Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci! Lep pozdrav ministru in ostalim prisotnim! Začenjam nadaljevanje 5. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Jožef Horvat, mag. Andrej Šircelj, Ljudmila Novak, Tomaž Lisec, dr. Franc Trček od 10. do 15. ure in Iva Dimic od 11. do 14. ure. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2018 IN 2019. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za finance dr. Andreju Bertonclju. Izvolite, gospod minister.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V predlaganem Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 se urejajo le najnujnejše spremembe, ki bodo omogočale nemoteno izvrševanje proračuna tekočega leta. Ob upoštevanju, da se na podlagi predloženega rebalansa proračuna države spreminja obseg dopustnega zadolževanja države, Vlada dopusten obseg zadolžitve države za leto 2019 v primerjavi z veljavnim zakonom znižuje za 1,4 milijarde evrov. Prav tako se v predlaganem zakonu določa obseg dopustne zadolžitve in poroštev posrednih uporabnikov proračuna države in nefinančnih družb v pretežni lasti države. Predlagana sprememba določbe drugega odstavka 52. člena ZIPRS v primerjavi s sedaj veljavno ureditvijo navedene subjekte ločuje in za tiste, ki sodijo v sektor države, določa kvoto v višini do 200 milijonov evrov, skupna kvota pa je določena v višini 900 milijonov evrov. Spreminja se tudi 60. člen ZIPRS, in sicer na način, da zvišuje dovoljeno število zaposlenih v skupnem kadrovskem načrtu državnih organov. Do sedaj dopustno povečanje, določeno v zbirnem kadrovskem načrtu v višini največ 0,8 %, se povečuje še za 0,2 %. S tem povečanjem se bo reševal problem kadrovske problematike v zaporih in zagotovilo ustrezno število zaposlenih pri projektu probacije. Določa se tudi izjema od 42. člena Zakona o javnih financah. Navedeni zakon onemogoča porabo sredstev iz splošne proračunske rezervacije v primeru, če bi se sredstva lahko načrtovala pri pripravi proračuna. Zakon o javnih financah v prvem stavku drugega odstavka 42. člena določa, da se sredstva splošne proračunske rezervacije uporabljajo za nepredvidene namene, za katere v proračunu niso zagotovljena sredstva, ali za namene, za katere se med letom izkaže, da niso zagotovljena sredstva v zadostnem obsegu, ker jih pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati. Ob upoštevanju, da je pogoj, po katerem zadostnih pogojev pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati, težko dosegljiv, se s predlagano dopolnitvijo ZIPRS za leti 2018 in 2019 določa izjema od obveznega načrtovanja sredstev, povezana s pripravo na predsedovanje Svetu EU. Predlagana ureditev je utemeljena, saj v tem trenutku ni mogoče upoštevati vseh zunanjih okoliščin, ki že v letu 2019 lahko vplivajo na obseg porabe za te namene. Hvala.
Hvala, gospod minister, za vašo predstavitev. Matično delovno telo je Odbor za finance in besedo dajem predsedniku gospodu Robertu Polnarju.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, gospe poslanke in gospodje poslanci! Odbor za finance je na 6. seji 2. marca letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. Odbor je kot gradivo za sejo prejel mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 15. februarja 2019 in mnenje Državnega sveta z dne 28. februarja 2019. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k trem členom predloga zakona. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, zakonodajno-pravni službi Državnega zbora in Državnega sveta. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je minister za finance predstavil ključne rešitve, ki jih predvideva predlog zakona. Poudaril je, da gre za nujne spremembe za nemoteno izvrševanje proračuna. S predlogom zakona se znižuje dopustni obseg zadolževanja države. Določa se tudi obseg dopustne zadolžitve in poroštev posrednih uporabnikov proračuna države in nefinančnih družb v pretežni lasti države. Predlog zakona zvišuje dovoljeno število zaposlenih v skupnem kadrovskem načrtu državnih organov in s tem rešuje kadrovsko problematiko na nekaterih področjih. Glede sprememb, ki se navezujejo na določbe o porabi sredstev splošne proračunske rezervacije, je pojasnil, da so nekateri izdatki težko predvidljivi, zato predlog zakona ureja spremembo, vezano na predsedovanje Slovenije Svetu Evropske unije. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora je navedla, da so amandmaji vloženi k vsem členom, glede katerih je Zakonodajno-pravna služba podala pripombe v svojem pisnem mnenju. Pripombi k 2. in 3. členu sta v celoti upoštevani, opozorila pa je, da bi novi 68. a člen ne glede na sprejetje vloženega amandmaja predstavljal izjemo od pravnosistemske ureditve oziroma manjši odstop od načela specializacije proračuna. Predstavnik Državnega sveta je dejal, da Državni svet predloga zakona ne podpira, kar izhaja tudi iz njegovega pisnega mnenja. Predstavil je ključne pomisleke Državnega sveta glede predloga zakona, predvsem problematiko financiranja občin, te zaradi dviga plač niso sposobne financirati vseh svojih zakonskih nalog, ne glede na dvig povprečnine. Opozoril je, da bi bilo smiselno razmisliti o drugačni ureditvi zadolževanja, in poudaril, da je uvajanje razlik glede na uvrščanje v sektor država neprimerno. Državni svet je v svojem pisnem mnenju izrazil tudi zaskrbljenost glede opozoril Fiskalnega sveta. V razpravi je bilo postavljeno vprašanje o konkretnih primerih, pri katerih je problematično dokazovanje upravičenosti porabe sredstev iz proračunske rezervacije. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je pojasnila, da je prišlo do nekaterih razhajanj z Računskim sodiščem, po mnenju katerega bi bilo načrtovanje odhodkov lahko bolj natančno že pri sprejemanju proračuna. Zaradi omejitev, ki jih je treba upoštevati pri načrtovanju proračuna, je sedaj manj možnosti za oblikovanje dodatnih rezerv. Iz tega razloga tudi predlog zakona predvideva izjemo glede predsedovanja Svetu Evropske unije. Odbor je v skladu z 2. odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje poslanskih skupin koalicije in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Sedaj prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi imate besedo gospod Blaž Pavlin, Poslanska skupina Nova Slovenija - krščanski demokrati. Izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Novela Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 prinaša nekaj sprememb, do katerih smo v Novi Sloveniji kritični. Osnovna oblika predloga zakona je predvidevala opustitev pomembnega proračunskega načela specializacije, kar bi Vladi omogočilo samovoljno prerazporejanje sredstev splošne proračunske rezervacije, brez da bi ji bilo treba izkazati izpolnjevanje določenih pogojev. Ob vložitvi zakona smo bili v Novi Sloveniji nad takim predlogom sprememb precej presenečeni, na srečo pa je koalicija upoštevala opozorilo Zakonodajno-pravne službe in spremembo omejila na sredstva za predsedovanje EU. V nadaljevanju predlog zakona mejo, do katere se lahko posredni uporabniki proračuna in nefinančne družbe s prevladujočim državnim vplivom zadolžijo oziroma izdajo poroštvo, povišuje s 600 na 900 milijonov evrov. Pri tem se na novo postavlja posebna omejitev za nefinančne družbe s prevladujočim državnim vplivom, ki se lahko zadolžijo do višine 200 milijonov evrov, kar predstavlja kar eno tretjino dosedanje skupne omejitve. V Novi Sloveniji nasprotujemo povečanju zadolževanja, sploh ob takšnem proračunskem presežku, ki ga predvideva Vlada. Od leta 2016 se izdatki države povečujejo za skoraj 2,4 milijarde. Ne vidimo nobene potrebe, da bi se ob tem povečalo še zadolževanje posrednih uporabnikov proračuna in nefinančnih družb s prevladujočim državnim vplivom. V Novi Sloveniji nasprotujemo tudi povečanju zaposlovanja v organih državne uprave. V zadnjem času se je največ sicer govorilo o množenju državni sekretarjev, vendar pa predlog zakona, ki ga imamo ta trenutek na mizi, povečuje tudi najvišjo mejo števila zaposlenih v upravi na način, da se dopustno povečanje zaposlovanja v višini 0,8 % poveča še za 0,2 odstotni točki na en odstotek. Menimo, da se je Vlada področja delovanja uprave lotila na napačnem koncu. Enostavno je povečati število zaposlenih v upravi, težje pa je izboljšati učinkovitost že obstoječih resursov. V Poslanski skupini Nove Slovenije predloga novele Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 ne bomo podprli.
Hvala za vaše stališče, gospod poslanec. Gospod Robert Polnar v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predlagane spremembe Zakona o izvrševanju poračunov se nanašajo na leto 2019 in so bile pripravljene hkrati z rebalansom proračuna za leto 2019, obsegajo pa presežno manjše popravke obstoječega zakona za letošnje leto. Prvi tak manjši popravek je redakcijsko poenotenje terminologije o rebalansu in Zakona o izvrševanju proračunov in se nanaša na predsedovanje Slovenije Svetu Evropske unije v drugi polovici leta 2021. S spremembo zakona se določa, da lahko neposredni uporabnik proračuna nabavlja osnovna sredstva samo, če je to zajeto v načrtu pridobivanja nepremičnega in premičnega premoženja, pri čemer mora biti ta načrt usklajen z načrtom razvojnih programov. Zvišuje se tudi dovoljeno število zaposlenih v skupnem kadrovskem načrtu državni organov, in sicer na način, da se do sedaj dopustno povečanje, določeno v zbirnem kadrovskem načrtu v višini največ 0,8 odstotka, poveča še za 0,2 odstotni točki. Bistvo, po videnju Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev, predlaganih sprememb Zakona o izvrševanju proračunov je določilo, da se bo načrtovani obseg zadolževanja države znižal s 3 tisoč 255 milijonov evrov na tisoč 890 milijonov evrov. Obseg zadolževanja je določen zaradi tega, ker se bo država zadolževala za refinanciranje obstoječega dolga z rokovno in stroškovno ugodnejšim novim zadolževanjem ali povedano drugače, odplačilo starega dolga bo nadomestila z novim, cenejšim dolgom. Zadolževanje pa je potrebno, ker so proračunski presežki premajhni, da bi lahko samo z njimi redno odplačevali dolg, kljub temu pa se bo dolg v letu 2019 znižal tako v deležu BDP kakor tudi v dejanskem znesku. To je neprimerljiv uspeh v primerjavi z ostalimi leti od osamosvojitve, ko je dolg vedno samo naraščal, z izjemo v letu 2008. Zakaj je ta dolg nastal, predvsem pa, kako je bil uporabljen, to pa kajpada ni predmet obravnave tega zakona. Predlagane spremembe zakona se nanašajo tudi na določilo oziroma določbe uporabe proračunske rezervacije, kar je tukaj že bilo pojasnjeno, zato s tem ne mislim nadaljevati. Tisto, kar pa želim povedati, je, da bo Poslanska skupina Desus podprla spremembe Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Jani Ivanuša v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite, gospod poslanec.
