Dragi poslanke in poslanci, spoštovani gospe in gospodje, predstavniki Vlade! Začenjam nadaljevanje 5. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Franc Trček, Franc Kramar, Branislav Rajić, Lidija Ivanuša, Samo Bevk in Zvonko Černač. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden preidemo na 3. točko dnevnega reda, mi dovolite, da ob evropskem dnevu spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov podam nekaj svojih misli. Spoštovani državljanke in državljani, dragi poslanke in poslanci, na današnji dan pred 79 leti, 23. avgusta 1939, je bil med nacistično Nemčijo in tedanjo Sovjetsko zvezo sklenjen pakt Ribbentrop-Molotov o nenapadanju, pakt o medsebojni podpori obeh držav pri okupaciji ozemelj tujih držav in pakt, ki je pravzaprav tlakoval pot v 2. svetovno vojno. Ta dan, 23. avgust, je Evropski parlament z resolucijo, sprejeto 2. aprila 2009, razglasil za vseevropski dan spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov. V Državnem zboru temu zgledu sledimo že od leta 2010, v letu 2012 pa smo ta dan tudi uradno pripoznali. S to resolucijo je Evropski parlament odločno in jasno obsodil vse zločine proti človeštvu in množične kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili totalitarni in avtoritarni režimi – fašizem, nacizem in komunizem. Ti so zagrešili najhujše in nezamisljive krutosti 20. stoletja ter za seboj pustili več milijonov človeških žrtev. Trpela je tudi Slovenija. Je edina država v Evropi, ki je trpela nasilje vseh treh najhujših totalitarizmov 20. stoletja, in vsem trem je plačala visoko ceno – fašizmu, nacizmu in komunizmu. Ti so Sloveniji, Slovenkam in Slovencem povzročili mnogo gorja, ki ga čutimo in ki nas bremeni še danes, več kot sedem desetletij kasneje. Sam trdno verjamem, da z ohranjanjem spomina na te dogodke in z njihovim ustreznim zgodovinskim vrednotenjem pomembno pripomoremo, da se kaj podobnega v prihodnosti ne bo več ponovilo. Kljub danim besedam in zavezam pa, kot je zgodovina žal že večkrat pokazala, se te stvari lahko še vedno ponovijo. A kot rečeno, mi smo tisti, ki lahko pomembno pripomoremo s čuječnostjo in s tem, da ob odklonih nismo tiho, temveč nanje glasno in odločno opozorimo. Gotovo je ob tem pomembna tudi vzgoja v duhu demokratičnih vrednot, vzgoja, ki spodbuja kritično razmišljanje in ki omogoča pot zorenja v spoštovanju vrednot in sprejemanju resnice. Spoštovani zbrani, dolžni smo napraviti vse, kar je v naši moči, da ne bomo ponavljali napak preteklosti. In predvsem mi, politiki, poslanke in poslanci, smo dolžni delati za mir in sožitje. Naši državljani in državljanke od nas pričakujejo veliko – in prav je tako, kajti vsi mi smo soodgovorni za stanje duha v slovenski družbi. Vsem nam torej želim, da bi zmogli in uspeli spoštljivo razčistiti s svojo preteklostjo, predvsem pa jo priznati takšno, kot je. Vsem nam želim, da s to težko izkušnjo ne bi več obremenjevali mladih rodov, ampak da bi se ti rodovi o njej in od nje učili. Učili tako, da bodo znali obsoditi in pripoznati vse, kar je bilo slabega in kar je slabega. Le tako bomo lahko gradili lepo prihodnost na tem, kar je v našem narodu in naši domovini dobrega. In ni ga malo. Prosim vas, da se z minuto molka poklonimo vsem žrtvam. / minuta molka/ Naj počivajo v miru. Postopkovno, poslanec Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Me ne preseneča, sem pa kljub temu razočaran, da vi, gospod Tonin, kot začasni predsednik Državnega zbora z današnjim dnem v odhodu izkoriščate ta zadnji dan za ideološko obračunavanje s svojimi idejnopolitičnimi nasprotniki. Ostro protestiram proti temu, da se emancipatorične ideje delavskega razreda, ki so nam priborile osemurni delavnik, ki so nam priborile pravico do javnega izobraževanja, do zdravstvene oskrbe za slehernika, izenačujejo z rasističnim terorjem ideologij fašizma in nacizma. Tudi na našem področju, navsezadnje, so bili socialisti tisti, ki so pregnali okupatorja in ki so popeljali slovenski narod skupaj z drugimi jugoslovanskimi narodi v svetlo bodočnost, v kateri smo dobili industrijsko bazo, ki je prej ni bilo, v kateri smo dobili zunanjepolitično suverenost, skratka vse pridobitve, ki se jih slovenski politični razred v zadnjih 25 letih na vse kriplje prizadeva zminirati. Ampak vsi vemo, da je to morda diskusija, polemika o preteklosti, ki pa meri na sedanjost, da se ubije emancipatoričen potencial delavskega gibanja tukaj in zdaj, da se njegovo orožje, idejnopolitično orodje, ki je ideja socializma, diskreditira, postavi v kot in odene v isti plašč z zločini nacizma in fašizma. To je nekaj, na kar v Levici nikakor ne moremo pristati. Hvala.
Spoštovani poslanec Kordiš, Slovenija je del svobodnega sveta, del Evropske unije in Evropski parlament je pač sprejel evropski dan spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov in prav je, da tudi slovenski parlament te dneve spoštljivo obeležuje. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBI ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVA ZA OBDOBJE 2018–2020. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo ministrici za finance, ki opravlja tekoče posle, mag. Mateji Vraničar Erman.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospe poslanke in gospodje poslanci! Pred vami je predlog za spremembo Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2018 do 2020. Vlada predlaga spremembo maksimalnega možnega obsega izdatkov za zdravstveno blagajno, pri čemer pa je Vlada ocenila, da skupnega obsega izdatkov za sektor država zaradi predlagane spremembe ni treba spremeniti, saj nekatere ostale enote sektorja država v prvem polletju letošnjega leta izkazujejo nižjo realizacijo odhodkov in s tem ustvarjajo potreben fiskalni prostor, ki med drugim omogoča tudi predlagano povišanje obsega izdatkov za zdravstveno blagajno. Veljavni odlok je bil zadnjič spremenjen jeseni 2017 na podlagi lanskoletni makroekonomskih napovedi in lanskoletne ocene prihodkov posameznih enot sektorja država. Dejanski podatki o poslovanju blaga in javnega financiranja v prvem polletju letošnjega leta kažejo boljše rezultate. Tudi letošnja spomladanska napoved makroekonomskih kazalcev je ugodnejša od jesenske. Odlok je ključni instrument vodenja javnofinančne politike, ki ga pripravljamo na podlagi Zakona o fiskalnem pravilu. Namen odloka je, da zagotovi odgovorno vodenje javnofinančne politike v smeri zagotavljanja dolgoročne stabilnosti in vzdržnosti javnih financ. Zaradi tega zakon omogoča, da se določeni javnofinančni cilji spremenijo le, če so se spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili ti cilji postavljeni. Nobenega dvoma ni, da je v letošnjem letu prišlo do spremenjenih okoliščin, ki upravičujejo predlagano ukrepanje. Kot sem že omenila, so se znatno spremenile napovedi makroekonomskih kazalcev, realizacija prihodkov zdravstvene blagajne v prvem polletju letošnjega leta pa je ugodnejša kot pričakovano še v jeseni lanskega leta. ZZZS pričakuje, da bo do konca leta ustvarjenih za 35 milijonov evrov več prihodkov kot načrtovano. Ob teh pričakovanjih ima Državni zbor na razpolago dve smeri ukrepanja. Lahko odloči, da se ohrani raven maksimalnega obsega odhodkov zdravstvene blagajne, s čimer bo ZZZS v letošnjem letu ustvaril presežek, ki ga ne bo mogel porabiti v letošnjem letu, ampak ga bo moral oblikovati v rezervo za pokrivanje manjšega obsega prihodkov v prihodnjih letih. Lahko pa Državni zbor odloči, da se raven maksimalnega obsega odhodkov zdravstvene blagajne dvigne za obseg pričakovanih višjih prihodkov v višini 35 milijonov evrov in omogoči, da ZZZS ta sredstva še letos nameni za izvajanje prepotrebnih zdravstvenih storitev. To odločitev omogoča predlagani odlok. V zakonodaji imamo točno določen postopek, kako se dogovarja in na koncu odloči o konkretnih namenih, za katere se lahko dodatna sredstva v letošnjem letu porabijo. Že v dosedanjem postopku spreminjanja odloka je bilo jasno izraženo pričakovanje, da bodo sredstva uporabljena za zagotavljanje dodatnih zdravstvenih storitev na področjih, kjer je problematika čakalnih dob še posebej pereča. Hitra sprememba odloka je potrebna, da lahko izvajalci pravočasno organizirajo izvedbo povečanega obsega zdravstvenih programov in storitev. S predlagano rešitvijo se po mnenju Vlade ne krši načelo previdnosti pri načrtovanju javnih financ, ki ga nalaga Zakon o fiskalnem pravilu. Prav tako Vlada poudarja, da dodatni fiskalni prostor, ki se namenja porabi v zdravstveni blagajni, ne predstavlja strukturnih odhodkov, ampak gre za enkratne učinke odprave nedopustno dolgih čakalnih dob. Na podlagi podatkov ob polletni realizaciji ostalih treh blagajn javnega financiranja sprememba zgornje meje izdatkov sektorja država ni potrebna. Prav tako pa s predlagano spremembo odloka ni ogroženo zasledovanje zastavljenih javnofinančnih ciljev, torej letos načrtovanega presežka v višini 0,4 % BDP. Dejstvo je, da je odgovorno javnofinančno načrtovanje temelj odgovorne ekonomske politike države. Vendar tudi ta ni sama sebi namen. Zagotovi naj smotrno porabo javnih sredstev v skladu z ekonomsko močjo države in na najvišji ravni postavljenimi prioritetami. Uravnotežen pristop med cilji, ki se jih zasleduje, je v tem primeru izrazito v korist prebivalcev in prebivalk Slovenije. Zato predlagam, da Državni zbor spremembo odloka podpre. Hvala lepa.
