[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 33. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Tiba István jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki a mai napon figyelemmel kíséri munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kunhalmi Ágnes képviselő asszony: „Ész nélküli rombolás” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezekben a napokban a rendszerváltás utáni második PISA-sokkot éli át ez az ország. Elég nagy a döbbenet mindenkiben. Igazából a döbbenet nem azért van, mert ne láttuk volna a hibákat vagy akár a behozandó lemaradást és az elvégzendő feladatokat, az elvégzendő feladatok mennyiségét, de a rombolás mértéke és a romlás mértéke és gyorsasága egész egyszerűen megdöbbentő. Megmondom őszintén, hogy én magam sem számítottam ekkora zuhanásra. Mostanra világossá vált, hogy a zuhanás mértéke és gyorsasága azt mutatja, hogy a pedagógusok és az oktatási rendszerünk egésze végleg elvesztette a politika és a politikusok hülyeségeivel szemben az immunrendszerét. A sokkoló eredményeken túl már csak egy sokkolóbb dolog van, az pedig a PISA-eredményekre adott lesújtó fideszes reakciók. Ha figyelembe veszem a politika logikájából - és miért ne venném figyelembe? -, a politika praktikumából fakadó számítást is, akkor az önök reakciója mégiscsak pusztán kimerült a relativizálás, a tagadás, majd a bűnbakképzés hármasában. Lázár János egyenesen kizárólag a pedagógusokat hibáztatja az eredményekért. Ugyanezen logikán Kaposi József, az OFI elnöke, a buta egyentankönyvekben például már nem is lát semmilyen hibát. Egész egyszerűen döbbenet, ahogy a valóságot letagadva próbálják magyarázni a nyilvánvalóan most már megmagyarázhatatlant. Mert lehet azt mondani, hogy vannak jó pedagógusaink, meg kevésbé jók, és bizonyára vannak csapnivaló tanárok is az országban, de egyet nem lehet: nem lehet úgy tenni most már, mintha önök ott sem lettek volna, mintha itt sem lennének. Mert az eredmények olyan hibákat mutatnak, rendszerhibákat is, amelyeket már jelentős részben önök okoztak. Mostanra önök nem a korábban is meglévő problémák megoldóivá váltak az elmúlt években, hanem annak fő okozójává, sőt szerény véleményem szerint most már önök a fő probléma maga.A rémisztő bűnbakképzés viszont rámutat valami még sokkal mélyebb bajra ebben az országban, amely valójában megmutatja azt a politikai és azt hiszem, mondhatom, azt az emberi különbséget is, ami közöttünk és önök között van. Ugyanis az azonnali bűnbakképzés helyett mi, valódi politikusok abban hiszünk, hogy a politika lényege és értelme az, hogy kihozzuk mindenkiből a legjobbat; kihozzuk az emberekből, így a pedagógusainkból, a gyerekeinkből és lényegében az egész országból. Az ebben való végtelen hit a valódi politika értelme. Amit önök csinálnak most és az elmúlt években, a terelés, a tagadás, a bűnbakképzés és a felelősség nem vállalása, ez nem politika. Amit önök csinálnak, az a politikára és a politikusokra is szégyent hoz. És végezetül: elvenni a gyerekektől a tudást, elvenni a jövőjüket; no, ez az igazi hazaárulás. Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Hogy mi sokkszerű? Az, amikor vannak jó és vannak rosszabb oktatási felmérési eredményeink a PISA-, a TIMSS- és az OKM-felmérésben, vagy az, amikor 17 ezer pedagógust bocsátanak el, 381 helyen szűnik meg az oktatás Magyarországon? Miközben évről évre egyre nagyobb mértékben drágulnak a tankönyvek [[Gőgös Zoltán: Nincs jobb válaszod?]] nem jut mindenkinek ingyenes étkezés az iskolában, aki rászorult lenne, és mindemellett még a tanároktól is elvesznek egyhavi bért, és csak kakaóbiztos számítógépekre marad. [[Gőgös Zoltán: Azóta sem vettetek újat!]] Nos, hát döntse el ön, hogy melyik a nagyobb sokk a magyar oktatási rendszernek. Ha magukat az eredményeket nézzük, tisztelt képviselő asszony, ön zuhanásról beszélt. Bizonyos tekintetben valóban csökkentek a pontszámok, viszont van egy másik rész, az ön párttársa, Hiller István, a szövegértés pontszámítását idézte a tegnapi ülésnapon az interpellációk között. Mondta, hogy volt olyan időszak - háromévenként van ez a felmérés -, amikor emelkedett, és föl is olvasta diadalmasan, csak azt nem olvasta föl, hogy az utána következő három évüknek mi volt utána az eredménye. Utána egy 12 pontos csökkenés volt ugyanolyan időszak alatt. [[Gőgös Zoltán: Kivontatok belőle kettőt? Mikor volt? Hány éve?]] Jól látható ebből. Szívesen idézik azt a két felmérést, amely pozitív, de amelyik utána a 12 pontos csökkenést hozta, azt nem idézik. Természettudományban és szövegértésben valóban romlott a magyar diákok teljesítménye. Ezzel, ahogy mondtuk, foglalkozni kívánunk kifejezetten és célozottan az oktatás szereplőivel, szülőkkel, tanárokkal, diákokkal, iskolai vezetőkkel, az oktatás minden más szakértő szereplőjével közösen. Matematikában viszont megállt az a 21 pontos zuhanás, amely az önök időszakában következett be, ahhoz képest most szerencsére stagnálás van. Bízunk benne, hogy ez egy pozitívba forduló folyamat elejét jelenti. Ha nemzetközi szinten nézi meg ön a PISA-eredményeket, Lengyelország, Egyesült Államok, Ausztrália, Hollandia, Ausztria esetében mindhárom, mind a természettudományi, mind a szövegértési, mind a matematikai pontszámokban visszaesés volt tapasztalható, de még a sokunk számára példa, Finnország esetében is matematika mínusz 8 pont, szövegértés plusz 2, a természettudomány pedig mínusz 15 pontos eredményt ért el. Tehát nagyon sok országban nagyon sokféle eredmény született. Ettől függetlenül nekünk elsősorban a sajátunkkal kell foglalkozni és azzal, hogy a természettudományi, szövegértési eredményeket mi indokolja. Az indokolja, hogy áttértünk, és most már nem papír alapon, hanem digitálisan vannak ezek a felmérések. Ön is emlékezhet, tisztelt képviselő asszony, 2008-2009-ben egy hasonló vizsgálati pár áll rendelkezésünkre, amikor a diákok kitöltötték ugyanazt a metodikai tesztet papír alapon is és digitálisan is. Nem is a felület az, ami az egyetlen fontos szempont ebben, hogy papírról olvassák vagy képernyőről, hanem hogy a képernyőn való olvasás után nem tudnak visszamenni a szoftver szerint az előző kérdésekre. Ott is volt egy szignifikáns különbség a kettő eredmény között. Érdemes ezt is megnéznünk, hogy ennek mekkora befolyása volt, de az, hogy 2018-ra minden osztályteremben bevezetjük a széles sávú internetet, amely mára már minden iskolába eljutott, bizonyára ezeket az eredményeket is javítani tudja. Ön is tudja, hogy a másik, főleg lexikális tudást érintő felmérés, a TIMSS-felmérés alapján Magyarország teljesítménye mind matematikából, mind természettudományból mind a negyedikesek, mind a nyolcadikosok körében javult. [[Kunhalmi Ágnes: Biflázni jól tudnak.]] Tehát vannak olyan eredmények, amelyek javuló eredményekről szólnak, vannak olyanok, amelyek viszont romlóról, tehát mielőtt még az egész magyar oktatási rendszert, pedagógusostul, iskolaigazgatóstul, diákostul elkezdené az MSZP temetni, azért szerintem adja meg [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban. Kunhalmi Ágnes: Lázár János temette el őket egy perc alatt!]] a kellő tiszteletet az oktatás szereplőinek a Magyar Szocialista Párt. Ne önmagát tartsa az oktatásügy egyetlen letéteményesének, mert ezen szélesen fognak mosolyogni a választók [[Kunhalmi Ágnes: Önök vannak kormányon!]] hanem segítséget nyújtson inkább a tanároknak és a diákoknak, hogy nyugodtabb körülmények között tudják a saját munkájukat végezni. [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] És valóban, itt egy OECD-átlag alatti 5 százalékos eredmény tapasztalható, de bízunk benne, hogy az a háttér, az a többletforrás, amelyet a kormányzat az előző években és a következő évben biztosít az oktatás, a köznevelés számára, a jövő évben ez plusz 104 milliárd forint, ez egy olyan biztos alapot jelent [[Gőgös Zoltán: Fénymásoló még nincs!]] , ami már segít a pedagógusoknak is az önmaguk továbbképzésében is, a gyermekekre való nagyobb odafigyelésben is, hogy minél inkább javulhassanak ezek az eredmények és más eredmények is. [[9.10]] Ne feledjük, hogy azok a diákok, akik ebben a mostani felmérésben részt vettek, majdnem nyolc évet töltöttek az előző NAT rendszerében, és alig több mint kilenc hónapot pedig az új NAT rendszerében. A Klebelsberg-ösztöndíjakkal, az ingyenes tankönyvekkel, az ingyenes étkeztetéssel és a hároméves kortól kötelező óvodával, bízunk benne, hogy ezek a számok a következő három évben javulni fognak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László képviselő úr: „Mérlegen a 2016-os esztendő” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az év végéhez közeledve mindenki visszatekint és mérleget készít, így van ez a személyes családi életünkben, de így van a vállalkozások és a közösségek életében is. Ezért nemcsak feladatunk, de kötelességünk is visszatekinteni az utolsó ülésnapon az eltelt évre, és mérlegre tennünk az esztendő fontos eseményeit. A KDNP országgyűlési frakciója az elmúlt esztendő legfontosabb eredményeként tekint az ország, a magyar emberek biztonságának megőrzésére. A kormány és az Országgyűlés intézkedései, valamint az októberi népszavazáson a több mint 3,3 millió ember döntése ebben az évben is megvédte a magyar emberek és családok biztonságát. A biztonság mindannyiunk fundamentális értéke. Tisztelt Ház! Ez a biztonság az alapja annak, hogy az elmúlt időszakban stabil politikai, gazdasági és költségvetési keretek között rendkívül fontos társadalompolitikai célokat tudtunk megvalósítani. A munkaerőpiaci helyzet folyamatosan javul, a foglalkoztatottak száma 4,4 millió fő, a 2010-es kormányváltás óta ez 680 ezer fős foglalkoztatásbővülést jelent. Az elmúlt egy évben 126 ezer fővel nőtt a foglalkoztatás, a munkanélküliségi ráta 4,9 százalékra csökkent, míg az EU-átlag 8,2 százalékra tehető. Ezzel a folyamattal párhuzamosan 2010 és 2015 között a reálbérek átlagosan 15,4 százalékkal növekedtek, a többgyermekes munkavállalók bérének vásárlóereje az átlagosnál jobban nőtt, a kétgyermekes családoknál 20,6 százalékkal, három- vagy többgyermekes családoknál 42,6 százalékkal. 2016 első nyolc hónapjában a reálkeresetek 7,5 százalékkal nőttek az egy évvel korábbihoz képest, összességében 2010-hez képest a reálbérek 24 százalékkal nőttek. A kormánynak a bérek alakulására közvetlen befolyásolási lehetősége a minimálbérek tekintetében és a közszférában van; nincs most idő arra, hogy mindezeket, az elmúlt időszakban hozott és mindenki által jól ismert kormányzati lépéseket részletesen ismertessem. A KDNP frakciója örömmel üdvözli a munkavállalók és a munkaadók legitim szervezeteivel történő kormányzati megállapodást, aminek következményeképpen mind a minimálbéreken és a garantált bérminimumon, mind pedig a közszférában dolgozók számára kialakított életpályákon keresztül rendkívül jelentős béremeléseket és egzisztenciális jövőképet biztosít a munkavállalók számára a kormány. A 2016-os költségvetés az adócsökkentés költségvetése volt, amelynek keretében 15 százalékra csökkent a személyi jövedelemadó mértéke, továbbá növekedett a kétgyerekesek családi adókedvezménye. Az szja kulcsának 15 százalékra való mérséklése évi 120 milliárd forinttal csökkenti összesen több mint 4 millió adózó adóterhét. Tisztelt Ház! Mindezen intézkedések mellett a KDNP kiemelten fontosnak tartja a munkahelyvédelmi akció, a gyes, a gyed, a gyed extra, valamint a családi adózás, illetve a hátrányos helyzetű térségek és rétegek felzárkóztatása területén meghozott intézkedéseket. Ezen kiemelt ügyek közé tartozott még a nyugdíjak vásárlóerejének, az ingyenes gyermekétkeztetésnek, az ingyenes tankönyvellátásnak a biztosítása, valamint a családi otthonteremtési kedvezmény új rendszerének kialakítása, amire 2016-2017-ben 365 milliárd forintot fordít a költségvetés. A KDNP által előterjesztett családi csődvédelem bevezetését és a nyugdíjasok védelmében hozott, az árubemutatókat szigorító törvény elfogadását, valamint éppen a mai napon elfogadandó, a keresztényüldözés elítéléséről és az üldözöttek támogatásáról szóló határozatot kell még megemlítenem. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján kellő szerénységgel, de mégis jó lelkiismerettel mondhatjuk, hogy sok munkát elvégeztünk ebben az évben. Ezek az eredmények jelentős sikerek, ebben az évben is mindenki léphetett egyet előre, de még nagyon sok munka vár ránk a következő években. A KDNP országgyűlési képviselőcsoportja úgy értékeli, az elvégzett munka legnagyobb értéke, hogy az nem újabb és újabb állami hitelfelvétellel valósult meg, ezeket a rendkívül fontos társadalompolitikai célokat nem az államadósság növelésével, hanem a magyar emberek munkájával, közös erőfeszítésével tudtuk elérni. A KDNP nevében ezt a közös erőfeszítést, munkát szeretném megköszönni mindenkinek, és jövőbeni feladatunkhoz az előttünk álló ünnepi időszakban feltöltődést és jó pihenést kívánok. Áldott karácsonyi ünneplést és eredményes, sikeres új esztendőt kívánok mindannyiunknak! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is köszönjük a jókívánságait. Aki jövőre fog érettségizni 18 évesként, bár egy átlag magyar fiatal 19,3 évesként érettségizik, de aki jövőre fog érettségizni, az elmondhatja, hogy soha nem volt még az életében olyan magas Magyarországon az egy édesanyára vagy egy házaspárra eső gyermekszám, mint most Magyarországon, hiszen 18 éves rekordot döntünk Magyarországon a demográfiai mutatók tekintetében. Az úgynevezett termékenységi arányszám, amely most 1,44, tehát egy édesapára és egy édesanyára átlagosan 1,44 gyermek jut, ha lehet így fogalmazni, sosem volt ilyen magas, és emlékszünk még 2010-re is, amikor ez 1,1 környékén mozgott, az volt a demográfiai mélypont Magyarországon. Ez egy nagyon-nagyon örömteli hír, azt hiszem, de ugyanilyen fontos, hogy a nélkülözésnek kitettek száma is 2012-13 óta, most már évről évre csökken Magyarországon. Ha csak a legutóbbi adatokat nézem, amelyek az Európai Unió minden országában hasonlóképpen végzett felmérések szerinti adatok, össze is hasonlíthatók bármelyik más európai uniós országgal, ugyanaz a módszertan, ugyanaz az adatfelvétel, akkor azt láthatjuk, hogy egy év alatt 194 ezer fővel csökkent a szegénységnek vagy társadalmi kirekesztettségnek kitett emberek száma. Tehát akik számára a létbizonytalanság veszély, azoknak a száma 194 ezer fővel csökkent, akik pedig mélyszegénységben élnek, a legnagyobb nélkülözésnek vannak kitéve, azok esetében egy év alatt olyan változást látunk, hogy 100 ezer fővel csökkent azoknak a száma, akik tényleg nagyon nagy nyomort voltak kénytelenek elviselni. Szerencsére ők is most már valamelyest jobban tudnak élni, köszönhető ez az adócsökkentésnek, köszönhető ez a munkahelyteremtésnek, köszönhető ez a közfoglalkoztatási programoknak egyaránt. [[9.20]] S nyilván ha maguk a szülők is kevésbé vannak kitéve nélkülözésnek, akkor a gyermekek esetében is igaz ez. Ott szerencsére az egyik legnagyobb mértékű csökkenésről tudunk beszámolni, hiszen a 0-17 évesek között 2,5 százalékponttal csökkent a szegénységnek vagy kirekesztettségnek kitett gyermekeknek az aránya. Ahogy egyre több jövedelem marad a családoknál, nyilván a gyermekek anyagi helyzete is láthatólag még nagyobb mértékben javult, hiszen míg a felnőtteknél ez a kitettség 1,9 százalékponttal csökkent, addig a gyermekeknél 2,5 százalékponttal, tehát nagyobb mértékben csökkent a gyermekszegénység, mint ahogy általában az országban a szegénység csökkent. Ennek egyik pozitív forrása lehet az, hogy a nők foglalkoztatása is rekordot dönt a rendszerváltás óta. Ez 2010-ben 50 százalék körül volt, 2016 szeptemberére pedig 60,8 százalékra emelkedett. Amikor munkaerőhiányról beszélünk, akkor nagyon fontos, hogy azokat a munkavállalási formákat, távmunkát, részmunkát, részmunkaidős munkát, rugalmas munkavégzést minél inkább fel tudjuk kínálni az édesanyáknak, amivel az ő szakértelmük megjelenik a munkaerőpiacon, de mindemellett a gyermekkel is tudnak foglalkozni. Ezek elterjedése látható a 10,8 százalékos, 50 százalékról 60,8 százalékos emelkedésre. Ehhez hozzájárult nyilvánvalóan a gyed extra lehetősége is, hiszen a gyes vagy a gyed mellett 29 ezer fő vette igénybe ezt az új lehetőséget. A testvérgyedet 18 ezren vették igénybe. 2015-ben ezek a számok általában még emelkedtek - mert az előzőek 2014-esek voltak -, a gyed extra 2015-ben összesen 59 ezer szülőnek nyújtott kedvezményt, 35 ezernek gyed, gyes melletti munkavállalásként, testvérgyedként pedig 24 ezer embernek. A legjobban célzott és a legjobban sikerült családtámogatási forma egyértelműen a családi adó- és járulékkedvezmény, hiszen ez a gyermekes háztartások 94 százalékában nyújt segítséget. Száz magyar család közül 94 ezt igénybe tudja venni, ráadásul évről évre növekvő mértékben, hiszen 2013 óta 20 százalékkal nőtt az az összeg, amit egy család igénybe tud venni, amennyi pénz ott marad és nem vonja el az állam. 2015-ben egy család átlagosan 228 ezer forintnyi kedvezményt tudott igénybe venni, és ez az idei évben akár 244 ezer forint is lehet. Az első házasok kedvezményét is - ami új - sokan igénybe vették, 21 526 fő. Azt hiszem, ez óriási összeg, amivel tudtuk segíteni az első házasokat is, és nem csak a gyermekkel rendelkező családosokat. Ha megnézzük a CSOK igénylési adatait, azok Európában tényleg párját ritkító nóvumként jelentkeztek. 20 ezer befogadott kérelem volt 2016 januárja és szeptembere között, 16 ezer megkötött szerződés, és 42 milliárd, sőt több mint 42, 43 milliárd forinttal tudtuk támogatni a családok otthonteremtését. Azt hiszem, ez is egy szép mérlege az évnek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony: „Újabb elpazarolt hónapok” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban, ma van a parlament őszi ülésszakának az utolsó napja, és ilyenkor mérleget kell, kellene vonni. Mi úgy látjuk, hogy az őszi ülésszak két egymástól nagyon eltérő szakaszra osztható. Az első szakaszban a kormány szinte nem csinált semmit, a másodikban pedig megpróbálta az elmúlt években a saját maga által okozott károkat helyrehozni, de rossz eszközöket választott. Az ősz eleje kormányzati szinten a teljesen fölösleges, értelmetlen, gyűlöletkeltő és nem mellesleg tízmilliárdokba kerülő népszavazási kampányról szólt. Az LMP a kampányban számtalanszor elmondta, hogy sem a népszavazás, sem az utána következő alkotmánymódosítás nem fogja megoldani a menekültválság problémáját, így ebben az LMP nem is vett részt. Az LMP már ezekben a hónapokban is az emberek mindennapi problémáival foglalkozott és azok megoldásáról beszélt, az egyre súlyosabb elvándorlásról, az ezzel összefüggő munkaerőhiányról, a milliókat érintő bérválságról, a széteső egészségügyről és a szétvert oktatási rendszerről. Néhány héttel később bebizonyosodott, hogy igazunk volt. A népszavazás és az alkotmánymódosítás elbukott. A népszavazás eredménytelenségével az emberek egyértelmű üzenetet küldtek a kormánynak. Talán ennek hatására a kormány is észrevette, amiről az LMP már évek óta beszélt, hogy ma Magyarországon az alsóbb keresetűek fizetéséből nem lehet megélni. Lehet, hogy a népszavazás sikertelenségének hatására, lehet, hogy mert közeleg a 2018. évi választás, a miniszterelnök szinte minden előzmény nélkül kiállt és azt mondta, hogy béremelésre van szükség, mert így lehet növelni Magyarország versenyképességét. Tette ezt ő, aki az elmúlt hat évben szinte mindent megtett a hazai bérek leszorítása érdekében, aki tudatosan szétverte a munkavállalói jogokat, hogy még inkább kiszolgáltassa a dolgozókat a multinacionális cégeknek, aki az egykulcsos adó bevezetésével több mint százmilliárd forintot vett el a legrosszabbul keresőktől, és odaadta a legtehetősebbeknek. A kormány szerint a béremelést az elmúlt hat év gazdaságpolitikai sikerei teszik lehetővé, de tudjuk, hogy nem erről van szó. Ennek ellenére persze még örülni is lehetne annak, hogy a kormány mára legalább észrevette, hogy százezrek vándorolnak el, és milliók nélkülöznek a leszorított bérek miatt, de sajnos az úgynevezett megoldási javaslatokkal vélhetően több kárt fognak okozni, mint hasznot. A kormány most csak egy rossz gazdaságpolitika bátortalan és elhibázott korrekciójára képes. Márpedig a 2018-as kampányra készülve újabb százmilliárdokat fognak elszórni saját elhibázott gondolkodásuk mentén, miközben ebből a pénzből valóban fel lehetne számolni a bérválságot, meg lehetne állítani az elvándorlást, és újra lehetne építeni az ország elmúlt hat évben módszeresen lerombolt versenyképességét. Ehhez azonban nem korrekcióra, hanem teljes irányváltásra lenne szükség. Először is, szakítani kellene a külföldi nagyvállalatok érdekeinek feltétel nélküli kiszolgálásával. Ezek a cégek mindig az olcsó munkaerő miatt jönnek ide, így ha valóban ki akarunk szállni a lefelé tartó bérversenyből, akkor nem lehet rájuk alapozni a növekedést. Ezért teljesen elhibázott, hogy még a mostani csomagban is a legnagyobb 1300 cég kapja a legnagyobb, a költségvetést terhelő 100 milliárd forintba kerülő adókedvezményt. Az LMP szerint a támogatásokkal sokkal inkább a hazai kis- és középvállalkozásokat kellett volna támogatni. Valódi fordulatra van szükség a bérpolitikában is, mert csak annak van továbbgyűrűző hatása az egész gazdaságra. Ha a kormány minden rendelkezésre álló eszközt bevet, egy lépésben a létminimum fölé kell emelni a minimálbért úgy, hogy az a magyar kisvállalkozásoknak ne jelentsen bérköltséget. El kell törölni az igazságtalan és rossz egykulcsos adórendszert, és jelentősen emelni kell a közalkalmazottak bérét is. Valóban javítani kell az ország versenyképességét, de ehhez növelni kell az oktatásra fordított forrásokat, és le kell váltani mindenkit, akinek köze volt az elmúlt évek oktatási reformjaihoz, mert az talán az egész Fidesz-kormány legnagyobb kudarca. És végül el kell zárni az állami pénzcsapokat. Úgy látjuk, hogy a kormány most bejelentett intézkedései a problémák valódi megoldásához nagyon kevesek, kampányindítónak pedig drágák. