Spoštovani poslanke in poslanci, gostje, predsednik republike Borut Pahor, predsednik Državnega zbora dr. Brglez, lep pozdrav vsem skupaj! Ne vem, kako bi pojasnil svoje občutke. Vzel si bom minutko časa, da povem eno ali dve stvari. Prvič, da mi je v izredno čast, da sem tukaj, na tem mestu, nikoli v življenju nisem pričakoval, da me bo kaj takšnega doletelo. Naslednja stvar, kot državljan opažam, da barometer ljudske zavesti in sledenja politiki pada. V tem mandatu poslank in poslancev je za nas zato prelomno, da to obrnemo, začnemo popravljati, da vzpostavimo zaupanje ljudi v politiko. In zadnja stvar, preden gremo naprej, zakoni, ki jih bomo sprejemali, dopolnjevali, spreminjali, morajo delati v korist ljudi in v korist države. To je vse, kar imam jaz na tej točki povedati. /Državnozborski pevski zbor: Zdravljica – slovenska himna/ Hvala pevskemu zboru tega parlamenta; to so uslužbenci, ki so začeli program današnje seje. Besedo dajem predsedniku Državnega zbora dr. Milanu Brglezu.
Najlepša hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani novo izvoljene poslanke, novo izvoljeni poslanci, naj vam najprej iskreno čestitam! Obenem pozdravljam vse tukajšnje goste ter se zahvaljujem tako poslancem prejšnjega sklica tako tistim, ki so tukaj prisotni, kot tistim, ki nas morda spremljajo preko ekranov, in seveda tudi poslankam, za vse opravljeno delo. Tudi službam Državnega zbora gre vsa zahvala, zato da nam je bilo omogočeno, da smo polna štiri leta opravljali delo zakonodajne veje oblasti. Tisto, kar si želim in česar se zavedam, je, da je parlament središče parlamentarne demokracije. Da zato, da lahko zastopamo vse ljudi, moramo tudi ljudi spoštovati in preko samoomejevanja priti do tistega nujnega sodelovanja, ki omogoča sobivanje tako znotraj politike, znotraj posameznih veji oblasti in končno tudi med njimi. V želji, da bi spoštovanje in samoomejevanje vodila do sodelovanja, vam želim vse dobro in nam želim vse dobro v tem sklicu! Hvala lepa. / aplavz/
Dr. Brglezu se zahvaljujem za te uvodne besede. Začenjam 1. sejo Državnega zbora, ki je na podlagi 81. člena Ustave Republike Slovenija sklical predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor, ki bo sedaj Državni zbor tudi naslovil. Prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! Sprejmite, prosim, moje iskrene čestitke za vašo izvolitev. Želim vam uspešno delo za skupno dobro vseh naših ljudi. Vsem, ki smo tako ali drugače poklicani za vodenje državnih zadev, privoščim zadoščenje, da po najboljših močeh izpolnjujemo njihova visoka pričakovanja. Visok izbor! Varnost naše držav, blaginjo njenih ljudi ter ugled Slovenije v svetu bodo zelo odvisni od naše sposobnosti in pripravljenosti za sodelovanje. Izvoljeni smo od ljudi, ki imajo zelo različne poglede na vse stvari. Mi med seboj imamo zelo različne poglede na vse stvari. In nihče nas nima pravice prisiliti, da naše mnenje proti naši volji spremenimo. Vendar pa imamo neko državniško poklicanost, da te razlike spoštujemo in tudi usklajujemo. V tem smislu je naše medsebojno sodelovanje elementarnega pomena za okrepitev zaupanja v demokracijo, državo in politiko. Spoštovani poslanke in poslanci! V letošnjem letu čaka mene kot predsednika republike in vas kot državni zbor nekaj skupnih nalog. Prva je oblikovanje nove slovenske vlade. V skladu z 225. členom Poslovnika Državnega zbora, moram najkasneje v 30 dneh po konstituiranju Državnega zbora predlagati kandidata za predsednika vlade. Na voljo imam torej 30 dni, vendar s predlogom ne bom po nepotrebnem odlašal. Državni zbor bom z mojo odločitvijo seznanil takoj, ko jo bom glede tega sprejel. Ko me bo predsednik Državnega zbora obvestil, da so imenovani vsi vodje poslanskih skupin, jih bom v skladu s 111. členom Ustave, povabil na posvet o predlogu za predsednika vlade. Glede na izkušnje smemo pričakovati, da bi bilo to konec naslednjega tedna, torej konec tega meseca, ali v začetku naslednjega meseca. Seznanjeni ste, spoštovani poslanke in poslanci, z mojim načelnim stališčem, da mandat za sestavo vlade poverim stranki, ki je na zadnjih predčasnih parlamentarnih volitvah prejela največji delež glasov volivk in volivcev. Menim, da je tako pošteno in prav. V pogovorih z vodji poslanskih skupin bom preveril, ali v Državnem zboru obstaja dovolj načelne podpore, da poverim mandat prvaku največje parlamentarne stranke Janezu Janši. V tem primeru bom v začetku julija podpisal predlog njegove kandidature za mandatarja in ga uradno poslal v Državni zbor. V primeru, da bi v pogovorih z vodji poslanskih skupin nedvoumno ugotovil, da potrebno parlamentarno večino uživa nekdo drug, bi gospoda Janeza Janšo znova povabil na razgovor, kot sva se dogovorila. Mene in javnost je po tistem pogovoru že obvestil, da v tem primeru mandata ne bi sprejel. Spoštovani gospe in gospodje! Slovenija nima vlade s polnimi pooblastili že od sredine marca letos. Zdaj smo konec julija in glede na izkušnje in po naših pričakovanjih, bi v najboljšem primeru lahko dobili vlado tam konec avgusta. To bi pomenilo, da med dvema vladama s polnimi pooblastili preteče tako rekoč pol leta. Nakopičila so se vprašanja, ki čakajo na rešitve nove vlade. Zato je jasno, da bi bila čim prejšnja izvolitev nove vlade za Slovenijo koristna in tudi spodbudna. Spoštovani poslanke in poslanci! Menim, da sem tudi po tej uradni poti pojasnil vse okoliščine, ki so pomembne za moje in vaše odločitve glede predloga za kandidata za predsednika vlade. Postopek oblikovanja vlade je vedno zahteven in kompliciran, zato se trudim, da bi bil vsaj, kar se tiče mene, čim bolj transparenten in predvidljiv. Visoki zbor! Poleg oblikovanja nove Vlade nam zakon nalaga vlogo pri imenovanju novega guvernerja Banke Slovenije. S prejšnjo sestavo Državnega zbora smo soglašali, da je pametno prepustiti izvolitev novega guvernerja novemu sklicu Državnega zbora, zato vas obveščam, da se bo javni razpis za prijavo kandidatk in kandidatov za ta položaj iztekel 20. avgusta letos. V skladu z zakonom moram v tridesetih dneh po tem datumu predlog poslati Državnemu zboru. Poudarjam, da sem tokrat dolžan predlagati kandidata za guvernerja Banke Slovenije ne glede na razplet postopka glede imenovanja nove vlade, vi pa boste potem odločili tako, kot menite, da je prav. O vseh stvareh sem se v dveh mandatih prejšnjega sklica, tudi o novem guvernerju sem bom v vsakem primeru temeljito pred tem posvetoval z vodji poslanskih skupin. Visoki zbor! V ponedeljek 18. junija, ta ponedeljek, me je predsednica Ustavnega sodišča Republike Slovenije dr. Jadranka Sovdat obvestila, da se ji bo sredi decembra letos iztekel mandat. V kratkem bom objavil poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatk in kandidatov za ta položaj. Predlog kandidature bom v Državni zbor poslal v času, ki bo omogočal, da novo ustavno sodnico ali sodnika izvolite pred iztekom mandata, torej še pred sredino decembra letos. Predvidoma še letos bom Državni zbor obvestil o kandidatih za razpisani dve mesti kandidatov za sodnika na Splošnem sodišču Evropske unije v Luksemburgu. Slovenija mora sočasno z imenovanjem sodnika, ki mu mandat poteče prihodnje leto avgusta, imenovati še enega, torej skupno dva. Spoštovani poslanke in poslanci, gospod predsedujoči! V dobrih petih letih in pol opravljanja moje dolžnosti in sodelovanja z dvema sestavama Državnega zbora smo vedno pravočasno in uspešno sprejeli pomembne kadrovske odločitve. To je bilo pomembno za stabilnost in delovanje vseh vej oblasti. Želim si, da nam bi to uspevalo tudi v naslednjih letih. Naš skupen potrpežljiv dialog in skupno iskanje naših najboljših rešitev sta bili potem poplačani z nemotenim delovanjem vseh ustanov in funkcij tako v državi kot v mednarodnih organizacijah. To je na nek način nevidno pripomoglo k prepotrebnemu medsebojnemu zaupanju in večji politični stabilnosti in vse skupaj je bilo zelo dobrodošlo za hitrejšo gospodarsko in splošno okrevanje Slovenije. Priporočam se za naše najboljše sodelovanje tudi v sedanjem sklicu Državnega zbora. Spoštovani poslanke in poslanci, ljudje so nam poverili njihova upanja in zaupanja. Naloženo nam je, da skupaj varujemo in razvijamo našo državo in domovino. Pri tem naj nam bodo v pomoč vse naše izkušnje, znanje, pogum in modrost. Če se v svetu proti naši volji ne bi zgodilo nekaj dramatičnega, potem smemo po dolgih letih zdaj znova smelo razmišljati o vsestranskem napredku naše Slovenije. Skupaj bo mogoče doseči marsikaj in še več. Razlike med nami nas bogatijo, sodelovanje pa plemeniti. Sprejmite, spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci, še enkrat moje najbolj prisrčne želje za vaše uspešno delo. Vam, gospod predsednik, se zahvaljujem za najino skupno sodelovanje, vsem pa se zahvaljujem za vašo pozornost. Hvala lepa. [[aplavz]]