Gospod predsednik, gospod minister, vsi ostali prisotni, lep dober dan! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za 2018 in 2019. Ali veste, kaj je največji problem tega proračuna – to, da gre pri povečevanju prihodkov zgolj za oceno, pri povečevanju odhodkov pa za gotovost. V Slovenski nacionalni stranki ne pristajamo na povečevanje odhodkov iz državnega proračuna brez predhodne optimizacije vseh izdatkov. Poleg tega smo seznanjeni z aktualnimi razmerami v svetovnem gospodarstvu, zato smo tudi začudeni nad tako optimističnimi napovedmi Vlade glede povečanje prihodkov. Pri pripravi rebalansa proračuna države naj bi bili upoštevani makroekonomski kazalniki. Vprašanje, kateri makroekonomski kazalniki so bili upoštevani pri zviševanju obsega dopustnih izdatkov sektorja države. Na naše vprašanje obstaja samo en kazalnik, in to je zadnje poročilo Umarja. Moram priznati, da mi je popolnoma nerazumljivo, zakaj Vlada po eni strani omejuje sama sebe z znižanjem obsega dopustne zadolžitve države, po drugi strani pa uvaja izjemo glede pogojev za porabo sredstev splošne proračunske rezervacije. Država se po eni strani omejuje glede zadolževanja, po drugi strani pa posrednim uporabnikom proračuna države in nefinančnim družbam v pretežni lasti države omogoča višje zadolževanje. Ne razumem. Očitno se zdi Vladi bolje, da je država manj zadolžena in so bolj zadolženi posredni proračunski uporabniki in družbe v državni lasti, pod črto pa gre v vsakem primeru za zadolževanje, ki ga bodo tako ali tako vedno plačali davkoplačevalci. V Slovenski nacionalni stranki nasprotujemo novim zaposlitvam v državnih organih brez predhodne optimizirane organizacije državnega organa. Najprej je treba poiskati potrebne brezdelneže znotraj državne uprave in jih prerazporediti na druga delovna mesta. Naj delajo. Šele nato naj se na novo zaposluje. Za vsako novo zaposlite v državni upravi bi moral predlagatelj pojasniti, kakšne pozitivne učinke bo prinesla ta nova zaposlitev, in te učinke tudi redno spremljati. Mi podpiramo samo tiste zaposlitve v državni upravi, ki pomenijo boljši javni servis za Slovenke in Slovence. Zakon o javnih financah v 42. členu določa, da se sredstva splošne proračunske rezervacije uporabijo samo za nepredvidene namene, za katere v proračunu niso zagotovljena sredstva, ali za namene, za kater se med letom izkaže, da niso zagotovljena sredstva v zadostnem obsegu, ker jih pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati. O uporabi sredstev splošne proračunske rezervacije odloča Vlada na predlog ministra za finance. Predlagatelj zakona ocenjuje, da je pogoj, po katerem zadostnih sredstev pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati, težko dokazljiv. Predlagatelj izjeme, povezane z uporabo sredstev splošne proračunske rezervacije, je Vlada. O uporabi sredstev splošne proračunske rezervacije odloča Vlada. Sploh ne razumem, v čem je problem. Na Odboru za finance smo sprejeli tudi amandmaje, ki sledijo pripombam Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Ti amandmaji so bili nujni, saj bi predlagatelj zakona z uzakonitvijo predlagane izjeme, povezane s porabo sredstev splošne proračunske rezervacije, kršil eno najpomembnejših načel javnega financiranja, to je načelo specializacije proračuna, ki je določena v Zakonu o javnih financah. Razumljivo je, da zaradi nepredvidenih okoliščin in življenjskih dogodkov, ki lahko povečajo posamezne izdatke, le-teh ni mogoče natančno načrtovati, vendar se je treba prizadevati za pravilno načrtovanje izdatkov pri pripravi proračuna. Kljub nekaterim pomislekom bomo v Slovenski nacionalni stranki glasovali za Predlog zakona o spremembah ter dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala, gospod poslanec, za vaše stališče. Mag. Marko Pogačnik v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Gospod poslanec, izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister! Zakon o izvrševanju proračuna, glavni cilj je tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna. Glede na dejstvo, da je matično delovno telo Odbor za finance spremenil 68. člen, ki govori o splošni uporabi proračunskih rezervacij sredstev, mi temu zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala, gospod poslanec, za vaše stališče. Gospa Andreja Zabret v imenu Poslanske skupine Lista Marjana Šarca. Gospa poslanka, oder je vaš.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade! Spoštovane kolegice in kolegi! Cilj novele, ki jo obravnavamo, je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna države po uveljavitvi rebalansa proračuna države za leto 2019. Poleg nekaterih redakcijskih popravkov bomo z njenim sprejetjem omogočili višjo dovoljeno število zaposlenih v skupnem kadrovskem načrtu državnih organov. Konkretno gre za zaposlene pri projektu probacije, saj v tem trenutku kadrovska popolnitev na tem področju ni niti polovična in to kljub temu da so bile potrebe po dodatnih kadrih jasno predstavljene že ob sprejemanju Zakona o probaciji. Uprava je 1. aprila lansko leto, ko je začela delovati od centrov za socialno delo prevzela v reševanje 488 zadev. Do konca novembra lanskega leta pa je število zadev, ki jih imajo v delu, poskočilo na tisoč 974. Glede na to, da je število zadev, ki jih imajo v obravnavi, v nekaj mesecih delovanja poraslo za večkratnik, je nujno zagotoviti dodatne zaposlene, sicer bo Uprava za probacijo težko opravljala svoje delo. Določa se tudi izjema od 42. člena Zakona o javnih financah. Ta določa, da se sredstva splošne proračunske rezervacije uporabljajo za nepredvidene namene, za katere v proračunu niso zagotovljena sredstva, ali za namene, za katere se med letom izkaže, da sredstva niso zagotovljena v zadostnem obsegu, ker jih pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati. Ker je pogoj, po katerem zadostnih sredstev pri pripravi proračuna ni bilo mogoče načrtovati, težko dokazljiv, se s predlaganim členom določa izjema od tega pogoja. Po opozorilu Zakonodajno-pravne službe in sprejetju koalicijskega amandmaja na delovnem telesu je sedaj določeno, da se izjema določa le za namene predsedovanja EU. Obsega sredstev, ki jih bodo posamezna ministrstva v letu 2019 potrebovala za namen predsedovanja, namreč ni mogoče razdelati, saj je poraba sredstev med drugim odvisna tudi od zunanjih okoliščin, kot je, recimo, uspešnost razpisov. V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca bomo predlog novele soglasno podprli. Hvala.
Hvala, gospa poslanka. Gospa Bojana Muršič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite, gospa poslanka.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Zakon o izvrševanju proračunov v slovenskem pravnem redu predstavlja sestavni del sprejemanja proračuna. Ta zakon je pogoj za izvedbo proračuna. Brez njegovega sprejetja tudi proračun ne more zaživeti, saj se z njim na primer določa največji dopustni obseg zadolževanja, zvišuje se omejitev zaposlovanja v določenih javnih servisih, ureja se raba proračunske rezervacije, ki jo bo mogoče uporabiti tudi v pripravah na predsedovanje Evropski uniji, ki Slovenijo čaka že v zelo kratkem času. Kot vedno je Zakon o izvrševanju proračuna namenjen tudi za določitev povprečnine, torej zneska, s katerim naj bi občine pokrile izvajanje nalog, ki jim je zakonsko naložila država. Kljub temu da so država in občine v proračunskih pogajanjih dosegle dogovor o višini povprečnine, se očitno tudi letos ne bomo mogli izogniti že večkrat ponovljeni razpravi, katere rdeča nit so trditve občin, da država neustrezno in nezadostno financira obvezne naloge občin in s tem povzroča, da se stroški javnih storitev prevalijo na ljudi. Veliko o tej temi je bilo povedanega že v proračunski razpravi. Glede na vse povedano bo moralo biti tokratno sprejemanje tega zakona precej rutinsko opravilo. Opravljena razprava in sprejeto mnenje Državnega sveta, ki tega predloga zakona ne podpira, pa nakazujeta, da se bomo tudi tokrat posvečali predvsem položaju in financiranju občin, ne pa širši sliki, ki jo moramo imeti pred očmi ob sprejemanju proračuna. Dejstvo je, da sistem financiranja lokalne samouprave ni dorečen in da je bila v zgodovini te države zamujena že vrsta priložnosti, da bi ga primerno uredili. Vendar je dejstvo tudi, da so občine z državo v pogajanjih o tem proračunu dosegle dogovor o višini povprečnine. Nasprotovanje sprejetju tega zakona pa izvira iz dejstva, da so bili sprejeti tudi drugi dogovori, predvsem tisti z javnimi uslužbenci, ki povečujejo maso sredstev za njihove težko prislužene plače. Ker povečane obveznosti do javnih uslužbencev, na primer, zaposlenih v vrtcih in domovih za starejše, bremenijo občine, te zdaj izkoriščajo priložnost za opozarjanje, da morajo kljub povišani povprečnini še vedno same zagotavljati določen del sredstev ali pa dopustiti povišanje cen storitev za svoje občane. Dejstvo je tudi, da noben sistem nikoli ne bo popoln. Prav tako je dejstvo, da mora tudi država iskati svoje notranje rezerve, če želi postavljati in izpeljati optimalen proračun. Nikoli ne bo mogoče vseh sredstev do zadnje postavke sprejeti na ravni Državnega zbora. Vsak uporabnik proračunskih sredstev, tudi na občinski ravni, mora pametno razporejati sredstva, ki so mu na voljo, sprejemati mora odločitve in za njimi tudi stati. V nekaterih občinah bodo tako pokrili povišane stroške zasluženih plač delavcev, v drugih pa se bodo odločili, da bodo te stroške prevalili na občane. A na koncu so ukrepi stvar postavljanja prioritet občine. Ponekod bodo na prvo mesto postavili asfalt in krožišča, drugod pa bodo svoje izdatke prilagodili. Te odločitve na občinski ravni pomenijo pomembno razliko za prebivalce, zato se nihče ne more odvezati od svojega dela odgovornosti za sprejete odločitve. Veliko predlogov s strani kritikov tega predloga zakona je vrednih upoštevanja, zato v Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo, da je razprava o izboljšanju modela financiranja občin odprta. Znova moramo pozvati, da jo je treba tudi pripeljati do zaključkov, sicer ponovno tvegamo, da bo tudi v prihodnjih letih ta razprava oživela ob sprejemanju proračunskih dokumentov v Državnem zboru. To vprašanje je preveč pomembno tako za delovanje občin kot tudi za ljudi, da bi bila ta folklora le ob sprejemanju proračunskih odločitev. Zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli ta predlog zakona, ki omogoča izvrševanje spremenjenega in dopolnjenega proračuna, ki ga prav tako podpiramo. Hvala lepa.
Hvala, gospa poslanka. Gospa Mateja Udovč v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite, gospa poslanka.
Spoštovani! Z novelo Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 se ureja izvrševanje letošnjega proračuna. Poglavitne rešitve se nanašajo na povečanje dopustnega obsega zbirnega kadrovskega načrta in določitev dopustnega obsega zadolževanja države v letu 2019. Ureja tudi izjemo, ki je povezana s porabo sredstev splošne proračunske rezervacije. Novela zvišuje dovoljeno število zaposlenih v skupnem kadrovskem načrtu državnih organov na en odstotek. S povečanjem se bo med drugim zagotovilo tudi ustrezno število zaposlenih pri projektu probacije, kjer je trenutno zaposlenih 18 uslužbencev. Pred prenosom pristojnosti na upravo je to delo v centrih za socialno delo opravljalo približno 36 uslužbencev, pripad zadev pa se je povečal za več kot štirikrat. Novela omogoča tudi povečanje kadrovskega načrta Uprave za izvrševanje kazenskih sankcij. Sredstva za nove zaposlitve so v proračunu Ministrstva za pravosodje za to leto že zagotovljena, treba jih je določiti še v kadrovskem načrtu. Tako se bo razrešila najbolj pereča kadrovska problematika posameznih zavodov za prestajanje kazni zapor. Z rebalansom se določa obseg dopustne zadolžitve države za leto 2019 v višini do ene milijarde 890 milijonov evrov. Zaradi pozitivnega gospodarskega cikla se do konca leta pričakuje nadaljnje znižanje javnega dolga na 66 % bruto domačega proizvoda. Država v zadnjih letih z upravljanjem dolga znižuje stroške obresti. V primerjavi z letom 2014 so ti stroški po predlogu rebalansa nižji za skoraj 300 milijonov evrov. Znižanje obrestnih izdatkov v letu 2018 je rezultat aktivnega upravljanja javnega dolga. Slovenija je bila v preteklem obdobju druga med državami članicami Evropske unij, za Irsko, po znižanju dolga. Dolg države je še vedno nad 60 % bruto domačega proizvoda, vendar se vztrajno znižuje, s predvideno dinamiko, kriteriji pa bo izpolnjen konec srednjeročnega obdobja te vlade. Določa tudi izjemo od 42. člena Zakona o javnih financah glede splošne proračunske rezervacije. Izjema je namenjena pripravam na predsedovanje Slovenije Svetu Evropske unije v letu 2021. Intenzivne priprave na dogodek potekajo že letos, vendar pa sredstva po posameznih resorjih ni mogoče razdeliti, ker jer poraba odvisna od zunanjih dejavnikov. V Poslanski skupini Stranke Modernega centra bomo predlog novele ZIPRS za leti 2018 in 2019 podprli. Državni svet predloga rebalansa in novele ZIPRS ne podpira. Državni svetniki rebalansa niso podprli zaradi neuresničenih javnih obljub predstavnikov Vlade o povečanju povprečnine. Predlog novele ZIPRS ne ureja problema prenizke povprečnine za leto 2019. Novela zakona v 54. členu določa višino povprečnine, ki pa ni bila spremenjena. Po drugi strani pa je Državni zbor že 13. decembra z novelo ZIPRS zagotovil dodatnih 32,5 milijona evrov za ta namen. Zato je odrekanje podpore zakona povsem nerazumljivo. V Poslanski skupini Stranke Modernega centra opozarjamo, da je proračun po svoji naravi svojevrstno pravno-finančno politični akt. V njem se izkazujejo vsi prejemki in izdatki države. Pri sprejemanju proračuna ima Državni zbor določeno prosto polje politične presoje. Zakon, ki ureja izvrševanje proračuna, pa je neposreden pogoj za uveljavitev proračuna. Zato bi lahko odložilni veto onemogočil izvajanje proračunov oziroma rebalansa. V Poslanski skupini Stranke Modernega centra menimo, da Državni svet nima ustavne pristojnosti posegati v proračun Republike Slovenije. Predlagamo, da se v noveli Zakona o javnih financah določijo norme, ki so nujno potrebne za tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna, ostale pa naj se uredijo v skladu s 87. členom Ustave v obliki zakona. Hvala lepa.