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Felszólalásának azt a címet adta, hogy „elpazarolt hónapok”, és ilyen értelemben is szólalt fel. Lehet, hogy az LMP elpazarolt hónapokat hagy a háta mögött, de azt gondolom, hogy az országról ez nem mondható el. Sok millió ember dolgozott azon 2016-ban, hogy ez az ország erősödjön, és azt gondolom, hogy jó irányba tettünk lépéseket ezen a téren. Sajnálom, hogy az érdemi dolgokról kevés szót ejtett. Engedje meg, hogy egy kicsit tágabb időszakot nézzek! Amikor a kormány még a tavalyi évben előterjesztette az idei költségvetést, akkor azt mondta, hogy ez az otthonteremtés és az adócsökkentés költségvetése, és ezt sikerült is tartani. Azért az otthonteremtés költségvetése volt ez, mert az idén kapott új lendületet az új otthonteremtési program, és talán az ön számára sem közömbös az, hogy több mint 30 ezer magyar család igényelhetett otthonteremtési kedvezményt. Ez egyébként a kevésbé tehetős családok számára is nagy segítség. Ami az adócsökkentést illeti: az idén januárban újra nőtt a gyermekes családok adókedvezménye, mint ahogy nő majd most januárban is. A személyi jövedelemadó most már 15 százalékos, ami a kereset nagyságától függetlenül sokkal kisebb mérték, mint a baloldali kormányok idején. Az idén januártól csökken az internetezés és a legfontosabb élelmiszerek áfaterhe is. Az ezekről szóló döntések is azokban a hónapokban születtek meg, amiket ön elpazarolt hónapoknak nevezett. Tisztelt Képviselő Asszony! Az otthonteremtés és az adócsökkentés céljai mellé felsorakozott szépen a béremelés célja is. Nemcsak azt szeretnénk elérni, hogy ebben az országban mindenkinek legyen munkája, hanem azt is, hogy mindenkinek megérje dolgozni. [[9.30]] Ennek megfelelően magasabb bért kaptak az elmúlt hónapokban, vagy magasabb bért fognak kapni a kormányhivatalokban dolgozók, a járási hivatalok ügyintézői, a kulturális ágazatban dolgozók, a felsőfokú végzettséggel rendelkező bölcsődei dolgozók, a felsőoktatási oktatók és kutatók, a rendvédelmi dolgozók, a tanárok, az orvosok és az ápolók. Nehéz ezt egy levegővel elmondani, de ez legyen a legnagyobb problémánk, tisztelt képviselő asszony. Szeretném külön kiemelni, hogy az orvosok 207 ezer forinttal többet vihetnek majd haza, az ápolók pedig 65 százalékkal. Azért vetem ezt fel, mert önök is élénk érdeklődést tanúsítottak az egészségügy kérdésköre iránt. A béremeléseknek természetesen a piaci szférát is érinteniük kell, ezért is örülhetünk annak, hogy jövőre 15 százalékkal nő a minimálbér, majd 2018-ban további 8 százalékkal. Ez 2010-hez képest 88, azaz nyolcvannyolc százalékos emelkedés. Ezért is fontos fejlemény az is, hogy jövőre 25 százalékkal nő a szakmunkás-minimálbér, majd utána további 12 százalékkal. Az is fontos ugyanakkor, hogy ezt a vállalkozások ki tudják gazdálkodni, kicsik és nagyok is, ezért csökkennek 5 százalékponttal a munkáltatói adók, és ezért csökken egységesen 9 százalékra a társasági nyereségadó, amely egyébként a legalacsonyabb lesz Európában, kicsiknek és nagyoknak is. Ezeket az adócsökkentéseket, szeretném itt elmondani, nem szavazta meg az LMP; nem szavazta meg. Nem szavazta meg Szél Bernadett, Hadházy Ákos, Sallai Benedek, Ikotity István, és nem szavazta meg ön sem. Nem a kormánynak mondtak nemet, nem a kormánnyal mentek szembe, tisztelt képviselő asszony, hanem a magyar vállalkozásoknak mondtak nemet, nekik mondtak nemet, kicsiknek és nagyoknak egyaránt. Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon úgy nézem, hogy van köztünk egy elvi vita, és az meg is marad, és az is lehet, hogy nem áthidalható. Ha valaki veszi a fáradságot, és átlapozza az LMP egyébként nem túl vaskos, pár pontos programját, abból egy dolog markánsan kirajzolódik, ez pedig az adóemelés, annak is egy drasztikus fajtája. Önök újra többkulcsos szja-t szeretnének. Jól tudjuk, hogy ez mivel jár. Jól emlékszünk arra, hogy milyen az, amikor az szja-rendszerben 38 százalékos kulcs is van. Önök ezt az időszakot sírják vissza, és legazdagozzák azokat, akik az átlag környékén keresnek, és akiknek még bőven növekedhetne a bérük. Azt gondolom, óriási érzéketlenség ez. Ha a terveikből bármi megvalósulna, az újra megroppantaná a magyar középosztályt, köztük rengeteg LMP-s szavazóval. Ne tegyék ezt! A kormány makacsul kitart az adócsökkentés politikája mellett, csak ezzel lehet versenyképessé tenni a magyar vállalkozásokat, ezzel lehet fenntartani a béremelési programokat. Ne forduljunk vissza egy olyan korszakba, azt kérem öntől, ami sok jót nem hozott Magyarországnak, csak magas adókat, alacsonyabb béreket és kevesebb munkahelyet. Nem várjuk el, hogy reggeltől estig tapsikoljanak a kormánynak, de azt szeretném kérni, ne is vitassák el az ország elmúlt hónapokban felmutatott eredményeit, már csak azért sem, mert sok millió ember, sok millió magyar család munkája van benne. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr: „Szájkosár, halálesetek: meddig titkolóznak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon remélem, hogy nem fog a címben említett szájkosarat kapni a kétségtelenül a mai nap hírének egyik főszereplője, „Bróker Marcsi”, aki, mint már talán hallották, a közép-amerikai paradicsomból, Belize-ből, úgy tűnik, hazafelé tart, hiszen elkapták ezt az évtizedes pénzügyi csalássorozatban részt vevő és azt működtető hölgyet, aki egyébként közel 800 személyt károsított meg Karcagon, illetve Karcag környékén, közel 20 milliárd forint kárt okozott. Úgy gondolom, ez a legfontosabb, és pont a szájkosár hiányára kell majd utaljon, hogy kiderítsük, mik voltak azok a részletek, amelyek ezt a bűncselekmény-sorozatot működtették; voltak-e benne kormányzati körökben érintettek, illetve remélhetőleg választ találunk arra, hogy hová lett az a 20 milliárd forint, amit „Bróker Marcsi” bezsebelt, és ami, úgy tűnik, teljesen máshová került. Nos, ez a szájkosár nemcsak az ilyen ügyekre jellemző, hanem jellemző arra a kórházigazgatói körre is, amelyik az elmúlt hét egyik legnagyobb egészségügyi botrányában érintett volt. Ugyanis az Állami Egészségügyi Ellátó Központ sajnos, mondhatjuk azt, kommunista módszereket alkalmazva szájkosarat küldött, szájkosarat tetetett a kórházigazgatókra; pontosan úgy, hogy ők ne nyilatkozhassanak semmilyen esetről, semmilyen, a kórházukban előforduló visszásságról, amelyek, sajnos azt látjuk, napi szinten fordulnak elő. Hiszen pontosan ezzel a titkolózással az átláthatatlanságot kívánja megteremteni a kormányzat. Márpedig, ha az egészségügyben valamire nagyon szükségünk van, legyen szó az egészségügyi intézmények finanszírozásáról, legyen szó az egészségügyi dolgozók béreiről, munkakörülményeiről vagy akár az egészségügyben gyógyulni vágyó betegek helyzetéről, a legfontosabb, amire szükségünk lenne, az átláthatóság. Az átláthatóság hiánya csökkenti azt a bizalmat, amit a betegek, a dolgozók az egészségügybe vetnek, és ami lényegében az egészségügyet teljes egészében összetartja. Bátran kijelenthetjük, hogy az az átláthatóság elleni törekvés, ami a szájkosárban testesül meg, XX. századi titkolózást takar, XX. századi politikai ambíciókat takar, holott a XXI. században vagyunk, a betegeknek XXI. századi egészségügyre van szükségük. Ami pedig a jelenség mögött egyébként meghúzódik, és ami miatt a szájkosár járt maguknak a kórházigazgatóknak, azok a sajnálatos halálesetek, amelyek nem az egészségügy működésével összefüggésben jelentkeztek a kórházakban, akár Győrött, akár egy budapesti intézményben, hanem ezek sajnos olyan halálesetek voltak, amelyek, úgy tűnik, az ellenőrzés lazasága, a takarítás hiányossága, de ha úgy tetszik, az egész intézményrendszer diszfunkciója miatt jelentek meg. Ezek az ügyek nem az egészségügyhöz tartoznak igazából, de jól mutatják, hogy az egészségügy fokozott nyomás alatt van. Az eltelt hat évben, mióta az Orbán-kormány kétharmados felhatalmazást kapott, hogy az ország ügyeit és ezáltal az egészségügyet is rendbe tegye, mégis hiányosságokat hiányosságra halmozott. A kormány például nem tudta orvosolni az intézmények eladósodottságát. Bár mindig kerül a rendszerbe újabb és újabb forrás, azonban azt látni, hogy az intézmények gazdálkodása valamiért mindig újratermeli ezt az adósságot. A kormány nem tudta biztonságosabbá tenni az egészségügyünket, ami szintén az átláthatóság egyik követelménye; ismerhessék meg a betegek, hogy milyen körülmények között gyógyulhatnak, mit várhatnak el attól az orvosi csapattól, mit várhatnak el attól a kórháztól. De nem tudta például jól orvosolni a kormányzat a tragikusan rossz egészségügyi mutatókat, amikkel jelenleg Magyarország küzd. Most már ott tartunk, és az emberek is a saját bőrükön érzik, hogy valami nincs rendben az egészségügyben, hiszen egy közvélemény-kutatás kimutatta, hogy az emberek nagyobb része, sőt kétharmada, mondhatjuk úgy fideszes nyelven, egy új egység jött létre, tehát az emberek kétharmada véli úgy, hogy az egészségügy talán az egyik legrosszabb helyzetben lévő szektor, illetve legrosszabb helyzetben lévő ágazat az országban. Sőt, kétharmaduk szerint az elmúlt években romlott az egészségügy színvonala, amiért, bár lehet visszafelé mutogatni, és nyilvánvalóan Rétvári Bence meg is fogja tenni, de hoppá, államtitkár úr, hoppá, ezek az önök minisztériumának hatévi adatai, az önök minisztériumának hatévi tevékenysége, amivel szembenéznek. Így a visszamutogatásnak, a probléma másra kenésének most már nincs értelme, az önök bizonyítványát állították ki. Összességében megállapítható, hogy az egészségügy olyan helyzetben van, hogy naponta kerülnek elő krízistörténetek, a kormánynak azon kellene dolgoznia, hogy ezeket ne csak elhárítsa, hanem hogy az egészségügybe vetett bizalmat növelje, az átláthatatlanság további erőltetésével nemhogy a bizalmat fogják növelni, hanem tönkre fogják tenni az egészségügyet. Javasoljuk, azonnal álljanak el ezen tervüktől, tegyék végre átláthatóvá az egészségügyi intézményeknek nemcsak a gazdálkodását, hanem teljes működését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem tudom, miért hozta ön föl az egészségügy kapcsán „Bróker Marcsit”. Azt biztos, hogy a Táncsics körút 15. alatt, ha esetleg egykori irodája környékén fölbukkanna „Bróker Marcsi”, akkor ezt tökéletesen jól látnák, hiszen az ön munkahelye is ugyanitt volt. [[Dr. Lukács László György, Ander Balázs és Dúró Dóra közbeszól.]] Tehát elég kinézni önnek a saját irodájuk ablakán, és körbenézni, hogy „Bróker Marcsi” fölbukkan-e. Ahogy ezt látták önök éveken keresztül, amikor ott tevékenykedett, ha ott fölbukkanna, ön ezt most is látná. Kérem, legyen figyelemmel a későbbiekben is erre, ha tudtak egy épületben éveken keresztül így tevékenykedni. De komolyra fordítva a szót, ha az egészségügyi kassza mértékét megnézzük most és megnéztük a kormányzás kezdetekor, hiszen ön hat év mérlegét akarta megvonni, tisztelt képviselő úr, akkor azt láthatjuk, hogy míg 2010-ben 1500 milliárd forint környékén volt az Egészségbiztosítási Alap mértéke, ez a jövő évi költségvetésben a 2000 milliárdos határt is túllépi. [[9.40]] Ez egy olyasfajta többlet, amely azt mutatja, hogy ez a kormányzat minden évben az egészségügybe az inflációt meghaladó mértékben, sőt az utóbbi években jóval meghaladó mértékben tett többletforrásokat. Ezt nemcsak a kormányzat állítja így, nemcsak a költségvetés számaiból olvashatja ki, tisztelt képviselő úr, hanem az OECD legutóbbi kimutatása, legutóbbi országjelentése is leszögezte, hogy Magyarország 2010-2015 között a GDP 1,2 százalékával növelte az egészségügyi ráfordításokat.Az a többlet, az a 171 milliárd forint, amely idénről jövőre érkezik az egészségügybe, ez további plusz, méghozzá GDP-nagyságrendben is mérhető, hiszen a GDP 0,5 százalékának megfelelő további forrást jelent az egészségügyben. Ezek a többletforrások biztosítják azt, hogy a kórházak tudjanak működni, jobban tudjanak működni, és jobban tudják a gyógyító munkát is elvégezni.Mindemellett persze, fontos a béremelés, hiszen ennek a jövő évi 171 milliárd forintnak egy jó része, 82 milliárd forint az egészségügyi béremelésre fordítódik. Az orvosok esetében idén szeptember 1-jétől már megvalósult egy 107 ezer forintos emelés, ez növekszik a jövő évben még további 100 ezer forinttal, az ápolók esetében idén 26,5 százalék, majd 12, 8 és 8 százalékos béremelések következnek, ahogy ez már elhangzott, ez 65 százalékos emelkedést jelent összességében. Ha ezt lebontjuk egy szakorvosnak az alapbérére, az például 30 év munkaviszony után már nem lehet kevesebb 546 ezer forintnál, vagy egy ugyanennyi időt dolgozó szakápoló esetében a növekedés 88 ezer forintos mértékű. Ezek tehát mind az egészségügyben dolgozók jobb anyagi elismerését szolgálják, mind pedig szolgálják az egészségügy forrásainak bővülését. Ön említett eseteket a Jahn Ferenc Kórházból és a Petz Aladár Kórházból. Ha megnézzük, hogy a Jahn Ferenc Kórháznak miként nőttek az éves költségvetési bevételei, akkor azt látjuk, hogy több mint egymilliárd forint pluszt kapott a kórház. Innentől kezdve, hogy mennyire tudja és mennyire nem tudja megszervezni a kórháznak a takarítását, a belső kontrollját, ellenőrzését, az már a kórház menedzsmentjének a feladata. Itt kiszervezték a takarítást egy Profi Komfort nevű kft.-nek, hogy a szabályzatban meghatározott időbeosztással és rendszerességgel végezze ezt a munkát. A szabályzatok az Országos Epidemiológiai Központ ajánlásainak megfelelőek voltak, de ez az eset, hogyha majd a vizsgálat véget ért és kiderül, hogy pontosan az a holttest mennyi időt töltött abban a mosdóban, akkor kiderül, hogy vajon, betartották-e és a kórház menedzsmentje betartatta-e az Országos Epidemiológiai Központ előírásait, amire mint mondom, éves szinten több mint egymilliárd forinttal nagyobb lehetősége van most a kórháznak, sok más egyéb feladat emellett, mint korábban. De ez már innentől kezdve kórházi szervezési kérdés, hiszen a bővülő forrásokat tudta a kormányzat biztosítani ennek a kórháznak is. A Petz Aladár Kórházba az elmúlt években 13 684 172 455 forint fejlesztési forrás érkezett. Az a holttest, amit ott találtak, az nem a kórháznak az egészségügyi célra használt épületében volt, hanem egy bérbe adott épületrészben, amiben egy sportszervezet működött. De itt is nyilvánvaló, hogy majd a sportszervezet felelőssége, hogy ő maga mennyire tudta karbantartani a saját maga által használt ingatlant. Úgyhogy én úgy látom, tisztelt képviselő úr, hogy bár önök a költségvetésben ezt sosem támogatták, sem a béremeléseket, sem a többlet egészségügyi forrásokat, mégis sikerült az egészségügyben ezeket növelni. Sőt, idén év végén 15 milliárd forint hatékonyságnövelő, struktúraváltási forrást is a szokásos, sajnos már-már szokásosnak mondható 45 milliárdos kórház-konszolidáció mellett a kórházak rendelkezésére bocsátunk, hogy az adósságtermelő szervezeti formákat, az adósságtermelő részeit a kórházaknak át tudják pénzből alakítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő napirend előtti felszólalásra Selmeczi Gabriella képviselő asszony jelentkezett: „Újabb bérfejlesztések” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Először hadd emlékezzek meg arról, hogy a polgári kormány, illetve a mögötte álló polgári szövetség 2010 óta folyamatosan pótolja az egészségügytől a szocialisták és liberálisok kormányzása idején elvett forrásokat. [[Dr. Varga László: Ajjaj!]] Erre bizonyíték, hogy 500 milliárd forintból valósult meg Magyarország történetének legnagyobb kórházfejlesztési programja, és eddig 300 milliárd forintot fordítottunk az egészségügyi dolgozók bérrendezésére. Ezen túlmenően a felére csökkent a várólistán lévő betegek száma, és a kormányváltás után minden idők legnagyobb fejlesztése valósult meg az Országos Mentőszolgálatnál is. A célunk - és a jövőben továbbra is célunk -, hogy az egészségügyi dolgozók a következő években is léphessenek egyet előre. Ezért többéves bérrendezési programot indítunk. Szeretnénk, ha az orvosok és az ápolók 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban is léphetnének egyet előre. Az ágazati béremelés megvalósítására 2016-19 között az alábbiak szerint kerül sor. A szakdolgozóknál négy lépcsőben kerül sor a béremelésre, amelynek mértéke a következőképpen fog alakulni: 2016. szeptember 1-jétől átlagosan 26,5 százalék, 2017. november 1-jétől 12 százalék, 2018. november 1-jétől 8 százalék és 2019. november 1-jétől 8 százalékos emelés lesz. Ez összesen több mint 79 ezer dolgozót érint. Például egy 31-33 éves munkaviszonyban foglalkoztatott szakápoló alapbére szeptember 1-jétől 35 ezer forinttal emelkedett, a béremelési program végére összesen bruttó 88 618 forinttal fog nőni, tehát 228 ezer forint lesz a fizetése. Egy 16-18 éves munkaviszonyban foglalkoztatott aneszteziológiai szakasszisztens alapbére szeptember 1-jétől 47 ezer forinttal emelkedett, a béremelési program végére összesen bruttó 103 ezer forinttal lesz magasabb a bére, tehát 238 ezer forintra nő. Tehát a szakdolgozók bére a 2016-19 közötti időszakban átlagosan 65,5 százalékkal növekszik, ahogy ezt államtitkár úr már elmondta. A szakdolgozók bére, ha 2012-höz viszonyítjuk, akkor a 2012-19 közötti időszakban átlagosan meg fog duplázódni. A rezidensek alapbére jövő novembertől 50 ezer forinttal fog emelkedni. A szakorvosok és a kórházi szakgyógyszerészek esetén két lépcsőben kerül sor a béremelésre. Első lépcsőben 2016. szeptember 1-jétől bruttó 107 ezer forinttal már megemelkedett, majd 2017. november 1-jétől bruttó 100 ezer forinttal emelkedik az alapbérük. Az orvosok és a kórházi gyógyszerészek alapbére - itt most a szakvizsgával nem rendelkező, H fizetési osztályba besoroltakról beszélünk - 2017 november hónaptól bruttó 50 ezer forinttal fog emelkedni. Az orvosok bére így a 2016-2017 közötti időszakban átlagosan szintén 56,8 százalékkal növekszik, és a 2016. évi béremelés hatására 27 százalékkal, a 2017. évi béremelés hatására pedig 29,7 százalékkal, tehát majdnem 30 százalékkal fog emelkedni. Akkor viszonyítsunk megint 2012-höz, mert 2012-13-ban már volt az egészségügyben béremelés, akkor átlagosan az alapbéremelés 27 százalékos volt. A jelenlegi orvosi bérekhez viszonyítva az orvosok bére a 2012-17 közötti időszakban átlagosan szintén a duplájára fog emelkedni. Az ágazati béremelés során az alapbér, valamint az alapilletményhez kapcsolódó mozgóbér-elemek - itt ez egy fontos kérdés, sokan kérdezték: ügyeleti díj, készenléti díj és a túlmunkadíj - összege is emelkedni fog. A fentiek alapján a béremelési intézkedések első lépcsőjeként az egészségügyi dolgozók 2016. szeptember-december hónapokra vonatkozóan bérkiegészítésben részesülnek. Az első kifizetésekre 2016 októberében került sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Nekünk az a célunk, hogy az egészségügyi dolgozók is lépjenek egyet előre, ezért az ő bérfejlesztésük is folytatódni fog a jövőben, ugyanúgy, mint a pedagógusoké, és ugyanúgy, ahogy a kulturális területen dolgozó munkatársaké. Mi köszönjük szépen az egészségügyben dolgozók áldozatos munkáját, és nekik is szintén békés, áldott karácsonyt kívánunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó. [[9.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A pedagógusbér-emelés után a kormány eldöntötte, hogy minden más ágazatban is, ahol lehetősége nyílik rá, igyekszik hasonló béremelési programokat indítani, így tehát a 170 ezer pedagógus mellett növeli a 97 ezer egészségügyi dolgozó fizetését, a 93 ezer szociális dolgozó fizetését, a 14 ezer, felsőoktatásban dolgozó fizetését, és a legújabb bejelentések alapján pedig a kultúrában dolgozó több mint 20 ezer dolgozó fizetését is. Az elmúlt években látható volt, hogy Magyarországon, aki munkást keres, az most már nagy valószínűséggel talál is magának, hiszen a foglalkoztatottsági számok soha nem látott magasságban vannak: 4,4 millió ember dolgozik, ami 680 ezerrel több, mint hat évvel ezelőtt. Mindezt segíti a korábbiakhoz képest rekordalacsony, 15 százalékos személyi jövedelemadó. Ez növelte a keresetek vásárlóértékét 7,5-8 százalékkal, és pontosan ennyivel nőtt a kereskedelmi forgalom is. Négy éve töretlenül, megállás nélkül emelkednek a reálbérek Magyarországon. Négy éve folyamatosan, félévről félévre egyre többet ér kinek-kinek a fizetése, amit haza tud vinni. Ez azt jelenti, hogy 2012 óta 15 százalékkal nőtt az emberek pénzének az értéke; 15 százalékkal több dolgot tudnak vásárolni, mint amit korábban tudtak a fizetésükből vásárolni, mint amit hazavittek. Ha megnézzük ágazatonként, akkor azt láthatjuk, hogy a kulturális területen, ahogy mondtam, egy átlagos 27 ezer forintos béremelésre fog sor kerülni. Ha a maximumértékét nézem, ez akár 55 ezer forintra is emelkedhet, de a középfokú végzettségűeknél 15 ezer forint környéki, a felsőfokú végzettségűeknél pedig 30 ezer forint környéki bérkiegészítést kaphatnak a következő időszakban. A képviselő asszony nagyon részletesen ismertette, hogy az egészségügyben dolgozók számára milyen pozitív változásokat hoz a következő év. Az orvosoknak összességében 207 ezer forint a több év alatt megvalósuló béremelés, az ápolók esetében pedig a fizetések duplázásáról beszélhetünk. A szociális területen 2014-ben és 2016-ban ágazati bérpótlékot adtunk, amelynek következtében átlagosan 22 százalékkal, 31 ezer forinttal növekedhetett a bérük. De ha egy konkrét példát nézek, egy szakirányú végzettségű gyermekfelügyelő, aki 37 éve van a pályán, 36 ezer forinttal kap többet; egy főiskolai végzettségű pályakezdő családgondozó, tehát amikor elindul a pályáján, 43 700 forinttal kap többet, mint 2013-ban. Egy pályakezdő szociális tanácsadó pedig, amikor elkezdi ezt a tevékenységét, 52 ezer forinttal keres többet, mint korábban, ha valaki pályakezdőként indult. És erre jönnek a további emelések 2017-től és 2018-tól, amely a bruttó átlagkeresetet a szociális szférában előbb 208 ezer forintra, majd 233 ezer forintra fogja növelni. A felsőoktatásban már szintén elindult a bérfejlesztés, 15 százalékos 2016-os béremeléssel, ezt 2017-ben is további 5 százalékos, és 2018-ban is további 5 százalékos béremelés fogja követni. Ez azt jelenti, hogy egy egyetemi tanár, aki 3-as fokozatban van, az ő bruttó bére 437 ezer forintról 528 ezer forintra nő.A pedagógusok esetében szintén több éve, minden szeptember 1-jén emelkedik a pedagógusbér. Összességében 50 százalékos lesz az átlagos béremelkedés. Egy 18-20 éves gyakorlattal rendelkező, egyetemi végzettségű pedagógus esetében 172 ezerről 304 ezer forintra nő a fizetése. Ez igencsak érzékelhető növekedés, azt hiszem, mindenki számára, aki az oktatási ágazatban dolgozik. Ha a kiterjesztett életpályamodell kapcsán a bölcsődei foglalkoztatottakról, a kisgyermeknevelőkről is beszélünk, ott azt láthatjuk, hogy a 18-20 éves gyakorlattal rendelkező, felsőfokú végzettségű kisgyermeknevelő 190 ezer forint helyett előbb 257, majd 274 ezer forintot kap, de egy középfokú végzettségű kisgyermeknevelő bére is 153 ezer forintról jövőre 170 ezer forintra emelkedik. Látható, hogy mind a piaci szférában az adócsökkentéseknek és a minimálbér-emeléseknek köszönhetően, mind pedig az állami szférában immáron érezhetően mindenkinek nő a bére, és bízunk benne, hogy ezáltal karácsonyra is mindenkinek több jut, akár dolgozó, akár nyugdíjas. Én így kívánok mindenkinek, a parlament tagjainak és mindenki másnak az országban békés, politikamentes, kellemes, áldott karácsonyi ünnepeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy Tasnádi Lászlónak, a Belügyminisztérium államtitkárának megbízatása 2016. december 10-ei hatállyal megszűnik. Üdvözlettel: Áder János.”
