[[A teremben lévők néhány ellenzéki képviselő kivételével felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 24. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr. Megadom a szót a miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbra is természetesen a világjárvány határozza meg a nemzetközi politikai diskurzust, és így ezzel a magyart is. Az egész Európai Unió területén és így Magyarországon is a védekezés új szakaszába léptünk, hiszen egyszerűsítő és lazító intézkedéseket vezet be különböző intenzitással és különböző menetrend szerint gyakorlatilag valamennyi európai ország.Fontos, hogy a lazító intézkedések során mindenki figyelemmel legyen a begyűjtött tapasztalatokra, hiszen a járvány különböző időszakokban és különböző időpontokban érte el az európai országokat. Volt, amelyik már korábban szembesült vele, így a járvány mondhatni talán lefutásával vagy csúcspontját követő időszakával is előbb találkoznak, ezért fontos, hogy akik most időben elöl mennek, azoknak a tapasztalatait összegyűjtve is alapozzuk meg a saját döntéseinket. Észszerű és körültekintő egyensúlyra kell törekednünk három kérdés tekintetében: mindenekelőtt természetesen az emberi élet és egészség védelmére tekintettel, aztán a gazdaság újraindítására tekintettel, valamint a normális élet visszanyerésére való tekintettel. Magyarország Kormányának döntései a kijárási korlátozások feloldása, illetve lazítása tekintetében éppen ezen keret- és feltételrendszer keretei között maradtak. Engedjék meg, hogy röviden beszámoljak a kormány elmúlt napokban meghozott intézkedéseiről, amely intézkedéseknek szintén hármas célrendszere volt: egyrészt az egészségügyi ellátórendszer felkészítése egy olyan helyzetre, amihez foghatót még nem állt módunkban tapasztalni; aztán a gazdaság számára biztosítani a kedvező startpozíciót abban az új világgazdasági korszakban, amely teljes egészében egy új típusú versenyt hoz majd magával; valamint az elmúlt évek és évtizedek trendjeivel teljesen ellentétes utazási korlátozások nyomán biztosítani kellett az önhibájukon kívül külföldön rekedt magyar emberek hazahozatalát. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez utóbbival szeretném kezdeni, mert ott a legrövidebb a beszámolóm. A mai napon átléptük a tízezer főt a repatriált, vagyis hazatérésében segített magyar emberek számának vonatkozásában; 10 001 magyar embernek segítettünk eddig hazatérni, és 541 magyar állampolgár van még mindig külföldön, aki az utazási korlátozások miatt eddig nem tudott hazatérni számukra is minden támogatást biztosítunk. Ebben a tekintetben sok vita volt az európai uniós támogatásokról. Természetesen minden egyes mentesítő járatot bejelentettünk az Európai Uniónak, szinte minden egyes mentesítő járatunkon más európai uniós országok polgárait is hazahoztuk, mind ez idáig azonban nemhogy támogatást, még választ sem kaptunk az Európai Uniótól. Szeretném önöket tájékoztatni az egészségügyi védekezés sikeressége szempontjából létfontosságú beszerzésekről. Önök azt pontosan tudják az Országgyűlésben, hiszen hétről hétre beszámoltam önöknek, hogy egy légi hidat hoztunk létre Kína és Magyarország között. A mai napig több mint 130 repülőgép közlekedett ezen a légi hídon, több mint 130 repülőgép szállított az egészségügyi védekezés szempontjából nélkülözhetetlen eszközöket Magyarországra. Tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy mindeddig 132 millió 175 ezer maszk érkezett, és további szerződésünk van 40 millió 400 ezerre. Tájékoztatom önöket, hogy 3298 lélegeztetőgépet szállítottak le eddig a kínai vállalatok Magyarországra, csak az elmúlt héten 1351-et. Tájékoztatom önöket arról is, hogy 2 millió 370 ezer teszt már megérkezett, és további 1 millió 170 ezerre van szerződésünk. A védőfelszerelések úgymint védőruházat, szemüvegek, arcvédők tekintetében 68 millió 665 ezer már itt van Magyarországon, már csak kevesebb mint egymillió ilyen védőfelszerelés leszállítására várunk. Egyúttal pedig tájékoztatom önöket