Hvala, gospa poslanka za vaše stališče. Gospod Primož Siter v imenu Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! V nedavnih spremembah Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2018 in 2019 se odražajo številna prizadevanja Levice. Končali smo z dolgoletnim obdobjem pretiranega varčevanja, ko so za napake bank in zasebnih podjetij, ki so povzročili krizo, plačevali delovni ljudje in najšibkejši. Z ZIPRS je sicer zagotovljen del sredstev za uskladitev pokojnin, izborjena so sredstva za dvig plač v javnem sektorju ter povišanje števila delovnih inšpektorjev, ukinjena je zamrznitev usklajevanja socialnih transferjev za posameznike in gospodinjstva, zajamčen je dvig proračunskih sredstev za občine in za zdravstvo. Gre za majhne korake, ki pa nikakor niso zadostni. V prihodnje je potreben nadaljnji boj za dvig pokojnin, ki bo upokojencem omogočal dostojno življenje. V obdobju 2010 do 2017 zaradi varčevanja so upokojenci izgubili 319 milijonov evrov. Vse skupaj je pripeljalo do nevzdržnega stanja, ko 266 tisoč upokojencev prejema pokojnine pod 600 evrov, kar je pod pragom revščine. To je skupina, ki jo v prihodnje ne smemo več zapostavljati. Prav tako si ne moremo privoščiti, da bi še naprej zapostavljali prekarne delavce. Namesto da se spet pogovarjamo o davčnih razbremenitvah 10 % najpremožnejših, bi se morali pogovarjati o tem, kako izboljšati položaj najslabše plačanih. Menedžerski eliti, višjim specialistom v zdravstvu ter visokim funkcionarjem v javni upravi se delo že izplača, prekarnim delavcem, ki so za mizerno plačo prisiljeni v delo preko zunanjih izvajalcev, žal ne. V Levici smo nedavno opozorili na primer skrajnega izkoriščenja čistilk, ki so delo preko zunanjega izvajalca opravljale na Ministrstvu za javno upravo. Za svoje delo dva meseca niso prejele plač, za nadure ter delo med vikendom niso prejele zadostnega plačila, delale so brez pogodb. Večkrat smo že opozorili, da pri tem ne gre samo za posamezne primere kršiteljev. Spomnimo se na kršitve v podjetjih Manicom, Beki plus in Cleaning, če se omejimo zgolj na zunanje izvajanje čiščenja. Pri zunanjem izvajanju storitev gre za sistemski socialni damping. S tem si privatna podjetja in javne ustanove nižajo stroške s teptanjem delavskih pravic, s poslabševanjem delovnih pogojev. Takšnim izkoriščevalskim praksam je treba narediti konec. Osnovni pogoj izboljšanja položaja outsourcanim delavcem in prekarnih delavcev je okrepitev delovne inšpekcije. Veseli nas sicer, da ZIPRS zagotavlja zaposlitev dodatnih 10 inšpektorjev, toda opozarjamo, to ni dovolj. V zadnjih nekaj letih število poslovnih subjektov narašča, medtem ko se število delovnih inšpektorjev zmanjšuje. Zaposleni inšpektorji ne morejo sproti obravnavati vseh prijav, teh je 6 tisoč 500 letno, njihova vsebina pa je vse bolj kompleksna. Obseg dela se povečuje vsaj od leta 2005, ko je IRSD postal prekrškovni program. Da bi ustrezneje rešili problem sistematičnih kršitev delovne zakonodaje, bo v prihodnje potreben bolj odločen boj proti kadrovski in finančni podhranjenosti delovne inšpekcije. A tudi zaostrovanje predpisov in nadzora ne bo zadostovalo. Sistemske kršitve, katerim so podvrženi delavci, ki delo opravljajo pri zunanjih izvajalcih, je treba reševati sistemsko. ZIPRS se te problematike loteva nezadostno. Boj za pravice najbolj izkoriščenih delavcev še zdaleč ni končan. ZIPRS bo omogočil le zaposlitev majhnega števila delavcev, ki delajo pri zunanjih izvajalcih, čeprav si polno zaposlitev, vključno z vsemi pravicami, ki dostojnemu delu pristojijo, zaslužijo vsi. Nazadnje je treba omeniti še sporni 68.a člen, s katerim si je koalicija želela zagotoviti bianco menico za nakupe orožja ali česarkoli že. Z amandmajem se je nato omejila, a kljub temu ostaja bianco menica za trošenje proračunske rezerve za predsedovanje Sveta EU. Najlepša hvala.
Hvala, gospod poslanec. S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Ugotavljam, da v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi in s tem zaključujemo drugo obravnavo tega zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam, spoštovane in spoštovani, to točko dnevnega reda. S tem prehajamo, spoštovane poslanke in poslanci, na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O NEPRAVDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnitev obrazložitve prosim pristojno ministrico gospo Andrejo Katič. Izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Veljavni Zakon o nepravdnem postopku je bil sprejet leta 1986 in do danes ni bil nikoli noveliran. Predlog novega zakona, ki je danes pred vami, je eden od ključnih normativnih ukrepov, ki jih moramo sprejeti, da bo lahko v praksi zaživela reforma družinske zakonodaje, ki je bila začrtana v začetku leta 2017 s sprejetjem Družinskega zakonika, ki je na novo uredil družinska materialnopravna razmerja in v celoti prenesel pristojnost za odločanje v družinskih zadevah s centrov za socialno delo na sodišča. S tem zakonom določamo pravila sodnega postopka, po katerem se bodo po 15. aprilu 2019 ta razmerja urejala. Glavni cilj, ki smo ga zasledovali, je zagotovitev učinkovitejše zaščite pravic vseh udeležencev postopka, zlasti pa otrok in drugih oseb, ki niso sposobne same skrbeti za svoje pravice in interese. V primerih, ko starši ne morejo ali nočejo varovati koristi otroka, mora to namesto njih storiti država. S predlaganimi rešitvami izboljšujemo položaj otrok v družinskih razmerjih tako med postopkov kot tudi po končanem postopku. Pravica povedati mnenje je pravica otroka in otroku ni treba izraziti svojega mnenja, če tega ne želi. Nova je določba, da lahko izrazi svoje mnenje tudi v razgovoru z zagovornikom otroka, ki je bil dodeljen v skladu z zakonom, ki ureja Varuha človekovih pravic. Otrok mnenje lahko izrazi v neformalnem postopku sodnikom, lahko tudi ob sodelovanju strokovno usposobljene osebe, torej ne na obravnavi in vselej brez prisotnosti staršev. V ospredju določil zakona je tudi načelna dolžnost sodišča po uradni dolžnosti ugotoviti vse pomembne okoliščine, neodvisno od predlaganih dokazov strank. Drugi cilj je celostno in enotno reševanje vseh ključnih družinskih razmerij. Nova ureditev bo omogočila, da se bo prek enotne obravnave celotne družinske situacije odločalo po istih postopkovnih pravilih pred istim stvarno pristojnim sodiščem in praviloma tudi pred istim pristojnim sodnikom. S tem se odpravlja dosedanja delitev, da v nekaterih družinskopravnih vprašanjih odločajo sodišča splošne pristojnosti, o nekaterih po pravilih upravnega postopka centri za socialno delo, ministrstvo za delo in kasneje Upravno sodišče. Ne le sodišče, temveč tudi udeleženci v postopku in druge osebe, ki sodelujejo v postopku, si morajo ves čas trajanja postopka prizadevati, da se pravice in pravni interesi udeležencev čim prej ugotovijo in zavarujejo. Kot tretji cilj se v sodni postopek ustrezno umešča vloga centrov za socialno delo glede na njihove pristojnosti po Družinskem zakoniku ter njihovo strokovno znanje. Kljub dejstvu, da je pristojnost odločanja v celoti prenesena na sodišče, da sodišče v teh postopkih varuje koristi otroka, je vloga centrov za socialno delo ključna. Centri bodo kot predlagatelji ali zakoniti udeleženci postopkov pomembno prispevali k učinkovitemu varstvu v koristi otrok in drugih oseb, ki ne morejo same poskrbeti za svoje pravice in interese. Položaj centrov je zlasti okrepljen v postopkih odločanja o ukrepih za varstvo v koristi otrok, v katerih njihove navedbe ter zaslišanja njihovega strokovnega delavca štejejo za izpovedbe osebe, ki ima o dejstvih posebno strokovno znanje. Predlog zakona, spoštovane poslanke in poslanci, ki je pred vami, v primerjavi z danes veljavno ureditvijo vsebuje tudi druge spremembe in prilagoditve, ki so se izkazale za potrebne; bodisi zaradi spremenjene ureditve v veljavnem materialnopravni zakonodaji, ki vpliva na ureditev posameznih nepravnih postopkov, bodisi pa gre za spremembe, ki odpravljajo neenotno sodno prakso pri izvajanju zakona, pri čemer pa se ohrani struktura in nomotehnika veljavnega ZNP. V splošnih določbah zakona so predlagane tudi spremembe v smeri večjega vsebinskega odločanja, poudarjena je vloga sodnika, ki mu nove procesne možnosti omogočajo, da glede na konkretne okoliščine in v luči varstva oseb, ki jih je sodišče dolžno varovati po uradni dolžnosti, sprejme postopkovno najprimernejšo ureditev. Reformirajo se izredna pravna sredstva v nepravdnih postopkih, s čimer se daje ustrezno mesto vlogi Vrhovnega sodišča, ki bo imelo po novem preko dopuščene revizije tudi v nepravdnih postopkih možnost poenotenja sodne prakse in skrbi za njen razvoj. Obsežne reforme, kot je prenova družinske zakonodaje, nujno zajemajo tri segmente: normativni del, organizacijske ukrepe in izobraževanje ter priprave ključnih deležnikov na novo ureditev. Verjamem in tudi sama se bom trudila, da vsi deležniki prevzamemo svoj del odgovornosti in dolžnosti v teh postopkih, saj bodo le tako vse nove rešitve v praksi zaživele. Iz tega razloga sem se odločila na Ministrstvu za pravosodje oblikovati posebno implementacijsko skupino ZZNP-1, ki je sestavljena iz vseh ključnih deležnikov in bo bdela nad izvajanjem tega novega zakona in poročala tako o dobrih praksah, ki se bodo na podlagi tega izoblikovale, kot tudi glede pomanjkljivosti, ki se bodo morda pokazale pri njegovem izvajanju. Vsem, ki so sodelovali pri pripravi zakona, se zahvaljujem in predlagam, spoštovane poslanke in poslanci, da ga podprete. Hvala.