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/13269. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13269/2. számon, az összegző jelentését pedig T/13269/3. számon a hálózaton megismerhetik. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. A települések megjelenése a helyi kultúra meghatározó részét képezi. A hely, ahol élünk, életünk mindennapi pillanatát meghatározza, jelentősen befolyásolja az életminőséget és a települések élhetőségét is. A minőségi települési környezetre való igény egyre hangsúlyosabban jelenik meg a települések esetében is. A településkép védelméről szóló törvény ezen új szempontokra kívánta felhívni a figyelmet, új elvek meghatározásával. A már elfogadott törvény célja, hogy nagyra becsülje a magyar települések épített és természeti környezetük fejlesztését, aktivitását, és jogi eszközökkel támogassa a települések minőségi lakókörnyezet-fejlesztésére, az épített és a természetes környezet javítására, a történetiérték-megőrzésre, az egyedi építészeti karakter- és arculatvédelemre tett erőfeszítéseit. A jogos elvárásokra figyelemmel bővítettük a várostervezés eddig csupán a területfelhasználás ellenőrzésére, a települési környezet tervezésére, infrastrukturális fejlesztésekre koncentráló eszközkészletét, és ezt kiegészítettük, az építészet minőségi követelményeit helyezve előtérbe. Az új eszközök meghatározása mellett támogatjuk - a jogi eszközök mellett összességében 3,5 milliárd forinttal -, hogy a települések éljenek az új eszközök lehetőségeivel; széles körű társadalmi bevonással elkészíthessék a településképi arculati kézikönyvet, és meghatározhassák az esztétikai környezetalakításra vonatkozó alapvető követelményeket tartalmazó, helyi adottságokra szabott településképi rendelkezéseket. Ebben a tervezési folyamatban nagyon fontos a lakókörnyezet értékeinek a lehető legkisebb mértékben történő sérülése, a kedvező adottságok maximális kihasználása és az előnytelen elemek újragondolása, adott esetben kizárása. Utóbbira nyilvánvaló példaként hozhatóak a környezeti minőséget komoly mértékben befolyásoló, a települési látványban tájsebeket ejtő, egyre növekvő méretben és számban megjelenő reklámok és az azokat hordozó berendezések. Tisztelt Ház! A törvényi szabályozás éveken keresztül a gazdasági, illetve a fogyasztóvédelmi szempontok mentén rendezte a reklámok tárgykörét. Ennek eredménye, hogy a gazdasági érdekek és a reklámpiac átvette a településképi tervezést, igényeik alakították a települések arculatát. A településkép védelméről szóló törvény elfogadásával ez a helyzet alapvetően megváltozott, mivel a törvény eszközöket adott a települések kezébe a látványkörnyezet formálásához. A helyi önkormányzatokra bízta többek között a reklámokra vonatkozó követelmények meghatározását és azok érvényesítését is. Tekintettel arra, hogy a tárgykörnek az egészséges környezethez való közvetlen kapcsolata van, az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, a reklámok tárgykörének teljes körű szabályozása nem adható át az egyes önkormányzatok önálló hatáskörébe, a törvény reklámokra, reklámhordozókra és plakátokra vonatkozó szabályozásának pontosítása és kiegészítése vált szükségessé. [[10.00]] A településkép védelméről szóló törvény idén nyáron történt kihirdetése óta a Miniszterelnökség folyamatosan egyeztetett a szakmai és az érdekképviseleti szervekkel. Az egyeztetések során is többször felmerült, hogy külön figyelmet kell szentelni a reklámok kérdésének. Ezek a szakmai megbeszélések meggyőztek bennünket arról, hogy a reklámoknak, megjelenésük szabályozásának olyan alapvető súlya van, amelyet törvényi szinten kell kezelni. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat elsődleges célja tehát a reklámelhelyezés és a településkép-védelem szerteágazó szempontrendszerének az összehangolása, a reklámtevékenység és a közösségi érdekek álláspontjának közelítése és nem utolsósorban a településképet kedvezőtlenül befolyásoló reklámeszközök észszerű keretek közé szorítása. Cél továbbá egy stabil, jogi alapon nyugvó szabályozás, amely a bürokráciacsökkentés mellett is észszerű kereteket állapít meg a reklámozással összefüggő építési tevékenységekhez. Az egyszerűsítés okán a törvényt nem terhelik a technikainak tekinthető részletkérdések, például alaktani és formai követelmények. A részletszabályok kormányrendeletbe kerülnek, a helyi specifikációk pedig az önkormányzatok településképi rendeletébe. Nem elhanyagolható cél, hogy a folyamat eredményeképpen a települések életében az esztétikus, harmóniát sugárzó és biztonságos környezet értéknövelő tényezőként jelenjen meg. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A törvényjavaslat konkrét módosításai közé tartozik például elvi követelményként, a településkép fokozott védelme érdekében rögzítésre kerül, hogy a közterületekről látható reklámhordozó és reklám a település értékeit, építészeti arculatát aránytalanul nem sértheti vagy akadályozhatja, a mérete és a mennyisége településképi szempontok szerint észszerű kell hogy legyen. A törvényjavaslat emellett a védett települési területek védelmét erősíti azzal, hogy a fokozottan védelem alatt álló területeken, például a világörökségi területen, műemlékvédelmi, természetvédelmi területen, Natura 2000-es területen tiltja a reklámhordozó és a reklám elhelyezését. A területek tulajdonosait védi azzal, hogy a reklámhordozó elhelyezésére vonatkozó szerződés legfeljebb öt évre köthető meg. A magánterületek tulajdonosait védi azzal, hogy egy ingatlanon legfeljebb egy reklámhordozó helyezhető el abban az esetben, ha a településképi rendelet a település egyes területei tekintetében eltérően erről nem rendelkezik. Tisztelt Országgyűlés! A kormány döntésének megfelelően a magyarországi települések jellegzetes és értékes arculatának megóvása, kialakítása, az épített és a természeti környezet egészséges védelme, továbbá a reklámtevékenységek közösségi érdekkel való összehangolása és észszerű keretek közé szorítása érdekében kérjük, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Elnök úr, köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándornak, a Törvényalkotási bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság december 12-én a házszabály 62. §-a alapján, vagyis a kivételes eljárásra vonatkozó szabályokra tekintettel megtárgyalta a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. számú törvény módosításáról szóló T/13269. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 20 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza, amely kizárólag kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a települések közigazgatási területén elhelyezett reklámokra, reklámhordozókra és plakátokra vonatkozó szabályozás kiegészítésre, rendezésre kerüljön. Köszönöm a figyelmüket.
Képviselőtársaim, most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Megadom a szót elsőként László Tamásnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Építészmérnökként és városépítési szakmérnökként kifejezetten kedvemre való a településkép védelméről szóló törvény jelen módosítása. Az Alaptörvényben is nevesített egészséges környezet védelméhez fűződő alapvető jog magában foglalja nemcsak a természeti környezet, hanem az ember alkotó munkájával létrehozott épített környezetnek a védelmét is. A már említett, településkép védelméről szóló törvény átfogó szabályozást biztosít a települések látványkörnyezetének hosszú távú formálása érdekében, ennek kapcsán alapvetően a helyi önkormányzatokra bízva a települések közterületén a reklámok, reklámcélú berendezések elhelyezésére és alkalmazására, illetve tilalmára vonatkozó településképi követelmények meghatározását. Az emberi élet egyik alapvető helyszíne a települési környezet, amely jelentősen befolyásolja az életminőséget és a települések élhetőségét is. Ennek egyik fontos eleme az épített és a természeti környezet megjelenése, a települések külső képének esztétikai minősége. Ezt a minőséget komoly mértékben terheli a közösségi tereken és közterületeken megjelenő és sok esetben hivalkodó reklámok és reklámberendezések egyre növekvő száma. Sok esetben ez már olyan méreteket ölt, amely már kimeríti a vizuális környezetszennyezés fogalmát is. Mindmáig a puszta gazdasági érdekek és a reklámpiac igényei voltak a legmeghatározóbb elemek a települések arculatát igencsak befolyásoló látványelemek kialakítása során. A hatályos törvényi szabályozás csak a gazdasági, illetve a fogyasztóvédelmi szempontok mentén rendezte a reklámok tárgykörét. Tekintettel a tárgykörnek az egészséges környezethez való közvetlen kapcsolatára, és arra, hogy az Alaptörvény szerint az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvényben kell megállapítani, a településképre vonatkozó követelmények körében is az előző bevezetés alapján részletesebb törvényi szabályozás szükséges. Éppen ezért indokolt a településkép védelméről szóló törvénynek a települések közigazgatási területén elhelyezett reklámokra, reklámhordozókra és plakátokra vonatkozó szabályozásának kiegészítése. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat elsődleges célja a települések közterületein vagy közterületeiről látható, magánterületen lévő, a településképet rontó reklámeszközök elhelyezésének és kialakításának észszerű keretek közé szorítása. Továbbá feladat a településkép megőrzése érdekében a reklámtevékenységek közösségi érdekekkel való összehangolása és mindennek törvényi megalapozása. Mindezek alapján olyan stabil, jogi alapokon nyugvó szabályozás megvalósítása a cél, amely észszerű kereteket állapít meg a közterületi reklámozásra. Mindemellett a technikainak tekinthető részletszabályokat a javaslat nem tartalmazza, ugyanis ezeket kormányrendeletben kell majd megállapítani. A helyi önkormányzatoknak pedig lehetőséget kell biztosítani, hogy az illetékességi területükre vonatkozó részszabályokat önkormányzati településképi rendeletben határozzák meg. Tisztelt Ház! Ez a kezdeményezés nem egyedülálló a világon, mi valójában olyan országok és települések sorába kívánunk lépni, amelyek már 2006 óta, tehát tíz éve törekednek arra, hogy megtisztítsák a településeket a vizuális környezetszennyezéstől. A nagyvárosokra valóban jellemző jelenség, hogy különféle reklámok, cégérek borítják a közterületeket, és itt ez az új fogalom jelent meg, a vizuális környezetszennyezésnek a fogalma. Erre a problémára adott radikális válaszként hirdette meg 2006-ban São Paulo brazíliai nagyváros polgármestere a tiszta város, angolul clear city mozgalmát. Az az intézkedéscsomag, amelyet kidolgoztak, kitiltotta a brazil nagyvárosból a hirdetések és reklámfeliratok jelentős részét, újra láthatóvá téve az épületeket és nagymértékben csökkentve a reklámzajt. São Paulo köztereiről 15 ezer óriásplakátot távolítottak el, ami teljesen megváltoztatta a városképet. [[10.10]] A brazil város egy remek videóban foglalta össze, hogy hogyan is változott meg a látvány, mindig összehasonlítva, hogy ilyen volt, ilyen lett. Úgy gondolom, hogy ezt a pár perces videót is, aki teheti, nézze meg. A brazil metropoliszon kívül Európában is több helyen hasonló útra léptek. Franciaországban országos szintű jogszabály szabályozza az outdoor reklámfelületeket, például a műemlékeken teljes mértékben, azok százméteres körzetében pedig részlegesen tiltja hirdetések elhelyezését, míg a tízezres lélekszám alatti települések esetén egyes nagyfelületű reklámhordozók kihelyezését teljesen megtiltja. Barcelonában övezetenként szabályozzák a reklámintenzitást. A történelmi és kulturális értéket hordozó negyedekben, épületeken, illetve ezek környékén teljes reklámtilalom van érvényben, ugyanez vonatkozik a parkokra és a temetőkre is. A korlátozott zónákban kizárólag utcabútorokon és az önkormányzat kezelésében lévő felületeken lehet hirdetni. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat alapvető céljai és elvi követelményei mellett egy mellékletben határozza meg, hogy melyek azok a kiemelt területek, amelyek a településkép szempontjából kiemelten védettek. Ezt érdemes felsorolni a közvélemény tájékoztatása érdekében, hogy lehessen látni, mik azok a területek, amelyeket valóban védeni akarunk. Az 1. a világörökségi helyszín területe és védőövezetének területe. A 2. a műemlék területe és a műemléki jelentőségű terület, műemléki környezet területe. 3. A történelmi emlékhely és a nemzeti emlékhelyek. 4. A történeti kert és a történeti táj területe. 5. A védett temető területe. 6. A régészeti értékű terület és a régészeti lelőhely területe. 7. A helyi jelentőségű védett érték területe. 8. A Natura 2000 terület, nemzeti park területe, tájvédelmi körzet területe, országos jelentőségű természetvédelmi terület, fokozottan védett természetvédelmi terület, az országos ökológiai hálózat magterülete és ökológiai folyosók területe. 9. A tájképvédelmi terület, az egyedi tájérték területe. 10. A helyi jelentőségű természetvédelmi területek és a védett természeti értékek. Ha a saját választókörzetemre, a XV. kerületre gondolok, amely egy egészen kiváló értékvédelmi rendeletet alkotott, akkor kiderül, hogy a kerületnek nagyon jelentős része esik majd bele e törvény szabályozásába. Ugyanakkor ez a törvényjavaslat kimondja azt is, hogy a reklámhordozó elhelyezésére vonatkozó szerződés legfeljebb öt évre köthető. Ez biztosítja azt, hogy egy időbeli korlát is megjelenjen ezen a téren. Valamint meghatározza, hogy magánterületi ingatlanon legfeljebb egy reklámhordozó helyezhető el, ha a településképi rendelet ettől eltérően nem rendelkezik. Fontos elem az, hogy a javaslat nem érinti a közutak környezetében elhelyezett reklámokra vonatkozó, közlekedésbiztonsági céllal meghatározott rendelkezéseket. Ezek célja ugyanis közlekedésbiztonsági, tehát életvédelmi, másrészt a közlekedésre és az utakra vonatkozó reklámszabályok megfelelően kiegyensúlyozottak, és szigorú, koherens rendszert alkotnak. Mindezek alapján a javaslat biztosítja, hogy a közlekedésbiztonsági céllal meghatározott reklámberendezésekre és reklámozásra vonatkozó előírások ne ütközhessenek a településképi szempontú hasonló tárgyú szabályokkal. A javaslat a törvényi és rendeleti szintű szabályok megszegésének szankcionálására külön bírságot intézményesít. A bírság nagyban segíti a reklámhordozók és a reklámok elhelyezésével kapcsolatos településképi rendelkezések betartását. A szankció 150 ezer forinttól 3 millió forintig terjedhet. A kiszabható bírság mértéke mellett meghatározásra kerül a bírságolásra jogosult hatóság. A bírságból befolyt bevétel az államháztartás önkormányzati alrendszerének bevételét képezi majd. A javaslat a jogbiztonság érdekében meghatározza a módosítás tárgyát képező reklám, reklámhordozó, plakát és a közterület fogalmát. A reklámtörvény alapján reklámnak a gazdasági reklám tekinthető, tekintettel bizonyos kivételekre, amelynek kapcsán a törvény szabályait nem kell alkalmazni. Ezek a következők: a cégtábla, üzletfelirat, a vállalkozás használatában álló ingatlanon elhelyezett, a vállalkozást népszerűsítő egyéb felirat és más grafikai megjelenítés. Itt megjegyzem azért, hogy ezen a téren is jó lenne olyan szabályozást készíteni vagy olyan pályázatokat kiírni, amire például a XV. kerületben a Rákos út kapcsán egyrészt portál-, másrészt cégér- és feliratpályázatot fogunk kiírni. Nem kell alkalmazni az üzlethelyiség kirakatában elhelyezett gazdasági reklámra vonatkozóan, a járművön elhelyezett gazdasági reklámra vonatkozóan, illetve a tulajdonos által az ingatlanon elhelyezett, annak elidegenítésére vonatkozó hirdetést, valamint a helyi önkormányzat által lakossági apróhirdetések elhelyezésére biztosított felületen elhelyezett kisméretű hirdetések esetében sem a törvényjavaslatot. A javaslat meghatározza az új reklámközzétételi szabályok bevezetésének rendjét és a meglévő reklámhordozókra vonatkozó átmeneti szabályokat is. Új reklámhordozók a törvényjavaslat és a végrehajtásra kiadott jogszabályok előírásai alapján helyezhetők el. Az új szabályoknak nem megfelelő, de a törvény hatálybalépése előtt már meglévő reklámhordozók a hatálybalépést követően az akkor hatályos szerződés alapján legkésőbb 2020. december 31-ig használhatóak reklám közzétételére. A javaslat alapján az önkormányzatok 2017. október 1-jéig kötelesek a rendeleteiket a jogszabályi előírásokhoz igazítani, továbbá e törvénymódosítás végrehajtási rendeletének hatálybalépését követően 90 napon belül a meglévő reklámcélú hasznosításra vonatkozó szerződéseiket felülvizsgáltatni. Amennyiben a jogszabályokkal összhangban lévő szerződés módosítása vagy új szerződés kötése meghiúsul, az esetben felmondhatja a hatályban lévő szerződéseit. A javaslat rögzíti, hogy az állami és önkormányzati szektorba tartozó szervezetek csak a jogszabályoknak megfelelő reklámhordozót vehetnek igénybe. A törvényjavaslat felhatalmazást ad a kormány és az önkormányzatok számára a végrehajtáshoz szükséges részletszabályok kidolgozásához. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány döntésének megfelelően, a magyarországi települések jellegzetes és értékes arculatának megóvása, kialakítása, az épített és a természeti környezet egységes védelme, továbbá reklámtevékenységének közösségi érdekekkel való összehangolása és észszerű keretek közé szorítása érdekében kérem, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot, így csatlakozzunk São Paulóhoz, Barcelonához és Franciaországban az ottani városok számára készített törvényekhez. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. Most megadom a szót Varga Lászlónak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy érdeklődéssel figyeltem államtitkár úr expozéját, hiszen sok fejlesztéspolitikai kérdésben figyelem a megnyilvánulásait. Sok kérdésben egyébként adott esetben egyet is értünk. Azonban ez a mai expozé élő bizonyíték volt arra, hogy államtitkárként nem mindig válogathatja meg, még karácsony előtt sem, hogy milyen témába áll bele. Mély érdeklődéssel hallgattam utána a Fidesz vezérszónokát is, aki hasonló tónusban folytatta, São Paulóról, Barcelonáról beszélt, a településkép védelmének szükségességéről. Ezzel nyilván egyet lehetne érteni, azonban ha karácsony előtt az utolsó ülésnapon kivételes eljárásban tárgyal az Országgyűlés egy ilyen előterjesztést, azért engedtessék meg nekem, hogy ennek a mélyebb okairól is próbáljak kicsit beszélni vagy erről egy közös gondolkodást elindítani. Államtitkár úr utalt arra, hogy itt komoly szakmai egyeztetések előzték meg ezt a javaslatot, amelyek nagyon elnyúltak, nagyon hosszúak voltak, számtalan véleményt beépítettek. Ha ilyen hosszúak és nagyon szakmaiak voltak ezek az egyeztetések, akkor nem igazán értem ebből az aspektusból sem, hogy miért kell kivételes eljárásban behozni valamit. Különösen nem, hogy annak hatásait igazán 2017 őszétől lehet érezni és értelmezni. Sokkal inkább arról van itt szó tehát, hogy valamit el akarnak intézni ebben a törvényjavaslatban, amit az utolsó ülésnapon, már abban a hangulatban, hogy például a Fidesz napirend előtti felszólalója boldog karácsonyt kívánt a felszólalása végén, ebben a hangulatban talán kommunikációs szempontból kevesebb zajban lehet elintézni. Magyarán: kevésbé lesz a közbeszéd témája a módosítás valódi oka. [[10.20]] Merthogy a valódi ok, azt látom, hogy nem a clear city elv, meg nem São Paulo és Barcelona példája, nem a településkép védelme, a vizuális környezetszennyezés megszüntetése, hanem mégiscsak az, hogy itt a reklámpiacon egy átalakulás szülessen meg, egy átalakulás jöjjön létre, egy ilyen folyamat induljon el, majd érjen véget már egyébként, hiába a 2020-as határidő egyes részekben az előterjesztésben, ez a folyamat 2017 őszére záruljon le. Ez az önök célja. Hiszen nem más történik, mint az, hogy tulajdonképpen kitúrják a reklámpiacról egy olyan nagyvállalkozó érdekeltségeit, akivel önök korábban szorosabb kapcsolatot ápoltak, ma meg láthatjuk, hogy komoly konfliktusokba került az illető a miniszterelnökkel. Ennek kapcsán, egy teljesen abszurd módon, tulajdonképpen egy jogalkotási monopóliumot alkotnak, hoznak létre itt a kormány környékén, a kormány egy teljesen orwelli hatóság segítségével szabályozni fogja a reklámpiacot. Hogy államtitkár úr mondatát használjam, a kormány akkor így megmondhatja, hogy mi esztétikus, és mi sugároz harmóniát egy adott településen. Nyilvánvalóan pikírt, nevetséges az, hogy erről, mondjuk, a kormány vagy egy általa létrehozott hatóság rendelkezne a legtöbb információval. Valószínűleg nem véletlen az, hogy az elmúlt évtizedekben is a helyi önkormányzatok szabályozták ezeket a kérdéseket. Ha egy-egy ilyen reklámpiaci hordozó, egy ilyen termék, mondjuk, irritálta a településképet, tehát ha nem volt ennek megfelelő, és a lakosok ezt nem szerették, nyilván el tudták ezt mondani, megvolt ennek az útja-módja, a helyi önkormányzatok kezelték az ilyen, úgymond esztétikai környezetszennyező reklámpiaci termékeket. A javaslat azonban nem erről szól. A javaslat tulajdonképpen most már magánterületek ilyen típusú reklámhordozóiba is beleszólva, önkényesen, egy gumiszabályt alkalmazva, egy önkényes jogalkalmazási gyakorlatot eredményez, amely nyilvánvalóan a reklám észszerű mértéke kapcsán, hogy még egy ilyen szubjektív elemet idézzek, azt fogja eredményezni, hogy csak a csókosok juthatnak a jövőben reklámfelülethez. A 2017. őszi időpont sem véletlen szerintem ebből a szempontból a javaslatban, hiszen 2018 tavaszán országgyűlési választások lesznek, magyarán, az az állapot, amiben az önöknek nem tetsző reklámcégek, hirdetők kiszorulnak a piacról, és önöknek megfelelő partnerek kerülnek a piacon előtérbe, ez a folyamat bizony a ’18-as országgyűlési választáson már előáll. Mondhatnák azt, hogy ha ilyen típusú konfliktusuk van akár Simicska Lajossal, akkor nem érdemes talán ezzel szórakoztatni itt az Országgyűlést meg az egész országot karácsony előtt, beszéljék ezt meg, hónapok, másfél-két évük volt már erre. Nem tették meg. Mondhatnánk ezt, és elintézhetnénk ennyivel, ha nem a választás tisztaságát akár befolyásoló kérdésről beszélnénk, és nem egy olyan kérdésről beszélnénk, ami az abszurditása kapcsán bizony az emberek hétköznapi életét is befolyásolhatja. Gondoljunk csak arra, hogy az egyébként szintén szubjektív és aránytalan bírság, amely tulajdonképpen a reklámfelület-használók kiszorítására jött létre, az állampolgárokat is sújthatja. Hiszen a javaslat tulajdonképpen magánhirdetést, vagy hogy úgy mondjam, egy hirdetési cetli kihelyezését is hasonlóan szankcionálja, mondjuk, egy olyan cetliét, amelyen egy ingatlant hirdet egy állampolgár, vagy egy albérletet hirdet egy állampolgár; ugyanazok a tételek vonatkozhatnak itt is, és nagyon súlyos bírságok érhetnek egy-egy állampolgárt akkor, ha egy-egy ilyen cetlit kihelyez. Itt egyébként a tettenérés esetén, ha azonnal eltávolítja ezt a fajta ragacsot vagy hirdetést az elkövető - hogy mondjuk így, egy kicsit talán abszurd módon -, akkor mentesülhet, és csak akkor mentesülhet. Mennyire életszerű az, hogy a közterület-felügyelet, amikor nyilván adott településen a legkomolyabb és nagyon súlyos bűncselekmény után nyomoz vagy nagyon súlyos szabálysértés után nyomoz, hogy kihelyezett valaki egy-egy ilyen cetlit, akkor mennyire életszerű, hogy tetten fogja érni? Nyilvánvalóan egyáltalán nem életszerű, tehát ez a mentesülés ilyen módon értelmezhetetlen. Tulajdonképpen azt is mondhatom, hogy az állampolgárok életében egy teljesen hétköznapi kérdést, magyarán, hogy egy-egy ilyen hirdetést kiraknak, olyan mértékben szankcionálnak azért egyébként, hogy egy olyan vállalkozót kiszorítsanak a piacról, akivel összevesztek, ami elfogadhatatlan és életszerűtlen. Nyilvánvalóan az önkormányzatok jogköreinek szűkítése az adott területen szintén az; nem lehet más oka, mint az, hogy ha egyébként egy adott önkormányzat ebben a játékban nem kívánna részt venni, akkor meg se tehesse azt, hogy egyébként a hirdetők szélesebb körének adott esetben lehetőséget biztosítson. Tehát a javaslat egyértelműen pártpolitikai célú, az időzítés is egyértelmű így karácsony előtt. A kivételes eljárást ismét ki kell kérnünk magunknak, mert nem először hoznak be ilyen súlyú témákat ebben a formában. A javaslat nem szól másról, mint hogy a reklámpiacot átalakítsa a 2018-as országgyűlési választás előtt; azt is mondhatnám akár, hogy ha Simicska már nem rúghat labdába, akkor felkészül Andy Vajna. Beszéljék meg a problémáikat, és ne terheljék vele az ország lakosságát! