog izmena i dopuna Zakona se nijednog trenutka nije osvrnuo na suštinsko pitanje, a to je način sadašnjeg evidentiranja podataka o nepokretnostima i kako ovaj problem rešiti na brz i kvalitetan način. Predlagač je naveo u obrazloženju razloga za donošenje zakona, a da to bude u skladu sa započetim reformama, sledeće (citiram): "Preduzećima, drugim organizacijama i radnjama (geodetskim organizacijama) da obavljaju sve stručne poslove na ravnopravnoj osnovi na tržištu sa Republičkim geodetskim zavodom, čime se afirmiše privatna geodetska praksa i istovremeno stvaraju uslovi da se u delu stručnih poslova geodetske organizacije uključe u izradu katastra nepokretnosti i vodova". Međutim, predlagač se na samom početku izmena i dopuna Zakona u članu 2. i u članu 7. oglušio ili, prosto rečeno, uskočio sebi u stomak i Republički geodetski zavod apsolutizovao kao jedinog mogućeg subjekta u obavljanju radova koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije. Ti radovi su izrada glavnog projekta i izrada tehničke dokumentacije. Potrebno je postaviti u istu poziciju i Republički zavod i geodetsku organizaciju, bez obzira ko je investitor pomenutih radova. Postoje mnoga javna preduzeća, zavodi i sl. koja je formirala Vlada, pa poslove koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije ne obavljaju te institucije već postupkom javnog nadmetanja i prikupljanja pismenih ponuda dobije posao onaj ko je najpovoljniji prema postavljenim kriterijumima i referencama. Tako i u ovom slučaju, oko obavljanja geodetskih radova, treba postupiti. Na taj način i Vlada može uštedeti novac, a na osnovu Predloga zakona Republički zavod ocenjuje cenu posla i tu je kraj. Sada se postavlja pitanje - da li je to realna cena za te poslove. Primer za to je postojanje Republičke direkcije za puteve, koja je formirana za izgradnju i održavanje magistralnih i regionalnih autoputeva, a ipak, u nekim slučajevima, izgradnju vrši drugo lice, ako bude povoljnije na tenderu. U članu 4. direktor Republičkog zavoda sebe postavlja u položaj da određuje koje će lice vršiti nadzor i tako investitora stavlja u drugi plan. Svuda u svetu investitor određuje nadzor nad bilo kojim poslovima. Ovako, neko ko nema dodira sa investitorom određuje ko će nadzirati da li je novac koji je uložen u te poslove i utrošen. U članu 40. opet se direktor Republičkog zavoda, kao subjekt, stavlja u prvi plan. Kada se pogleda kompletan član vidi se da se u stvari to odnosi na stvari od državnog interesa, kao npr. državna karta, pa do načina rada geodetskih organizacija. Kako je u Predlogu zakona rečeno - da treba jačati ravnopravnost geodetskog zavoda i geodetskih organizacija, podzakonska akta treba da donosi Vlada Republike Srbije, a na predlog Republičkog geodetskog zavoda. U članu 48. Predloga zakona čitava konstrukcija se zasniva na članu 136a iz koga proizilazi da se neće vršiti izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i pravima na njima, već da će se katastar nepokretnosti obrazovati na osnovu podataka iz katastra zemljišta. Molim vas, pažljivo saslušajte ovo, šta to znači. To znači da neažurno stanje u katastru zemljišta potvrđujemo u katastru nepokretnosti. Znači, ono što imamo sada samo preslikavamo, tako da, ako se objekat na terenu vodi kao poslovni objekat, sa svojom namenom, upisuje se u novu evidenciju npr. kao stambeni, jer se u katastru zemljišta svi objekti, bez obzira na njihovu pravu namenu... (Predsedavajuća: Deset minuta 30 sekundi.) ... vode kao stambeni. Razlog za ovakav pristup je (citiram predlagača iz obrazloženja): "... bržu i jeftiniju izradu katastra nepokretnosti u Republici Srbiji pojednostavljenjem postupka izrade katastra nepokretnosti, gde god za to postoje uslovi, a da se pri tome ne narušava opšte prihvaćen koncept, niti dovede u pitanje stvarna prava nad nepokretnostima". Šta sada mi u stvari hoćemo - da imamo konačno pravo i ažurno stanje o nepokretnostima ili da ... (Predsedavajuća: 11 minuta.) ... prepisujemo iz katastra zemljišta u cilju brzine izrade svega ovoga. (Predsedavajuća: Vi hoćete i drugo vreme. Izvolite.) Prema članu 136a se samo vrši konverzija podataka iz jednog u drugi način evidentiranja i veliko je pitanje da li smanjenjem finansija dobijamo na kvalitetu podataka. Naveo sam članove 2, 4, 7, 40. i 48. Predloga ovog zakona samo zato što su u suprotnosti sa razlozima koji su dati od strane predlagača u ovom obrazloženju. Članom 2. stav 3. i članom 7. stav 2. Predloga zakona se favorizuje Republički geodetski zavod,što je u suprotnosti sa temeljnim osnovama ove izmene. U članu 48, odnosno 136a Predloga, možda se, ali nisam siguran, dobija u kvantitetu i u štednji u sferi finansija, ali je kvalitet izostao. Po mom mišljenju, ovim predlogom zakona bi kvalitet trebalo da bude na prvom mestu. Potrebno je sagledati kompletnu situaciju i stanje obnove premera, koje su u fazi izrada. Većina obnove premera se dešava na područjima gradova. U nekim gradovima se taj posao radi već desetak godina, a procenat obavljenog posla je 30. Samim izmenama zakona se ne regulišu pravilana koji način će se sama obnova premera i dovršiti. Najveći problem se stvara u gradskom građevinskom zemljištu, gde je i cena nepokretnosti zemljišta najveća. Zato se i vraćam na član 136a, koji isključuje izlaganje na javni uvid ovih podataka, u ovom slučaju obnove premera, jer ponavljam da je to jedini i pravi način da jedan vlasnik sazna o svojoj nepokretnosti nove podatke i njihov način evidentiranja. To jeste duži posao po vremenu izrade, ali se izlaganjem na javni uvid dobijaju mnogo, mnogo kvalitetniji i ažurniji podaci, pa zato ovaj član 136 treba skinuti, kako bi sama izmena dobila pravi smisao. Ako već idemo na privatizaciju i afirmaciju privatnog sektora svakog segmenta života, a to je osnov reformi, onda i sam predlog izmena i dopuna u ovoj sferi treba izraditi u tom pravcu. Demokratska stranka Srbije će ovakav zakon podržati u načelu, ali posle rasprave u pojedinostima odlučićemo da li ćemo podržati zakon u celini. Hvala.
Da li još neko od predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe SPS.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, gospodine ministre, pred nama je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima, koji nam je dostavila Vlada Republike Srbije. Na osnovu uvida u sadržaj ovog predloga zakona poslanička grupa SPS smatra da ovaj predlog zakona nije, po svom sadržaju, ekspertno reformski, jer su i ranije reforme i zakoni koji su sprovođeni, odnosno donošeni, takođe imali iste i slične ciljeve, ali su rezultati izostajali iz, pre svega, finansijskih razloga; bilo je i drugih. Zato mi dozvolite da vas u najkraćem podsetim na ono što se na ovom planu događalo u prethodnom periodu, a može imati i značaja za ovaj predlog zakona, ali i buduće reforme katastra nepokretnosti u Republici Srbiji, odnosno donošenje novih zakona iz ove oblasti. Reforma katastra nepokretnosti u Srbiji, koja je u neprekidnom trajanju već više decenija, imala je uvek za cilj da izvrši državni premer celokupne teritorije u novom koordinacionom sistemu mera i da se izradi pouzdana i jedinstvena evidencija nepokretnosti. Realizacija tog cilja se odvijala kroz tri osnovna reformska zadatka, odnosno kroz stalno donošenje odgovarajućih propisa za ustrojavanje jedinstvene evidencije o nepokretnostima, iznalaženje optimalne organizacije geodetske službe i donošenje dugoročnih i srednjoročnih planova i programa državnog premera i katastra. Što se propisa tiče, treba reći da je Skupština Republike Srbije još 1976. godine razmatrala stanje, probleme i evidencije nepokretnosti i na teritoriji Republike Srbije konstatovala da se evidencije nepokretnosti vode u zemljišnim knjigama, knjigama tapija i katastarskom operatu katastra zemljišta, da se evidencije među sobom ne slažu, odnosno da je zato neophodno da se otklone netačnosti i njihova međusobna neslaganja i da od 5.834 katastarskih opština u 4.727 opština katastarske knjige ne postoje, a ni drugo. Tadašnje Savezno izvršno veće i republička izvršna veća su 1985. godine donela stavove o zajedničkim osnovama i evidenciji nekretnina i prava na nekretninama. Saglasno tim stavovima, Skupština Srbije je 1988. godine donela Zakon o premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima kojim se propisuje ustrojavanje sistema jedinstvene evidencije nepokretnosti i prava na nepokretnostima. Nakon četvorogodišnje primene uočili su se određeni nedostaci u predloženim rešenjima, pa je Narodna skupština Republike Srbije 1992. godine donela nov Zakon o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima, koji je danas na snazi i koji je više puta dopunjavan i menjan. U izmenama i dopunama zakona koje danas razmatramo nema predloga za izmenu organizacije geodetske službe, što se u narednom periodu mora postaviti kao veoma značajan zadatak, pogotovu što moramo imati na umu činjenicu da je Srbija imala različite rezultate u vršenju državnog premera, kao posledicu te i takve organizovanosti. Najznačajnija aktivnost geodetske struke do 1998. godine bila je obnova premera, izrada katastra zemljišta i njihovo održavanje. Samo u središnjoj Srbiji radovima je bilo obuhvaćeno oko 1.750 katastarskih opština sa oko 1.970.000 hektara. Posle donošenja sadašnjeg Zakona pristupilo se izradi katastra nepokretnosti, koji je do sada izrađen u oko 350 katastarskih opština, a u toku je izrada katastra nepokretnosti oko 519 katastarskih opština. Zaključno sa 1998. godinom izrađena je evidencija za oko 36.000 kilometara vodovoda. Pri izradi katastra nepokretnosti koristili su se i podacipostojećih knjiga, tapija, kao i zemljišnih knjiga kojima je obuhvaćeno 1.107 odnosno 19% katastarskih opština u Srbiji. Analizom stanja i evidencija, kao i korišćenjem podataka koje one sadrže, konstatovano je da one u zvaničnom procentu ne odgovaraju stvarnom stanju na terenu, kao ni pravnom stanju, odnosno da je zemljišna knjiga u mnogim krajevima praktično bez vrednosti. U 428 katastarskih opština ugašena je zemljišna knjiga. Zato je u obrazloženju Predloga izmena i dopuna Zakona u poglavlju III i rečeno da se ne menjaju osnovna načela na kojima se zasniva važeći zakon, kao i osnovni pravni instituti sadržani u važećem zakonu. Ovo verovatno i zbog toga što je koncept dosadašnjeg zakona potpuno u skladu sa međunarodnim konvencijama u pogledu formiranja katastra nepokretnosti, po kojima je planirano da se katastri zemljišta i zemljišna knjiga vode kao zajednička evidencija o nepokretnosti od strane istog organa, odnosno institucije. To je dokaz da je zakon i u prethodnom periodu bio dobra osnova za vršenje državnog premera i katastra nepokretnosti, ali da se bolji rezultati nisu mogli postići zbog nedostatka finansijskih sredstava za realizaciju srednjoročnih i godišnjih programa državnog premera i katastra nepokretnosti, kao i zbog neadekvatnog angažovanja Republičkog geodetskog zavoda i drugih republičkih institucija na ovom važnom poslu. Međutim, u članu 136d Predloga zakona se ambiciozno, ali apsolutno nerealno za ovu vrstu posla navodi da će se katastri nepokretnosti u Srbiji ustrojiti za tri godine: ako se još više afirmišeprivatna geodetska praksa, koja je i do sada postojala i kao zakonsko rešenje i kao faktička situacija; ako se omogući osnivanjegeodetskih preduzeća sa tri zaposlena geodetska stručnjaka umesto osam, kako stoji u osnovnom zakonskom tekstu; i pojednostavljenim postupkom izrade katastra nepokretnosti, tako što će se on formirati direktno na osnovu podataka katastra zemljišta. Ne osporavajući osnovni cilj koji se želi postići izmenama i dopunama Zakona, a to je hitno ustrojavanje katastra nepokretnosti u Srbiji, što je bio i cilj koji se želeo postići u prethodnom zakonu i od strane ovog istog Republičkog geodetskog zavoda, mogu se kritikovati ili osporiti neka predložena rešenja u ovom tekstu, jer su nejasna, neprecizna, nerealna i necelishodna. 