Доброго ранку, колеги! Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Час починати роботу, будь ласка. Через одну хвилину я оголошу реєстрацію, прошу займати місця. Колеги, готові проводити реєстрацію? Шановні колеги, прошу записатись, зареєструватись в залі для роботи Верховної Ради України. Прошу включити запис на реєстрацію, будь ласка. Зареєстровано в залі 358 депутатів. І ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги народні депутати! Сьогодні зранку у нас відбулась зустріч з Головою Національної ради Швейцарської Конфедерації Крістою Марквальдер. Я отримав від швейцарського колеги запевнення, що Швейцарія і надалі буде неухильно підтримувати територіальну цілісність України і засуджує російську окупацію українських земель. Делегація парламенту Швейцарії на чолі з пані Крістою знаходиться тут, у сесійній залі Верховної Ради. Наголошу, це перший візит голови Національної ради в Україну. Давайте привітаємо наших колег, привітаємо голову Національної ради. Будь ласка. [[Оплески]] Також я хочу повідомити, що сьогодні день народження в двох народних депутатів України. Давайте привітаємо Якова Яковича Безбаха з днем народження і Вадима Валерійовича Кривенка з днем народження. Вітаю, колеги. Нагадаю, сьогодні, як ми і узгоджували на Погоджувальній раді, у нас два тематичних блоки, які є ключовими. Це є блок дерегуляції і децентралізації. Також сьогодні в нас стоїть питання, до якого ми не дійшли і не змогли його завершити в попередній сесії, це звільнення суддів. І, колеги, я дуже розраховую на нашу плідну активну роботу сьогодні. Перед початком засідання я хочу зачитати оголошення, яке є, щоб вже депутатів правильно представляли під час засідання. Отже, оголошення. Згідно з повною заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про входження народного депутата України Богдана Руслана Дмитровича до складу депутатської фракції "Батьківщина". Привітаємо нашого колегу. [[Оплески]] І, шановні колеги, прошу перейти до першого питання порядку денного. Ми відразу починаємо з питань, які подав уряд, необхідних задля дерегуляції. І першим у нас стоїть сьогодні проект Закону 4194. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними-особами підприємцями. Шановні колеги, є пропозиція, щоб ми розглянули даний законопроект за скороченою процедурою. Я просив би всіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Будь ласка, колеги, я ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту Закону 4194 за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[10:09:04]] За-138 Колеги, я бачу не всі встигли. Колеги, ще раз вам зазначу: 5 законів по дерегуляції, 7 – по децентралізації. Якщо ми зараз увійдемо у повне читання, я з великою повагою відношуся до того, щоб ми обговорювали у повному читанні, але я боюся, що ми всі завдання, які перед нами стоять, не виконаємо. І багато з депутатів, які наголошували на необхідності того чи іншого законопроекту, будуть потім докоряти, що ми не змогли до нього дійти. Тому я все-таки ще раз попрошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Я ще раз поставлю пропозицію скорочена процедура на голосування. Якщо не буде голосів, перейдемо до розгляду за повною процедурою. Будь ласка, прошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги, готові голосувати? Готові. Отже, я ще раз ставлю пропозицію розгляду за скороченою процедурою проекту закону 4194. Колеги, прошу взяти участь в голосуванні. Скорочена процедура. Прошу підтримати, колеги, прошу голосувати, будь ласка. [[10:11:11]] За-158 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Голуба Владислава Володимировича.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги! Я маю честь представити законопроект наш з Оленою Сотник 5194 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними особами і підприємствами. Хотілось також би зазначити, що зазначений законопроект був повністю погоджений з Міністерством економічного розвитку та торгівлі, за що я вам, дійсно, дякую, і була проведена неймовірна робота з усією реформаторською командою, яка там є зараз. Також хотілось би зазначити, що в 2014 році вже була перша спроба врегулювати це питання, коли внесли зміни до Господарського кодексу і до Цивільного кодексу, де використання печаток юридичними особами та фізичними особами і підприємствами стало на добровільній основі. Але водночас поза межами правового регулювання залишилися наступні питання: яким є юридичне значення відбитку печатки та наслідки непроставлення відбитку печатки, яким чином суб’єкти господарювання можуть, або ж повинні дізнатися про те, чи обов’язковим використання печатки є їх контрагентом і яким є режим використання печатки поза межами цивільно-правових відносин. Більш того, існують ряд діючих законів, де використання й печатки досі є обов’язковими. Зокрема, це Закон України "Про видавничу справу", Закон України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі і громадського харчування" і ряд інших законопроектів. Відтак, метою проекту закону є вдосконалення державного регулювання використання печаток у господарській діяльності і задля досягнення вказаної мети проектом закону впроваджуються наступні положення, зокрема, із законодавство виключається вимога про обов’язкове використання печаток, незалежно від їх наявності у суб’єктів господарювання. Виключається можливість визнання документу, угоди або правочину недійсним, неукладеним, невчиненим у зв’язку з відсутністю відбитку печатки. Виключається необхідність використання.
Будь ласка, 30 секунд.
Дякую, Андрій Володимирович. Виключається необхідність використання печаток у взаємовідносинах суб’єктів господарювання з державними органами та органами місцевого самоврядування, а також встановлюється адміністративна відповідальність за вимагання державними органами або органами місцевого самоврядування наявності відбитку печатки на офіційному документі. Шановні колеги! Я би просив вас підтримати зазначений законопроект за основу, а також в порядку частини другої статті 115 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" проголосувати за скорочений розгляд і підготовку до другого читання.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюк Віктор Валерійович. Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги народні депутати! Дуже важливий законопроект, чому? Тому що він дозволяє прибрати ілюзію, ілюзію того, що печатка створює певний захист для підприємця або дає підтвердження автентичності підпису чи самого документу. На сьогоднішній день це формальність, яка реально не працює і ця формальність збереглася переважно в недуже розвинених країнах світу, насправді їх можна порахувати на пальцях однієї долоні. Сьогодні печатка використовується в Ефіопії, Чаді на окремих документах, Білорусії, Папуа-Новій Гвінеї, Таїланді, Індії, решта країн цього рудименту позбулися. Шановні колеги! Цим законопроектом пропонується остаточно скасувати використання печатки як обов’язкової вимоги, тому що сьогодні немає контролю за виготовленням печаток, за їх перевіркою. Немає ніяких дієвих інструментів, які б дозволяли цьому механізму працювати. Підпис є тим, що можна перевірити, підпис є тим, що можна піддати графологічній експертизі, і насправді так працюють у всьому світі. Тому, по суті, цим законопроектом ми прибираємо ті зайві формальності, які не створюють жодного захисту для підприємця, але несуть для суспільства ілюзію, створюють ілюзію надійності там, де цієї надійності немає. Тому я хочу наголосити, що цим законопроектом пропонується виключити вимоги про обов’язкове використання печаток в тих законах. де вони ще залишилися, адже базовий закон, як наголосив пан Голуб, ми вже дійсно відмінили, виключити можливість визнання документу недійсним у зв’язку з відсутністю печатки, встановити адміністративну відповідальність за вимагання такої печатки на документі. Я хочу наголосити, що Головне науково-експертне управління пропонує законопроект доопрацювати. Антико.
Будь ласка, одну хвилину.
Антикорупційний комітет надав позитивний висновок на цей законопроект. Профільний Комітет з питань промислової політики та підприємництва вважає цю законодавчу ініціативу необхідною, корисною, така, яка забирає зайві регуляторні бар’єри для підприємців і спрощує юридичні аспекти ведення бізнесу. Таким чином, ми пропонуємо прийняти цей законопроект в першому читанні за основу. Шановні колеги, прошу підтримати.
Дуже вам дякую. Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". До слова запрошується Сотник Олена Сергіївна. Будь ласка.
Дуже дякую. Дякую за слово. Шановні колеги! Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Я є співавтором цього закону, і маю честь надати, можливо, додаткові аргументи, зокрема, відреагувати на деякі зауваження науково-експертного управління, яке говорить, що відміна печаток фактично може призвести до того, що не буде доказів в достовірності документів. Я хочу спростувати цей аргумент, насправді, шановні друзі, Україна на сьогоднішній день, вона значним чином відстає від того темпу, який є у світі. Вже дуже давно на протязі багатьох років в інших країнах світу укладаються угоди, навіть люди не бачать один одного, вони робляться в електронній формі, це дозволяє поширювати господарську діяльність на континенти, робити це з різних часток світу і таким чином торгівля, господарська діяльність в різних країнах. Вона процвітає і розвивається. Україна на сьогоднішній день дуже відстає від тих форматів і форм укладання договорів і ведення господарської діяльності, яка є на сьогоднішній день в прогресивному світі. Ми відстаємо від інформаційного суспільства. Я вважаю за необхідне спростувати той факт, що відсутність печатки може якимись чином прогарантувати для наших підприємств, підприємців, що документ є достовірним, це неправда. Насправді, єдина можливість – це доброчесність і добропорядність вашого контрагента, вашого партнера. І наявність відбитку печатки жодним чином не гарантувала ніколи і не буде гарантувати в майбутньому, що зобов’язання будуть виконані. Це може гарантувати тільки репутація, це може гарантувати тільки досвід цього суб’єкта. Тому я дуже прошу підтримати наших підприємців, підтримати економічний сектор і сприяти тому, щоб ми все ж таки робили поступ в прогресивний світ і відмінили цей вже відживаючий елемент.
Прошу, 30 секунд завершити.
Дуже дякую. Я прошу підтримати цей законопроект. Фракція "Самопоміч" буде голосувати "за". Дякую.
Дякую. Запрошую до слова: народний депутат Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Фракція Радикальної партії підтримує підприємців, підтримує малий і середній бізнес. Саме тому голосували за зниження ЄСВ, за зниження навантаження на фонд заробітної плати, захищаємо спецрежим оподаткування для сільгоспвиробників, для малого і середнього бізнесу, так звану спрощену систему оподаткування. Але дерегуляція – це не значить бардак. А ви по дорозі до Європи забули про людину. Я хочу вам нагадати. Влітку сотні людей в місті Ізмаїлі травонулися гнилою шаурмою. Чому вони травонулися? Тому що їм цей непотріб продають всі, хто завгодно і невідомо за яких умов, потім люди страждають. І слава Богу, що там ніхто не помер. Попробуйте де-небудь за кордоном продати ковбасу, сир чи масло. Українське ні ковбасу, ні сир, ні масло не пускають за кордон, тому що, кажуть, не відповідає стандартам якості. Але ти точно знаєш, що чи в Відні, чи на будь-якій заправці ти що завгодно купиш і не отруїшся, тому що там надзвичайно суворий контроль і відповідальність. А у нас. Пожежникам перевіряти не можна, потім горять будинки і гинуть люди. Екологічній інспекції перевірять не можна – вирубали всю країну. Держспоживстандарт санстанцію ліквідували, потім люди тисячами травляться. І розказують, що це наша дорога до Європи. Ви попробуйте в Європі що-небудь без дозволу продать! Тому коли ми говоримо про демократію, про дерегуляцію, це не повинні бути синонімами слова "бардак" і "безвідповідальність", що неможливо найти крайнього, неможливо притягнути до відповідальності. Хочемо жити в нормальній країні – має бути сувора відповідальність, залізна дисципліна, залізний контроль і сувора відповідальність, коли страждають українські громадяни, а не травлять і ніхто ні за що не відповідає.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олександрі Кужель.
Олександра Кужель, "Батьківщина". Дуже прошу звернути увагу і коректно авторів доповідати, що ви не законом відміняєте впровадження обов’язкове печаток, а вносите зміни до законів, які уряд повинен згідно прийнятими нами два роки назад парламентом Закон про необов’язковість печаток внесення змін і приведення у відповідність інших законодавчих актів. 100 відсотків з вами згодна, що печатка не є запорукою правдоподібності документу і це і було такий момент, на якому заробляла міліція, даючи дозвіл, але ми знаємо, що зробити копію печатки можливо було спокійно. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Але ще раз ставлю наголос: вже два роки дозволяється працювати без печаток, це внесення змін до законопроектів. І у відповідь пану Ляшко. Пан Ляшко, проблема виключає. в тому, що наші всі уряди, як називаються реформаторські, роблять шаг вперед, а потім два шага назад. Вони створили дуже гарну інспекцію, яка називалась "Від лану до столу", де повинна була контролюватись та же їжа від моменту як її посадили і які хімікати, і як вони попали до столу. Але на сьогоднішній день її зруйнували, знову підпорядкували тим, які ніколи не покажуть якими ГМО вони нас травлять і знову повернулись до старого. І тому я вважаю, що ми як парламентська країна повинні спитатись цього уряду чому таким чином сьогодні не захищений споживач. І можу вам сказати – підприємцям не легше, вони прикриваються, що не можна проводити провірки, немає жодного випадку, коли звернувся орган до Кабміну і не отримав дозвіл, воно і.
Будь ласка, Курячий, "Блок Петра Порошенка". А, перепрошую, пані Кужель не завершила. Одну хвилину включіть.
Вони беруть хабарі, щоб не проводити перевірки і це гірко, я думаю, що разом з паном Галасюком ми зможемо це заслухати Кабмін і дати пропозиції уряду. Дякую.
Будь ласка, Курячий, "Блок Петра Порошенка", включіть мікрофон.
Шановний Андрій Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Ми з вами стали на курс дерегуляції і спрощення умов ведення бізнесу. Безумовно ми з этого шляху ніколи не зійдемо, адже це від нас очікує суспільство. Але, як кажуть, "благими намірами дорога в ад укладена". І саме тому я вважаю, що прийняття цього закону в цій редакції, от це відображає саме це народне прислів’я і цю народну мудрість. Адже дійсно давайте говорити про ризики, які несе сьогодні прийняття цього законопроекту. Не можна використовувати навіть печатку. Друзі, ми таким чином, ми шляхом прийняття цього закону відкриваємо шлях для шахраїв та злодіїв спекулювати і розграбовувати і підприємства, і тих же самих бізнесменів. Справа в тому, давайте задумаємося, а не робимо ми ведмежу послугу нашим бізнесменам, коли говоримо, що не можна вимагати проставлення печатки? Це другий такий аргумент, якого не можна не враховувати. І я хочу сказати авторам законопроекту: шановні колеги, розраховувати лише на доброчесність та добропорядність контрагентів по бізнесу, партнерів по бізнесу, це як мінімум наївно. Саме тому я вважаю, що прийняття цього закону – це ведмежа послуга нашим підприємствам, це не дерегуляція, це не спрощення, а це лише дає можливість для численних зловживань. Боком це нам всім буде відображатися. Я вважаю, давайте прислухаємось до думки Головного науково-експертного управління, повернемо цю ініціативу законодавчу на доопрацювання і припинимо на цьому дискусію. Дякую за увагу.
Дякую дуже вам. Я надам слово. Пане Голуб, я, напевне, вам завершальне слово дам, добре? Це буде правильним. Будь ласка, Віктор Пинзеник, потім – Соловей.
Шановний голово, шановні народні депутати! Чесно кажучи, я трошки здивований появою цього закону, бо я думав, що проблема печаток давно вже знята нами, що цей архаїчний рудимент старої тоталітарної системи нарешті віджив. Яку функцію виконує печатка, який захист вона гарантує? Хто з вас не знає, що завтра можна виготовити будь-яку печатку? Тому існування такого інструменту абсолютно не потрібне, не потрібні дозволи. Це маленький крок у спрощенні життя наших підприємців, але його треба прийняти. Я закликаю колег проголосувати за прийняття цього закону.
Будь ласка, пане Соловей. Включіть мікрофон.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, я, напевно, один із тих депутатів, який майже 100 законопроектів, які спрямовані для підтримки і розвитку малого і середнього бізнесу, підтримував. Але конкретно в даному питанні я погоджуюся з моїм колегою Курячим, що цей законопроект – це медвежа послуга для підприємців, оскільки збереження печаток якраз саме і дозволяло уникати рейдерських захоплень, дозволяло уникати протиправних речей. Ми, коли говоримо про Європу часто, то ми правильно говоримо, але ми забуваємо, що український менталітет, на жаль, дуже сильно відрізняється від європейського менталітету в тому числі і в частині ведення бізнесу. Якраз саме наявність печатки в багатьох випадках дозволяла визнавати договору протиправними чи такими, що не відповідають закону. І крім того, наявність печатки дозволяла уникнути рейдерських захоплень підприємств. Тому я звертаюся до авторів законопроекту, більш уважніше підійти і.
30 секунд, будь ласка, завершити.
І тому я звертаюсь до колег по парламенту все-таки більш уважно підійти до цього законопроекту, зважити всі аргументи його, відкласти прийняття його сьогодні, доопрацювати і повернутись пізніше. Дякую.
Шановні колеги! Зараз дам заключне слово автору Голубу Владиславу Володимировичу. Після його виступу відбудеться голосування. І тому прошу секретаріат Верховної Ради України запросити депутатів в зал. Прошу також голів фракцій запросити депутатів в зал. Через одну хвилину відбудеться голосування по даному законопроекту. А зараз прошу включити мікрофон Владиславу Володимировичу Голубу. Будь ласка.
Дякую щиро. Шановні колеги! Ще раз для чистоти аргументації я хотів би сказати про те, що в 14-му році було введено добровільне використання печатки. Але при цьому, при внесенні змін до Господарського кодексу та Цивільного кодексу, на жаль, не внесли зміни до інших законодавчих актів України, де обов’язковість печатки залишалася. Саме тому зазначеним законопроектом ми пропонуємо повністю скасувати використання печатки. Перший момент. Другий момент. Я хотів би сказати, що у всьому західному світі серед великого бізнесу є розуміння, що печатка є архаїчним поняттям. Ніде в світі практично більше печатка не використовується. Більш того, враховуючи сучасне ведення бізнесу, зараз обмінюються просто підписними листами договорів зовнішньоекономічної діяльності. Тому я всіх закликаю все ж таки йти шляхом, європейським шляхом для ведення бізнесу і для того, щоб ми нашим підприємствам полегшували ведення бізнесу.
Десять секунд, будь ласка. Включіть мікрофон завершити доповідь, будь ласка, 30 секунд.