Predlog odloka je obravnaval Skupni odbor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Rudiju Medvedu.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Skupni odbor je na četrti nujni seji dne 14. avgusta 2018 kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o spremembi Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2018 do 2020, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo poleg predloga odloka predloženo naslednje gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe, ocena Fiskalnega sveta in pisno stališče Vlade do ocene Fiskalnega sveta. Odbor je prejel tudi predlog za amandma odbora z dne 13. avgusta 2018. Na seji odbora so bile navzoče predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Ministrstva za zdravje, Fiskalnega sveta, Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije ter Zakonodajno-pravne službe. Uvodno dopolnilno obrazložitev k predlogu odloka je podala ministrica za finance, ki je predstavila vsebino sprememb predloga odloka. Odlok je nastal na podlagi ekonomskih kazalcev v septembru 2017, ker pa so se okoliščine pomembno spremenile, lahko Vlada za zdravstveno blagajno in skrajševanje čakalnih vrst nameni več sredstev. Ob tem je ministrica opozorila, da Vlada sledi javnofinančnim ciljem in le-ti niso ogroženi. Povedala je, da je pravna podlaga za spremembo odloka zajeta v šestem členu kot v celoti. V nadaljevanju je predstavila tudi mnenje Vlade o oceni Fiskalnega sveta. Državna sekretarka Ministrstva za zdravje je v uvodu predstavila trenutno stanje na posameznih področjih v zdravstvenem sistemu, kjer so čakalne dobe najdaljše. Povedla je, da trenutno 60 tisoč ljudi čaka čez dovoljeno čakalno dobo, da pridejo do zdravstvene storitve. Dodala je, da se bo s spremembo odloka povečala dostopnost zdravstvenih storitev za zavarovane osebe. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila pisno mnenje in opozorila na pripombe glede pravne podlage, ki pa je z amandmajem ustrezneje urejena, ter napovedala redakcijski popravek. Predsednik Fiskalnega sveta je predstavil pisno oceno fiskalnega sveta ter ob tem opozoril, da gre, zavedajoč se problemov v zdravstvu, vendarle za odločanje o porabi javnega denarja. Za njegovo porabo obstajajo pravila in zakoni, ki jih je treba spoštovati. Opozoril je, da gre za porabo javnega denarja izven okvira, saj ni informacij, kako se bo povečanje sredstev zdravstvene blagajne kompenziralo pri ostalih blagajnah. Menil je, da mnenje Zakonodajno-pravne službe ni zgolj formalnost, saj šesti odstavek 6. člena Zakona o fiskalnem pravilu ni prava pravna podlaga za predlog spremembe okvira. Predstavnica Zavoda za zdravstveno zavarovanje je uvodoma pozvala k sprejetju odloka, da bi s tem pripomogli k zmanjšanju čakalnih vrst. V razpravi so bila izpostavljena predvsem vprašanja glede neskladja med Vlado in Fiskalnim svetom glede resničnega skrajševanja čakalnih vrst na posameznih področjih ter glede problematike čakalnih vrst zdravstvu nasploh in ali bo 35 milijonov evrov dovolj, saj gre za kratkoročni ukrep. V nadaljevanju so poslanke in poslanci izpostavili tudi problem različnega vrednotenja enakih zdravstvenih storitev pri različnih izvajalcih ter vprašanje javnega zdravstva na eni strani in koncesionarjev na drugi strani. Izpostavljeno je bilo tudi dejstvo, da sama sredstva ne zadoščajo, saj je treba zagotoviti tudi ljudi in opremo za izvajanje dodatnih zdravstvenih storitev. V razpravi in ob koncu so ministrica za finance ter predstavnice Ministrstva za zdravje in Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije podale še dodatna pojasnila. Ob obravnavi se je odbor v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do naslednjega predloga za amandma odbora in ga sprejel. V preambuli odloka o spremembi Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorjev država za obdobje od 2018 do 2020 se črtata besedi »šestega odstavka«. S predlaganim amandmajem se sledi pripombi Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je opozorila, da je sklicevanje na šesti odstavek 6. člena Zakona o fiskalnem pravilu kot na pravno podlago za sprejetje predlaganega odloka preozko, ker predlog odloka ni predložen Državnemu zboru v kontekstu priprave novega proračuna ali sprememb proračuna države. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga in odlok sprejel. Odbor je ob koncu razprave sprejel tudi naslednja sklepa: Odbor predlaga, da Vlada Državnemu zboru do seje Državnega zbora posreduje, na kakšen način se bo razdelilo 35 milijonov evrov sredstev za skrajšanje čakalnih vrst v zdravstvu. Skupni odbor predlaga Ministrstvu za zdravje in Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije, da se dodatna sredstva v višini 35 milijonov evrov namenijo izključno za skrajševanje čakalnih vrst in pri sklepanju aneksa k splošnemu dogovoru za pogodbeno leto 2018 pričakuje od vseh akterjev, da takoj pristopijo k pripravi aneksa in zagotovijo možnost izvajanja storitev že z mesecem oktobrom 2018.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima poslanska skupina Levica, zanjo Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Čakalne dobe v zdravstvu so resen in kompleksen problem, a ne nerešljiv. Vzroki zanje so jasni – napačno načrtovanje kadrov in pomanjkanje finančnih sredstev. Ukrepi za njihovo odpravo prav tako niso nobena skrivnost. Prepoved dela zdravnikov iz javnega sektorja v zasebnem sektorju je prvi tak ukrep, povečanje sredstev za zaposlitev zdravstvenega osebja in modernizacije zdravstvenih ustanov je drugi in boljše kadrovsko planiranje je tretji ukrep. Kar manjka v tej enačbi, je politična volja. Vse od obnove kapitalizma v Sloveniji nobena koalicija ni hotela zares poseči v interese zdravniško-zavarovalniškega lobija in je namesto tega pospeševala razkroj javnega zdravstva. Korupcija, odtekanje javnega denarja v privatne žepe sta legalizirana, sistem tako imenovanih dvoživk še naprej deluje nemoteno, od 470 milijonov zbranih premij dopolnilnega zavarovanja jih 60 milijonov še vedno ostane v rokah komercialnih zavarovalnic, namesto da bi našli pot v krepitev javnega zdravstvenega sistema. Medtem se zdravstvo počasi, ampak zanesljivo amerikanizira, prednost imajo seveda tisti, ki lahko plačajo za komercialna premium zavarovanja, in tisti, ki lahko plačajo za takojšnjo oskrbo, ostali čakajo. Glede naštetega tudi vlada v odhajanju ni naredila prav dosti in je ostala verna naslednica svojih predhodnic; ni ukinila dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in ga nadomestila s solidarno javno dajatvijo, čeprav je to zapisala v koalicijsko pogodbo, ni ustavila podeljevanja koncesij in zdravnikom javnega sektorja ni prepovedala dopolnilnega dela v zasebnem sektorju. Sprememba odloka, ki jo obravnavamo danes, pa je eden izmed redkih korakov v pravo smer – je skromen, ampak je ta pravi. Jasno, da teh 35 milijonov evrov čakalnih vrst ne bo odpravila, mislim, da tega tudi nihče ne trdi. Z ozirom na finančno podhranjenost zdravstvenega sistema bo vsekakor potrebnega kaj več kot to. Slovenija namreč za zdravje nameni samo 6,7 % BDP javnih sredstev, kar je precej manj od povprečja evrskega območja na 7,1 % in bistveno manj kot naša severna soseda Avstrija, kjer so ta sredstva postavljena na 8 % BDP. V Levici bomo ta odlok podprli. Povečanje sredstev za zdravstveni sistem mora biti namreč prioriteta tega mandata, in če gre verjeti predvolilnim obljubam, se bo to tudi zgodilo. Kljub temu pa se moramo vprašati, če se res zavedamo, ali je zdravstvo tista prioriteta, ki jo moramo kot družba slediti vsaj v praksi. V istem času, ko se pogovarjamo o 35 milijonih evrov, ki naj jih damo za odpravo čakalnih dob, bo država za nakupe ofenzivnih oklepnih bojnih vozil namenila 306 milijonov evrov in v prihodnjih 30 letih za njihovo vzdrževanje skoraj še enkrat toliko. Pridemo do pol milijarde evrov sredstev. Za pol milijarde evrov, ki jih namenimo v zdravstveni sistem, bržčas zaradi čakalnih dob v zdravstvu najverjetneje ne bi bilo več treba sklicevati nujnih in izrednih sej, tako pa je očitno še vedno vztrajna politična prioriteta zaveza do Nata, ne pa zaveza do zdravja slovenskih državljank in državljanov. Skratka, v Levici ta odlok podpiramo in politikam, ki bodo dodatna sredstva namenile zdravstveni oskrbi slovenskih državljank in državljanov, ne pa interesom Nata, bomo sledili tudi naprej v temu mandatu. Hvala.