1. U članu 2. stav 2. Predloga zakona se kaže da u slučaju da se radovi finansiraju iz budžeta Republike Srbije tada te radove može da obavlja samo Republički geodetski zavod. To je u apsolutnoj koliziji sa osnovnim intencijama Predloga zakona, a to je da se omogući geodetskim organizacijama da mogu da učestvuju u izvršenju stručnih poslova državnog premera i katastra jer se radovi na izradi katastra nepokretnosti u preko 50% finansiraju iz budžeta Republike Srbije. 2. Ključna odredba Predloga zakona, članovi 136a i 136b, da će se katastar nepokretnosti obrazovati na osnovu podataka koji su sadržani u katastru zemljišta, nije odgovarajuće rešenje i garancija da će se katastar nepokretnosti formirati za tri godine zato što su podaci katastra zemljišta neažurni i ne odgovaraju faktičkom stanju, što katastar zemljišta u Srbiji ne predstavlja istovremeno i pravnu evidenciju, odnosno ne postoji zbirka isprava na osnovu koje se upisuje pravo svojine i druga prava nepokretnosti. Kada se nosiocu prava dostave ovako formirani listovi nepokretnosti, koji mogu biti manje ili više tačni, tada će nastati masovno podnošenje zahteva radi ispravljanja pogrešnog upisa, koji će sigurno trajati još naredne tri i više godina. Kako će organizacione jedinice Republičkog geodetskog zavoda - katastri u opštinama - sa sadašnjim brojem zaposlenih moći da reše sve nove zahteve nosilaca prava, pored niza drugih poslova, jer su ovi poslovi upravnog karaktera i ne mogu se ustupiti geodetskim organizacijama. 3. Kako će se obezbediti da lica koja su bespravno izgradila objekte, koja se po sadašnjem zakonskom rešenju upisuju kao držaoci nepokretnosti, podnesu zahtev za legalizaciju objekta i plate troškove geodetskog snimanja. Da li će geodetska služba imati sredstava da snimi po službenoj dužnosti bespravno izgrađene objekte? Da li će se preduzeti posebne mere za geodetsko snimanje bespravno izgrađenihobjekata od strane Vlade i Republičkog geodetskog zavoda? 4. Saglasno sadašnjem zakonskom rešenju datom u članu 9, premer i izrada katastra nepokretnosti vrši se na osnovu sredonjoročnih i godišnjih programa radova. Srednjoročni program donosi Vlada Republike Srbije, a godišnji Republički geodetski zavod. Programima iz stava 1. ovog člana predviđaju se izvori i obim sredstava koji su potrebni za njihovu realizaciju, a koja se obezbeđuju iz dela poreza na dohodak građana i dela poreza na imovinu. Sve to po našem mišljenju govori da je značajnije da Vlada Republike Srbije hitno donese srednjoročni program rada na državnom premeru i katastru nepokretnosti i obezbedi sredstva za njegovu realizaciju. 5. Naravno, tačnost i ažurnost katastarskih evidencija ne zavisi samo od dobrih zakonskih rešenja i organizacionih modela geodetske struke, već uznačajnoj meri i od zakonskih rešenja i od njihove primene u drugim oblastima koje su u neposrednoj vezi sa nepokretnostima, kao što su prostorno planiranje, urbanizam, izgradnja objekata, građevinsko zemljište, šumarstvo, vodoprivreda, promet nepokretnosti, zaštita životne sredine i drugo. Istovremeno, sa preduzimanjem mera u ovoj oblasti moraju se preduzeti i mere u pravcu povećanja discipline svih subjekata koji koriste nepokretnosti za svoje različite potrebe i aktivnosti, odnosno koji su saglasno dosadašnjem zakonu u obavezi da u propisanom roku dostave Republičkom geodetskom zavodu sve promene u prostoru. Imajući sve ovo u vidu, kao i činjenicu da je poslanika grupa SPS-a podnela 12 amandmana koji suštinski menjaju neka osnovna rešenja u Predlogu zakona, prilikom glasanja o zakonu u načelu poslanici SPS-a će glasati protiv, a konačno izjašnjavanje o zakonu u celini gledaćemo iza sudbine podnetih amandmana. Hvala vam.
Da li još neko od predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Mi smo u obrazloženju Predloga zakona, a i u završnoj rečenici ministra koji je obrazlagao Predlog zakona, dobili uveravanje da se radi zaista o tehničkom zakonu. Međutim, ministar nije izdržao da se na tome i zadrži, već je optužio jedan sistem, komunistički, da su njegove manjkavosti bile tolike da danas mora da se donese zakon kojim bi se tobož ušlo u posao, koji nije bio moguć zato što smo imali komunistički sistem. Nije tačno. Godine 1992. smo doneli zakon, 1993. smo imali dve izmene, 1994. izmenu, 1996. dve izmene, 1999. godine, 2001. godine smo menjali ovaj isti zakon, a sam predlagač u obrazloženju Predloga zakona kaže da se osnovna načela na kojima se zasniva važeći zakon i naravno osnovni pravni instituti ne menjaju, da je svrha ovog zakona samo da se otklone utvrđeni nedostaci u važećem zakonu. Nije pred nama potpuno nov zakon, nije pred nama potpuno nov sistem i princip koji bi rekao - do danas nije bilo moguće ovo da se uradi zato što nismo imali zakon. Zakon smo imali, nadam se da ćemo posle današnje rasprave dobiti bolji zakon, ali njegove osnove su sadržane u zakonu po kome se i danas radi; po kome bi da je bilo sreće, da je bilo novaca, da su bili drugačiji uslovi, možda i bilo urađeno više. Evo, imaćemo prilike da kontrolišemo - to nam je posao - i po usvajanju ovog zakona kako će možda najteži poslovi u ovoj zemlji koji nisu vezani za politiku teći ubuduće. Predlagačzakona kaže da liberalizuje obavljanje i uslove za obavljanje svih stručnih poslova. Ali, ako pažljivo čitate član 1, 2. i 7. Predloga zakona, a posebno 23. na kome ću se zadržati, vi vidite da neke velike liberalizacije nema. Postoji jedan privid, ali je Republički geodetski zavod i dalje apsolutno neprikosnoven, ima konačnu reč, pa čak se zabranjuje i upravni spor po rešenju ovog Republičkog (upravnog)zavoda. Sada bi trebalo da Republički geodetski zavod obavlja upravne poslove koji se odnose na premer i izradu katastra nepokretnosti, a da stručne poslove rade i Republički geodetski zavod, ali i preduzeća, druge organizacije i radnje koje su registrovane za izvođenje ovih radova. To je dobro. Međutim, geodetska organizacija registruje se samo na osnovu pravosnažnog rešenja Republičkog geodetskog zavoda. Ona je, znači, jednu stepenicu niže od Republičkog geodetskog zavoda. Dalje, moći će da učestvuje na konkursima za obavljanje poslova ili da direktno obavlja poslove, samo one za koje nije zainteresovan Republički geodetski zavod, a koji je zainteresovan za radove koji se vrše iz budžeta Republike Srbije, za sigurne, stabilne izvore finansiranja, stabilne izvore prihoda. S tim što čitajući Predlog zakona nigde ne utvrdih kako ćemo mi to, mi korisnici usluga, da utičemo na cene usluga, a posebno na cene usluga koje ostaju u monopolu, u monopolu kod Republičkog geodetskog zavoda. Ako jednoj organizaciji priznajemo da ima dovoljan broj stručnjaka, da stručno može da obavlja poslove, zašto je isključujemo iz konkurencije za obavljanje dodatnih; filter pravimo, pored onog filtera koji se odnosi na poslove za vojne potrebe, za potrebe odbrane, pravimo još jedan filter; tobož i kada je Republika Srbija zainteresovana za neke radove, a finansira ih iz budžeta, od strane svih građana Srbije, ne možemo da stvorimo konkurenciju, nego ćemo te poslove da poveravamo isključivo Republičkom geodetskom zavodu odnosno njegovim jedinicama koje su na teritoriji opština. Po meni, ovo je jedan svojevrstan vid suzbijanja konkurencije. To znači, ono što ti dam, to ćeš moći da radiš. A, ono što ti ne dam, ma koliko da si stručan i opremljen - ne predstavlja nikakvu tajnu u ovoj državi, a moglo bi da ubrza rad, toliko su nam potrebni i mislim da 90% tih radova u zemlji nije obavljeno - e to ti ne dam zato što tu imam državnu firmu koju želim da finansiram iz budžeta. Član 4. je malo manjkav zato što kaže da direktor Republičkog geodetskog zavoda određuje lice koje će vršiti stručni nadzor nad izvođenjem radova. On ne kaže radova iz člana 12. Zakona, a time bi član 4. bio potpuno jasan. Naravno, kada sam govorio o izvođenju radova, pa sada govorim i o tehničkoj dokumentaciji, ponovo je isti filter. Znači, tehnička dokumentacija koju finansira Vlada Republike Srbije, znači budžet Republike Srbije, poverava se isključivo Republičkom geodetskom zavodu. Sve ostalo, za nas ovako sitne, koji to iz džepa plaćamo, za opštine koje opet plaćaju iz budžeta, dovoljno su stručni i oni za koje opet Republički geodetski zavod utvrdi da su stručni. Član 14. menja član 41, ali nisam uspeo da nađem šta mu je to promenio, izuzev sistematizacije; ali toje manir predlagača zakona prisutan u mnogim zakonima koji su dolazili pred našu Skupštinu. Član 97. koji se tiče prenošenja podataka na teren, on je simptomatičan zato što kaže da će poslove iz stava 4. ovog člana obavljati Republički geodetski zavod ako na teritoriji opštine nije registrovana geodetska organizacija, odnosno ako geodetske organizacije registrovane na teritoriji opštine odbiju da izvrše ove poslove; ili, organizacija koja je prihvatila da izvrši nije u stanju da izvrši. Vraćam se na član 23. Po kom tom osnovu protiv rešenja jednog zavoda, a makar se on zvao i Republički geodetski zavod, kojim se direktno utiče na sudbinu jedne firme, jer određuje da može da obavlja ili ne može, po kom to zakonu posle drugostepenog rešenja istog tog Republičkog geodetskog zavoda - a sada samo centra ili kako ste to nazvali, a ovo je bila jedinica u opštini - nije dozvoljeno voditi upravni spor? Koje je to rešenje protiv koga nije dozvoljeno voditi upravni spor? Da li ima u Republičkoj upravi javnih prihoda rešenja protiv koga nije dozvoljeno voditi upravni spor? Da li ima u Ministarstvu građevina nekog rešenja protiv koga nije dozvoljeno voditi upravni spor? Odnosno, šta znači zabrana vođenja upravnog spora protiv bilo čijeg rešenja? Šta znači isključivanje pravosuđa protiv bilo čijeg rešenja? Ne ulazim uopšte