arról is, hogy Kínából 850 ezer olyan gyógyszert kaptunk, amelyet csak három másik országnak adnak, és amellyel kapcsolatban kifejezetten pozitív tapasztalatokkal rendelkeznek a koronavírusos betegek kezelése tekintetében, ugyanakkor megállapodtunk Japánnal is, hogy az ott kifejlesztett gyógyszerből 12 200-at Magyarországra szállítanak. A Magyarországra szánt gyógyszerek elkészültek, azok már leszállításra várnak. Tájékoztatom önöket arról, hogy a védekezés során több országtól, így Kínától és a Türk Tanács tagállamaitól is kaptunk segítséget, és a beszerzéseknek köszönhetően eljutottunk oda, hogy mi is tudtunk segíteni azoknak, akik bajban voltak, így komoly segítséget juttattunk a határon túl élő magyar nemzeti közösségeknek, valamint azon szomszédos országoknak és azon nyugat-balkáni országoknak, amelyek rászorultak a segítségünkre. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilvánvalóan mindannyian látjuk, halljuk, hogy az elmúlt napokban orvosszakmai vitákról írt a magyar sajtó egy része. Én azt gondolom, hogy az mindannyiunk számára nem lévén orvosszakemberek is nyilvánvaló kell hogy legyen, hogy különböző eszközöket különböző ellátási fázisokban használnak; mindig amit az egészségügyi terület kér, mi azt megrendeljük, azt le is szállítjuk az európai szabványoknak megfelelően. [[13.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! A gazdaság terén is éltünk át klasszikus vitákat. A parlament ellenzéki oldala azt követelte tőlünk, hogy sokkal inkább segélyeket, mint munkahelyeket adjunk az embereknek, mi azonban továbbra is egy olyan gazdaságpolitikát folytatunk, amely munkahelyek létrehozására fókuszál. Legalább annyi új munkahelyet hozunk létre, mint amennyit a válság veszélybe sodort, és megpróbáljuk megvédeni az összes veszélybe kerülő munkahelyet Magyarországon. Munkahely viszont csak beruházásból lesz, a beruházásból viszont lesz munkahely, munkahelyből pedig lesz munka, munkából pedig lesz kiszámítható jövőkép és egzisztencia. Segélyből viszont lesz eladósodás és kiszolgáltatottság, ezért a jövőben is a munkahelyek létrehozását támogatjuk. Egy európai szabályozási változást kihasználva 800 ezer eurós maximumösszeggel támogatjuk azokat a Magyarországon működő vállalatokat, akik a saját vállalatuknál lévő munkahelyek megvédése érdekében hajlandóak beruházásokat végrehajtani, a beruházott összeg felét odaadjuk ezeknek a vállalatoknak. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném jelezni önöknek, hogy eddig 526 ilyen vállalat jelentkezett, az 526 vállalat összesen 254 milliárd forintnyi beruházást vállalt; 254 milliárd forintnyi beruházást jelen helyzetben, amikor a világgazdaságról szóló hírek szinte kivétel nélkül negatívak. Ezért jár a köszönet és a nagyrabecsülés valamennyi olyan vállalatnak, aki vállalta így összességében eddig 93 650 munkahely megvédését. Ők meg is kapják tőlünk a támogatást. Mivel a beérkezett pályázatok jóval túlmutatnak az előzetes várakozásokon, ezért az eredetileg 50 milliárd forintosra tervezett keretet a kormány múlt szerdán már megduplázta, azzal a kitekintéssel, hogy ha ilyen ütemben jelentkeznek magyarországi vállalatok, hogy hajlandóak beruházni a munkahelyek megvédése érdekében, akkor újabb pályázati keretet fogunk nyitni számukra. Jó hír, hogy az 526 pályázó vállalatból 416 magyar. Ez világosan mutatja, hogy az elmúlt években a magyar közepes, kis- és nagyvállalkozások jelentős mértékben meg tudtak erősödni. Tájékoztatom önöket arról is, hogy tárgyalásban állunk az Európai Unióval arról, hogy a 800 ezer eurós maximumösszeget eltörölhessük, és így efölötti összegekkel is támogathassuk a Magyarországon működő vállalatok beruházásait. Több tárgyalási fordulót követően az Európai Unió május végére ígért választ. Reméljük, hogy azért a válságnak az lesz az egyik tapasztalata, hogy az európai uniós intézmények is majd egy kicsit gyorsabban fognak működni, mint korábban. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben és hónapokban azonban politikai vitákkal is kellett itt szembesülnünk. Alapvető és megmosolyogtató hazugságokkal szembesülhettünk bel- és külföldről egyaránt a koronavírus-törvény vonatkozásában. Hallhattuk azt, hogy nem ülésezik a parlament, mint ahogy találkozhattunk itt szembe sunyi nácizással is. Most azonban, hogy az Országgyűlés arra készülhet, hogy jogszabállyal vessen véget a veszélyhelyzetnek, így mindenki, aki korábban ennek az ellenkezőjét hazudta, természetesen akár elnézést is kérhetne. Mi azonban nem vagyunk naivak, ez nyilvánvalóan nem fog megtörténni, éppen elég az, hogy belesültek a hazugságaikba. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! Emlékeztetem a képviselőtársakat arra, hogy a legutóbb elfogadott házszabálytól való eltérés okán szólhatott 10 percig a miniszter úr, és a képviselőcsoportoknak pedig ezen változtatás értelmében 5 perc áll rendelkezésükre a reagálás megtételére, amire a végén miniszter úr szintén 5 percben viszonválasszal élhet. Először Arató Gergelynek adom meg a szót.
Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, amivel a külügyminiszter befejezte: hogyha valóban minden rendben van a felhatalmazási törvénnyel, ha valóban itt mindent visszaadnak, és valóban itt egy jól működő parlamentáris demokrácia van, akkor Orbán Viktor, a bátor, miért nem ment el az Európai Parlamentbe? Miért próbálkozott azzal, egyébként tudva, hogy vissza fogják utasítani, hogy valaki mást küldjön maga helyett? Azt ne mondja, hogy a járványügyi védekezés miatt, mert arra azért volt energiája, hogy másnap elmenjen Belgrádba! Teljesen nyilvánvaló volt, hogy kitért ez elől a vita elől, hiszen nincs szokva ahhoz, hogy ott, az Európai Parlamentben demokratikus szabályok között [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] meg lehet neki mondani azt, hogy mire használják a felhatalmazási törvényt önök. [[Az elnök csenget.]] Mert mire is használják? Arra, hogy a nyilvánosság, még a parlament roppant korlátozott nyilvánosságának kikerülésével is osztogathassák a pénzeket, mert amikor arról beszél a külügyminiszter, hogy micsoda támogatást adnak a beruházásokhoz, és most azt követelik, hogy az Európai Unió által emlegetett összeget is megemeljék, ez azt jelenti, hogy egyébként a nagyvállalatoknak akarnak támogatást adni. Mert ilyen gigászi támogatást nem a magyar közepes vállalatok kapnak, pláne nem a kisvállalatok, azok semmit nem kaptak önöktől. A kisvállalkozók semmilyen érdemi támogatásra nem számíthatnak, kimondottan a fideszes oligarcháknak meg egynémely multinak szólnak ezek a beruházási támogatások. Önök nem támogatják a magyar családokat, akik elvesztették a munkájukat. Most, május végén kezdenek el gondolkozni azon, hogy talán mégis kéne valamit a munkahelyek megtartására adni, mert amit korábban adtak, az humbug volt, az érdemben nem segített semmit. Ezért van ma több százezer munkanélküli, csak ezt önök megpróbálják letagadni, manipulálva a statisztikákat, úgy, hogy nem engedik jelentkezni az embereket bejelentkezni a munkanélküli-ellátásokra, és ilyen módon még rosszabb helyzetbe hozzák őket. Nem segítettek azoknak az embereknek, akik elveszítették az állásukat, nem támogatták a DK-nak a javaslatát a családi pótlék emelésére, nem támogatták azt a javaslatot, hogy a legtöbb európai országhoz hasonlóan azok, akik elvesztették az állásukat, kapjanak egyszeri támogatást, nem támogatták a munkanélküli-ellátások időtartamának és összegének megemelését. Az a helyzet, tisztelt Ház, hogy a Fidesz magára hagyta a magyar embereket, a munkavállalókat, a kisvállalkozókat. [[13.20]] Ami pedig győzelmi jelentésének a másik felét illeti, azt kell elmondanom, hogy minden alkalommal meghallgatjuk itt a parlamentben, hogy milyen nagyszerű, hatalmas mennyiségben szereztek be eszközöket. Aztán ha bárki megkérdez egy kórházat, megkérdez egészségügyi dolgozókat, akkor kiderül, hogy nem áll rendelkezésre védőfelszerelés, hogy egy napig kell hordaniuk a védőruhát, ami képtelenség, kiderül, hogy olyan maszkot