Besedo ima Poslanka skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, zanjo Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Drage kolegice, dragi kolegi, spoštovana gospa ministrica! Rad bi seveda pozdravil tukaj tudi ministrico za zdravje, ampak gotovo nas kje spremlja. V Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati smo predlog za spremembo odloka o okviru za pripravo proračuna na pristojnem odboru podprli. Izpostavili smo dilemo, ali bomo striktno spoštovali Zakon o fiskalnem pravilu ali odprli javno denarnico za 35 milijonov evrov za skrajšanje čakalnih dob. Na tem mestu gre zahvala slovenskemu gospodarstvu, vsem tistim, ki v realnem in javnem sektorju vsak dan skrbijo s slovensko pridnostjo, so zaslužni, da bo letošnji pridelek za 35 milijonov na tem področju večji. So se pa razmere od glasovanja na pristojnem odboru do danes spremenile, saj smo bili seznanjeni, da je bila opravljena analiza čakalnih dob po sistemu e-naročanje, ki so jo opravili Dorjan Marušič, Biserka Simčič in Marjana Kuhar, kjer so celo ugotovili, da je le 27 % – torej malo več kot četrtina vseh – podatkov o čakalnih dobah verodostojnih. Zaskrbljujoče. Pred dokončnim odločanjem od Vlade pričakujemo pojasnila, kateri podatki o vodenju čakalnih dob so verodostojni. Krščanski demokrati namreč pričakujemo, da se bo 35-milijonski presežek, ki se je nabral v zdravstveni blagajni, resnično porabil za odpravo čakalnih vrst, ki so se v času ministrovanja Milojke Kolar Celarc rekordno, dramatično povečale. Po podatkih Vlade nad dopustno čakalno dobo v zobozdravstvu čaka 32 tisoč 530 pacientov, po podatkih Vlade nad dopustno čakalno dobo na ortopediji čaka 13 tisoč 812 pacientov, na področju kardiologije in angiologije 13 tisoč 930 pacientov in na področju okulistike 14 tisoč 50 pacientov, skupaj torej 74 tisoč 330 čakajočih pacientov nad dopustno čakalno dobo, kar je zelo zaskrbljujoč podatek. Kljub zahtevam in sprejetemu sklepu na odboru, kako bo porabljenih predvidenih 35 milijonov evrov iz presežka zdravstvene blagajne, s pojasnili Vlade nismo zadovoljni, saj se je zopet spretno izognila konkretnemu odgovoru. V Novi Sloveniji nas zanima, kako se bodo skrajšale čakalne dobe, ker bomo vloži 35 milijonov evrov. V Novi Sloveniji zato pričakujemo poročilo o porabi teh sredstev. Pričakujemo, da bo splošni dogovor spremenjen tako, da bodo sredstva namenjena tistim izvajalcem, ki bodo dejansko odpravili čakalne dobe v zobozdravstvu, na ortopediji, na področju kardiologije in tudi okulistike. Pred dokončnim odločanjem o podpori odloka pa od Vlade pričakujemo odgovor, kateri seznam vodenja čakalnih dob je uporabila in če so podatki verodostojni, glede na to, da skupina strokovnjakov trdi drugače. V Novi Sloveniji ne dvomimo, da so se čakalne dobe povečale, saj ni bilo sprejetih ključnih ukrepov za prenovo zdravstvenega sistema, ki je tik pred razpadom. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, zanjo Marko Bandelli.
Spoštovani predsednik, hvala. Spoštovani kolegi! V Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek bomo spremembo odloka, o katerem danes razpravljamo, podprli. Razumemo sicer določene pomisleke Fiskalnega sveta. Najprej o precedensi. Odhajajoča vlada, ki na pobudo Zavoda za zdravstveno zavarovanje zdaj predlaga, da se predvidenih presežnih 35 milijonov evrov porabi za skrajševanje nedopustno dolgih čakalnih vrst v zdravstvu, v nekaterih primerih res dela precedense, ki niso dobra popotnica. Danes se sicer pogovarjamo o dodelitvi dodatnega denarja za delno ureditev razmer v zdravstvu, kar je dobro, in to pozdravljamo, pred nekaj meseci pa smo v Državnem zboru denar, ki je bil v proračunu že zagotovljen za pokojnine, upokojencem vzeli, na kar je opozorila tudi naša predsednica Alenka Bratušek. A če je bil tisti primer res eklatanten primer, kako se ne dela, saj bi, zato da bi sploh lahko sredstva za pokojnine namenili za nekaj drugega, morali najprej sprejeti rebalans proračuna, današnja namenitev dodatnih 35 milijonov za zdravstvo ni tak primer. Ta sredstva, teh 35 milijonov evrov je Zavod za zdravstveno zavarovanje prejel od državljanov in prav je, da se ta denar zdaj tudi porabi zanje, kot bi bilo prav, da bi se denar, namenjen upokojencem, porabil za povišanje pokojnin. Po naši oceni je treba slišati tudi oceno Fiskalnega sveta, da vlada v odhajanju v štirih letih ni uspela izvesti potrebnih reform v zdravstvu, zato vlado poziva, naj, citiram, »izvede dosleden pregled ekonomičnosti poslovanja zdravstvenega sistema in učinkovito ukrepa na ustreznih področjih«. Z drugimi besedami, Fiskalni svet se boji, da bi se denar, teh 35 milijonov evrov, o katerih danes razpravljamo, sicer dodelil za skrajšanje čakalnih dob, a zaradi tega dodatnega denarja čakalne dobe ne bi bile nič krajše, da bi sredstva spet poniknila v sistemu. Čeprav je bojazen Fiskalnega sveta verjetno upravičena, bomo tej spremembi odloka, ki jo dejansko predlaga Zavod za zdravstveno zavarovanje, v Stranki Alenke Bratušek dali zeleno luč. Verjamemo, da je Zavod za zdravstveno zavarovanje premislil, kako bi sredstva porabil učinkovito, preden je od Vlade zahteval sprostitev teh sredstev. Smo pa, zato da bi bilo teh 35 milijonov evrov res namenjenih izključno za skrajšanje čakalnih dob v zdravstvu, na pobudo naše poslanske skupine sprejeli tudi sklep skupnega odbora, v katerem smo poslanci od Ministrstva za zdravje zahtevali, da ta sredstva resnično nameni izključno za to. Pozvali smo tudi vse ostale akterje, naj naredijo vse za to, da bi se ta dodatna sredstva lahko začela porabljati že v mesecu oktobru. Svojo nalogo v tej zgodbi bo Državni zbor v današnjem glasovanju opravil. Poslanci Stranke Alenke Bratušek bomo predlog podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo Robert Polnar.