u to kakve su namere predlagača zakona. Pokušavam objektivno da postavim stvari. Posle člana 99. dodaju novi stavovi, pa zamislite sada da je korisnik nepokretnosti, koji želi da prijavi promenu na nepokretnosti i treba da izvrši određene radove, dužan da dostavi izjavu geodetske organizacije da prihvata da izvrši radove na terenu ili da dostavi izjave svih geodetskih organizacija registrovanih u opštini da ne prihvataju da izvedu te radove. Šta ako ih ima 20, šta ako ih ima 50, a jedno stručno lice dovoljno za određene radove. Šta to znači, da građaninu kažete, moraš da odeš na sva vrata da bi Republičkigeodetski zavod pristupio nekim poslovima, moraš da mi doneseš izjavu od svih koji se tim poslom bave da oni to neće da rade, e onda će raditi Republički geodetski zavod. Nema smisla prema građanima. Mi ovo sve radimo zbog građana. Mi ovo ne radimo zbog Republičkog geodetskog zavoda. On postoji isključivo zbog građana Srbije, a ne zbog sebe... (Predsedavajuća: Deset minuta i 30 sekundi.) Evo ako mogu još dva - tri minuta, neću se javljati drugi put. On ne postoji samo zbog sebe ili zbog Vlade Republike Srbije. Postoji isključivo zbog građana. Šta to znači; pa zašto bi Republički geodetski zavod radio poslove koje nijedna druga organizacija neće? To je znak da je sebi prigrabio neku moć i sada mora da se opravda pred građanima Srbije i pred nama ovde narodnim poslanicima pa da kaže: jeste, ja odlučujem ko može da se registruje i radim poslove isključivo za Vladu; kada neće da radi niko drugi te poslove u opštini, evo moram ja. Nisu to valjda poslovi koji nisu dobro plaćeni, na kojima ne može da se ostvari nikakav profit, jer da su takvi ne bi se registrovala ni jedna privatna organizacija. Postavlja se pitanje, zašto ste toliko razgraničavali to? Član 28: "Stručni nadzor nad izvođenjem radova iz člana 97. ovog zakona vrši Republički geodetski zavod". A šta ako radove vrši Republički geodetski zavod? To su, da vas samo podsetim, veoma ozbiljni radovi. Taj član 97. u stvari opisuje sve što treba da se radi. Tu su i vodovi i prenošenje na teren podataka iz urbanističkih i drugih planova, tu su stalne tačke. Ko će da vrši nadzor ako radove izvodi Republički geodetski zavod? Ako je dignut na pijedestal, a šta je sad to iznad njega. Želim da se prema ovom zakonu ponašam kao prema tehničkom zakonu. Tako ga i shvatam. Mi nismo uticali na osnovni predlog zakona amandmanmima. Hteli smo da ovo zaista bude poboljšanje. Ne znam koje je amandmane Vlada prihvatila. Čujem da je Vlada neke amandmane narodnih poslanika prihvatila i da će to u određenoj meri promeniti osnovni predlog zakona. Ono na šta skrećem pažnju, na kraju, a to su kaznene odredbe. Kaznene odredbe su obavezno novčane i kazne su obavezno pet puta veće nego do sada, a ima ih i koje su 20 puta veće. Mi ćemo učestvovati u raspravi povodom ovog predloga zakona, a u osnovi smo protiv svakog predloga zakona koji podnosi Vlada Republike Srbije, a za koju smatramo da loše vlada. Ali, mislim da smo imali prečih poslova. Kad bi dao Bog da samo donošenje ovog zakona ubrza poslove koji su kod nas u stagnaciji od Drugog svetskog rata do danas, privatio bih i obavezu da kroz tri godine, kako se obavezao predlagač zakona, kada situacija bude sređena, neko od radikala izađe za govornicu i kaže - izvinjavamo se što smo mislili pre tri godine da ovim zakonom nećete ništa ubrzati. Ubeđen sam, ukoliko ne bude sredstava, ukoliko se na ovom poslu ne bude iskreno radilo i ukoliko smirite strasti, recimo, ljudi iz Vojvodine, kod kojih je dosta dobro sve sređeno, ukoliko pomirite dva sistema zastupljena na teritoriji Republike Srbije - na severu, centralne Srbije i jug - dva potpuno različita sistema, možda ćemo doživeti da vidimo ostvarenje jednog dobrog zakona.
Nastavljamo raspravu. Prema prijavama za reč i redosledu narodnih poslanika u zajedničkoj načelnoj raspravi o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, prvi prijavljeni je i ima reč narodni poslanik Dragan Rafailović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u opštem haosu u zakonodavstvu koji smo zatekli dolaskom u decembru 2000. godine, teško je to odlučiti, a možda je ovde i najveći haos. Ovaj zakon, po mišljenju ljudi koji rade u katastru, koji imaju veze sa geodetskom upravom, sarađuju sa njima ili rade tu, jako je dobar i dugo će trajati, što mi je dalo povoda da se javim za reč. Šta hoću da kažem, pošto malo vremena imam - lično sam na svojoj koži osetio kako je imati neku imovinu, imati je faktički, a kada tražiš potvrdu za to, gde ti nešto treba, recimo za tezgu ili za bilo šta drugo što ti zatreba, ne možeš da izvadiš. Recimo, kupio sam njivu pre 15 godina, koja je bila u vlasništvu sina čoveka koji je umro, a vodila se na njegovog oca. Podneo sam urednu dokumentaciju, napravio ugovor, predao u katastar, a u međuvremenu je i sin umro, i ta njiva se ne vodi ni na njega, ni na mene, još uvek se vodi na njegovog oca koji je umro pre 15 godina. Šta mislite kako je čoveku koji hoće da pravi kuću i dođe da vadi dokumentaciju? Znači, nije problem samo u katastru, nego i u zemljišnim knjigama i mislim da će ovaj zakon najviše koristi upravo doneti građanima, da će lakše svoje probleme rešavati i da će isto tako rešavati probleme ljudi koji dolaze da grade neke fabrike, da ulažu investicije itd. Posebno dobra stvar u ovome je što je oročeno na tri godine, i pored toga će pokrenuti dosta toga jer će se prilično novca okrenuti, imaće posla ljudi koji se bave geodetskim merenjima. A ovo što je pomenuto - šta će biti, ko će da uradi taj posao, pa i to je dobra stvar, mladi ljudi, mladi stručnjaci će se zaposliti. Dakle, postoji više razloga zbog čega treba podržati ovaj zakon i DHSS će glasati za ovaj zakon. Dakle, pored toga što je dobar, drugi razlog je što ćegrađani imati koristi od njega, lakše će ostvarivati svoja prava i obavljati svoje poslove, i treća i najveća korist od ovog zakona je što će Srbiji uvek trebati kvalitetni zakoni, a ponavljam, ovo je kvalitetan zakon, posebno kada postane samostalna, kredibilna država, koja će imati integritet i ovde i u svetu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miloš Todorović.
Uvažena gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, danas je pred nama Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnosti, na koji poslanička grupa SSJ ima nekoliko veoma ozbiljnih primedaba. Naša želja je da primedbe o kojima sada želim da govorim budu prihvaćene konstruktivno, jer se odnose na Predlog zakona koji pokriva važnu oblast funkcionisanja svake moderne i napredne države, za koju se, nadam se, svi mi zalažemo. Nažalost, poslanički klub SSJ smatra da u nekim delovima predlagač ovog zakona čini korak nazad u odnosu na ranija rešenja, što je neprimereno reformama i modernizaciji društva, za koju se vi, kako kažete, veoma zauzimate. Vlada Republike Srbije, kao predlagač ovog zakona, utvrdila je jedno vrlo prihvatljivo rešenje koje omogućava preduzećima, drugim organizacijama i radnjama, da obavljaju sve stručne geodetske poslove na ravnopravnoj osnovi na tržištu sa Republičkim geodetskim zavodom. Međutim, u samom Predlogu zakona došlo je do odstupanja od ovog načela ravnopravnosti i neopravdanog favorizovanja državnih organa u odnosu na privatne geodetske organizacije. Na primer, poslove premera i katastra nepokretnosti predviđeno je da obavlja Republički geodetski zavod, ako na teritoriji opštine nije registrovana geodetska organizacija. Zašto bi se u ovom slučaju Narodna skupština lokalistički vezivala za geodetske organizacije na teritoriji neke opštine? Neka se posao ponudi putem javnog oglasa, pa neka slobodno konkurišu geodetske organizacije sa cele teritorije Republike Srbije, bez obzira gde su i u kojoj opštini registrovane. Tako će se ispoštovati princip ravnopravnosti na tržištu svih geodetskih organizacija, a za koji se princip opredelio i sam predlagač zakona. Sličan primer imamo kod izrade glavnog projekta, gde je predviđeno da radove obavezno obavlja Republički geodetski zavod, ukoliko radove finansira budžet Republike Srbije. Dakle, ovde opet imamo izuzetak od principa ravnopravnosti na tržištu. Postupak javnog nadmetanja, ili prikupljanja pismenih ponuda dopušten je samo ako se izrada glavnog projekta finansira iz drugih izvora, a ne iz budžeta. Ni ovde nema nikakvog opravdanja za diskriminaciju privatnih geodetskih organizacija, jer je sigurno da su one pouzdan i kvalitetan izvođač radova. A kako se finansira Republički geodetski zavod, ne treba da bude predmet razmatranja niti brige ovog zakona. To neka reši Vlada, onako kako je regulisala rad i finansiranje sličnih organa. Poslanici SSJ insistiraju da se položaj geodetskih organizacija državnog i privatnog sektora u svemu izjednači i da imaju potpuno ravnopravni tretman na tržištu. Uz to, želimo da vašu pažnju usmerimo na jedan, po našem mišljenju, izuzetno važan problem - to je evidencija stvarnih prava, koja u celini treba da budu po zemljišnim knjigama, a nikako u katastarskoj evidenciji. Poznato je da su u katastarskoj evidenciji upisana neka privremena i pravno neregulisana stanja, a evidencija stvarnih prava na nepokretnosti može biti samo po zemljišnim knjigama. Smatramo da bi zakon zaživeo u najmodernijem obliku da bi trebalo izvršiti reviziju premera na celoj teritoriji, gde postoji detaljni premer, snimiti sve promene na zemljištu, to pravno regulisati i nakon toga uneti u evidenciju nekretnina, a takvi podaci bi bili nakon toga od ogromne koristi za dobrobit svih stranaka u postupku, i naravno, države. U ovaj posao bi mogli da se uključe svi faktori, kako privatne organizacije, tako i geodetska uprava na celoj teritoriji Republike Srbije. Ovaj posao zahteva i vremena i novca, ali je jedino ispravan i upotrebljiv za svrhu koji ima ovaj zakon. Stanje na terenu u katastru se ne slaže, i to u ogromnom procentu, i prihvatiti takvu evidenciju nekretnina bio bi čist promašaj. Jer, do sada su stranke prijavljivale promenu samo izuzetno, kada su to morale, i to iz razloga što su to morale veoma skupo da plate. Zato su u 80% slučajeva evidentirani bivši vlasnici, koji su odavno pomrli. Cilj je bio da osnivanjem katastra imamo urednu evidenciju na zemljištu, i naranvo, oporezivanje po katastarskom dohotku, pa je zato izvesno vreme posle premera postojala uredna i tačna evidencija, jer je svake četvrte godine bila obavezna provera stanja i u katastru, i na terenu. Na kraju, naglašavam da poslanici SSJ insistiraju na principu ravnopravnosti državnog i privatnog sektora na tržištu u oblasti geodetskih poslova, kao i davanju punog značaja i prednosti evidenciji stvarnih prava na nepokretnosti, po zemljišnim knjigama, u odnosu na katastarsku evidenciju. Zbog svega gore navedenog i izloženog, poslanička grupa SSJ neće podržati ovaj predlog zakona.