Hvala, gospa ministrica za vašo predstavitev. Matično delovno telo je Odbor za pravosodje. Besedo dajem podpredsednici, mag. Meiri Hot. Izvolite, gospa poslanka.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Odbor za pravosodje je na 6. redni seji 14. februarja kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o nepravdnem postopku, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Predstavnica predlagatelja, ministrica za pravosodje Andreja Katič, je v dopolnilni obrazložitvi členov povedala, da je predlagani zakon eden ključnih ukrepov, da bo lahko v praksi zaživela reforma družinske zakonodaje, ki jo je začrtal v začetku leta 2017 sprejeti Družinski zakonik. Ta je pristojnost za odločanje o družinskih zadevah skoraj v celoti prenesel s centrov za socialno delo na sodišča in določil tudi nekatere nove pristojnosti sodišč, hkrati pa je okrepil strokovno, svetovalno in podporno vlogo centrov za socialno delo. Cilj predloga zakona v preostalih delih je opraviti nujne prilagoditve, ki so potrebne zaradi spremenjene ureditve v veljavni zakonodaji, ki vpliva na ureditev posameznih nepravdnih postopkov, ter spremembe, ki odpravljajo neenotno sodno prakso pri izvajanju zakona, pri čemer se ohrani struktura veljavnega zakona, posebni postopki, ki jih urejajo drugi zakoni, pa ostanejo urejeni v področnih zakonih. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Katarina Kralj je v predstavitvi njihovega pisnega pravnega mnenja povedala, da je predlagani zakon z vidika njihovih pristojnosti dobro pripravljen in izčrpno obrazložen. Večina pripomb Zakonodajno-pravne službe je ustrezno upoštevanih v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin, glede ostalih opozoril pa so bila s strani Ministrstva za pravosodje podana dodatna pisna pojasnila. Ponovno pa je opozorila, da mora biti predlog zakona sprejet in uveljavljen najkasneje 15. aprila letos, da ne bi prišlo do neskladja med materialno in procesno ureditvijo družinskega prava. Državni svetnik Rajko Fajt je predstavil mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlog zakona podpira, saj je nujen predpogoj za uspešno izvajanje Družinskega zakonika. Pri tem se članom komisije zastavlja vprašanje, ali bodo glede na prenesene pristojnosti in povečan obseg dela na družinskih oddelkih sodišč postopki potekali nemoteno. Opozorili so tudi na pomanjkanje sodnih izvedencev s področja klinične psihologije in psihiatrije ter izrazili bojazen, da se bodo postopki na sodiščih podaljšali in podražili. Prav tako komisija meni, da je bilo ob pripravi predloga zakona premalo pozornosti namenjene klasičnim nepravdnim postopkom, zato bi lahko prišlo do težav pri njihovem izvajanju v praksi. Predstavnica Odvetniške zbornice Slovenije Tanja Marušič je predstavila pripombe, ki jih je Odvetniška zbornica Slovenije podala že v postopku priprave zakonskega predloga; na primer, glede udeležencev v postopku, višini sodnih taks, odškodnin. Pri tem je ponovno izpostavila potrebo po profesionalizaciji zastopanja v nepravdnih postopkih, predvsem v postopkih za varstvo koristi otroka in za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. S strani predstavnikov predlagatelja je bilo v zvezi s tem povedano, da so obširni odgovori in pojasnila predlagatelja na pripombe in pomisleke Odvetniške zbornice Slovenije vsebovani v uvodnem delu zakonodajnega gradiva, deloma pa jih odpravljajo tudi vloženi amandmaji. Ponovno pa so pojasnili drugačno, aktivno vlogo sodnika v nepravdnih postopkih. Odbor je bil seznanjen tudi s pisnim mnenjem Sodnega sveta, ki opozarja, da finančne posledice prenosa pristojnosti v družinskih zadevah na sodišča niso bile dovolj skrbno ovrednotene že ob sprejetju Družinskega zakonika kot tudi ne pri obravnavanem predlogu zakona. Sodni svet opozarja tudi na kronično pomanjkanje sodnih izvedencev kliničnopsihološke in pedopsihiatrične stroke, kar nezanemarljivo vpliva na trajanje in kvaliteto sodnih postopkov, prav tako pa bodo nanje vplivali neustrezni podporni programi centrov za socialno delo. V razpravi je poslance zanimala predvsem kadrovska pripravljenost sodišč na nove pristojnosti, pri čemer so opozorili tudi na pomanjkanje sodnih izvedencev kliničnopsihološke in pedopsihiatrične stroke. Izpostavili so tudi vprašanje izenačenosti partnerske in zakonske zveze v nepravdnih postopkih. Predstavniki predlagatelja, Vrhovnega sodišča ter Skupnosti centrov za socialno delo so podali dodatna pojasnila glede priprave na uveljavitev družinske reforme, ki zajema tako sprejetje vseh potrebnih normativnih podlag kot tudi organizacijske in kadrovske ukrepe znotraj sodišč in centrov za socialno delo ter izobraževanje in pripravo ključnih deležnikov na novo ureditev. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, SMC, SAB in Desus. Odbor je nato v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih ter predlog zakona sprejel. Hvala lepa.
Hvala, gospa poslanka. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi ima besedo gospa Maša Kociper, Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Kot že rečeno, sprejetje Predloga zakona o nepravdnem postopku je nujna predpostavka za učinkovito izvajanje Družinskega zakonika. Predlog novega zakona bo nadomestil veljavni zakon, ki je bil sprejet leta 1986 in do danes nikoli konkretno noveliran. Družinski zakonik, kot je bilo tudi že povedano, pa je bil sprejet marca 2017 in bo stopil v veljavo že čez dober mesec. Zakon prinaša reformo družinske zakonodaje, po kateri si pristojnosti za odločanje o družinskih razmerjih in osebnih stanjih skoraj v celoti prenaša s centrov za socialno delo na sodišče, kot je to obrazložila že gospa ministrica. Tozadevno je zato potrebno urediti zakonsko podlago za odločanje sodišč. Določbe o sodnih postopkih, s katerimi se bodo urejala družinska razmerja morajo biti pravočasno prilagojene. Po oceni predlagatelja je za te vrste postopkov najustrezneje uporabiti določbe nepravdnega postopka, katerega ureditev je najprimernejša za varovanje interesov otrok. V družinskih razmerjih pravzaprav ne gre za razrešitev nekih konkretnih enkratnih sporov, temveč za oblikovanje pravnih razmerij med ljudmi, ki bodo še naprej tako ali drugače živeli in sodelovali. Torej, še posebej pomembno, da se stremi k doseganju sporazumov med strankami v postopkih, zato naša poslanska skupina ves čas podpira tudi postopke mediacije v različnih fazah teh sporov in zadev. V primerjavi s pravdnim postopkom ima nepravdni več prednosti: milejše formalne zahteve, hitrejši postopek in večjo prilagodljivost. Drži, da se bodo nekatere pomanjkljivosti te nove ureditve gotovo pokazale šele s časom, vendar pa brez sprejetja omenjene novele izvajanje določil Družinskega zakonika ne bi bilo mogoče. Soočeni bomo namreč z neskladjem med materialno in procesno ureditvijo tega področja. Prenos pristojnosti v Družinskem zakoniku sicer stremi k hitrejšemu reševanju zadev in večje zaščiti koristi otrok v teh postopkih v koristi otrok. Predlog med drugim uveljavlja pravico, da otroci izrazijo svoje mnenje, če to želijo, in imajo pravico do zagovorništva. Pomembno je tudi, da se v tovrstnih zadevah znova in izrecno poudarja načelo največje koristi otrok, kar poudarjajo tudi vse mednarodne organizacije. Se pravi, koristi tistih, ki niso sposobni sami skrbeti zase in ne morejo učinkovito zastopati svojih pravic. Poleg tega imajo dolgotrajni in zapleteni postopki lahko znaten vpliv na razvoj otroka, varstvo koristi otrok pa je temeljno načelo družinskega prava. Na področju družinskih razmerij gre nemalokrat za zelo kočljive in zapletene situacije, ki so neprijetne za vse udeležence. In že dejstvo, da se bo celotna zadeva po novem obravnavala enotno pred enim sodiščem in po istih procesnih pravilih, bo, upajmo, prispevalo k hitrejšim in bolj usklajenim postopkom. S predlogom zakona se bo dvignila kakovost odločanja, upajmo, saj bodo o tovrstnih zadevah odločali neodvisni in nepristranski sodniki, ki morajo po uradni dolžnosti varovati korist šibkejšega udeleženca postopka. Hitrejši epilog v družinskih zadevah bo omogočila tudi obveznost sodišč odločati o predhodnih vprašanjih, saj se bo s tem zmanjšalo število prekinitev postopkov. Kljub prenosu pristojnosti na sodišča se bo krepila svetovalna in podpora centrov za socialno delo, kar bo še dodatno pripomoglo k varstvu koristi otrok. Glede na vse povedano bomo v Poslanski skupini SAB predlog zakona podprli. Upamo pa, da bodo zagotovljeni tudi vsi potrebni kadrovski in ostali pogoji, da bodo sodišča lahko prevzela svoje nove pristojnosti in da bo zagotovljeno dovoljšnje število izvedencev in vse ostalo podporno osebje, potrebno za kakovostno izvedbo teh postopkov. Hvala lepa.
Hvala, gospa poslanka, za vašo predstavitev. Gospod Jurij Lep v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Spoštovana ministra, kolegice in kolegi! Veljavni Zakon o nepravdnem postopku je bil sprejet že leta 1986 in vse do sedaj še ni bil noveliran. Vanj so sicer na posameznih področjih posegli nekateri drugi zakoni, tokrat pa imamo pred seboj predlog novega Zakona o nepravdnem postopku. Ne glede na to, da je zakon star preko 30 let in je bil že skrajni čas, da ga posodobimo, je glavni razlog za sprejetje novega zakona pred dvema letoma sprejeti Družinski zakonik, ki se bo začel uporabljati aprila letos. Ta namreč na novo ureja družinska pravna razmerja. Tako se bo odslej v vseh družinskih zadevah odločalo na sodiščih in skoraj v vseh materialnopravnih razmerjih, ki jih ureja Družinski zakonik, se bo po novem odločalo po pravilih nepravdnega postopka. V tem postopku se bodo kar najbolje zaščitile koristi otrok, ki se jim bo moralo dati v odločanju o družinskih zadevah absolutno prednost. Centri za socialno delo pa bodo imeli pomembno vlogo v postopkih, saj bodo sodiščem nudili strokovno pomoč. V Poslanski skupini Desus nas veseli, da imamo pred seboj predlog zakona, ki je bil deležen široke strokovne in javne razprave. Predlagatelj je besedilo zakona skoraj celo leto usklajeval z različnimi deležniki in res lahko rečemo, da je bilo vloženo veliko truda. Predlagane rešitve uživajo široko podporo, prav tako pa že potekajo številne priprave na izvedbo zakona v praksi. V Poslanski skupini Desus verjamemo, da bodo vse te aktivnosti pripomogle k učinkoviti uporabi tako Družinskega zakonika kot tudi Zakona o nepravdnem postopku. S prenosom odločanja o družinskih zadevah s centrov za socialno delo na sodišča se daje sodiščem in sodnikom večjo moč pri odločanju, kar seveda vodi tudi v odgovornost, sploh glede zaščite tistih najšibkejših v tovrstnih postopkih, to je otrok in tudi drugih oseb, ki niso sposobne same skrbeti za svoje pravice in interese. Tako se z novo ureditvijo vzpostavljata med drugim tudi pravica do mnenja in pravica do zagovorništva. S tem, ko se bo celotna družinska situacija obravnavala pred enim sodiščem po pravilih enega postopka, pa se bodo po pričakovanjih predlagatelja postopki tudi hitreje zaključevali. V Poslanski skupini Desus se nam sicer zastavlja tudi vprašanja, ali bo temu res tako, ali bodo sodišča po novem še bolj obremenjena in se bodo postopki vlekli še dalj časa. Ne nazadnje na to opozarja tudi Sodni svet, ki med drugim izpostavlja pričakovanje večjega pripada zadev na sodišče ter kronično pomanjkanje izvedencev kliničnopsihološke in pedopsihiatrične stroke. To pa bo zagotovo pomembno vplivalo na trajanje in kakovost sodnih postopkov. Na tem področju bo v bodoče treba izvesti še veliko aktivnosti, da bomo dobili strokovnjake, ki bodo sodišču nudili dodatna znanja pri reševanju družinskih zadev. Tako da izzivov in aktivnosti tudi v bodoče ne bo manjkalo. V Poslanski skupini Desus bomo predlog zakona soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji bo stališče predstavil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep pozdrav vsem skupaj! Zakon oziroma Predlog zakona o nepravdnem postopku je v redu in mislim, da je izdelan zelo dobro. Gre pa za eno zadevo, ki je pa zelo zelo sporna. To je 95. člen, ki določa, da otrok, ki je sposoben razumeti pomen postopka in posledice odločitve, ima pravico izraziti svoje mnenje, ampak problem nastane, ker je med drugim določeno, da lahko zaradi varstva koristi otroka sodišče določi, da se staršem ne dovoli vpogled v zapis oziroma poslušanje oziroma ogled posnetka, da se ne dovoli vpogleda staršem. Pa kaj se gremo? Starši so tisti, ki skrbijo za otroke, kar pomeni, da imajo obveznosti in pravice, ki se nanašajo na skrb za otrokovo življenje in za zdravje, za njegovo vzgojo, razvoj, varstvo, nego, nadzor nad otrokom in nad otrokovim izobraževanjem. Poleg tega imajo tudi obveznost in pravice, ki se nanašajo na zastopanje in preživljanje otroka ter na upravljanje njegovega premoženja. To se pravi, otroci so pod varstvom svojih staršev, kar pomeni, da starši morajo imeti pravico vpogleda v otrokove izjave in biti obveščeni o tem, kaj otroci počnejo, saj drugače ne morejo izvajati svoje starševske