Predsedniku republike gospodu Borutu Pahorju se zahvaljujem za te spodbudne besede in hvala, gospod predsednik, ker ste nas počastili v tej prvi sklicni seji Državnega zbora. Hvala. Poslance in poslanke obveščam, da za današnjo sejo nismo prejeli nobenega opravičila. Na to sejo sta vabljena tudi predsednik Državne volilne komisije gospod Anton Gašper Frantar in direktor Državne volilne komisije gospod Dušan Vučko, in sicer k 2. točki dnevnega reda. Še enkrat vse prisotne lepo pozdravljam! Zdaj pa prehajamo na pravo delo. Prehajamo na določitev dnevnega reda 1. seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda je pripravljen v skladu s prvim odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora in ste ga prejeli z dopisom z dne 18. junija 2018. Začasne vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti so določili naslednji predlog dnevnega reda: 1. točka Imenovanje predsednika in podpredsednika Mandatno-volilne komisije, 2. točka Potrditev mandatov poslancev in 3. točka Volitve predsednika Državnega zbora. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Zboru torej predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Prosim vse navzoče poslanke in poslance, da vstavite kartice za glasovalne naprave. Njihovo delovanje preverite tako, da na desni strani vložene kartice gori oranžna lučka – to je v glavnem za nas novince, tudi mene. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 1. seje zbora določen. Prehajamona 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA IMENOVANJE PREDSEDNIKA IN PODPREDSEDNICE MANDATNO-VOLILNE KOMISIJE. V skladu s prvim odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora so začasni vodje poslanskih skupin in poslancev narodne skupnosti na sestanku 18. junija 2018 določili, da mesto predsednika Mandatno-volilne komisije pripada Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke – SDS, mesto podpredsednice pa Poslanski skupini Liste Marjana Šarca. Začasni vodja Poslanske skupine SDS Danijel Krivec je sporočil, da za predsednika komisije predlaga Jožeta Tanka. Začasni vodja Poslanske skupine Lista Marjana Šarca Brane Golubovič pa za podpredsednico predlaga Tino Heferle. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednice Mandatno-volilne komisije ste prejeli. Nobenega razpravljavca, kakor vidim, torej gremo naprej. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednice Mandatno-volilne komisije. Glasujemo. Navzočih je 89 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti so na podlagi sprejetega sklepa o številu mest v komisiji, ki pripadajo posamezni poslanski skupini, sporočili imena poslank in poslancev članic in članov komisije. Tako je sestava Mandatno-volilne komisije naslednja: gospod Jože Tanko Poslanska skupina SDS – predsednik, Tina Heferle Poslanska skupina Liste Marjana Šarca – podpredsednica. Člani komisije so: iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Franc Breznik, gospa Jelka Godec, gospa Alenka Jeraj, gospod Danijel Krivec; iz Poslanske skupine Marjana Šarca gospa Lidija Divjak Mernik, gospod Rudi Medved; iz Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Matjaž Han, mag. Bojana Muršič; iz Poslanske skupine SMC, Stranke modernega centra, Janja Sluga in Igor Zorčič; iz Poslanske skupine Levica Luka Mesec in dr. Matej T. Vatovec; iz Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospod Jožef Horvat; iz Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek gospod Marko Bandelli; iz Poslanske skupine Desus, Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Franc Jurša; iz Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke gospod Dušan Šiško; in od poslancev Italijanske in madžarske narodne skupnosti Ferenc Horváth. S tem zaključujem 1. točko dnevnega reda. Prosim, da se za pripravo 2. točke dnevnega reda sestane Mandatno-volilna komisija. Seja Mandatno-volilne komisije se bo začela opoldne, to je ob 12. uri v velikem salonu, ki se nahaja nasproti velike dvorane. Članice in člane komisije prosim, da s seboj vzamete gradivo, ki ste ga prejeli v zvezi z 2. točko dnevnega reda. Prekinjam 1. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14. uri. (Seja je bila prekinjena ob 11.27 in se je nadaljevala ob 14. uri.)
No, pa smo zopet tukaj in bomo začeli in nadaljevali 1. sejo Državnega zbora, ki je bila prekinjena za te dve uri. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV MANDATOV POSLANCEV. Poročilo Mandatno-volilne komisije in zapisnik Državne volilne komisije o ugotovitvi izida predčasnih volitev ter Sklep o popravku zapisnika Državne volilne komisije ste prejeli. Obveščam vas, da sta do seje Mandatno-volilne komisije prispeli dve vlogi kandidata za poslance in predstavnika liste kandidatov, ki sta objavljeni na spletnih straneh Državnega zbora. Pritožbe kandidatov in predstavnikov list kandidatov na podlagi 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor niso bile vložene. Prosim predsednika Mandatno-volilne komisije gospoda Jožeta Tanka, da predstavi poročilo komisije. Gospod Tanko.
Lep pozdrav vsem! Mandatno-volilna komisija je na svoji prvi seji danes, 22. junija 2018, v skladu z določbami 7. člena Zakona o poslancih in prvega odstavka 13. člena Poslovnika Državnega zbora pregledala zapisnik Državne volilne komisije o ugotovitvi izida predčasnih volitev poslancev v Državni zbor Republike Slovenije, Potrdilo o izvolitvi poslank in poslancev Državnega zbora in vlogi kandidatov za poslance in predstavnika liste kandidatov z dne 18. junija 2018 in pa 19. junija 2018. Upoštevajoč navedeno je Mandatno-volilno komisija ugotovila, prvič, na predčasnih volitvah poslancev v Državni zbor 3. junija 2018 je na podlagi 90. člena Zakona o volitvah v Državni zbor pripadlo kandidatom skupaj 46 mandatov in je bilo na podlagi 91. člena Zakona o volitvah v Državni zbor izvoljenih 46 kandidatov in kandidatk. Preostalih 42 mandatov je bilo razdeljeno na ravni države po določbah 92. in 93. člena Zakona o volitvah v Državni zbor. Po en kandidat je bil izvoljen za poslanca predstavnika madžarske narodne skupnosti in za poslanca italijanske narodne skupnosti. Drugič, potrdila o izvolitvi je Mandatno-volilni komisiji predložilo 90 izvoljenih kandidatov in kandidatk. Tertji, Mandatno-volilna komisija je prejela dve vlogi kandidatov za poslance in predstavnika liste kandidatov, ki jo je presodila iz vidika določb 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor. Prejeta je bila vloga Jožefa Jarha kot kandidata za poslanca z dne 18. junija ter vloga Franca Žnidaršiča kot predstavnika liste kandidatov lista Združena levica, Demokratična stranka dela in Sloga ter Rastka Plohla, Janka Vebra, Vilija Kovačiča, Jožefa Jarha in Gašperja Ferjana kot kandidatov za poslance z dne 19. junija 2018. Vloženi vlogi sta bili z vidika 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor pravočasni. Glede vloge Jožefa Jarha je Mandatno-volilna komisija ugotovila, prvič, da ne vsebuje bistvenih sestavin, ki so za pritožbo predpisane v drugem odstavku 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor. In drugič, da v vlogi izpodbijani akt ni akt volilne komisije, ki lahko vpliva na potrditev poslanskih mandatov, zoper katerega je v skladu s prvim odstavkom 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor omogoča pritožba na Državni zbor. Glede vloge šestih pritožnikov mag. Franca Žnidaršiča, Rastka Plohla, Janka Vebra, Vilija Kovačiča, Jožefa Jarha in Gašperja Ferjana je Mandatno-volilna komisija ugotovila, da je sorodna vlogi Jožefa Arha, ker prav tako, prvič, ne vsebuje bistvenih sestavin, ki so predpisane za pritožbo v drugem odstavku 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor, in ne vsebuje pritožbenih razlogov, saj pritožniki ne zatrjujejo konkretnih kršitev, ki bi povzročile nezakonitost volilnih izidov. Iz te vloge izhaja, da so za pritožnike sporni trije zakoni, in sicer Zakon o volitvah v Državni zbor, Zakon o Radioteleviziji Slovenija in Zakon o volilni in referendumski kampanji, ki jih izpodbija pred Ustavnim sodiščem, sodno varstvo pa uveljavlja tudi pred Vrhovnim sodiščem. Iz vloge izhaja, da pritožniki želijo začasno zadržati prvo sejo Državnega zbora in da želijo presojo o skladnosti predčasnih volitev, ki so bila 3. 6. 2018, z ustavo in Mednarodno-pravnimi akti. V postopku po 109. členu Zakona o volitvah v Državni zbor gre za uveljavljanje konkretnega in neabstraktnega pravnega varstva in v tem postopku se lahko izpodbijajo nepravilnosti iz volilnega postopka in nepravilnosti pri ugotavljanju volilnih izidov, ki vplivajo ali bi bistveno vplivale na izid izvolitev. To so lahko odločitve volilnih komisij ali kršitve v volilnem postopku, ki lahko vplivajo na potrditev mandatov. Zatrjevanj takšnih konkretnih nepravilnosti, zaradi katerih ne bi bilo mogoče priznati ugotovljenega volilnega izida, pa vlogi Jožefa Jarha in šestih pritožnikov ne vsebujeta. Mandatno-volilna komisija je glede na vsebino obeh vlog in zahtevka v obeh vloga ugotovila, da vlogi Jožefa Jarha ter šestih pritožnikov ni mogoče šteti kot pritožbi po 109. členu Zakona o volitvah v Državni zbor. In glede na navedeno je Mandatno-volilna komisija sprejela na naslednja sklepa: »Vloga Jožefa Jarha se ne obravnava, ker ni pritožba po 109. členu Zakona o volitvah v Državni zbor. Vloga mag. Franca Žnidaršiča, Rastka Plohla, Janka Vebra, Vilija Kovačiča, Jožefa Jarha in Gašperja Ferjana se ne obravnava, ker ni pritožba po 109. členu Zakona o volitvah v Državni zbor.« Pritožba posameznega kandidata in predstavnika liste kandidatov na podlagi 109. člena Zakona o volitvah v Državni zbor do prve seje Mandatno-volilne komisije ni bila vložena. Na podlagi navedenega je Mandatno-volilna komisija ugotovila, da nobeden od 90 poslanskih mandatov ni sporen. Mandatno-volilna komisija za to predlaga Državnemu zboru, da na podlagi tretjega odstavka 82. člena Ustave, 7. člena Zakona o poslancih in 13. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: »Potrdijo se mandati vsem poslankam in poslancem Državnega zbora, izvoljenim na predčasnih volitvah 3. 6. 2018, po seznamu izvoljenih kandidatk za poslanke in kandidatov za poslance, ki je sestavni del poročila Mandatno-volilne komisije«. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Prehajamo na razpravo o poročilu Mandatno-volilne komisije. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, prijavila pa se je samo Poslanka skupina Levica, dr. Matej T. Vatovec. In, prosim, omejimo se na pet minut razprave.