Тому ще раз, колеги, якщо у когось є зауваження, нема питань. Давайте, вносьте зміни в порядку другого читання. Але, Андрій Володимирович, я вас закликаю поставити мою ініціативу в порядку частини другої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" і підготувати друге читання зазначеного законопроекту за скороченою процедурою. Дякую щиро.
Добре, дякую вам, Владислав Володимирович. Я поставлю цю пропозицію на голосування. Колеги, під час виступів завершилось обговорення. Була загальна концептуальна підтримка даної ініціативи. Я переконаний, що ці застереження, які звучали, цілковито можна скорегувати до другого читання. І я прошу усіх приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, заходіть, шановні колеги, готуємося до прийняття рішення. Колеги, готові до голосування? Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними–особами підприємцями (№ 4194) згідно пропозиції комітету за основу. Шановні колеги, хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:33:31]] За-235 Рішення прийнято. Вітаю. Я зараз поставлю пропозицію про скорочену підготовку до другого читання. Колеги, є прохання від авторів, щоб ми дали механізм. В цілому пропонує "Самопоміч"? То надто радикальний підхід чи прийнятний? Колеги, в цілому? Ні, є застереження. Є застереження, колеги, перепрошую, є застереження. Тому я ставлю на голосування пропозицію: скорочений розгляд до другого читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:34:25]] За-214 241 - "за", немає підтримки в залі цієї пропозиції. Але тим не менше, вітаю автора, вітаю профільний комітет, пане Віктор. І переходимо до наступного питання порядку денного, це є проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо окремих питань слідчих дій з метою забезпечення додаткових гарантій законності при їх проведенні (номер 3719). І прошу підтримати пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо, скорочена процедура, 3719. Будь ласка, голосуємо. [[10:35:14]] За-183 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Голуба Владислава Володимировича. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. На ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу щодо окремих питань слідчих дій з метою забезпечення додаткових гарантій законності при їх проведенні. Я хотів би подякувати перш за все всім співавторам зазначеного законопроекту, а також представникам ІТ-сектору на чолу з Янікою Мерило, які доклали шалених зусиль заради того, щоб ми, дійсно, змогли написати зазначений законопроект. Шановні колеги, незважаючи на внесені зміни до Кримінально-процесуального кодексу України, правоохоронними органами продовжується вилучення комп’ютерної техніки, серверів, носіїв інформації. І ми нещодавно всі з вами були свідками того, як відбувалися зазначені процесуальні дії в одній з великих українських компаній. Водночас в КПК досі відсутні норми, які б слугували запобіжником від зловживання слідчих та прокурорів під час проведення такої слідчої дії, як обшук. Як наслідок ми маємо 5 ключових проблем, які потребують негайного законодавчого регулювання, зокрема це: безпідставні обшуки; безпідставне вилучення електронних інформаційних систем та їх частин; невідповідність обсягу вилученого майна меті обшуку та потребам досудового розслідування; надмірне застосування спецзаходів при обшуках; недопущення адвокатів під час обшуку. Саме тому для забезпечення законності при проведенні окремих слідчих дій проектом законом пропонується: заборонити тимчасове вилучення електронних інформаційних системи, слідчі повинні будуть здійснювати копіювання інформації, а не вилучення техніки; дозволити застосування спецпідрозділів під час проведення обшуків у суб’єктів господарювання виключно на підставі ухвали слідчого судді та лише по тяжким та особливо тяжким злочинам; доступу адвоката до процесу обшуку на будь-якій стадії; обшук дозволятиметься лише як виняткова слідча дія, коли неможливо отримати інформацію в інший спосіб; а також запровадження у клопотанні обов’язкової аргументації необхідності обшуку та детального опису предметів і осіб, яких планується відшукати. Шановні колеги, я просив би вас.
Будь ласка, дайте завершити, 30 секунд.
Шановні колеги, я думаю, що ми всі з вами погодимося, що ті дій, які відбуваються зараз в ІТ-секторі, і дії правоохоронних органів, зокрема щодо представників цієї галузі, несуть достатньо загрозливий характер для розвитку цього напрямку сектору економіки. І дуже багато людей шукають інші юрисдикції, як розвивати бізнес в ІТ-галузі. Тому я вас всіх закликаю підтримати наших колег, які платять податки в Україні, підтримують українську економіку і прийняти цей закон в першому читанні, і підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Щиро дякую.
Дякуємо. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Андрію Кожем’якіну. Будь ласка, мікрофон.
Шановний головуючий, шановні колеги! Дійсно, я хотів би привернути весь зал уважно послухати ці зміни, які сьогодні пропонуються до Кримінально-процесуального кодексу тому що це дуже і дуже важливо сьогодні для українського бізнесу і ІТ-компаній. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув цей законопроект. І я ще раз хочу, після одного з авторів цього закону, повторити ці зміни, які пропонуються до Кримінально-процесуального кодексу. Отже, забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, слідчі повинні будуть здійснювати копіювання інформації, а не вилучення техніки, тобто це зміни до статті 168 КПК. Під час проведення обшуків у суб’єктів господарювання спецпідрозділи можуть бути застосовані виключно на підставі ухвали слідчого судді та лише за умови скоєння тяжкого, або особливо тяжкого злочину, тобто зміни до статті 223. Адвокат зможе долучатись до процесу обшуку на будь-якому етапі його і обшук дозволятиметься лише як винятково слідча дія, коли неможливо отримати інформацію в інший спосіб. Останнім часом на ІТ-ринку України склалася дуже непроста ситуація, яка набула загрозливого характеру для інвестиційного клімату України та економіки держави в цілому. Це відбувається внаслідок втручання з боку правоохоронних органів в діяльність ІТ-компаній, вилучення в них електронних інформаційних систем, або їх частин. Проаналізувавши цей законопроект, який, до речі, не підтримує ні один правоохоронних орган України, члени комітету зазначили, що його прийняття забезпечить законне право людини на захист її майна та ухвалили рішення рекомендувати Верховні Раді прийняти його законопроект за основу. Дякую.
Дякуємо, шановний пане голово комітету. А я прошу записатися від фракцій: два – "за", два – "проти", для обговорення законопроекту. Будь ласка, представник фракції "Батьківщина" пан Дубіль.
Прошу передати Одарченко Юрію Віталійовичу слово.
Будь ласка, слово передається пану Одарченку.
Шановні колеги! Запропонований законопроект хоч і має там ряд зауважень, але я заклинаю вас всіх його підтримати, оскільки ці зауваження можна буде дуже легко виправити до другого читання. Чому цей проект такий важливий? Тому що в ньому пропонується забрати право у слідчих органів використовувати такий інструмент тиску на бізнес, на політику як вилучення комп’ютерної техніки. На даний час погроза вилучення комп’ютерів є найдієвішим для слідчих способом змусити людину або дати хабар, або погодитись на співпрацю. Вилучення комп’ютерної техніки – це завжди зупинка діяльності структури. Я хочу привести приклад, коли у партії "Батьківщина" намагались зупинити політичну діяльність партії і незаконно вилучали сервери, які до сьогоднішнього дня. не. (за влади Януковича), які до сих пір не повернені. Так само, ті ж самі процеси відбуваються і на приватних підприємствах, ніякої корисної для слідства інформації там ніколи не буває, але їх вилучення стає ударом, чи для структур політичних, чи для підприємств і наносить збитки, які неможливо швидко відновити. Крім того, після вилучення комп’ютерної техніки особи змушені купувати собі іншу, але після повернення слідчим вилученого, виявляється, що підприємство вже має просто зайву техніку. Я прохаю всіх підтримати вказаний законопроект, приймати його в першому читанні і я думаю, що ми до другого читання доопрацюємо його таким чином, щоб захистити інших підприємців від, на жаль, все ще корумпованих слідчих органів Державної фіскальної служби.
Дякуємо вам, шановний колега. Будь ласка, слово пані Олені Сотник від "Самопомочі".
Прошу передати слово Роману Семенусі.
Будь ласка, Роман Семенуха, йому мікрофон увімкніть.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановна пані ведуча! Запропонований законопроект, безумовно, заслуговує на підтримку, бо в значній мірі від його прийняття залежить, чи є майбутнє в ІТ-галузі в нашій країні, чи вона продовжить далі "повзучу міграцію" за кордон. Хочу всім нагадати, що в цій галузі комп’ютери є основним засобом виробництва, а вилучення комп’ютерів є найбільш ганебним, поширеним явищем під час обшуків. Такі комп’ютери необґрунтовано утримуються слідчими органами місяцями. При цьому жоден правоохоронний орган не несе відповідальності за збереження техніки у працездатному стані та фактично блокує роботу такого підприємства. Тільки за 2015 рік обшуки пройшли в десятках провідних ІТ-компаніях України. Під час обшуків нерідко спостерігалась надмірна та нічим не обґрунтоване застосування сили. Більше того, жоден працівник правоохоронної системи не був притягнутий до відповідальності. При тому працівники таких компаній не чинять опору під час обшуків. Вже легендою став пошук ІР-адреси в жіночому туалеті. При цьому жодне звинувачення по цим компаніям навіть не передано до суду, а жоден силовик не був покараний за необґрунтоване та безпідставне вилучення техніки. Тому пропонується при необхідності отримувати інформацію з цих пристроїв шляхом копіювання. Техніка повинна залишатися на підприємстві та забезпечувати безперервну роботу компанії. Ініціатива заборони демонстрації зброї та приховування зовнішності співробітників спецпідрозділів при проведенні обшуків є також цілком слушною. Колеги, давайте будемо відвертими, мова йде не тільки про ІТ-галузь. Сьогодні в будь-якій компанії сучасної економіки комп’ютери, сервери, інша техніка є сучасними засобами виробництва. Тому ми повинні відходити від принципів поліцейської держави, де економічна діяльність регулюється силовими методами та погрозами. В іншому випадку ми не зможемо зупинити міграцію однієї з найбільш інтелектуальних частин нашого суспільства. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" закликає підтримати сесійну залу та проголосувати за закон у першому читанні.
Дякую вам. Мельничук Іван Іванович, будь ласка.
Повністю підтримуючи даний законопроект, прошу передати слово співавтору даного законопроекту Олексію Петровичу Порошенко.
Шановні колеги, Олексій Порошенко, Вінницька область, 12-й виборчій округ. Прошу всіх підтримати даний законопроект, він дійсно є дуже важливий і на часі. Під час спілкування з представниками ІТ-галузі, думаю, багато з нас знають, що це найбільша або одна з найбільших проблеми, яка зараз є для ІТ-галузі нашої, для розвитку ІТ-галузі – це вилучення серверів правоохоронними органами. Дійсно, як казали колеги, це паралізує роботу таких компаній. Дуже важливо, щоб під час обшуків на будь-якому етапі мала бути можливість для доступу адвокатів, щоби інформація замість того, щоб її просто вилучати, вона копіювалася. Якщо дійсно там є якісь порушення, то цього буде достатньо для того, щоб їх знайти і потім притягнути винних до відповідальності. Отже, розуміючи який цей законопроект важливий для нашої ІТ-галузі, яка розвивається найшвидшими темпами за останні роки, прошу всіх підтримати. І прошу головуючого поставити розгляд до другого читання за скороченою процедурою. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Володимир Литвин. Пане Володимир.
Шановний Голово, шановні колеги, нагальність цього законопроекту є очевидною і не тільки для ІТ-компаній. Разом з тим.
Пане Володимире, чомусь погано чути, я не знаю.
Нагальність цього закону є очевидна і не тільки для ІТ-компаній. Разом з тим, як мені бачиться, потрібно було внести деякі уточнення. Заборонити тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, слідчі повинні здійснювати копіювання інформації, а не вилучення техніки, треба зафіксувати, що на місці проведення слідчих дій. Інакше вони вилучать техніку, а потім скажуть: знімемо інформацію і повернемо її назад, це перше. І другий момент. Треба зафіксувати не право доступу адвоката до процесу обшуку на будь-якому його етапі, а обов’язкова присутність адвоката під час обшуку на будь-якому його етапі. І мені бачиться, що із урахуванням оцих уточнень цей законопроект потрібно було прийняти сьогодні за основу і в цілому, оскільки відкладання прийняття цього законопроекту призведе до того, що ми його не приймемо, оскільки є небажання, щоб ці норми набули чинності. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Віктор Галасюк. І ще буде один виступ від позафракційних Берези. І на тому ми обговорення завершимо. Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний Андрій Володимировичу! Шановні колеги! Фракція Радикальної партії підтримує цей законопроект. він сьогодні надзвичайно важливий, бо мова йде не просто про захист ІТ-галузі, мова йде про захист кожного українського підприємця, кожного інвестора. Бо можна скільки завгодно давати обіцянок з високої трибуни, можна скільки завгодно складати стратегії на 5 чи 15 років наперед, але потім такими випадками рейдерських по суті наїздів від силових органів на підприємців руйнувати всю довіру. Такий випадок відбувся на компанію Євгена Уткіна KM Core, який. всі в країні знають його як порядного підприємця, волонтера, мецената, лідера, візитівки України в ІТ-галузі в світі. І до нього вдерлися от таким от ганебним способом. Так щоб цього ніколи не було і щоб цей випадок став останнім взагалі, ми маємо прийняти цей закон, забрати у правоохоронних органів можливості такого надмірного втручання в діяльність підприємців. Це є побудова нормального інвестиційного клімату. Бо хто прийде з інвестиціями, коли можуть силовики вдиратися і робити.
Шановні колеги, зараз буде завершальний виступ. Через хвилину відбудеться голосування прийняття рішення, і я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів і голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка, одна хвилина, Борислав Береза. Береза!
Вибачте. Я хочу звернути увагу всіх на те, що, дійсно, захист ІТ-сектору – це дуже важливе питання. Але треба захищати не виключно ІТ-сектор. Завтра зайдуть в велику продуктову сітку і вилучать там сервери. Чи завтра зайдуть на якійсь завод і вилучать там. Можливо, ми можемо зараз внести правку чи треба звернути на це увагу і внести після, але треба захищати сервери всіх, бо інакше ми будемо робити неконкурентні умови для одного чи іншого сектору. Дякую.
Дякую вам. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Обговорення завершене, під час обговорення всі наголошували на важливості і нагальності даного законопроекту. І, шановні колеги, я поставлю першою пропозицію за основу. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо окремих питань слідчих дій з метою забезпечення додаткових гарантій законності при їх проведенні (номер 3719). Згідно з висновку комітету, пропозиція – підтримати даний законопроект за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[10:51:43]] За-287 Шановні колеги, від комітету прозвучала пропозиція, щоб ми провели розгляд до другого читання за скороченою процедурою. Хто підтримує пропозицію розгляду за скороченою процедурою до другого читання, прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[10:52:17]] За-261 Рішення прийняте. Вітаю авторів, вітаю комітет. І, шановні колеги, хотів зараз з вами порадитись, зокрема, з головою комітету. Наступним стоїть питання 4958, чи є готовність в залі до його розгляду, до його прийняття, пане Віктор? Ви дайте мені знак візуальний. Є готовність? Є. Входимо в нього? Так, добре. Отже, ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ліцензованих процедур у сфері зовнішньоекономічної діяльності (номер 4958). Шановні колеги, є пропозиція розгляду його за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Колеги, прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, будь ласка. [[10:53:28]] За-189 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича, будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону 4958, який відміняє ліцензування експорту, імпорту спирту, алкогольних напоїв та тютюнової продукції, скасовує штрафні санкції за неподання звітів підприємцями, а також скасовує необхідність отримувати ліцензію на оптову торгівлю, якщо вся імпортована продукція реалізується у власній мережі імпортера в роздріб. Про що йде мова? Мова йде про те, що сьогодні оці ліцензії, які я назвав, вони є абсолютно штучними, вони не виконують ані регуляторної, ані фіскальної функції. Ліцензія коштує 780 гривень, надходження до державного бюджету від неї менше, ніж ті видатки, які йдуть на її адміністрування. Про що це каже? Це каже про те, що це є потенційно корупційний інструмент, який використовується просто для здирництва з підприємців. Тому пропозиція полягає в тому, щоби прибрати ці штучні регуляторні бар’єри. Більш того, я хочу наголосити, що на сьогодні склалася абсолютно неприпустима ситуація, згідно якої багато малих підприємців в Україні, які займаються роздрібною торгівлею у цій сфері, вони вимушені сплачувати штрафи 17 тисяч гривень через те, що вони не встигли подати звіт, який їх зобов’язали подати за два тижні до фінальної дати. Це є абсолютно неприпустимим. Тобто, по суті, уряд таким чином бере своїм наказом в заручники малих підприємців. Якщо для когось 17 тисяч гривень – це не гроші, то повірте, що для тих малих підприємців торгівлі це шалені кошти. І тому ми не маємо права сьогодні не прийняти цей законопроект. Ми маємо сьогодні виправити цю ганебну помилку і сказати слово парламенту в цьому питанні. Тому відміна цих штучних ліцензій по суті здешевлення власного імпорту для роздрібних мереж, а також.
Будь ласка, дайте 30 секунд завершити. Хвилину. Будь ласка, пану Галасюку, хвилину завершити.
Дякую, шановна пані Ірина. Значить, тому принциповим питанням є сьогодні прийняття цього законопроекту бо це є захист інтересів малих підприємців, це є прибирання зайвих регуляторних бар’єрів і це є прибирання корупційних механізмів, які сьогодні не наповнюють бюджет, а тільки створюють підстави для штучного тиску. Я хочу наголосити на позиції Головного науково-експертного управління, вони пропонують підтримати в першому читанні з пропозиціями. Кабінет Міністрів надав висновок яким підтримує зазначений законопроект з урахуванням певних зауважень. Разом з тим ми опрацювали спільно з Ніною Петрівною Южаніною, з комітетом податковим. Подали цей законопроект від Комітету промполітики. І пропонуємо з урахуванням того, що його редакція відпрацьована, внести його на розгляд Верховної Ради і рекомендувати прийняти його в першому читанні за основу та в цілому як закон.
Ще? Ще 30 секунд, будь ласка.
Ще раз наголошую, що це питання не тільки прибирання штучних регуляторних бар’єрів, а це питання, щоб сьогодні не штрафували малих підприємців на 17 тисяч гривень. Була низка звернень від підприємців. Тому просимо сьогодні Верховну Раду висказати свою позицію, підтримати цей законопроект за основу та в цілому як закон. Дякую.