Gospe poslanke, gospodje poslanci! Spreminjanje okvira za pripravo proračunov sektorja država je neizogibno povezano s koristnostjo in smiselnostjo fiskalnega pravila v slovenski legislativi. Osrednja odločitvena dilema, ki jo moramo razrešiti, leži med dvema različnima interpretacijama splošnih makroekonomskih okoliščin in posebnih okoliščin v zdravstvu v letu 2018 ter možnosti porabe presežkov institucionalnih enot sektorja država, v konkretnem primeru Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Protagonista kategorično nasprotujočih si stališč sta izvršilna oblast in Fiskalni svet. Če naj bomo pravični in koristni, moramo sprejeti trajno razliko med konvencionalno modrostjo, zapisano v fiskalnem pravilu, in stvarnostjo, opredeljeno z računovodskim izkazom polletnega poslovanja zdravstvene zavarovalnice. In na koncu, kar ne preseneča, je le stvarnost tista, ki šteje. Stvarnost pa v politiki in gospodarstvu bolj kot na kateremkoli drugem področju senčijo družbene in vedenjske izbire in osebne ali skupinske denarne prednosti. Na tem mestu pa se soočimo z neizogibno očitnim, toda vsesplošno prezrtim dejstvom, to je, da je nemogoče napovedati bodoče ekonomsko stanje v gospodarstvu, prehod iz dobrih časov v recesijo in nazaj. Obstaja obilje prognoz, ni pa trdno oprijemljive vednosti. Vsi tekmujejo z različnimi kombinacijami negotovih vladnih aktivnosti, z neznanim obnašanjem podjetij in posameznikov, tudi z nepredvidljivim tehnološkim razvojem in drugimi inovacijami, odzivom potrošnikov in investitorjev. Tu so potem še različni učinki uvoza in izvoza, gibanja kapitala in odzivi gospodarskih družb, javnosti in Vlade nanje, zato je preveč očitno naslednje: ne more biti znano, kar je rezultat kombinacij neznanega. Takšen je od nekdaj bil stvaren pogled v gospodarsko prihodnost in takšen bo vselej tudi ostal. Običajna modrost je nestabilna. Redno se spreminja v nekaj drugega, morebiti nasprotnega od prejšnje stopnje, čeprav so njeni zagovorniki spet zelo samozavestni, ko vsiljujejo novo pravovernost. Za nazaj se pogosto strinjamo, da razvojne politike niso služile izraženemu cilju in da so temeljile na slabih zamislih. Po navadi trdimo, da slabe zamisli uspevajo, ker so v interesu vplivnih skupin, in da se to brez dvoma dogaja. Da se to dogaja, je nekaj vsakdanjega in dogaja se s presenetljivo doslednostjo. To je bistvo vsega. Slabe zamisli morebiti ne služijo deklariranim ciljem, vendar je značilno, da se za njihove poglavitne arhitekte izkažejo kot dobre zamisli. V minulih dveh desetletjih je bilo v slovenskem ekonomskem razvoju veliko eksperimentov, ob katerih je težko prezreti njihov skupni imenovalec. Načrtovalcem gre po navadi prav dobro, subjekti poizkusov pa so pogosto tepeni. Fiskalno pravilo je s svojimi omejevalnimi določili namerjeno izključno v recesijski del gospodarskega cikla, kakšna pa je njegova uporabnost ob preobratu oziroma v obdobju konjunkture? To lahko vidimo danes, brez vseobsežne fiskalne ezoterike ne moremo uporabiti teh 35 milijonov evrov, ki predstavljajo zgolj 0,18-odstotni delež najvišjega obsega izdatkov sektorja država za leto 2018. V Poslanski skupini Desus bomo predlagani odlok podprli. Prav je, da tako storimo, danes ne odločamo o porabi sposojenega tujega varčevanja, marveč o uporabi evidentiranega presežnega polletnega poslovnega izida, ki je nastal na podlagi vplačil naših zavezancev. Prav je tudi, da se ta denar nameni za izvajanje medicinskih storitev sodržavljanom, ki jih najbolj potrebujejo in nanje najdlje čakajo. Gospe in gospodje, ni pa možno ob vsem dogajanju v zvezi s temi 35 milijoni evrov resignirano neugotoviti, da se je tista poznana rečenica bolj papeški kot papež v resnici morala pojaviti zgolj na Slovenskem in nikjer drugje. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, zanjo Zmago Jelinčič Plemeniti.
Lep dober dan vsem skupaj! Pri tem odloku se je zopet pokazalo, da vlada krši pravila, zakone, dogovore, ustavo pa še kaj. Fiskalni svet je bil na eni strani, vlada je bila na drugi strani. Dejstvo je, da se vlada ni dogovarjala s fiskalnim svetom, kar kaže na nesposobnost dosedanje vlade, in bojim se, da bo tako tudi naprej. Tukaj moramo zameriti vladi, konec koncev bi vlada morala pripraviti okvir za porabo teh 35 milijonov, pa ga ni pripravila. Edino, kar je rekla, pravi, da bo to šlo za skrajšanje čakalnih vrst, kar je neumnost. Ta denar ne more iti za skrajšanje čakalnih vrst in ta denar nikakor ne bo skrajšal čakalnih vrst. Čakalne vrste so organizacijski problem. To je treba rešiti. Ne pa, da bomo dali teh 35 milijonov verjetno, najverjetneje za migrante, za oskrbo migrantov, konec koncev je treba kupiti 179 tisoč šamponov, 179 tisoč zobnih ščetk, 179 tisoč zobnih past, 3 tisoč zavitkov damskih vložkov po 10 oziroma 16 v zavitku, 2 tisoč paketov plenic, potem tisoč 200 kovinskih ležišč in podobno – to so razpisni pogoji, naročilni pogoji, ki jih je že dala Vlada ven, in verjetno bo šel velik del tega denarja sem. Drugi del denarja pa se bojim, da bo šel za poplačilo dobav, ki jih hočejo tisti, ki so preplačane dobave dobavljali državi, da bodo dobili denar. Bojim se, da bo to vse skupaj izginilo v neke nenasitne žepe, ne bo pa šlo tja, kamor bi moralo iti. Konec koncev vlada govori o čakalnih vrstah. V tem trenutku je največji problem slovenskih bolnišnic to, da nimajo klimatiziranih prostorov. To je treba rešiti v prvi vrsti, ne pa neke imaginarne čakalne vrste, ki jih ta denar ne bo rešil! Ker ni niti namen tega denarja in teh sredstev, da se to reši, kajti to je pesek v oči vsem nam. Mogoče nekaterim od vas ne, ker to že veste, ampak ostalim, ki tega še ne vemo, kako bodo to izpeljali, predvsem pa javnosti pa to je pesek v oči. Slovenske bolnišnice imajo grozne probleme. Konec koncev je že to, da zbiramo zamaške za operacije, svinjarija. Da prosimo ljudi in po časopisih zbiramo denar, je tudi svinjarija. Kdo je za to kriv? V največji meri dosedanja vlada. Nova še ni formirana in upam, da bo nova naredila kaj drugega, čeprav se bojim – mislim, da ne bo nič iz tega. Skratka, zaradi te spremembe se čakalne vrste nikakor ne bodo skrajšale, bo pa teh 35 dodatnih milijonov evrov morda omogočilo boljšo in hitrejšo zdravstveno oskrbo bolnikov, zato bomo ta odlok navkljub kozlarijam, ki so vključene vanj, podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo Jelka Godec.
Spoštovani! Danes bo očitno Državni zbor z veliko večino sprejel teh 35 milijonov za, verjetno bo teh 35 milijonov pod pretvezo skrajševanja čakalnih dob šlo v zdravstvo in lahko boste spet rdečo mašnico zavezali in si dali priznanje na prsi, češ, skrajšujemo čakalne dobe, ki so resen problem v slovenskem zdravstvu, vendar obvladljiv – ampak ne s takšnimi ukrepi, ki so danes pred nami. Če bi prejšnja in verjetno tudi sedanja vlada posegli po resnih ukrepih, potem bi bile te čakalne dobe krajše že danes. Če pogledate osnutek koalicijske pogodbe, ki od včeraj kroži po spletu, torej nove koalicijske pogodbe gospoda Šarca, in če berete področje zdravstva, lahko ugotovite eno: prejšnja vlada, vlada Mira Cerarja, je na tem delu padla v celoti, kajti besedilo je popolnoma isto, kot so ga pred štirimi leti podpisale stranke SMC, SD in Desus, ki tudi danes z LMŠ in Levico podpisujejo enako koalicijsko pogodbo. Torej, naredili niso nič in nadaljujejo s tem delom. Kar nekaj denarja je bilo porabljenega za skrajševanje čakalnih dob, za tiste, ki ste bili v koaliciji in ste mogoče pozabili, pa tudi za nove: leta 2016 je prvih 8 milijonov šlo za skrajševanje čakalnih dob, glede na odgovor na moje poslansko vprašanje je bila realizacija okoli 70 %. Na vprašanje zakaj je bil odgovor ministrice, češ, ta denar je bil namenjen sredi tekočega leta in se izvajalci niso mogli pripraviti. Tudi teh 35 milijonov bo šlo konec leta in se izvajalci ne bodo uspeli pripraviti , potem je bilo 2017 namenjenih 16 milijonov evrov in do meseca aprila letošnjega leta smo lahko na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje še vedno pregledovali zbrane podatke glede čakalnih dob, čakalnih vrst in tako naprej. Po zbranih podatkih, torej aprila še, je bilo jasno, da se čakalne dobe kljub tistemu denarju 2016 in 2017 niso skrajšale, ampak da se podaljšujejo. Aprila je nad dopustno mejo za prvi pregled in pa ostale storitve čakalo nekje 59 tisoč oseb, kar je predstavljalo 37 % vseh čakajočih. No potem je Vlada še 25. januarja 2018 odločila, da se še nameni dodatni denar in spet 16 milijonov, pardon, za skrajševanje čakajočih pacientov nad dopustno čakalno dobo na izbranih zdravstvenih storitvah, del denarja pa je šlo za slabih 4 tisoč 400 posegov za funkcionalno diagnostiko, to je MR, CT, ultrazvok in rentgen. Od aprila naprej ne moremo oziroma ni moč več javno spremljati gibanje čakalnih dob. Ni možno. Zakaj? Ker je koalicija prejšnje vlade sprejela Zakon o pacientovih pravicah, v katerem seveda govorimo o e-naročanju in e-napotnicah, ukinja staro orodje za spremljanje čakalnih dob, to je Načas in uvaja novega. In danes lahko poslušate, da noben podatek ni verodostojen, torej ne moremo vedeti, kje so najdaljše čakalne dobe. Danes boste poslanci 35 milijonov namenili za skrajševanje čakalnih dob, ker sploh ne vemo, kje je problem, kje so najdaljše čakalne dobe. Ne vemo. Ker danes vsi strokovnjaki, ki se ukvarjajo s tem, Nacionalni inštitut za javno zdravje, Zdravniška zbornica, lahko vprašate bolnišnice, ne vedo, kje so največji problem. In 35 milijonov bo ponovno vržen skozi okno, ne za skrajševanje čakalnih dob, ne za bolnike, verjetno spet za nekoga drugega. In samo spomnim se, kako težko je bilo nekaterim poslancem potrditi vmesno in pa končno poročilo preiskovalne komisije, ko so bili dokazi na mizi, dokazi o korupciji v zdravstvu. Takrat je bil strašen problem, danes za 35 milijonov zopet v bolnišnice, ker ne vemo, še enkrat, kam bo šel ta denar, pa ni nobenega problema. Ni bilo problema za 136 milijonov poplačila izgubarjem v bolnišnici, torej nagrado tistim, ki so naredili zgubo, so dobili 136 milijonov. Bil je problem potrditi končno poročilo o korupciji v zdravstvu, še enkrat, in naznanitve sumov kaznivih dejanj. Niti enega predloga prejšnje vlade in težko verjamem, da tudi sedanje, da bo predlog za zmanjšanje korupcije kadrovske probleme, javno mrežo in tako naprej. Še vedno bomo dajali denar brez kakršnihkoli učinkov. Žal je v slovenskem zdravstvu pač tako, da se ukvarjamo s klimo namesto, da bi se ukvarjali z umetno inteligenco, kakor se ukvarjajo razvite države. V Slovenski demokratski stranki tega predloga ne bomo podprli.