Reč ima narodni poslanik Dragan Milentijević, a posle njega narodni poslanik Petar Jojić.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je ipak jedan tehnički zakon. Dobro je što u ovakvim zakonima ipak nema mnogo mesta za politiku. Bez obzira na sve, mislim da će većina poslanika podržati ovaj zakon, jer je pre svega želja svih nas ovde da se popravi stanje u ovoj oblasti. Čuli smo nešto o istoriji. Dakle, pre Drugog svetskog rata stanje u ovoj oblasti u našoj zemlji bilo je veoma ažurno i nismo zaostajali za ozbiljnim zapadnim državama, ali smo vremenom došli u jednu očajnu situaciju. Ekstremni slučajevi ovako lošeg stanja su, kao što ste čuli, Novi Beograd, a onda to mogu da potvrde i Nišlije (Bulevar Nemanjića u Nišu), a i mnogi drugi stambeni blokovi širom Srbije. Reforme u jednom ovakvom zakonu i uopšte reforme za jednu ovakvu oblast veoma dugo traju. Ono što je bitno u ovom trenutku su tri stvari: prvo, izmene i dopune ovog zakona, a to je ovo što radimo danas; drugo, potrebno je kupiti novu opremu, kompjutere, a čuli smo od ljudi iz zavoda da u ovom trenutku zavod nema dovoljno opreme; treće,vršenje edukacije kadrova u Republičkom geodetskom zavodu. To je iz razloga što ćemo, verovatno, od jeseni koristiti nove tehnologije, odnosno ući u globalni pozicioni sistem (GPS). Ipak, ključna izmena je ono što se dešava sa privatnom praksom. Mi smo i do sada imali oko 90 privatnih preduzeća u Srbiji, ali su se ta privatna preduzeća mahom bavila cepanjem parcela, dok, recimo, nisu mogla da snimaju stambene blokove. Sada je želja sasvim drugačija. Potrebno je potpuno odvojiti stručni deo od upravnih poslova u Republičkom geodetskom zavodu. To ćemo postići na taj način što će katastar ostati banka podataka i baviće se upravnim poslovima: upisi prava, izdavanje prepisa, kopija plana i drugo. Vlada se obavezala da u roku od 30 dana donese uredbu o formiranju privatnih preduzeća, ali je takođe veoma važno da će davanje licenci i inspekcijski nadzor ostati pri Republičkom geodetskom zavodu. Još jedna vrlo bitna stvar je da će oni koji se bave privatnom praksom u ovoj oblasti morati da poseduju veoma skupu opremu, jer svi mi znamo koliko koštaju distomati i totalne stanice, ali normalno je da će ljudi koji se bave privatnom praksom morati da progutaju tu pilulu. Sve ovo se radi da bi se maksimalno povećala ažurnost upisa, jer za nove regulacione planove neophodno je da imamo ažurne geodetske podloge. Naša želja je da se za tri godine ovo stanje popravi, međutim, objektivno je, to smo svi na Odboru priznali, da ćemo bolje stanje imati za četiri do pet godina. Vlada trenutno finansira samo plate ljudi iz Republičkog geodetskog zavoda, ali smo čuli da će imati i neke druge stvari koje će morati da finansira, kao, recimo, geodetsku mrežu. Jednostavno, ne postoji želja ljudi koji se bave ovim poslom da investiraju u takve stvari. Na Odboru za urbanizam i građevinarstvo Vlada je prihvatila dosta amandmana; mislim da je bila veoma pragmatična i da jednostavno nema razloga da ne podržimo ovaj zakon. Mislim da je, u stvari, želja Vlade bila da izmene predloge ovog zakona bude što kvalitetnije. Hoću samo da pomenem i skrenem pažnju na još jedan primer, u stvari jedan problem. Mahom se u Srbiji u zgradama lokalne samouprave nalaze i službe katastra. Probleme koje katastar ima i o kojima mi pričamo, nažalost, naši građani ne znaju sasvim dovoljno i veoma često, upravo zbog problema koje katastar ima, oni su veoma ljuti na lokalnu samoupravu, a u stvari ne znaju da je to uprava koja ima sasvim odvojene ingerencije. Sasvim na kraju - poslanici Socijaldemokratske partije će glasati za ovaj zakon, ali, kao što sam rekao na početku, mišljenja sam da će mnogi drugi poslanici glasati za ovaj zakon. Jednostavno, treba da podržimo promenu stanja u ovoj oblasti.
Reč ima narodni poslanik Petar Jojić, a posle njega narodni poslanik Aleksandar Radosavljević.
Dame i gospodo narodni poslanici, po mišljenju SRS trebalo je prići dublje, opširnije i preciznije izradi jednog zakona koji bi trebalo da bude dugotrajniji i koji bi trebalo da ima toliko novina koliko je potrebno Republici Srbiji. U Srbiji ima više, regionalno gledano, različitih evidencija o nepokretnostima. U Vojvodini je usvojena gruntovnica i gruntovno stanje se prati u smislu odredaba rimskog prava, a to znači fikcija apsolutne tačnosti kod vođenja zemljišnih knjiga i vođenja evidencije na nepokretnostima. Krajem DžIDž i DžDž veka u Vojvodini i u Srbiji, u određenim delovima, ustrojene su zemljišne knjige i od tada planovi zemljišnih knjiga o nepokretnostima nisu menjani, a ti planovi i te evidencije su dosta oštećene i dosta su neupotrebljive. Srbija ide ka regionalizaciji; prema mišljenju i predlogu Vlade, kako se to u sredstvima javnog informisanja najavljuje, biće šest, sedam regija. Doći ćemo u situaciju da će svaka regija imati svoje evidencije i Srbija neće imati identične evidencije o upisu prava na nepokretnostima i uređenju katastra. Mnogo je bolja gruntovnica zbog toga što gruntovnica ima zbirku isprava i pomoću te zbirke isprava vrši se i upis nepokretnosti, vrše se i promene na nepokretnostima. Tu su manje greške u odnosu na katastar koji se vodio i danas se u nekim delovima Republike Srbije vodi, a to je tapijski sistem. Narodni poslanik i šef poslaničke grupe SRS Tomislav Nikolić je dosta obuhvatno govorio o nekim članovima na koje treba skrenuti pažnju kako bi se ovaj tekst zakona pobošljao. U članu 23. Predloga zakona predviđa se - ukoliko se uoče određene greške prilikom upisa, da se te greške mogu ispravljati u roku od dve godine. Mislimo da je to veoma dug period i da te greške moraju biti ispravljene u što kraćem roku zbog toga što je interes vlasnika, dakle držalaca nepokretnosti, i onih koji žele da steknu pravo svojine i vlasništva na nepokretnostima, da ta ispravka ide što je moguće pre, a ne da građani čekaju ako treba da ostvare neka prava; a to znači: čovek želi da proda nepokretnost, ali pravni prethodnik treba da uredi katastar i treba da uredi zemljišnu knjigu da bi prenos prava mogao biti izvršen blagovremeno i da bude čist. Isto tako, želim da napomenem, kao što je istakao Tomislav Nikolić, da je propust što nema ustavne i zakonske zaštite po članu 23. Šta ćemo kada odluku donese Republički geodetski zavod? U tom slučaju vi nemate kome da se žalite, dakle nema ustavne zaštite. To je protivustavno; ako nema zakonske, odnosno sudske zaštite, to ipak predstavlja jednu povredu Ustava, jer Ustav Republike Srbije garantuje svim građanima da imaju pravo da izjave žalbu ili neko drugo pravno sredstvo na odluku državnog organa koja je doneta. Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče prelaznih i završnih odredaba, mislim da se tu dosta nije vodilo računa, da je trebalo dati duži vremenski period da se izvrše tehničke i kadrovske pripreme za primenu ovog zakona, jer ako je u prelaznim i završnim odredbama predviđeno i predloženo da ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana donošenja i usvajanja u Republičkom parlamentu, u tom slučaju je to kratak vremenski period, pogotovo ako imate u vidu činjenicu da se ovim uvodi jedna velika novina, uvodi se privatna praksa u premer i katastar. Zbog toga lično smatram da je njegovu primenu trebalo odložiti bar dva meseca kako bi se mogle izvršiti pripreme da to bude bolje urađeno i da se omogući građanima da ostvare određena prava koja traže pred nadležnim državnim organima.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Radosavljević, a posle njega narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, poštovano predsedništvo, Predlog zakona koji nam je dostavilo resorno ministarstvo za izmene i dopune Zakona o državnom prepisu i katastru i upisima prava na nepokretnosti ima svoje dve osnovne, ključne i suštinske izmene koje nosi sa sobom: u prvoj daje punu slobodu u obavljanju i uslovima za obavljanje stručnih poslova u premeru nepokretnosti; to je ključna novina koju ovaj zakon nosi sa sobom; druga novina, možda nešto manje značajnija, ali ne drastično, jeste razrada ubrzanog postupka izrade katastra nepokretnosti. Postojeći zakon, želim samo da podsetim, koji mi danas po osmi put menjamo, postoji od 1988. godine. Tada se propisuje obavezna izrada katastra nepokretnosti umesto zemljišnih knjiga i tapija. Katastar nepokretnosti, kao što rekoh, zamišljen je tada kao jedinstvena pravna evidencija na nepokretnostima i subjektima prava na njima. Tim Predlogom zakona iz 1988. godine i tadašnjim zakonom zemljišne knjige, knjige tapija kao pravna evidencija na nepokretnostima i pravima na njima i katastar zemljišta ostaju na snazi do izrade prijema i potvrde u roku od 10 godina od dana donošenja tog zakona. Znači, taj rokje istekao praktično 1998. godine. Međutim, 1992. godine usledila je njegova izmena, pa taj rok praktično ove godine ističe, jer je tih 10 godina od 1992. godine produženo do 2002. godine. Ovakav zakon u tom trenutku, 1988. godine, stručna javnost nije baš prihvatila sa posebnim simpatijama, smatrajući jednu ovakvu koncepciju, koju ovaj zakon nosi, sasvim pogrešnom, jer se po tome nadležnost koja je preneta Republičkom geodetskom zavodu, a izuzeta iz sudske nadležnosti, po njihovim rečima ne može valjano obavljati; pa smo i danas imali prilike da čujemo slične argumente; to je neuspešno eksperimentisanje, kako su tada rekli, u veoma osetljivoj pravnoj materiji; potkrepljivano je podacima da u Srbiji postoji 5.800 katastarskih opština, da je jedinstvenom katastarskom evidencijom u tom trenutku obuhvaćeno svega 66 opština u Srbiji. Dodatnu konfuziju na sve ovo nije unosio taj tzv. nedostatak sredstava, jer je predlagač Zakona trebalo da vodi računa u tom trenutku, kada se odlučuje za takav korak, već je tadašnja vlada unosila dodatnu konfuziju, jer jasno nije davala do znanja da li želi doslednu primenu Zakona ili ne. Iako je Zakonom za izradu jedinstvene evidencije nepokretnosti, kao što rekoh, bio predviđen rok od 10 godina, oni su, videvši verovatno da taj zakon ne može da bude primenjen u tom roku, izvršili prvu izmenu i evo ove godine taj rok ističe. To je ujedno jedan od razloga da se čitav ovaj proces i postupak ubrza. I pored tih izmena 1992. godine, Vlada je proces izrade jedinstvene evidencije, odnosno knjige nepokretnosti zaustavljala, dajući čak i mišljenja da nije neophodno voditi jedinstvenu evidenciju; pa je tamo gde se premer radio, a to konkretno navodim za grad odakle dolazim, Kragujevac, za tzv. Kragujevac 1, koji je bio započet 1991. godine, završen 1994. godine, a usvojen tek 1996. godine, ministar će me ispraviti. Razlog čekanja od dve godine niko ne zna. Negde 1997. godine konačno Vlada odlučuje da se započne sa radom, ali se tada opet nije radilo kako treba i valjano, znači nije se izvršilo snimanje, već se samo izvršilo upoređivanje katastra i zemljišnih knjiga, znači nije se izvršila obnova, čime smo za posledicu dobili apsolutno neažuran katastar nepokretnosti. Iz toga proizilazi da danas imamo veliki broj nesnimljenih objekata u Srbiji, koji su logično bez građevinske dozvole i normalno njihova posledica je neusaglašenost. Na izradi jedinstvene evidencije u Srbiji su do sada radili samo Kragujevac i Novi Sad. U Kragujevcu su od ukupno 62 katastarske opštine do sada jedinstvenom evidencijom u Kragujevcu 1 i Kragujevcu 2 obuhvaćene 44 katastarske opštine, znači oko dve trećine katastarskih opština u gradu Kragujevcu. Ove izmene imaju za cilj, i to je ključ koji treba danas da krasi ovu diskusiju, da stručne poslove iz ove oblasti izdvoje, čime se ima znatnog dela poslova i troškova osloboditi Republička direkcija i normalno rasteretiti Republički budžet. Takođe, ovaj predlog zakona stvara uslove da ostale ovlašćene organizacije, koje po ovom Predlogu zakona treba da nastanu, rade stručne poslove i samim tim Republički geodetski zavod kao posebna organizacija dobija više prostora i vremena za rad na upravnim poslovima i normalno na osavremenjivanju i usavršavanju rada na prijemu, obradi, distribuciji premera i katastarskog operata. Takođe, građani će svoje poslove na ovaj način daleko brže završavati. Geodetski stručnjaci ovim izmenama dobijaju uslove da rade više, da rade bolje, da budu kreativniji i četvrta osnovna stvar jeste da više zarade. Moramo da znamo, i to je neko od mojih kolega pomenuo, vrlo su skromni lični dohoci u Republičkom geodetskom zavodu i to je takođe jedan od razloga zbog čega se Ministarstvo odlučilo na ovakav korak. Vidim da kod pojedinaca postoji strah od postojanja privatne prakse u ovoj oblasti. Apsolutno sam ubeđen da onog časa kada se budu uočila prva pozitivna iskustva, da će taj strah sam po sebi i nestati. Dakle, ovaj predlog zakona ima za cilj stvaranje uslova za brži postupak izrade katastra nepokretnosti, čime se definišu prava na nepokretnosti, što je daleko najvažnije; da se jednostavno rečeno zna šta je čije, što je jedan od osnovnih stubova moderne države kojoj, iskreni da budemo, svi zajednički težimo. Iz tih razloga poslanici Demokratske stranke glasaće za ovaj zakon i pozivam sve ostale kolege da podrže ovaj predlog zakona.
Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić, a posle njega narodni poslanik Petar Cvetković. Narodni poslanik ima na raspolaganju vreme svoje poslaničke grupe i u trenutku kada nastupi vreme za pauzu to vreme će vam se oduzeti i moći ćete da nastavite u popodnevnom delu, osim ako ne želite da učestvujete u radu sednice Narodne skupštine. Želite. Da li želite da počnete sada ili popodne da budete prvi u raspravi? Popodne želite prvi u raspravi. Sednicu nastavljamo u 15,00 časova i molim sve narodne poslanike da budu u sali u 15,00 časova. [[Posle pauze - 15,50.]] Dame i gospodo, nastavljamo rad današnje sednice u popodnevnom delu. Da bismo mogli da nastavimo rad, molim vas da utvrdimo da li postoji kvorum potreban za rad. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Izvolite. (Posle 15 minuta - 16,05-16,15) Konstatujem da imamo kvorum za rad. Obaveštavam Narodnu skupštinu da je, po službenoj evidenciji, prijavljeno 142 narodna poslanika. Kvorum čine poslanici DOS i DS i jedan poslanik SPS, prijavljen za reč u prepodnevnom delu. Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić, posle njega narodni poslanik Petar Cvetković.
Poštovani narodni poslanici, gospodine ministre, predložene izmene i dopune Zakona o državnom premeru i katastru i upisu prava na nepokretnostima predstavljaju samo kozmetička podešavanja, odnosno popravku u cilju prevazilaženja određenih nedostataka i manjkavosti u dosadašnjoj primeni zakona, čiji je osnovni tekst donet negde 1992. godine, a kasnije su vršene neke manje izmene i dopune. Takođe, neke tehničke stvari koje su predložene u ovim izmenama i dopunama zakona predstavljaju način da se brže učvrsti, odnosno izvrši revizija katastra. Kontinuitet u sprovođenju i zadržavanju osnovnih načela i pravnih instituta važećeg zakona predstavljaju najbolju potvrdu valjanih, stručnih i drugih operativnih stvari u oblasti državnog premera i katastra. Najveći i najvažniji pomak prilikom donošenja novog teksta ovog sistemskog zakona u to vreme predstavlja objedinjavanje stručnih geodetskih poslova, pravnih poslova, upisa prava na nepokretnosti na jednom mestu, odnosno u Republičkom geodetskom zavodu. Obim izrade i objedinjavanja ustrojstva katastra nepokretnosti, kao jedinstvene evidencije o nepokretnostima, u opštinama u Srbiji je dosta šarolik i različit. Rezultati naovom planu su direktna posledica dva faktora: prvo, kadrovske, stručne i tehničke osposobljenosti jedinice Republičkog geodetskog zavoda u lokalnoj jednici, odnosno opštini; drugo, nedostatka finansijskih sredstava za realizaciju godišnjih i srednjoročnih programa državnog premera i katastra nepokretnosti, tako da su u opštinama koje su radile na planskoj i urbanističkoj regulativi i ulagale opštinska sredstva postignuti i značajniji rezultati u oblasti ažuriranja ovih planova i katastara nepokretnosti. Osnovno pitanje koje se ovom prilikom postavlja glasi - da li će ovim izmenama zakona ambiciozno planirani poslovi na ustrojstvu katastra nepokretnosti biti i realizovani u roku od tri godine, kako je to i predviđeno zakonom? Moje mišljenje i mišljenje poslanika SPS je da ovaj cilj u ovako kratkom vremenskom periodu nije ostvariv iz mnoštva razloga, a samo ću par navesti. Prvo, da vam je stalo do tog cilja ne biste pet meseci čekalidonošenje ovih izmena zakona i još nekih skoro dva-tri meseca za donošenje pratećih akata, već biste usmerili našu i vašu pažnju na program za donošenje planova, kako bi se ovaj zakon sproveo. Osnovne intencije zakona - hitno ustrojstvo i ažuriranje katastra nepokretnosti - nisu izmenjene u odnosu na osnovni tekst zakona, gde se svi slažemo; ovo je jedan od retkih zakona koji mi a priori ne odbijamo, već ćemo za njega glasati, zavisno od prihvatanja naših amandmana koje smo podneli. Postavlja se i pitanje - odakle sredstva koja su u dosadašnjem periodu bila osnovni razlog i smetnja za loše rezultate, ako za sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbeđenje dodatnih sredstava u budžetu Republike? Ko su donatori u finansiranju, sa kojim namerama i ciljem?Da li su te njihove namere u ovom trenutku opravdane i časne? Da li će isti tretman imati ravničarske i plodne parcele, sa vrletima i nedođijama? Da li će neko pokušati da ućari, što nikad nije mogao do sada u katastrima, a nekada u razdvojenim zemljišnim knjigama na jednom mestu, a katastrima, odnosno evidencijama o nepokretnostima na drugom mestu;da li je to novi izgovor bivšim vlasnicima nacionalizovane imovine da skoro neće doći do donošenja zakona o denacionalizaciji i o ostvarivanju njihovih prava. Čemu nepotrebna opsada opštinskih katastara i otvaranje novog poglavlja i žarišta u ovim državnim ustanovama. Armija geometara, pravnika, administrativnog osoblja mora biti angažovana na ovom poslu, koja nije uspela, odnosno delimično je uspela da ga završi u prethodnih deset godina. S druge strane, teza o dobro zaposlenom i nagrađenom geometru u državnom katastru opovrgava tezu o liberalizaciji uslova otvaranja privatnih geodetskih organizacija. O tome ću nešto više govoriti prilikom obrazlaganja amandmana koji sam podneo na član 2. ovog zakona, gde se govori o registraciji, odnosno ukidanju prava na rad geodetskih organizacija; pogotovu ako se zna da se radovi na izradi katastra nepokretnosti, stručni poslovi državnog premera i katastra, preko 90 posto finansiraju iz budžeta Republike Srbije, a znamo da su takse, odnosno cenovnik, po kojima se ti radovi utvrđuju u nadležnosti republičkih organa. Sve to, po mišljenju socijalista, doprinosi da bi, u skladu sa članom 9. ovog zakona, sigurno bilo značajnije hitno donošenje srednjoročnog programa radova na državnom premeru i katastru nepokretnosti nego predložene izmene ovog zakona, a takođe i predlaganje, odnosno donošenje, godišnjeg operativnog plana ustrojstva katastra nepokretnosti, kao i predlaganja izvora sredstava i mera koje bi doprinele realizaciji ovog zakona, programskih zadataka i opredeljenja. Poslanička grupa SPS-a je podnela 10 amandmana, neki su i prihvaćeni, i nadam se da ćemo nakon rasprave u pojedinostima i eventualnog prihvatanja ovog zakona i mi podržati ove kozmetičke izmene; u ovom trenutku zaista mislimo da je imalo značajnijih poslova i problema koje je trebalo u ovom trenutku rešavati od ovih kozmetičkih izmena Zakona o katastru i upisu nepokretnosti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Petar Cvetković, a posle njega Srboljub Živanović.