Najlepša hvala predsedujoči, drage poslanke in poslanci lep dober dan! To priložnost, torej potrditev mandatov poslank in poslancev, sem sprva želel izkoristiti, glede na to da gre deloma za formalnost, deloma za protokol in deloma za svečanost, zato, da podam kratek opomnik oziroma naše videnje, zakaj pravzaprav smo poslanke in poslanci tu v Državnem zboru in tudi kaj je naša naloga. Ključno sporočilo, ki sem ga želel predati, je, da je treba prekiniti s politiko kupčkanja in s politiko delitve plena. Da je treba interese ljudi postaviti pred interese kapitala in predvsem morda v tej situaciji pred kadrovske in druge apetite, ki jih imajo politične stranke. Da je treba delovati, skratka, za blaginjo vseh in ne le peščice. A, žal, je, še preden so bili naši mandati uradno potrjeni, torej zdaj, zmagala ta stara politika nenačelnega pragmatizma. In tudi novi obrazi so ponovno pokazali, da ne prenašajo sprememb politike. Levica na tem mestu sporoča – in bo to tudi naprej s svojimi dejanji dokazovala –, da je drugačna politika mogoča in da je drugačna politika predvsem ali pa v prvi vrsti stvar odločitev. Stanje v slovenski družbi je namreč posledica odločitev političnega establishmenta in ničesar drugega. Več kot četrt milijona revnih, čedalje večje razlike med prebivalci in prebivalkami Slovenije in tudi postopna razgradnja vseh javnih storitev, začenši z alarmantnimi razmerami v zdravstvu, so enostavno, in tega se moramo zavedati, rezultat političnih odločitev. V tem mandatu bi se lahko in upam, da se bomo odločili prekiniti s politiko, ki vedno znova najde izgovor, kako in zakaj se nečesa ne da narediti. Prekiniti s politiko, ki izgovor za stanje, ki ga je sama v preteklosti povzročila, vedno išče drugje, pri različnih stricih. Prekiniti s politiko predvolilnih obljub in začeti na drugi strani s politiko dejanj, ki bodo na koncu prinesla koristi predvsem prebivalkam in prebivalcem te države. Prvi koraki take politike bi morali biti vsem jasni, dvigniti je treba minimalno plačo, da bi lahko prav vsak od svojega dela dostojno preživel. Dvigniti je treba socialne pomoči in ljudi potegniti iz revščine. In seveda dvigniti pokojnine, da nekdo po 40 letih dela ne bi na koncu pristal ravno v revščini. Vse, ki pravijo, da ni sredstev za takšne politike, je treba spomniti samo na eno stvar – na nesmotrno zapravljanje več kot milijarde evrov za orožje. Ta sredstva bi bila bistveno bolj koristna, če bi bila preusmerjena v zdravstvo, okolje in razvoj nasploh. Naslednji koraki bodo seveda težji, a nič manj nujni. Neoliberalni kapitalizem ne deluje, ne bo trajalo dolgo in bo ponovno v krizi. Zato je treba spremeniti sistem in začeti graditi demokratični in ekološki socializem. Poslanke in poslance, ki vam bomo zdaj potrdili mandate, pozivam, da ne verjamete tistim, ki nas že več kot 25 let prepričujejo, kako se tega in onega enostavno ne da. Levica sporoča, da so spremembe mogoče, niso le mogoče, ampak pravzaprav nujne, in mislim, da današnje dogajanje kaže na to, da to še kako drži. Hvala.
Hvala, dr. Vatovec, za vaše pripombe. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prijavila sta se dva poslanca, prvi Felice Žiža poslanec italijanske narodne skupnosti, pripravi naj se tudi gospod Ferenc Horváth. Prosim, gospod Žiža.
Spoštovani gospod predsedujoči, hvala za besedo. Dober dan in lep pozdrav vsem prisotnim! Buon giorno e un cordiale saluto a tutti i presenti! Najprej želim čestitati vsem poslankam in poslancem za izvolitev v Državni zbor in za potrditev mandatov. Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti se bo trudila in usmerjala svoje delo v dobrobit naše države ter vseh državljank in državljanov Republike Slovenije. Predvsem želim promovirati in zagotavljati uresničevanje položaja in posebnih pravic avtohtone italijanske in madžarske narodne skupnosti ter doseganje zastavljenih ciljev, ki jih bo mogoče doseči samo z vašim razumevanjem in sodelovanjem. Odločili smo se, da bomo v Državnem zboru, v vseh organih Državnega zbora in ministrstvih komunicirali v slovenskem jeziku zaradi bolj učinkovitega sporazumevanja in sodelovanja. Zato se vam že vnaprej zahvaljujem in obenem želim vsem dobro in uspešno delo v Državnem zboru. Permettetemi di congratularmi con tutti i nuovo eletti deputati alla Camera di stato del parlamento sloveno. Nonché per la conferma di tutti mandati. Il gruppo parlamentare della Comunitŕ nazionale italiana e ungherese orienterŕ tutte le sue energie e lavorerŕ per il bene comune del nostro stato in particolare per salvaguardare e promuovere tutti i diritti e gli interessi dei cittadini della Repubblica Slovena. In particolare desideriamo tutelare, promuovere, valorizzare e realizzare tutti quelli che sono i diritti acquisiti delle Comunitŕ nazionale italiana e ungherese autoctone e raggiungere gli obiettivi prefissati, cosa che sarŕ possibile solo con la vostra comprensione e collaborazione. Abbiamo deciso che nelle nostre attivitŕ presso la Camera di stato ed in tutti i suoi organismi di lavoro nonché presso i ministeri competenti comunicheremo e dialogheremo in lingua slovena al fine di ottimizzare la comprensione e migliorando in tal modo anche la nostra collaborazione. Per questo vi voglio giŕ anticipamene ringraziare e augurare un buon e proficuo lavoro presso la Camera di stato del nostro parlamento. Hvala vsem.
Hvala, gospod Žiža. Poslanec madžarske narodne skupnosti gospod Ferenc Horváth je naslednji govornik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanke in poslanci, dragi dame in gospodje! Dovolite mi, da vas najprej pozdravim v madžarskem jeziku. Tisztelt Elnöklő, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt hölgyeim és uraim! A parlament mai alakuló ülése gyakorlatilag egybeesik az államiság ünnepével. Az ezt megelőző népszavazáson a muravidéki magyarok is az önálló Szlovénia megalakulását támogattuk, saját hazánként tekintünk rá. A szlovén törvényhozás a magyar és az olasz őshonos kisebbséget az alkotmányban és a törvényekben különjogokkal ruházta fel. A Szlovéniában élő magyarok azzal a megtisztelő feladatot bízták rám, hogy jogainkat képviseljem a szlovén parlamentben. Hogy miként kívánom ezt megtenni? Mindenképpen felelőségteljesen, nyitott és őszinte párbeszéddel, a kölcsönös elfogadás jegyében, a magyarság, de egyben a teljes térség helyzetének javítása érdekében. Mert ott a Muravidéken gyakran úgy érezzük, hogy a fővárosban nem mindig fordítanak kellő figyelmet az ország egyik legelmaradottabb térségére. A magyar közösség jogi helyzete ugyan rendezett, de a törvények megvalósítása terén még sok tennivalónk maradt. Én azt szeretném, hogy ez az országgyűlés ezt a kérdést külön érzékenységgel tárgyalja majd, kormánytól és ellenzéktől függetlenül. Meggyőződésem szerint a kisebbségi jogok kérdésköre ugyanis meghaladja a pártpolitikai vitákat. Szlovénia eddigi kisebbségpolitikájára jogosan lehet büszke, ezért azt kívánom, hogy ebben a mandátumban ezen a téren közösen további előrelépéseket tegyünk. Jómagam nyitott vagyok mindenféle együttműködésre. Szeretnék hidat alkotni a magyarok és a szlovének, a Muravidék és a Rábavidék, s nem utolsósorban Szlovénia és Magyarország között. Egy hidat, amely összeköt. Mert egyben biztos vagyok: lehet, hogy különbözőek vagyunk, néhány kérdésben másképp gondolkodunk, de minket magyarokat és szlovéneket sokkal több minden összeköt, mintsem elválaszt, csak még nem ismerjük kellőképpen egymást. A két ország, a két kormány közötti jó együttműködés pedig különösen pozitív hatással lehet az őshonos muravidéki magyar és rábavidéki szlovén közösség megmaradására és megerősödésére. Spoštovani, dovolite mi, da vas vse skupaj pozdravim in čestitam za izvolitev. Današnji datum ustanovne seje skoraj sovpada z dnevom državnosti. Na referendumu, ko smo se odločali o ustanovitvi nove države, smo se tudi mi, pomurski Madžari, izrekli za ustanovitev samostojne Slovenije. Nanjo gledamo kot na svojo domovino, kjer imata avtohtoni madžarska in italijanska skupnost posebne pravice, zapisane tako v ustavi kakor tudi v mnogih zakonih, med drugim tudi uporabo našega maternega jezika, zato me veseli, da sem vas danes lahko pozdravil v madžarskem jeziku. Na volitvah me je doletela čast, da so mi pripadniki madžarske skupnosti izkazali zaupanje, da zastopam z ustavo in z zakoni priznane pravice v Državnem zboru. Kako želim to početi? Odgovorno, z odprtostjo in odkritim dialogom v duhu medsebojnega spoštovanja za dobrobit madžarske skupnosti in tudi celotne regije. V Pomurju imamo namreč še vedno velikokrat občutek, da se mu kot eni izmed gospodarsko najmanj razvitih regij v našem glavnem mestu ne posveča vedno dovolj pozornosti. Formalnopravno je status madžarske skupnosti v Sloveniji sicer urejen, na izvedbeni ravni pa je treba še veliko postoriti, zato si želim, da ta državni zbor to vprašanje obravnava z veliko mero razumevanja ne glede na bodočo koalicijo in opozicijo. Po mojem prepričanju to vprašanje namreč presega strankarske okvire. Slovenija je lahko upravičeno ponosna na svojo politiko do manjšin, zato si želim, da v našem mandatu na tem področju naredimo nadaljnje korake v pravo smer. Sam sem odprt za sodelovanje, želim biti povezovalni člen, neke vrste most med Madžari in Slovenci, med Pomurjem in Porabjem ter ne nazadnje med Slovenijo in Madžarsko. V nekaterih pogledih smo sicer različni, imamo o nekaterih vprašanjih drugačna stališča, vendar sem prepričan, da imamo Madžari in Slovenci veliko več skupnega kot pa tistega, kar nas razdvaja, le bolje bi se morali spoznati. Dobro sodelovanje med obema državama, med obema vladama pa lahko ima še posebej pozitiven učinek za obstoj in okrepitev avtohtone narodne skupnosti tako v Pomurju kakor tudi v Porabju. Želim vam vse dobro in uspešno delo. Hvala lepa.