Besedo ima poslanska skupina Lista Marjana Šarca, zanjo Jože Lenart.
Spoštovani predsednik, ministrica, generalna sekretarka, kolegice in kolegi! Zdravstvo bo naša prioriteta, smo si zadali v Listi Marjana Šarca. Od leta 2013 se kumulativno gledano sredstva iz naslova prispevkov iz obveznega zavarovanja povečujejo, kljub temu pa je dostopnost do zdravstvenih storitev vse slabša. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca smo prepričani, da samo višanje sredstev za zdravstvo ne bo prineslo želenih rezultatov, temveč je predvsem treba povečati učinkovitost same porabe. Slovenija po podatkih OECD namenja primerljiv odstotek BDP za zdravstvo, zavedati se pa moramo, da Slovenija dosega 85 % BDP v povprečju Evropske unije. Istočasno smo v primerjavi z Evropsko unijo soočeni z višjimi cenami nabave zdravil, opreme, preplačano infrastrukturo, na drugi strani pa imamo v zdravstvu nižje plače in kadrovsko podhranjenost zdravstvenih timov. Sklepamo torej lahko, da težava ni zgolj v samem financiranju. Državljanke in državljani, ki so bolni in v tem trenutku čakajo na življenjsko pomemben pregled ali operacijo, se bodo verjetno strinjali, da šteje edino, kako priti do pravočasne in kakovostne zdravstvene storitve. Ustrezne politične odločitve, kadrovska podhranjenost, nesoglasja v vodstvih zavodov in zakonodajni postopki so v takih trenutkih sekundarnega pomena. Žal nas trenutne neurejene razmere v zdravstvu počasi oddaljujejo od zaželenega cilja, ki je javni, kakovostni in dostopni zdravstveni sistem za vse državljane. V Poslanski skupini LMŠ menimo, da se je treba takoj in odločno lotiti krajšanje čakalnih vrst, racionalizacije poslovanja, boljšega organiziranja, predvsem pa učinkovitejšega vodenja in upravljanja javnih zdravstvenih zavodov. Javno in zasebno zdravstvo pa morata delovati z roko v roki v dobrobit vseh. Predlog spremembe odloka sledi temu, da se presežek v višini 35 milijonov evrov porabi izključno za skrajševanje čakalnih vrst, zato mu v Poslanski skupini LMŠ ne bomo nasprotovali. Bomo pa budno spremljali učinkovitost porabe tega denarja, ki bo možna le ob upoštevanju nacionalnih strokovnih normativov in vzpostavitvi varne in dostopne mreže zdravstvenih storitev za celotno državo. Ker se soočamo s pomanjkanjem zdravstvenih timov tako zdravnikov, sester kot drugega zdravstvenega osebja, smo pred pomembnim izzivom naše zdravstvo, in sicer kako zadržati strokovni kader doma. Poudarek mora biti na zagotavljanju ustreznih pogojev dela in nagrajevanju za njih in za mlade kadre, ki vstopajo v ta sistem. Trend, da naše učne ustanove v vedno večji meri izobražujejo kadre za tujino, moramo zaustaviti takoj. Groba ocena je namreč, da odide v tujino približno 10 % diplomantov, če pa ob tem vzamemo v ozir še podatek, da cena študija na diplomanta znaša dobrih 50 tisoč evrov, lahko povzamemo, da imamo neurejen zdravstveni sistem, ki usposobljenim kadrom trenutno žal ne omogoča osebnega in pa strokovnega razvoja. Nenazadnje v Poslanski skupini LMŠ menimo, da bo nadzor nad porabo sredstev po tem odloku pomembna iztočnica za oblikovanje nadaljnjih potez za celovito zdravstveno reformo. Kot že rečeno, pa bomo predlog odloka podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo mag. Bojana Muršič.
Hvala, predsednik, za besedo. Spoštovana ministrica, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Pred nami je Predlog za spremembo odloka v okviru za pripravo proračuna sektorja država za obdobje 2018–2020, s katerim omogočamo presežek vplačanih prispevkov za socialno varnost v ocenjeni višini 35 milijonov, ta sredstva so zbrali zavarovanci, zato je toliko bolj pomembno, da ta sredstva namensko damo za skrajševanje čakalnih vrst. Zakaj za skrajševanje čakalnih vrst? Iz mesečnega poročila o čakalnih dobah Nacionalnega instituta za javno zdravje na dan 1. 4. 2018 na prvi pregled 23 izbranih vrst zdravstvenih storitev in na 379 terapevtsko-diagnostičnih storitev skupaj čaka 157 tisoč 485 oseb. Od tega nad dopustno mejo, kot je bilo že danes povedano, nekaj več kot 58 tisoč oseb, to je kar 37,16 odstotkov vseh čakajočih. Veliko je bilo povedanega tudi o tem, da te čakalne dobe niso povsem realne. Prav tako je tudi iz pregleda najdaljših čakalnih vrst na dan 15. 7. 2018, na primer, razvidno, da so z vidika števila vseh čakajočih nad dopustno dobo najbolj kritične specialnosti s področja zobozdravstva, ortopedije, kardiologije, okulistike in tako naprej. Bruto domači proizvod Slovenije se povečuje od leta 2014. Tudi v letu 2018 se pričakuje relativno visoka rast, zato Socialni demokrati vztrajamo, kot smo že tudi nenehoma govorili, da gospodarsko rast morajo čutiti tudi ljudje. Zato v naši poslanski skupini s tem odlokom nimamo težav. A če smo zelo togi, lahko morda res tolmačimo, da predlog odloka ni v skladu z Zakonom o fiskalnim pravilu, a vendar s to spremembo, še enkrat, ne ustvarjamo novih izdatkov. Preprosto povedano, porabljamo samo ta denar, kar so ljudje vplačali s prispevki za socialno varnost. Ker je bilo vplačanega več denarja, bomo tudi s sprejemom tega odloka omogočili večjo porabo za točno določene storitve, kjer so čakalne dobe najdaljše. S tem se bo tudi omogočal dostop do zdravstvenih storitev. In prav je tako. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo to nadzirali. V naši poslanski skupini bomo tudi sledili stališču Vlade, čeprav se le-ta ne strinja z oceno Fiskalnega sveta. Vlada zagotavlja, da se kljub predlagani novi zgornji meji izdatkov za zdravstveno blagajno za leto 2018 še vedno dosledno zasleduje načelo previdnosti pri načrtovanju in ocenjevanju obsega izdatkov in prihodkov, ki ga nalaga Zakon o fiskalnem pravilu. Prav tako Vlada poudarja, da dodaten fiskalni prostor, ki se namenja porabi v zdravstveni blagajni, ne predstavlja strukturnih odhodkov. Gre torej za enkratne učinke odprave nedopustno dolgih čakalnih dob. V poslanski skupini, kot sem že nekajkrat povedala, bomo ta predlog odloka podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo Janja Sluga.