Дуже дякую. Шановні колеги, зараз згідно Регламенту, я прошу записатися для обговорення цього законопроекту: два – "за", два – "проти". Будь ласка, пан Підлісецький, фракція "Самопоміч".
Прошу передати слово Тані Остріковій.
Будь ласка, пані Остріковій увімкніть мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Безумовно, в цьому законопроекті є ряд позитивних норм, спрямованих на дерегуляцію зовнішньоекономічної діяльності. Дійсно, скасовуються ще радянські ліцензії щодо експорту, імпорту спирту і алкогольних напоїв. І надважливим є також урегулювання питання щодо тієї норми, яка закралася в державне регулювання, Закон про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового якраз щодо звітів про обсяги виробництва та/або обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів. Дійсно, голова комітету слушно зауважив, що у суб’єктів господарювання роздрібної мережі було лише фактично 10 днів на те, щоб підготуватися і подати такі звіти, за неподання яких передбачено штрафні санкції. Ми це питання повинні врегулювати зараз терміново. Бо, дійсно, і до міністерства, і до комітету надходить дуже багато скарг. Раніше на суб’єктів роздрібної торгівлі такі звіти передбачені не були. І фіскальна служба, слід зазначити, вона і так це бачить. І це зайва інформація, яка, скажімо так, додаткове навантаження на адміністрування цього процесу. Воно непотрібне. Ми повинні його скасувати. Тому наша фракція буде цей законопроект підтримувати.
Дякуємо, шановна колего! Будь ласка, до слова Юрій Соловей від фракції "Блок Петра Порошенка".
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, буквально цього тижня в уряді під егідою Міністерства економіки було засідання робочої групи щодо розробки дорожньої карти з підтримки і розвитку українського експорту. І в рамках цієї стратегічної сесії досліджувались, розглядались питання, які є стримуючі бар’єри на шляху до розвитку в першу чергу українського експорту. Так от, одним з важливих елементів в цьому напрямку це якраз і було надмірне ліцензування тих українських підприємств, які здійснюють експорт в інші країни. І тому одна з норм цього закону, яка прибирає ці речі, є надзвичайно важливою. Крім того, ті питання, які стосуються імпорту і торгівлі, які піднімала і пані Острікова, і голова комітету, я вважаю, абсолютно правильними і нормальними. Ми повинні спрощувати, максимально спрощувати всі процедури, пов’язані зі здійсненням підприємницької діяльності. І тому я звертаюся до своїх колег підтримати даний законопроект не тільки за основу, але і в цілому для того, щоби рухатися вперед. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Юлія Тимошенко передає Сергію Соболєву від фракції "Батьківщина". Увімкніть мікрофон на трибуні, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ви уважно почитали цей законопроект. Що сталося? Я звертаюся до пані Южаніної, комітет якої, фактично її авторство, розглядали цей законопроект, і до пана Соболєва, який чомусь не дав ніяких висновків стосовно двох частин цього законопроекту щодо їх корупційної складової і прямої лобістської діяльності. Я абсолютно згоден з паном Галасюком, який в частині фактично дерегуляції і спрощення процедури ведення підприємницької діяльності абсолютно правильно зауважив ці частини законопроекту. Тільки в мене виникає питання: а чому точно такий законопроект, який не містив ніяких лобістських речей стосовно спиртової галузі і галузі виробництва дисків в Україні, був провалений в другому читанні, це законопроект Олександри Кужель, який містив виключно тільки ті частини, які стосувалися дерегуляції цього бізнесу. А тепер питання, чому наша фракція проти цього законопроекту в двох інших частинах. Ви знаєте, що тут вводиться? Тут скасовується ліцензування імпорту спирту. Це фактично відкриття повного знищення української спиртової галузі. Це підготовка до продажу "Укрспирту" за схемою "Укррудпрому", коли продаються не окремі спиртові підприємства, а в цілому галузь за безцінь. І друге. А як ми будемо дивитися в очі тим, хто і так поставив Україну в десятку країн, які найбільше займаються контрафактом по виробництву дисків. Ви подивіться, звідки з’явилася ця норма в законопроекті. Це прямий лобістський законопроект, який прикрився чудовими нормами дерегуляції, а у той же час знищує фактично українську спиртову галузь і далі заганяє в тінь виробництво легальне дисків в Україні. Тому наша фракція вимагає розібратися, як такі норми попали в один законопроект.
Дякую вам. До слова запрошується Долженков Олександр Валерійович. Включіть мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановні громадяни України, фракція "Опозиційний блок" буде підтримувати за основу зазначений законопроект, але з певними, звичайно, застереженнями. Звичайно, що стосується оптової торгівлі алкогольними напоями, то відповідно запровадження додаткової ліцензії на вказаний вид діяльності є зайвим. І відповідно необхідно нам поглиблювати напрямок і нашу діяльність на шляху дерегуляції. Звичайно, подавати звіти тим роздрібним торгівцям, які здійснюють торгівлю алкогольними напоями, табачними виробами, звіти про обсяги виробництва, про обсяг проданої продукції є також зайвим. І для того, щоб врятувати зазначених суб’єктів господарювання від неправомірного штрафування, а саме: накладення штрафу у розмірі 17 тисяч гривень, є недопустимим, і ми всі разом повинні зробити певні кроки шляхом прийняття цього законопроекту для недопущення цього. Але є, дійсно, питання, які стосуються імпорту спирту, який необхідно окремо розглядати, тому що це сировина, і зазначена сировина не має відношення до готової продукції, відповідно зазначені пропозиції мають право на життя і необхідно вносити їх. Тому, звичайно, голосувати зазначений законопроект в цілому не має сенсу через низку зазначених заперечень. Також необхідно звернути увагу на проблеми цієї галузі, оскільки запроваджені достатньо низькі акцизні податки на вказану продукцію, і вони не відповідають європейським рівням. І необхідно нам буде приймати законопроект наступного разу щодо підвищення зазначеного акцизного податку, а також реалізувати ті законодавчі ініціативи, які спрямовані на посилення контролю за роздрібним продажем алкогольних напоїв. Тому що ні для кого не секрет, що зараз стихійна торгівля і необхідно запровадити відповідні штрафні санкції і відповідно відповідальність більш строгу за стихійний продаж алкогольних напоїв роздрібний. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення. Через одну хвилину. Від фракцій? Тоді, колеги, я зараз надам ще два виступи: від позафракційних одна хвилина Левченку, а потім від фракції одна хвилина. І Мінекономіки? Добре, три виступи. Але це означає, що за 3 хвилини буде голосування і прошу запрошувати депутатів в зал. Отже, спочатку Левченко від позафракційних, одна хвилина. Будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Декілька виступаючих, які підтримують ці нововведення, говорили про те, що нібито немає різниці, яка галузь, для кожної галузі потрібно максимальну дерегуляцію, максимальний вільний ринок і так далі. Я хотів би абсолютно не погодитись з такими виступаючими. Ні, є величезна різниця, про яку галузь іде мова і якщо мова йде про продаж алкоголю, то моє глибоке переконання, і позиція "Свободи" полягає в тому, що жодної дерегуляції взагалі в алкогольному ринку не має бути, а має бути взагалі посилення регуляції алкогольного ринку. Тому що хтось може не в курсі із чиновників, чи виступаючих, але Україна потерпає від алкогольної епідемії, де кожного року десятки тисяч дітей спиваються. Так? І навіть якщо це бар’єр маленький, а я погоджуюсь, що це маленький бар’єр і я з цим не сперечаюсь, так, бар’єр маленький – 750 гривень ліцензія, бюрократія, але це все одно, хоч якийсь бар’єр. І тому ми будемо категорично голосувати проти цього законопроекту. Дякую.
Від Радикальної партії хто буде виступати, пане Галасюк. Ляшко? Будь ласка, одна хвилина. І приготуватись від міністерства.
Олег Ляшко Радикальна партія. Тривалий час ми добиваємося, щоб в парламенті було розглянуто закон і повернули державне фінансування закладів профтехосвіти. Ми не можемо розглянути цей закон. Ми добиваємося розгляду законів, які б дали можливість реально знизити вартість житлово-комунальних послуг, створити сприятливі умови для збільшення видобутку власного газу. Ми не можемо добитися в парламенті розгляду цього закону. Ми добиваємося, щоб мільйонам українських пенсіонерів, які отримують пенсію менше тисячі гривень, підняли цю пенсію на рівні не нижче прожиткового мінімуму. Ми не можемо добитися розгляду цього закону. Натомість, у самий продуктивний день парламенту четвер, четвертим в порядку денному стоїть питання спирту і тютюну. Ви знаєте, у фільмі "Место встречи изменить нельзя" казали "женщину не обманиш, вона серцем чує". Тому я вам хочу сказати, що нічого нас дурити, якщо тут з’являються ці питання, це означає, що це лобістські питання за.
Шановні колеги! Увага, колеги! Шановні колеги! Знову є ліс рук в залі, ми фактично вже завершили його обговорення, добре. Добре, я дам всім виступити і нагадаю, блок дерегуляції був запропонований урядом і на Погоджувальній раді ми узгодили його розгляд тим пакетом, який є. Я вам дам заключне слово, з вашого дозволу, бо ще є серед депутатів. Я дам вам, будь ласка, одну хвилину Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні друзі! Ми не лише серцем чуємо, але і професійно точно знаємо, що там написано. І хочу вам сказати, що люди, які професійно розбираються в законах абсолютно точно знають, яка корупція зараз протягується. Можливо ніхто в цьому залі не розуміє і не пам’ятає як ми вступали в Світову організацію торгівлі, але у нас була одна вимога, в тому числі, в домовленостях з Сполученими Штатами, що буде подвійне ліцензування лазерних дисків. Ви знаєте чому? Це захист інтелектуальної власності і це була умова, в тому числі, вступу України до СОТ. Зараз цим законопроектом просто це скасовується, я хочу запитати, хто за це буде відповідати? І друге, ви знаєте, що зараз люди, які знаходяться при владі почали дерибанити, в принципі, спиртову галузь. Я хочу дати вам одну цифру, наприклад, в бюджеті колишнього Радянського Союзу до 30 відсотків.
Будь ласка, одну хвилину завершити.
було від спиртової галузі. Зараз вони знімають, по суті, захист внутрішнього ринку для того, щоби знецінити спиртову галузь України до нуля. Вона не буде конкурентом. Приватизовують за безцінь, і після того вони знову повернуть собі право мати цю монополію. Це корупція в чистому вигляді, яка прикрита декількома регуляторними, дерегуляторними кроками. Я прошу не голосувати за це. І це вопіюще – протягувати корупцію через парламент. Зупиніться вже, пані Южаніна!
Ще будуть бажаючі? Савчук, так? Савчук, одна хвилина, Єгор Соболєв, одна хвилина. Колеги, увага! Ми вже виступали від фракцій і від комітетів, давайте ми трошки обмежимо перелік тих виступів, ми не дійдемо до прийняття рішення. Савчук, одна хвилина, Єгор Соболєв, одна хвилина. Будь ласка.
Шановні колеги, якщо йдеться про спирти, то це не тільки харчові спирти, з яких робиться горілка. В нашій країні при виробництві харчового спирту утворюється дуже багато етилових спиртів, так званої фракції, яка переробляється тільки за кордоном, на заході, в Європі. І на оці спирти, щоб їх вивести, потрібне ліцензування. А ліцензування, насправді, воно нікому не потрібне в цій ситуації, тому що от якраз воно і створює корупційну складову. А при спрощенні процедури експорту таких спиртів, відходів від спиртів, якщо брати правильно, то ми получимо додаткові плюси поступлення в бюджет. Дякую.
Дякую. Єгор Соболєв, одна хвилина.
Шановні колеги, Комітет з протидії корупції аналізував цей законопроект так само ретельно, як і всі інші. Ми не вважаємо, що там є корупціогенні норми. Корупціогенним є державна монополія на виробництво спирту і штучне утримання компанії "Укрспирт" на плаву. Оце – годівничка для багатьох урядів і багатьох олігархів, починаючи з "Юри Єнакієвського". І кожен, хто захищає цю годівничку, допомагає продовжуватися топ-корупції.
Дякую. Будь ласка. Вам дати заключне після?. Давайте я тоді дам Нефьодову. Товариство, ми закінчили вже обговорення, перепрошую, вже всі фракції мали слово, по-моєму двічі. Давайте дам Нефьодову одну хвилину, а потім вам – одну хвилини. Колеги, за дві хвилини буде голосування, прошу заходити в зал. Будь ласка, Нефьодов, одна хвилина – від міністерства. Включіть мікрофон, будь ласка, Нефьодову.
Шановні колеги, дані норми не мають ніякого відношення до "Укрспирту". Весь спирт, він імпортується і експортується, власне, через "Укрспирт". Мова іде про ліцензії вартістю 780 гривень, які я підписую особисто вже більше, ніж півтора року, які видаються будь-кому запросто, коли ви подаєте два документи: заяву і документи про те, що сплатили ці 780 гривень. Мова не йде ні про захист внутрішнього ринку, ні навпаки – ні про дозвіл на експорт, мова іде виключно про бюрократичну процедуру, яка залишалася нам у спадок. Про експорт дисків і їх ліцензування, ви вже скасували це 2015 року, залишалася лише мова про матриці для їх формування, це взагалі, це обладнання для того, аби їх робити, ні експорт, ні імпорт дисків вже більше року в Україні не ліцензується. Я дуже прошу підтримати це. Це абсолютно безглузда бюрократична процедура, якою в Мінекономіки зайнято п’ять людей. Якщо ми кажемо про дерегуляцію – це є виключення дуже простих маленьких речей, тут немає корупціогенних норм. Ще раз кажу: ми даємо ці ліцензії будь-кому, хто дає заяву і документ про сплату 780 гривень на рік. Це не є ні захист ринку від алкоголю, ні. [[Шум в залі]] І імпорт – теж саме, і імпорт – 780 гривень на рік будь-хто, хто хоче експортувати чи продавати алкоголь. Мова іде про харчові продукти. Спирт, про спирт. є державна монополія, яку. по інших законах, є закон, де сказано про те, що на спирт є державна монополія. Жодної ліцензії на експорт чи імпорт спирту її просто неможливо видати. Дуже дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, дуже гостре і жваве обговорення. Ми почули всі думки. Зараз я надам можливість виступити голові комітету для заключного слова. Після того ми перейдемо до прийняття рішення. Обговорення вже завершене. Дві хвилини. Прошу всіх заходити в зал. Прошу всіх приготуватися до голосування. Віктор Валерійович, прошу, заключне слово.
Дякую. Шановний Андрій Володимировичу! Шановні колеги! Зараз ми почули низку застережень. Я розумію, що є сумніви у деяких фракцій. Я хочу наголосити, що з повагою до вас, шановні колеги, пропозиція конструктивна наступна. Хота комітет рекомендував прийняти цей законопроект сьогодні в цілому як закон і зняти проблему штрафів для малих підприємців, зняти корупцію, яка відбувається ймовірно через ці регуляції. Якщо є такі серйозні застереження, давайте підтримаємо сьогодні в першому читанні за основу і за скороченою процедурою підготовка в комітеті. І всіх, хто сьогодні критикував, хто сьогодні давав рекомендації, зауваження я запрошую до комітету. Давайте прозоро це обговоримо, спільно з вами, спільно з Міністерством економіки, з експертами, знімемо ці питання. Тільки зробимо це швидко! Бо другий раз провалюється цей закон і страждають від цього малі підприємці. І до мене потім шквал звернень, до комітету, що не можуть депутати дати цьому ладу. Тому давайте чітко розділимо: там, де є болючі питання, там, де є застереження, чітко сідаємо з документами і порівнюємо. Бо минулого разу звучали інші. інша критика звучала, не по цих позиціях. Казали, що протирічить це там нормам Євросоюзу і так далі. Сьогодні, слава Богу, ц вже не звучить, бо ми надали аргументи. Тому пропозиція, шановні колеги. Цей законопроект, концепція його правильна. Якщо є по окремих позиціях застереження, а я впевнений, що ви не побачите цих застережень там по різних видах торгівлі, бо всі ми маємо опікуватися захистом малого бізнесу, в тому числі торгівлі. І ми зобов’язані якнайшвидше відмінити ці ганебні звіти і ганебні штрафи. І ми зобов’язані прибрати корупційні годівниці. Тому прошу підтримати цей законопроект за основу в першому читанні із скороченою підготовкою до другого читання. І всіх запрошую до нас в комітет, щоб ми обговорили й без жодних питань прийняли закон в цілому. Дякую.
Дякую. Колеги, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займаємо робочі місця. Колеги, щоб не бігти потім під час голосування, я прошу вас підійти і зайняти робочі місця, підготуватися до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ліцензійних процедур у сфері зовнішньоекономічної діяльності, номер 4958 за основу, колеги, за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо, за основу. [[11:18:25]] За-254 Рішення прийняте. Була пропозиція, прохання від комітету – скорочена процедура до другого читання. Отже, хто підтримує розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою до другого читання, прошу проголосувати. Скорочений розгляд до другого читання, будь ласка, голосуємо. [[11:18:58]] За-192 Рішення не прийняте. Буде повна процедура. Тим не менше вітаю і комітет, вітаю авторів з розглядом. У нас є останній законопроект з блоку дерегуляції. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законів України, номер 3132. Колеги, хто підтримує розгляд його за скороченою процедурою, прошу проголосувати, будь ласка, голосуємо. [[11:19:41]] За-191 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань економічної політики Іванчука. А, Соловей. Представника комітету. Будь ласка, пане Соловей, доповідайте.