Hvala, gospod Horváth. Zdaj pa naslavljam vprašanje predsedniku Mandatno-volilne komisije, gospodu Tanku. Ali želite v imenu predlagatelja še kaj dodati, komentirati? Prosim, gospod Tanko. Ne. Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija je ugotovila, da nobeden od 90 poslanskih mandatov ni sporen, zato predlagam Državnemu zboru, da na podlagi tretjega odstavka 82. člena Ustave, 7. člena Zakona o poslancih in 13. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep. Sklep se glasi: Potrdijo se mandati vsem poslankam in poslancem Državnega zbora, izvoljenim na predčasnih volitvah 3. 6. 2018, po seznamu izvoljenih kandidatk za poslanke in kandidatov za poslance, ki je sestavni del poročila Mandatno-volilne komisije. Pripravimo se na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 90 poslank in poslancev, za je glasovalo 90, proti nihče. [[Za je glasovalo 90.]] [[Proti 90.]] Ugotavljam, da je potrjenih vseh 90 mandatov poslank in poslancev. Zdaj smo zares poslanci. Izvoljenim poslankam in poslancem čestitam in vam želim veliko uspeha pri delu. S tem zaključujem 2. točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA VOLITVE PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA. Prosim kvalificirane predlagatelje, da do 14.55 predložite predlog kandidature za predsednika Državnega zbora. S tem prekinjam 3. točko dnevnega reda in prvo sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri, ko vas bom obvestil o vloženih kandidaturah. Hvala za posluh. (Seja je bila prekinjena ob 14.25 in se je nadaljevala ob 15. uri.)
Mislim, da lahko začnemo z nadaljevanjem prekinjene 1. seje zbora. Prehajamo na obravnavo prekinjene 3. točke dnevnega reda, to je na volitve predsednika Državnega zbora. V roku za vlaganje kandidatur za izvolitev predsednika Državnega zbora je predlog predložila skupina 50 poslank in poslancev s prvopodpisanim Marjanom Šarcem, ki za predsednika Državnega zbora predlaga mag. Mateja Tonina. Želi predstavnik predlagatelja predloga kandidature Marjan Šarec dodatno obrazložiti predlog? Prosim, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Najprej čestitke vsem za izvolitev. Ne bom dolg. Pred vami je predlog za predsednika Državnega zbora, ki je usklajen. Sam sem prvopodpisani pod ta predlog, podpisale pa so se še stranke LMŠ, naša stranka, potem SMC, SD, Desus, Stranka Alenke Bratušek in Nova Slovenija. Gre za to, da želimo že na prvi seji pokazati, da ni treba situacije zapletati, da se da s skupnimi močmi izvoliti človeka, ki bo vodil ta državni zbor, dogovorjeni pa smo, da bo ta kandidatura oziroma da bo, tudi če bo predsednik Državnega zbora potrjen, to začasno predsedovanje, dokler se ne oblikuje koalicija. Lahko rečem, da so to že obrisi bodoče koalicije, kakršno si želimo, to pa je sredinska koalicija, razvojna koalicija, obrnjena v prihodnost, ne v preteklost. Mislim, da je mag. Matej Tonin predstavnik nove generacije politikov, da ima ta pogled naprej, in zato smo tudi spodaj podpisani, 50 poslank in poslancev, prepričani, da je ta kompromisni predlog, ki je skupni predlog naših strank, dober predlog v tem trenutku in da je prav, da se ga podpre. Hvala lepa.
Najlepša hvala za to obrazložitev. Zdaj pridejo na vrsto predstavniki poslanskih skupin. Kot prvi govorec bo predstavnik Poslanske skupine Levica gospod Luka Mesec. Pripravi naj se Jožef Horvat.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči, in lep pozdrav vsem! Imenovanje predsednika Državnega zbora je v slovenski politični praksi test, ki pokaže barvo prihodnje vlade. Če imenovanje Mateja Tonina na mesto predsednika Državnega zbora berem kot test, razberemo naslednje. V Levici smo se dosledno držali tistega, kar smo obljubili pred volitvami, naš interes so politične spremembe, ne pa lov na funkcije ali osebna korist. Naš namen je doseči resen in trajen dvig plač in pokojnin, odpraviti prekarnost, ustaviti razprodajo državnih podjetij, zagotoviti sredstva za zdravstvo, znanost in kulturo, končno urediti stanovanjsko politiko te države ter postaviti okolje in zdravje ljudi pred interese kapitala. To so razlogi, zakaj so nas ljudje podprli, in tega smo se držali tudi ob pogovorih o imenovanju predsednika Državnega zbora. Ničesar nismo zahtevali zase, nismo niti predlagali, kaj šele zahtevali, da bi sredina v zameno za našo podporo ustoličila koga od naših poslancev. Nasprotno, lastnemu prestižu smo se odrekli in izrecno dali podporo kandidatu sredine ter bili pripravljeni na kompromis. Kljub temu nas je danes dopoldan pričakala novica, da se je združena sredina, se pravi Lista Marjana Šarca, Stranka modernega centra, Socialni demokrati, Desus in Stranka Alenke Bratušek, dogovorila z desnico, NSi, in za predsednika Državnega zbora predlagala Mateja Tonina. To pušča vtis, da so, prvič, v sredini prevladali osebni interesi, zaradi katerih ni bilo mogoče zagotoviti 46 glasov za kandidata sredine, ki ga je podpirala tudi Levica, in drugič, da je bilo preštevanje na sredini zgolj dimna zavesa za tihi dogovor z desnico. Tako imamo danes namesto sredinskega kandidata s podporo Levice pred sabo kandidata desnice, ki zagovarja amerikanizacijo zdravstva in še hitrejšo razprodajo državnega premoženja, ki bi enako kot v letih od 2004 do 2008 med konjunkturo zopet znižala davke, da bomo krizo spet pričakali s prazno blagajno, ki pod vprašaj postavlja pravico do splava, ki zagovarja preživete neoliberalne koncepte evropske periferije, kamor nas bo taka politika tudi postavila. Do tod nismo prišli po naključju, sem so nas pripeljali osebni interesi in kupčkanje z desnico. Oboje je zelo slaba popotnica za imenovanje naslednje vlade. Iz navedenih razlogov v Levici Mateja Tonina ne bomo podprli kot kandidata za predsednika Državnega zbora, naša vrata pa ostajajo odprta za sredino, če se ta odloči postaviti osebne interese na stran in začeti delati za blaginjo vseh, ne le peščice.