Odlok v okviru za pripravo proračunov sektorja država predstavlja osrednji dokument, ki določa naš javnofinančni okvir za obdobje od leta 2018 do 2020. Pripravljen je na podlagi Zakona o fiskalnem pravilu, z namenom odgovornega javnofinančnega načrtovanja. Odlok med drugim opredeljuje najvišji možni obseg izdatkov za sektor država in posamezne blagajne javnega financiranja. S predlagano spremembo pa se posega samo v tisti del, ki se nanaša na presežek Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije v letu 2018. Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje 2018 do 2020 je bil v Državnem zboru sprejet aprila 2017, pozneje pa noveliran septembra 2017. Oboje na podlagi izhodišč, ki sta jih za tisto obdobje pripravila Umar in Statistični urad Republike Slovenije. Okoliščine, na podlagi katerih je bil odlok sprejet, pa so se do danes občutno spremenile, kar je v prvi vrsti znak, da je vlada Mira Cerarja državo štiri leta vodila v pravi smeri. Umar v svoji pomladanski napovedi gospodarskih gibanj za leto 2018 napoveduje, da se bo visoka in široko osnovana gospodarska rast letos nadaljevala. Ugodno nadaljevanje pa pričakujemo tudi v prihodnjem letu. Ključni razlogi letošnje nadaljnje visoke rasti bodo še naprej visoke rasti izvoza in investicij. Ob višji rasti razpoložljivega dohodka se bo rast zasebne potrošnje še pospešila. Prav je, da presežke, ki smo jih uspeli ustvariti, v prvi vrsti občutijo prav ljudje, zato želimo s spremembo odloka omogočiti, da bi se presežki zdravstvene blagajne namenili za financiranje skrajševanja čakalnih dob, saj te ostajajo osnovni izziv prav vseh deležnikov v zdravstvu. Mnenje Fiskalnega sveta pričakovano izpostavlja nekatere pomisleke, ki jih je treba primerno nasloviti. Organ po svoji funkciji teži k zasledovanju načela previdnosti pri poseganju v dogovorjene javnofinančne okvire in seveda ni naklonjen možnosti porabe presežkov institucionalnih enot sektorja država. Vendar pa Vlada v svojem obrazloženem mnenju ugotavlja, da je dejansko prišlo do okoliščin, ki utemeljujejo zvišanje zgornje meje izdatkov zdravstvene blagajne. Hkrati Vlada jasno in natančno pojasnjuje, da javnofinančna konsolidacija s spremembo odloka ni ogrožena ter da obstajajo utemeljeno pričakovanje, da bodo zastavljeni javnofinančni cilji navkljub tej spremembi doseženi. Na seji matičnega delovnega telesa smo bili s strani nekaterih poslancev oziroma poslanskih skupin priča namernemu nerazumevanju sprejemanja nadaljnjih internih aktov Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije in njihovih pravil sprejemanja, na podlagi katerih se bo lahko ta sprememba odloka dejansko v praksi tudi realizirala. In to kljub večkratnim pojasnilom predstavnikom zavoda in Vlade o proceduri, vsebini sprejemanja aneksa k splošnemu dogovoru za leto 2018. Rezultat tega je bil sprejet sklep, s katerim je odbor predlagal Vladi, da se do izredne seje posreduje podatke, na kakšen način se bo razdelil presežek sredstev v višini 35 milijonov evrov. Naj še enkrat poudarimo, da bo natančen razrez določen v postopku partnerskih dogovarjanj med Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije in Ministrstvom za zdravje, ki pa nista edina deležnika, ki se o tem dogovarjata. Zato so današnje do milimetra natančne ocene, ki jih želijo nekateri, verjetno preuranjenje. Seveda pa so jasne prioritete, na katerih področjih in na kakšen način se bodo sredstva koristila. Za SMC je pomembno, da ta denar pride do ljudi, zato je predvidena poraba osredotočena na plačilo zdravstvenih storitev na primarni in tudi na sekundarni ter terciarni ravni, kjer so čakalne dobe nedopustno dolge. In to je vsa umetnost. Upamo, da so vas vladna pojasnila na sklep skupnega odbora še bolj utrdila v prepričanju, zakaj je treba ta današnji odlok podpreti, čeprav ta formalno sploh niso podlaga za končno odločanje o predlogu odloka. V Poslanski skupni SMC seveda predlog odloka podpiramo.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na glasovanje o predlogu odloka. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje vaših glasovalnih naprav. Imate težavo? Pridemo do tja. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen, kar pomeni, da lahko glasujemo. Sem opazil, da so želje po obrazložitvah glasu. Najprej sprašujem, če kdo želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne želi. Potem pa dajem besedo za obrazložitev glasu v svojem lastnem imenu poslanki Lidiji Divjak Mirnik. Imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni! Glasovala bom za. Vendar bi ob tem želela povedati naslednje. Ker smo slišali, da se bo ta denar začel porabljati komaj v mesecu oktobru in tudi ni nujno, da se ga bo mogoče v celoti tudi porabilo, predlagam, in ta moj apel gre skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje, da od teh 35 milijonov vsaj en milijon nameni za posodobitev in namestitev klimatskih naprav v UKC Maribor. Vsi smo bili seznanjeni s tiskovno konferenco, ki jo je strokovni direktor sklical, zato tudi obrazložim moj predlog, ker je nedopustno in skrajno neodgovorno, da morajo bolniki dodatno trpeti v bivanjskih razmerah, ki niso primerne. S tem so bolniki dodatno podvrženi stresu, isto pa velja tudi za zaposlene, ki delajo v nemogočih razmerah v UKC Maribor. Zato še enkrat predlagam skupščini, da en milijon nameni za prenos oziroma prenovo in namestitev klimatskih naprav v UKC Maribor, in to takoj. Hvala lepa.
Želi še kdo obrazložiti glas v svojem lastnem imenu? Če ne želi, potem prehajamo na glasovanje. Prosim vas, da še enkrat preverite delovanje vaših glasovalnih naprav. Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 23. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem 3. točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA VOLITVE PODPREDSEDNIKOV DRŽAVNEGA ZBORA. Obveščam vas, da sta predloga za izvolitev podpredsednikov Državnega zbora predložili skupina 52 poslank in poslancev s prvopodpisano Andrejo Zabret, ki za podpredsednico Državnega zbora predlaga Tino Heferle, ter skupina 49 poslank in poslancev s prvopodpisanim Igorjem Zorčičem, ki za podpredsednico Državnega zbora predlaga Moniko Gregorčič, ki pa je 22. avgusta 2018 umaknila soglasje h kandidaturi, zato je omenjeni predlog s tem postal brezpredmeten. Za dopolnilno obrazložitev predloga kandidature dajem besedo predstavniku predlagatelja Aljažu Kovačiču.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Skupina poslank in poslancev šestih poslanskih skupin meni, da je Tina Heferle primerna kandidatka za zasedbo mesta podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije. Študij prava je zaključila z odliko leta 2011 na Pravni fakulteti v Ljubljani, nato pa je svojo karierno pot nadaljevala v državni upravi ter kasneje v odvetništvu. V tem času je opravila pravniški državni izpit in odvetniški izpit. Glede na njeno pravno izobrazbo menimo, da se bo lažje soočala z tolmačenjem določb Poslovnika Državnega zbora, kar je pri delu vodenja seje Državnega zbora najbolj pomembna lastnost. Tina Heferle je zanesljiva, umirjena in hitro odzivna oseba, ki zagovarja spoštljiv dialog, spoštovanje sogovornika ter se zavzema za dosledno zagotavljanje svobode govora. Iz navedenih razlogov verjamemo, da bo znala opravičiti dano zaupanje za zasedbo te odgovorne funkcije. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin, besedo ima poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo Jurij Lep.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi, vsi lepo pozdravljeni! Prejšnji petek smo prestopili prvo stopnico na poti k novi levosredinski vladi, za katero smo se v stranki Desus veš čas zavzemali, kar nas izjemno veseli. Močna socialna država je za nas ključnega pomena, in to lahko zagotovi le levosredinska vlada. Pred dvema mesecema, ko so se kazali nekoliko drugačni obrisi naše vlade, smo izvolili prvega med enakimi, mag. Mateja Tonina, nismo pa izvolili njegovih namestnikov, ki bi mu olajšali delo, danes bomo to popravili. Izvolili bomo novo podpredsednico in tako omogočili nemoteno delovanje parlamenta, saj je mag. Tonin napovedal svoj sestop s parlamentarnega premetanega trona. In ker se mag. Tonin rad pohvali, da je mož beseda, verjamemo, da bo to tudi storil in bo stopil s funkcije predsednika Državnega zbora. Kot rečeno, danes je pred nami kandidatka za podpredsednico Državnega zbora, ki je prav tako predstavnica mlajše generacije – gospa Tina Heferle. V enem od intervjujev smo lahko prebrali, da eno njenih življenjskih vodil pravi: Vse se da, če se hoče. Kandidatka je povedala, da tak stavek opisuje njeno voljo, zagnanost in željo, nenazadnje pa tudi iskrenost in poštenost. Menimo, da so to prave lastnosti za tako visok položaj, pa tudi dejstvo, da je kandidatka pravnica, opravlja pa delo odvetnice, zagotovo koristi. V Poslanski skupini Desus bomo soglasno podprli Tino Heferle za podpredsednico Državnega zbora.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, zanjo Zmago Jelinčič Plemeniti. Se odpoveduje. Potem ima besedo Poslanska skupina Lista Marjana Šarca, zanjo Andreja Zabret.