Шановні колеги, дуже добре, що сьогодні ми розглядаємо економічний блок законопроектів і це четвертий законопроект в порядку денному. Хочу сказати, що це дуже важливий закон, оскільки у зв’язку з дослідженням Світового банку "Ведення бізнесу" Doing Business 2016, Україна за показником регулювання неплатоспроможності посідає неприпустимо низьке 141 місце. Головними причинами, через які Україна в цьому показнику посідає таке місце, за показником регулювання неплатоспроможності зокрема є занадто тривала процедура в Україні, яка триває сьогодні 2,9 років. Для прикладу, в розвинутих країн процедура відновлення платоспроможності або банкрутства підприємства займає всього-на-всього півтора року. Висока вартість процедур банкрутства в Україні 42 відсотки від вартості майна боржника, натомість як в розвинутих країнах така процедура займає 9 відсотків. І саме основне, по показникам банкрутства сьогодні Україна посідає, низька ефективність процедур банкрутства в частині індексу стягнення посідає всього-на-всього 8,3 цента на долар, натомість як в розвинутих країнах такий показник складає 72,3 відсотка. Поряд з цим, проблема також полягає в тому, що існуюче регулювання даних процедур все ще дозволяє боржникам ухилятись від виконання своїх зобов’язань перед кредиторами, що є занадто тривалим та недостатньо ефективним. Окремо хочу сказати, що з метою вирішення цієї проблеми Комітетом з питань економічної політики були проведені відповідні комітетські слухання за участі всіх профільних асоціацій і представників арбітражних керуючих і людей, прямо дотичних до цього процесу. І в результаті проведених комітетських слухань за участю всіх народних депутатів, які є членами нашого комітету.
Будь ласка, хвилину.
був розроблений даний законопроект. І сьогодні всі члени Комітету з питань економічної політики є співавторами. І тому я хочу звернутися до всіх колег. Шановні народні депутати, це серйозний, це системний, саме основне, законопроект, який регулює взаємовідносини, пов’язані з банкрутством та відновленням неплатоспроможності боржника. І моє прохання, і є відповідний висновок комітету, – прийняти за основу сьогодні даний законопроект. Дякую.
Дякую. Я прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка, колеги. Ляшко Олег Валерійович. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Законопроект про спрощення процедури банкрутства юридичних осіб важливий і наша фракція його підтримає. Але я хотів би звернути увагу залу на інші законопроекти, які зареєстровані в парламенті, в тому числі і депутатами від нашої фракції Віктором Галасюком, Сергієм Рибалкою, Віктором Вовком, це про процедуру банкрутства фізичних осіб, ідеться у першу чергу про валютних позичальників. Ми досі парламент і влада загалом не взяли на себе сміливості розрубати цей "Гордіїв вузол". Десятки тисяч українських громадян яким одягнули на шию зашморг валютних кредитів до сьогодні страждають, їх викидають на вулицю, позбавляють їх єдиного житла. Діти залишаються без житла, батьки не мають можливості скинути із себе цей тягар, тому що хтось розказує, що ми займаємося популізмом. Люди переплати за ті квартири, які вони взяли 10 років тому кредити, у двічі, в тричі вже переплатили за ті квартири. Навіть сьогодні для того, щоб повернути залишок кредиту і продати цю квартиру вони і половини не візьмуть в ціні від того, що за неї сплатили. І цей шлейф до кінця життя тягнеться за ними, вони позбавлені можливості вирішити цю проблему. Тому я звертаюсь до керівництва парламенту невідкладно, можливо, навіть сьогодні треба було поставити цей закон на розгляд, про запровадження процедури банкрутства фізичної особи. Ці закони діють в країнах Євросоюзу, ці закони є в Сполучених Штатах, але цього закону немає в Україні. Цей закон дає можливість без шкоди для банків, для фінансово-банківської системи врегулювати питання валютних позичальників для того, щоб зняти з них цей зашморг і дати можливість людині заново почати життя із чистого листа. Тому я прошу невідкладно винести на розгляд парламенту цей закон, а не тільки лобістські тютюнові чи горілчані.
Дякую вам. До слова запрошується Крулько Іван Іванович. Передає слово Кужель.
Олександра Кужель, фракція "Батьківщина". Ми підтримуємо Олега Ляшка в частині розгляду терміново законопроекту щодо банкрутства фізичних осіб. На жаль, ми прийняли законопроект про приватних колекторів, але виконавчих провадження, але людей не захистили. Що торкається даного законопроекту 3132. В деяких питаннях він покращує строки провадження справ про банкрутство. Але є суттєві зауваження, на яких наголошує фракція "Батьківщина". По-перше, є неприпустимим, що питання виплати по заробітній платі виноситься з правил черговості. Тобто сьогодні ми знаємо, при банкрутстві обов’язково виплатить аліменти і заробітну плату позачергово. В даному законопроекті ця норма убирається. І ми з вами не захищаємо людей. А розуміємо, як проводиться зараз банкрутство. Тобто вони не отримають даже заробітну плату, борги. Крім того, фактично скасовуються будь-які вимоги до кворуму зборів кредиторів, що дає можливість, ну, блокування здійснення процедури банкрутства та значних зловживань. І тому є сумнівною пропозиція щодо цілкового. звуження повноважень і комітету кредиторів як, все ж таки, осіб, зацікавлених у відновленні платоспроможності боржника. Також ми наголошуємо, що не можна вилучати із статей 29 і 96 положення про погодження плану санації державних підприємств з органом, який уповноважений контролювати це підприємство. Ми вважаємо, це приведе до прихованої приватизації. А також неможливо погодитись з пропозицією щодо оплати поточних витрат в тому числі і на процедуру і винагороди арбітражному керуючому. Позачергово він отримає всі виплати, люди не отримують зарплату, аліменти. Він процедуру банкрутства буде.
Будь ласка, скільки? Хвилину. Будь ласка, хвилину.
І останнє. Не підтримуємо вилучення з закону положення, яким в разі ліквідації підприємства-банкрота зобов’язано передати територіальній громаді об’єкти з житлового фонду, в тому числі гуртожитки, дитячі дошкільні заклади та об’єкти комунальної інфраструктури. Це є зауваження, які є не прийнятними. Наголошуємо, що Закон про банкрутство треба змінювати, але, на жаль, кожен раз вони вносяться з такими правками, які є неприйнятні. Фракція "Батьківщина" в даній редакції не буде підтримувати цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, Володимир Георгійович Гусак.
Шановні колеги, шановні громадяни України, ми вітаємо те, що український парламент хоч якось намагається розглянути проблеми економіки, проблеми підприємств і підприємців України. Ми маємо дуже сумну новину. У нас вже другий місяць поспіль падає промислове виробництво. В червні падіння склало 3,4 відсотка, в липні падіння склало 0,2 відсотка. Я хотів би наголосити, що це падіння до відповідного періоду минулого 2015 року. Тобто це не результат війни, бо ситуація на сході суттєво не змінилася порівняно з минулим роком. А це результат діяльності нинішньої влади. Шановні, про яке економічне зростання в 5-10 відсотків, щоб там через кілька років хоча б наздогнали Албанію, ми говоримо? І тут дуже багато говорять про дерегуляцію. І Президент виступав, і всі кажуть про дерегуляцію. Але, на превеликий жаль, у нас дерегуляція здебільшого відбувається по телебаченню і у Фейсбуці. Бо підприємці її не помічають. І так само її не помічають ті, хто відповідають за різні рейтинги. Скажімо, в рейтингу економічної свободи Україна зараз займає 162 місце зі 178. І найгірше, що Україна знизилася порівняно з 2015 роком, коли ми були на 155 місці, також не дуже високому. Ось така дерегуляція. І не дивно, що говорять про банкрутство. Можна 30 секунд?
Будь ласка, 30 секунд додайте.
Не дивно, що говорять про банкрутство, тому що у нас, шановні колеги, третина підприємств, усіх підприємств в Україні збиткова. А сумарний збиток за 2014-2015 рік склав понад 600 мільярдів гривень. До цього законопроекту дуже багато технічних питань. Я не буду на них зараз зосереджуватися. Тому фракція "Опозиційного блоку" не буде підтримувати цей законопроект і закликає український парламент зрештою зосередитися на тих законах, які дозволять забезпечити відновлення.
10 секунд завершити.
на тих законопроектах, які дозволять відновити роботу промисловості і забезпечити реальне економічне зростання і підвищення добробуту українців.
Дякую. Веселова Наталія Василівна. І я розумію, це буде заключний виступ. І я дуже прошу колег депутатів приготуватись до прийняття рішення. За хвилину ми перейдемо до прийняття рішення. Прошу Секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів і голів фракцій запросити депутатів в зал. Передає Єгору Соболєву. Будь ласка, пане Єгор, від трибуни.
Колеги, дуже добра ідея відрегулювати банкрутство, але от якраз в цьому законопроекті Комітет з протидії корупції знайшов корупціогенні норми. Ви всі можете ознайомитись з висновком, він є на сайті, найнебезпечніші там дві. По-перше, поширюється дія закону на підприємства, чия приватизація заборонена. Відповідно через банкрутство можна робити тіньову приватизацію, що, я боюся, зараз є величезним ризиком. По-друге, дозволяється банкрутство об’єктів разом з дитячими садочками, з гуртожитками. Зараз при будь-якій операції вони мають передаватися у власність місцевої громади. Якщо ми проголосуємо за цю норму, дуже багато людей будуть продаватися разом зі своїми гуртожитками і я думаю, не один народний депутат має звернення від тих, для кого це болюче. Тому прохання до авторів відкликати цей законопроект, викреслити звідти корупціогенні норми і тоді по-нормальному узаконити процедуру банкрутства. В цій редакції фракція "Самопоміч" прийняла рішення голосувати за відхилення законопроекту.
Дякую, шановні колеги. Обговорення продемонструвало, що поданому законопроекту нема єдності залу. Щоб ми змогли вийти на рішення, я запропоную і спитаюсь. Пане Єгор чи Олег? Пане Єгор! Якщо повторне перше читання, це може бути підтриманим? Може бути підтриманим. Колеги з "Батьківщини", які виступали проти. Якщо повторне перше, може бути підтримане? Направити до комітету для підготовки на повторне перше читання, є така норма, передбачена Регламентом. Щоб ми змогли ці норми вилучити, про які говорив Єгор. [[Шум у залі]] Пані Кужель, ну я кажу вам, довідка, яка підготовлена Юридичним відділом, які є форми законопроекту. І є: перша – прийняти за основу; друга – відхилити; третя – повернути суб’єкту законодавчої ініціативи; четверта – направити до комітету для підготовки на повторне перше читання; п’ята – прийняти за основу і в цілому. Я пропоную одну з тих норм, щоб ми не втратили законопроект. Колеги, на повторне перше читання до комітету. Підходить повторне перше читання? Ну так? Та що воно дасть. Я поставлю перше. Колеги, ми зможемо об’єднатися навколо такої пропозиції? Тоді пропоную перейти до голосування. Колеги, прошу підготуватись до голосування. Спочатку я поставлю пропозицію за основу, а потім наступну, якщо ця не набере більшості. Колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо підвищення ефективності процедур банкрутства) (номер 3132) за основу. Хто підтримує пропозицію за основу, прошу голосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[11:35:28]] За-184 184 – "за". Рішення не прийнято. І, колеги, тепер як ми домовлялись я ставлю пропозицію. Всі підтримали її, так же ж? Повернути. направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Колеги, приймається всіма, колеги? Голосуємо? Так? Колеги, ще раз, підтримується тими, що були проти? Чому? Голосуємо. Отже, хто підтримує пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Закону 3132. Хто підтримує дану пропозицію, щоб ми не втратили законопроект, прошу голосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. Повторне перше читання, голосуємо, колеги. [[11:36:25]] За-223 223. Карточка, не встигли? Зараз повернемось, але прошу бути уважними. Зараз повернемось, два голосування колеги, повернемося і проголосуємо. Колеги, уважно, будь ласка. Колеги, я ставлю пропозицію, ще раз ставлю пропозицію. Колеги, увага! Я ще раз ставлю пропозицію, направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону 3132, для повторне. Направити до комітету для підготовки на повторне перше читання, пане Сергій. Це нормальна пропозиція, щоб доопрацювати там. Хто підтримує дану пропозицію 3132, прошу проголосувати. Колеги, голосуємо, будь ласка, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Голосуємо! [[11:37:33]] За-231 231 – "за". Рішення прийнято. Я прошу комітет, авторів врахувати ці поправки, вони звучали в залі. І по тому можемо ми побачити, які саме необхідні поправки. Добре, що ми законопроект не втратили, і будемо вірити, що ми найближчим часом зможемо вийти на рішення. [[Шум у залі]] Колеги, коли ви хочете щось мені передати, не кричіть з місця, цього не чути. Колеги, я хочу вам сказати дві речі. Одна, в нас вже є готовий проект Постанови про звернення Верховної Ради України до парламентів іноземних держав, Парламентської асамблеї та міжнародних організацій щодо проведення виборів до Державної Думи Російської Федерації на території тимчасово окупованої Автономної Республіки Крим. Важливе рішення, яке потребує невідкладності, оскільки Російська Федерація планує на окупованих територіях проводити нібито псевдовибори, нам необхідна реакція парламенту. І я вас буду просити, щоб ми підтримали, поставити це питання у порядку денному наступним і розглянути його, якщо буде загальна позиція. І буду сподіватися і розраховувати на підтримку всіх голів фракцій. Але зараз надійшла ще перед цим питанням заява в президію про перерву від двох фракцій – "Народного фронту" і "Блоку Петра Порошенка". Повідомили голови фракцій, що вони готові замінити виступом. І тому згідно Регламенту ми надаємо слово для виступу. Хто буде виступати? Пану Юрію Березі. Після того я вас попрошу підтримати нашу міжнародну угоду. Будь ласка, пане Юрій, включіть мікрофон для виступу.
Шановні депутати, шановний український народе! Ви знаєте, виступити мене змусили оті події, які відбувалися останні два роки. І мабуть, не два роки, а 25 років, які відбувалися на інформаційному просторі нашої країни. Якось буття сьогоднішнє. ми знову забули про те, що було викрито зовсім недавно. Я хочу нагадати про переписку, яка була викрита між ідеологом телеканалу "Інтер" і деякими представниками, колегами тут, народними депутатами. Ви знаєте, для мене сумно про те, що ми два роки воюємо ідеологічно і фізично з країною-агресором. Не заважаючи на це, до сих пір ми чітко не зрозуміли про те, що ідеологічна війна важливіша, мабуть, чим те, що відбувається зараз на лінії зіткнення. І ви знаєте, коли по каналам ходять такі депутати як Каплін, наприклад, і починає розповідати про те, як його хвилює і його партію добрих людей, чи не зрозуміло яких, як його хвилює майбутня держава Україна, як його хвилює взагалі український народ, побачивши переписку про те, що це успішні проекти російської педерації, для мене сумно і боляче на це дивитися. Тому від "Народного фронту" народним балалаєчникам – каналу "Інтер" ми даруємо інструмент, на якому вони повинні працювати. [[Оплески]] І ви знаєте, і ви знаєте, що саме головне? Саме головне – це те, що війна ідеологічна не припинилася, вона зараз проходить тут фронт. Я не буду звертатися, наприклад, до п’ятої колони – "Опоблоку". Тому що це зрозуміло, це проект Росії. Вони будуть розказувати нам про цінності совєтської влади і про все інше. Я хочу звернутися до своїх колег. Друзі, від нашого об’єднання, від нашого розуміння подальшого розвитку країни, нерозшатування, а як раз розуміння майбутнього держави залежить майбутнє наших дітей, наших внуків. Я не знаю, можливо, тут у когось діти і внуки будуть жити в іншій країні, за кордоном, мої – ні, мені йти нема куди. Тому закликаю всіх патріотів, ви знаєте.
Будь ласка, одну хвилину – завершити.
Я ідеологічно от наголошую, ідеологічно на сьогодні надважливо те, що ми стали нацією, ми об’єдналися і вистояли, і в тому числі і в інформаційній війні. Нам нема куди відступати, Україна у нас одна. Слава Україні!!!
Дякую. І шановні колеги, з вашого дозволу, я ще раз звернусь до вас з проханням підтримати зараз розгляд постанови 5075. [[Шум у залі]] Хочу вам наголосити, що дана постанова 5075 є в порядку денному на сьогодні. Моя пропозиція стосується того, щоб її перенести на розгляд зараз. І я попрошу зараз зал підтримати дану пропозицію. [[Шум у залі]] Отже, шановні колеги, хто підтримує пропозицію зараз провести розгляд проекту Постанови про Звернення Верховної Ради України до парламентів іноземних держав, парламентських асамблей та міжнародних організацій щодо проведення виборів до Державної Думи Російської Федерації на території тимчасово окупованої Автономної Республіки Крим (№ 5075) за проханням Чубарова, Джемілєва, прошу проголосувати. Прошу їх підтримати. Будь ласка, прошу голосувати. [[11:44:04]] За-259 Рішення прийнято. Дякую за підтримку. І запрошую до доповіді голову Комітету у закордонних справах. Гопко Ганна Миколаївна. Будь ласка, Ганна Миколаївна.