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Most megadom a szót Hegedűs Lorántnénak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Jó napot kívánok! [[Derültség.]] Bocsánat... Nagy szeretettel üdvözlöm a Házat, az elnök urat és az államtitkár urat. Először is László Tamásnak szeretnék annyit válaszolni, hogy a vizuális környezetszennyezést mint fogalmat bevezette számunkra itt a törvényhozásban, és ezzel kapcsolatban nekem egy másik, egy szellemi környezetszennyezés jutott eszembe, amit maga egyébként a kormányzat követett el nem is olyan régen, amikor ékes magyarsággal nagy kék plakátokra kiírta, hogy „Ha Magyarországra jössz, akkor nem veheted el a magyarok munkáját.” Majd ezt követően, alig rá egy-két hónappal, egy másik, mondjuk így, már etikai környezetszennyezést viszont az NGM követett el azzal, hogy 65 ezerben állapította meg a Magyarországon dolgozó harmadik országbeli állampolgárok számát. Azt gondolom, azért ön is érzi a kettő közötti hatalmas ellentmondást, és mindezt azokon az óriásplakátokon, amiknek a nagy részét most éppen be akarják önök tiltatni. Magát a településképi törvényt annak idején, még ennek az évnek az elején mi támogattuk, megmondom őszintén. Már csak azért is, mert úgy gondoltuk, hogy azt a rogáni terrorakciót - ami 2015 novembere, decembere tájékán történt, gyakorlatilag azzal egy időben, hogy Rogán képviselőtársunk miniszterré avanzsált -, magyarul, hogy a településrendezés elmúlt 25 éves eredményét egy kézmozdulattal sutba dobta, és az építési engedélyezési eljárás egész értelmét elvette egy törvénymódosítással, azt valamilyen értelemben ez a településképi törvény visszakorrigálta. Itt hadd jegyezzem meg, államtitkár úr, hogy az az arculati kézikönyv, amit ön említett, hogy arra a kormányzat 3,5 milliárd forintot fog szánni a következő időszakban, ez a megjelent kormányrendelet szerint egy nagyon jó dolog, és valóban hiányzó eleme egyébként a településtervezésnek, illetve az értékvédelemnek Magyarországon. Ugyanakkor azt gondolom, hogy ez a 3,5 milliárd forint annak fényében, hogy összesen 3200 településünk van, nagyon kevés. Nagyon kevés. Nyilván a kisebb települések esetén ez az alig egymillió forintnál több, ha arányosan számolom, elegendő lehet, de azért egy nagyobb, megyei jogú város esetén vélhetően jóval-jóval többe fog kerülni. Hiszen ezt, ha valóban a településképi törvény eredeti értelme szerint akarják feldolgozni, akkor ott számtalan dologra ki kell térniük önöknek, illetve annak, aki ezt az arculati kézikönyvet fogja csinálni, és bizonyosan nem lesz elegendő ez az összeg. [[10.30]] Tehát én azt gondolom, hogy e tekintetben ennek a keretösszegnek az emelésére van sürgősen szükség.Azért is támogattuk egyébként az eredeti településképi törvényt, mert a helyi értékvédelmi rendeletnek végre lesz értelme, komoly jogszabályi kerete, és a településvezetők kezében hatásos eszköz is lesz egyben, hogy betartassák ezeket a rendeleteket. Ez a javaslat tehát, ami korábban törvénnyé vált, egy támogatandó javaslat volt, most azonban, ami előttünk fekszik, értelmezésünk szerint vegytisztán politikai indíttatású, és nyilvánvaló, hogy a szakmai érvek itt messze háttérbe szorultak. Ezt szeretném most pontokba szedve önöknek elmondani. Először is: a táji környezet védelmének problémáját szeretném idehozni, ami valójában itt a lényege lenne ennek az egész történetnek, mert más a szerepük külterületen és belterületen ezen óriásplakátoknak, és sajnos más is a hatásuk, tegyük hozzá. E tekintetben azonban maga a törvényjavaslat, ami előttünk van, semmilyen megkülönböztetést nem tesz, pedig hát nagyon fontos lenne. Az 1. melléklet 9. pontjában, illetve a 7. pontjában, amikor önök azt mondják, hogy „a helyi jelentőségű védett érték területe”, illetve „a tájképvédelmi terület, az egyedi tájérték területe” olyan területek a törvény szerint, ahol nem lehet elhelyezni ezeket a bizonyos óriásplakátokat vagy reklámhordozókat, ez a szabályozás az én értelmezésem szerint ellentmondásban van azzal, hogy a közúton, illetve annak környezetében nem lehet a szabályozást, a helyi rendeletet megfogalmazni. Én itt nagyon jelentős ellentmondást látok, hiszen éppen a táji értékek védelme tekintetében pontosan ezek a közutak mellett lévő, nagy óriásplakátok, amik a leginkább romboló hatásúak. Tehát most vagy szabályozzuk olyan értelemben a tájvédelmet vagy tájképvédelmet, hogy ezeket ne lehessen elhelyezni, és ez teljesen rendben van, támogatandó cél, és akkor egyben ezt a kivételt nem fogalmazzuk be a törvénybe, hogy a közúton és annak környezetében, vagy pedig belefogalmazzuk, de akkor ne akarjuk védeni a tájképi értékeinket. A másik az a kiskapu, mondjuk így, hogy az 1. mellékletben megfogalmazott területek, ezen kivételek alól évente három hónapban felmentést lehet kapni a helyi rendeletek szerint. Akkor viszont minek egyáltalában védeni ezeket a területeket? Én azt gondolom, hogy ez a kiskapu túlságosan szélesre tárja azt a lehetőséget, amit tehát nyilván a kormányzat saját magának is akar biztosítani azáltal, hogy bizonyos kormánypropaganda-célokra óriásplakátokat évente pár alkalommal ki tudjon helyeztetni országszerte. De akkor megint csak azt kell mondjam, hogy ezek olyan reklámhordozók, amiket nem lehet egyik napról a másikra telepíteni, illetve elhozni, tehát valószínűleg ezek folyamatosan valamilyen módon, de a tájképet rontó elemek lesznek. Aztán itt van a hatóság kérdése. Ez egy rendkívül érdekes probléma, megmondom őszintén. Gondolkodtam rajta, hogy van-e olyan önkormányzatirendelet-típus, ami nem egy hatóság számára ad végrehajtási lehetőséget. Mire gondolok? Alapesetben a jegyző, illetve a jegyző által vezetett polgármesteri hivatal különböző osztályai azok, amelyek az önkormányzati rendelek végrehajtásáért felelősek. Ez alól kivétel az építéshatósági engedélyezési eljárások, magyarul: a HÉSZ és a szabályozási terv végrehajtásának a kérdésköre. Tehát ez is egy önkormányzati rendelet, de azt most már nagyrészt elvonták az önkormányzati hivataloktól, és a járási hivatalokba vannak integrálva. Tehát ez egy kivétel, de ott is egy hatóság van megfogalmazva. De olyan rendelet, amiben az 1-5. § végrehajtásáért a jegyző a felelős, utána a 6-7. § végrehajtásáért valami más, egyelőre meg nem nevezett hatóság, ilyen rendelet nincsen. Nem tudom, ez érthető volt-e az államtitkár úr számára. [[Csepreghy Nándor bólint.]] Kérem, hogy a válaszában mondjon már egy ilyen példát, hogy van-e ilyen önkormányzatirendelet-típus, ami ilyen módon megosztja a végrehajtás felelősségét. Mert nincs. Nincsen! Én azt gondolom, hogy ez önmagában a végrehajtásban rettenetes káoszt fog tudni majd okozni. A másik, ami szintén ezzel összefüggésben van, a településképi bírság kérdése. Önök a javaslatban a következőt fogalmazzák meg. Az 1. §-ban az van írva, hogy az önkormányzat polgármestere településképi kötelezést adhat ki és bírságot szabhat ki, ide nem értve a reklámhordozók és reklámok jogellenes elhelyezésével kapcsolatos, valamint a településképi bírságot. Tehát ez lesz az 1. § az új törvény szerint, amely az eredeti 8. § (2) bekezdését fogja szabályozni. Ezzel szemben az önök által meg nem változtatott 11. § a következőkről szól, ez a településképi kötelezésről beszél: az (1) bekezdés azt mondja, hogy a polgármester településképi kötelezést ad ki, és ennek folyományaképpen a (2) bekezdés szerint a kötelezés alapján a képviselő-testület bírságot szab ki, zárójelben: településképi bírság. Az aztán már végképp teljesen unikum, hogy egy törvényen belül két fogalma van a településképi bírságnak, más bírságfogalom a településképi törvényben nincsen. Most önök itt ezáltal olyan koherenciazavart hoznak létre, ami feloldhatatlan lesz. Eddig sem volt lehetősége az önkormányzat polgármesterének bírságot kiszabnia, mert az a közgyűlésnek, illetve a képviselő-testületnek volt a feladata, csak kötelezést adhatott ki. Ezzel szemben önök most lehetőséget adnak neki valamifajta bírság megfogalmazására, de ez a valamifajta bírság egyébként a törvény egy további pontjában településképi bírságként az önkormányzati képviselő-testület kezébe van adva mint lehetőség. Nem tudom, érthető-e ez a rettenetes ellentmondás. Így nem lehet törvényt alkotni, zsákvarró tűvel nem lehet kodifikálni. Azt szépen meg kell tudni fogalmazni azért, hogy utána végrehajtható legyen, bárkinek is adjuk ezt a lehetőséget. A 4. ponttal kapcsolatban a következőt szeretném mondani. Az, mondjuk, egy rendkívül támogatható része ennek a törvénynek, hogy aki plakátot idegen vagyontárgyra helyez el, bírságolható - ez valóban egy nagyon fontos dolog -, és ennek a bírságnak az összege majd az önkormányzati alrendszerbe folyik be, mert valóban a közterület-felügyelők feladata a közterületi bírság, a helyszíni bírság kiszabása. Én azt gondolom, ez tényleg egy nagyon nehéz és rossz helyzetet próbál kezelni azáltal, hogy százával-ezrével jelenhetnek meg különösen választási időszakban plakátok olyan helyekre elhelyezve, amik valóban rendkívül rontják a településképet. Ugyanakkor viszont azt vissza kéne valamilyen módon pótolni, pótoltatni az önkormányzatokkal, hogy mégiscsak legyen valami felület, ahol a választásra jogosultak, tehát akik választhatók, ki tudják helyezni adott esetben a saját magukat reklámozó plakátokat. Összességében azt kell mondjam, hogy egyébként maga ez az előttünk fekvő törvényjavaslat a kormányzatnak a kormányrendeletben olyan széles kereteket ad a további szabályozásra, ami valójában valószínűleg a lényeget fogja tartalmazni, ami egy biankó csekk, amit mi nem tudunk kiállítani a kormányzatnak, mert egyértelmű eddig is a politikai célzat, de hogy aztán a kormányrendeletben pontosan ezt hogyan fogják önök továbbszabályozni, azt nem tudhatjuk, és ez leginkább az, ami számunkra a politikai motívumot jelenti. Mert ha az államtitkár úr elmondta volna itt az expozéjában, hogy mit fog tartalmazni a kormányrendelet, legalább egy-két ráutaló megjegyzést tett volna, akkor talán jobban látnánk, de így azt kell mondjam, hogy egyértelműen egy politikai fegyverként használja ezt a kormányzat, és ezért ezt mi abszolút elutasítjuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[10.40]]
Köszönöm. Más frakciók nem jelezték, hogy vezérszónokot állítanának. Független képviselő nincs jelen, tehát ők sem szólnak hozzá. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. Igen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony jelezte, hogy hozzá kíván szólni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az LMP nem támogatja a törvényjavaslatot, és értetlenül áll az előtt, hogy miért kell ezt a szabályozást, aminek az elfogadásához még maga az előterjesztő sem tud semmilyen olyan szempontot rendelni, ami a sürgősséget alapozná meg, két nap alatt átverni az Országgyűlésen. A jelenlegi kormánypártok szeretik egy kicsit sem magasztos céljaikat elsőre jól hangzó elvi indokokkal eladni. Ennek legjellemzőbb példáját eddig is a hirdetési piaccal kapcsolatos haveri törvényalkotás adta. Mindannyian emlékszünk még arra, hiszen nem volt olyan régen, amikor még Simicska Lajos vállalkozásait akarta a hirdetési piacon helyzetbe hozni a kormány, akkor a közutak melletti reklámozás betiltását közlekedésbiztonsági érveléssel adták el. Azt a törvénymódosítást is azonnal el kellett fogadni, hiszen akkor azt mondták önök, hogy életveszélyben voltak az autósok a sok, figyelmüket elvonó, villanyoszlopról lógó hirdetés miatt. Aztán amikor Lázár János a szokásos ravaszkás félmosollyal az arcán bejelentette az intézkedés visszavonását, akkor az indok természetesen az volt, hogy nincs a tilalomnak érzékelhető közlekedésbiztonsági hatása, és természetesen semmi esetre sem az, hogy az újra engedélyezett hirdetéstípus piacát uraló céget közben sikeresen felzabálta a fideszes gazdasági hátország. Persze, most is éppen ennyire szól a benyújtott törvényjavaslat a településkép, a kulturális örökség, ne adj’ isten, a természet védelméről. Amikor önök ezeket a szavakat kiejtik a szájukon, akkor valójában a pénzre és a saját újraválasztásukat - az éppen közvetlenül és közvetve közpénzből felvásárolt média mellett - megkönnyítő kommunikációs felületekre gondolnak. Egyetlen olyan rendelkezést találtunk, ami akár arra is utalhatna, hogy legalább mellékesen a településkép és a tájkép védelme is eszébe jutott a javaslat kidolgozóinak. Akár támogatni is tudnánk, hogy a világörökségi, illetve kulturális vagy természeti védelem alá tartozó területen a törvény megtiltja a plakátok elhelyezését. Azonban itt is kilóg a lóláb, hiszen e szabály alól is eltérést enged alacsonyabb szintű jogszabály számára a javaslat. Azaz, ha az elmúlt egy évben plakátokra tízmilliárdos nagyságrendű közpénzt elköltő kormányzati kommunikációs agytröszt a Kossuth teret vagy az Andrássy utat akarja majd az üzeneteivel teleszórni, akkor világörökség ide vagy oda, arra is lesz módja. Ez a törvénymódosítás önmagában nem szünteti meg teljesen a hirdetési piacot, de arra tökéletesen alkalmas, hogy állami és kisebb mértékben, de fontos kérdésekben önkormányzati kontroll alá vonja annak működését. Ha ügyesen és kellően gátlástalanul használják ki a törvény által létrehozott rendszert - márpedig erre az eddigi tapasztalataink alapján bizton számíthatunk -, akkor a törvényi tilalmak, a kormányrendeleti szabályozás és az önkormányzati rendeletek együttes eredményeként valahogy úgy fog majd alakulni, hogy ott és úgy lehet majd hirdetést elhelyezni, ahol és ahogy az a mai kormányzati érdekköröknek kedvező. Minthogy a történet vége jól látszik, igazából az odáig vezető út állomásai talán nem is annyira fontosak ahhoz, hogy kimondjuk: ez egy kifejezetten káros és veszélyes törvényjavaslat. Még így is feltűnő, hogy a törvénybe szánt tilalmak és korlátok mennyire esetlegesek. Miért ne rendelkezhetne egy magánszemély vagy egy társasház öt éven túl a plakáthelyek értékesítéséről? Miért pont egyetlen hirdetés helyezhető el egy ingatlanon, függetlenül attól, hogy az egy faluvégi saroktelek vagy egy tízemeletes lakótelepi ház, vagy egy több hektáros gyárkomplexum? Miért nem vonatkozik hasonló korlát az állami és önkormányzati ingatlanokra? Mint cseppben a tenger, ott a koncepció lényege egyébként egyetlen rendelkezésükben. A helyi önkormányzat által kiadott településképi rendelet évente összesen 12 naptári hét időszakra eltérést engedhet a konkrét tilalmak és követelmények alól, ha a település szempontjából jelentős valamely eseményről való tájékoztatás érdekében az szükséges. Hogy mi minden lehet a kormánypárti önkormányzatok szerint jelentős egy település élete szempontjából, azt a kvótakampány különösen szégyenletes eszközökkel operáló önkormányzati részében jól láthatta mindenki. Így aztán ezt a 12 hetes kivételi szabályt nem lehet és nem is kell másként érteni, mint hogy kell egy általános kivétel a politikailag kiemelt kampányok lefolytatása érdekében arra az esetre, ha túl jól sikerülne a központi szabályozás. Pedig lenne szabályozandó kérdés a hirdetési piacon. Be kellene tiltani minden olyan, közpénzből fizetett hirdetést, amely tisztán az állami propagandát szolgálja. Az LMP erre irányuló, többször leszavazott javaslata most is ott van önök előtt. Higgyék el, a településkép így is rengeteget javulna tőle. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönjük. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki hozzászólni még a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így az összevont vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Csepreghy Nándor: Igen.]] Igen, Csepreghy Nándor államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Engedjék meg, hogy néhány felvetésre válaszoljak. Egyrészt köszönöm a kormánypárti frakció támogató hozzászólását. A Varga képviselő úr által elmondottak kapcsán szeretném mondani, hogy itt a nagy karácsonyi zűrzavar, azt gondolom, hogy már csak azért sem eredményezheti az ön által felvetetteket, mert az ellenzék annyira komoly kommunikációs potenciállal rendelkezik, hogy ezt biztosan nem hagyná [[Dr. Varga László: Ez hízelgő!]] , és hangot ad minden típusú ellenvéleményének. Tehát én biztos vagyok benne, hogy azok a hírek vagy az az olvasata akár a parlamenti történéseknek kellő mértékben bekerül a sajtóba. Tehát ez a félelme szerintem nem megalapozott. Azt az önök előtt fekvő törvényjavaslat és a későbbiekben elfogadandó kormányrendelet sem szabályozza és nem is szabályozhatja, hogy azok a felületek, amelyek hirdetési felületként megjelennek az adott településen, azokat az önkormányzat, hogyha köztulajdonban van, kinek értékesíti, tehát milyen céggel köt megállapodást. Erre vonatkozóan sem a törvényjavaslat, sem pedig a kormányhatározat nem határozhat meg konkrétumokat. Tehát ez teljesen világos, hogy formai, alaki elvárásokat megfogalmazhat, de ezen túlmenően, hogy ki a szolgáltató ezen a felületen, az nem része ennek a törvényjavaslatnak, azt minden önkormányzat saját maga dönti el. Ettől kezdve az az érvelés megdől, amit képviselő úr feltételez a szabályozás mögött, amely szerint itt egy vagy több piaci szereplő lehetőséghez juttatásáról vagy adott esetben ellehetetlenítéséről van szó. Ebből fakadóan az sem teljesen világos számomra, hogy a választások tisztaságát miként befolyásolja az, hogy hány plakátüzemeltető cég van egy-egy településen. Ugyanolyan lehetősége van a kormányzati szereplőknek vásárolni, mint bármelyik pártnak, tehát nem a kormányzat fogja ezeket a felületeket szolgáltatni, hanem a kormány által támogatott és az Országgyűlés által reményeim szerint elfogadott törvényjavaslat csak az egésznek a keretrendszerét, feltételrendszerét határozhatja meg.A Hegedűs Lorántné képviselő asszony által elmondottak kapcsán is szeretnék néhány kiegészítést tenni. Egyrészt igen, az a vita, amit még anno a településkép-védelmi törvény kapcsán lefolytattunk, ott is köszöntem, illetve köszönöm a Jobbiknak a támogatását. Lényegében a most önök előtt fekvő törvényjavaslat sem más, mint ennek a tovább-bontása, hiszen ha jól emlékszem, pont képviselő asszony volt az, aki akkor a tanyavilágnak az egységes arculatát, illetve annak a megbontását kérte számon akkor, amikor az engedélyezési eljárások tekintetében egy új típusú szabályozást vezetett be az állam, és sürgette ennek a szabályozásnak a konkretizálását. Ez lényegében annak az egyik alfejezeteként értelmezhető a kormány nézőpontja szerint. Az, amit ön említett, hogy a települések kapnak összességében 3,5 milliárd forintot ezeknek az arculati kézikönyveknek - mondjuk így - az elkészítésére és ez valóban kevésnek minősíthető, a kormánynak nem volt szándéka a gazdagabb nagy településeknek a támogatása, ott valóban csak egy hozzájárulási összeggel szeretnénk lebonyolítani. Egy Szeged, egy Hódmezővásárhely, egy Békéscsaba nagyságú település esetében természetesen ez a költség erre nem elegendő, de teljesen más anyagi kondíciókkal rendelkeznek ezek a városok, mint a kistelepülések. [[10.50]] Ráadásul ezeknek a városoknak a jelentős részében már kialakult arculati kézikönyv van, amit csak aktualizálni kell, tehát egy teljesen más feladatot jelent. Viszont a magyarországi települések 80 százaléka kistelepülés, ott ez az összeg elegendő lehet ezeknek a munkáknak az elvégzésére. Tehát valóban lesznek olyan települések, ahol ez a közel 1 millió forintos összeg nem lesz elegendő, ezt mi is látjuk, de ott ez nem is volt szándék. A részletszabályok tekintetében, ahogy az már számtalan vitában elhangzott, a kormányrendelet mindig az irányadó, amihez vissza lehet nyúlni. Arra vonatkozóan én időben nem látom problémásnak azt, hogy ez később születik meg, hiszen ez a törvény keretrendszerét fogja kitölteni, de ez egy állandó vitaként szerepel. A három hónapos kitétel vagy kivétel kapcsán olyan eseményekre, olyan helyileg fontos események promotálására gondolt a törvényalkotó, illetve a kormány, amikor ezt a javaslatot lefektette, ami a helyi élet szempontjából, a helyi fesztiválok, a helyi közösségi események szempontjából fontos lehet, ezt pedig a helyi képviselő-testület, a helyi önkormányzat kell hogy eldöntse, hogy ezt a lehetőséget mikor és hogyan nyitja meg. Gondolom, ezzel minden önkormányzat megfelelően jól fog gazdálkodni. Nem szeretnék a mindentudás látszatában tetszelegni, ha nincs mindenre tudásom, ezért a kérdésre, amely a jegyző és a hatóság közötti feladatleosztást jelenti, még ma választ fogok adni önnek, de arra most nem rendelkezem kellő felkészültséggel, ezért engedjék meg - remélem, ez nem házszabályellenes -, hogy a képviselő asszony kérdésének egy későbbi időpontban tegyek e tekintetben eleget. A bírságolás kapcsán minden esetben az önkormányzat az, aki a bírságot kivetheti és kötelező neki kivetnie. A Schmuck képviselő asszony által elmondottakra annyiban szeretnék reagálni, hogy ha egy vitában részt veszek vagy ha ön részt vesz, akkor jobban tudnék reagálni, ha tudnám, hogy mi az álláspontja. Az egyik mondatában azt nehezményezte, hogy túl szigorú a szabályozás és korlátozza a reklámpiac szabad működését, a másikban pedig pont az ellenkezőjét állította, amikor azt mondta, hogy túl sok lehetőséget tartogat. Így nehéz kialakítani egy álláspontot. Javaslom, hogy a szövegírók ezt is tegyék majd hozzá a következő alkalmakkor. Köszönöm szépen a figyelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Soron következik a közteherviselést és az állami szervek feladatellátását érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/13268. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13268/3. számon, összegző jelentését pedig T/13268/4. számon a hálózaton megismerhetik. Tisztelt Képviselők! A vitában elsőként megadom a szót Tállai András úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az adóelkerülők, az offshore lovagok ellen nemcsak Magyarország Kormánya, hanem a nemzetközi szervezetek is harcot hirdetnek. Ez a küzdelem jövőre új szakaszába lép. Az eredményes fellépéshez a leghatékonyabb eszközt az OECD égisze alatt kidolgozott, a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló többoldalú megállapodás biztosítja. Az első információcserére 2017. szeptember 30-ig kerül sor az új, valamint a már meglévő magas értékű egyéni számlák esetében. Ez azt jelenti, hogy 2017-től több mint hetven országból érkezhet magyar pénzügyiszámla-tulajdonosokról információ a hazai hatóságokhoz. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak 2017 őszétől már rendelkezésére állnak a nagy értékű külföldi bankszámlák adatai is, amelyeket az adóhivatal kockázatelemzői összevetnek a rendelkezésre álló egyéb adatokkal, így könnyen kiszűrhetők azok, akik a költségvetést és a tisztességes adózókat megkárosítva a hazánkban keletkezett jövedelmük után nem fizették meg a közterheket. A NAV esetükben az eltitkolt adó mellett akár 200 százalékos adóbírságot és a jegybanki alapkamat kétszeresére rúgó késedelmi pótlékot is kiszabhat. Ez mindenképpen azt jelenti, hogy jövőre már nem lehet, de nem is érdemes eltitkolni a NAV elől a külföldi bankszámlák egyenlegét. Felmerül annak a lehetősége, hogy a magánszemélyek még az átadás megkezdése előtt megjelenítsék a külföldi bankszámlán lévő vagy más módon eltitkolt jövedelmeiket, és teljesítsék adófizetési kötelezettségüket. Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat alapján az a magánszemély, aki még az ellenőrzés megkezdése előtt úgy dönt, hogy kamatból, osztalékból, árfolyamnyereségből származó vagy vállalkozásból kivont jövedelme után 10 százalékos mértékű adót fizet, mentesül az esetleges adóhivatali revízióval járó jogkövetkezmények alól. Ezt a jövedelmet ugyanis a 10 százalékos adón és önellenőrzési pótlékon kívül más fizetési kötelezettség nem terheli. Ám az adóból semmilyen kedvezmény sem vehető igénybe. A módszer alkalmazásának feltétele, hogy az érintett a NAV által kijelölt bank számlájára 2017. június 30-ig befizesse a teljes összeget, amelyből a bank utalja át anonim módon a 10 százalékos adót. Egy féléves átmeneti időszakban arra is lehetőség lesz, hogy a magánszemélyek kedvezményesen szerezzenek legalább 10 százaléknyi részesedést vállalkozásban. Amennyiben a részesedés ingyenes megszerzését a szerző fél bejelenti az állami adóhatóságnak vagy a részesedés vételárának kifizetése EGT-tagállamban lévő bank útján történik, nem kell adót és egyéb közterhet fizetni, így ez az összeg is a vállalkozás növekedésére fordítható. Az említett intézkedéssel összhangban 30 napos átmeneti időszak után kivezetésre kerül a stabilitási megtakarítási számla intézménye. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat egy további törvény módosítását is kezdeményezi.