skrbi. Poleg tega se krši pravica do izjave staršev kot stranke v postopku. Sodišče mora vsaki stranki dati možnost, da se izjavi o navedbah in zahtevkih nasprotne stranke. Tukaj je predpogoj to, da se uresniči ta pravica, da se stranka lahko seznani s procesnimi dejanji nasprotne stranke in sodišča. Zakon, ki pa se sprejema, pa prekomerno posega v pravico staršev do izjave v postopkih in gre zato predaleč v škodo ustavnih procesnih jamstev staršev. Praksa Evropskega sodišča za človekove pravice je takšna, da ne dopušča tako daljnosežnega omejevanja oziroma tako daljnosežne omejevanje pravic pravdnih strank, da se seznanijo s procesnim gradivom, ki vpliva na odločitev sodišča. Torej sprejemamo zakon, ki je v 95. členu v nasprotju s prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Po našem mnenju bi mi lahko mirno prevzeli sistem po vzoru sosednje Avstrije. Tam staršem zaradi varstva koristi otrok prepovejo prisotnost ob zaslišanju otroka, vendar imajo starši vpogled v tisto, kar so otroci povedali. Enako otrokovo mnenje ni deležno zaupnosti niti v Ameriki, na Škotskem in tako naprej. Skratka, mi zopet izumljamo zaradi ne vem koga, mogoče zaradi kakšnih pedofilskih teženj kakšnih gospa in pa predvsem gospodov na določenih položajih, da se uvaja ta 95. člen. Mislim, da je nujno treba to črtati. Prav tako je treba povedati, da je Vrhovno sodišče v Ljubljani že odločilo, da mora sodišče otrokova starša seznaniti z bistveno vsebino neformalnega razgovora. Tukaj imamo pa problem. Vrhovno višje sodišče je nekaj naložilo in povedalo, da zdaj to spreminjamo na škodo in v nasprotju s tendencami Evropskega sodišča za človekove pravice. Mene to spominja na tisti čas v Sovjetski zvezi, ko so v takratni stalinistični ureditvi otrokom naročali, naj špicljajo in naj vohljajo za svojimi starši in naj jih prijavljajo. Poznani so primeri, ko so otroci zašpecali svoje starše, ki so jih potem odpeljali v taborišča in iz taborišč niso prišli nazaj. Kar nekaj primerov je takih, ko so potem vaščani tega otroka ubili zaradi tega, ker je starše ovadil. A hočemo to narediti zdaj v Sloveniji? Mislim, da gre Slovenija v to smer, ampak vsaj tukaj naredimo nekaj in izbrišimo ta bedasti 95. člen. Kolega se tukaj nasmiha, ampak zgodovinska dejstva so grozljiva in nočem, da bi šli mi v Sloveniji po tej poti.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu bo predstavil stališče mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi in gledalci, ki nas gledate za malimi zasloni! Vlada predlaga nov, glede na število členov precej obsežen Zakon o nepravdnem postopku, ki bo nadomestil veljavni ZNP, ki je bil sprejet leta 1986 in je bil do sedaj večkrat noveliran. Po navedbah predlagatelja je ključni razlog za sprejetje novega Zakona o nepravdnem postopku povezan s sprejetjem Družinskega zakonika, ki se začne uporabljati že 15. aprila 2019, po katerem bodo v vseh družinskopravnih razmerjih odločala sodišča v nepravdnem postopku. Z drugimi besedami, sprejetje novega ZNP je predpogoj za uspešno izvajanje Družinskega zakonika. Na to časovno dimenzijo je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, saj mora predlog zakona biti uveljavljen najkasneje do tega datuma, kajti v nasprotnem primeru lahko pride do velikih neskladij med materialno in procesno ureditvijo družinskega prava. Družinski zakonik je v pretežnem delu prenesel pristojnost za odločanje v družinskih zadevah s centrov za socialno delo na sodišča in pri tem določil tudi nekatere nove pristojnosti sodišč. Cilji predlagatelja so bili naslednji: izboljšanje položaja otrok v družinskih razmerjih, tako med postopkom kot po končanem postopku oziroma zagotovitev učinkovitejšega izvajanja načela varovanja koristi otroka; hitrejše reševanje zadev na družinskem področju, pomembnem pri odločanju o ukrepih za varstvo koristi otroka, ter hkrati omogočiti enotno obravnavanje celotne družinske situacije pred istim sodiščem po pravilih enega sodnega postopka; ustrezna umestitev centra za socialno delo v postopke na način, da ta ustreza njihovi vlogi, kot je bila določena z Družinskim zakonikom, ki je okrepil njihovo strokovno, svetovalno ter podporno in predlagalno vlogo v sodnih postopkih. Predlagateljevo zasledovanje izboljšanja interesov položaja otrok v družinskih razmerjih in s tem njihovih koristi, kakor tudi povečana zaščita interesa drugih oseb, ki ne morejo same varovati svojih pravic in koristi, je seveda nujno in potrebno in v tem delu pri Slovenski demokratski stranki nimamo prav nobenih pripomb in takšno zakonodajno rešitev opozarjamo. A hkrati opozarjamo, da bo pretežni prenos upravnih zadev s centrov za socialno delo na sodišča pomenil precejšnjo povečanje obsega dela na družinskih oddelkih sodišč. Zaradi tega se že napovedujejo nove zaposlitve tako sodnikov kot dodatnega sodnega osebja, kar bo seveda prineslo dodatne proračunske obremenitve. V tem trenutku pa sploh ni jasno, če bodo ta sredstva za te nove naloge sploh zagotovljena. Kaj bo velik pripad novih zadev pomenil za učinkovitost in nemoteno delo družinskih sodnikov, bo pokazal čas, a opozorila nekaterih pravnih strokovnjakov o sodnih zaostankih so na mestu. Komisija za državno ureditev pri Državnem svetu Republike Slovenije je, denimo, opozorila, da obstaja nevarnost, da se bodo postopki na sodiščih vlekli in da bo večja uporaba sodnih izvedencev podražila postopke. Glede na to, da je govor o sodnih postopkih, ki so opredeljeni kot nujni, so takšna opozorila seveda zaskrbljujoča. Predlog zakona je bil prvenstveno namenjeno uskladitvi z Družinskim zakonikom, a ureja tudi klasične nepravdne postopke, ki jim je bilo po naši oceni posvečeno premalo pozornosti, zato se znajo kasneje pri samem izvajanju zakona pojaviti težave. Na določene pomanjkljivosti v zvezi s klasičnimi nepravdnimi postopki so opozarjali tudi na Odvetniški zbornici, a pri vseh svojih pripombah niso bili uslišani. Tudi sama ministrica za pravosodje Andreja Katič je na seji Odbora za pravosodje 14. februarja 2019 dejala, da bi zagotovo težko dala zagotovilo, da težav pri izvajanju tega zakona ne bo. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlogu predmetnega zakona ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavila gospa Nina Maurovič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane in spoštovani! Glede na večje spremembe, ki jih je na področju urejanja družinskih razmer prinesel novi Družinski zakonik, in z oziroma na dejstvo, da je bil veljavni Zakon o nepravdnem postopku sprejet že pred kar precej časa, se je predlagatelj pravilno odločil, da to področje celovito uredi in pripravi novi Zakon o nepravdnem postopku. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca seveda sprejetje novega Zakona o nepravdnem postopku pozdravljamo predvsem iz razloga, ker bo novi zakon končno omogočil enotno obravnavanje celotne družinske situacije pred istim sodiščem in po pravilih enega sodnega postopka. Prenos obravnavanja družinskih zadev v sodno pristojnost vsekakor pomeni bistveno večji garant za zagotavljanje otrokove koristi, ki kot vemo, mora biti glavno vodilo v vseh postopkih, ki urejajo družinske razmere. Predlagane spremembe sledijo predvsem izboljšanju položaja otrok tako tekom postopka kot tudi po končanem postopku. Prav tako je dodana vrednost novega zakona tudi ta, da definira ustrezno umestitev centrov za socialno delo v te postopke, in sicer na način, da se zagotovi in okrepi njihova strokovna in svetovalna naloga. Polega navedenega je glavni cilj novega zakona tudi hitrejše reševanje zadev na družinskem področju, kar je izjemnega pomena zlasti pri varstvu koristi otroka. Eden izmed pomembnih ciljev zakona je tudi zagotoviti širši dostop strank do Vrhovnega sodišča Republike Slovenije tudi v nepravdnem postopku, in sicer preko dopuščene revizije. V preostalih delih novi zakon ureja tiste nujne prilagoditve, ki so potrebne zaradi spremenjene ureditve v veljavni zakonodaji, ki vpliva na ureditev posameznih posebnih nepravdnih postopkov ter predvideva tudi spremembe, ki bodo omogočile odpravo neenotne sodne prakse pri izvajanju zakona. Glede na vse navedeno bomo v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca novi Zakon o nepravdnem postopku podprli.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo mag. Meira Hot v imenu Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane in spoštovani! Ključni razlog za sprejetje Zakona o nepravdnem postopku je novi Družinski zakonik, ki na novo ureja družinsko zakonodajo ter prenaša odločanje o družinskih zadev s centrov za socialno delo na sodišča. S sprejetjem Zakona o nepravdnem postopku se bodo tako prilagodile določbe sodnega postopka novi družinskopravni ureditvi, vse z namenom izboljšanja položaja otrok v družinskih razmerjih. Družinska razmerja so občutljiva materija, ker so vanjo vključeni otroci. Ti so zaradi nizke starosti ter čustvene, telesa nedoraslosti toliko bolj dovzetni za izkoriščanje, zlorabe in manipuliranje, zato je otroke v postopku nujno v čim večji meri zaščiti ter jim ponuditi varstvo na vseh mogočih področjih. Pri tem je treba izhajati iz temeljnega načela družinskega prava, to je načela otrokove koristi, ki ga morajo upoštevati vsi subjekti družinskega prava. Stroka je že nekaj časa opozarjala, da bo za otrokove pravice in koristi najbolj poskrbljeno, če bodo družinske zadeve urejene sistematično na enem mestu in v enem postopku. Izbira nepravdnega postopka je tako ustrezna, saj nepravdni postopek ni tako strogo formalen kot pravdni, je bolj fleksibilen, prilagodljiv. V številnih primerih tako namen nepravdnega postopka ni rešitev spora med dvema strankama, temveč oblikovanje pravnih razmerij, ki so po naravi dolgoročna in običajno nastopi med ljudmi, ki morajo še naprej živeti drug z drugim. Položaju otrok se tako z novo zakonodajo izboljšuje, saj vzpostavlja pravico do mnenja, pravico to zagovorništva, enotno obravnavo družinskih zadev pred enim sodiščem in po pravilih enega postopka. Sprejetje zakona bo tako omogočilo hitrejše reševanje zadev na družinskem področju, kar je posebej pomembno pri odločanju o ukrepih za varstvo koristi otroka, saj imajo lahko predolgi postopki za otroka in njegov nadaljnji razvoj nepopravljive posledice. Z nepravdnim postopkom se tudi ustrezneje umešča vloga centrov za socialno delo v postopke, in sicer na način, da ta ustreza njihovi vlogi, kot je bila določena z Družinskim zakonikom, ki je okrepil njihovo strokovno, svetovalno ter podporno in predlagalno vlogo v sodnih postopkih. Socialni demokrati se seveda zavedamo, da bo prenos pristojnosti s centrov na socialno delo na sodišča prinesel večji pripad zadev na sodišča in s tem povečanje obsega dela na družinskih oddelkih sodišč. Koliko bo dejansko novih zadev, kolikšno bo konkretno število primerov, je sicer zelo težko napovedati, vendar so v pripravah na prevzem novih nalog na Vrhovnem sodišču že aprila 2017 oblikovali posebno delovno skupino. Sodišča bodo potrebovala tudi dodatne sodnike in sodno osebje, za ta namen so na sodiščih tudi že razpisali dodatna delovna mesta. Na tem mestu pa je treba izpostaviti tudi enega izmed problem, ki je sicer danes že bil izpostavljen in ki se vleče že kar nekaj časa; torej pomanjkanje sodnih izvedencev, predvsem kliničnih psihologov, psihiatrov, še posebej izvedencev s področja pedopsihiatrične stroke. V občutljivih družinskih postopkih je še toliko bolj pomembno, da se zadeve rešujejo hitro. Glavno vodilo v teh postopkih je in mora biti korist otroka. Izvedensko mnenje je namreč eden od pomembnih dokazov, ki pomaga sodišču, da sprejeme pravilno odločitev. Če pridobitev izvedenskega mnenja traja predolgo, to posledično zavleče postopek, kar pa zagotovo stisko in negotovost otrok in staršev. Eden izmed ključnih ukrepov je seveda povečanje števila sodnih izvedencev s področja klinične psihologije in psihiatrije. Tako bi bilo treba zagotoviti tudi finančna sredstva za njihovo specializacijo, zato nas veseli, da je Ministrstvo za pravosodje v zadnjem času sprejelo kar nekaj sklepov oziroma zavez, kako se lotiti te resne problematike in da že pripravljajo pravne podlage za sistemsko ureditev izvajanja in financiranja specializacij za klinične psihologe, prav tako sodeluje tudi z drugimi resorji, ministrstvom za zdravje, za finance ter Vrhovnim sodiščem. Z novim Zakonom o nepravdnem postopku pa se poleg postopkov družinske zakonodaje spreminjajo tudi splošne določbe glede nepravdnih postopkov. Več bo vsebinskega, odpravlja se obveznost, da sodišče postopek prekine, če naleti na sporno predhodno vprašanje. Po novem bo sodišče tako vprašanje moralo rešiti samo, kar bo pomembno vplivalo na hitrost postopka. Prav tako bo poudarjena vloga sodnika, uvaja pa se tudi možnost do izpuščene revizije. Socialni demokrati zaradi naštetega Predlog zakona o nepravdnem postopku podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Stranke modernega centra bo predstavil gospod Jani Möderndorfer. Izvolite.