Dame i gospodo, pred nama je izmena Zakona o državnom premeru i katastru i upisima prava na nepokretnostima. Čuli smo uvodno izlaganje gospodina ministra i u mnogo čemu se možemo složiti. Prva i osnovna stvar je da je ovo materija, odnosno zakon čisto stručne prirode, gde nema mnogo mesta politici. Međutim, to ne znači da preko načina predlaganja, donošenja i sadržine ovog zakona, kao i datih izjava, ne pokušamo i uspemo da ocenimo ozbiljnost i rad Vlade. Sa druge strane, takođe ćemo se složiti da je stanje u ovoj oblasti, odnosno u oblasti katastra nepokretnosti u Srbiji katastrofalno, kako to reče gospodin ministar ako sam tačno zapamtio tu reč. Jednom rečju, vrlo je loše stanje u Srbiji u pogledu premera i katastra nepokretnosti. Najveći broj nepokretnosti, a to se naročito odnosi na zgrade, odnosno hale, a takođe i na veliki deo zemljišta, sa netačnim podacima upisan je u zemljišne knjige i katastre nepokretnosti. Trenutno stanje u Srbiji je mnogo lošije od onog stanja u Kraljevini Jugoslaviji; podsetiću na činjenicu da je 1932. godine, odnosno do 1936. godine bio izvršen popis u Srbiji, odnosno katastarski premer i ustrojen premer katastra nepokretnosti, koji je u mnogo boljem stanju bio od ovog današnjeg koji je u Srbiji. Mi danas u opštinama Srbije imamo petostruko stanje. Jedna je situacija u opštinama gde imamo samo katastar zemljišta. U drugim opštinama postoje katastri zemljišta i katastri nepokretnosti. U trećim katastar zemljišta i katastar nepokretnosti, a pored njih je ustrojena i zemljišna knjiga. U sledećim ima katastar zemljišta, katastar nepokretnosti i tapijski sistem. Ovo stanje u Srbiji je raznoliko, počev od Vojvodine do južne Srbije, i različito od opštine do opštine. Podsetiću dau Srbiji ogroman broj objekata, prevashodno porodičnih zgrada, kao i stambenih zgrada, odnosno stambenih jedinica, bilo da su izgrađeni sa građevinskim dozvolama ili bez građevinskih dozvola, znači protivpravno, nije (naročito ovi objekti) upisan u katastar nepokretnosti. Ovakvo stanje traje od 1945. godine pa sve do današnjeg dana, a poslednji Zakon o premeru i katastru, osnovni na koji se odnose i ove izmene i dopune, odnosno ovaj zakon o izmenama i dopunama, to je zakon iz 1992. godine koji je bitnije dopunjen 1996. godine. Prema zakonu iz 1992. godine stoji obaveza Republičkog geodetskog zavoda da katastar nepokretnosti u Srbiji izvrši za 10 godina, odnosno do kraja 2002. godine. To je u ovoj godini. Stanje je takvo da i pored ovog relativno dugog roka od 10 godina, a koji po nekim ocenama i nije dovoljan, da je trenutno tek oko 10 ili ispod 10% posla završeno. Ovaj posao je rađen sporo, kako zbog nedostatka sredstava, tako i zbog činjenice da je uziman kao dopunski posao i Vlada, odnosno vlast je bila zadovoljna bilo kojim procentom obavljenog posla, a nije se imalo dobre volje i namere da se ovaj posao u potpunosti završi. Mi se nalazimo u trenutku kada je neophodno što pre ustrojiti katastar nepokretnosti sa tačnim podacima, a to ću vas podsetiti, veoma je bitno, s obzirom da želimo privatizaciju, odnosno želimo osposobiti privredne subjekte, male i srednje, za njihovo funkcionisanje; na primer, zapodizanja kredita potrebno je da imaju nepokretnosti kojom garantuju kredit. Ako te nepokretnosti nisu upisane u zemljišne knjige, odnosno u katastar nepokretnosti, nije moguće ni od banke ni od kreditora dobiti kredit. To je jedan od primera. Drugi je primer gde za bilo koje lične potrebe građanidokumentuju dokaze o svojini, bilo na zemljištu, bilo na objektima i drugim nepokretnostima. Stanje je trenutno u katastru takvo da je veoma mali broj opština do zadovoljavajućeg nivoa uredio stanje katastra. Na licu mesta je faktičko stanje i stanje po katastarskim knjigamaveomarazličito, a do toga je dolazilo da je više generacija recimo nasleđivalo nepokretnu imovinu ili zemljište, a da se po katastarskim knjigama danas vode kao vlasnici njihovi daljni preci, očevi, dede ili pradede. Možda je uzrok tome što je, odnosno što nije postojala obaveznost upisa promene u katastru, pa su ljudi u cilju izbegavanja novčanih obaveza ili eventualno poreza na promet izbegavali da sve te promene, odnosno ugovore, rešenja, presude,daju katastru na prenotaciju svojine. Zbog ovako lošeg stanja i intencija nadležnog ministarstva,ministra i Vlade je u potpunosti opravdana. Naš cilj, svih nas, i stoga kažem da tu najmanje ima mesta političkim govorima, jeste da ovo stanje nepokretnosti u Srbiji, upisa svojine i tereta na nepokretnostima, što pre dovedemo do podnošljivog stanja i nivoa. Međutim, da pređemo na Predlog zakona koje je dalo Ministarstvo; uočićemo, a to ste svi mogli da vidite i u samim razlozima donošenja zakona, odnosno u obrazloženju Predloga zakona o izmenama i dopunama stoji da se ovim zakonom ne menjaju osnovna načela na kojima se zasniva važeći zakon, kao ni osnovni pravni instituti sadržani u važećem zakonu. To je nesporna činjenica ako stavimo u odnos sa činjenicom da za proteklih 10 godina važenja Zakona iz 1992. godine nije postignut cilj koji jetim zakonom promovisan i koji se hteo postići. Postavlja se pitanje, da li je trebalo bez ozbiljnije analize zadržati te principe i institute Zakona iz 1992. godine, sa bitnijim izmenama 1996. godine, ili je možda bilo celishodnije tražiti neke druge puteve? U ovom trenutku nemamo detaljnije, ozbiljnije obrazloženje niti razradu tog problema. Možemo prihvatiti da je taj zakon recimo dobar, ali ovim predlogom zakona smatram da se neće postići rešenje problema u celosti. Dve osnovne stvari su date u predlogu: prva je da se geodetske organizacije stavljaju u jednak položaj sa Republičkim geodetskim zavodom, odnosno u uslovima tržišta; druga da su za osnivanje ovih geodetskih organizacija, koje su mogle da se osnivaju i po prethodnom zakonu, znatno olakšani uslovi. Tako da će mnogo veći broj činilaca moći da učestvuje u katastarskom premeru odnosno formiranju katastra nepokretnosti. To je u redu. Tu je i Demokratska stranka Srbije dala amandmane, a što je gospodin ministar prihvatio, gde je u potpunosti izjednačen Republički geodetski zavod i geodetske organizacije. Taj deo zakona nije sporan sa stanovišta DSS-a. Međutim, to je samo jedan deo problema. Mnogo veći deo problema je za koje vreme ćemo uspeti da ustrojimo katastar nepokretnosti. Tu se vraćamo na optimističku izjavu predsednika Vlade Republike Srbije - a koji je i predsednik komisije, izvinjavam se da sam danas čuo od gospodina minstra, ne znam tačan naziv komisije, ali to je najverovatnije komisija za uspostavljanje katastra nepokretnosti - da će taj obiman posao biti završen za dve - tri godine. To je praktično nemoguće,sve objektivne činjenice ukazuju da je to samo izjava data u cilju političkog marketinga ili eventualno neke predizborne kampanje, ukoliko treba da uslede izbori. Podsetiću vas na neke suvoparne činjenice koje zahtevaju mnogo duži period formiranja, odnosno uspostavljanja katastra nepokretnosti.Površina Srbije, a zaokruživaću cifre, nešto ispod 9 miliona hektara; katastarskih opština je 5.832; parcela je oko 23 miliona; porodičnih zgradanešto je ispod pet miliona, oko 4.5 miliona; stambenih jedinica, a misli se na zgrade kolektivnog stanovanja, to su stambene zgrade, ima oko 2,5 miliona; površine gradskih reona i područuja obuhvaćenih generalnim urbanističkim planom zauzimaju 520.000 ha; vlasnika nepokretnosti je oko 4.700.000;domaćinstava, a možda će se njihov brojnakon ovog popisa promeniti, ali ne mnogo, ima oko 4,5 miliona; posedovnih listova je oko pet miliona. Pri ovakvoj činjenici, za 10 godina urađeno jesamo oko 10% posla; a kako će za dve - tri godine uspeti ostatak od 90% poslova da se izvrši. Za sav ovaj obiman posao po nekim, a rekao bih pesimističkim procenama, potrebno je 14 - 15 godina. Po stručnjacima iz naše stranke, po optimističkim procenama, potrebno je oko osam godina. Otkud izjava da će se to postići za dve - tri godine. Razmatrao sam taj problem i izjava nije potpuna. Rekao bih, izjava je u cilju navodnih reformi.Zadve - tri godine će se postići samo za jedan deo, a to je upravo onaj drugi deo zakona. Taj deo zakona se tiče člana 48. Predloga zakona. Članom 48. predviđeni su članovi 136a do 136b. Članom 136a pravi seizuzetak od odredaba ovog zakona kojim se uređuje izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i pravima na njima, u katastarskim opštinama u kojima na osnovu podataka premera ili obnove premera - nije ustrojena zemljišna knjiga; ili ako se u postojećoj zemljišnoj knjizi promene ne sprovedu jednu ili više godina neprekidno; ili ako nije obnovljena nakon obnove premera; kao i u katastarskim opštinama u kojima ne postoji gradsko građevinsko zemljište - neće se vršiti izlaganje na javni uvid podataka o nepokretnostima i pravima na njima, već će se katastar nepokretnosti obrazovati na osnovu podataka sadržanih u katastru zemljišta. To direktno znači, u jednoj rečenici, ove dve do tri godine,a mislim da će i to biti malo, odnosiće se samo na poljoprivredno zemljište koje je van gradskog građevinskog zemljišta. To je zemljište gde ima najmanje promena, bez obzira što postoje promene. Tu će se raditi po jednom skraćenom postupku, bez izlaganja na uvid podataka, koristeći samo podatke katastra zemljišta, a koji kao što sam rekao u proteklim godinama nisu ažurno vođeni, pa je tako mnogo, ogroman deo tih podataka je netačan,kako u pogledu granica, identifikacije parcela, tako i u pogledu svojine i nosilaca prava svojine i tereta na tim parcelama. Pojaviće sezamešeteljstvo da će netačni podaci da se unesu u katastar nepokretnosti. Doduše, u Predlogu zakona predviđa se i rok od dve godine za ispravku tih grešaka. Međutim, neopravdano je, bez obzira na argument ekonomičnosti, da se ti podaci ne stave na javni uvid, kako bi svi vlasnici odnosno zaiteresovani građani mogli da vide koji su to tereti, koja su to ograničenja koja su stavljena na njihovu imovinu. Prilikom tog oglašavanja na javni uvid, mogli bi blagovremeno da intervenišu i da se dođe do jednog pravilnog odnosno celokupnog katastra nepokretnosti. Ovde se mislilo, dve ili tri godine, mislilo se na ovaj deo zemljišta, a to je ono zemljište van gradova, van građevinskih reona, koje je možda po površini veliko, ali koje bi se samo tom birokratskom metodom završilo na veoma brz način. Šta će biti sa objektima i građevinama koje ne idu po ovom specijalnom skraćenom postupku? Predlagač zakona to nije rekao, ali podrazumeva se - po starom zakonu; to znači onaj dugi postupak, gde onaj koji želi da dobije podatak, odnosno kome je potrebno da dobije dokaz o svojini, mora da pokrene postupak upisa, odnosno postupak da svoju nepokretnost odnosno objekat upiše u katastar nepokretnosti. To je mnogo veći deo posla od ovog dela posla i ovog delokruga koji se predviđa ovim predlogom zakona. Jednom rečju, utisak je da je ovaj zakon napredak u odnosu na prethodni. Ovaj zakon treba prihvatiti; međutim, ovim zakonom se tek grebe površina jednog ogromnog problema, koji ne može biti rešen za sledećih 10-tak godina, a to se prećutkuje. Zašto to ne reći javno? Imam utisak da se ovim zakonom prevashodno želi stvoriti utisak da se radi, da ima reformi i da je to reformska vlada, koja predlaže reformske zakone. Ne vidim reformu u predloženim izmenama, mada su izmene na mestu, ali za reč reforma treba mnogo više i treba celovito rešiti problem. Gospodin neka se smatra prozvanim, da to kaže za govornicom, a predsedavajućeg molim da gospodinu izrekne opomenu, po Poslovniku, zbog dobacivanja. Hvala.