Дорогі українці! Шановний Голово! Шановні колеги! Необхідність внесення такої постанови зумовлена тим, що 18 вересня відбудуться вибори до Державної Думи Росії. Ці парламентські вибори стануть першими після військової окупації українського півострова. Я хочу сказати, що завдяки спільним зусиллям парламентарів, дипломатів, міжнародних організацій, нашої діаспори жодна країна світу, жодна міжнародна організація не визнала цей безпрецедентний перерозподіл кордонів із застосуванням військової сили. Міжнародна спільнота твердо стоїть на тій позиції, що Автономна Республіка Крим та місто Севастополь є невід’ємними частинами суверенної території України. Також хочу сказати, що агресивні дії Російської Федерації були також засуджені у численних рішеннях Європейського Союзу, НАТО, Ради Європи, резолюціях парламентських асамблей, ОБСЄ і багатьох інших організацій. І за це мені хотілось також подякувати кожному депутату, який активно долучається і відстоює наші інтереси з вами на міжнародній арені. Тому ми пропонуємо звернутися до парламентів іноземних держав, парламентських асамблей та міжнародних організацій з наполегливим проханням утриматися від участі у спостереженні за ходом парламентських виборів в Криму, а також за будь-яких обставин не визнавати їх результати. Для досягнення цих цілей наші міжнародні партнери мають проявити активність і не залишатися байдужими. Тому ми звертаємося до них з проханням оприлюднити офіційні заяви про не легітимність визнання результатів виборів до Державної Думи Російської Федерації через їхнє проведення на території окупованої Автономної Республіки Крим, який належить Україні. Такі заяви делегітимізують в очах міжнародної спільноти тих представників російського парламенту, які, кандидатів, які будуть обрані в результаті проведення виборів на території Криму. Важливо також, щоб особи, яких буде обрано на території окупованого півострова, не потрапили до складу жодних парламентських асамблей в ключових міжнародних організаціях, оскільки це може опосередковано свідчити про легітимізацію окупації та анексії українського півострова. Практично в нас немає сумніву в тому, що росіяни підуть на таку провокацію, як багато інших. У своєму зверненні ми також нагадуємо іноземцям, які можуть прийняти рішення здійснити візит на окуповану територію для участі у спостереженні за незаконними виборами, що правоохоронні органи України будуть жорстко діяти у зв’язку із порушенням правил в’їзду на півострів та заподіяння шкоди національним інтересам України. Ці іноземці будуть притягнуті до відповідальності за порушення українського законодавства. Колеги, лише продовження дотримання державами та міжнародними організаціями послідовної позиції і засудження агресії Росії проти України, засудження окупації та невизнання анексії Автономної Республіки Крим та міста Севастополь дозволить відновити суверенітет, територіальну цілісність та незалежність нашої держави у міжнародно визнаних кордонах. Комітет на своєму засіданні у вівторок розглянув згаданий текст постанови, одноголосно рекомендував прийняти його за основу та в цілому, а також затвердити звернення, додавши до назви постанови та звернення слова "та міста Севастополя". Прошу підтримати згаданий проект постанови. І ще раз закликати вас гуртувати зусилля, оскільки на осінній сезон у нас декілька надзвичайно важливих завдань. Це отримання безвізового режиму, це посилення санкцій проти Російської Федерації для того, щоб побачити накінець якісь зрушення, особливо в безпекових і гуманітарних сферах. Дякую всім за увагу і прошу підтримати цю постанову.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що парламент буде одностайний. Я думаю, що ми можемо перейти до обговорення. І тільки з вашого дозволу дам виступ. Колеги, ми, очевидно, можемо довго говорити про підтримку. Є одна людина, яка має з того приводу сказати слово, це Чубаров. І я запрошую його до трибуни. І попрошу відразу після його виступу перейти до прийняття рішення. Отже, в обговоренні. Пані Світлано, тут нема депутата, який би не хотів хвилину сказати в залі. Напевне це буде кілька годин. Чубаров, будь ласка, до трибуни. Після того переходимо до прийняття рішення. Будь ласка.
Шановний голово, шановні колеги, я не буду довго говорити. Хочу подякувати авторам цієї постанови і тексту заяви. Маємо обов’язково сьогодні проголосувати. Зрозуміло, що Російська Федерація, яка окупувала Крим, буде намагатися проведенням виборів зробити ще одну спробу, щоб знайти своїх прихильників на Заході, мовляв, що в Криму не лише відбувся в 2014 році референдум, але і вже вибори в національний парламент Російської Федерації. І це, як вони будуть намагатися показувати, це нібито показує істинну позицію мешканців Криму. Насправді мешканці Криму, в значній своїй частині вони готуються до бойкоту цих виборів. Прийняття цієї постанови, це буде також моральна підтримка. Я лише, шановні колеги і Ганна Миколаївна, хочу пропонувати деякі уточнення за текстом. По всьому тексту використовується словосполучення "парламентські вибори в Криму". Давайте тут додамо: незаконні парламентські вибори, і так по всьому тексту. Другий момент. Говориться про те, ми звертаємося до авторитетних міжнародних організацій аби тих депутатів, які будуть обрані. Давайте ми запишемо так: "тих осіб, які будуть визначені в результаті незаконних виборів.", а інше все я пропоную підтримати. Я вірю в те, шановні колеги, що ми подавляючою більшістю голосів підтримаємо цю постанову. Дуже дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. І я поставлю на голосування з тими поправками, які для стенограми від трибуни були оголошені паном Чубаровим. Шановні колеги! Я ставлю на голосування. Обговорення завершене. І ставлю на голосування проект Постанови про звернення Верховної Ради України до парламентів іноземних держав, парламентських асамблей та міжнародних організацій щодо проведення виборів до Державної Думи Російської Федерації на території тимчасово окупованої Автономної Республіки Крим (№5075) з поправками, які для стенограми з трибуни Верховної Ради оголосив народний депутат Чубаров, за основу і в цілому. Шановні колеги, прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[11:51:34]] За-258 [[Шум у залі]] Я чую, не кричіть. Поставлю ще раз. Отже, до президії Верховної Ради надійшло багато скарг про те, що не спрацювала для голосування кнопка. Не знаю з чим пов’язані дані технічні труднощі, але у зв’язку з тим, що ці скарги набули масового характеру, я поставлю ще раз на голосування. Колеги, проведемо якийсь рейтинг, щоб подивитись чи працює? Чи голосуємо? [[Шум у залі]] Колеги, голосуємо ще раз. Зважаючи на багато скарг з залу я ставлю на голосування проект постанови 5075 з поправками (для стенограми), 5075 за основу і в цілому. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[11:52:47]] За-269 Рішення прийнято. Дякую всім, хто підтримав. І прошу включити по фракціям, щоб звірити, наскільки український парламент весь український є. І я зачитаю, з вашого дозволу. "Блок Петра Порошенка" – 114 – "за", "Народний фронт" – 69, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 25, Радикальна партія Ляшка – 16, "Батьківщина" – 18, "Партія "Відродження" – 0, "Воля народу" – 4. Дякую вам, колеги. І я хочу теж принагідно повідомити, що на сьогодні вже є підготовлений остаточний варіант заяви, який стосується рішення Сейму і Сенату Польщі. Зараз, о другій годині, збереться комітет для його розгляду. І ми о четвертій годині, я буду рекомендувати перейти до його розгляду на вимогу ряду голів фракцій. І, колеги, ми маємо ще, ми пройшли всі закони по дерегуляції першого читання. Маємо один в другому читанні, всього кілька правок, - 2774. Є готовність? Я можу продовжити? Там кілька правок є, колеги. Скажіть, зможемо? Кілька правок буквально. Тоді я, користуючись своїм правом, продовжую на 15 хвилин, до закінчення розгляду даного законопроекту. І, оскільки це є друге читання, ми переходимо до його розгляду. Велике прохання не розходитись, бути в залі. Поправок всього кілька. Я думаю, ми зможемо швидко і ефективно їх пройти. Отже, наступний проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації права на конвертацію грошових вимог до товариства на внесок до його статутного капіталу № 2764. І запрошую до доповіді голову комітету Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка, пане Віктор.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги народні депутати! Представляю вашій увазі законопроект 2764 на друге читання. Це надзвичайно важливий законопроект, який запроваджує в Україні кращу європейську практику. Я хочу подякувати авторам і пану Семенусі, зокрема, за ініціювання цього законопроекту. В чому полягає його суть? Якщо є підприємство, у якого є борг, скажімо, перед якимось іншим підприємством чи людиною, і це підприємство не може розрахуватися, то є по суті небагато варіантів. В кінцевому випадку це може призвести до банкрутства підприємства. Для того, щоб запобігти таким ситуаціям і створити механізм, який дозволяє запобігти банкрутству, цей закон передбачає можливість конвертації боргу підприємства у статутний капітал. Тобто, якщо підприємство вам винне і не може розплатитися з вами, то за рахунок збільшення статутного капіталу ви можете стати його співвласником, таким чином врятувати підприємство, воно далі зможе здійснювати свою діяльність. Надзвичайно важлива потужна ідея. Я хочу наголосити, що доопрацювання ми проводили в широкому полі в комітеті, із залученням експертів, Мінекономіки, профільних асоціацій і так далі. Що уточнили до другого читання, це дуже важливо, бо деякі питання визивали нарікання на першому читанні. Ми їх уточнили, виправили, і, будь ласка, послухайте, що ми зробили. Ми закріпили імперативну норму, що не допускається звільнення учасника товариства з обмеженою відповідальністю від обов’язку внесення вкладу до статутного капіталу товариства. Передбачили, що оплата статутного капіталу шляхом зарахування вимог до ТОВ допускається лише при збільшенні статутного капіталу. Передбачили, встановлено підвищені вимоги до кількості голосів учасників, які мають проголосувати на загальних зборах, щоб погодитися прийняти цього нового учасника. Передбачили, що це має бути прийнято не просто більшістю від присутніх на засіданні, а понад 50 відсотків власників корпоративних часток в статутному капіталі. Це дуже важливо. Закріпили право учасника, що володіє більше ніж 20 відсотками голосів, вимагати проведення оцінки грошових вимог незалежної, яка вноситься як внесок до статутного капіталу. І, мабуть, найголовніше. Ми обмежили можливість зарахування вимог в статутний капітал товариств, частка в статутному капіталі якого належить державі або територіальній громаді. Таким чином ми захистили державну і комунальну власність від ризиків її вимивання через цей механізм. Таким чином ми передбачаємо дуже необхідний приватному сектору економіки механізм запобігання банкрутству, конвертації боргових зобов’язань підприємства в корпоративну частку кредитора. Шановні колеги, буду дуже просити вас підтримати цей законопроект до другого читання в цілому.
Будь ласка, 10 секунд, завершуйте.
Шановні колеги, буду просити підтримати в другому читанні і в цілому як закон з техніко-юридичними правками. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Колеги, автори правок, переходимо до правок. І я прошу народних депутатів не розходитись, правок буквально кілька, приготуватись до голосування, запросити депутатів у зал. 17-а. Не наполягає пані Оксана. 27-а, Левченко. 20-а. Добре, 20-а, Левченко. Зараз, секундочку. А, врахована редакційно, у мене написано. Будь ласка, Левченко включіть мікрофон.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Насправді, ця поправка моя зовсім не врахована, а написано "редакційно". Дивіться, яка ситуація, тут у мене дві поправки, ця і про наступну теж схожа ситуація. Позитивний законопроект має низку позитивних норм, але є одна по суті жахлива норма, яка простежується крізь законопроект, і, на жаль, вона не виправлена попри запевнення доповідача. Мова іде про те, що шляхом по суті фіктивних боргових зобов’язань мажоритарний власник підприємства, особливо якщо він має свого директора, а здебільшого мажоритарні власники мають своїх директорів, можуть по суті розмивати міноритарних власників і через фіктивні боргові зобов’язання заводити наближених собі осіб і збільшувати свою частку. Тому ця моя правка говорить про те, що такі боргові зобов’язання можна враховувати в якості частка підприємства лише за письмовою згодою усіх учасників товариства, за письмовою згодою усіх учасників товариства. От така можливість, така річ, власне, справді зупинить будь-які рейдерські можливості розмивання міноритарних пакетів. Тому я закликаю.
Дякую. Прокоментуєте, пане Вікторе? Будь ласка, коротко.
Шановний пане Юрію, дякую за вашу пропозицію. Ми розглянули її на комітеті і ми вважаємо як найбільш оптимальний варіант, який з одного боку дозволить врахувати вашу пропозицію по суті і по філософії, і по духу, а з іншого боку, дозволить зберегти можливість, щоб цей закон працював. То ми передбачили з правкою, разом з паном Семенухою, обов’язковість погодження включення такого нового учасника понад 50 відсотками від загальних голосів на загальних зборах учасників – це та норма, яка відповідає принципу послідовності в законодавстві. Адже, якщо ми сьогодні передбачимо по цьому рішенню право вето як ви пропонуєте, то цей закон просто не зможе працювати, бо будь-який міноритарій, який має навіть 0001 голос, він може заблокувати цю процедуру і по суті підприємство піде на банкрутство. Тому я прошу підтримати, вас, редакцію комітету. Дякую.
Дякую вам. Я ставлю на голосування поправку номер 20 народного депутата Левченка. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати, будь ласка. Це ще поправка, це ще не сам закон. [[12:01:12]] За-105 Не працює система, так? Це якась кібератака на парламент. Колеги, я перепрошую, у нас щось відбувається з системою голосування. Колеги, давайте ми проведемо зараз просто будь-яке голосування, я ще раз поставлю це голосування і подивимось, що відбувається. Колеги, отже я прошу ще раз, хто підтримує поправку 20 народного депутата Левченка, прошу проголосувати і подивитися, чи працюють всі картки. Хто підтримує, прошу проголосувати, будь ласка, голосуємо. [[12:02:04]] За-133 Система не працює. Та не піднімайте сто рук. Я ж чую і бачу, що не працює. Давайте порадимося, що робити, бо робити, напевно, треба тільки одне, треба, напевно йти на перерву і голосувати після перерви. Але, колеги, але дивіться. Увага! Стоп! Я дуже вас прошу. Важливий законопроект має підтримку в залі, в 12.30 у нас просто буде мало депутатів. Колеги, не виходьте, будь ласка. Я в 12.30 поставлю інший законопроект, а цей поставлю на голосування, коли зберуться депутати. У зв’язку з технічними проблемами, пане Віктор, які виникли, правда є? Які виникли в залі з системою голосування, я даю доручення Апарату протягом перерви ці проблеми вирішити і оголошую перерву до 12.35, обговорення ми завершимо після перерви. Дякую, колеги, в 12.35 збираємося в залі.
Шановні колеги, 12.35. Час, відведений для перерви, завершений, прошу заходити в зал і займати робочі місця. Будь ласка. Шановні колеги, я ще раз закликаю заходити в зал, займати робочі місця, приготуватися до роботи. Колеги, будь ласка, розпочинаємо роботу. Мені доповіли, що силами Апарату була відбита потужна кібератака. Кнопки працюють, не миготять. Ми можемо приймати рішення. Збої в системі призвели до того, що ми один із законопроектів. не завершили його розгляд. Ми тому завершуємо його розгляд після перерви. Зараз я оголошую законопроект, який є наступний у порядку денному. Це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" щодо наставництва над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування (номер 4784). Цей законопроект є в другому читанні, він не потребує процедури скороченого читання. правок є не так багато, але вони є. І я прошу всіх перейти до продуктивної роботи, як це було і до перерви. І запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Спориша Івана Дмитровича. Пане Іван, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановна президія, згадаємо в першому читанні даний законопроект (4784) "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" щодо наставництва над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківських піклувань. Виступало тут, біля цієї трибуни досить багато народних депутатів, наверно, більше 20 і жоден негативний не був. не висказав за цей законопроект. Тому я думаю, що ми сьогодні повинні дійсно його прийняти. До даного законопроекту надійшло 84 поправки. Скажімо, що більше 50 поправок прийняті або частково відхилені. Тому з урахуванням обговорення на засіданні комітету до законопроекту пропонується ще внести наступні принципові зміни. Насамперед, пропонується розширити його дію на всіх дітей, які проживають в інтернатних закладах. Хочу зазначити, що переважна більшість дітей-сиріт влаштовано до сімейних форм виховання. Але майже сто тисяч дітей, що перебувають у складних життєвих обставинах, проживає в інтернатах, і в інтернатних закладах, і також вони потребують допомоги наставників. Тому, відповідно до вимог статті 52 Конституції України, всі повноваження щодо організації наставництва передані центрам соціальних служб для сім’ї, дітей та молоді, які мають на основі відповідних договорів про співпрацю залучати громадські та благодійні організації. Тобто вся відповідальність покладається на центри соціальних служб, а вони можуть делегувати частину своїх функцій щодо підготовки наставників, моніторинг наставництва тощо громадським та благодійним організаціям. Тому я прошу. Підтримали Головне науково-експертне управління. Всі питання, які залишені лише принципові тут норми, але всі інші питання мають бути розшифровані у відповідних підзаконних актах, які доручено розробити Кабінету Міністрів України. Тому я дуже прошу даний законопроект прийняти. Адже, дійсно, тут і не тільки політична воля, воля в тому, що ми повинні за цих дітей, наших дітей-сиріт думати. Я думаю, весь зал так як ми обговорювали в першому читанні, так само і в другому читанні 100-процентово повинні прийняти даний законопроект.
Будь ласка, одну хвилину і завершуйте.
Це все. Я завершив і якщо, то можна приступити до поправок.
Шановні колеги, переходимо до правок. Я прошу авторів правок приготуватися до обговорення. Дякую. Отже, колеги, йдемо по відхилених поправках. 7-а, Павелко. Не наполягає. 8-а, Левченко. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон Левченку.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Насправді, я хотів би зазначити, щодо цього законопроекту, це один із тих рідкісних випадків, я хотів би навіть його виокремити, а то дехто каже, що я лише критикую. Так от я хотів би подякувати відповідним. тим, хто працював над другою редакцією, що в принципі всі мої поправки, навіть там, де воно написано, що вони відхилені, по суті вони враховані. Тому зразу кажу головуючому для того, щоб зберегти час я не буду наполягати по жодним поправкам, тому що вони по суті всі мої поправки враховані, за що я дякую людям, які опрацьовували до другого читання.
Дякую вам, пане Юрій. І також дякую комітету за таку якісну продуктивну роботу. І все одно я буду називати поправки, а ви вже будете говорити наполягаєте чи ні. 9-та, Помазанов. Наполягає. Будь ласка, Помазанов включіть мікрофон.
Андрій Помазанов, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, я думаю, що ми повинні зараз підтримати доповідача, який зараз знаходиться на трибуні. Це дійсно той законопроект, при обговоренні якого ми не повинні ламати списи і не повинні довго сперечатися, а дати йому шанс на життя. Моя поправка 9 стосувалася того, що в першому читанні ми ухвалювали цей закон, в якому написано було, що організацією наставництва займаються лише громадські організації. Моя правка стосувалася того, що ми повинні дати шанс і громадським організаціям, і центрам відповідним, але комітетом було ухвалено рішення все ж таки надати ці повноваження тільки центру. Тому якщо доповідач на трибуні скаже, що цю поправку голосувати неможливо і комітет не підтримує, я не буду наполягати на її ухваленні і буду всю фракцію і весь зал парламенту закликати голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Пане Іван, чи є потреба коментувати? Будь ласка, одну хвилину для коментарю.