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci ter vsi, ki spremljate današnjo sejo! Naša država je relativno mlada in v veliko ozirih šele utrjuje in gradi parlamentarno tradicijo, kar se tudi manifestira v samem delovanju. Kot novinci v osrednji, najvišji predstavniški in zakonodajni inštituciji Slovenije, lahko spremljamo kulturo dialoga, ki je po naši oceni vsaj v nekaterih primerih skrajno neprimeren poziciji, ki naj bi jo Državni zbor zaradi svojega pomena moral imeti. V Listi Marjana Šarca zato podiramo vse napore in aktivnosti za oblikovanje boljšega načina dela v tej instituciji. Med drugim tudi oblikovanje ter implementacijo etičnega kodeksa, ki smo ga v začetni fazi edini podprli, in ki bi vsaj deloma omogočil, da bi obravnavanje tematik v tej in vseh ostalih dvoranah te stavbe potekalo na bolj učinkovit ter bolj kulturen način. Širok pogled, spoštovanje sogovornikov, njihovega dela in njihove osebnosti je v tem aspektu ključno. Tisti, ki ta pogovor vodi, pa mora znati presoditi, ali govornik svojo pravico do svobode govora uporablja skladno s poslovnikom in obravnavano tematiko. Spol, politično ali kakršnokoli drugo prepričanje tukaj nima prostora, važna je doslednost, strokovnost ter zmožnost presoje. Tudi zato za pozicijo podpredsednice Državnega zbora predlagamo članico naše poslanske skupine Tino Heferle, ki bo s svojim znanjem ter integriteto zagotovo učinkovito zastopala Državni zbor v vseh pogledih. Njena zagnanost, sposobnost, empatije in pravna podkovanost so zagotovilo, da bo lahko delovanje te ustanove lahko dvignila na nov nivo za posameznika skupnost in tudi državo, ki jo konec koncev vsi skupaj zastopamo. Državnemu zboru predlagam, da kandidatko Tino Heferle podpre. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo Matjaž Han.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi! Danes bomo poslanke in poslanci storili pomemben korak, ko bomo izvolili novo popolnjeno vodstvo Državnega zbora. Ne samo, da je to ključno za naše nadaljnje delo in izzive, ki nas čakajo, je tudi pomembno sporočilo našim državljankam in državljanom, da smo v teh dveh mesecih uspeli odgovoriti na ključna vprašanja glede nove sestave državnega vodstva. Tako da lahko končno s polnimi pljuči, močni, kakor želite, pričnemo z vsebinskim delom, torej zakonodajnimi postopki. Zadovoljen sem, da je Lista Marjana Šarca za podpredsednico Državnega zbora predlagala poslanko gospo Tino Heferle. Prav je, da imamo v vodstvu tudi žensko predstavnico, ker s tem sporočamo, da ne samo v besedah, vendar tudi v dejanjih podpiramo uravnoteženost žensk v politiki. Da pa je gospa Heferle predstavnica mlajše generacije, pa je hkrati pomembna spodbuda celotni mlajši generaciji, da je politika odprta in pripravljena prisluhniti mladim za soustvarjanje naše boljše Slovenije. Prav gotovo bodo gospe Tini Heferle pri delu podpredsednice pomagale njene izkušnje, ki jih je pridobila kot odvetnica, ter pravna izobrazba, kljub temu da je z nedavnimi volitvami prvič stopila v ta parlament oziroma na parlamentarni parket. Še več, tudi z neobremenjenostjo s starimi zgodbami je lahko pri vodenju državnega zbora prednost. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo gospo Heferle soglasno podprla za mesto predsednice Državnega zbora. Tako stranka kot tudi jaz ji želimo vse dobro.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo Gregor Perič.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! V Poslanski skupini SMC bomo kandidatko za podpredsednico Državnega zbora gospo Tino Heferle podprli. Menimo, da bo gospa Tina Heferle kot univerzitetna diplomirana pravnica hitro pridobila znanje glede postopkov in delovanja Državnega zbora, ter da bo uspešno in predano opravljala svoje delo. Verjamemo, da bo izkazala dosleden in odgovoren odnos do zahtevnih vodstvenih nalog v Državnem zboru, hkrati pa pokazala, da ima zelo dobre strokovne sposobnosti in že veliko nabranih izkušenj, ki jih bodo pomagale pri učinkovitem upravljanju nalog, ki jih ima podpredsednik oziroma podpredsednica Državnega zbora. Sicer pa smo v Poslanski skupini SMC zadovoljni, da je kot kandidat za podpredsednika Državnega zbora predlagana ženska, saj se v programu naše stranke zelo zavzemamo za to, da bi imeli več žensk na vodstvenih položajih različnih državnih institucij. Prepričani smo, da bo predlagana kandidatka profesionalno vodila naš zbor in da bo s tem deležna zaupanja poslank in poslancev iz vseh poslanskih skupin. Iz navedenih razlogov bomo v Poslanski skupini SMC kandidatko za podpredsednico Državnega zbora gospo Tino Heferle soglasno podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo dr. Matej T. Vatovec.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Dobra dva meseca po imenovanju gospoda Tonina na mesto predsednika parlamenta s kar 80 glasovi podpore, je napočil dan njegove zamenjave. Imenovanje podpredsednice Državnega zbora je namreč očitno osnovni pogoj za to, da se to zgodi. V Levici seveda ne skrivamo zadovoljstva ob odhodu trenutnega predsednika, ki zagovarja amerikanizacijo zdravstva in še hitrejšo razprodajo državnega premoženja, ki bi, podobno kot v letih 2004–2008, med konjunkturo spet nižal davke, da bi krizo zopet pričakali s prazno blagajno; ki postavlja pod vprašaj tudi ali celo pravico do splava; ki zagovarja preživete neoliberalne koncepte evropske periferije, kamor nas take politike silijo. Imenovanje gospoda Tonina na mesto predsednika Državnega zbora je bila napoved obrata sredinske koalicije v desno, proč ali pa stran od volje volivcev. 3. junija je namreč večina na volitvah zavrnila projekte desnice, velika večina je volila sredinsko in levo, s tem pa izrazila pričakovanje, da bo politika delala v smeri ohranjanja in krepitve socialne države, boljšega javnega zdravstva, šolstva, stanovanjske politike, varovanja okolja, več denarja za znanost, razvoj in kulturo. In čeprav so ljudje s sredinskimi in levimi prepričanji izvolili 52 poslancev, je do nedavnega kazalo, da bo v vladi sodelovala vsaj desnica, Matej Tonin pa je na položaju storil vse, da mandatar ne bi postal gospod Šarec, a, seveda, po možnosti kdo iz vrst desnice, gospod Janša, recimo. In po vsej verjetnosti tudi bi, če Levica ne bi ponudila sredinskemu peterčku projektnega sodelovanja. Navkljub temu vztrajnemu zatrjevanju in dokazovanju, da je Levica koalicijska stranka, ki prihaja iz ust trenutnega predsednika Državnega zbora, status čiste opozicije pa da bi si zaslužile ali si zaslužijo samo desne stranke, je v času svojega predsednikovanja uspel dokazati, da je ravno on tisti, ki je del vodilnega establishmenta, del vladajočega privilegiranega političnega razreda, ki zase in za svoje poskrbi, ne glede na svoj status in ne glede na odnos do vlade. Gospod Tonin si je od prvega dne, ko je nastopil na trenutno funkcijo, pa do praktično zadnjega dne prizadeval za dvig plač in privilegijev poslancem, po drugi strani pa je pozabil na najslabše plačane v Državnem zboru. Njegovi predlogi in pobude, ki jih je na vsak način skušal obuditi v življenje, vsebujejo splošen dvig poslanskih plač, dvig minimalnega neto dodatka k poslanski plači za 300 evrov, bolj ugodno obračunavanje potnih stroškov, ki predstavlja izjemo od javnega sektorja, ter dodatne subvencije za najemnine poslanskih stanovanj. S tem bi bili nekateri poslanci oproščeni celotnega stroška za te že tako nizke ali, lahko rečemo, celo smešne najemnine. Poleg tega si skupaj s SDS prizadeva za reformo načina financiranja političnih strank, ki bi ponovno dovoljevalo financiranje političnih strank s strani zasebnega kapitala. Gospod začasni predsednik, opozicija je praksa, praksa, ki ne pomeni, da si vedno proti, ampak pomeni to, da nisi vedno avtomatično zraven, da povzdigneš glas takrat, ko presodiš, da se godi krivica, da se zavoljo parcialnih interesov ali pa politične kohezije potiho sprejemajo škodljivi ukrepi. Levica se je v sporazumu o sodelovanju z bodočo manjšinsko vlado zavezala k podpori mandatarju in predsedniku Državnega zbora. Vladne projekte pa bo Levica presojala skozi prizmo našega programa. Nastajajoča manjšinska vlada že danes ve, da pri Levici ne bo dobila podpore pri ukrepih, ki bi za posledice imeli privatizacijo tako javnega premoženja kot drugih področij, zmanjševanje pravic zaposlenih ali pa povečevanje prekarnosti, omejevanje človekovih pravic in svoboščin, višje izdatke za obrambo ali pa nižanje okoljskih standardov. Vse to je jasno opredeljeno v sporazumu med opozicijsko stranko Levica in strankami, ki tvorijo manjšinsko vlado, ne glede na taka ali pa drugačna pravna mnenja. Levica bo svojo opozicijsko držo ohranjala in jo izkazovala vse dotlej, dokler bo politika interese kapitala in tujih centrov moči postavljala pred interese ljudi. Če potegnem črto, gospod Tonin, kot doslej se prekarizaciji, pisanju okoljske zakonodaje po okusu tega ali onega investitorja, krčenju pravic zaposlenih, ožanju socialne države ali omejevanje človekovih pravic ne bo upirala vaša, ampak naša leva opozicija. Ampak ker je to slavnostni trenutek iz dveh vidikov in ker govorimo o kandidaturi oziroma volitvah podpredsednice, bodoče podpredsednice Državnega zbora, izražam vso podporo Levice gospe Tini Heferle in tudi napovedujemo, da bomo v naši poslanski skupini podprli njeno imenovanje. Hvala.