Podsećam narodnog poslanika na odredbe Poslovnika Narodne skupštine gde je izricanje opomena diskreciono pravo predsedavajućeg i jedino se može glasati bez pretresa, ako Skupština reši da se usprotivi odluci da se nekome dozvoli replika. Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam protiv rasprave o ovom predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, ali mislim da, kada danas pola nacije živi na granici egzistencije, kada možemo sa sigurnošću reći da 80% privrednih kapaciteta u Srbiji ne radi, kada ima dosta građana Srbije gladnih, a srećom, nema bosih, jer je lepo vreme, kada mnogo građana živi "na poček", mi raspravljamo o nečemu što mislim da danas ne bi trebalo da bude na dnevnom redu. Pošto su svi vaši zakoni reformski, a mislim da je i želja DOS-a da se svim ovim zakonima približite Evropi, odnosno Evropskoj uniji, pa se ja zabrinuh zbog čega ministar to nije potvrdio u svom izlaganju, da je i ovaj zakon cilj Evrope, da nas još jednom premeri uzduž i popreko. Bojimsedamei gospodo,dalinijeovoopet nekakva DOS-ovska ujdurma, da se želi utvrditi činjenično stanje objekata i zemljišta za koje su zainteresovani pojedinci iz DOS-a. Više puta sam za ovom govornicom iznosio primer šabačke "Metaloplastike", gde je sadašnji predsednik Privredne komore, uzurpirao tu firmu, u stvari, pre nekoliko dana je uspeo u sudu, ali tako je u katastru, da nekoliko objekata prevede na svoje ime. Takođe me interesuje kako je došlo do prodaje nekoliko firmi i njenih objekata i uknjiženja na ime određenih vlasnika, bez raspisivanja javne licitacije, a to je primer "Poliestera" u Šapcu. Ne bih se složio sa pojedincima da je stanje u katastarskim službama toliko loše i da se određeni predmeti ne završavaju u roku, jer imam lični primer da se to vrlo ažurno u proteklom periodu obavljalo. Proces komasacije je trajao do 1990. godine u Mačvi i Posavo-Tamnavi, gde se želelo ukrupnjavanje poseda, odnosno, gde se želeo premer i uknjiženje u zemljišne knjige. Međutim, moram istaći problem da posle 10 godina nije došlo do rešavanja izmeđustarih i novih zemljišnih knjiga, odnosno po završetku komasacije, znači uknjiženjem novih i stvaranjem novih poseda i novih vlasnika. Što se tiče premera na teritoriji Srbije, rekoste da je urađeno od 10 do 30%. Mislim da bi se to možda uradilo i više, ali to je na budžetu države, znači para nije bilo. Koliko para, toliko i muzike. Moram istaći daje cena premera po jednom hektaru negde oko 200 maraka, što je mnogo. Ističem da bi država trebala taj premer sada izvršiti bez određene nadoknade, odnosno utvrditi pravo činjenično stanje u katastru, upis u zemljišne knjige, pa posle toga videti, kada dođe do određenih nerešenih slučajeva, da tek onda vlasnici izvode geometra.Interesuje me, dame i gospodo, jer ovde nije ništa naznačeno,šta je sa zemljišnim knjigama za Kosovo i Metohiju? O tom problemu se vrlo malo govorilo, mislim da ministar o tome nije ništa ni rekao. I na kraju, još bih istakao postavljanje logičnog pitanja što će se donošenjem ovog zakona smanjiti broj parnica zbog uređenja međa. Uveren sam da ovaj zakon ne uvodi red, već stvara nered, jer zakonom nije predviđeno, kao što sam rekao, da se izvrši katastarski premer o trošku države. Poznato mi je, pet puta je premeravano od strane geometra, a davali su različite rezultate, a cenu u stvari plaćaju građani. Još bih na kraju napomenuo da ću, zbog nedostatka vremena, opširnije reći o ovom pitanju na mitingu, 17. ovog meseca u Leskovcu, u 15,00 časova. Hvala puno.
Reč ima narodni poslanik Bogoljub Zečević.
Dame i gospodo narodni poslanici, osnovni Zakon o državnom premeru i katastru i upisu prava na nepokretnosti kao i izmene i dopune tog zakona, koje su danas na dnevnom redu Skupštine, stvaraju sve uslove za uspostavljanje jedinstvene evidencije o svim nepokretnostima na jednom mestu, što predstavlja veliki društvni, ekonomski i politički napredak, pogotovu ako se zna da je do sada postojalo više različitih evidencija o nepokretnostima, koje su vođene u našoj republici od strane nekoliko državnih organa, počev od zemljišne knjige, zatim knjige tapije, do katastra zemljišta, koji se međusobno razlikuju, kako u pogledu oblika i obima evidencije, tako i u pogledu evidencije svojinskih prava na nepokretnostima. Pored toga, vrlo je važno istaći da se ovaj zakonski akt primenjuje jedinstveno za celu teritoriju Srbije, kao jedina evidencija o svim nepokretnostima, a to je o zemljištu, objektima, etažnoj svojini, poslovnom prostoru, čija je izrada i održavanje poverena Republičkom geodetskom zavodu. Polazeći od odredaba Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru i upisu prava na nepokretnostima, obavljanjem stručnih poslova koji se odnose na premer i izradu katastra nepokretnostii njihovo održavanje izjednačena su prava i mogućnosti rada državnih organa i privatnih preduzetnika, što predstavlja unapređenje privatne prakse u geodetskim poslovima. To je jedno od obećanja Vlade Republike Srbije, da će raditi na razvoju privatnog preduzetništva. Ovom prilikom potrebno je istaći i pohvaliti predlagača što se trudio da odredbama ovog zakona uprosti, ubrza i pojeftini izradu katastra nepokretnosti, čiji je rok izrade tri godine za seosko područje. Izradom katastra nepokretnosti na celoj teritoriji Republike stvara se pravna sigurnost građana i otvaraju se vrata za investiciono ulaganje u razvoj i unapređenje svih oblika privredne delatnosti. Međutim, pored ovih pohvala na račun predlagača, imao bih samo par zamerki - prvo, Predlog zakona je uprostio i ubrzao izradu katastra nepokretnosti van gradskog građevinskog zemljišta. Međutim, ono što je važno i vitalno za gradove i gradska područja, tu se nije napravio veliki pomak, ili makar tako ne piše u zakonu, pogotovu u onim opštinama u kojima je izvršena obnova premera. Na području Zlatiborskog okruga obnova premera urađena je u Užicu, Prijepolju i Novoj Varoši, pre više od 15 godina. Sredstva za finansiranje premera gradskog područja u iznosu od nekoliko miliona eura izdvojena su iz budžeta opštine i budžeta Republike Srbije, po 50%. Mislim da ne postoji ni jedan valjan razlog da se ovi započeti poslovi, koji traju tako dugo, ne završe što pre, te da se uložena sredstva i rad što pre stave u funkciju. Sledeća moja zamerka odnosi se na član 22. ovog akta, gde se u poslednjem stavu, između ostalog, kaže - "ako geodetske organizacije registrovane na teritoriji opštine odbiju da izvrše ove poslove". To nije srećno rešenje i kako je moguće da neko ko je registrovan za neku delatnost odbije da taj posao i obavi. Mislim da bi ministar trebalo malo da pojasni ovaj stav zakona. Na kraju, ovo je svakako jedan dobar zakon koji će imati primenu i u samostalnoj Srbiji i poslanici Demohrišćanske stranke će podržati predlog izmena i dopuna ovog zakona.
Reč ima narodni poslanik Radojko Petrić, a posle njega narodni poslanik Marijan Rističević.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, gospodine ministre, polazeći od činjenice da je za samo 9% površine Srbije kao oblik svojinske evidencije urađen katastar nepokretnosti, opravdano je nastojanje Vlade da se preduzmu mere da se to stanje popravi. U prethodnom periodu Vlada socijalista bila je svesna da u ovoj oblasti treba ubrzati poslove. U tom smislu donela je dobar zakon. Za taj zakon se u obrazloženju ovih dopuna koje danas razmatramo kaže, citiram: "Ovim zakonom ne menjaju se osnovna načela na kojima se zasniva važeći zakon, kao ni osnovni pravni instituti sadržani u važećem zakonu". Osnovni razlog što u prethodnom periodu na ovom poslu nije više učinjeno je nedostatak sredstava. Jasno je to svakom građaninu kada se priseti perioda razbijanja Jugoslavije, ekonomskih sankcija, pomoći velikom broju izbeglica, tranzicije, ratnog stanja, pa do NATO razaranja, jer za ovo su zaista potrebna ogromna sredstva. Vlada sada želi da ubrza izradu katastra nepokretnosti. U odnosu na osnovni cilj - da se ubrza izrada katastra nepokretnosti - pojedine predložene odredbe zakona odudaraju od tog cilja. Neke su suprotne tom cilju, a neke su u odnosu na rokove prosto nerealno postavljene. U prednjem smislu ukazujem na sledeće, u članu 2. dobro je što se smanjuje limit za obavljanje stručnih poslova za koje se predviđa izrada glavnog projekta. Te poslove može da vrši Republički geodetski zavod i privatne geodetske firme - umesto osam, treba da obezbede najmanje tri radnika geodetske struke; to je u redu, to je dobro. Međutim, nije dobro što se predviđa da te poslove može obavljati samo Republički geodetski zavod ako se finansiranje vrši iz budžeta. Uzimajući u obzir da se ovi poslovi skoro 90% finansiraju iz budžeta, sa ovim će se isključiti konkurencija. Objašnjenje da se želi ozbiljno uključivanje privatnih firmi, ukoliko se ova odredba ne promeni, ličiće na običnu frazu. Šta je sa postupkom javnog nadmetanja i prikupljanja pismenih ponuda? Šta ostaje od proklamacije da se radi brže i jeftinije? Kako će se ovo uklopiti u primenu zakona o javnim nabavkama, koji uskoro treba da bude usvojen, odnosno koji je već uvršćen u dnevni red ove sednice. Ista primedba se odnosi na član 7. kojim se reguliše izrada tehničke dokumentacije i član 31. kojim se reguliše ustupanje geodetskih radova za posebne potrebe. Na drugoj strani, u članu 22. za poslove održavanja katastra nepokretnosti vodova isključuje se Republički geodetski zavod. Ovo je opet paradoksalno. Zašto se onemogućava Republičkom geodetskom zavodu da i on obavlja ove poslove i da ravnopravno konkuriše sa privatnim geodetskim firmama? Takođe je neodrživ predlog sadržan u ovom članu, u članu 22, da ove poslove može obavljati samo privatna geodetska firma iz opštine gde se obavljaju ti radovi. Logično je da za obavljanje tih poslova mogu konkurisati privatne geodetske firme iz drugih opština, a ne samo iz opštine gde se obavljaju radovi. Za poštovanje je ambiciozni predlog Vlade da se katastar nepokretnosti završi u roku od tri godine. Međutim, i pored svih predloženih mera u izmenama Zakona predviđeni rok je sigurno neodrživ, i to zbog više razloga. Kako je moguće taj posao završiti za tri godine, ako je sada samo za 9% površine Srbije urađen katastar nepokretnosti, a za 23% teritorije postoje zemljišne knjige? Poznato je svima da ima mnogo neuknjiženih objekata. Smatra se da samo objekata divlje gradnje ima oko milion. Nije sporno da geodetska struka može brzo da snimi objekat i ucrta ga u geodetski plan, ali za koliko može da se završi upis vlasništva i reše imovinsko-pravni odnosi? Ima građana koji za 50 - 60 godina još nisu uknjižili nasledstvo, poklon ili nepokretnost dobijenu fizičkom deobom. Uzmimo za primer otkupljene stanove, koji u velikom broju nisu uknjiženi u katastar nepokretnosti i na koje ne može da se stavi hipoteka. Znači, po tom osnovu ne može se koristiti kao garancija za dobijanje kredita, a za čim se često javlja potreba, posebno sada kod osnivanja malih preduzeća, pa vlasnici stanova žele da stave na to hipoteku, iako su stan otkupili. Međutim, to je sada za većinu nemoguće. Za izvršavanje ovih poslova potrebno je obezbediti nedostajuće kadrove geodetske struke, geometre, ali i specijalizovane pravnike za ovu oblast. Zaista nema mnogo pravnika koji su za ovu oblast dobro obučeni. Prema tome, i tom pravcu se mora posvetiti ozbiljna pažnja i obezbediti kadrovi. Ključno pitanje ostaje hoće li Vlada moći da za izvršenje ovih poslova obezbedi u predviđenom periodu od tri godine potrebna ogromna finansijska sredstva? U cilju da se ovo važno pitanje za građane i pravna lica Srbije što brže i kompleksnije razreši, i pored svih izrečenih primedaba socijalisti će glasati za predloženi zakon, uz uslov da se prihvate određeni amandmani, kojima se poboljšava dati predlog ovog zakona.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, a posle njega Stevan Kesejić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je jedan veoma bitan Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Za nas sa sela to je veoma bitan zakon i svakako da ćemo ga podržati; iz dva razloga. Onaj najvažniji je što omogućava u stručnim poslovima privatnu praksu, što uvodi konkurenciju i što će time oboriti cene. Upravne poslove i dalje će obavljati Republika, odnosno Republički geodetski zavod. Ovde je rečeno da su u Vojvodini stvari nešto sređenije nego u Srbiji. Nismo mi krivi što su ovi ubili najboljeg geometra, Nikolu Kalabića. Možda bi i kod njih stanje bilo malo bolje, da to posle rata nisu uradili. Danas smo čuli zamerke od njihovih pravnih sledbenika na ovaj zakon. Jedni su tvrdili da će podržati ovaj zakon, a da će insistirati na njihovim amandmanima, a drugi su tvrdili da će rušiti zakon u načelu, iz iste poslaničke grupe, a da će posle insistirati na svojih 12 amandmana. To su pravni sledbenici iste one vlasti koja je evidentirala svojinu mašinkama, utvrdila sve oblike svojine, sve je ničije i njihovo, a najveće žrtve u tom progonu bili su seljaci, poljoprivredna gazdinstva itd. Zato im danas ne dajem pravo da vrše neke zamerke, posebno kada kažu da ima milion divlje izgrađenih objekata, zaboravljajući da je od tih milion divlje izgrađenih najmanje 800.000 hiljada izgrađeno u poslednjih 10 godina. Dakle, oni su vladali tih zadnjih 10 godina, kada su divlje izgrađivani ti objekti, a danas nam zameraju na svojim greškama. Drugi pak nacionalni romantičari tvrde da ovaj zakon nije dovoljno reformski, pa čak su povukli i paralelu prema Republičkoj direkciji za puteve, zamerajući toj direkciji što je na tenderu progurala najpovoljniju i najjeftiniju ponudu. Ako se dobro sećam to je bila zamerka. Poslednji su bili kafanski patrioti, oni su specijalna politička vrsta geometara. Merili su granice kako su hteli, zacrtavali skoro do Trsta. Pri tome su, a to je evidentno, u svoju korist pribavili značajnu imovinu; žrtvovali su ljude za teritoriju, izgubili ljude i teritoriju, a pri tome se lepo obogatili. Takve njihove zamerke uopšte ne stoje. Mi ćemo podržati ovaj zakon u načelu i pojedinostima - kako ga je Vlada predložila. Da li vi imate nekih problema možda... (obraća se poslaniku Nikoliću).