Lep pozdrav! Ne bom vas mučil, šestkrat smo poslušali, kako je ta Stvarnopravni zakonik krasen in dober, zato teh uvodov sam ne bom imel, da se ne bomo ponavljali. Bi pa rad opozoril na nekaj dejstev, ki so bila za Poslansko skupino SMC kot odprto vprašanje in smo ga na odboru tudi razčistili. Gre za 10. člen, ki omenja tudi podlago, na kateri se bo Stvarnopravni zakonik uporabljal oziroma določena zakonodaja in glede na to, da je v tem zakonu omenjen samo Družinski zakonik, se je postavilo vprašanje, ker to ni edina zakonska zveza, ki obstaja v tej državi, obstaja tudi zakonska zveze istospolnih partnerjev, zaradi katerega imamo tudi sprejet Zakon o partnerski zvezi. Dilema je bila predvsem preprosta: kako in kdaj in na kakšen način se bojo na sodišču obravnavale pravice otrok, ki so bodisi v takšnih partnerskih zvezah, in vsa ostala razmerja, za kar Stvarnopravni zakonik oziroma – pardon, se opravičujem – Zakon o nepravdnem postopku je seveda osnovna podlaga, da lahko sploh izvajamo tako enega kot drugi zakon. Se pravi, vsa odprta vprašanja. Ta zagotovila so bila podana in zato verjamem, da je Poslanska skupina SMC s tem dobila tudi jasen odgovor, da tudi podpira sam zakon. Obstaja pa ob tem, in to je treba nujno povedati, seveda še vedno odprta dilema, kdaj bomo odpravili diskriminacijsko razliko med istospolnimi partnerji in ostalimi heteroseksualnimi partnerji, ki ne uživajo enakih pravic. Kot vemo, so bile socialne in ekonomske pravice z Zakonom o partnerski zvezi izenačene, postale so enake, vendar za dve pravici – gre za posvojitev in za biomedicinsko oploditev žensk, pa posluha v tej državi ni bilo. Tudi ne verjamem, da bo Državni zbor kadarkoli dosegel to visoko stopnjo soglasja, da bo kdaj to sploh sprejel. Zato je tukaj vprašanje na mestu, kdaj se bo s tem vprašanjem ukvarjalo Ustavno sodišče in tako kot v vseh normalnih razvitih državah, demokracijah tudi spoznalo, da enakost pred zakonom po 14. členu Ustave ne pomeni določenih izjem. To pa tudi pomeni neko visoko stopnjo, da se končno uvrsti Slovenija tudi med tiste države, s katerimi se mi radi pohvalimo, da smo enaki in da povzemamo njihov pravni red. Nemčija je recimo leta 2017 tako že omogočila posvojitev otrok istospolnemu paru in s tem dokazala, da se ni zgodilo nič epohalnega, nič revolucionarnega, ampak zgodilo se je tisto, kar običajno v normalnih državah seveda stoji. Zakon bomo podprli in s tem omogočili življenje osnovnima dvema zakonoma, zaradi katerega ta zakon pravzaprav tudi usklajujemo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji bo gospod Boštjan Koražija predstavil stališče Poslanske skupine Levice. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav! Zakon o nepravdnem postopku, ki ga obravnavamo danes, je pravzaprav tehnična izvedba Družinskega zakonika, ki je bil sprejet leta 2017. Družinski zakonik podpore Levice takrat ni bil deležen, ker še naprej ohranja diskriminacijo istospolnih parov, ki še danes nismo vključeni v krovni Družinski zakonik. Za istospolne pare je bil sprejet poseben Zakon o partnerski zvezi, kar je že samo po sebi dokaz, da nam še danes v družbi ni zagotovljena enakopravna obravnava. Je pa enakopravna obravnava in dokončno odprava diskriminacije na predlog Levice leta 2015 celo prestala zakonodajni postopek, a je bila nato s pomočjo Ustavnega sodišča, ki je dopustilo odločanje večine o pravicah manjšine, in s pomočjo zastraševalnega aparata desnice na referendumu zavrnjena. Istospolni pari smo tako še naprej deležni sistemske diskriminacije v tistem delu Družinskega zakonika, ki smo mu v Levici nasprotovali. Smo se pa strinjali s tistim delom, ki je podlaga za današnji Predlog zakona o nepravdnem postopku. To je prenos pristojnosti za odločanje o družinskih zadevah s centrov za socialno delo na sodišča in določitev nekaterih novih pristojnosti sodišč. Gre za obsežne spremembe, ki vsekakor predstavljajo velik izziv. Tukaj smo imeli v Levici največ pomislekov. Govorimo namreč o zelo občutljivih postopkih, vse od odvzema starševske pravice, posvojitve, rejništva, zaščite otrokovih koristi, ločitev in tako dalje, zato je še toliko bolj pomembno, da sistem deluje brez večjih težav. V zvezi s tem smo tudi na odboru postavili kar nekaj vprašanj in s strani ministrstva smo dobili neke vrsta zagotovila, da večjih težav ne pričakujejo. Da so urejene kadrovske okrepitve sodišč, da so bila usklajevanja dolgotrajna in so bili vključeni vsi deležniki ter da so sodišča vsebinsko in strokovno dobro pripravljena na začetek uporabe Družinskega zakonika, smo tudi dobili potrditev na odboru. V Levici vsekakor upamo, da je to res tako ter da po 14. aprilu ne bo večjih težav. V Levici bomo Predlog zakona o nepravdnem postopku podprli, bomo pa vsekakor spremljali, kaj se bo z izvajanjem Družinskega zakonika dogajalo v praksi. Prav tako od pristojnih ministrstev v najkrajšem možnem času pričakujemo razrešitev problema pomanjkanja izvedencev ustrezne stroke. Zakon o nepravdnem postopku bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Kot zadnji bo stališče NSi predstavil gospod Jernej Vrtovec. Izvolite.
En lep dober dan vsem skupaj! Kot je bilo že rečeno s strani mnogih mojih predhodnikov, gre za nadaljevanje sprejemanja Družinskega zakonika, ampak v Novi Sloveniji smo že tedaj, ko smo Družinski zakonik potrdili tukaj v Državnem zboru, govorili oziroma izpostavili vprašanje, kako bodo lahko sodišča glede na siceršnje zaostanke zmogla voditi vse postopke v družinskih zadevah, ki bodo nanje preneseni s centrov za socialno delo. To vprašanje še danes ostaja ključno, ostaja odprto vsaj v tem delu. Sodniki sami so opozarjali, da so za te postopke premalo strokovno usposobljeni, glede na to da gre za mladoletne osebe in zelo občutljivo poseganje v njihovo ranljivo osebnost. Glavnina določb Družinskega zakonika se bo začela uporabljati 15. aprila letos, zato se danes še kako mudi. Do 15. aprila mora biti nov zakon o nepravnem postopku sprejet, saj to pomeni praktično implementacijo rešitev zakonika. Danes smo v Novi Sloveniji tako kot tedaj, ampak še bolj prepričani, da smo imeli prav. Na veliko verjetnost večjih sodnih zaostankov in njihovo podražitev zaradi potrebe po več sodnih izvedencih opozarja tudi sam Sodni svet. Pripad teh postopkov na sodišče bo precej večji, kot je to predlagatelj ocenil ob samem sprejemanju Družinskega zakonika. Tudi pomanjkanje kliničnih psihologov na področju družinskih postopkov bo postali kritično. Že sedaj imamo v Sloveniji zgolj 12 takšnih izvedencev. Ministrstvo za zdravje je s tem problemom seznanjeno že kar nekaj let, a kot kaže, si tudi ob tem zatiska oči in ne razpisuje specializacij na tem področju. Kako smo torej pripravljeni na začetek uporabe določb Družinskega zakonika in novega zakona o nepravnem postopku? V Novi Sloveniji pritrjujemo predlagatelju, da je nepravdni postopek za varovanje interesov otrok primernejši, saj zanj ne veljajo stroga pravila pravnega postopka. Enotno obravnavanje celotne družinske situacije pred istim sodiščem, in to po pravilih enega sodnega postopka, pomeni zagotovo boljše izvajanje načela varovanja koristi otroka. To načelo je osnovno vodilo pri poseganju v družinska razmerja, zato pozdravljamo določbo, ki otroku omogoča, da jo ob razgovoru na centru za socialno delo ali pa pri sodniku navzoča tudi oseba, ki ji otrok zaupa in jo sam izbere, ali pa njegov zagovornik, če je bil ta otroku dodeljen na podlagi samega zakona. Pa vendar imamo na drugi strani tudi starše, ki jim sodišče lahko onemogoči, da pogledajo v zapis razgovora z otrokom. Na takšen prekomeren poseg v pravico staršev do izjave opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora v svojem mnenju, kjer se sklicuje na prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Če namreč sodišče pri odločitvi upošteva otrokovo mnenje, bi moralo sodišče z bistveno vsebino pogovora seznanjati tudi starša kot stranko v postopku. Če povzamem. V Novi Sloveniji smo prepričani, da bosta začetek uporabe Družinskega zakonika in uveljavitev Zakona o nepravnem postopku povzročila velike sodne zaostanke ravno na področju družinskih razmerij in odprla vrsto novih vprašanj, povezanih s poimenovanjem družine tudi kot osnovne družbene celice. Predloga zakona v Novi Sloveniji zato ne bomo podprli.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj in s tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda in 5. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 11.45. (Seja je bila prekinjena ob 10.26 in se je nadaljevala ob 11.45.)
Spoštovani kolegi in kolegice! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Preden pa v resnici nadaljujemo, mi dovolite, da izrazim dobrodošlico našim današnjim gostom, ki so se nam ravnokar pridružili na balkonu dvorane. Spoštovana ekscelenca, spoštovani predsednik Državnega zbora Republike Avstrije mag. Wolfgang Sobotka z delegacijo, dobrodošli v slovenskem hramu demokracije. Veseli me, da ste se odzvali mojemu povabilu na uradni obisk. Ta namreč nedvoumno predstavlja odlično priložnost za dodatno utrditev naših prijateljskih in široko razvejenih odnosov med državama in narodoma, kar so potrdili tudi današnji uradni pogovori obeh delegacij. Želimo vam uspešen preostanek obiska in prijetno bivanje v Sloveniji. Sedaj pa, spoštovane in spoštovani, nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: tretja, četrta, druga, peta, osma, deveta, deseta, enajsta, dvanajsta in prva točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlaganih odločitvah. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s 3. točko, to je Predlog odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Varuha človekovih pravic Republike Slovenije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Spoštovane in spoštovani, pričenjamo z glasovanjem! Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 45 in nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je za obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državnega uprave, pravosodne organe, javne zavode, javne gospodarske zavode, javne agencije in javne sklade za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Obrazložitev v imenu poslanske skupine? Gospod Luka Mesec, izvolite.