Hvala, gospod Mesec. Gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija – krščanski demokrati, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Drage kolegice poslanke, dragi kolegi poslanci, gospe in gospodje! Starogrški filozof Platon je pred več kot 3 stoletji pred našim štetjem zapisal pomenljivo misel: »Človek se ne rodi samo zase, temveč tudi za domovino.« Naša slovenska domovina pa niso le polja, gore in morje, ki jih simbolično zaobjema slovenski grb, naša slovenska domovina je tudi naš skupni duhovni prostor. Upam, da so letošnji devetošolci skozi vzgojno-izobraževalni proces že ponotranjili svojo slovensko domovino. Z današnjim dnem začenja svoje delo VIII. sklic Državnega zbora. Kolegice in kolegi, najbrž smo od dneva volitev do danes tudi vsi mi ponotranjili vso odgovornost našega poslanstva in si odgovorili na vprašanje, zakaj so nas ljudje z demokratičnimi in svobodnimi volitvami poslali v ta hram demokracije, da namesto njih in za njih, za ljudi, sprejemamo najboljše rešitve. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije se vsem državljankam in državljanom, ki ste 3. junija prišli na volišča, iskreno zahvaljujem. Vam, dragi kolegice in kolegi, pa iskreno čestitam, da ste danes s potrditvijo mandatov uradno postali poslanka in poslanec Državnega zbora. Volivci so nam povedali, v kakšni državi bi radi živeli. Mi v Novi Sloveniji smo takole razumeli sporočilo volivcev. Želimo živeti v normalni evropski državi Sloveniji, v kateri volivci nagradijo uspešne vlade in kaznujejo neuspešne tako, da se oblast menja. Ne želimo ostati tvorba, kjer na oblasti ostajajo eni in isti, resda v venomer novih oblačilih. Želimo takšno državo, ki je obrnjena k zvezdam prihodnosti. Ne želimo države, ki se ne more posloviti od zvezde preteklosti. Želimo živeti v državi, ki bo usmerjena v Evropo in svet. Ne maramo države, ki bo zagledana v svoje lastne drobnjakarske zdrahe in ji pogled ne bo segel preko hribov nekdanje balkanske države. Želimo takšno parlamentarno demokracijo, v kateri bodo politične stranke zastopale interese državljanov in bo človek, državljan Republike Slovenije temeljna skrb politike. Želimo državo, kjer stranke niso izpostave globokega ozadja. Želimo državo, ki jo politika vodi iz ospredja. Gospe in gospodje, v Sloveniji večina državljanov pošteno plačuje dovolj visoke davke, da ima pravico zahtevati od države, da zagotavlja kvalitetne storitve na področju varnosti, poštenega sojenja, dostopnega zdravstva, šolstva in socialnega varstva, da vzdržuje javno komunalno infrastrukturo, da skrbi za okolje in prostor ter kakovostno opravlja vse tiste naloge, za katere je sodobna evropska država sploh ustanovljena. Naši ljudje od prihodnje vlade pričakujejo samo to, da bo omogočila tako okolje, v katerem bodo državljanom na voljo kakovostne, učinkovite in cenovno dostopne javne storitve. Pričakujejo, da prihodnja vlada ne bo več v vlogi zastopnika te ali one interesne skupine, ki izvaja storitve, plačane z davkoplačevalskim denarjem. Pričakujejo, da jo bo zanimala kakovost življenja v Sloveniji, in to vsakega posameznika in vseh državljanov skupaj. Naši državljani pričakujejo, da bo država podjetnikom dejansko omogočila svobodno gospodarsko pobudo, skladno z načelom: Za dobro delo dobro plačilo vsem, ki se v tej državi pošteno trudijo z lastnim delom in pametjo. Sistem mora biti tak, da meritokratsko nagrajuje sposobne in prizadevne, ne pa pripadnih. Od prihodnje vlade državljani pričakujejo, da bo Slovenijo zadržala v polju evropsko-atlantskega demokratičnega, vrednostnega in gospodarskega okolja in se odpovedala spogledovanju z avtoritarnimi rešitvami. Mag. Matej Tonin, predsednik Nove Slovenije – krščanskih demokratov, tokrat kandidat za predsednika Državnega zbora, ki, kot sami pravi, si bo funkcijo sam časovno omejil v korist stabilne kakršnekoli koalicije in vlade, daje upanje za evropsko Slovenijo, kakršno si ljudje želijo in zaslužijo. Kolega Matej je v to hišo prišel pred 10 leti, trikrat je bil izvoljen za poslanca, prvič leta 2011. Doma in v tujini v okviru EU in zveze Nato si je nabral dovolj izkušenj z delom za skupno dobro, z občutkom za sočloveka pa je že dokazal, da bo kos funkciji prvega med enakimi v Državnem zboru. Mateja Tonina naša poslanska skupina, Nova Slovenija, podpira. Na ta način bo danes omogočeno konstituiranje Državnega zbora, kar pa nikakor ne pomeni vstopa Nove Slovenije v kakršnokoli koalicijo. Popolnoma zaupamo Mateju Toninu, da bo delal tisto, kar govori, torej povezoval Slovenijo. Naj sklenem z mislijo francoskega pisatelja Victorja Hugoja: »Prišel bo dan, ko se bodo vsi narodi naše celine, ne da bi se morali odpovedati svojim enkratnim posebnostim in veličastni edinstvenosti, zlili v višjo entiteto in skovali bratstvo evropskih narodov. Prišel bo dan, ko bodo polja krešočih se idej edina bojna polja. Prišel bo dan, ko bodo namesto krogel in bomb odločali volilni glasovi.« Ta dan je v veliki meri že uresničen. Ne dopustimo, kolegice in kolegi, da se pridobljeno izgubi, ampak storimo vse, da se še bolj približamo temu idealu. Hvala lepa.
Hvala, gospod Horvat. Naslednji govorec je Marko Bandelli. Pripravi naj se gospod Franc Jurša.
Spoštovani! Dovolite mi, da vas najprej vse, poslanke, poslanci, lepo pozdravim in čestitam ob izvolitvi ter zaželim uspešno nadaljnje delo. Za razliko od govora prejšnjega kolega, poslanca iz Levice, sem osebno prepričan, da so prav novi obrazi, neobremenjeni obrazi tisti, ki lahko doprinesejo nov veter v ta državnozborska jadra. Naj prevladuje modrost pri odločitvah in ne individualizem in enostranski interesi. Prav zaradi tega smo se v Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek odločili za podporo začasnega predsednika Državnega zbora, kandidata mag. Mateja Tonina, na predlog Marjana Šarca, kar nam bo omogočilo čim hitrejše konstruktivno delo v dobro države in državljanov. Kajti med tem časom, ko se mi pogovarjamo, kam in s kom, problemi v zdravstvu, problemi mladih in problemi upokojencev ostajajo. Naša naloga in dolžnost pa je, da se jih čim prej lotimo in jih rešimo. Veliko dela nas čaka. Hvala lepa.
Hvala, gospod Bandelli. Demokratična stranka upokojencev Slovenije, gospod Jurša. Pripravi naj se Slovenska nacionalna stranka, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, vsi prav lepo pozdravljeni! Naj na samem začetku izkoristim to priložnost in vam vsem skupaj za dobljeni mandat v Državnem zboru Republike Slovenije iskreno čestitam. Želim si, da bi s svojim dobrim delom ljudem povrnili zaupanje v politiko in predvsem v nas parlamentarce. Naj ta hiša spet postane hiša modrosti, argumentov in sodelovanja, ne pa izključevanja, merjenja mišic in nastopaštva. Danes smo pred prvo skupno preizkušnjo, ki je izrednega pomena za razvoj naše družbe, zato moramo vsi stopiti korak nazaj, pozabiti na strankarske interese in na prvo mesto postaviti interese Republike Slovenije. V Desusu si sicer najbolj želimo levosredinske vlade, saj želimo na prvo mesto postaviti človeka ter njegove socialne in druge pravice, a ker smo državotvorna in tudi odgovorna stranka, lahko pristanemo tudi na sredinsko vlado, saj je država pred mnogo izzivi, zato rabimo vlado, ki bo stabilna. Izkušnje nas učijo, da večina, ki izvoli predsednika državnega zbora, kasneje sestavi tudi vlado, zato vsem želimo veliko modrosti, ko boste oddali svoj glas. Naj bo vaš glas glas razuma, presezimo razlike in zagotovimo povezavo med ljudmi oziroma povezavo kot mostovi. V stranki Desus bomo podprli mag. Mateja Tonina za predsednika Državnega zbora. Pričakujemo pa tudi, da bo čim prej prišlo do oblikovanja koalicije sredinske vlade, zato je prav, da pozabimo na prestiž, izvolimo prvega med enakimi, ki bo hkrati garant, da pridemo do sredinske vlade. Državljani so se poigrali z nami, saj je parlament tako razdrobljen kot že dolgo ne, a na nek način so nam dali vedeti, da je naša družba pluralna, da smo različni in da moramo sodelovati. Levosredinski politični pol je sicer na teh volitvah na koncu koncev zmagal, a ljudje so nam jasno povedali, da si želijo preseganja razlik, odprte družbe ter sodelovanja, in ljudi ne smemo razočarati. Spoštovani Matej Tonin, danes imaš našo podporo.
Hvala, gospod Jurša. Poslanec Slovenske nacionalne stranke, gospod Zmago Jelinčič. Prosim, da se pripravi poslanec Socialnih demokratov, gospod Matjaž Han.
Predsedujoči, ne bom rekel hvala za besedo, kajti niste mi dali nobene besede oziroma zaobljube, zato tako, kot lepo slovenskemu jeziku pritiče, se bom le zahvalil, da smem govoriti. Vesel sem, da sem znova med vami v tem prostoru, čeprav to veselje ne veje z obrazov vseh tu prisotnih. Tudi izven te dvorane, bi lahko rekel, jih je kar nekaj, ki jim je vstop Slovenske nacionalne stranke v Državni zbor zagrenil življenje, ampak tako pač je. Zahvalil bi se najprej prav vsem volivcem, ki so glasovali za Slovensko nacionalno stranko, čeprav te volivce nekateri vplivni demokrati iz tako imenovane levice deklarirajo, kot da so to ljudje z obrobja, z nižjimi stopnjami izobrazbe in da gre za zafrustrirane ljudi. Seveda je to žalitev in naj je volivci ne pozabijo, tako imenovani levi demokrati pa naj se zavedajo, da je takih ljudi v Sloveniji vsaj 35 tisoč oziroma vsaj preko 250 tisoč. S svojimi in vašimi idejami bomo seveda nadaljevali pot, po kateri naj bi Slovenija krenila. Moramo narediti nekaj za državljane, nekaj za državo, predvsem pa ne delati toliko za svoje žepe, delati raznih gnilih kompromisov, zato da se najdejo stolčki, da se najdejo finančna sredstva, da se dela cela vrsta neumnosti, kot se jih je delalo v zadnjih sedmih letih. Pred sedmimi leti je bila Slovenska nacionalna stranka vest tega parlamenta, po našem odhodu te vesti ni bilo več, zato tudi grozljiva zadolženost, zato lažnivi podatki o dobrem stanju naše države in še cela vrsta neumnosti, ki jih poslušamo iz glavnih medijev seveda v rokah določenih ljudi. V tej želji, da bomo vztrajali, pa zato omenim neposrečen spodrsljaj gospoda predsednika v odstopu, gospoda Cerarja, da bi na hitro tožil Hrvaško z davkoplačevalskim denarjem, medtem ko slovenske bolnišnice pokajo po šivih, da pacienti čakajo in čakajo in čakajo in bodo še čakali, je neurejeno na področju pravosodja, na področju varnosti naše države, ki je strahotno ogrožena, in laže se, da nismo ogroženi, laže se, da smo krasni, da se imamo fino, da je vse v redu. Lepo bi bilo, če bi se kdo sprehodil po Prekmurju, če bi se kdo sprehodil po Beli krajini in po tistih koncih, ki trpijo zaradi vsega tega dobrega, kar nam je dosedanja vlada pripravila. Tudi, ko sem rekel o zdravstvu, izgleda, da je bilo govorjenje o zdravstvu zgolj predvolilno obljubljanje in nič več, več je bilo marsikomu za zaslužkarstvo, za volivce pa je bilo le priložnostno dobro govoriti o nečem, za kar so nekateri že takrat vedeli, da ne bodo izvršili. Tukaj danes poslušam nekatere, ki že po tihem delajo kupčije na osnovi dane podpore gospodu Toninu. V zvezi s tem moram povedati, da ga bo Slovenska nacionalna stranka podprla, podprli ga bomo zaradi tega, ker sodimo, da je dober, da zna narediti in da bo znal narediti. Na smeh mi pa gre, ko poslušam, da Levica pravzaprav že pogojuje in sporoča, kako namerava glasovati ob predlogu za sestavo vlade, in ko poslušam kolege poslance, ki govorijo o sredinski vladi. Mislim, da mora Slovenijo voditi dobra vlada, patriotska vlada in vlada, ki ji je nekaj za državo in državljane. Hvala lepa.