Államtitkár úr, bocsánat, hogy szólok, csak a telefonja állandóan berezonál. Ha egy kicsit arrébb tenné, akkor lehetne hallani végig a mondanivalóját. [[Tállai András: Ki van kapcsolva.]] Látom, hogy folyamatosan világít, úgyhogy ez biztos bezavar, és ezért nem halljuk az előadását. [[Tállai András: Még ezt az egy mondatot elmondom, elnök úr, ha megengedi.]] Jó, rendben.
Tisztelt Elnök Úr! A javaslat olyan jogi környezet kialakítására irányul, amely a sportszervezetek önállóságának tiszteletben tartása mellett a magyar sport céljainak hatékonyabb elérését kívánja előmozdítani az állami szervek és a sport világa közötti együttműködés, a közvetlen eszmecsere lehetőségeinek bővítése, valamint a viszonylagos szervezeti átjárhatóság megteremtése útján. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy szavazatukkal a mai napon támogassák a törvény elfogadását. Elnézést, ha zavaró volt a telefonom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándornak, a Törvényalkotási bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a tegnapi napon a Törvényalkotási bizottság házszabályi rendelkezésektől történő eltéréssel megtárgyalta a T/13268. számon benyújtott, a közteherviselést és az állami szervek feladatellátását érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság nyolc pontból álló saját javaslatát tartalmazza, amely jogtechnikai, nyelvhelyességi és értelmezést segítő pontosításokra irányul. A Törvényalkotási bizottság ugyanakkor nem támogatta Szilágyi György jobbikos képviselő javaslatát, aki a politikai vezetők sportszövetségi, illetve sportegyesületi tisztségviselésének lehetőségét zárta volna ki indítványával. Megjegyzem, hogy a Törvényalkotási bizottságban e körül a tárgy körül folyt lényegében a vita, az összes többi kérdés háttérbe szorult. A kormánypártok nem látják elvi akadályát, hogy politikai vezetők a sport irányításában részt vegyenek mindaddig, amíg felügyeleti, hatósági jogot közvetlenül és egyszerre nem gyakorolnak az érintett személyek. Valószínűleg az ellenzéki képviselők elsődleges problémája, hogy a kormány kiemelt sportpolitikájának is köszönhetően a sporteredmények sem maradnak el, és bizony szép sikereket érünk el a sportpályákon és a sportdiplomácia területén egyaránt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[11.00]]
Köszönjük. Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, maximum 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Riz Gábornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő, T/13268. számú törvényjavaslat három területen hajt végre módosításokat. Úgy véljük, hogy az igazságos közteherviselés eddigi gyakorlatát tovább kell bővíteni azok felé, akik offshore cégként azon vállalatok közé tartoznak, amelyek a cégbejegyzés országában nem folytatnak tevékenységet, és jövedelmük egy részét szabálytalanul kivezetik az adózás alól.Az első változtatás az offshore vállalkozások adózásával van összefüggésben. Itt a cél az, hogy a kormányzat utolsó esélyként biztosítsa a lehetőséget a külföldi bankszámlán lévő vagy más módon eltitkolt jövedelmek tulajdonosainak, hogy 2017. június 30-ig bevallják és befizessék a törvény által előírt 10 százalékos közterhet. Tehát aki a NAV ellenőrzése előtt úgy dönt, hogy a törvényjavaslatban meghatározott, például kamat, osztalék, árfolyamnyereség vagy vállalkozásból kivont jövedelme vagy bevétele után 10 százalékos mértékű adót fizet, mentesül az esetleges adóhivatali revízióval járó jogkövetkezmények alól. Ezt a jövedelmet ugyanis 10 százalékos adón és az önellenőrzési pótlékon kívül más fizetési kötelezettség nem terheli, ám az adóból semmilyen egyéb kedvezmény nem vehető igénybe. Az adózási módszer csak úgy alkalmazható, ha az érintett NAV által kijelölt bankszámlájára 2017. június 30-ig befizeti a teljes összeget, amelyből a bank utalja át anonim módon a 10 százaléknyi adót. Ezzel az intézkedéssel párhuzamosan megszűnik a stabilitási megtakarítási számla.Az eltitkolt jövedelmekre vonatkozó szabályzást egy OECD-megállapodás alapján kötött, a pénzügyi számlákkal kapcsolatos információk automatikus cseréjéről szóló uniós irányelv alapján biztosítja a törvénytervezet. Az első információcserére 2017. szeptember 30-ig kerül sor az új, valamint a már meglévő magas értékű egyéni számlák esetében. Ez azt jelenti, hogy 2017-től több mint 70 országból érkezhet magyar pénzügyiszámla-tulajdonosokról információ a hazai hatóságokhoz.Mivel a NAV 2017 őszétől így már nagy értékű külföldi bankszámlák adataival is rendelkezni fog, könnyebben kiszűrhetőek lesznek azok, akik a hazánkban keletkezett jövedelmük után nem fizették meg a kirótt közterheket. A NAV az ő esetükben az eltitkolt adó mellett adóbírságot és a jegybanki alapkamat kétszeresére rúgó késedelmi pótlékot szabhat ki. Az OECD automatikus adatcsere-kezdeményezése 2017-től globálisan csukhatja be a kiskaput a nem átlátható szerkezetű offshore társaságok előtt. Utóbbiak azok a magyar sajtóhírekből is jól ismert cégek, amelyek tulajdonosi háttere átláthatatlan, valós tevékenységük nincs a bejegyzésük országában, így fiktív ügyletekre használják őket, tulajdonosaik pedig nem vallják be a cégeikből felvett jövedelmeiket.Az OECD programja szerint 2017-től nemcsak a magánemberek jövedelme, hanem az alapítványok és cégek mindennemű kamatjövedelme és számlaegyenlege, valamint a valódi tulajdonosok, haszonélvezők kiléte is automatikusan hozzáférhetővé válik az adóhatóságok előtt, így Magyarországon is. Például, ha egy hazai vállalkozás egyik tulajdonosának karibi offshore cége bankszámlát nyit Londonban, akkor a számlavezető banknak automatikusan értesítenie kell a nemzeti adóhatóságot a cég mögötti valódi számlatulajdonos kilétéről és a konkrét számlaegyenlegről is.Minden fontosabb állam, illetve népszerű offshore helyszín jelezte már részvételi szándékát a globális adatcserében. Tudnunk kell, hogy a tulajdonosi oldalon nagyon sokan vannak Magyarországon, akik nem transzparens offshore céget működtetnek. Az OECD-egyezmény elfogadása elsősorban nekik jelent majd komoly kihívást, ám a tisztességes társaságok működését nem befolyásolja, hiszen azoknak nincs mit eltitkolniuk.Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy ma már kevésbé éri meg adózási szempontból külföldre vinni egy céget, mint korábban. Amíg 2010 előtt a cégek nyereségét 20 százalék körüli társasági adó terhelte, az adózott eredményből fizetett osztalékot pedig további 35 százalék személyi jövedelemadó, sokan úgy gondolták, hogy megéri az offshore-cég-alapítás, hiszen még a jelentős fenntartási költségek ellenére is kifizetődő volt. Ma azonban ezek a cégtulajdonosok úgy gondolkodnak, hogy jobban járnak, ha tisztán működnek, hiszen a társasági adó alacsonyabb kulcsa már csak 10 százalék, és mint tudjuk, ez jövőre 9 százalékra csökken, valamint mindössze 16 százalékos osztalékadó terhe mellett felvehetik az őket megillető nyereségüket.A jogszabály-tervezet másik fontos eleme, hogy a vállalkozásban kedvezményesen legalább 10 százalékos részesedést szerző cégeknek is lehetőséget, illetve könnyebbséget biztosít. Hiszen nekik a szerzéskor nem kell az szja-t megfizetni, így a kvázi megelőlegezett adó összegét a vállalkozás a növekedésre fordíthatja. Ez elsősorban versenyképességi kérdés, hiszen így vonzóbbá válhat a hazai vállalkozói környezet akár belföldi, akár külföldi befektetőnek egyúttal.Képzeljünk el egy vállalkozást, ami jó ötleten alapszik, jól is kezdett, de annyi tőkével még nem rendelkezik, hogy bővíteni, fejleszteni tudjon. Ekkor folyamodhat ahhoz a módszerhez, hogy a cég egy bizonyos hányadát eladja, és ezáltal tőkéhez is jut.A törvénytervezet ezenkívül lehetővé teszi, hogy a politikai vezetőkre vonatkozó szigorú összeférhetetlenségi szabályok alól kivételt jelenthessen az ugyancsak közérdeket szolgáló egyes sportvezetői tisztségek betöltése. Ezzel kapcsolatosan az a véleményünk, hogy olyan jogi környezetet kell kialakítani, amely bővíti az állam szervei és a sport világa közötti együttműködést, a közvetlen eszmecserét, valamint a viszonylagos szervezeti átjárhatóság megteremtése útján előmozdítja a magyar sport céljainak hatékonyabb elérését. A hazai sport ügyét előmozdítja, ha a sportszövetségek és az állam vezetése között közvetlenebb kommunikáció valósulhat meg. Kérem, amennyiben egyetértenek az offshore vagyonok megadóztatásával, az adókönnyítéssel, valamint a sport és az állam közötti hatékonyabb együttműködéssel, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most megadom a szót Burány Sándornak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végül is, hallgatva az expozét, ami nem volt ötperces, azon gondolkoztam, hogy mennyi időt érdemes rászánni erre a törvénymódosításra, ha már egyszer a kormány kivételes eljárásban kérte a megtárgyalását. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy most délelőtt elindul a törvényjavaslat tárgyalása, délután pedig az Országgyűlés döntést hoz magáról a törvényről. Semmi kétség afelől, hogy az Országgyűlés fideszes és KDNP-s többsége ezt a javaslatot támogatni fogja. A kivételes eljárás, tisztelt hölgyeim és uraim, ugyanakkor nem egy napi rutin. Olyan esetekre való, amikor valami olyan horderejű és váratlan esemény történt az országban, amelynek kezelése az eddigi törvényi feltételek között nem oldható meg, és ezért az ország elemi érdeke, hogy adott esetben egy-két napon belül az Országgyűlés reagáljon erre a nem várt új helyzetre, és megalkossa a szükséges jogszabályokat. Kérdés, hogy most mi indokolja a kivételes eljárást, hiszen a beterjesztett törvényjavaslat mögött ilyen nagy horderejű, váratlan, nem várt természeti csapás, gazdasági vagy társadalmi mozgás nincs, ami indokolná azt, hogy miért kell most egy nap alatt megtárgyalni és elfogadni ezt a törvényjavaslatot.Az ugyanis ismert tény, hogy a sportegyesületek két kézzel kapkodnak a kormánypárti képviselők után, a különböző szakszövetségek ugyanezt teszik. A törvényjavaslat ezen a téren hoz egy olyan változást, hogy ezt a lehetőséget a jövőben lehetővé teszi a politikai vezetők, államtitkárok, miniszterek, sőt ad absurdum, a miniszterelnök számára is. Semmi akadálya nincs a jövőben, hogy mondjuk, az úszószövetség elnöke Orbán Viktor legyen. Most nyilván ez képtelenség, az viszont nem képtelenség, hogy egy államtitkár vagy egy miniszter töltse be ezt a posztot.Kérdés, hogy a sport támogatásának ez a módja helyénvaló-e, hogy valóban az-e a korszerű sportfinanszírozás legjobb eszköze, ha az egyes szövetségek minél nagyobb embert igyekeznek megszerezni a maguk számára, függetlenül attól egyébként, hogy az a politikus ért-e ahhoz a sportághoz, amelynek elnöki tisztségét elvállalja. A lényeg az, hogy a kormány környékéről minél több pénzt, minél több állami támogatást tudjon juttatni az adott szövetségnek, amit aztán jól-rosszul az a szövetség elkölt különböző módokon. [[11.10]] Mi úgy ítéljük meg, hogy ilyen horderejű változásra sem a hazai sportban nincs szükség, és ha megnézzük, hogy a kivételes eljárást milyen váratlan esemény indokolhatta a közelmúltban, akkor egyetlenegy dolog történt: Gyárfás Tamás lemondása az úszószövetség elnöki posztjáról. Tehát ez volt az a váratlan esemény, ami karácsony előtt gyors döntésre sarkallta a kormány döntéshozóit, és ripsz-ropsz beterjesztették az Országgyűlés számára azt a törvényjavaslatot, ami sok egyéb más dolog mellett ezt a kérdést is elvarrja. Semmi akadálya, nem akarok nevekkel példálózni a továbbiakban, semmi akadálya, hogy egy miniszter, egy államtitkár vagy akár a miniszterelnök betöltsön a jövőben ilyen állásokat, pontosabban: ilyen megbízatásokat.Mi ezt nem tartjuk támogatható útnak. A sport finanszírozását nem arra kellene építeni, hogy melyik szövetségnek van erősebb embere a szövetség élén, melyik szövetségi elnök tud a kormánytól több pénzt kijárni, hanem a teljesítménynek és az átláthatóságnak kellene érvényesülnie. A másik változás - erről egyébként az expozéban államtitkár úr nem hallgatott, és a fideszes vezérszónok képviselőtársam is őszintén elmondta -, a másik fajsúlyos eleme ennek a törvényjavaslatnak, hiszen több kisebb kérdésben is módosítja a hatályos jogszabályokat, az pedig az, hogy az offshore cégek adóztatása tekintetében nem bezár egy kiskaput, hanem fenntart egy kiskaput.Az a kormánytörekvés egyébként támogatható lenne, hogy az offshore cégek működése legyen átlátható. Ha valakinek offshore cégekben olyan jövedelme van, amely a hazai adóhatóság figyelmét elkerülte, akkor ezekről a pénzekről adjon számot, a hatályos jogszabályok szerint adózzon utána, és az is elemi érdeke az országnak, hogy egyébként a Magyarországon mozgó nagy offshore cégek esetében mindig lehessen tudni, hogy ki a tulajdonos.Ez nem pontosan fedezhető fel minden esetben, hogy egy más példát mondjak, a letelepedési kötvény körüli offshore bizniszben, ami eddig érdekessé vált szál, az mind kormányközeli emberek irányába mutatott. De ha a magyar államnak egy ilyen horderejű kérdésben, a betelepülés kérdésében, pénzért történő betelepítés kérdésében megérte offshore cégekre bízni ezt a bizniszt ahelyett, hogy a konzuli szolgálatokon keresztül bonyolította volna le, nos, ez már pontosan mutatta az erre a rossz gyakorlatra való hajlandóságot. Nos, ez a törvényjavaslat nem megszünteti ezt a lehetőséget, hanem egy kiskapu fenntartásával lehetővé teszi, hogy mielőtt az igazság pillanata eljönne, azoknak, akiknek még mindig van offshore számlákon a hazai adóhatóság számára láthatatlan vagyona, jövedelme, az egy kedvező adózáson keresztül ezt befizethesse, és minden egyéb jogkövetkezmény és adófizetési kötelezettség alól mentesülhessen.Ha a kormánynak az lett volna a törekvése, hogy az összes kiskaput ezzel kapcsolatban zárja be, az MSZP ezt támogatható javaslatnak gondolná, viszont ez a törvényjavaslat egy újabb kiskaput tart fenn ezen a téren, ezt viszont mi egyáltalán nem tartjuk támogathatónak. Összegezve tehát úgy gondoljuk, hogy az égvilágon semmi nem indokolta azt a kapkodást, azt a sietséget, ami miatt ezt a törvényjavaslatot most egy nap alatt el kell fogadnunk. Az egyetlen olyan változás, ami ezen a téren bármi mozgást jelentett volna, az a Magyar Úszó Szövetség élén történt változás. Ha a kormány úgy gondolja, hogy ez megér egy kivételes eljárást, hogy a jövőben egy politikai vezető is betölthesse akár Gyárfás Tamás megüresedett székét, akkor lelkük rajta, mi a magunk részéről ezt a fajta törvényalkotási tevékenységet nem támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönjük. Most megadom a szót Hargitai Jánosnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az idei évben negyedszer nyúlunk adótörvényekhez. Én mindig megtaláltam a módját annak, hogy indokoljam azt, hogy ha nem is helyes, hogy négyszer nyúlunk hozzá, de miért indokolt. Negyedszer erre nem teszek kísérletet, mert elfogadom Burány képviselő úrnak azt az állítását, hogy kivételes eljárásban tárgyaljuk. Kifejtette, hogy a kivételes eljárásnak mi az igazi célja. Én ezt az állítást elfogadom, ugyanakkor hozzáteszem, persze az Országgyűlés bármilyen esetben dönthet úgy, hogy kivételes eljárásban tárgyal egy törvényt. Ezt tette most is. Azt azonban megemlítem, hogy kivételes előrelátást nem igényelt volna, hogy esetleg a harmadik törvénycsomag tárgyalása során ezeket a kérdéseket is lerendezzük. A sportszövetségekkel kapcsolatos változtatásokat tekintem a legkevésbé lényegesnek, pontosabban, ez inkább az államtitkárok, miniszterek jogállását érintő szabályok változtatását, összeférhetetlenségi szabályainak változtatását jelzi. Nem tekintem ezt nagyon izgalmas kérdésnek, sőt azt mondom sportot szeretőként, hogy ha a magyar sport eredményesebb attól, hogy úgy választanak vezetőket maguknak, ahogy választani szeretnének, számomra ez nem kifogásolható. A másik két kérdés, ami a törvény érdemi része, az azonban izgalmas, és én azt normálisnak tekintem, hogy a magyar költségvetés alakítója, kormánya, a pénzügyekkel gazdálkodók mindent megtesznek azért, hogy bevételekhez jussanak. Egyrészt az helyeselhető nyilván, hogy a belső piac működését zavaró jelenségek ellen fellépjünk, érdekünk is; megjegyzem, európai uniós irányelvek, nemzetközi szabályok, amikre államtitkár úr utalt, amelyek jövő évben életbe lépnek - itt bankszámlákról való, 70 országot érintő kölcsönös tájékoztatás új lehetőségére utalok -, ez üdvözlendő. Ezeknek a szabályoknak az átvétele indokolt, mert nyilvánvalóan azt gondoljuk, hogy ettől a magyar piac is tisztábban működhet. Ez mindannyiunk érdeke, az arányos közteherviselés is ezt megköveteli. Ezeknek a szabályoknak az átvétele nemcsak indokolt, hanem jogilag el is várt tőlünk. Az, hogy Burány képviselő úr úgy fogalmazott, hogy ezt a részét a törvényjavaslatnak azért nem támogatja, mert egy új kiskaput nyitunk, nem gondolom. Ez a kiskapu, ha úgy tetszik, eddig is megvolt, hogy olyan jövedelmek megszerzése után, amit a múltban szereztek ügyeskedve valakik, akik ezt tenni tudták, amikor itt nagyon adóztatva voltak és elmenekítették innen a jövedelmeiket, ezt egy méltányolható összeggel most legalizálják, ez a lehetőség eddig is megvolt. Most másként működik még átmenetileg ez a lehetőség, tehát a jövedelmük 10 százalékának szabályozott rendben történő befizetésével gyakorlatilag legalizálhatják ezt a jövedelmüket. Alapvetően nyilvánvalóan az ember morális érzéke háborog minden ilyen lépés után, de tudjuk jól, hogy vagy megszerezzük ezeket a jövedelmeket a költségvetésnek, vagy egy életre veszni hagyjuk őket. Akkor már racionálisabb, hogy kísérletet teszünk arra, hogy a magyar költségvetés számára megszerezzük ezeket a pluszjövedelmeket. Itt azért tízmilliárdokról lehet szó, tehát érdemes ezt a helyzetet is komolyan venni. A törvényjavaslat másik célja vagy másik része itt a kedvezményes részesedés szerzését jelenti bizonyos cégekben. Fideszes vezérszónok-társam beszélt erről a kérdésről. Itt olyan cégekre gondol nyilvánvalóan a jogalkotó, amik szinte a semmiből, egy nagy gondolatra építve jönnek létre. Hirtelen növekedésnek indul a cég, de nincs pénze ahhoz, hogy tőkét vonjon be vagy csak ezt drágán tudná megtenni, és ezért megfontolják, hogy a részesedésüket vagy egy részét értékesítik. Nekünk az az érdekünk, hogy a mi gyorsan növekvő vállalkozásaink a magyar piacon magyar ellenőrzés alatt működjenek. Ezért teremt itt a jogalkotó lehetőséget arra, hogy ilyen részesedések ezekben a cégekben átmenetileg kedvezményesen megszerezhetők, mert nem az az érdekünk, hogy mondjuk, külföldiek kezébe kerüljenek az ilyen nagy gondolatok által felépített cégek. Összességében azt javaslom, hogy a törvényjavaslat érdemi része miatt - és ez az a két terület, amit meg is említettem, a sportszövetségek ügyét leszámítva, ezt nem tekintem érdemi ügynek, bár támogatom -, a Kereszténydemokrata Frakció egyszerűen a racionális költségvetési gazdálkodás feltételeinek további javítása érdekében a törvényjavaslatot támogatja és megszavazza. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[11.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lehetne erről a törvényjavaslatról egy értelmes vitát folytatni, no nem olyan hangnemben, mint ahogy KDNP-s képviselőtársam az imént megpróbálta indokolni az indokolhatatlant, hiszen, ha igaz lenne, amit mond - tényszerűen nem igaz -, akkor nem rohammunkában, az ünnep előtt és nem két nap alatt próbálták volna átverni ezt a csomagot rajtunk, hanem teljesen egyértelműen rászánták volna a szükséges időt, ez keresztülment volna a szakbizottságokon, nem rendkívüli eljárásban, nem sürgősséggel, hanem tisztességes módon végigmentünk volna azokon a szakmai vitákon, amelyeket önök tökéletesen negligáltak.A helyzet az, hogy ez a csomag arról szól, hogy önök sportszövetség élére vagy sportszövetségek élére könnyebben tudják odapakolni a saját embereiket. Ezt a sportszövetségek nem akarják, ezt az érintett szakmai szervezetek jellemző módon nem akarják - ezt önök akarják. Aztán nyilvánvaló módon, amikor egy sportszövetséget kényszerhelyzetbe hoznak, akkor próbálják a legkisebb rosszat választani, de a helyzet az, hogy ez a csomag nem erről szól. Hozzáteszem, ami benne van, az is érdekes; főleg egy KDNP-s részéről volt számomra érdekfeszítő azt hallgatni, hogy morálisan hogyan és milyen módon lehet legalizálni azt, hogy tulajdonképpen offshore cégek működését önök azért a szürkezónában meghagynák. Valóban, jogos volt az az ellenzéki felvetés, hogy ha offshore cégekkel szemben kívánnának fellépni, akkor először talán az önök barátai környékén kellene körülnézni, a letelepedésikötvény-üzletág tekintetében az önök jó barátai több mint százmilliárdos közvetítői díjjal gazdagodtak az érintett időszakban. Vas képviselőtársam, egyáltalán nem vicces ez a történet, hiszen nagyon súlyos következményei lesznek. A helyzet az, hogy önök potenciális terroristákat szabadítanak az országra, az önök jó barátai ezen gazdagodnak, és miközben a kötvényrendszer felülvizsgálatáról handabandáznak a közvélemény előtt, mit csinálnak? Behoznak a Gazdasági bizottságba egy olyan indítványt, amely a ciprusi közvetítő cég tevékenységi körét a Seychelle-szigetekre terjeszti ki. Hargitai képviselőtársam, álljon fel, magyarázza el nekünk, mi szükség van arra, hogy a Seychelle-szigeteken önök és a barátaik kötvényekkel üzleteljenek! Magyarázza el nekem azt a nemzetgazdasági érdeket, főleg olyan körülmények között, hogy 2014 decembere óta, a hozamkörnyezet vizsgálata tekintetében, már jobban megéri a piacról finanszírozni ezt az egészet, és nem az önök piszkos pénz megszerzésére irányuló kötvényüzlete által. Mindjárt itt az ünnep. A helyzet az, hogy önök ezen rendszer felülvizsgálatát ígérték, megint hazudtak, szokás szerint hazudtak, ez a rendszer nem került felülvizsgálatra. [[Dr. Hargitai János: Zajlik!]] Úgy kerül sor az ünnepre, hogy az önök piszkos pénz megszerzésére irányuló rendszere még mindig itt van. Mit csináltak ezzel szemben? Az önök barátai Irakban nyitottak még egy irodát. Irakban is be lehet menni a plázába, és letelepedési kötvényt lehet vásárolni, eközben családegyesítések tekintetében még több ezer gazdag külföldi család tagját engedték telepedni Magyarországon. Ez az önök bizonyítványa! Brüsszel - helytelen módon - 1300 idegen indokolatlan betelepítésével fenyegetőzött, ezzel szemben önök és a barátaik több ezret már letelepítettek Magyarországon, letelepedési jogot adtak nekik. Az, hogy a kormány az illegális jövedelmek tisztára mosására szolgáló stabilitási megtakarítási számlát megszünteti ezzel a javaslattal, egy dolog, engem még jobban érdekelne az indoklás része. Miért nem működött kellőképpen ez a rendszer? Milyen mérleget tudnak vonni? Miért most szüntetik meg? Miért nyitnak helyette egy másfajta kiskaput? Ha nem működött, akkor milyen módszereken kellene változtatni annak érdekében, hogy mindez működjön? Nemzetgazdasági megközelítésből el lehetne fogadni azt, hogy a szürkegazdaságból húzzunk vissza cégeket a fehéren, normálisan működő gazdálkodó egységek körébe, de ehhez meg kellene fejtenünk, hogy az utóbbi években önöknek ez miért nem sikerült teljeskörűen, és meg kellene fejteni, hogy ezen módszer megszüntetésével és egy másik kiskapu kinyitásával mitől fog ez hatékonyabban működni. Nyilvánvaló módon lesznek hazai gazdasági szereplők, akik azt fogják mondani, hogy jelenleg 15 százalék az szja-kulcs, ezzel szemben egy kedvezményes 10 százalékos adóformával letudható lesz a vagy illegálisan, vagy félig legálisan megszerzett jövedelem hazahozatala, tulajdonképpen ez ennek visszahúzása a fehérgazdaság irányába, még nem oda, csak az irányába. Tehát lesznek, akik ezt kifogásolni fogják. Nyilvánvaló módon azt is végig kéne gondolni, hogy kamat, értékpapír-kölcsönzésből származó jövedelem, osztalék, SWAP, árfolyamnyereségekből származó különböző jövedelmi formák összes fajtája esetében érdemes-e egy kiskaput nyitni, vagy lehet, hogy szelektálni kellene ezek közül, és lehet, hogy csak azokra a gazdasági szférákra kellene koncentrálni, ahol a legális jövedelemszerző tevékenység, fogalmazzunk úgy, jellemzőbb, mint a többi esetében. Mi azt látjuk, hogy itt megszűnik egy lehetőség, aminek a mérlegvonása, vizsgálata elmaradt, és jön egy újfajta kiskapu, aminek mintha a modellezése maradt volna el, de ebben a vitában még van erre lehetőség. Tehát akkor segítsenek rajtunk azzal, hogy kifejtik az ezzel kapcsolatos nézeteiket, vízióikat. Nyilvánvaló módon a cégek adómentes adásvételére szolgáló átmeneti amnesztia is érdekes kérdéseket vet fel, hiszen látható, hogy a szigorodó, OECD-szintű pénzmosás elleni harc előtti ajánlatról van szó, egy olyan piaci ajánlatról, amit önök most megtesznek azoknak a cégeknek, akik vagy a szürke-, vagy a feketegazdaságban működnek. Itt is látnunk kell azt, hogy ezen utolsó felbuzduláson keresztül kik hozhatók vissza a magyar piacra, kik hozhatók vissza úgynevezett legalitási határokon belülre. Én azt látom, hogy a kormányzat kapkod, de tulajdonképpen önök ilyen, két nap alatt kiegészítő jelleggel benyomták ezt az amnesztiajellegű valamit, és itt igazából a lényeg a sportszövetségek körül található, amiről majd Szilágyi képviselőtársam részletesebben fog szólni. Azt is látjuk, hogy az, hogy akár strómanok is egymás között cserélgethetik adómentesen a külföldi cégeiket, nem biztos, hogy önmagában jó megközelítés. Lehet, hogy bizonyos korlátokat kellene szabni, lehet, hogy a szankciórendszer felől kellene megközelíteni az egészet. Ezen társaságok fehérgazdaságba való visszahúzása esetén inkább a szankciótól való félelem szokott működni és az ezzel való operálás, tehát lehet, hogy ezen az oldalon sokkal nagyobb sikereket tudnának elérni. El kell hogy mondjuk, a sportszövetségekről tényleg nagyon-nagyon keveset szeretnék beszélni, de annyit muszáj, amikor azt mondják, hogy azért nyújtják be ezt, mert közvetlen kommunikációt kívánnak elérni sportszövetségek és állami szervek között, gyakorlatilag a kommunisztikus kézi vezérlést nevezik át teljesen aljas módon, önökre nincsen szükség ugyanis sem a sportszövetségek élén, sem sportklubok élén. Államtitkár úr, elnézést, hogy önnek szegezem: önnek lehet a legnehezebb - hát, a NAV-ért felelős emberként, a Mezőkövesd elnökeként? Ne haragudjanak, de hány lovat szeretnének egyszerre megülni? Az államtitkár úrral mi beszélhetnénk a hétvégi Honvéd-Mezőkövesd mérkőzésről [[Derültség.]] , és való igaz, megdicsérem, az ön regnálása alatt Pintér Attila egy masszív középcsapatot faragott az újoncból, és amikor a Honvéd, a csapatom a hétvégén diadalmaskodott önökkel szemben egy igen heroikus csata végén, akkor azt mondom, hogy egy masszív csapat fölött diadalmaskodott, ennek a sikernek sportértéke van. De azt is mondom, hogy nem feltétlen hatékony az, hogy bizony a NAV mellett felelősnek lehet lenni sportklubokért is, ezer lovat lehet megülni egyszerre. Pontosan a hasonló álláshalmozás ellen léptünk fel az utóbbi hat évben számtalan alkalommal. Ha az egyszerű szurkolókkal elbeszélgetnek - tegyék meg, kérem -, ők azt fogják mondani, hogy ki a politikával a stadionokból, a sportklubok éléről, nincsen szükség ott önökre, nem kellenek önök a birkózószövetségbe, nem hívta oda önöket senki; önök be szeretnének oda lépni, de önöket nem hívták oda, hívatlanul belépni valahova illetlenség legalábbis. Tehát azt kell hogy mondjuk, ha valódi szurkolókkal beszélnének, akkor azt hallanák, hogy le a kártyával, fejezzék be a szurkolók szankcionálását, és egyáltalán, vonuljanak vissza ebből a szférából, nincs önökre szükség ott. [[Tállai András: 30 éve vagyok ott, csak 30 éve csinálom!]] Államtitkár úr, masszív középcsapat lett a Mezőkövesdből, elismerésem, de próbáljanak meg egy lovat megülni! Éppen ezért mondhatom azt, hogy: „Csak a Kispest, mindörökké!!! Gyerünk, vörös-feketék!” Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban. Derültség.]]
Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ma az őszi ülésszak utolsó napjára értünk, és ma mégis egy olyan törvényjavaslatot tárgyalunk, amelyet tegnap nyújtottak be, és ma már a kormánytöbbség el is akarja fogadni. Mi azt gondoljuk, hogy a kivételes sürgősségnek ebben a salátatörvényben semmilyen indoka nincs, hacsak az nem, hogy ünnepek előtt vagyunk, és önök el akarják dugni a közvélemény elől ezeket a javaslatokat. Sajnos, önök visszaélésszerűen használják a kivételesen sürgős eljárást, aminek egyébként az lenne a funkciója, hogy rendkívül sürgős esetekben a parlament döntésképes legyen. Persze, ezen nincs mit csodálkozni, önök mindent titkosítanak, központosítanak, nem tisztelik a parlamentet és a képviselőket sem. A közteherviselésről benyújtott tegnapi salátatörvény leginkább megbotránkoztató része az állami vezetők szerepvállalásáról szóló módosítás. Az LMP többször felszólította a kormányt, hívja vissza a sportszövetségekből a politikai komisszárokat. A sportélet tisztasága és az eredményes munka megkívánná, hogy a politikai kinevezettek helyett a sportág bizalmát bíró, valóban felkészült szakmabeliek irányítsák a szervezeteket. Ezzel szemben a mostani javaslat nem megszüntetné ezt a korrupt helyzetet, hanem lehetőséget biztosítana állami vezetők számára is, hogy pozíciót tudjanak vállalni sportszövetségekben; én azt gondolom, Tállai úr elegendő ott. Ennek nagy valószínűséggel az lehet az oka, hogy az úszószövetségi botrányban lemondott Gyárfás Tamás helyére egy jelenlegi miniszteri vagy államtitkári pozícióban lévő társukat tervezik beválasztani, amihez szükséges ennek a törvénynek az elfogadása. De ez a módosítás újabb lépés a mindent maga alá gyűrő állami önkény felé vezető úton, a civil és polgári autonómiák felszámolása felé. [[11.30]] Az LMP ismételten kéri a kormánypárti képviselőket, hogy ne szavazzák meg ezt a módosítást, mert kártékony hatással van a magyar sportra. Önök arra hivatkoznak, hogy ezzel a módosítással segítik a magyar sport évszázados hagyományát, és ezzel biztosítják a jövőbeni sikereket, közben pedig pontosan az ellenkezőjét érik el azzal, hogy nem szakmai szemmel működnek ezek a szervezetek, hanem politikai érdekektől vezérelve. Az évszázados hagyományokból pedig legfeljebb a legrosszabb részeket, a nepotizmust és a korrupt urambátyám-világot élesztik fel. A törvényjavaslat másik részénél az offshore-tevékenység visszaszorítására hivatkoznak - hamis és képmutató hivatkozás. Önök folyamatosan azt mondják, hogy csökkentik a korrupciót, és hogy kellő transzparenciával működik a magyar állam emellett. Ezzel szemben a múlt héten a miniszterelnök kiléptette az országot a Nyílt Kormányzati Együttműködés szövetségéből, mert megsértődött, hogy kritizálták. Ez a lépés pontosan azt támasztja alá, hogy a mostani kormánynak semmi más célja nincs, csak hogy gátlástalanul, mindenféle ellenőrzés nélkül tudjon működni, és elszámolási kötelezettség nélkül tudjon rendelkezni a közvagyonnal. Ilyen nemzetközi lépések mellett tehát semmiképpen nem lehet azt mondani, hogy a kormánynak valóban szándéka volna az offshore visszaszorítása; maximum néhány minimális intézkedést megtesz európai uniós nyomásra. Ha valóban érdekelné a kormányt, hogy ezermilliárdok folynak ki az országból adózatlanul, százmilliárdokkal megrövidítve ezzel az államkasszát, mindannyiunkat, akkor elfogadta volna az LMP által benyújtott javaslatokat is, amik valóban segítették volna az adóelkerülés csökkentését. Ezzel szemben folyamatosan látszatintézkedéseket hoznak, de a tényleges érdemi lépések mindig elmaradnak. Az adóelkerülők és a közös kasszát károsítók támogatásáról szólnak a 8. és 11. §-ban leírt változtatások is. Megszüntetik ugyan a sokat és joggal kritizált és a tisztességes adófizetőket arcul csapó állami pénzmosodát, hivatalos nevén stabilitási megtakarítási számlát, de egyúttal olyan alacsonyra, 10 százalékra viszik le az utólagos adózás kulcsát a tőkéből, pénzügyi tevékenységből szerzett jövedelmek esetében, hogy az már egyszerűen nevetséges.Lehet azt mondani, hogy meggátolják a pénzek offshore-ba áramlását, ám ha ezt úgy érik el, hogy az adókat leviszik az ő szintjükre, az nem nevezhető igazi megoldásnak. Lecsökkentik tehát a kamatjövedelem, az értékpapírokból származó árfolyamnyereség és más jövedelem, az osztalék, a tőkepiaci ügyletekből származó jövedelem és a vállalkozásokból kivont jövedelmek adóját 10 százalékra. Magyarul: a spekulánsokat, az offshore-lovagokat, a nemzetközi pénzügyi rendszer haszonélvezőit, a bankárokat, brókereket támogatja a kormány rendkívül kedvezményes, 10 százalékos adóval, míg egy átlag magyar dolgozó a fizetése felét leadózza. Íme, ez a Fidesz igazsága: a tanár, a gyári munkás ötször annyi adót fizet, mint a spekuláns. Ez teljesen elfogadhatatlan.Az offshore jövedelmek tisztára mosásának ez az állandósítása minden, csak nem közteherviselés. Ebben is látszik, hogy mennyire cinikus a törvényjavaslat címadása. Ez ismét csak a közteherviselés alól kibújni akaró vagyonosok érdekeit szolgálja, és nem offshore-visszaszorító hatású, hanem az offshore-lovagokat kiszolgáló intézkedés. Ez két oldalról rossz az országnak. Az egyik oldalról, amikor kimenekítették a vagyont, már kárt okoztak, és ezzel a kormányzati segítséggel, hogy ilyen könnyen, tisztára mosva haza tudják hozni a vagyonukat, szintén tetemes adóbevételtől esik el az állam. Az LMP álláspontja az, hogy a kormány a pénzmosás visszaszorítása és az adóelkerülés visszaszorítása érdekében csak látszatintézkedéseket hoz, de emellett ő is kiszolgálója a rendszernek. A mostani intézkedés helyett valós lépésekre lenne szükség, illetve nem az kellene hogy legyen az elsődleges cél, hogy pártkatonák töltsék fel a fontos sportegyesületi pozíciókat, hanem hogy a sport érdekében szakmailag kompetens embereket válasszanak. Az LMP ezt a törvényjavaslatot nem tudja elfogadni. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük. Független képviselők nincsenek jelen, így ők nem szólnak hozzá a vitához. Szilágyi György képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 2017-ben úszó-világbajnokság lesz Magyarországon. A riói olimpia után Hosszú Katinka és Gyárfás Tamás szakmai vitába keveredett, és az úszószövetség tisztújító közgyűlése várhatóan február környékén lesz. Most, egy normális esetben az elnök úr rám szólhatna, hogy ne térjek el a tárgytól, hiszen ez a törvényjavaslat a személyi jövedelemadóról szóló törvényt változtatja meg, a társasági adóról és osztalékadóról szóló törvényt változtatja meg. Olvasom tovább: az utólagos adófizetésről rendelkezik, aztán Magyarország gazdasági stabilitásáról rendelkezik, és akkor így olvashatjuk végig, a részesedési kedvezmény megszerzése, s a többi, s a többi. És a végén ott van egy olyan módosítás ebben a salátatörvényben, ami egyáltalán nem illik ide, hiszen ez rendelkezik arról, hogy mostantól kezdve már a politikai vezetők is betölthetnek ilyet, sportszövetség vagy sportegyesület tisztségviselői lehetnek. Hogy ez hogy került ide, ezt önöknek kellene megmagyarázni, de tegnap sem tudtak rá választ adni, hogy igazából hogy kerül ide. [[Z. Kárpát Dániel közbeszólása.]] Véleményünk szerint úgy kerül ide, hogy önök már tudják, hogy ki lesz az úszószövetség elnöke, bár még ki sem írták a tisztújítást, bár még meg sincs az időpont. Viszont tegnap is kértem, most is kérem önöket, hogy mivel a társadalmat nagymértékben érdekelte ez a Hosszú Katinka-Gyárfás Tamás vita, amely az olimpia után reflektorfénybe került, ne várassák tovább a társadalmat. Mondják meg, hogy ki lesz az úszószövetség elnöke, hiszen tudom, majd ott egy demokratikus választás lesz aszerint, amit önök meghatároznak a közgyűlésen, küldöttgyűlésen részt vevő embereknek. Tehát szeretném tudni, hogy ki lesz az úszószövetség elnöke, hiszen ez a változtatás a következőt jelenti: mostantól kezdve a miniszterelnök, miniszter és államtitkár közül is választhatnak az úszószövetség élére. Van még egy érdekes kérdés egyébként, talán erre is tud nekem választ adni az államtitkár úr, ha hajlandó lenne válaszolni. Ha megnézem most a Wikipédiát - és képviselőtársam felemlítette itt a Honvéd-Mezőkövesd mérkőzést -, a Wikipédiában a Mezőkövesdnél a következőt találom, elnök: Tállai András. Önök most változtatják meg ezt a törvényt. Államtitkár úr már elég régóta államtitkár. Mostantól lehetne akkor ennek az egyesületnek az elnöke, ha majd megszavazzák. Véleményem szerint eddig jogszerűtlenül volt a Mezőkövesd elnöke, az államtitkár úr egy egyesület elnöke volt. [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból Közbeszólások ugyanonnan: Nem, nem! Z. Kárpát Dániel közbeszólása.]] Ez összeférhetetlen lenne, de majd a jogászainkkal megvizsgáltatjuk ezt az esetet, és megnézzük, hátha valóban törvénytelenség volt eddig. Az is lehet, hogy ezért változtatjuk meg, csak akkor ezt kell mondani, hogy sikeres a csapat, és továbbra is szeretne az elnöke lenni a Mezőkövesd-Zsóry FC-nek és az SE-nek, mert a sportegyesületnek elnöke, legalábbis a Wikipédia szerint. Elképzelhető, hogy akkor eddig nem lehetett volna, de majd ezt meglátjuk. Még egyszer mondom: szeretnénk azt tudni, hogy ki lesz az úszószövetség elnöke. A másik, amit szeretnénk tudni, vagy fel szeretném hívni a figyelmüket arra, hogy itt most abszolút megmutatkozik a Jobbik és a Fidesz közötti különbség, hogy hogy képzeli, mondjuk, a Jobbik a kormányzást, és hogy képzeli a Fidesz a kormányzást. [[Tállai András folyamatos közbeszólásai.]] A legjobban ez talán a sporton, a sporttársadalmon látszik meg. Hiszen mi az, amiben egyetértünk a Fidesszel? Abban, hogy a sport egy stratégiai ágazat. Valóban, mi is így gondoljuk, a sport nagyon nagy hatással van a társadalomra, szinte a társadalom összes szegmensére, az egészségügytől kezdve a gazdaságig nagyon sokat jelent, ha egy erős sportélet van az országban. Ebben egyetértünk. Amiben nem értünk egyet, az az, hogy önök úgy képzelik ennek a sportéletnek a finanszírozását, és ezt bizonyították be az elmúlt 6 évben, hogy önök úgy kezelik a közpénzeket, amit a sportra fordítanak, mintha az a sajátjuk lenne. Mintha önök nyúlnának a saját zsebükbe, adnának és dotálnának egyesületeket, sportszövetségeket és mindenki mást. Mi pedig azt mondjuk, hogy ez nem a kormány pénze, ez nem az önök pénze; ez valamennyiünk pénze, az összes adófizető pénze, hiszen az ő adóforintjaikból támogatják ezeket a sportegyesületeket. [[11.40]] Az ő adóforintjaik kerülnek bele a sportba, tehát önök nem kegyet gyakorolnak azzal, hogy támogatják a sportot, hanem a kötelességüket teljesítik. De önök úgy állnak hozzá ehhez a kérdéshez, hogy önök kegyet gyakorolnak, tehát azt mondják, hogy akkor adok majd valamelyik sportági szakszövetségnek, akkor adok valamelyik egyesületnek közpénzt, ha az én emberemet ültetik be a vezető pozícióba. Hogyha fideszes pártkatonák ülnek bent a sportági szakszövetségekben, fideszes pártkatonák ülnek bent az egyesületekben, akkor kaptok pénzt - és ezt kénytelenek sajnos a sportági szakszövetségek így végrehajtani. Ezért van az, hogy ha megnézzük az összes sportági szakszövetséget, akkor talán egy-kettőt találunk, ahol önök még nem tudták leváltani a régi elnököt, és nem ültették be a helyére a saját emberüket. Ennek talán a legalja volt, és ezt elmondtam tegnap a TAB-ülésen is, de itt megemlítem a parlamentben is, hogy lehessen a jegyzőkönyvből majd visszaolvasni a későbbiek folyamán, ennek a legalja volt, amit önök a birkózószövetségnél műveltek. A birkózószövetség élén egy olyan sportember volt, egy olyan ember volt egyébként, aki mind az emberi kvalitásával, mind a sportemberi kvalitásával példát mutathat Magyarországon: Hegedűs Csaba, aki Európa-bajnok, világbajnok, olimpiai bajnok. Úgy nyerte meg az első világbajnokságát, hogy mindenkit tussal vert. Huszonvalahány éve volt benne a birkózószövetség elnökségében, és dolgozott ezért a sportágért. Na, de önök úgy gondolták, hogy sokkal rátermettebb, sokkal jobban tudja majd segíteni a birkózás sportágat egy olyan ember, aki az önök padsoraiban ül, nevezetesen Németh Szilárd. Németh Szilárdnak annyi köze van a birkózáshoz egyébként, míg Hegedűs Csaba Európa-, világ- és olimpiai bajnok, Németh Szilárdnak annyi köze van a birkózáshoz, hogy ő nap mint nap birkózik a szavakkal, amikor nyilatkozik. [[Dr. Józsa István: A saját korlátaik!]] Ennyi. És önök mit csináltak? Leváltották Hegedűs Csabát úgy, hogy elküldték a közgyűlésre a saját polgármestereiket, közel 40-et, és az ő szavazataikkal sikerült leváltani. Majd, amikor leváltották, akkor ez az ember, aki huszonvalahány éve a birkózószövetség elnökségében benne volt, mint mondom, Európa-, világ- és olimpiai bajnok, felment a választás után az irodájába, és az önök nagyon intelligens, alig arrogáns viselkedésével Németh Szilárd felküldött három ügyvédet, hogy van öt perce, hogy elhagyja a saját irodáját. Majd, mivel Hegedűs Csaba sem egy kis ember, és még Növényi Norbert is benn volt az irodában, úgy gondolta a három ügyvéd, amikor mondták, hogy ez nem fog ilyen gyorsan menni, hogy mégis inkább jobb, ha kimennek ebből a helyiségből. Na, maguk így kezelik a sportot! Mintha a saját hűbéres rendszerük lenne, és ez felháborító! A Jobbik nem így képzeli. A Jobbik - mondom még egyszer - úgy képzeli el, hogy stratégiai ágazat a sport, támogatni kell a sportot, meg kell adni minden lehetőséget arra, hogy a különböző sportágak megfelelően fejlődjenek, erre energiaforrásokat kell biztosítani. De ez nem feltétele annak, és nem is szabad, hogy feltétele legyen, hogy jobbikos politikusnak kelljen beülni a sportági szakszövetségbe. Nem! A legmegfelelőbb embert találjuk meg azokba a sportági szakszövetségekbe, azokba az egyesületekbe, a legmegfelelőbb embert, aki a fejlődést biztosítani tudja. Mi ezt így szeretnénk. Önök másképp. Majd ezt el fogják dönteni 2018-ban a választók, hogy melyik út a megfelelőbb. Én attól félek, hogy önök, annak ellenére, hogy egyébként sok pénzt öltek a sportba az elmúlt hat évben, óriási károkat okoztak. Gondoljunk csak bele egyébként, amit a Magyar Olimpiai Bizottságnál műveltek! Itt öt évvel ezelőtt a parlamentben hiába mondta az ellenzék, hogy ne adják oda az összes jogosítványt a Magyar Olimpiai Bizottságnak és ne vegyék el a sport-szakállamtitkárságtól, önök azt mondták, hogy ez a jövő útja, át kell adni mindent. Át is adtak, hiszen új elnöke volt a MOB-nak, Borkai Zsolt, aki még akkor élvezte fideszes pártkatonaként az önök… - nem az önök, dehogyis, hát nem önök döntenek -, az ott, abban a székben ülő Orbán Viktornak a bizalmát, hiszen, amit Viktor enged, az történik ebben az országban. Orbán Viktor bizalmát élvezte, mindent áttettek oda. Nem érdekelte önöket, hogy mondta az ellenzék, hogy ez nem lesz így jó. Eltelt öt év, Borkai Zsolt kiesett Orbán Viktor kegyeiből, nem volt hajlandó lemondani a MOB-elnöki pozíciójáról. Mit csinálnak önök? Visszatesznek mindent a sport-szakállamtitkársághoz. Mintha mi sem történt volna, most azt mondják, hogy ez a jövő útja. Egyszerűen, amit csinálnak a sport területén, az felháborító. És attól félek, hogy olyan patinás és neves egyesületek egyébként, mint a Ferencváros is, majd meg fogja inni ennek a levét. Hiszen még jól emlékszünk, az első Orbán-kormány idején is voltak hasonló törekvéseik a sport területén. Csak akkor éppen a Ferencvároshoz nem Kubatov Gábort ültették oda, hanem Torgyán Józsefet. Olyan jól működött Torgyán József alatt a Ferencváros, hogy utána ennek kapcsán csődbe ment, és mehetett a második vonalba. Attól félek majd, hogy esetleg, amikor nem Kubatov Gábor lesz az elnök, és kiderülnek azok a dolgok, hogy jelen pillanatban, mondjuk, hogyan finanszírozzák a Ferencvárost, nehogy egy hasonló csőd kerüljön előtérbe, és tegyék tönkre azt az egyesületet is. Tehát teljesen másképp gondolkozunk a sportról. Ez nagyon jól mutatja a különbséget a Jobbik és a Fidesz között. Én remélem, hogy a választók is ezt észre fogják venni, hiszen mi nemhogy majd engednénk, hogy a miniszterek meg az államtitkárok sportági szakszövetségeknek vagy pedig sportegyesületeknek legyenek a vezető tisztségviselői, hanem meg fogjuk tiltani, még nemcsak a minisztereknek meg az államtitkároknak, hanem az országgyűlési képviselőknek, a helyettes államtitkároknak, vagy a polgármestereknek is, akik döntéseket hoznak, hogy ne az legyen, hogy náluk kelljen lobbizni. Ne az legyen, és egyébként ezt bevallják ám az egyesületek, hiszen nézzék vissza, vissza lehet keresni, a Google a legjobb barátjuk, nézzék meg, hogy mit mondtak az MTK-nál, amikor megválasztották Deutsch Tamást elnöknek! Azt mondták, hogy azért Deutsch Tamást kérték fel, mert azt várják tőle, hogy majd ő ki tudja lobbizni, hogy az MTK minél több pénzt kapjon. Hát önök szerint ez egy normális szempont? Ezt kell mérlegelni az egyesületeknek? Hát, a Jobbik Magyarországért Mozgalom, amint lehetősége lesz rá és rajtunk múlik, azonnal be fogjuk nyújtani azt a törvényjavaslatunkat, amit egyszer már benyújtottunk 2012. március 26-án, de önök leszavaztak. Vona Gáborral közösen nyújtottuk be ezt a módosító javaslatot, amelyik kimondja, hogy összeférhetetlen a sportvezetői tisztség, összeférhetetlen az országgyűlési képviselőséggel, a polgármesterséggel, államtitkári és miniszteri szintekkel. Ne lehessen ezt megtenni, ezt el is fogjuk fogadtatni, mi összeférhetetlenné fogjuk tenni ezt a kettőt, és azt kívánjuk majd akkor a sportági szakszövetségeknek, a sportolóknak, a sportvezetőknek, hogy ők irányítsák a magyar sportot. Ők tudják azt, hogy mi a legjobb a magyar sportnak, ők döntsék el, hogy mire kívánják felhasználni majd azokat a forrásokat, amiket a Jobbik-kormány biztosítani fog számukra. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Most Tállai András államtitkár úr kíván hozzászólni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyrészt, miután pár perc múlva el kell mennem, másrészt pedig személyemet érintő kérdést feszegetett itt egyik-másik felszólaló, ezért szeretnék erre reagálni.Szilágyi úr megnézetheti jogászokkal, én mondom önnek, mielőtt itt megvádol engem összeférhetetlenséggel: a mezőkövesdi sportegyesület-elnöki cím és az államtitkári beosztásom nem összeférhetetlen, ugyanis ez a szabályozás arról szól, hogy munkaviszonyban és egyéb megbízásos jogviszonyban is elláthatja politikai vezető a jövőben a sportszövetség-elnöki vagy esetleg sportegyesületi elnöki címet. Egyébként a jelenleg hatályban lévő szabályozás nem tiltja azt, hogyha valaki társadalmi megbízatásban és ellenszolgáltatás nélkül végzi ezt a tevékenységet. Tehát megnyugtatom önt, hogy nincs összeférhetetlenség az én 30 évvel ezelőtt kapott megbízásom és a jelenlegi államtitkári, állami vezetői megbízásom között. Egyébként, ha már szóba kerül Mezőkövesd, lehet csinálni a Mezőkövesd után, lehet csinálni utánam. 31 éve dolgozom Mezőkövesden a sportban, nemhogy képviselő nem voltam, még a Fideszt sem alapították meg akkor, amikor én már egyébként a mezőkövesdi sportért dolgoztam. Végigmentem a ranglétrán, és jó néhány éve már vagy évtizede, igen, az első számú vezetője vagyok, amire egyébként nagyon büszke vagyok. Nagyon sajnálom, hogy a Honvédnek nem tudtunk gólt rúgni, de nem sok hiányzott ott a végén. De elismerem, hogy nem érdemtelenül nyert a Honvéd ellenünk. Én bízom benne, hogy lesznek ilyen jó mérkőzések. Attól függetlenül, hogy egyébként ez a szabályozás most lehetővé teszi, hogy politikai vezető az említett jogviszonyban is vezethessen sportági szakszövetséget és egyesületet, egyébként pedig nem alaptörvény-ellenes. [[11.50]] Én úgy gondolom, hogy az eddigi szabályozás túl szigorú volt. Ezt látta, ismerte fel a kormány, és ezért kíván változtatni most ezen a rendszeren. Köszönöm szépen a figyelmet, és nemsokára átadom a kollégámnak, Cseresnyés Péternek a kormányzati képviseletet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Varga László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Csak röviden szeretném ezt a vitát folytatni az után, hogy az államtitkár úr a politikai rendszereken átívelő közéleti pályájáról is beszélt egy picit. Lehet olyan helyzet, amikor egyébként Szilágyi képviselőtársamnak az amúgy jó összefoglalójából kimarad valami, mert néhány feltételezéssel még lehet élni. Nem biztos, hogy az úszószövetséggel van ez összefüggésben; lehet, hogy éppen, mondjuk, a Fidesz alelnökeivel, és hadd vessem fel ezt az aspektust is. Lehet, hogy Németh Szilárd, aki egyébként a Fidesz alelnöke, államtitkár kíván lenni, de mellette folytatni kívánja, mondjuk, a birkózószövetség jól látható építkezését, ami a riói szereplésben is testet öltött. De nyilván ezt pikírten mondom, hiszen képviselőtársam is elmondta azt, amit a birkózószövetségnél tapasztalható áldatlan állapotok és a választás körülményei kapcsán is elmondott. Vagy akár Kubatov Gábor kíván államtitkár lenni, de ezzel párhuzamosan kívánja még majd tovább folytatni szurkolóbarát, nézőszámnövelő tevékenységét az egyik magyar sportklub kapcsán. Nyilván ezt is úgy teszem az asztalra, hogy ezen sem lepődnék meg. Ezt is ugyanolyan felháborítónak tartanám egyébként, mint az úszószövetség kapcsán Szilágyi képviselőtársam által elmondottakat. Számtalan javaslatunk született a témában, és legújabban az MSZP antikorrupciós csomagjában is láthatók és tetten érhetők ilyen javaslatok állami vezetőkre, országgyűlési képviselőkre vonatkozóan. Nem szerencsés az, hogy ha a sportklubok, szakszövetségek élén találkozhatunk velük. Nyilvánvalóan a sport és a politika ilyen típusú összefonódása nemcsak hogy korrupciós melegágy egyébként adott esetben - az is felháborító persze, hogy bármilyen politikai kötődés kell ahhoz, hogy nagyobb támogatást kapjon egy klub -, hanem azt is el kell mondanom, hogy a sport alapjátékszabályával, alaplogikájával ellentétes ez a helyzet, magyarán a versenysemlegességgel, már a politika szempontjából. Azt gondolom, az, hogy a magyar sportrendezvényeket, bár az infrastruktúra javul, mégis kevesen látogatják, ennek a legjobb példája az NB I-es labdarúgó-bajnokság, abban komoly szerepe van annak, hogy a nézők egyre kevésbé hiszik el, hogy valódi versenyt látnak. Egyre kevésbé hiszik el, hogy minden egyes momentum a pályán dől el. Azt gondolják, nagyon meghatározó az, hogy egy-egy klubnak ki az elnöke, a szakszövetségben éppen mi van, mit gondol a politika például a magyar labdarúgásról. Ez annak a fényében, hogy százmilliárdokat öntenek a sportba, különösen a magyar labdarúgásba, mondom ezt labdarúgás- és sportszerető emberként, ez ennek a fényében elfogadhatatlan. Úgyhogy ezen a gyakorlaton változtatni kell, és nem ilyen típusú karácsonyi ajándékokat lerakni az asztalra, egyébként egy teljesen más típusú előterjesztésbe egy mondatot bebiggyeszteni, hogy akkor innentől már államtitkár meg miniszter is lehet akár szakszövetségi elnök. Megjegyzem, ez bizonyos sportágaknál teljesen ellentétes az adott sportág nemzetközi szövetségeinek gyakorlatával, előírásaival. Különösen gondolok itt a FIFA, UEFA gyakorlatára, előírásaira. A sportágak többségénél kifejezetten ügyelnek arra, hogy a politika direkt befolyást a sportéletre ne gyakorolhasson. Mondhatnék ilyet most itt a karácsonyi hangulatban, hogy térjenek észhez, vonják vissza a javaslatot, meg ne szavazzák meg, de azt hiszem, hogy ez teljesen felesleges. Nagyon remélem, hogy az élet rácáfol azokra az aggodalmas megnyilatkozásokra, amelyeket többen itt ellenzéki képviselőtársaimmal tettünk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Most Szilágyi György képviselő úrnak adom meg a szót két percben.