Я дуже дякую за дійсно розуміння і підтримку даного законопроекту, але все-таки це досить багато таких поправок, яких у народного депутата Помазанова щодо того, що комітет визнав все-таки обов’язки центрів соціальних служб про організації наставництва у статті 17.1. Тому я рахую, що хочете – виносьте її на голосування, ні. Комітет відхилив.
Дякую вам. Не наполягає Помазанов на голосуванні. 10-та, Павленко. Не наполягає. 12-та, Сотник. Наполягає. Будь ласка, пані Олена.
Дуже дякую. Я теж скористаюся цією одною хвилиною, більше не буду наполягати на жодній зі своїх поправок, комітет попрацював робочою групою. Колеги депутати, яких ще немає у залі або які зайняті своїми справами, я змушена до вас зараз звернутися. Сьогодні було багато економічних питань, експорт, послуг і ліцензій і інше, але зараз це питання дуже рідкісне, коли виноситься в зал питання захисту дітей. Більше того, дітей, у яких або немає родини, або ця родина не піклується, належним чином. І у вас є шанс зараз проявити, в принципі, можливо, чи не єдине за цю сесію піклування про цих дітей. Я вас дуже прошу, сконсолідуйтеся. Дуже мало депутатів в залі. Треба підтримати цей закон і проголосувати. І, не дай Бог, нам його провалити, тому що ресоціалізація цих дітей, це 100 тисяч дітей, є вкрай важливою. Я прошу всіх повернутися до зали. Дякую.
Дякую, пані Олена, за підтримку. І теж закликаю депутатів заходити в зал. І сподіваюсь, ми швидко пройдемо по поправкам і перейдемо до прийняття рішення. Отже, 13-а, Павленко. Не наполягає. 16-а, Сотник. Не наполягає. 18-а, Сотник. Не наполягає. 20-а. Не наполягає. 24-а. Не наполягає. 26-а, Павленко. Не наполягає. Яка, номер? 21-а, наполягає народний депутат Павленко. Прошу включити йому мікрофон, будь ласка. Павленкові, будь ласка, включіть мікрофон. Не пригнічуйте опозицію. Павленкові мікрофон, будь ласка. Переконливо прошу включити мікрофон Павленкові. Так, ви би карточку спробували запхати, було б добре.
Не працює, якась диверсія.
Дякую.
Це диверсія.
З найвищої трибуни України Павленко, виступить пане Іване, з вашого дозволу, одну хвилину.
Шановні народні депутати, даний пункт цього закону стосується, між ким укладається договір і хто несе відповідальність за долю дитини, коли її наставник бере до себе на певне супроводження і підготовку до дорослого життя. Даною статтею пропонується, що договір укладається між власне наставником, закладом, адміністрацією і центром соціальних служб сім’ї, дітей і молоді. Я своєю поправкою пропоную підняти рівень відповідальності за долю дитини до органу опіки і піклування. Органом опіки і піклування є районна державна адміністрація або міська рада, а відповідно керівником органу опіки і піклування є персонально голова райдержадміністрації і міський голова. Я ще раз хочу наголосити, що даний закон створюється не задля забезпечення бажань наставників, тобто дорослих, а заради захисту дітей. І знаючи, що таке центр соціальних служб сім’ї, дітей.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
центр соціальної сім’ї, дітей і молоді, який фактично скорочений на 12 тисяч працівників за останній час і переважно це 1-3 людини на район, вони просто не здатні будуть забезпечити контроль за долею дитини. Тому я просив би підтримати поправку і підняти рівень відповідальності і відповідно підпис під угодою на орган опіки і піклування, і персонально голову райдержадміністрації або міського.
Дякую дуже вам. Пане Іван є потреба прокоментувати? Будь ласка.
Я думаю, що дана поправка врахована частково. Комітет прийняв рішення розширити категорію дітей, стосовно яких здійснюється наставництво. І в нас є ще Уповноважений з прав дитини, який досить багато. Уповноважений Президента з прав дитини Кулеба Микола Миколайович, зараз скаже, який досить багато зробив в тому, щоб все-таки дати життя даному законопроекту. Тому я думаю, якщо по даному питанню, Микола Миколайович, будь ласка, надайте йому слово.
Включіть мікрофон. Одна хвилина, Кулеба.
Шановний.
Зараз, секундочку, зараз апарат включить можливість вам виступити.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Я дякую, Юрію Олексійовичу. Але, зважаючи на вашу поправку ми прийняли її до уваги, оскільки центри соціальних служб саме несуть відповідальність за організацію наставництва вони є підписантами цього договору. А орган опіки і піклування за цим законом буде контролювати цю діяльність. Тобто вони будуть здійснювати контроль. Тому я думаю, що оці всі питання враховані в законі. Тому, якщо голова районної адміністрації буде бажати, не тільки бажати, це його відповідальність буде перед законом, саме контролювати цю діяльність. І я прошу ще раз, маючи нагоду, прошу звернути увагу народних депутатів в залі. І дуже прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую вам, дякую за роз’яснення. Але, як я розумію, пан Юрій наполягає на голосуванні. Я, з вашого дозволу, поставлю на голосування поправку 21 народного депутата Павленка. Хто підтримує поправку 21 Павленка, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. 21 поправка. Хто – "за"? Прошу підтримати. [[12:52:19]] За-138 Рішення не прийнято. Я прошу технічному працівнику доповісти ситуацію, що відбувається з голосуванням. В кого не спрацювала? Ваш не зарахувався, ваш голос? Колеги, давайте, ми поставимо зараз ще раз. Зараз я проведу рейтингове голосування. Не по поправці, не по закону. І ми перевіримо рівень готовності нашої системи. Я прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні і подивитися, чи ваш голос засвітився так, як ви голосували. Колеги, прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні. Будь ласка, голосуємо і уважно дивимось. Голосуємо, колеги. Зараз. Ви можете включити рейтингове голосування, колеги? Так я бачу, у мене такий самий екран, як і у вас. Прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні, будь ласка. [[12:53:37]] За-208 Дякую. Чий голос не був врахований? Все добре. Не панікуйте! Ворог хоче і чекає нашої паніки. Ми маємо демонструвати твердість і послідовність. Колеги, отже, я ще раз поставлю поправку 21. Хто підтримує поправку 21, прошу голосувати. 21 поправка Павленка. Хто підтримує, прошу голосувати. [[12:54:12]] За-171 Поправка не прийнята. Рішення не прийняте. Колеги, давайте динамічніше працювати, бо всі підтримують, і продовжую перераховувати поправки. 29-а, Павленко. Не наполягає. Наполягає. 31-а. 26-у наполягає. Ви подивіться, може з місця вже запрацює карточка ваша. 26 поправка. Народний депутат Павленко наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон Павленкові.
А там іще була і 25-а перед цим. Вона теж саме стосується долучення органу опіки і піклування до відповідальності за долю дитину. Я просив би 25-у поставити. Це дуже важливо. От повірте мені, я знаю, що таке заклад Центр соціальних служб сім’ї, дітей і молоді. І коли ми відповідальні за долю дитини, яка і так уже пережила дуже серйозні, болючі зміни у своєму житті, трагедії, і ми збільшуємо ризик, бо ми не знаємо, хто такий наставник. Це можуть бути різні люди, розумієте. Підвищуємо до рівня голови райадміністрації, ми цей ризик не знімаємо повністю, але ми його мінімізуємо хоча би. Тому я дуже прошу зал все-таки підтримати цю поправку. Я знаю, що на комітеті там теж були різні думки, і не зовсім було заперечення. І все-таки підняти відповідальність за долю дитини до рівня керівника органу опіки і піклування, міського голови і голови райадміністрації, як це є за долю дитини, яка йде в прийомну сім’ю, в дитячий будинок.
Дякую, пане Юрію. Прокоментуйте, пане Іван.
Я скажу, що це та ж сама поправка, і вона врахована частково. Як би ви не говорили, вона частково врахована. І я думаю, і голова рай адміністрації чи мер любого міста, вони включаться в дане питання як вже говорив Уповноважений з прав дитини. Тому, я думаю, ми не повинні позбавити відповідальність за дотримання договору центрів соціальних служб. Я думаю, що вона врахована і я не розумію, чому Павленко ставить це питання на голосування, коли вона частково врахована.
Дякую. Але автор має право наполягати. І я ставлю на голосування поправку 25 народного депутата Павленка. Будь ласка, хто підтримує, прошу проголосувати. [[12:56:58]] За-160 Рішення не прийняте. Отже, пане Юрій, 26, відповідно, не наполягаєте. Наполягаєте? Пане Юрій, я тільки дуже вас прошу наполягати на принципових речах, бо я боюся, що ми надто ввійдемо в обговорення і не вийдемо на рішення тому там, де є, дійсно, принциповий і важливий момент. По 26 поправці прошу включити мікрофон пану Юрію Павленкові, будь ласка.
Шановні народні депутати! Мною було внесено там близько дев’ятнадцяти поправок, але дві, насправді, от, є принциповими – це от яку ми вже не підтримали і це друга принципова поправка, на якій я наполягав, вона передбачає, що договір про наставництво укладається в письмовій формі і я пропоную доповнити її "за обов’язкової письмової згоди дитини та на термін, що не перевищує 12 місяців". Чому це дуже важливо тому що відсутність такого договору і оформлення дитини за наставником без згоди дитини, теж несе ризик для дитини і відкриває шлях для педофілів і міждержавних усиновителів. І тут є величезний ризик, я його бачив, я знаю як це було 10 років тому назад. Сьогодні усиновлення, коли дитина попадає як рідна в сім’ю, відбувається за згоди дитини - так, не письмової, бо є малючки. А в даному.
10 секунд, будь ласка.
Дитина йшла в сім’ю наставника і це можливо. Тому що наставництво – це тимчасова форма догляду за дитиною і підготовки її до самостійного життя.
Дякую вам. Пане Іване, Кулеба прокоментує чи ви, пане Іван?
Нехай Кулеба
Будь ласка, якщо можна, включіть мікрофон пану Кулебі для коментаря по даній поправці.
Шановний пане Юрію і шановні народні депутати! Ми врахували цю поправку, насправді ми беремо згоду дитини, а не. Шановні народні депутати! Ця поправка була врахована, в законопроекті є, що наставництво здійснюється за згодою дитини. Але навіть ні в усиновлені, ні в прийомних родинах, ні в ДБСТ не береться письмова згода. Тому що є діти в п’ять, сім років, вони не можуть написати, діти з ментальними проблемами, письмово не можуть написати, тому це обмежить наставництво. Тому ми полагаємось на Сімейний кодекс як це є в Сімейному кодексі і залишаємо, що зі згодити дитини, але прибрали письмово. Дякую дуже.
Дякую. Наполягає пан Юрій на голосуванні? Отже, ставиться на голосування поправка 26 народного депутата Павленка, хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:00:15]] За-128 128 – "за". Рішення не прийнято. Прошу більш динамічну роботу надалі. 31-а, Павленко. Не наполягає, 33-я, Павленко. Не наполягає. 36-а, Павленко. Не наполягає. 39, Сотник, повідомила, що вже не наполягає. 41-а, Шухевич. Наполягає, так? Будь ласка, включіть мікрофон пану Юрію.
Суть моєї поправки становить ось що. Наставником не може бути людина, яка перечислена в статті 212 Сімейного кодексу, але я хотів би додати, що не може бути наставником також людина, яка. доведено, що вона належить до сексуальних меншин. Повірте мені, я маю досвід, що може бути. що доля дитини може бути зламана тоді. Я прошу підтримати.
Дякую. Хто прокоментує? Ви, пане Іване? Будь ласка, Пане Іване. Кулеба. Спориш.
Я скажу, що, дійсно, тут є вимоги до наставників, але я скажу, що вимоги до. Є в нас вимоги до усиновлювачів, де ми всиновлюємо також дітей. Я думаю, що вимоги до усиновлювачів і до наставників повинні бути в одній формі. Не повинні до наставників бути тут вищі, чим до усиновлювачів. Тому я думаю, що. ну, вона не несе якоїсь такої, ця поправка, характеру. Тому, я думаю, ми на комітеті її відхилили.
Дякую. Наполягає пан Юрій Шухевич на голосуванні. Я ставлю на голосування поправку 41. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:02:18]] За-162 Рішення не прийнято. 42-а, Сотник. Не наполягає. 45-а, Помазанов. Не наполягає. 53-я, Сотник. Не наполягає. 55-а, Сотник. Не наполягає. 58-а. Не наполягає. 60-а, Тимошенко Юрій. Не наполягає. 66-а. На 36-й наполягає Павленко? Будь ласка, 36-а.
Шановні народні депутати, ще раз наголошу, цей закон повинен бути, в першу чергу направлений на захист дітей, дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, а також тих, які потрапили в складні життєві обставини. На жаль, цей закон більше направлений на задоволення потреб дорослих, а не дітей, їхніх там бажань проявити свою гуманність чи благодійність. І це по суті не правильно. Що стосується цієї поправки, то я пропоную, що договір втрачає силу не тоді, коли дитина усиновлена, а тоді, коли встановлений контакт між усиновителем і дитиною. Отоді договір припиняється, і дитина веде контакт і далі спілкується уже з потенційним батьком і мамою, і втрачається третя сторона, яка може заважати процесу усиновлення або встановлювати різні форми маніпуляцій. Тому я пропоную: договір втрачає силу, крім того, тоді коли дитина встановила вже контакт з усиновителем і тато.
Дякую. Пане Іван.
Знову ж таки, знову ж таки я скажу, що у законопроекті в доповненнях все воно враховано. Ну, ми відхилили на комітеті. Я думаю, давайте на роздум депутатів Верховної Ради, будь ласка, ставте на голосування.
Шановні колеги, хто підтримує поправку 36 народного депутата Павленка, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:04:36]] За-138 Рішення не прийнято. Отже, йдемо далі. Шановні колеги, лишилося 5-6 поправок. Я прошу Секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал, через кілька хвилин ми перейдемо до прийняття рішення. 70-а – Сотник. Не наполягає. 73-я. Не наполягає. 74-а – Павленко. Не наполягає. 77-а – Помазанов. Не наполягає. 78-а – Олена Сотник. Не наполягає. 79-а – Левченко. Не наполягає. 82-га – Шухевич. Не наполягає. І таким чином ми пройшли обговорення по всіх поправках. Під час обговореннями виявили, що є загальна не тільки підтримка даного законопроекту, а ще й глибоке розуміння важливості даного законопроекту, прийняття його. І тому я прошу усіх колег депутатів зайняти робочі місця і підготуватися до голосування. Колеги, будь ласка, будь ласка, заходіть в зал, займайте місця, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" щодо наставництва над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування (№ 4784). Комітет пропонує проголосувати за нього в другому читанні та в цілому. Хто підтримує дану пропозицію – в другому читанні та в цілому – прошу проголосувати. Колеги, голосуємо. Прошу підтримати. [[13:06:47]] За-247 Закон прийнятий. Рішення прийняте. Вітаю комітет, всіх авторів за плідну, системну роботу, яка дає зразок того, як повинна працювати в парламенті система прийняття рішень, і закон прийнятий. Колеги, перед перервою технічний збій призвів до зупинки нашого обговорення питання 2764 проекту закону. Зараз, коли ми бачимо, що система працює, ми можемо завершити його обговорення, і тому я прошу повернутися на трибуну голову комітету Галасюка Віктора Валерійовича. У нас лишилося дві поправки всього. Прошу залишатися в залі, голосування буде за дві хвилини. Я поставлю, пане Юрій. Однозначно поставлю. Отже, наша робота була зупинена на обговоренні і голосуванні поправки народного депутата Левченка № 27, якщо я не помиляюся. Назвіть номер. [[Шум у залі]] 20. Шановні колеги, ми завершили дискусію на поправці 20. Ми її обговорили, але під час голосування за цю поправку відбувся збій. Тому я повторно ставлю на голосування. Хто підтримує поправку № 20 народного депутата Левченка, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:08:32]] За-158 158 – "за". Рішення не прийняте. 27 поправка, народний депутат Левченко. Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка.
Дякую. Я все ж таки хотів би звернути увагу залу ще раз на дуже важливе питання і також відповісти доповідачу на певне зауваження по минулій поправці. Ця моя поправка стосується по суті того самого питання. Було сказано, що якщо поставити вимогу 100-відсоткового погодження всіх членів товариства на заміну боргового зобов’язання на частку товариства, що це нібито зупинить якимось чином цей процес і унеможливить боту закону. Я з цим абсолютно не погоджуюсь. Справа в тому, що якщо справді є мета замінити справжні борги, які зупиняють роботу працюючого товариства на частку в товаристві, а не просто рейдерським захопленням розмити міноритарні частки, тоді жодний міноритарій не буде цьому суперечити і не буде виступати проти цього. Ну чому ж який міноритарій буде знищувати свою власну вартість, вартість своєї власної частки в цьому товаристві шляхом блокування цього процесу, це абсолютно нелогічно. Тому в цій поправці я так само, як і в минулій, я пропоную запровадити, що ці процеси можливі виключно за згодою 100 відсотків учасників відповідного товариства, щоб не було розмивання міноритарних.
Дякую вам. Пане Віктор, прошу прокоментувати.
Дякую. Шановний пане Юрій, дякую за вашу пропозицію. Я хочу наголосити чому профільний комітет обрав модель саме 50 і плюс відсотків. Виходячи з принципу послідовності, я спеціально на, от зараз був роздрукував витримку з Закону "Про господарські товариства". Стаття 59 передбачає, що до компетенції загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю відноситься в тому числі встановлення розміру, форми, порядку внесення учасниками додаткових вкладів, вирішення питання про придбання товариством частки учасника і подібні питання, і чітко абсолютно діючою нормою діючого закону передбачено, що ці питання вирішуються 50 відсотками голосів загальної кількості учасників товариства. Тому ми, виходячи з принципу послідовності, передбачили аналогічну норму в цьому законопроекті. Саме тому ми наполягаємо на редакції комітету. Адже на сьогодні жодної аналогії немає, щоб для зміни учасників товариства треба була згода 100 відсотків учасників. Просто сьогодні ця процедура не працювала.
10 секунд.
Дякую. Я ще раз прошу вас підтримати цей надзвичайно важливий законопроект в редакції комітету з техніко-юридичними правками.