Hvala, gospod Jelinčič Plemeniti. Socialni demokrati, gospod Han. Pripravi naj se Stranka modernega centra, gospod Igor Zorčič.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke, poslanci! Naj vam iskreno vsem skupaj čestitam in se nadejam dobrega sodelovanja. Prav je, da nova sestava Državnega zbora, vsi izvoljeni poslanke in poslanci pokažemo in dokažemo, da je odgovornost do naših državljank in državljanov prva in največja zaveza, ki smo jo dolžni spoštovati na vsakem koraku današnjega dne in tudi v nadaljevanju ne glede na to, gospe in gospodje, iz katere stranke prihajamo, kaj so naša stališča. Dolžni smo ravnati odgovorno, se pogovarjati predvsem spoštljivo, delati tako, da so vedno pred očmi interesi ljudi, njihove stiske, njihovi problemi in predvsem iskanje rešitev za te probleme. Vse to, kar smo na koncu koncev pred volitvami obljubljali našim volivkam in volivcem. Če je že pogovor na prvi vtis tisti, ki nas hote ali nehote pomembno zaznamuje, si želim in pričakujem, da bomo danes pokazali, da smo sposobni zrelosti, predvsem pa, da smo sposobni odgovornosti. Odločitev o izvolitvi novega predsednika Državnega zbora Socialni demokrati vidimo kot prvi preizkus te zrelosti in odgovornosti. Po dnevih videnega, pogovarjanja, dogovarjanja, žal tudi licitacije z imeni, nas veseli, da se je potrebna večina poslank in poslancev poenotila v nameri, da za predsednika Državnega zbora danes izvoli poslanca Nove Slovenije – krščanskih demokratov, mag. Mateja Tonina. S tem je pokazana, gospe in gospodje, odgovornost, predvsem pa odločenost, da v prihajajočih dneh v ospredje postavimo vprašanja, ki bremenijo naše ljudi: čakalne vrste v zdravstvu, pokojnine, ukrepi za spodbujanje gospodarstva in lahko bi še našteval eno uro. Prepričan sem, da je vsem tukaj nam, ne glede iz katere stranke prihajamo, ne glede na to, ali smo že sedeli v teh klopeh ali pa smo danes prvič, jasna ena osnovna politična abeceda. Ta pravi, da brez izvolitve predsednika Državnega zbora vsebinski pogovori zelo zelo težko stečejo. Vsebinski pogovori, predvsem tisti, ki bodo na nek način odgovarjali na odgovore za težave ljudi. In ti bodo težki. Letošnje volitve so razdelile Državni zbor, da bodo pogovori med nami še težji, vendar če smo odgovorni, verjamem, da jih bomo zmožni rešiti. Socialni demokrati smo prepričani, da je današnji dan, kljub temu da morda še včeraj ni kazalo tako, prinesel to rešitev, da poslanci in poslanke Liste Marjana Šarca, Socialnih demokratov, Stranke modernega centra, Nove Slovenije – krščanskih demokratov, Stranke Alenke Bratušek in Desusa damo na mizo kandidata gospoda Tonina za predsednika Državnega zbora. S tem smo presekali ta kadrovski vozel in to ni nič več. Zdaj so pa koraki, ki jih je treba storiti naprej. Na tej poti bo potrebnih veliko kompromisov, na tej težki poti bo veliko izzivov, ampak verjamem, da z dobrimi vsebinskimi pogovori lahko naredimo to Slovenijo lepšo in normalno. Za Socialne demokrate je pomembna vsebina, vsebina in še enkrat vsebina. In Matej, glasove od Socialnih demokratov danes imaš, in verjamem, da se bomo lahko v naslednjih dneh pogovarjali o vsebini in za to smo vsi odgovorni. Hvala lepa.
Gospod Zorčič.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Najprej čestitke za izvolitev v Državni zbor. Danes se poslavljamo od mandata 2014–2018, v katerem je Slovenija po dolgih letih gospodarske krize stopila na pot med najhitreje rastoča gospodarstva Evropske unije. Prehajamo iz obdobja, v katerem se je bistveno zmanjšala brezposelnost, tudi brezposelnost mladih, odpravljati so se začele omejitve po zloglasnem zakonu za uravnoteženje javnih financ in ne nazadnje v tem obdobju se je tudi stabiliziral politični prostor. Ne glede na pozitivne trende zniževanja revščine, gospodarske rasti in družbenega napredka, posledice in omejitve gospodarske krize niso dokončno odpravljene, prav tako pa v mednarodnem prostoru nastajajo vedno nove in nove okoliščine, ki državnemu zboru in prihodnji vladi napovedujejo veliko odgovornega dela. V Stranki modernega centra si bomo prizadevali za koalicijo in za vlado, ki bo delovala v duhu socialno-liberalnih vrednot in ki bo zagotovila nadaljevanje pozitivnih trendov na vseh družbenih področjih, da bodo vsi državljanke in državljani živeli dostojno življenje v sodobni državi, razvojnih priložnosti za vsakogar, v državi družbene pravičnosti in osebne svobode. Rezultat volitev, ko v Državnem zboru državljane predstavlja več strank kot v prejšnjem sklicu, nobene od strank ne odvezuje truda in odgovornosti za povezovanje in iskanje skupnega jezika z drugimi strankami. Več strank v Državnem zboru ne sme predstavljati več izgovorov, temveč kvečjemu večjo odgovornost vsake od njih. Če bomo danes izvolili mag. Mateja Tonina za skupnega kandidata oziroma kot predlog šestih strank, potem kaže, da so najmanj te stranke že našle skupni jezik in da se je vzpostavilo nekakšno zaupanje, minimalno zaupanje, ki je potrebno, da te stranke začnejo nadaljnja dogovarjanja in poskus poenotenja lastnih programov. V Stranki modernega centra bomo mag. Tonina podprli za funkcijo začasnega predsednika Državnega zbora. Ocenjujemo, da je na podlagi svojega preteklega dela, znanja, izkušenj in ne nazadnje tudi odnosa do poslancev v preteklem mandatu, tudi do vseh ostalih zaposlenih v Državnem zboru primeren za to funkcijo. Hvala lepa.
Hvala, gospod Zorčič. Sedaj pa dajem besedo poslankam in poslancem. Originalno je bila kar velika številka. Ostalo vas je samo 7, ki bi še radi razpravljali. Kot prva razpravljavka bo gospa Ljudmila Novak, pripravi naj se gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Vsem nam tudi iskrene čestitke za izvolitev in za zaupanje, ki so nam ga izrekli naši sodržavljani. Ker so nam izrekli to zaupanje z namenom, da naredimo nekaj dobrega za državljane in za državo, poskušamo biti vsi skupaj sedaj tudi konstruktivni. V tem duhu razumem tudi kandidaturo našega predsednika Nove Slovenije – krščanskih demokratov mag. Mateja Tonina za predsednika Državnega zbora. Kar ne morem verjeti, čeprav začasno, da se je ponudila ta priložnost glede na vse razprave v prejšnjem sklicu, ko smo poslušali razno razne kritike, pripombe in tako naprej, da smo tokrat tako zelo skoraj enotni. Vsekakor pa mislim, da je mag. Matej Tonin sposoben opravljati to funkcijo, ne glede na to ali začasno ali stalno. Ima dolgoletne izkušnje poslanca. Ima politiko tako rekoč v krvi, je šolan politik, če tako rečem. Kot vodja poslanske skupine si je nabral tudi mnogo izkušenj, kako deluje ta državni zbor. S tega vidika zagotovo lahko dobro opravlja to funkcijo. Tudi Nova Slovenija je in bo konstruktivna, ne glede na to kakšna bo prihodnja koalicija, leva, levosredinska, desnosredinska, desna ali kakršnakoli bo. Tudi do sedaj smo vedno podpirali dobre predloge in vse tisto, kar je bilo dobro za državljane. Danes, ko bom glasovala za mag. Mateja Tonina za začasnega predsednika Državnega zbora, pa hkrati ne bom glasovala že za novo koalicijo, kot je bilo rečeno. Potem bi namreč prekoračila svoja pooblastila, kajti o koaliciji v Novi Sloveniji odločajo organi stranke. Si pa seveda želim, da bi bila koalicija takšna, da bi izpolnjevala tudi naš program. Mislim, da ima Nova Slovenija dober program, mnogi pravijo, da je najboljši, in vemo, kaj je treba v Sloveniji narediti. Če pa pomislim na to, kako je delovala zadnja koalicija, potem sem skeptična, da lahko iste stranke v novem mandatu delujejo povsem drugače. Pa še več strank bi bilo v tej koaliciji. Seveda pa državljani od nas pričakujejo, da imamo rešitve in da delamo tisto, kar Slovenija potrebuje. Kot sem dejala, podpora mag. Mateju Toninu še ni avtomatično podpora tudi novi koaliciji. Si pa želim, da bi bila ta koalicija učinkovita. Predvsem pa menim, da mora biti koalicijski sporazum ali pogodba ali kakorkoli se temu reče pregledna, jasna, učinkovita in potem tudi izvršena. In ne da že leto ali dve pred novimi volitvami slišimo prepire med strankami, da več ne vemo kdo je koalicija, kdo je za kaj odgovoren, kdo pa ne, ker mislim, da to od nas pričakujejo državljani, da v čim večji meri izpolnimo tisto, kar Slovenija potrebuje. To obdobje, ko smo se znašli v neki pat poziciji, kako bomo speljali to sejo danes do konca, kdo bo postal predsednik novega parlamenta, bomo na ta način rešili in s tem omogočili nadaljnje delo Državnega zbora, pa tudi, upam da, sestavljanje vlade. Za državo je vsekakor dobro, da jo imamo čim prej, da bo odgovorna, učinkovita in da bo delala za državljane in državo.