Molim govornika da ne razgovara sa poslanicima u klupama, a poslanike da ne dobacuju.
Zato što nisam medicinski stručnjak, a posebno nisam tog tipa... [[Žagor.]] Šta ste rekli? Vi ste i bez toga dovoljno ludi, gospodine. Hvala, prijatno.
Reč ima narodni poslanik Stevan Kesejić, posle njega... [[Žagor.]] Dijalog u poslaničkoj klupi sa vama? (Obraća se poslaniku Tomislavu Nikoliću.) Upozorila sam i vas i narodnog poslanika da se ne vodi dijalog. (Tomislav Nikolić insistira da dobije reč.) Osnov za repliku? Osnov za repliku, koju je izrekao narodni poslanik, ne može biti ponovljen u javnom prenosu, ali ga predsedavajući uvažava. Izvolite.
Gde ode Marijan Rističević? Nije, pobeže. Dakle, prihvatio bih ocenu da sam lud kada bi je neko merodavan ovde izgovarao. [[Žagor.]] Na primer, od Milke bih prihvatio jednu drugu ocenu, veoma je stručna da mi tu ocenu da. Ali, samo da upozorim vas koji vodite sednice Narodne skupštine - zabranite alkohol, to može vrlo lako. Možemo svi ovde da imamo jedan aparat kojim će to da se reguliše. Odmah mogu da vam kažem, ako treba, imena sedam - osam poslanika koji uopšte ne bi ni mogli da prođu pored njega, a da taj aparat ne počne da zuji. Ili - zabranite taj alkohol, ili - dozvolite da i mi govorimo tim rečnikom koji se koristi za ovom govornicom. Vi ste se pravili da ne čujete šta sve govori prethodnik. Prošlo je sve bez ikakve opomene, a svašta je tu rečeno na račun čitavih političkih stranaka, grupacija, pojedinaca. Ne može izgovor da bude alkoholisano stanje; za nastup za govornicom izgovor ne može da bude - alkoholisano stanje. Može da bude ludilo, ali ne usuđujem se da takve dijagnoze dajem. Nisam dovoljno stručan. Mogao bih samo, na osnovu iskustva koje imam sa pojedinim poslanicima u poslednjih četiri - pet godina, da kažem - slušaj, taj mi liči da je lud ili ne liči. Ali, nisam merodavan. Za ovo - da za govornicu izlaze pijani ljudi, za to sam merodavan. Marijan Rističević je do sada izbegavao da izađe pijan za govornicu. Danas nije odoleo. I, prihvatam da se sednica prekine na pet minuta, da se donese ono što se zove alkoholmer, ili kako se već zove, da dunemo svi po jedanput u ono, pa kome pokaže zeleno taj više nikada da ne izađe za govornicu. [[Žagor.]] Kad bi se dokazalo da prethodnik nije popio ništa, prihvatam da odmah podnesem ostavku na mesto narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije.
S obzirom da ste polemisali kao narodni poslanik sa predsedavajućim, dužna sam da vas podsetim da sam i vas i govornika prekinula u nečemu što je zabranjeno Poslovnikom. To je direktan dijalog. A ako želite da se zaista koristi rečnik, onda svojim primerom treba da pokažete kakav rečnik treba da koristite i... nemate pravo na repliku (obraća se poslaniku Rističeviću). (Marijan Rističević: Evo, prihvatam.) Molim vas, nastavljamo rad sednice Skupštine. Uvrede izrečene sa govornice i tumačenja narodnog poslanika ostavljamo za sobom. Reč ima narodni poslanik Stevan Kesejić, a posle njega narodni poslanik Zoran M. Nikolić. (Žagor - smeh, Marijan Rističević stoji pored Stevana Kesejića.) Da li ste spremni.
Dame i gospodo narodni poslanici, već je postalo uobičajeno, kada dobijemo predlog zakona o izmenama i dopunama od ove vlade, da prvo napadaju prethodni režim, da govore o prošlosti. Doduše, danas je ministar Šumarac bio nešto umereniji od prethodnog ministra Gaša Kneževića, koji je čak odlazio do 13-14 kolena, do ožikura, on je govorio o pradedama koji su krivi što nije donet katastar, što nisu vođene knjige i što je uglavnom po pitanju zakona o državnom premeru i katastru i upisu prava na nepokretnostima u našoj državi loša situacija. Dakle, posle optužbi prethodnika mi smo očekivali da će onda i Predlog zakona sve to ispraviti, kako je ministar ovde rekao, odnosno obećao. Rekao je da upravo donose ovaj predlog zakona da bi se otklonili nedostaci u ranijim zakonima. Međutim, čitajući ovaj zakon, moglo se utvrditi da, sem u nekim pojedinim, rekao bih ključnim stvarima, koje su loše za građane Srbije pre svega, a o tome ću nešto kasnije govoriti, sve je ostalo samo prepisano. Dakle, ovo ,kako kaže ministar, i nije samo tehnički zakon. On je, u stvari, politički zakon. Ako se udubite malo više u problematiku današnje situacije u Srbiji, onda je sigurno i to politički problem, koji je prvo Vlada Republike Srbije trebalo da razmotri i da ga raspravi, odnosno da uspostavi pravni poredak i državne granice Srbije. Naime, ovde je bilo dosta govora o tome da nas očekuje veliki posao, da je u pitanju 5.800 katastarskih opština, ali ovde se, takođe, govorilo i o brzoj realizaciji tog problema, kao što se govori u jednom članu ovog zakona, nije sad bitno kom, ali govori se o tri godine za rešavanje tog problema. Međutim, postavio bih sledeće pitanje: da li je Vlada Republike Srbije razmotrila i one katastarske opštine na koje pretenduju neprijateljske države koje su okupirale našu državu? Da li su razmotrili opštinu Apatin, gde se hrvatska vlada u svojim medijima već hvališe kako je ministar Svilanović obećao 10.000 hektara zemljišta koje pripada Republici Srbiji. [[Žagor.]] Što se tiče Milke i medija, razlike nema. Molim vas, gospođo predsednice, da opomenete ovu neukusnu damu, koja kad god izađem ima nešto, ne znam šta ima, pa će biti veoma sumnjivo mojoj supruzi, to što se ona uvek javlja kadaizađem za govornicu. Zbog toga predlažem da ovaj predlog zakona o katastarskom premeru i upisu nepokretnosti ne znači nikakav nov zakon i da bi ministar zaista trebalo da napiše nešto što bi poboljšalo ovaj zakon. Jedna stvar je dobra u ovom zakonu, a to je da se predviđajuprivatne geodetske firme, koje bi mogle da vrše premere i koje bi u stvari mogle da ubrzaju čitav taj posao, ali odmah u koliziji sa Republičkim geodetskim zavodom koji ima monopol nad svim tim. Naime, Republički geodetski zavod se finansira iz budžeta Republike Srbije, dok će privatne geodetske firme biti finansirane iz džepova građana. Takođe se u ovom zakonu vidi da su takse za dobijanje kopija kod katastarskih premera i drugih katastarskih usluga visoke, a isto tako i kazne su visoke za sadašnju ekonomsku situaciju u našoj državi. Zbog toga smatram da ovaj predlog nije dovoljno obuhvatio sve potrebne elemente, između kojih je i ovo pitanje državnih granica, jer se u članu 40. govori da direktor Republičkog geodetskog zavoda propisuje: 1) sadržinu, oblik i razmeru planova i osnovne državne karte; 2) sadržinu, oblik i razmeru topografske i pregledne karte u sitnijim razmerama. Da li to znači da će direktor Republičkog geodetskog zavoda krojiti nove granice ili će to biti pitanje koje je trebalo Vlada pre donošenja ovog zakona da razmotri. Hvala.
Konstatujem da je za vreme izlaganja poslednjeg govornika elektronskim sistemom utvrđen nedostatak kvoruma, kao da se i za vreme izlaganja govornika pojedini narodni poslanici igraju karticama i obavezna sam kao predsedavajući da utvrdimo da li postoji kvorum za rad. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Obaveštavam prisutne poslanike da će se konsultacije kod predsednice Narodne skupštine Nataše Mićić i potpredsednika Narodne skupštine održati sutra u 9,30 časova u kabinetu predsednice. Molim sve predsednike poslaničkih grupa, dakle DOS, DSS, SPS, SRS, SSJ, Nove Srbije, Lige socijaldemokrata Vojvodine i Lige za Šumadiju, DHSS, Reformista Vojvodine i Sandžačke demokratske partije, Saveza vojvođanskih Mađara i Demokratske alternative da sutra, u utorak, 14. maja u 9,30 budu prisutni na sastanku. Rad prve sednice nastavićemo sutra u 10,00 časova. Hvala.