Ali obrazložim ali postopkovno?
Postopkovno ima prednost. Gospod Brane Golubović, izvolite.
Hvala lepa. V skladu s poslovnikom bi želel v imenu poslanske skupine 30 minut odmora pred glasovanjem.
Nisem slišal, gospod poslanec, 20 ali 30 minut? 30 minut. Prekinjam sejo zaradi 30-minutnega odmora, nadaljevali bomo ob 12.20. (Seja je bila prekinjena ob 11.51 in se je nadaljevala ob 12.20)
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s Predlogom rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Prehajamo na odločanje o Splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Želi kdo razpravljati? Ne. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 26. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je Splošni del predloga rebalansa sprejet. Prehajamo na odločanje o Posebnem delu predloga rebalansa proračuna. To pomeni, da prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 4. 3. 2019. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1537 – Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Podpora Slovencem v zamejstvu in po svetu. Gospa Ljudmila Novak v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Poslanska skupina Nove Slovenije je vložila amandma, ker smo prepričani, da je Urad za Slovence v tem rebalansu proračuna dobil odločno premalo denarja. Postavka za urad je bila zvišana komaj za 0,29 odstotka, za dobrih 25 tisoč 700 evrov, kar pomeni ravno za popravo plač zaposlenih. S tem dajemo slab signal našim Slovencem v zamejstvu in po svetu, da v času obilnega proračuna in obilnih prihodkov namenjamo tako malo dodatnega denarja Uradu za Slovence. To ni dobro sporočilo. Zaradi tega smo pripravili ta amandma. Vem, da tudi koalicijski poslanci podpirajo to, vendar vemo, kako se pač v parlamentu glasuje. Upala sem, da bo vendarle prišlo do tega spoznanja, da ni vseeno, kakšne signale dajemo našim zamejcem, Slovencem v zamejstvu in po svetu in da bomo sprejeli povišanje proračuna s tem amandmajem. Še vedno upam in priporočam vsem, da ta amandma podpremo. S tem ne bomo bistveno okrnili rebalansa proračuna, naredili bomo pa zelo dobro simbolično potezo.
Hvala, gospa poslanka. Gospod Samo Bevk v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Že včeraj sem se oglasil kot poslanec, ko smo razpravljali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije, da bi za 500 tisoč evrov zvišali postavko na programu Urada Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. Jaz sem rekel, da se vsebinsko in z namenom strinjam, da pa je problem, kje se ta sredstva jemljejo. Namreč Finančni upravi Republike Slovenije. Zato Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla tega amandmaja, bi pa glede na prakso iz preteklih mandatov, velikokrat smo to že prav pri primeru Urada za Slovencev zamejstvu in po svetu že naredili in že predlagali Vladi, da bi nekatere stvari, ki so nujne za realizacijo programov Urada Republike Slovenije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu ta sredstva zagotovili iz proračunske rezerve. To lahko pogledate v arhive. Velikokrat s se je to zgodilo. Nismo pač uspeli z amandmajem na seji Državnega zbora, je pa Vlada zagotovila, da bo ta sredstva rezervirala in jih nakazala uradu, da bo lahko svoj program izpolnil v celoti. Dejstvo je, da izven meja Republike Slovenije živi več kot pol milijona Slovenk in Slovencev in reči, da nas ta zadeva ne zanima, bi bilo napačno sporočilo našimi ljudem, ki živijo v zamejstvu, v zdomstvu in v izseljenstvu. Zato predlagam, da bi Vlada razmislila o tem predlogu in se konkretno dogovorila z Uradom Republike Slovenije, kako razrešiti ta manko. Kot sem že včeraj povedal, največji poraženec tega rebalansa za leto 2019 je prav Urad Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. dobili so komaj 25.744 evrov več sredstev, drugi resorji pa od 750 tisoč evrov do 143 milijonov več za delovanje v letu 2019. Kot rečeno Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla tega amandmaja, apelira pa na Vlado, da se ta problem reši. Hvala lepa.
Spoštovana in spoštovani, hvala za vašo obrazložitev. S tem prehajamo na glasovanje. Samo dovolite, da ponovim. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije, podprogramu Podpora Slovencem v zamejstvu in po svetu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1911 – Ministrstvo za obrambo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Oprema in infrastruktura. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 – Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Delovanje sistema za zaščito reševanje in pomoč. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2130 – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, in odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri proračunskem uporabniku. Najprej prehajamo na podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom, in sicer odločamo o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da ta amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Lokalno razvojna infrastruktura in odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 50. [[Za je glasovalo 29]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 – Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo, in odločanje o vloženih amandmajih k trem podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. Najprej prehajamo na podprogram Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest, in sicer odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest, in sicer odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 49. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 2. Gospod Tanko ima besedo v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. S tem amandmajem predlagamo, da se za 930 tisoč evrov poveča oziroma doda postavka, ki se nanaša na izgradnjo treh obvoznic. To je na obvoznico Velike Lašče, na obvoznica Ribnica in obvoznico Kočevje. Vse te stvari, o katerih sedaj govorim, so bile dostavljene na ministrstvo s podpisom 13 županov že leta 2000, mislim da konec marca. Od takrat do sedaj se postopki na umeščanje teh obvoznic praktično ne premaknejo nikamor. Tudi v odgovoru Vlade sedaj je napisano, da so zadeve nekje delno v teku, nekje pa ne vem, kje. Skrajni čas je, da Državni zbor odloči, da se obvoznice prometno nevarnih odsekov, kjer glavna cesta v glavnem poteka preko naselij, recimo v Ribnici preko naselij poteka približno 7 kilometrov ceste, na kateri je omejitev več ali manj povsod 50 kilometrov na uro. Gre mimo šol, gre mimo vseh teh pomembnih institucij. Mislim, da je popolnoma neodgovorno od Vlade, od Ministrstva za infrastrukturo in tudi od koalicijskih poslancev, še posebej tistih, ki to poznajo, da takega amandmaja ne podprejo. Ne glede na to, da se promet odvija počasi, ker so omejitve, je najbrž potrebno nekaj narediti, da se tudi te potencialne nevarnosti odklonijo in da se izboljša pretočnost prometa, predvsem tovornega prometa preko takih naselij, kot so Ribnica, Velike Lašče pa tudi Kočevje. Tovorni promet narašča. Osebni promet narašča, ker je veliko teh dnevnih migracij. Pravzaprav je nedopustno, da se v skoraj 20 letih zadeva ni premaknila nikamor. Začetna leta še razumemo, ker so pač potrebni ti postopki predpriprave, analize umeščanja, analize variant, študije variant in tako naprej. Ampak v 20 letih, če ne gre drugače, je treba to tudi z amandmajem urediti. Predlagam, da poslanci ta predlog podprete. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Še gospod Predrag Baković. Izvolite.
Predsednik, hvala za besedo. Tukaj moram povedati, da se strinjam s predhodnikom. Tisti, ki se malo spozna na situacijo v prometu, je verjetno tudi že slišal, da je ta celotna relacija Ljubljana–Kočevje cesta smrti. Statistika kaže na to, da še vedno prihaja do hudih prometnih nesreč. Brezpredmetno je tudi o tem govoriti, kako se je ta cesta obremenila skozi turistično sezono, ker čedalje več ljudi omenjeno povezavo uporablja, ko se peljejo na morje, tako do Kvarnerja kot tudi proti Dalmaciji. Na Hrvaškem se takoj priključijo na avtocestni križ, zato je ta cesta vse bolj obremenjena. S tistim, kar je povedal predhodnik, se absolutno strinjam, zato bom ta amandma podprl.
Hvala, gospod poslanec. Dovolite, da še enkrat preberem, da odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS po številko 2. Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 41. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 3. Glasujemo. Se opravičujem. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glejte, v tem primeru gre za del ceste na relaciji približno treh kilometrov, za katero so pripravljeni vsi projekti. Tudi ta del se vleče že od takrat, kot sem prej povedal, od leta 2000, in nobene racionalne potrebe ni, da se na relaciji treh kilometrov, kjer so sama naselja in same omejitve, vzpostavi oziroma izboljša vozišče, uredijo avtobusne postaje in naredi pločnik do konca teh naselij. Gre za ureditev Ribnica, Breg in Grič. Zanimivo je, da je Vlada v odgovoru napisala, da je amandma tehnično izvedljiv, samo da se ne strinja z virom odvzema sredstev za teh 200 tisoč evrov. Zdaj pa sprašujem vse tiste, ki ste pri zdravi pameti, ali res verjamete, da pri 11 milijardah proračuna, kjer poslanci koalicije niste bili vključeni, ni možno najti 200 tisoč evrov za ureditev neke ceste. Niti tega ni možno najti. Imam občutek, kot da je na Ministrstvu za finance papež in na Vladi sedi bog. Nič ni možno. Če tako gledate in boste tako glasovali pri proračunu, se ne morem znebiti občutka, kot da ste sami dogmatiki. Kot da res ni možno nič spremeniti. Takega proračuna in takih pristopov ne more biti. Počasi bo treba tudi razumeti, da smo poslanci tukaj zato, ne da tipkamo, za to ne rabite nobenih volitev, ampak da pripravljamo predloge in odločamo. Priprava predlogov za proračun ali za akte ali pa vlaganje zakonov ni kaznivo dejanje, kot ste nekateri v razpravah poskušali to povedati, to je naloga, naša naloga. In zdaj vsi tisti, ki niste storili nič, da bi se kaj predložilo ali pa tudi niste predlagali k proračunu nobenih amandmajev, svoje naloge ne opravljate. Ne opravljate! Samo sprašujem se, kaj bo, ko se bo na takem odseku, kjer niso urejena avtobusna postajališča, zgodila prometna nesreča in bodo dva, trije šoloobvezni otroci tam do 5., 6. razreda poškodovani ali se bo celo kaj hujšega zgodilo. Mi bomo ta amandma podprli.
Hvala. Dovolite, da še enkrat preberem, da odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 50. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 50. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 5. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 50. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 6. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tudi to, kar predlagamo, to je dokončanje predloga iz leta 2000, to je izgradnja še preostalega manjkajočega dela tretjega pasu na relaciji Pijava Gorica–Turjak ali celo Rašica. Ne gre za pomembno postavko, gre pa za pomemben ali pa izjemen ukrep. Gre za približno 12 kilometrov še preostale ceste. Tri kilometre je bilo narejeno nad Pijavo Gorico, v teh 13 kilometrih ceste pa je na celi cesti praktično neprekinjena črta, to se pravi, da ni možno skoraj na nobenem odseku prehitevati. Cesta je na pomembnih delih ali pa na večini delov nepregledna in na njej je ogromno tovornega prometa. Predlagamo, da se doda ta milijon evrov, da se pristopi še k dograditvi, projektiranju na tem delu s tretjim pasom. Vlada je očitno spregledala, da gre za relativno stare stvari. Žal so tudi na direkciji očitno spregledali, da gre za stare stvari. Kar Vlada predlagala oziroma pove v odgovoru, da bo na tej cesti naredila, praktično s tem odsekom nima nobene zveze. Tiste navezovalne poti na Škofljici, na Pijavi Gorici nimajo s tem predlogom popolnoma nobene zveze. Kar zadeva pa vir sredstev pri 11 milijardnem proračunu pa tudi ni nobeden problem. Če bo na javni upravi recimo zmanjkalo 100 tisoč evrov za naloge javne uprave za Ministrstva za javno upravo, boste zlahka s kakšno prerazporeditvijo zagotovili. Tudi če bi ta milijon evrov na kakšni postavki zmanjkal, bi v okviru pooblastil, ki jih ima, Vlada zlahka prerazporedila iz drugih virov ali iz neke rezerve. To sklicevanje in te bralne vaje, ki ste jih imeli koalicijski poslanci in zavračanje vsega, kar predlagamo, nima nobene zveze niti z zdravim razumemo niti s potrebami okolja niti z ničemer. To področje, ki je pravzaprav zelo pomembno, kot je že tudi prej povedal kolega iz Kočevja, ne doživlja praktično nobenih investicijskih vlaganj v infrastrukturo, praktično nobenih, ne za 100 tisoč ne za milijon ne za 5 milijonov, ne za nič, kar zadeva ceste oziroma ureditev teh cestnih odsekov. Če imate vpogled v to in možnosti, lahko tudi odločite. Ne verjamem pa, ker sem dosti proračunov delal, da je ta proračun tako nedotakljiv, da ni možno v njem spremeniti popolnoma nič.