Hvala, gospa Novak. Zmago Jelinčič Plemeniti se je umaknil. Besedo ima Jernej Vrtovec.
Spoštovani kolegice in kolegi, en lep dober dan in iskrene čestitke vsem za izvolitev! Moja želja je, da bi Državni zbor v tem mandatu deloval konstruktivno, povezovalno, da bi bili sposobni včasih preseči kakšno razliko več v dobrobit državljank in državljanov. Ne nazadnje ne delamo zase, za svojo stranko, za svojo politično skupino, ampak za dobro ljudi. In ne delamo to, kar je všečno, ampak to, kar je prav. Ko so se zgodile volitve 3. junija in na podlagi rezultatov volitev smo kaj hitro ocenili, da je država s tem državnim zborom, s to izvolitvijo padla lahko v določeno politično situacijo, politično zagato, gordijski vozel, so zapisali mediji, in da je treba nekaj narediti. Ne moremo si namreč privoščiti mrtvega teka glede na politično situacijo ne le v Sloveniji, ampak tudi na mednarodnem prizorišču. Namreč okoliščine so takšne, da politični mrtvi tek za Slovenijo nikakor ne pride v poštev. V tej luči smo v Novi Sloveniji, kar je dobro za državljane in državo, naredili to, da predlagamo predsednika mag. Mateja Tonina za predsednika Državnega zbora. To dobro za Slovenijo. Ob vseh političnih kolobocijah od volitev naprej smo torej v Novi Sloveniji sprejeli odgovornost in razbili ta gordijski vozel, to politično blokado, ki se je zgodila. Matej Tonin ima vse kvalitete in sposobnosti, da je lahko dober predsednik Državnega zbora. Je dialoški, pozna ustroj, delo Državnega zbora, pozna tudi postopke, je človek, ki je sposoben preseganja razlik in upošteva različna mnenja. In kar je še najbolj pomembno, ta odločitev, da mag. Matej Tonin danes postane predsednik Državnega zbora, je zlasti en velik signal, da je Državni zbor včasih sposoben narediti korak preko levo, preko desno in preko prestižnih političnih igric. Tako da jaz sem te odločitve zelo vesel. Kar se pa tiče nadaljnjih postopkov, da pridemo v doglednem času seveda, to je dobro za državo, do nove koalicije, pa v povezavi s tem Nova Slovenija sledeče. Imamo zelo dober gospodarski program. Tako so ga ocenili tudi gospodarstveniki. Zaradi tega bo Nova Slovenija nadaljevala s pogajanji, kajti prav je, da smo zapriseženi dialogu. Moramo se pogovarjati in iskati rešitve. To delajo odgovorne politične skupine. Še naprej bomo zagovarjali nižje davke, da lahko ljudem damo višje plače, da uredimo zdravstvo, red v zdravstvu in da bo ta država pravična domovina za vse državljanke in državljane. Osebno bom z veseljem podprl mag. Mateja Tonina, predsednika Nove Slovenije, za predsednika Državnega zbora, ker je to dobro za to državo. Najlepša hvala.
Najlepša hvala za vaš komentar. Gospa Iva Dimic in prosim, če se pripravi gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Mislim, da v zadnjih šestih letih, odkar smo krščanski demokrati v Državnem zboru, vnašamo v slovenski prostor tudi mogoče nekoliko drugačno politiko. Mi govorimo o politiki, o spoštovanju človekovega življenja od spočetja do naravne smrti. Mislim, da ste tisti, ki ste imeli možnost zadnja leta nas spremljati na naših dejanjih, v naših prizadevanjih to resno namernost spoznali. Zato kot kolegica poslanka mag. Mateja Tonina mislim, da se ji on tudi pridobil vaše zaupanje in vašo podporo v Državnem zboru. Sama si želim, da bi resnično lahko delali za tisto, za kar smo postavljeni, v dobrobit ljudi, v dobrobit bolnikov, v dobrobit upokojenih, starostnikov. Mi imamo pred sabo dolgotrajno oskrbo, ki jo bo treba v tem mandatu rešiti, štiri leta smo jo čakali. Ko se oziram po svojih poslanskih kolegicah, nekaj jih je ostalo, opažam, da je v tem sklicu Državnega zbora nekoliko manj žensk, kar pomeni, da politika mogoče še vedno ni primerna za ženske oziroma še za mlajše ženske. Zato si želim, in tudi moja pričakovanja so tukaj do mojega poslanskega kolega Matej Tonina velika, da bo vendarle Državni zbor tista organizacija, prva v državi, ki bo omogočala nam ženskam in materam, da bomo lahko usklajevale družinsko in poklicno življenje.
Hvala, gospod Horvat.
Še enkrat hvala, gospod predsedujoči. Dragi kolegice in kolegi, še enkrat se oglašam s tega mesta. Tisti, ki smo bili zraven pri osamosvajanju Republike Slovenije, ne sicer v tej hiši, morda kot mobiliziranci v teritorialni obrambi, smo v tej dneh, saj nihče nam najbrž tega ne zameri, nekoliko evforični. Smo tik pred največjim državnim praznikom, dnevom državnosti, rojstnim dnevom naše države in nekako avtomatično razmišljamo, kaj vse se je v teh letih od 25. junija 1991 do danes zgodilo. Morda je prav, da prav ta konstitutivna seja pade v to praznično obdobje. To je praznično obdobje. Jaz sem sicer nekoliko žalosten, ko gledam po nekaterih lokalnih skupnostih, ki, hvala Bogu, da organizirajo občinske proslave ob državnem prazniku, nekatere jih menda sploh ne, ampak da pa tam, kjer pa so, pa je včasih tudi udeležba zelo klavrna, kot da ne znamo več ceniti te svoje države. Ko razmišljamo, kaj se je v tem času naredilo – veliko se je naredilo, veliko. Postali smo članica Evropske unije, postali smo članica zveze NATO, veliko smo dosegli, veliko problemov pa smo gotovo tudi spregledali. Vsak od politikov lahko reče mea culpa, naša krivda. Ampak danes je spet neka priložnost, ko lahko eden drugega motiviramo in tudi dajemo obljubo našim volivcem in se predvsem zavedamo, kaj pravzaprav to pomeni, da so nam ljudje zaupali svoj glas in nam omogočili, da nas 90 danes tu sedi. Ne sedi, da dela, da sprejema rešitve za dobro te države, celotne države, gospe in gospodje, ne samo osrednje Slovenije. Današnja seja gotovo ni namenjena inventuri. Gotovo pa lahko rečemo, kako želimo naprej. Ampak res je, kot je kolega Han povedal, danes smo pravzaprav presekali oziroma bomo, najbrž bomo presekali nek kadrovski vozel, preprečili bomo, da bi ta državni zbor ne bil konstituiran oziroma da bi bil paraliziran. Imeli bomo torej konstituirano zakonodajno vejo oblasti, Državni zbor, če bomo, seveda, izvolili predsednika Državnega zbora. Od tu naprej pa se pravzaprav začnejo vsebinska pogajanja. Tukaj so na potezi šefi strank, predvsem tistih strank, ki so dobile največjo podporo volivcev. Sam bi si želel, glede na izkušnje iz preteklih koalicij, ampak to je samo moja želja, da bi nova koalicijska pogodba res bila pogodba in da bi bila zelo natančno napisana, kot vozni red. So države, so koalicije v Evropski uniji, ki imajo takšno pogodbo. Zakaj zelo natančno? Zato da potem znotraj koalicije ni več nekega manevrskega prostora za izigravanje. Rajši vidim, da so pogajanja kakšen mesec daljša, da bo res potem tista pogodba pogodba z veliko začetnico. Moja podpora kolegu Mateju Toninu je že bila povedana, ga podpiram za začasnega predsednika Državnega zbora. Kot rečeno, od tu naprej se pogajamo o vsebinah. Še ni nobene koalicije z današnjo izvolitvijo. Kot je bilo že rečeno s strani kolegice Ljudmile in tako je verjetno tudi pri drugih strankah, za vstop ali tudi izstop iz koalicije odločajo, vsaj v Novi Sloveniji, organi stranke, in sicer svet stranke, ki je najvišji organ med dvema kongresoma. Vsem vam drage kolegice in kolegi želim res eno uspešno delo, strpnost, sodelovanje in predvsem veliko kulture v parlamentarnem dialogu. Hvala lepa.
Najlepša hvala. Naslednji govorec je dr. Matej T. Vatovec, ki se mu moram opravičiti, ker prej sem ga najavil kot »ti«. To je pa v angleščini in se mu opravičujem. Nisem hotel nobenega disrespecta. Prosim, izvolite.