Дякую вам. Але народний депутат наполягає. І я ставлю на голосування поправку 27 народного депутата Левченка. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[13:11:41]] За-121 Рішення не прийняте. Колеги, заходимо в зал. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити депутатів, що зараз відбудеться прийняття рішення. 28-а поправка, Ванат. Не наполягає. 30-а, Ванат. Не наполягає. 33-я, Ванат. Не наполягає. Таким чином, ми завершили обговорення проекту закону. Всі поправки, які були відхилені, ми проговорили і залом прийняли щодо них рішення. Таким чином, ми можемо переходити до прийняття рішення. І, колеги, я дуже прошу запросити депутатів в зал. Я дуже прошу приготуватись до голосування, бо багато доповідачів наголошували на важливості і актуальності прийняття рішення. І ми переходимо до прийняття рішення. Колеги, я справді запрошую в зал на робочі місця. Колеги! Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації права на конвертацію грошових вимог до товариства на внесок до його статутного капіталу (номер 2764) за пропозицію комітету в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Колеги, хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. І прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо, колеги. Голосуємо. [[13:14:02]] За-207 207 – "за". Що відбулось в залі? Була загальна підтримка. Колеги, давайте по фракціях. [[Шум у залі]] З мотивів голосування. Добре. Голуб, одна хвилина з мотивів голосування. Будь ласка, одну хвилину.
Шановні колеги, я закликаю вас повернутися до розгляду зазначеного законопроекту, тому що зазначений законопроект усуває прогалину в українському законодавстві і наближає нас до введення міжнародного бізнесу, де є типова транзакція, яка називається. [[назва англійською мовою]] Тут немає жодного політичного підтексту. Це дійсно законопроект, який наближає наше українське законодавство до вимог ведення європейського бізнесу. Тому, шановні колеги, давайте повернемося і приймемо цей законопроект в цілому як закон.
Колеги, зараз я поставлю голосування на повернення. Але я дуже прошу і зайти депутатів в зал, але також і провести консультації за одну хвилину, щоб ви знайшли позиції по фракціям. Я звертаюсь до усіх, щоб це було зараз консультації проведені. Одна хвилина Віктор Галасюк. І я поставлю на повернення. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я дуже прошу підтримати вас цей закон бо його сутність в тому, щоб запобігти банкрутству багатьох підприємств, які не можуть віддати свої борги, але згідно цього закону вони зможуть розрахуватися часткою в статутному капіталі за рахунок його збільшення, за обопільною згодою сторін і підприємства і того кому воно винне. Це абсолютно прозорий і правильний економічний закон, який дозволить багатьом підприємствам продовжити свою діяльність. Я прошу вас його підтримати, шановні колеги. Це шлях до підтримки підприємництва, до розвитку нормальних інвестиційних умов. Ну, хіба тут є якісь застереження? Підтримайте, будь ласка.
Колеги, я прошу зайти в зал, приготуватись до голосування. Зараз я поставлю пропозицію повернутись. Я прошу бути дуже уважними. Отже, колеги прошу приготуватись. Я ставлю пропозицію повернутись до голосування по проекту Закону 2764. Якщо будуть якісь застереження, ми їх введемо. Але давайте повернемось. 2764 – повернення до голосування. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, будь ласка, голосуємо. Будь ласка, прошу проголосувати. [[13:17:24]] За-234 Повернулися. Я можу ставити на голосування?
Колеги, я прошу сконцентруватись, приготуватись. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації права на конвертацію грошових вимог до товариства на внесок до його статутного капіталу № 2764 в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу проголосувати. [[13:18:10]] За-224 Колеги, я вас дуже прошу, два голоси, це дозволяє мені поставити ще раз. Але я прошу, колеги, стали біля карток і голосуємо. Перше голосування – повернутися до розгляду 2764. Будь ласка, голосуємо. 2764, повернення. Прошу проголосувати, 2764, повернення. [[13:18:51]] За-218 Колеги, це починає набувати непристойних форм. В залі йдуть дискусії під час прийняття рішення. Я ще надам слово голові комітету хвилину на вияснення тих дискусійних питань, які виникають в залі. Я наголошую ще раз, якщо є дискусія, озвучте ці застереження, скажіть їх публічно. Будь ласка, пане Віктор, одна хвилина.
Шановні колеги, звертаю вашу увагу ще раз, це не стосується державних комунальних підприємств. Ще я хочу наголосити, що сьогодні згідно статті 59 Закону про господарські товариства встановлення розміру форми, порядку внесення учасниками додаткових вкладів, вирішення питання про придбання товариством частки учасника і аналогічні питання потребують 50 відсотків загальних зборів для товариств з обмеженою відповідальністю. Це діюча норма, стаття 59 Закону про господарські товариства. Все, що робить цей закон, він передбачає додатковий механізм по суті збільшення статутного капіталу шляхом конвертації боргових зобов’язань, тобто це ще одна можливість, яка дозволяє бізнесу в приватному секторі економіки за взаємною згодою сторін уникнути банкрутства. Ну що ж вас тут може не влаштовувати, шановні колеги? Скільки часу ми втратили? Коли закон внесений? Підтримайте прийняття цього правильного закону. Шановна "Батьківщина", підтримайте, будь ласка.
Віктор Пинзеник, одна хвилина. Віктор, включений мікрофон.
Шановні колеги, що хвилює багатьох народних депутатів. Про що йде мова, про яку операцію, яка б мала право на існування, якби не одне "але". Яке "але". Уявіть собі, що хтось взяв вашу продукцію, не заплатив за неї. Гроші сплавили. І замість того, щоб розраховувалися, вам пропонують добровільно. Друже, а візьми мою частку капіталу. Але капіталу-то немає. Тому моя пропозиція є наступною. Давайте повернемо закон на повторне друге читання, бо цей закон треба обставити багатьма нормами, щоб це не стало інструментом дерибану. І крім того, є ризики рейдерства, про які говорив наш колега депутат Юра, Юрій Левченко. Тому я пропоную відправити законопроект на повторне друге читання.
Колеги. Ні, це не було запитання, пане Віктор, дискусія є завершена. Це не було запитання. Отже, є пропозиція, яка, як я бачу, може об’єднати зал, – повторне друге читання. Вона всіма підтримується, колеги? Тоді я зараз поставлю. Але я ще раз поставлю, колеги, на повернення, а потім – повторне друге читання. Приймається? Приймається, колеги, усіма? Тоді я ставлю перше голосування – повернення до голосування 2764, а потім – повторне друге. Хто підтримує повернення 2764, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо повернення. І прошу підтримати всіх. Прошу проголосувати і прошу підтримати. [[13:22:23]] За-237 237. Ми повернулись. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію, яка прозвучала від Віктора Пинзеника, про відправлення законопроекту 2764 на повторне друге читання. Хто підтримує дану пропозицію повторне друге читання 2764, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. 2764 – повторне друге. [[13:22:59]] За-250 Рішення прийняте. Дякую голові комітету за таку натхненне відстоювання законопроекту, але є поправки, їх треба, очевидно, обговорити на комітеті. І я впевнений, наступного разу він буде підтриманий в цілому в нашому залі. Дуже вам дякую. На цьому законопроекті ми завершили блок законопроектів по дерегуляції. Наступний у нас блок йде по децентралізації. Але є пропозиція перед тим розглянути важливий проект закону на якому наголошували кілька фракцій – це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (4815). Він є в другому читанні, не потребує окремої процедури, він є наступний в порядку денному. І я запрошую до доповіді народного депутата України – Шверк Григорій Аронович. Це перше читання, але перше, я поставлю пропозицію за скороченою процедурою перед доповіддю. Колеги, хто підтримує розгляд за скороченою процедурою, прошу проголосувати, прошу підтримати скорочену процедуру. Будь ласка. [[13:24:21]] За-188 Рішення прийняте. І прошу до доповіді народного депутата України – Шверк Григорій Аронович. Будь ласка, пане Григорій.
Дякую дуже. Шановні колеги, прошу вас звернути увагу на цей законопроект. З моєї точки зору, його необхідність ще раз була підтверджена останніми днями стосовно тих подій, які відбувалися навколо телеканалу "Інтер". Багато хто вважає, що цих подій не було б, якби державні органи приймали рішення щодо того, що коїться в українському телевізійному просторі. Тому цей законопроект пропонує надати Національній раді з питань телебачення і радіомовлення застосовувати штрафні санкції до телерадіоорганізацій при порушенні цими телерадіоорганізаціями законів України. Ці штрафні санкції – це європейська норма, яка застосовується європейським аналогічним регулятором у багатьох випадках. Багато хто з вас чув про те польський регулятор, наприклад, застосував штрафні санкції до польської радіостанції, коли його ведучі в прямому ефірі образили українських жінок – це цілком європейська практика. Тому я прошу вас дуже уважно поставитись до цього питання і проголосувати цей законопроект, і надати Національній раді з питань телебачення і радіомовлення можливість застосовувати штрафні санкції при порушенні телерадіоорганізаціями Закону України "Про телебачення і радіомовлення". Я вважаю, що багатьох проблем в українському телерадіопросторі не було б якби Національна рада мала дієві важелі щодо впливу на порушників закону. Дякую дуже.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань свободи слова та інформаційної політики Сюмар Вікторія Петрівна. Будь ласка, пані Вікторія.
Добрий день, шановні колеги! Комітет за дорученням Голови Верховної Ради 6 липня розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення". Як сказав щойно доповідач суть цього закону достатньо проста, він передбачає можливість Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, тобто незалежного українського регулятора у сфері електронних ЗМІ застосовувати такі заходи як штрафи відносно телеканалів. Я хочу наголосити, що штрафи – це більш гнучка і більш м’яка система, а ніж попередження, яке існує зараз. Тому що зараз ми маємо ситуацію, за якою Нацрада може винести одне і друге попередження і це означає автоматичний відбір ліцензії. У випадку застосування штрафів Нацрада може попередити фактично в такий спосіб телеканал і це не буде призводити до відбору ліцензії і не буд сприяти тому, що телеканал може припинити своє мовлення. Взагалі система штрафів працює в країнах Європи достатньо давно і ефективно, звісно, багато хто може зауважити про корупціогенність цього заходу стосовно Національної ради з питань телебаченні і радіомовлення. Водночас, зважаючи на ті небезпеки, які сьогодні є в інформпросторі, теж є питання, колеги, тому що дуже багато речей, які не тягнуть на попередження, фактичне, умовне попередження, можуть тягнути на штраф і на вказівку телеканалу, що він проводить десь помилкову інформаційну політику. Ми вчора розглядали на комітеті ситуацію з телеканалом "Інтер", який в концерті до Дня Незалежності вирізав "Слава Україні" від Олександра Пономарьова, просто вирізав. Що в цьому випадку має робити Національна рада? Вона. Виносити попередження? Чи є для цього достатні підстави? Питання дискусійне. Питання штрафу мінімального могло би бути застосовано у вигляді, фактично, вказівки телеканалу, що цей. що такий підхід.
Дайте, будь ласка, завершити одну хвилину.
Дякую. І зважаючи на всі ці аргументи, комітет після достатньо тривалої дискусії ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді схвалити даний проект Закону у першому читанні. Дякую.
Дякую, пані Вікторія. Я прошу записатися народних депутатів: два – "за", два – "проти" для обговорення цього законопроекту. І я дуже прошу народних депутатів повертатися до сесійної зали, тому що за, буквально, 8 хвилин у нас відбудеться голосування. Будь ласка, записуйтеся, колеги. Прошу передати від пана Власенка слово Бориславу Березі, позафракційному. Увімкніть йому мікрофон, будь ласка. На трибуну він хоче. Будь ласка, увімкніть мікрофон на трибуну.
Я хочу подякувати фракції "Батьківщина" за те, що вони надали слово. Це, дійсно, дуже важливий закон. Так, там є можливість для маніпулювання, але про яке маніпулювання ми кажемо, коли серед політиків маніпулювання – це норма. Що ми кажемо? Коли фракція, яка устроіла тут перфоманс до перерви, її голова підходить до мене і каже: "Бориславе, не ображайся! Це ж політика! Ти розумієш?" Ні, шановні, не розумію! Для мене це – блюзнірство та лицемірство! Саме те, що вони підходять, тиснуть руку і кажуть, ну, ми ж не розуміємо – це блюзнірство! Саме те, що їх лідер виходить на "Інтер" в 10-минутках – це блюзнірство! Саме те, що вони знають, що це – кривда і підтримує це – це лицемірство. Один з тих, хто робив цей перфоманс, підійшов до мене і сказав: "Пробач, мене підставили". Це порядна людина, розумію, інших – ні. Взагалі не розумію, як можна казати про те, що вони піклуються про народ, а потім літати на гвинтокрилах собі в Чернівці та кришувати там виробку лісів. Не розумію. Так як і не розумію, як вони ведуть себе тут. Чому? Тому що, коли ми кажуть: "Це оборотка тобі за Гордієнка", шановні, це не політика, це ганебна практика з часів Януковича. Я пам’ятаю, ви ще тоді сиділи в парламенті. Вам не подобається те, що ми робимо? Вам не подобається те, що ми вас шпиняємо? Я розумію. Ваше місце на сміттєзвалищі. Ви туди підете, а ми будемо змінювати країну на краще. Я ще раз хочу сказати, ми повинні захищати Україну, але ми не повинні лицемірити, ми не повинні підтримувати кривду. І головне, я хочу нагадати, що коли ми робимо щось погане, то потім не.
Дякую. 10 секунд, 10.
Потім не дивуйтесь, що саме це нам несе вред. Але саме "Опоблок" не голосував за зняття Яценюка, нагадую: саме вашого Яценюка. Дякую.
Дякую, шановний колего. В той же час я просто все-таки закликаю колег обговорювати законопроекти під час того, коли ми записалися на виступ законопроектів. Будь ласка, пан Княжицький від "Народного фронту". Я прошу, закликаю колег обговорювати законопроекти, а не один одного. Пане Княжицький.
Дякую. З приводу законопроекту, ну, автором цього законопроекту є не "Народний фронт", а колега Шверк з "Блоку Петра Порошенка", який має величезний досвід роботи в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. А "Народний фронт", дбаючи про інформаційну безпеку держави, підтримуватиме цей законопроект в першому читанні, оскільки цей законопроект дозволить не лише накладати штрафи на жорстких порушників нашої національної безпеки, а й контролювати діяльність провайдерів кабельних мереж, які часто ретранслюють російську пропаганду. І закликаю всіх в цьому залі бути патріотами не на словах і на трибунах, а на ділі, і натиснути кнопку "за". Будь ласка, підтримайте цей законопроект. Дякую.
Дякую вам, шановний пане Миколо, за обговорення законопроекту. Надається слово пану Ляшку від Радикальної партії Ляшка. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Фракція Радикальної партії вказаний законопроект підтримувати не буде. Я поясню чому. Це спроба влади керувати каналами, це спроба влади поставити їх під повний контроль, хоча він і так сьогодні тотальний. Коли мене намагаються переконати, що Нацрада, керована владою, і не може притягнути до відповідальності "Інтер" за антиукраїнську політику, не дуріть людям голову. Нацрада закриває очі на антиукраїнську редакційну політику "Інтера", яка керується з Москви, з однієї причини: тому що власники "Інтера" домовилися з господарями Банкової. І в обмін на лояльність телеканалу і цього, і всіх інших каналів Національна рада не бачить сепаратизму і антиукраїнської діяльності у діяльності, зокрема "Інтера". Учора було дуже оприлюднено цікаве дослідження в "Вокс Юкрейн", який проаналізував тональність згадок про Президента України на провідних чотирьох загальнонаціональних каналах за останні два роки. Шановні колеги, хто стоїть, сядьте, щоб не впали. Так от, за результатами дослідження за останні два роки чотири провідні загальнонаціональні канали в 98 відсотків випадків про діяльність Президента повідомляли або позитивно, або нейтрально. Лише два відсотки із тисячі згадок – негативні. У нас все добре в країні, у нас розвивається економіка, у нас найкраща політика влади, у нас є у влади курс на збагачення українців, і тому канали тільки вихваляють владу. Чому вони вихваляють? Тому що повний тотальний контроль, у тому числі через Національну раду з питань телебачення і радіомовлення. Тому ми цей законопроект підтримувати не будемо. І ми вимагаємо відправити у відставку контрольовану владою Нацраду.
Дякую, шановний колего. Будь ласка, пані Войціцька від "Самопомочі".
Прошу передати слово Ірині Подоляк.
Передає слово пані Подоляк. На трибуні увімкніть мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Перш за все, хочу подякувати колезі Шверку за так якісно і правильно підготовлений законопроект. Фракція "Самопоміч" підтримуватиме цей законопроект, тому що ми вважаємо, що телеканалами, їхньою інформаційною політикою керують олігархи. Цей законопроект дає Національній раді, серед членів якої є представники всіх політичних сил, можливість реально впливати на антидержавний контент, які розміщують телерадіоорганізації в своєму ефірі і в своєму продукті. Не тільки телебачення, а й кабельні провайдери у тому числі, які дуже часто в своїх мережах допускають не тільки антидержавні інформації і поширюють розбрат, релігійний розбрат, які. діяльність яких є просто шкідливою для українського телерадіопростору. Наявність цього законопроекту закриває дуже величезну лакуну, яка, на превеликий жаль, створена в нашій державі тим, що ми не маємо інформаційної політики. І ми вкотре вже другий рік очікуємо від Міністерства інформації України, від міністра Стеця представлення для парламенту України чіткої, зрозумілої, прозорої інформаційної політики, яка буде спрямована на захист національних інтересів держави Україна. Тому закликаю вас підтримати цей законопроект і дати можливість Нацраді мати реальний інструмент впливу на олігархічні телеканали у тому числі. Дякую.
Дуже дякую вам за державницьку позицію, шановна колего. Шановні колеги, зараз ми переходимо буквально за 30 секунд до голосування, а автору законопроекту пану Шверку надається слово для того, щоби він, можливо, зняв ці застереження, які прозвучали в залі під час обговорення. І ще, і ще раз закликаємо колег з буфету, з кулуарів повернутися до сесійної зали для голосування. Будь ласка, мікрофон Шверку.