Hvala, gospod poslanec. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 6. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32 in proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 7. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30 in proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 8. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30 in proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 9. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30 in proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 10. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod število 11. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 12. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 13. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod zaporedno 14. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 15. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 50. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem, spoštovane poslanke in poslanci, prehajamo na podprogram Investicijska dejavnost na železniški infrastrukturi. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 50. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550 – Ministrstvo za okolje in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje z vodami. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 51. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2555 – Direkcija Republike Slovenije za vode. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nova Slovenija, podprogram Upravljanje z vodami. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 – Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, enake možnosti, in na odločanje o vloženem amandmaju k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej prehajamo na podprogram Podporne dejavnosti na področju dela, družine ter socialnih zadev. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 50. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Programi socialnega varstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k temu podprogramu. Glasujemo.Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, in odločanje o vloženih amandmajih k trem podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. Prvi je podprogram Izvajanje predšolske vzgoje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 41. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k temu podprogramu pod številko ena. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 41. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko dve. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 49. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod zaporedno številko tri. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Športna infrastruktura, in sicer na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 – Ministrstvo za kulturo, in odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Prvi je podprogram Podporne dejavnosti na področju kulture. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu. Gospod Jelinčič, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Gre za prenos enega milijona evrov z migracij, mednarodne zaščite in integracije na urejanje sistema in podporne dejavnosti na področju kulture. Od skorajda 28 milijonov evrov, ki so razpršeni po tem proračunu, je smiselno, da vsaj en milijon evrov vzamemo tem, ki prihajajo uničevat slovensko kulturo, in damo tistim, ki skrbijo za slovensko kulturo. Če pogledamo, mariborska galerija bo dobila 32 tisoč evrov za odkupe. To je petkrat manj, kot je stala tista Cerarjeva maketa za drugi tir! Koliko maket bi lahko še naredili za takšen denar, ali pa jih bomo naredili, mogoče bo Cerar še kakšne makete delal ali pa še kdo od njegovih. Dejstvo je, da je skrajni čas, da začnemo skrbeti za slovensko kulturo, za ohranjanje naše kulturne dediščine, kar pa, kot kaže, tej sedanji slovenski vladi ne pride do živega. To je prekleto žalostno, kajti to se je že dogajalo v času italijanske okupacije, pa potem po letu 1943 v času nemške okupacije, pa potem še kasneje, ko je slovenska kulturna dediščina izginjala. Še nikoli pa ni izginjala tako hitro, kot izginja zdaj, od naše tako imenovane osamosvojitve naprej. Kot ta dediščina izginja pri sedanji vladi, je samo še pod Cerarjem izginjala hitreje. Mislim, če bomo delali tako naprej, nas kmalu ne bo več. Potem bomo pa imeli v slovenskih muzejih maroške obleke, alžirske skodelice, sirske šalce in podobne zadeve. To je prekleto velika žalost. Skrajni čas je, da se enkrat Slovenci zbudimo. Dajmo narediti nekaj za svojo kulturno dediščino. Dajmo ohranjati to. Vzemimo tisti milijon tistim, ki bodo imeli trikrat na dan obroke, če bodo zahtevali celo petkrat na dan, tistim, ki jim bodo čistilke čistile svinjarijo, ki jo bodo puščali po svojih prostorih, v katerih bodo nastanjeni, in tistim, ki bodo zlorabljali Slovenijo za svoje črne rabote, če čas pa odšli naprej v Evropo. Upam, če bodo že odhajali, da naj odidejo in naj ostanejo tam.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Krivec, ali ste se prijavili? Se opravičujem. Gospod Bevk, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo glasovala proti temu amandmaju, čeprav ji po koalicijski pogodbi pripada resor kulture in upam, da bo novi kandidat za ministra na petkovi seji Državnega zbora tudi dobil podporo Državnega zbora in začel s svojim delom. Kot eno prvih nalog pa si je zadal tudi sprejetje zakona o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe Republike Slovenije v kulturi. Prav področju dediščine ta zakon namenja dva programska sklopa. Prvi programski sklop bo namenjen za reševanje problemov na področju nepremične kulturne dediščine, za to naj bi bilo v obdobju 2020–2026 na razpolago 32 milijonov evrov. Sedmi programski sklop zakona o tako imenovanem kulturnem tolarju pa namenja dodatnih 5 milijonov evrov v istem obdobju za odkupe premične kulturne dediščine, se pravi muzejskih predmetov in sodobne likovne umetnosti. Tako se v prihodnjih letih tudi temu področju obeta lepša prihodnost. Hvala lepa.
Hvala, gospod poslanec. Gospod Luka Mesec, izvolite.
Hvala za besedo. Kar se tiče tega dela amandmaja glede dodatnih sredstev za Umetnostno galerijo Maribor, bi se seveda strinjal, ker je potrebna obnove. Nikakor se pa ne morem strinjati s tem, kje se denar jemlje, še manj pa z argumentacijo, ki jo je podal predlagatelj. Predlagatelju bi v bistvu predlagal, ko svari oziroma sopostavlja na eni strani pristno kleno slovensko kulturo in na drugi strani umazane, barbarske migrante, da mogoče to galerijo, o kateri govori, obišče. Pravkar namreč tam razstavljajo zelo lepo razstavo z naslovom Ne glej nazaj, okej?, ki ravno spodbija take stvari, kot smo jih sedajle slišali. Ob slovenskih avtorjih, kot so Nika Autor, Jasmina Cibic, Nataša Berk in drugi, tam razstavljajo tudi umetniki iz bližnjega vzhoda: Adel Abdessemed, Sarah Abu Abdallah, Massinissa Selmani in tako naprej. Čudoviti umetniki. Vsi ti umetniki imajo bistveno bolj lucidne, stvarne in kritične poglede na realnost, kot je vse tole, kar smo sedaj slišali. Tako da predlagam predlagatelju, da mogoče to galerijo obišče, da si tudi sam nekoliko razširi obzorja, preden naslednjič nastopi s tako razpravo v Državnem zboru. Seveda bom glasoval proti. Upam pa, da čim prej najdemo sredstva za obnovo te galerije.
Tu vas opominjam, to na koncu ni bila obrazložitev glasu. Sedaj pa prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 – Ministrstvo za kulturo, in odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej prehajamo na podprogram Podporne dejavnosti na področju kulture. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost. Strokovna pomoč me opozarja, da smo o tem, kar sem prebral, že glasovali, zato se vam iskreno opravičujem in zato prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da ta amandma ni sprejet. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Mi nismo glasovali o amandmaju številke 1, ki ga je vložila SDS. Vi ste prej povedali, da ste dali amandma SNS. Amandma številka 1 pri tej točki je pa SDS in za 250 tisoč evrov.
Ja, res sem napačno prebral. Da bo stvar povsem jasna, bomo glasovali še enkrat, in sicer odločamo o amandmaju Poslanke skupine SDS k podprogramu Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost pod številko 1. Obrazložitev, gospod Tanko. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. V Ribnici imamo javni zavod, ki ima javno pooblastilo s področja muzejske in ostale dejavnosti. Delo za sedem občin in država za to dejavnost daje samo 11 % letno državnega denarja, za primerljive zavode drugje po Sloveniji čez 60 % za dejavnost zavoda. Ko sem v poslanskem vprašanju vprašal, zakaj tako, je bil odgovor, da zato, ker imajo pooblastilo šele od leta 2011 ali pa 2013, prej tega niso mogli dobiti, ker niso bili ustanovljeni. Vendar če imajo javno pooblastilo za dejavnost, potem jim pripada po načelu enakosti enako financiranje kot vsem ostalim zavodom, ki izpolnjujejo enake pogoje. Zato predlagamo, da se za ta denar, ki je tu napisan, spremeni proračunska postavka. Tokrat smo predlagali, da se viri za to proračunsko postavko zagotovijo s področja kulture, in sicer iz umetniških programov. Iz teh umetniških programov se financirata dva zavoda: Zavod Maska in pa Zavod Aksioma. Oba ta dva zavoda sta v primerljivem obdobju kot Rokodelski center Ribnica pridobila iz državnega vira več kot 7 milijonov evrov. Aksioma je v tem času dobila milijon 800, Maska pa 4 milijone evrov. To se pravi več kot 5 milijonov evrov. Rokodelski center Ribnica pridobi za izvajanje javnega pooblastila približno 25, 30 tisoč evrov na leto, medtem ko sta ti dve instituciji v istem obdobju dobivali od 88 do 93 tisoč evrov. Ključen projekt so pa trije politični agentje, ki nastopajo ob volitvah pod imenom Janez Janša. To je tisto, kar o teh ljudeh vemo, in to pod umetniškimi programi financira Ministrstvo za kulturo. Ni pa možno dobiti denarja za izvajanje povsem normalne, redne dejavnosti in izvajanje javnega pooblastila za javni zavod. In to mora financirati občina. Kar zadeva pa odgovor ministrstva, pa je tudi problem. Ker so napisali, da to ni možno narediti, ker to posega že v že obljubljene ali pa že izvajane programe. Predlagam, da podprete ta predlog in omogočite delo javnemu zavodu.
Gospa Nataša Sukič, izvolite.
Hvala za besedo. Bi jaz še obrazložila glas. Mene pa veseli, da v zavodu Maska imamo kar tri Janeze Janše. Tako da se strinjam s tovrstnim financiranjem in se ne strinjam s tem amandmajem. Jaz osebno ne bom podprla tega amandmaja. Hvala.
Hvala za obrazložitev. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem sedaj nedvoumno zaključujemo odločanje o amandmajih. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prehajamo na odločanje o Posebnem delu predloga rebalansa proračuna v celoti. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 26. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 26. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. S tem smo končali odločanje o posameznih delih predloga rebalansa proračuna. Ker k predlogu rebalansa proračuna ni bil sprejet noben amandma, v skladu s prvim odstavkom 162. člena Poslovnika Državnega zbora ugotavljam, da je predlog rebalansa proračuna usklajen glede prejemkov in izdatkov ter po delih. Zato prehajamo na odločanje o predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2019 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 26. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2019 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 26. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o nepravdnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih ne matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 6. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA O SPREMEMBI ODSTAVKA A) 50. ČLENA KONVENCIJE O MEDNARODNEM CIVILNEM LETALSTVU IN PROTOKOLA O SPREMEMBI 56. ČLENA KONVENCIJE O MEDNARODNEM CIVILNEM LETALSTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, nihče proti. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI OKVIRNEGA SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER AVSTRALIJO NA DRUGI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, nihče proti. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PARTNERSKEGA SPORAZUMA O ODNOSIH IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER NOVO ZELANDIJO NA DRUGI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, nihče proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O USTANOVITVI MEDNARODNE FUNDACIJE EU-LAK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, nihče proti. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to so Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika vlade, ministrice in ministrov z dne 5. marca 2019, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlaganih sklepih. Prvi sklep: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo odgovorov predsednika Vlade Marjana Šarca na poslansko vprašanje Suzane Lep Šimenko v zvezi z dvigom minimalne plače. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 51. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Predlog drugega sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Marjana Šarca na poslansko vprašanje Janija Ivanuše v zvezi s pripravljenostjo Slovenije na novo gospodarsko in finančno krizo. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Predlog naslednjega sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Marjana Šarca na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi z napovedano davčno reformo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 42. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Naslednji predlog sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve Boštjana Poklukarja na poslansko vprašanje mag. Branka Grimsa v zvezi z omejevanjem svobode izražanja. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Naslednji predlog sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zunanje zadeve dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje Janija Ivanuše zvezi s Slovenci v Venezueli. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 50. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na predlog zadnjega sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Andreja Bertonclja ter ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti mag. Ksenije Klampfer na poslansko vprašanje Borisa Doblekarja v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 41. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem, spoštovane poslanke in poslanci, zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 5. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Nasvidenje. (SEJA JE BILA PREKINJENA 6. MARCA 2019 OB 13.18.)