Nič hudega predsedujoči, sprejmem opravičilo. Lep pozdrav vsem še enkrat. Uvodoma, prvič, institut začasnega predsednika Državnega zbora ne obstaja. Danes bomo volili predsednika Državnega zbora in dejstvo je, da je običajno to bil prvi pokazatelj tega, kakšen bo obris prihajajoče koalicije. Tako da tega dejstva ne gre zanemariti. Zaradi tega tudi ne moremo pristati na teorijo, da je sedaj presekan kakršenkoli vozel in bo potem nastopil čas za vsebino. Ampak ravno obratno, ta vozel se je verjetno ravnokar zategnil. Kot smo že povedali v stališču, je Levica že pred volitvami in takoj po njih vstopila v to povolilno obdobje na tak način, da smo zagovarjali to, da si želimo političnih sprememb, da se želimo z morebitnimi akterji pogovarjati o vsebini, in to vse skupaj postaviti pred kakršenkoli lov na funkcije oziroma politično kupčkanje. To so bili tudi naši jasni signali tistim, s katerimi smo se pogovarjali in pri tem tudi vztrajamo. Ampak današnji razplet, ki smo mu danes priča, je rezultat ravno nasprotnega. To, kar se danes dogaja oziroma kar se je v teh urah zgodilo, je posledica tega, da se ravno zaradi osebnih interesov oziroma želja posameznih članov različnih strank oziroma predstavnikov različnih strank ni uspelo zagotoviti 46 glasov, ki bi utegnili, tudi s podporo Levice potrditi nekega kandidata, ki bi lahko zastopal to sredino tudi v praksi. To je bila verjetno tudi pretveza za to, da se je istočasno peljal nekakšen kompromis, ki smo mu sedaj priča, torej kompromis z desnico. Mislim, da se moramo še enkrat dotakniti, kaj bo institut predsednika Državnega zbora v inkarnaciji kolega mag. Tonina pravzaprav predstavljal v teh naslednjih mesecih ali pa tudi dlje. Predstavljal bo težnje, in to smo poslušali tudi v hvalospevu njegovih strankarskih kolegov, po privatizaciji zdravstva, predstavljal bo zahteve po razprodaji tistega, kar je še ostalo državnega premoženja, postavljal bo zahteve po nižanju davkov, torej temu, da bomo verjetno proti koncu mandata oziroma takrat, ko bo nastopila morebitna nova kriza, prišli v to krizo s prazno državno blagajno. In tisto, čemur se ne moremo izogniti, je tudi to, da postavlja zelo velik vprašaj, in tudi to je bilo slišati z več strani razpravljavcev NSi, en velik vprašaj nad ustavno zagotovljeno pravico do splava. To je nekaj, kar bi se leta 2018 ne smelo zgoditi, in definitivno nekaj, kar bi bila točka, ki bi bila eden od ključnih razlogov za to, da se odreče podpora takšnemu kandidatu za eno najbolj prestižnih funkcij v tej državi. To so podlage, ki kažejo na to, kakšna bo pravzaprav prihodnja koalicija. Jaz mislim, da je to več kot jasno. In to je koalicija, se bojim, naj ostane to bojazen, ki bo pristajala še naprej na surovo neoliberalno politiko, ki je v prvi vrsti seveda ne skrbi za državljanke in državljane, kljub temu kaj smo slišali v stališčih in v razpravah. Ampak naj ne bo to popolnoma defitistična pozicija, naj to ne bo razumljeno, kot da se meče kakršnokoli puško v koruzo. V Levici bomo vztrajali, da bodo življenja ljudi spremenjena na boljše. Še enkrat poudarjamo, če si bo ta sredina, kot se imenuje, premislila, če je pripravljena postaviti dejansko vsebino pred politično kadrovanje, pred politično kupčkanje, smo še vedno pripravljeni na pogovore. Ampak dejanske pogovore, tako da se začnemo pogovarjati.
Hvala, dr. Vatovec. S tem smo prišli do konca liste razpravljavcev. Ali želi zaključno besedo še predstavnik predlagatelja predloga kandidature gospod Marjan Šarec. Ne. Hvala. Torej smo zaključili ta del seje. Prehajamo na glasovanje. V skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o izvolitvi predsednika Državnega zbora odloča zbor s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajnoglasovanje komisija, ki jo sestavi predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsedujočega. Začasni vodje poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za članice in člana komisije, ki vodi glasovanje. To so: Franc Breznik Slovenska demokratska stranka, Andreja Zabret, Lista Marjana Šarca, Predrag Baković, Socialni demokrati, in Janja Sluga, Stranka modernega centra. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi moja desna roka, namestnica generalne sekretarke Jerneja Bergoč. Ali kdo temu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 85, proti nihče. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija o predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek in mi damo potem naprej. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda »za« ali beseda »proti«. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave Republike Slovenije bo predsednik izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah na moji desni. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki je v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 16.10, deset minut čez štiri, in bo trajalo do 16.25 plus možnih pet minut, če bo kje kakšen zastoj ali pa kakšno kihanje. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslanca, ki mi bosta pomagala pri glasovanju, da se zopet takoj zberete v sobi 217. Prekinjam 3. točko dnevnega reda in prvo sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali od 16.45. Hvala. (Seja je bila prekinjena 15.55 in se je nadaljevala ob 16.45.)
Nadaljujemo s prekinjeno sejo zaradi volitev predsednika Državnega zbora. Tukaj imam zapisnik komisije o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev mag. Mateja Tonina za predsednika Državnega zbora. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora 22. junija 2018. Razdeljeno je bilo 90 volilnih listkov, glasovnic po domače. Oddanih je bilo 90, neveljavna je bila samo 1, kar je dobro. Veljavnih je bilo 89, za je glasovalo 80 poslancev in 9 jih je glasovalo proti. Na podlagi izida glasovanja je bil mag. Matej Tonin z večino glasov vseh poslancev izvoljen za predsednika Državnega zbora. Čestitam, gospod Tonin. [[aplavz]] Na tej točki se jaz poslavljam s tega stola. / aplavz/ Vabim novoizvoljenega predsednika Državnega zbora, da pride in vodi sejo. S tem zaključujem 3. točko dnevnega reda. Hvala za pomoč in potrpljenje, ki ste ga imeli z menoj, in se vidimo kmalu, na delu. Hvala.
Drage poslanke, dragi poslanci, resnično izjemna hvala. Podpora je izjemna, za kar sem vam hvaležen. Zavedam se odgovornosti, ki ste mi jo s tem naložili. Naredil bom vse, da vašo današnjo podporo tudi uresničim. Kot predsednik Državnega zbora prvi med enakimi bom skrbel, da bo vsak glas slišan. Moja odgovornost je, da nihče izmed vas ne bo zapostavljen. Iskreno se zahvaljujem današnjemu predsedujočemu, ki je svoje delo opravil izjemno. Iskrene čestitke tudi vsem poslankam in poslancem za izvolitev. Naša zaveza mora biti, da bomo delovali v dobro naših ljudi in domovine. Vsi skupaj smo predstavniki ljudstva, zato smo se dolžni pogovarjati, predvsem pa sodelovati v dobro Slovenije. Iskanje razlik navadno vodi v težave, iskanje skupnih točk pa do rešitev. Današnjo izvolitev za predsednika Državnega zbora razumem kot prvi korak k stabilizaciji slovenskega političnega prostora. Z mojo izvolitvijo tako rešujemo situacijo, ko bi parlament lahko ostal brez predsednika. Kljub izjemno razdeljenemu parlamentu je današnje sporočilo vendarle slovenski javnosti pozitivno. Ko gre zares, se je slovenska politika sposobna dogovoriti in najti rešitev in to celo rešitev, ki presega klasično blokovsko delitev, kar je zagotovo izjemno. To je dober obed za prihodnje izzive, ki jih je veliko in ki nas čakajo. Storil bom vse, da čim hitreje uspešno dokončamo vse postopke, ki so potrebni za konstituiranje Državnega zbora in oblikovanje njegovih delovnih teles. Pri tem bi rad še posebej izpostavil potrebo po čim prejšnjem oblikovanju Odbora za zunanjo politiko, pred katerim so pomembne odločitve. Prav tako se zavedam, da Slovenija čim prej potrebuje razvojno vlado. Kot predsednik Državnega zbora bom za to storil vse, kar je v moji moči in v okviru mojih pristojnosti, da takšno vlado dobimo hitro. Pred Slovenijo so namreč pomembni izzivi. Družba se stara, mladi odhajajo v tujino in že danes nam ponekod primanjkuje delovne sile. Zdravstvo je v slabem stanju, ljudje žal ne morejo priti do zdravljenja v primernem času. Tudi mednarodne razmere niso rožnate. Evropska unija se sooča z zahtevnimi varnostnimi vprašanji v bližnji in daljni soseščini. Vse pogostejše so tudi razlike in neskladja med stališči posameznih držav članic. Kažejo se tudi znaki ohlajanja evropskega gospodarstva, na kar se moramo kot država pravočasno pripraviti. Če želimo te izzive uspešno premagati, mora Slovenija zadihati z obema pljučnima kriloma, z levim in z desnim. Ob koncu naj dodam še, da moja današnja izvolitev ne bo ovira prihodnji koaliciji. Danes namreč še ne vemo, kakšna bo koalicija. Ko pa bo nova koalicija znana in oblikovana tudi nova vlada, sem se z mesta predsednika Državnega zbora pripravljen umakniti. Vsem želim, da bi svoje poslanstvo čim bolje opravili in da bi Sloveniji in Slovencem zagotovili prihodnost, na katero bomo vsi ponosni. Bog živi Slovenijo! /aplavz/ Poslanke in poslanci, preostane mi le še, da zaključim prvo sejo Državnega zbora. Obveščam vas, da bomo čez 5 minut najprej v dvorani, nato pa še na stopnišču opravili skupinsko fotografiranje. Poslanke in poslance, ki trenutno niso v dvorani, lepo vabim, da se nam pridružijo. Po skupinskem fotografiranju pa poslanke in poslance vabim na sprejem v preddverje velike dvorane. Iskrena hvala za vse za danes. Pokazali smo, da znamo stopiti skupaj in da znamo narediti konkretne korake za boljšo prihodnost. Vsem poslankam in poslancem pa želim tudi lep praznični vikend. Srečno! Seja je bila končana 22. junija 2018 ob 16.53.