Tállai András elment már, de neki mondanám, hogy dicséretes az, ha valaki 31 éve dolgozik egy sportegyesülettel kapcsolatosan. Államtitkár úrnak nem megsértődnie kellene, hanem válaszokat adni azokra az ellenzéki kérdésekre, amelyeket felteszünk. Nincs más lehetőségünk ugyanis, mint találgatni, hiszen önök nem mondják meg, hogy mi az oka, és valóban, ahogy Varga képviselő úr elmondta, lehet más oka is ennek; lehet az is, hogy a már meglévő sportági szakszövetségeknél szeretne valaki politikai pozíciót vállalni. Vagy akár az is megfordulhat az ember fejében, hogy a MOB következő közgyűlésére vajon kit akarnak MOB-elnöknek megrakni Borkai Zsolt helyett, és lehet, hogy azt készítik elő.Tehát még egyszer mondom: nem megsértődni kellene, hanem válaszokat adni. Hiszen az is felmerülhetne az emberben, de most, mondom, fel sem merül, hiszen 31 éve dolgozik Tállai András a Mezőkövesd csapatánál elnökként, ahogy elmondta, hogy esetleg pénzt akar érte kapni. Mert hiszen most azt mondta, hogy annyiban fog változni ez az egész, hogy ezért az elnöki pozíciókért mostantól majd pénzt is kaphatnak a vezető politikusok. Nem hiszem, hogy Tállai András pénzt szeretne ezért kapni, de ezt a lehetőséget nyitják meg, hogy akár komoly összegeket is kaphassanak. Szóba került még, amit Varga László képviselő úr elmondott a stadionépítések során, hogy az NB I-es csapatoknál mekkora a nézőszám. Egyébként óriási növekedés van. Tizenháromezer körülbelül az az átlag nézőszám… [[Dr. Varga László: Az összes meccsen?]] Ja, nem egy meccsen, az összes meccsen. Ezért vannak ilyen húszezres stadionok. Hiszen egy dolgot elfelejtenek: egy stadiont felépíteni az egyik legkisebb költség, az körülbelül 30 százaléka a stadionnak. A költségek 70 százalékát teszi ki az üzemeltetés, ahhoz pedig, hogy legalább nulla szaldóval tudjon üzemelni egy ilyen stadion, nagyszámú nézőseregnek kellene bent lenni, de önök nem azért tesznek, hogy minél többen legyenek a stadionban, hanem azért, hogy minél kevesebben legyenek a stadionokban. Vagyis nem önök, itt sem többes számról kell beszélni. Itt csak Kubatov Gábor egyedül az, aki ellenáll annak, hogy a szurkolók bemehessenek a stadionba, és ezért bojkottálják a mérkőzéseket. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt. Így az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Cseresnyés Péter államtitkár urat, hogy előterjesztőként kíván-e hozzászólni. [[Cseresnyés Péter jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Ezzel most végére értünk a munkánknak jelen pillanatban, 14 órakor fogjuk folytatni majd a munkánkat a szavazásokkal, úgyhogy addig szünetet rendelek el. [[Szünet: 11.56-14.03Elnök: Jakab IstvánJegyzők: Hegedűs Lorántné és dr. Tiba István]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Folytatjuk munkánkat. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a határozathozatalokra rátérnénk, engedjék meg, hogy tájékoztassam a tisztelt Országgyűlést: a vagyonnyilatkozatokhoz szükséges névre szóló formanyomtatványok a Terembiztos Szolgálat információs pultjánál az ülés végéig átvehetők. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek átvenni a nyomtatványokat. Köszönöm figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Miután elfoglalták képviselőtársaim a helyüket, kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Határozathozatalok következnek. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kúria elnökének a Kúria 2015. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámolójának elfogadásáról szóló H/12934. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/12934. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2015. évi beszámolója elfogadásáról szóló H/12933. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/12933. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 120 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az ügyészség 2015. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/12932. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/12932. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 122 igen szavazattal, 61 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az elektronikus hírközléssel és a fogyasztóvédelemmel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12733. számú törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés a december 6-i ülésnapján a zárószavazás elhalasztásáról döntött, az előterjesztő T/12733/13. számon zárószavazást előkészítő módosító javaslatot nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság a zárószavazás előtti módosító javaslatát T/12733/14. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/12733/15. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55. § (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12733/14. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12733/14. számú zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 152 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Miután az Országgyűlés elfogadta a zárószavazás előtti módosító javaslatot, a zárószavazás során a módosított egységes javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított, T/12733/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosított egységes javaslatot 177 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló T/13270. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13270/5. számon, összegző jelentését pedig T/13270/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2. és 3. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13270/5. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 184 egyhangú igen szavazattal elfogadta. [[14.10]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13270/5. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 181 egyhangú igen szavazattal elfogadta.Most a zárószavazás következik. Ennek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a módosult törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13270. számú, módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 180 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13270. számú, módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 179 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló T/13269. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13269/2. számon, összegző jelentését pedig T/13269/3. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 61. § (6) bekezdése alapján a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13269/2. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen, 32 nem szavazattal, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Ennek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13269. számú, módosult törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 122 igen, 60 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a közteherviselést és az állami szervek feladatellátását érintő egyes törvények módosításáról szóló T/13268. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13268/3. számon, összegző jelentését pedig T/13268/4. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 61. § (6) bekezdése alapján a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13268/3. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen, 32 nem szavazattal, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Ennek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13268. számú, módosult törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 122 igen, 36 nem szavazattal, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a zártkertként nyilvántartott ingatlanok művelés alóli kivonásával kapcsolatban egyes törvények módosításáról szóló T/12929. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12929/10. számon, összegző jelentését pedig T/12929/11. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen, 118 nem szavazattal, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen, 119 nem szavazattal, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Magyar Zoltán indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen, 114 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12929/10. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 149 igen, 4 nem szavazattal, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12929/12. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen, 4 nem szavazattal, 28 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.20]] Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/12695. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12695/6. számon, összegző jelentését pedig T/12695/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12695/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 172 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12695/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról szóló 35/2013. országgyűlési határozat módosításáról szóló H/12926. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/12926. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 147 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/12728. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12728/13. számon, összegző jelentését pedig T/12728/14. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 8. és 9. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig az 5., 6. és 7. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 8. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 119 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/12728/13. számú összegző módosító javaslat 1. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Az összegző módosító javaslat 1. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 3. §-ának módosítását javasolja. A Fidesz képviselőcsoportja kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 179 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12728/13. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 145 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12728/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 148 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/12720. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12720/11. számon, összegző jelentését pedig T/12720/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 5., 6. és 7. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Korózs Lajos és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[14.30]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12720/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 116 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12720/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló T/12699. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12699/5. számon, összegző jelentését pedig T/12699/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12699/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12699/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 125 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes gyermekvédelmi és egészségügyi tárgyú törvényeknek a gyermekek biztonságának és védelmének fokozása érdekében történő módosításáról szóló T/12477. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12477/12. számon, összegző jelentését pedig T/12477/13. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 4. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 6., 7. és 8. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslatot Bangóné Borbély Ildikó és Korózs Lajos indítványozta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 118 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most sza vazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12477/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 173 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12477/14. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 142 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a keresztényüldözés és a közel-keleti és afrikai népirtás elítéléséről és az üldözöttek támogatásáról szóló H/12700. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/12700. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 175 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a civil szervezetek és a cégek nyilvántartásával összefüggő eljárások módosításáról és gyorsításáról szóló T/12722. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12722/16. számon, összegző jelentését pedig T/12722/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 8. és 11. számú, az MSZP képviselőcsoportja a 2. és 3. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 8. számú módosító javaslat Ikotity István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat Ikotity István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 2. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 123 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 145 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Szávay István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[14.40]] Az 5. számú módosító javaslat Szávay István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12722/16. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 148 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12722/19. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 149 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a megyei könyvtárak és a megyei hatókörű városi múzeumok feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2015. évi LXXV. törvény módosításáról szóló T/12910. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12910/7. számon, összegző jelentését pedig T/12910/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12910/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 181 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12910/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 181 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik a Szociális Munka Napjának munkaszüneti nappá nyilvánításáról szóló T/12921. számú törvényjavaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslatok fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 4. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslatban Gúr Nándor és Heringes Anita, a 3. számú módosító javaslatban pedig Vágó Sebestyén és képviselőtársai azonos tartalommal terjesztettek elő javaslatot. A frakciók mindkét indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért ezekről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 121 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12921. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 123 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyszerű bejelentés körének bővítésére és az építésügy területén érvényesítendő további bürokráciacsökkentésre vonatkozóan az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló T/12723. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12723/5. számon, összegző jelentését pedig T/12723/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12723/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12723/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló T/12928. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12928/5. számon, összegző jelentését pedig T/12928/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12928/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 148 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12928/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 145 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Hadházy Ákos, LMP, és képviselőtársai által az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről, valamint az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonsága hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról címmel T/12626. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 57 igen szavazattal, 117 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Schmuck Erzsébet, LMP, és képviselőtársai által az Európai Unió és Kanada közötti Átfogó Gazdasági és Kereskedelmi Megállapodás vitarendezési szabályaival kapcsolatban szükséges kormányzati lépésekről címmel H/12783. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 57 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Magyar Zoltán, Jobbik, képviselő által a Nemzeti Vidékstratégia megerősítéséről címmel H/12843. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 58 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba.Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok és napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. A napirend utáni felszólalások előtt kétperces technikai szünetet rendelek el, és engedjék meg, hogy megköszönjem együttműködésüket, és áldott ünnepeket és nagyon boldog új esztendőt kívánjak! Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr: „Vasi erőt adó évfordulók” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben. [[14.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! 2016-ban több olyan évforduló volt választókerületemben, amely fontos volt a kisebb és nagyobb közösségeknek. Fontos, hiszen ezekből erőt tudtak meríteni a jövő feladataihoz. Az Észak-Vas megyében élő polgárok büszkén tekintettek ezekre az alkalmakra, hiszen rámutattak arra, hogy milyen örökséget kaptunk, amelyet kötelességünk tovább vinni. Engedjék meg, hogy ezeket ismertessem önökkel.Idén 15 éve volt annak, hogy várossá avatták Répcelakot. Szimbolikus, hogy abban az évben, amikor erre emlékeztünk, Répcelak egy nagy, régen várt ajándékot kapott. Elkészült az M86-os, ami új életminőséget hozott minden ott élőnek. Az átmenő forgalom dübörgése helyett biztosítja az otthon csendjét és nyugalmát; emellett bekapcsolta a várost az Európát behálózó négysávos utak rendszerébe. Sárváron már 180 esztendeje annak, hogy felépítették az evangélikus templomot. Az elmúlt hetekben történt meg a restaurálás utáni újraszentelése. Múltja miatt a várost magyar Wittenbergnek is hívják. Méltó, hogy a reformáció 500. évfordulóján kormányzati támogatással szemet gyönyörködtető lett e történelmi, egyházi hely.2016-ban ünnepelte 70. születésnapját a celldömölki Berzsenyi Dániel Gimnázium. A kormány segítségének köszönhetően korábban elindulhatott az a munka, amely az intézmény megszépülését hozta. Bízom abban, hogy az iskola névadója jó iránytű lehet arra, hogy az ott tanulók jó magyarok és legfőképpen jó emberek lehessenek. Kemenesalja nagy személyisége előtt is fejet hajtottunk. 250 éve született Kresznerics Ferenc esperes-plébános, akadémikus, nyelvész. Rá egész Vas megye büszke lehet, hiszen a magyar nyelv ápolása terén maradandót alkotott. Ezáltal nemzetünk építőjévé vált.Kőszegen is volt kiket ünnepelni. Idén volt 150 éves a város fúvószenekara. 1866 óta sok minden történt a világban, Kőszeg Város Fúvószenekara a kihívások ellenére azonban fent maradt, megmaradt. Ehhez pedig nem szerencse kellett, hanem az itt szerepet vállaló emberek zene iránti szeretete, eltökéltsége, összetartása. Ez az érzés a közös mindazokban, akik az elmúlt 150 évben ennek a zenekarnak a tagjai voltak. A fúvósok fellépéseik során mindig Kőszeg nagykövetei voltak, hiszen a város jó hírét viszik. Mellettük egy másik művészeti csoportosulás is ünnepelt az egykori szabad királyi városban. Az 1996-ban alapított Kőszegi Vonósok az elmúlt 20 évben egy olyan művészeti csoporttá nőtte ki magát, amely már nemcsak a vonószene szépségét és szeretetét osztja meg közönségével, de más művészeti és civil szervezetekkel együttműködve teret ad a különböző irányzatok találkozásának. A millenniumra készült el 1896-ban a Kőszegi-hegység nevezetes pontja, a Hétforrás. A 120 éves látványosság állami fejlesztés révén tudott idén megújulni, szolgálva ezzel a természetet szerető embereket. Novemberben ünnepelte fennállásának 15 éves évfordulóját a Csepregi Nyugdíjas Énekkar, amely eleinte csak dalolni vágyó emberek gyülekezete volt, ám fáradozásaikat siker követte, egyre több és több elismerést szereztek, hozzájárulva ezzel Csepreg hírnevéhez. A városok mellett a falvak is ünnepeltek. 2016-ban volt 10 éves a Nicki Szent Anna Templomért Alapítvány. Tevékenységével hozzájárult a nicki öntudat megerősítéséhez, a település még szebbé tételéhez. Kemenesmagasiban az óvoda alapításának volt a 120. évfordulója, amely kormányzati támogatásból újulhatott meg. Szimbolikus, hogy ennek átadására a nemzeti összetartozás napján került sor. Ez is egyfajta bizonyíték, hogy a nemzetünk minden tragédia után fel tud állni, hiszen ez a fejlesztés a jövő nemzedékeinek készült, így magában hordozza a remény üzenetét. Gencsapátiban idén került megrendezésre a 25. pünkösdi fesztivál és a 20. regionális néptáncfesztivál, rámutatva arra, hogy a közel 3 ezer fős településen kiemelkedő munkát végeznek értékeink megőrzése terén. 2016-ban 50 éves jubileumát ünnepelte októberben a Sitkei Citerazenekar. A Lábodi Zoltán által 1966-ban alapított zenekar mára már a megyei kulturális élet szerves részévé vált. Népszerűségét jelzi, hogy számos tagja között minden korosztály - köztük gyerekek is - képviselteti magát, ezzel biztosítva a zenekar utánpótlását. Szintén kerek évfordulót ünnepelt a korábbi képviselőtársunk, Kovács Ferenc által vezetett 30 éves Sitkei Kápolnáért Kulturális és Sportegyesület, amely a helyi kápolna felújításáért minden évben megszervezi az országos hírű sitkei rockfesztivált. Hála a sok évi támogatásnak, megmenekült a kéttornyú műemlék kálváriakápolna, és ma már ismét természetes pompájában lehet megcsodálni. Tisztelt Ház! Kisebb és nagyobb közösségeink ünnepei méltó, megtartó erővel bírnak. Bízom abban, hogy ezek arra ösztönzik az újabb és újabb nemzedékeket, hogy továbbvigyék az elődök munkáját. Köszönöm a figyelmüket. [[15.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Apáti István képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „70 napja egy orosz börtönben.” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben az évben ez lesz az utolsó felszólalásom. Ennek a felszólalásnak a célja az, hogy Varga Károly nyírmeggyesi lakos Oroszországból való mielőbbi hazatérését előmozdítsam. Varga Károlyról azt kell tudni, hogy nyírmeggyesi lakos, egy tisztes, kétgyermekes családapa, aki egy filmbe illő helyzetbe került akkor, amikor szeptember 27-én a kora esti órákban az orosz-ukrán határtól 120 kilométerre lévő Orjol közelében szabályosan haladt az úton a kamionjával, és a vele egy sávban közlekedő, állítólag kivilágítatlan orosz kerti kisgépbe belerohant, a kerti kisgép orosz vezetője pedig a helyszínen életét vesztette. Ekkor kezdődött ennek a derék embernek a kálváriája. Szeptember 27-től október 4-ig egy kereskedelmi szálláshelyen tartózkodott, végig az orosz hatóságok rendelkezésére állt, meg sem fordult a fejében, hogy az igazságszolgáltatás elől elmeneküljön, bár ezt elvileg megtehette volna. Aztán akkor jött az első hidegzuhany, amikor október 4-én előzetes letartóztatásba helyezték, és - kapaszkodjon meg mindenki - nem közúti baleset vagy halálos közúti baleset, hanem gondatlanságból elkövetett emberölés gyanúja miatt. Ez egy komoly különbség a magyar és az orosz jogfelfogás között. Egyértelműen itt egy halálos kimenetelű közlekedési baleset történt, és nem közlekedési bűncselekmény, hanem az egyik legsúlyosabb élet elleni bűncselekmény gyanúja miatt nyomoznak a magyar sofőr ellen.Már a baleset után elvégezték az orosz hatóságok a szokásos rutinvizsgálatokat, helyszíneléseket. Vért vettek a sofőrtől. Az eddigi tájékoztatások szerint sem alkoholt, sem kábítószert nem találtak a magyar sofőr vérében, tehát szabályosan, tisztán, alkoholos és kábítószeres befolyásoltság nélkül vezette a kamiont. Október 4-től kezdődően az első négy-öt hétben az orosz nyomozó hatóságok, igazságügyi szervek és az orosz büntetés-végrehajtás finoman szólva sem segítette elő Magyarország oroszországi konzuljával való kapcsolattartást, a családdal való kapcsolattartást pedig főleg nem. Körülbelül hat hetet kellett arra várni, hogy Varga Károly beszélni tudjon közeli hozzátartozóival, egészen addig még a telefonos kapcsolattartást sem tették lehetővé számára. Aztán két szakvélemény is elkészült, egy harmadikra még várni kell. Amit lehet tudni nem hivatalos, ha úgy tetszik, családtól és egyéb módon kapott szóbeli tájékoztatás alapján, az az, hogy talán 10-12 kilométer/órával gyorsabban vezette a kamiont, mint lehetett volna; egyébként a tachográfos vizsgálatok is kedvezőek a számára. Eddig tehát úgy tűnik, hogy egy csekély mértékű sebességtúllépés miatt sínylődik immár 70. napja egy nagyon rossz minőségű orosz börtönben Varga Károly. November 24-ére tűztek ki egy tárgyalást, amelyet sikerült megint elhalasztani november 28-ára; valamilyen formai okok miatt elhalasztották ezt a tárgyalást. Ekkor 50 ezer rubel óvadék fejében úgy tűnt, hogy szabadlábra helyezik a magyar sofőrt. Igen ám, csakhogy az özvegy, az elhunyt orosz sofőr özvegye fellebbezést nyújtott be. December 2-án jött az újabb feketeleves, jött az újabb hidegzuhany, fenntartották az előzetes letartóztatást, elutasították az óvadék ellenében történő szabadlábra helyezést. Ráadásul hozzá kell tennem, hogy a szabadlábra helyezés ebben az esetben nem azt jelenti, hogy Varga Károly hazajöhet Magyarországra, hanem továbbra is egy meghatározott kereskedelmi szálláshelyen kellene tartózkodnia, tehát egyfajta ilyen házi őrizetre vagy lakhelyelhagyási tilalomra változna át az előzetes letartóztatás, mindez, ismétlem, 50 ezer rubelnek megfelelő összeg fejében. Tehát a hazatérésre még ebben a kedvezőbb esetben is várni kellene. Hozzá kell tenni azt is, hogy a vezető konzul többször járt a helyszínen, többször személyesen részt vett a tárgyalásokon, és minden tőle telhetőt megtett annak érdekében, hogy a lehető legjobb körülmények között tartsák fogva ezt a nyírmeggyesi illetőségű úriembert. Úgy tűnik, hogy a harmadik és nagyon fontos szakértői véleményre továbbra is várni kell. Ismeretlen okból ez tovább húzódik. Én magam megkerestem Magyarország legfőbb ügyészét, a legfőbb ügyész egyik vezető helyettesét. A Külügyminisztérium is ellátta az ügyészséget megfelelő tájékoztatással. Ennek eredményeként néhány nappal ezelőtt a Legfőbb Ügyészség az orosz legfőbb ügyészséghez fordult a büntetőeljárás átadása és átvétele érdekében. Innentől kezdve tehát a Külügyminisztérium helyes és korrekt eljárásához csatlakozott a Legfőbb Ügyészség is, ugyanakkor úgy tűnik, az Igazságügyi Minisztériumnak is lenne még az eljárások átadása és átvétele érdekében teendője. A fő tennivaló tehát az, hogy összehangoljuk a magyar Külügyminisztérium, a magyarországi Igazságügyi Minisztérium, a Legfőbb Ügyészség, illetőleg a magyar és az orosz legfőbb ügyészség munkáját annak érdekében, hogy Varga Károly szerettei körében ünnepelje a karácsonyt, és minél hamarabb véget érjen ez a rémálom, minél hamarabb vissza tudjon térni Nyírmeggyesre. Megköszönöm ezúton is a Külügyminisztérium példaértékű és korrekt hozzáállását, és azt kérem az Igazságügyi Minisztériumtól, a Külügyminisztériumtól, a Legfőbb Ügyészségtől és valamennyi döntéshozótól, hogy valamennyi befolyását [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] vesse latba annak érdekében, hogy Varga Károly visszatérhessen Magyarországra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselőcsoportjából, szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Paukovits László emlékére.” címmel. Megadom a szót, képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Hát, Laci bácsi elhagyott minket - gyászolja lányai, unokái, Mosonmagyaróvár és a térség nemzeti érzelmű közössége. 1933-ban született Jákon, és az általános iskolát is ott végezte, majd szerszámkészítő szakmát Szombathelyen szerzett, érettségit és gépésztechnikusit pedig Győrben, a Jedlikben.1952 óta élt Mosonmagyaróváron, negyven éven keresztül a fémszerelvénygyárban dolgozott. ’95-ben lépett be a MIÉP-be, soha előtte párttag nem volt, ’97-ben pedig a városi szervezetnek is elnöke lett. Én ekkortájt ismertem meg Laci bácsit. ’98-ban még koromból fakadóan nagyon fiatalon, de igyekeztem segíteni a szervezet munkáját. Majd - jól emlékszem - épphogy betöltöttem a 18. születésnapomat, az első dolgom az volt, hogy tekertem át biciklivel Laci bácsihoz, és vittem a belépési nyilatkozatot. Alig vártam, hogy hivatalosan is ennek a közösségnek a tagja lehessek. Aztán persze a 2002-es kampány volt az, ami igazán összerázott minket.Milyen ember volt Laci bácsi? Mindenekelőtt megfontolt, jóságos, önzetlen és szerény. Soha hivalkodó vagy harsány magatartást nem tapasztaltunk a részéről. A mai bulváros, gátlástalan, önző politikai szemlélet rendkívül távol állt tőle. Vezette ezt a közösséget, de mégis inkább a háttérből tevékenykedett. A nemzet iránt érzett elkötelezettsége megkérdőjelezhetetlen volt, és nemcsak a politikai tevékenységére gondolok. Szigorúan vett pártpolitizálást talán nem is folytatott, sokkal inkább a közös nemzeti ügyek mozgatták, és sokkal inkább ezek voltak azok a kérdések, amelyekben maradandót alkotott. Minden mosonmagyaróvári tudja, hogy hol van a trianoni kereszt, hol lett újra felállítva ez az emlékmű. Persze sokan segítették ezt a munkát, az evangélikus gyülekezet is hozzájárult a területtel, a fiatalok és a korabeli értelmiség Mosonmagyaróváron, a nemzeti érzelmű része mindenképpen részt vett ebben a munkában, de azt ki kell jelentenünk, hogy ez egyes-egyedül Laci bácsin múlott. Az ő munkáját jól példázza az, hogy egyedül, biciklivel többet elért abban a városban az ilyen nemzeti gondolatokért és tettekért, mint mi; amikor aztán helyettesíteni akartuk ezt a munkát négyen, a modern eszközökkel felszerelve sem bírtuk azt az ütemet. Soha semmit nem önmagáért tett, mindig a közösség, mindig a nemzet volt számára az elsődleges, és ezt példaértékű tevékenységén túl az életvitelével is folyamatosan bizonyította. Megértette azt is, amikor ő már korára való hivatkozással igyekezett a szervezet vezetéséről lemondani, és próbálta megtalálni azt, hogy ki vihetné tovább ezt a mozgalmat; megértette azt, hogy én akkor még koromból fakadóan nagyon fiatalnak éreztem magam, és az is voltam, nem vállalhattam. Ugyanúgy megértette, ahogy én fordítva, évekkel később, amikor világossá vált, hogy az a közösség már nem érheti el azt a célt, amit kitűzött maga elé, legfőképpen belső okokra hivatkozva, és egy új formációban, egy XXI. századi párt formájában a Jobbikban kezdtem el munkálkodni; óvott, féltett, de biztatott és megértette a döntésemet. Akkor ő már idős korára való hivatkozással aktívan nem tartott velünk, de mindvégig mögöttünk éreztük a jelenlétét, és bármiben kikérhettük a tanácsát. Volt egy nagy álma, ami azonban nem teljesülhetett mind ez idáig. Mivel Wass Albertet szerette, és egyébként az agráregyetemen keresztül köze is volt Wass Albertnek Mosonmagyaróvárhoz, itt szeretnénk egy köztéri szobrot állítani Wass Albert emlékére, és ez Laci bácsinak volt az ötlete és nagy álma. [[15.10]] Nagyon sajnálom, hogy ezt nem érhette meg. Az előkészületek elkezdődtek. A bürokratikus részek nagyján már túl vagyunk, és hamarosan elkezdődhet a megvalósítás. Tudom jól, hogy onnan fentről majd, amikor végül ez a nagy álom teljesül és elkészül, akkor ugyanazzal a mosollyal fog ránk letekinteni, amit oly sokszor tapasztalhattunk, amikor egy-egy sikert elértünk közösen. Nagyon örülök, hogy ismerhettem, és mindenki így van ezzel, aki közel kerülhetett hozzá, hiszen egy életre szóló példát kaptunk tőle. Remélem, hogy ezt jó szívvel és igazán erős hittel tovább tudjuk vinni és tovább tudjuk adni. Isten nyugosztaljon, Laci bácsi! Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Adventi időszakban illene mindannyiunknak egy kicsit befelé tekinteni, értékelni az elmúlt hónapokat, évet, és azt kell mondjuk, megvonni azt a mérleget, amely alapján bizony büszke senki nem lehet a bizonyítványára, főleg, ami a nehéz helyzetben lévő magyar családok helyzetét, karácsonyát, ünnepi előkészületeit illeti. Magam a legközvetlenebb tapasztalatokat e téren nyilvánvaló módon a fogadóórákon tudom szerezni, és azt kell mondjam, igen széles a skálája azon károsultaknak, bajbajutottaknak, akik fogadóórán keresnek fel. Többször említettem már a kilakoltatás előtt álló kispesti családot, akivel azért nem áll szóba a Nemzeti Eszközkezelő, mert időközben a hitelező bank elkezdte magát felszámolni, eltűnt, telephelyén nem megtalálható, a család pedig most úgy kell készüljön az ünnepekre, hogy remegve várja azokat a végrehajtókat, akik több irányból zaklatják, vegzálják az érintetteket. Zaklatják egyrészt azért, mert a közüzemi díjakkal is elmaradtak azért, hogy törleszteni tudják a törlesztőrészletüket, és nyilvánvaló módon a bank felé is tartoznak, amely bár nem elérhető, azért vegzáló és kijáróembereit ki tudja küldeni az érintettekre. Az óbudai fogadóórán találkoztam olyan vállalkozóval is, aki 24 millió forintot vett fel, 17-et már visszafizetett, a ma kimutatott tartozása pedig meglepő módon 86 millió forint, hiszen különböző büntetődíjakkal, végrehajtási, egyéb eljárási díjakkal ezt az elképesztő összeget hozták ki számára, egyébként A4-es lapokon, részben kézzel és tollal kitöltve. Tehát látszik, hogy ez a rendszer még mindig ezer sebből vérzik. És miközben egy adventi vásári forgatagban azért azt látjuk, hogy tömegek készülnek kellemes hangulatban a karácsonyra, azt is látnunk kell, hogy több százezer honfitársunk számára nem lehet ennyire nyugodt és nem lehet ennyire békés az ünnepi készülődés ideje, ami önmagában is elfogadhatatlan. Tehát egyikünk sem alhat teljesen nyugodtan, amíg ezen honfitársaink problémáit meg nem oldjuk.Éppen ezért volt számomra fájó a Gazdasági bizottságban tegnap Matolcsy jegybankelnök urat meghallgatni, hallgatni, kérdéseket intézni hozzá, hiszen amellett, hogy méltatta a szerinte kiváló devizahiteles rendezést, azt azért elismerte ő maga is, hogy ezen emberek, a több mint 140 ezer, teljesíteni már nem képes honfitársunk és családtagjaik helyzetének visszarendezése nélkül még a vágyott gazdasági növekedés sem érhető el, ugyanis 5-10-15 éves lenyomatot képez a magyar gazdaságban ezen honfitársaink tragédiája, kálváriája. Ennyit már sikerült jegybankelnök úrból kikényszerítenünk, hogy a tündérmese világában vegye észre azt, hogy itt valódi emberek valódi problémáival kell foglakozni. Ezért én egyáltalán nem politikai gegnek szántam, amikor jeleztem irányában, hogy nagyon szívesen elkísérem őt a kispesti családhoz, vagy akár megadom a kontaktot, ugyanez nyilván az óbudai családok tekintetében is fennáll, de nagyon szeretnénk elérni azt, hogy minden politikai formáció szereplője és adott esetben a jegybank vezetői is szerezzenek közvetlen tapasztalatokat az érintettek kapcsán, keressenek fel valódi családokat, ismerjenek meg valódi emberek részéről valódi problémákat. Hiszen azt látjuk, hogy a Magyar Nemzeti Banknál ott van az a több mint 200 milliárd forint, ami a devizahiteles átváltás során halmozódott fel, és ami igenis a hitelkárosultak helyzetének rendezésére lenne fordítható. Ezt kiegészítve egy otthonteremtési programmal már egy olyan helyzetet tudna előidézni, hogy ne remegjenek ezek a szegény emberek karácsony és az ünnep előtt, már egy olyan helyzetbe kerülhessenek, hogy legalább az eredeti élethelyzetük, életfeltételeik visszarendezésének a halvány esélye legyen meg.Éppen ezért kérjük a kormányt arra, hogy rúgja fel a maga paktumát a Bankszövetséggel, végre lépjen olyan útra, amely a károsultak érdekében járható és vállalható. És azt kell mondjuk, az utóbbi időben az a román döntés, ami egy felvételkori átváltásról szólt, szélesebbre tárja a kaput Magyarország Kormánya előtt is. Lélekbátorságot kívánunk tehát az adventi időszakban, a cselekvéshez egy kicsit több elszánást, elszántságot, és azt, hogy a következő év hasonló időszakában ne kelljen hasonló témában napirend utáni felszólalást tartani, hiszen ez azt jelentené, hogy a legnehezebb helyzetben lévő magyar családoknak nemcsak a karácsonya, az ünnepi készülődés napjai, de a mindennapjai is egy kicsit szebbek lehetnek végre. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Dél-Somogy karácsonyfája alá” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hogy vagyunk, hogy vagyunk? - kérdezhetné viccelődve a kedves vezető vagy valamelyik kormányzati zsúrpubi a somogyi átlagpolgártól, ha arrafelé tévedne. Jól vagyunk, jól vagyunk - füllenthetnék tréfálkozva az illedelmes itt lakók. Egy friss országos felmérés szerint, ahol a 18 év feletti internetezőket faggatták, hazánkban a Somogy megyeiek költik a legkevesebbet karácsonyi ajándékokra. Az itt élők átlagosan mindössze maximum 25 ezer forintot szánnak meglepetések vásárlására, ezzel bőven lemaradva a vasiak vagy a Komárom-Esztergom megyeiek százezer forintos karácsonyi költségvetése mögött; s noha a karácsony nyilván nem a materiális javak beszerzéséről szól, és a pénz sem boldogít, viszont azért annak hiánya kifejezetten boldogtalanná tesz. Sokat tudnának erről mesélni a megye perifériává süllyedt déli részének kilátástalanságba taszított településein lakók. Mert hiszik vagy sem, kedves kormánypárti képviselőtársaim, a Fidesz-féle magyar reformok errefelé valahogy mégsem működnek. Tartok tőle, hogy a végén még majd elkezdhetjük ezért szégyellni magunkat, hiszen ha a PISA-felmérés Lázár János-féle magyarázata, miszerint a sokkolóan rossz eredményekért nem a kormány, hanem a tanárok a hibásak, megállja a helyét, akkor ezt bizonyára alkalmazni lehet az állami mentőkötél nélkül fuldokló Somogyország leszakadt járásainak esetében is. Szóval, véletlenül sem a térséget a térképről letörlő vörös- és narancsszínezetű kormányok a felelősek, mondjuk azért, hogy ebben az egyetlen megyében több regisztrált munkanélküli van, mint egész Vas, Győr-Moson-Sopron és Komárom-Esztergom megyékben, hanem az itt élő emberek; ilyen egyszerű ez, legalábbis a habonyi logikát követve. Mit lehetne hát kívánni mégis Dél-Somogy karácsonyfája alá? Nem úri népek laknak errefelé, így az egyes előkelőségek számára a Maslow-piramis csúcsát jelentő helikopteres önmegvalósítás messze áll az itteniek vágyaitól. Szó sincs itt valamiféle bűnös mohóságról, hiszen józan ésszel kevesen remélik, hogy az isteni vagy a kormányzati kegy majd napi 9,5 milliós osztalékban mosolyog rájuk, belátják ők, hogy nem olyan tehetségesek és szorgalmasak, mint a polihisztori talentummal megáldott Mészáros úr. De még csak olyasféle luxuscuccokra sem áhítoznak karácsony alkalmából a dél-somogyiak, mint a propagandaminiszter 700 ezer forintos méregdrága Berluti aktatáskája vagy a korábbi, 400 ezret érő, puccos Vuitton ridikülje.Kormánypárti és ellenzéki honpolgár viszont egyként jó néven venné, ha ott találnának egypár dobozt Dél-Somogy jelképes közös karácsonyfája alatt, és valami olyan ígéret lenne az egyikben, hogy: „Kedves dél-somogyiak, Kaposfőtől Darányig, Gyékényestől Hedrehelyig! Szégyelljük, hogy mulasztásaink miatt olyan jogos érzés lehetett úrrá a Dél-Somogyban élőkön, hogy a nagypolitika mostohagyerekként bánik a magyar vidék ezen csodálatos szépségű szegletével. Mi, a tisztelt Ház miniszteri bársonyszékeiben ülő, az emberek szolgálatára felesküdött potentátjai szent fogadalommal ígérjük, hogy ettől kezdve jobban odafigyelünk majd az önök szűkebb pátriájára is. Sajnáljuk, hogy az elmúlt évtizedekben kénytelenek voltak úgy érezni, hogy leírtuk a maguk falvait, és megfeledkeztünk az önök községeiről.”Aztán, ha jóságos lesz Dél-Somogy Jézuskája, akkor lesz ott még egy másik ajándékos doboz is a képzeletbeli fa alatt. Benne papír, Rétvári államtitkár úr december 6-án egy napirend előtti felszólalásra elmondott válaszának aranybetűkkel írt szövegével, miszerint „A politikusnak a tiszteletet legfőképp a választók iránt kell kimutatni. Ezt úgy tudja kimutatni, hogy azt a véleményt, amit megfogalmaznak, magára nézve kötelezőnek tartja. Hiszen a titulusunk is az, hogy képviselő, képviseljük tehát az emberek véleményét, érdekeit.” De szép is lenne, ha ettől kezdve aztán így is cselekednének! [[15.20]] S ha példának okáért egy faluközösség egyként kiáll az iskolája mellett, akkor azt nem zárják be, de ha mégis, és erre válaszul a felháborodott helybéliek, védendő jövőjüket, kiállva intézményük mellett, több aláírást összegyűjtenek, mint ahányan a településen a Fideszre szavaztak, legalább arra érdemesítik majd az ott élőket, hogy méltóztatnak legalább válaszolni a petíciójukra. Reméljük, hogy az uborkafára felkapaszkodott nagyparaziták ajándékos dobozainak közpénzmilliárdokkal való tömködése mellett valamelyik illetékesnek azért eszébe jut majd ezeket az előbb említett apró meglepetéseket is odarakni Dél-Somogy karácsonyfája alá. Áldott, békés karácsonyi ünnepeket kívánok! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sallai Róbert Benedek képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Tudunk rajta változtatni!” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Karácsony közeledtével én is rágódtam, hogy mi az, amit a magyar társadalom számára adni lehetne, hiszen a magyar jogalkotás napi szintű elfoglaltságai legtöbbször arról nem szólnak, hogy mi lesz az emberekkel, és szerettem volna, ha most a karácsonyfa alá valami olyan tartalmasabb ajándék kerül, aminek hosszabb távon lehet örülni, hosszabb távon boldoggá teszi a családokat.Ennek megfelelően kértem a mai nap folyamán a tárgysorozatba vételét egy elavulást gátló saláta-törvénycsomagnak, amely a nemzetközi jogból adódóan nem pusztán egy fogyasztóvédelmi, hanem azon jóval túlmutatóan egy termékdíj-szabályozás, egy hulladékszabályozás és egy környezetvédelmi szabályozásnak az együttes megvalósítása. Ugyanis így karácsony táján, amikor egyre kevesebbet tudnak adni egyre többen, nagyon-nagyon fontos kérdés az, hogy azok a termékek, azok a háztartási termékek és műszaki eszközök, amelyeket megvásárolunk, vajon mennyi ideig okoznak boldogságot: csak addig, amíg kicsomagolják azt a terméket, és utána a következő pár hónapban esetleg kihúzza a garanciális idő végéig, és utána megy tönkre, vagy pedig hosszú távon örömet és mindennapi használhatóságot okozó termék kerül a fák alá. A jogszabályi javaslatban arra szerettem volna javaslatot tenni, illetve arra tettem javaslatot, hogy lehetőség szerint próbáljuk meg a fogyasztóvédelmi szabályozásban rávenni a forgalmazókat és elsősorban a gyártókat, hogy lényegesen hosszabb garanciális időkkel próbáljanak meg biztosítani egyértelmű működőképességet a termékeiknek. Ezzel az elavulásgátlással azt lehet elősegíteni, hogy minden bizonnyal ez a beépített elavulás, amit nagyon sok esetben a műszaki termékekben tapasztalunk, kitolható, és hosszabb távon használhatóvá, alkalmazhatóvá teszi termékeinket. Nyilvánvalóan nemcsak erről van szó, hogy a garanciális idők önmagukban megoldanának mindent, hanem mindenki szembesült már azzal a problémával, hogy valakinek vett valamit ajándékba, az elromlott, és az alkatrész cseréje vagy javítása többe került, mint maga egy új alkatrész. Ez bizony nagy társadalmi probléma, hiszen nemcsak a nyersanyagot pazaroljuk, nemcsak műszaki hulladékot termelünk, amivel nem tudunk utána mit kezdeni, hanem bizony elveszik az a termék, amivel örömet akartunk okozni szeretteinknek. Ha már ott tartunk, hogy akkor legyen hosszabb a garanciális idő, és lehetőség szerint legyen kötelező alkatrészellátás, akkor azt is biztosítani kell, hogy bizony ezek a termékek ne fussanak ki, és kötelező szervizhálózat legyen a nemzetközi nagy cégek azon termékeire, amelyeket Magyarországon forgalomba hoznak. Biztosítsuk a kötelezettséget mindenütt, hogy el lehessen érni a vidéken élők számára is azt, hogy bármilyen hibásodás esetén tudnak szakszerű műszaki segítséget kérni, és nem pedig az történik meg, hogy hogyan lehet kibújni ez alól. Az elavulást gátló jogszabályi csomag, amelyet a mai nap folyamán a Fenntartható fejlődés bizottsága nem vett tárgysorozatba, leginkább azt próbálta elérni, hogy felelősséget vállaljon a kormányzat azért, hogy megvédjük a magyar fogyasztókat, megvédjük a magyar állampolgárokat. Mert a nemzetközi cégek gazdasági érdekétől ki más védené meg azokat, ki más az, aki odaállhat, hogy védelmet biztosítson a családoknak és a kisembereknek, hogy a vásárlás után az a termék, amit megvásárolt, megéri a pénzét, megéri az árát, hosszú távon használható lesz? Ha ebből a kormányzat kihátrál, és nem hajlandó ennek érdekében tenni, ha a Magyar Országgyűlés kihátrál, akkor a magyar fogyasztókat senki nem védi meg. Akkor a kacatok és eldobható limlomok országaként csak a hulladékgazdálkodási problémával és a veszélyes hulladék keletkezésével kell szembesülnünk, és azzal, hogy szeretteinknek jövőre ugyanolyan hajszárítót, ugyanolyan porszívót vagy ugyanolyan kisrádiót vehetünk, mert bizony nem tartotta meg az állapotát úgy, hogy azt hosszú távon használni lehessen. A magyar emberek túlnyomó többsége kispénzű ember, kevés pénzből gazdálkodik, ezért létkérdés lenne az, hogy ha valamibe befekteti a pénzét, és ha megörvendezteti a családját egy televízióval vagy egy nagyobb műszaki eszközzel, azt a lehető leghosszabb időpontig lehessen használni. Nyilvánvalóan nem akarok szélsőséges példákat mondani orosz Szaratov hűtőszekrények 35 éves működéséről és jó néhány ilyen gyakorlatról, mert nem az a cél, hogy a műszaki technológiai fejlődés ne jöjjön be a háztartásokba, mert jöjjön be, legyenek energiatakarékosabbak és korszerűbbek az eszközök, de mindezt úgy, hogy az emberek ne pusztán hulladéktermelésre költsék a pénzüket, ne azzal legyen bosszúságuk, hogy mi ment tönkre. Nyilvánvalóan ahhoz, hogy a szeretet ünnepén, amikor talán elítélhető módon, talán kevésbé elítélhető módon próbálunk kedvességet okozni, ajándékot adni szeretteinknek, ezek a termékek hosszú távon ne a bosszúság termékei legyenek, jó lenne, ha a Magyar Országgyűlés megtenne mindent, hogy védelmet biztosítson a nemzetközi gyártók ilyen irányú, beépített elavulású technológiájával szemben. Erre szerettem volna kérni a Fenntartható fejlődés bizottságát. Sajnos a kormánypárti többségben nem sikerült érvényt szereznem véleményemnek, ezért hamarosan, ha lesz arra módom, ugyanezzel a jogszabállyal megpróbálom az Országgyűlés segítségét kérni, hogy elgondolkozzunk közösen azon, hogy mit tehetünk a magyar fogyasztókért és a magyar állampolgárokért. A beszédem végén, azt hiszem, most már az az egy maradt, hogy az országnak és valamenyiünknek én is kellemes, békés, családi körben eltöltött, áldott karácsonyt és az ideinél egy lényegesen jobb évet és sikeresebb évet kívánjak. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan februárban kerül sor. Megköszönöm egész éves munkájukat. Valamennyi képviselőtársamnak, a nemzetiségi szószólóknak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és mindazoknak, akik figyelemmel kísérik munkánkat, áldott, békés ünnepeket és jó pihenést kívánok! Viszontlátásra! [[Az ülés 15 óra 26 perckor ért véget.]]