Postopkovno. Gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Ddragi kolegice in kolegi! Obžalujem, da je prav danes, na današnji dan, 23. avgust, ko je dan vseevropskega spomina na žrtve vseh totalitarnih sistemov, prisoten sovražni govor v slovenskem parlamentu. To je šolski primer sovražnega govora, samo korak je še do likvidacije našega kolega in predsednika Državnega zbora. Pričakujem, da bo tudi koalicija, ki nastaja, ki ji želim vso srečo, iskreno, da se bo tudi oglasila in rekla, da je konec takšnemu sovražnemu govoru v Državnem zboru. Mi pač zagovarjamo evropske vrednote, tradicionalne slovenske vrednote, tukaj jih nekateri izganjajo iz tega parlamenta. Mi verjamemo, da je Evropa projekt miru, če kdo ni za Evropo, mu pač ne moremo pomagati. Kar se tiče tega, kar Levica konstantno obtožuje našega predsednica, predsednika Nove Slovenije in še vedno predsednika Državnega zbora, da je ne vem kaj vse naredil glede plač in tako naprej. Gospe in gospodje, spoštovana slovenska javnost, vse to je bilo dogovorjeno na ravni vodij poslanskih skupin, res je za zaprtimi vrati. In ni bil kolega Tonin, predsednik, tisti, ki je iniciral te zadeve, bil je nekdo drug, ampak od mene imena ne boste izvedeli, ker je bil posvet za zaprtimi vrati, vse, kar je delal, je delal v dobri veri, korektno in še enkrat in stotič v soglasju z vsemi vodji poslanskih skupin. Želim si na današnji dan toliko bolj, da bi res ne bili več priča nadaljevanju takšnih obtožb, tako nizkotnega besednjaka in sovražnega govora s strani Levice, danes smo to poslušali že najmanj dvakrat in verjamem, da še bomo. Hvala lepa.
Imam dve prijavi za postopkovno, najprej poslanka Nataša Sukič, potem pa poslanec Miha Kordiš.
Spoštovani, hvala lepa za besedo. Poglejte, jaz sem že na prejšnji seji opozorila, vas zaprosila, predsedujoči, da zamenjajte sovražni govor, ko je bilo govora o pozivanju k oboroževanju državljank in državljanov, pa ste takrat potem poslanki Tomićevi, ki je to ponovno omenila v svoji razpravi, rekli, da je to svoboda govora. Danes jaz v stališču, ki ga je izrekel moj tovariš Vatovec, nisem zasledila ne ksenofobije, ne rasizma, ne pozivanja k sovraštvu do katerekoli manjšine, torej ne k poseganju oziroma preseganju mej, ki definirajo sovražni govor, namreč mislim, da se bomo v tem državnem zboru morali resno v bodoče pozabavati z vprašanjem in razmejitvijo, kaj je svoboda govora in kaj je sovražni govor. Sovražni govor je takrat, ko s svojim nastopom posežeš v svobodo drugega in ogrožaš celo njegovo življenje. To danes ni bil tak primer. Zadnjič je pač bil, pa ste definicijo obranili na glavo, kot jo je pač poslanec Jožef Horvat pravkar spet obrnil na glavo. To bi imela za enkrat za povedati. Hvala lepa.
Postopkovnega predloga nisem prepoznal, zato je šlo za zlorabo postopkovnega predloga. Besedo ima poslanec Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Desnica rada navaja šolske primere, ampak edini primer so oni sami, ki bi morali nazaj v šolo. Če ne drugega zato, da se podučijo o tem, kaj sovražni govor je in kaj sovražni govor ni. Ravno trda parlamentarna desnica je nosilec sovražnega govora pri nas, ampak bog ne daj, da bi jim človek karkoli takega očital, potem pa skrivajo to svojo sovražno držo, seveda z agresivnim napadom na leve klopi, da kadarkoli se desnemu bloku nekdo postavi po robu, je to sovražni govor in potem že zvijajo tisto svojo definicijo na neki način, da pade v okvirčke sovražnega govora, kot njim paše. Kaj dejansko sovražni govor je, kdo ta sovražni govor sprovaja? Pred menoj je nastopila tovarišica Nataša Sukič ,lahko greste v šolo kar k njej. Sicer imate pa tudi vsak svojo tablico, vsak svoj telefon, vsak svoj računalnik, izvolite poguglati. Če želite postopkovni predlog. Predsedujoči moj postopkovni predlog je, da s tako težkimi okvirji, kot je sovražni govor, ne delamo lahkotno, ampak to uporabljamo samo takrat, ko mu je mesto, ko dejansko pride do sovražnega govora, to tudi preganjajo, ne pa kapriciozno na podlagi idejno politične agende ene, dveh poslank, poslancev ali političnih strank, kjer in ko jim to paše. Bodimo konkretni!
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima poslanec dr. Matej T. Vatovec. Se odpoveduje. Potem je še zadnji razpravljavec, poslanec dr. Darij Krajčič. Se tudi odpoveduje. Prehajamo v sklepni del razprave, kjer dobi besedo še predstavnik predlagatelja Aljaž Kovačič. Se tudi odpoveduje. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo, ker čas določen za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika še kdo razpravljati? Ne želi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Zbor v skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o izvolitvi podpredsednice odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor. Vodje poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodijo glasovanje, to so: Franc Breznik za Poslansko skupino SDS, Andreja Zabret za Poslansko skupino LMŠ, Janja Sluga za Poslansko skupino SMC in Blaž Pavlin za Poslansko skupino NSi. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalnega sekretarke Jerneja Bergoč. Ali kdo temu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Prosim, če preverite delovanje vaših glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti 1. (Za je glasovalo 63.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži besedo za ali proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s četrtim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora bo kandidatka za podpredsednico izvoljena, če bo zanjo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Vse ostale strokovne sodelavce poslanskih skupin, ki ste v tem trenutku v dvorni, zaprošam, da v času, ko bo teklo glasovanje, dvorano zapustite. Prav tako naj se izprazni balkon. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanki in poslanca, ki boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 11. in 40 minut ter bo trajalo do 11. ure in 55 minut. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali, da se še enkrat zberemo v sobi 217. Prekinjam 2. točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 12. uri in 10 minut. (Seja je bila prekinjena ob 11.32 in se je nadaljevala ob 12.10.)
Dragi poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na obravnavo prekinjene 4. točke dnevnega reda, to je na Volitve podpredsednikov Državnega zbora. Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev Tine Heferle za podpredsednico Državnega zbora je naslednji. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora 23. avgusta 2018. Razdeljenih je bilo 83 glasovnic, oddanih je bilo 83 glasovnic, neveljavnih je bilo 9 glasovnic, veljavnih je bilo 74 glasovnic. Za je glasovalo 66 poslank in poslancev, proti je glasovalo 8 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 8.]] Na podlagi izida glasovanja je bila Tina Heferle z večino glasov vseh poslancev izvoljena za podpredsednico Državnega zbora. Iskrene čestitke! / aplavz/ Novoizvoljeni podpredsednici Državnega zbora Tini Heferle seveda čestitam in ji želim vse dobro pri opravljanju njenih dolžnosti. Ker pa je to tudi moja zadnja seja Državnega zbora, ki sem jo vodil, se vam resnično iskreno zahvaljujem za vse. Bilo mi je v veliko čast, da sem smel služiti kot predsednik Državnega zbora. Hvala lepa. / aplavz/ S tem zaključujem 4. točko dnevnega reda in 5. izredno sejo Državnega zbora. Obveščam vas, da se bo 6. izredna seja zbora začela ob 12.45. Seja se je končala 23. avgusta 2018 ob 12.12.