Дякую дуже. Шановні колеги, я, по-перше, дякую всім депутатам, хто взяв участь у обговоренні цього законопроекту. По-друге, я хочу звернути вашу увагу, що мова іде про перше читання і у нас буде ще друге читання. До першого читання ми провели багато роботи з експертами, з галуззю і маємо підтримку багатьох членів експертного середовища і навіть телерадіоорганізації згодні з тим, що цей закон має бути прийнятий. Тому ми можемо зробити робочу групу і почути кожного, в кого є що сказати щодо тексту цього законопроекту. Дякую дуже.
Дякую. Обговорення завершене, колеги. Я хочу попросити секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал, зараз ми перейдемо до прийняття рішення. І хочу наголосити, колеги, ми говоримо про інформаційну безпеку війни, ой, держави в час війни. Я починав цю сесію із слів, що ми повинні кожної хвилини пам’ятати, під кожним нашим рішенням, що війна, яку веде Кремль і Росія проти України, має багато проявів. І насмілюсь сказати, що інформаційна атака є однією з ключових завдань і цілей Кремля. І тому всі рішення, які дозволять нам зробити більшою і вищою інформаційну безпеку, вони ідуть на користь і фронту, і державі в цілому. Я закликаю народних депутатів зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. І, шановні колеги, нагадую, в першому читанні ми голосуємо, лишень перше читання. І всі правки, застереження, які висловлювали різні народні депутати і які, очевидно, мають сенс, ми ж можемо внести до другого читання. Колеги, можемо голосувати? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (щодо удосконалення процедури застосування санкцій Національною Радою), номер 4815 за основу, колеги, за основу, пропозиція комітету. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, за основу. За основу, будь ласка, голосуємо. [[13:41:02]] За-250 Рішення прийняте. Колеги, в цілому я бачу по настрою фракції, воно не пройде. Це буде неправильно. У нас є час для того, щоб доопрацювати. Єдине, можемо скорочене до другого читання. Колеги, є прохання-пропозиція, щоб ми дали скорочену процедуру в підготовці до другого читання. Хто підтримує пропозицію скорочену процедуру до другого читання, прошу проголосувати. Скорочена процедура до другого читання підготовки. Прошу підтримати, прошу проголосувати, будь ласка. [[13:41:48]] За-202 Нема підтримки для скороченої процедури. Є очевидно, потреба більш серйозного вивчення і підготовки. Прошу і авторів, і комітет максимально швидко підготувати даний законопроект, щоб ми могли його винести на розгляд сесії. Колеги, одну хвилину хочу з вами порадитись. У нас йде наступний блоку децентралізації. Це дуже важливі закони. Їх, якщо я не помиляюсь, 7 або 8 є законопроектів. Але до мене підійшов. Потім йде у нас звільнення суддів. Колеги, увага, увага! Підійшов голова комітету і попросив, щоб звільнення суддів, можливо, ми поставили зараз. Вони досить швидкі, питання. Це судді, які порушили присягу, це судді з "ДНР", з окупованих територій з терористичних груп. Якщо буде ваша згода, я перенесу суддів на зараз, а щоб ми з 4-ї години почали децентралізацію. Якщо буде згода, якщо буде підтримка залу, я поставлю цю пропозицію на голосування, колеги. Якщо ні, перейдемо до питань децентралізації. Яка буде воля залу, так ми і вирішимо. Зняття суддів є, просто наступним блоком. Отже, колеги, хто підтримує пропозицію, що ми питання про звільнення, тільки звільнення суддів розглянули зараз, хто підтримує цю позицію і цю думку, яку висловив комітет, прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо. Зміна порядку денного: звільнення суддів зараз. [[13:43:34]] За-246 Є підтримка залу. Колеги, тоді я дуже вас попрошу зараз бути дисциплінованими. Це ряд постанов, ми колись до них вже майже дійшли, але відбулась у нас криза і ми не змогли вирішити. Зараз нам треба швидко прийняти рішення по звільненню суддів. Чи нам треба голосувати за скорочену процедуру, Руслан? Ні. Я запрошую до слова голову Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевича Руслана Петровича. І прошу по всіх постановах викласти загальну позицію, щоб ми могли перейти до прийняття рішень. Будь ласка, пане Руслан.
Дякую, Андрій Володимирович. Я дуже коротко. Зараз ми будемо розглядати шість постанов, чотири з яких стосуються однієї підстави, судді добровільно написали заяви про відставку. І тому, якщо є воля залу, ми би могли не по кожному судді окремо, а дає нам можливість закон в цьому випадку, якщо є загальна підстава, проголосувати постанову в цілому по всіх прізвищах, які у вас є в проектах. І два інші проекти. Це один проект, де ми хочемо звільнити суддів, які зараз здійснюють правосуддя в терористичних "ДНР" і "ЛНР", іде мова про десять суддів. Нам треба їх окремо кожного проголосувати. І остання постанова, це звільнення судді, щодо якого набув законної сили вирок у кримінальній справі, він знаходиться в місцях позбавлення волі. Тому, якщо ви не заперечуєте, я просив би, пане Голово, позицію як мені, чи є необхідність всіх суддів окремо озвучувати чи можна просто називати номер постанови тільки тих, які ми зараз не озвучуємо.
Дякую. Я виясняв. По закону ми можемо проголосувати постанову в цілому без називання кожної судді. Але прошу вас залишатися на трибуні, щоб нас консультувати по кожному питанню. Я хотів би спитись в залу, чи можемо ми переходити до голосування? Можемо. Тоді я першу поставлю на голосування постанову, в мене так воно є, 4939, пане Руслан. Будь ласка, по ній коротка репліка і голосуємо. 4939.
4939 – це Постанова щодо звільнення Крюковського Олега Анатолійовича з посади судді Каховського міськрайонного суду Херсонської області у зв’язку з набранням законної сили обвинувального вироку суду щодо нього. Ми це питання вже розглядали, якщо пригадуєте. Просто дійшов час щодо його голосування. Ну, абсолютно зрозуміла позиція, людина вже сидить в місцях позбавлення волі. І треба його ще звільнити як суддю.
Ми готові голосувати?
Прошу заходити в зал, зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Секретаріат, повідомте депутатів. Колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування Постанову 4939.
Іде мова про умисне вбивство. Тому, я думаю, тут.
Про звільнення судді у зв’язку з у зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком щодо нього. За основу і в цілому. Хто підтримує 4939 за основу і в цілому, прошу проголосувати. Колеги, голосуємо. [[13:47:04]] За-266 Рішення прийнято. Наступна Постанова 4940. Будь ласка, пане Руслан, коротко.
Це мова йде про тих суддів, які зараз незаконно справляють правосуддя в так званих "ДНР" і "ЛНР". І у зв’язку з тим, що ми хочемо їх звільнити за порушення присяги, а ми їх двічі запрошували на засідання, вони не з’являлися. Що дає можливість нам сьогодні розглянути питання конкретно по кожному і окремо проголосувати по кожному прізвищу питання щодо їх звільнення за порушення присяги. Щоб не було порушено встановленої Конституцією процедури. Тому прошу кожне прізвище голосувати окремо. Я буду їх називати, з вашого дозволу, якщо ви не заперечуєте.
Ми кожного маємо окремо. Тільки, пане Руслан, вони здійснюють не правосуддя, вони здійснюють злочин на окупованій противником, вони є колаборанти і не можуть чинити ніякого правосуддя.
Я сказав, "так зване", "так зване правосуддя".
Прошу, по одному кожному прізвищу ви називайте, ми будемо голосувати. Будь ласка.
У зв’язку з порушенням присяги судді звільнити з посади Безрученко Юлію Олександрівну, апеляційний суд Донецької області. Прошу підтримати.
Прошу підтримати звільнення судді. Прошу голосувати, будь ласка. [[13:48:20]] За-251 Рішення прийняте. Наступний.
Ларіна Наталя Олександрівна, апеляційний суд Донецької області.
Прошу голосувати. Прошу підтримати, будь ласка. Прошу голосувати. [[13:48:44]] За-247 Рішення прийняте.
Резникову Лілію Володимирівну, апеляційний суд Донецької області.
Прошу голосувати. Прошу проголосувати. [[13:49:05]] За-251 Рішення прийняте.
Стратейчук Людмилу Зіновіївну, апеляційний суд Донецької області.
Прошу голосувати. [[13:49:28]] За-250 Рішення прийняте.
Яманко Валентину Григорівну, Донецький апеляційний адміністративний суд.
Прошу голосувати. [[13:49:50]] За-249 Рішення прийняте.
Толока Юрія Миколайовича, Амвросіївський районний суд Донецької області.
Прошу голосувати. [[13:50:10]] За-251 Рішення прийняте.
Клешньова Олександра Івановича, Калінінський районний суд міста Горлівки Донецької області.
Прошу голосувати. [[13:50:33]] За-250 Рішення прийняте.
Федька Григорія Миколайовича, Микитівського районного суду міста Горлівки Донецької області.
Прошу голосувати. [[13:50:54]] За-255 Рішення прийняте.
Тараньову Валерію Сергіївну, Будьоннівський районний суд міста Донецька.
Прошу голосувати. [[13:51:14]] За-255 Рішення прийняте.
Єрьоміна Дмитра Олександровича, Центрально-Міського районного суду міста Макіївки, Донецька область.
Прошу голосувати. [[13:51:36]] За-251
Попшой Марину Олександрівну, Центрально-Міський районний суд міста Макіївки, Донецька область.
Прошу голосувати. [[13:51:58]] За-249 Рішення прийняте.
І остання – Наумова Катерина Геннадіївна, Донецький окружний адміністративний суд.
Прошу голосувати. [[13:52:19]] За-251 Рішення прийняте. Вітаю, колеги. Ми проголосували за звільнення колаборантів. Це був парадокс, що до цих пір вони займали статус суддів. Переходимо до наступної постанови 4697-2. Прошу, пане Руслан, проінформуйте нас.
Прошу з цього переліку суддів, які є у вас на руках, вилучити Васильченко Наталію Володимирівну, яка відкликала заяву і відповідне відкликання надійшло до Верховної Ради з Вищої ради юстиції. А всіх решта суддів, проголосувати в цілому цю постанову, щоб я не оголошував весь список, у вас на руках все є.
Колеги! Ні, це звільнення. [[Шум у залі]] Колеги, щоб не було ніякої інтриги: нема жодної постанови про обрання, ми лишень звільняємо. Отже, хто підтримує постанову 4697-2 з поправкою, яку озвучив Руслан Князевич для протоколу з трибуни Верховної Ради, прошу проголосувати. Прошу підтримати. В цілому. Прошу голосувати, 4697-2. [[13:53:32]] За-267 Постанова прийнята, рішення прийнято. Наступна постанова 4697-4. Будь ласка, проінформуйте депутатів, пане Руслан.
А три?
А три, щось в мене немає три. Озвучте три.
Я прошу із переліку в постанові 4697-3 вилучити Бабенка Костянтина Анатолійовича. До нас надійшла заява з Вищої ради юстиції про те, що він відкликав заяву, це його право. Решта всіх суддів, які в цій постанові, прошу звільнити.
Ми не можемо його звільняти, тому що у нас відкликання документи, в нас немає. [[Шум у залі]] Заяви немає. В нас заяви немає. Всі документи повернуті у Вищу раду юстиції. Це його право. Це його конституційне право, я прошу не порушувати Конституцію.
Добре. Я поставлю на голосування, як воно пройде. Я ставлю на голосування проект Постанови 4697-3 з поправкою, яку озвучив Князевич з трибуни Верховної Ради України, за основу і в цілому. Хто підтримує, я прошу проголосувати. 4697-3, будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу проголосувати, будь ласка. [[13:54:57]] За-268 Рішення прийнято. Тепер 4697-4. Проінформуйте, будь ласка, пане Руслан.
Цією постановою Вища рада юстиції відкликала свої документи щодо двох суддів: Парінової Ірини Костянтинівни і Савченко Валентини Олександрівни. Всі решта суддів прошу прийняти рішення щодо їх звільнення.
Ви поясніть суть самої постанови, і можливо стане зрозуміліше, пане Руслан.
У зв’язку з тим, що судді окремі, їм виповнилося 65 років, це граничний строк перебування на посаді судді, ми їх звільняємо. А решта – це судді, які подали заяву про відставку. Окремі з них двоє до моменту голосування в сесійній залі заява їхня назад відкликана Вищою радою юстиції, і в нас немає зараз у Верховній Раді підстав голосувати оскільки жодних документів на момент голосування в сесійній залі немає. Щодо всіх решта документи є і ми повинні їх голосувати.
Тобто наголошую ще раз.
Парінова Ірина Костянтинівна і Савченко Валентина Олександрівна, решта прошу голосувати.
Я наголошую, ми голосуємо про заяві, які ми просто підтверджуємо і на основі їхніх заяв їх звільняємо. Ті документи, які є по них ми голосуємо.
Це добровільно.
Це добровільне зняття повноважень. Отже, я ставлю на голосування постанову 4697-4 з поправками, які озвучив голова комітету Руслан Князевич з трибуни Верховної Ради для стенограми. Хто підтримує дану постанову за основу і в цілому, прошу голосувати. Голосуємо колеги, будь ласка. [[13:56:41]] За-272 272 – "за". Рішення прийняте. І остання постанова в пакеті постанов по звільненню суддів – це є постанова 4697-5 і пане Руслан, ви і про суть постанови кілька слів говоріть доповідаючи депутатам. Будь ласка.
Так само прошу всіх звільнити окрім трьох, які відкликали свої заяви це Павлишин О.Ф., це Мікуш Ю.Р. – це Львівський суд і Калашнікова Олена Володимирівна, О.В., решта всі сутті – це велика постанова – прошу їх звільнити. Я хочу вам сказати, друзі, якщо ми сьогодні приймемо рішення ми звільняємо півтисячі суддів це те, про що ми говорили, а я сподіваюсь до закінчення ще місяця у нас не менше суддів подадуть у відставку і ті зміни про які ви говорили так багато нарешті починають діяти. Дякую.
Це є ґрунт для очищення і ґрунт для перезавантаження судової влади. І тому я ставлю на голосування проект постанови 4697-5 з поправками, які озвучив з трибуни голова комітету Руслан Князевич для стенограми, за основу і в цілому. Хто підтримує дану постанову прошу проголосувати, будь ласка, колеги, голосуємо.
Прошу підтримати.
Прошу підтримати. [[13:58:02]] За-265 265 – "за". Постанова прийнята, рішення прийняте. Дуже дякую комітету, дуже дякую за активну позицію депутатів. Ми знайшли ґрунт, ми розчистили позицію для звільнення суддів. [[Шум у залі]] зараз вже перерва. [[Шум у залі]] Колеги, є. в нас є дві хвилини. По цьому питанню давайте, два виступи. Одна хвилина, Ляшко і Власенко, і ми завершуємо нашу роботу по суддях. Одна хвилина, спочатку – Ляшко, потім одна хвилина – Власенко. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я звертаюся до шановного колеги Руслана Князевича і до Голови парламенту. У нас цілий ряд постанов про обрання безстроково майже 700 суддів, п’ятирічний термін повноважень яких закінчився. Вони не виконують повноваження, вони продовжують отримувати заробітну плату. І це, фактично, всі ті люди, які були подані ще за часів Януковича. Я пропоную парламенту, щоб ми розглянули це питання, відхилили ці постанови, звільнили цих суддів і дали можливість 700 суддів, це більше десяти відсотків суддів по Україні, і дали можливість проводити нові конкурси, набирати нових людей на суддівські посади, якщо ми хочемо реального оновлення судової системи. Тому що ми розуміємо, що більшість з тих, хто хоче обиратися пожиттєво, навряд чи заслуговують на підтримку громадян і суспільства. Водночас, із бюджету йдуть щомісяця майже півмільйона витрат на те, щоб їм оплачувати заробітну плату. Треба припиняти це!
Дякую. Будь ласка, Сергій Власенко.
Дякую, Андрій Володимирович. Насправді, ми зробили те, що ми повинні були зробити. Але в мене величезне питання до комітету: а де постанова по Татькову, а де постанова по інших одіозних суддях, які уже лежать у комітеті достатньо велику кількість часу? Чому ми не голосуємо цих суддів, які, очевидно, повинні бути звільнені зі своїх посад і матеріали по яких уже давно розглядаються в комітеті? Колеги, що ми робимо? Я розумію, що ми виконали функцію, яку ми повинні були виконати, функцію, я дякую Верховній Раді за це. Але в нас є ще й інші завдання. Дякую!
Дякую. Шановні колеги, ми зробили важливий крок. Буде нормальна робота парламенту – по всіх етапах пройдемо. На жаль, попередній раз, коли в нас було 5 постанов про звільнення суддів, у нас була заблокована трибуна. Тепер ще хвилина – Руслан Князевич. Будь ласка, голова комітету.
Насамперед я хочу своєму Сергію Власенку, колезі, пояснити, що після проголосованого нашого законодавства комітет не має жодного відношення до розгляду питань по звільненню суддів. Це питання керівництва парламенту, просто, за дорученням Голови, ми підготували проект постанови і, відверто кажучи, не могли зробити по-іншому, тому що це його вимога. А що стосується тих суддів, про яких ви кажете, ви знаєте ситуацію, що всі судді, щодо яких було прийняте рішення Вищої ради юстиції, подали до Вищого адміністративного суду. І Вищій адміністративний суд фактично всі рішення Вищої ради юстиції поскасовував. Тому в парламенту немає жодних правових підстав зараз в неконституційний спосіб вирішувати питання. Комусь дуже хочеться, щоб ми вирішили це питання і потім в суді поскасовували і ці речі. Ми знаємо про ці речі, тому треба дочекатися розгляду в судах, а потім вже реагувати так, як каже Конституція. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, 14.00, в нас був дуже важкий, але плідний початок нашої роботи. Хочу нагадати, після обіду – питання децентралізації, сім законів по децентралізації. Я дуже прошу колеги, в 16.00, щоб ми злагоджено прийшли в зал і продовжили нашу роботу. А зараз, згідно Регламенту, я оголошує ранкове пленарне засідання Верховної Ради України закритим. В 16 годині продовжуємо нашу роботу. Дякую і до зустрічі, шановні колеги.