kapnak, amiről ön azt mondta, hogy nem kerül az egészségügybe. Ez nem így van, az egészségügyben is kapnak olyan maszkot, amelyen szerepel a „nem az egészségügyi intézményekben való felhasználásra” felirat, olyan kesztyűket kapnak, amelyek elsőre elszakadnak. Ezek után talán nem is csodálkozunk azon, hogy azt mutatják az adatok, hogy miközben a fertőzés mértéke a társadalom egészében szerencsére valóban alacsony maradt, végre hajlandók voltak elvégezni azt a tömeges tesztelést, amiről itt a parlamentben néhány hete még azt mondták, hogy nincs rá szükség, szakmailag nem indokolt, a WHO nem ajánlja. Most engedtek végre a szakmának és elvégeztek egy tömeges tesztelést, s kiderült, hogy a társadalomban viszonylag kevesen betegedtek meg. Ez jó hír, és ez lehetővé teszi az óvatos nyitást. De akkor miért van ennyi beteg, és főleg miért van ennyi áldozat? Azért, és ez is kiderül az adatokból, mert az egészségügyi intézményekben terjed a járvány. Ezért van az, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarországon a megfertőződött betegeknek a 13 százalékát sajnos elveszítjük. Ez az adat a környező országokban jóval kevesebb, 6 százalék, 7 százalék, de van olyan ország is, ahol csak 2 százalék. Önöknek választ kell adniuk arra, miért van az, hogy Magyarországon kétszer-háromszor-négyszer nagyobb esélye van meghalni egy koronavírus-betegnek, mint akármelyik környező országban, mint Romániában, mint Horvátországban, mint Szlovéniában vagy Ausztriában. Erre választ kell adniuk, és ennek felelősének kell lennie. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Azt kell tehát mondanom, itt az ideje annak mivel ezt a rendkívüli felhatalmazást leginkább arra használták, hogy pénzt osztogassanak a haveroknak és kikerüljék a nyilvánosság ellenőrzését , hogy megszüntessék a rendeleti kormányzást, s végre egyszer teljesítsék Orbán Viktor egy ígéretét. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Most Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Abban teljes mértékben egyetértünk önnel, hogy a legfontosabb az emberi élet és az emberi egészség védelme, ezért most is azzal kezdeném, hogy köszönet mindazoknak, akik a magyar emberek biztonságának és egészségének a megőrzéséért dolgoztak eddig, és ezt fogják tenni a következő időszakban is. Az ő munkájuk nélkülözhetetlen. Ezért is sajnálatos, hogy a korábban beígért támogatást vagy egyszeri bérkiegészítést sem kapták még meg. Nagyon-nagyon fontos ugyanakkor, hogy a kormánynak és mindenkinek minden erejével azon kell dolgozni, hogy a kibontakozóban lévő társadalmi és gazdasági krízist enyhíteni lehessen. E tekintetben lényegesen több vita van a kormánypártok és az ellenzéki pártok között. Ezért is örülök annak, miniszter úr, hogy itt van egy hét kihagyás után, mert nagyon fontos kérdéseket kell önnek feltennem. Én örülök ennek a házszabály-módosításnak, mert így lehetősége lesz a miniszter úrnak, hogy egészen fontos kérdésekre válaszoljon. A kormány a múlt hét pénteken egy egészen döbbenetes, sőt mondhatjuk, hogy botrányos döntést hozott, amelynek az értelme tulajdonképpen az, hogy a magyar munkahelyek védelmére felhasználható alap egy jelentős részét önök a kínai nagyhatalmi érdekek szolgálatában feláldozták. Mire is gondolok egész pontosan? Önök rendkívül komoly, rendkívül súlyos megszorításokkal létrehozták a Gazdaságvédelmi Alapot. Tudjuk, hogy milyen kiterjedtek voltak ezek a megszorítások. Alapvetően az önkormányzatokat érintették közvetlenül a megszorítások, de pontosan tudjuk, hogy ezek a megszorító intézkedések a magyar embereknek okoznak közvetlen kárt, a magyar emberek számára legfontosabb közszolgáltatások nyújtása kerülhet veszélybe. S önök pénteken hoztak egy egészen megdöbbentő döntést, azt, hogy ebből, a megszorítások által fölépített Gazdaságvédelmi Alapból újabb 80 milliárd forintot átcsoportosítanak a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésének a projektjére, aminek a megtérülése semmilyen módon nem igazolható. Láthatjuk az elmúlt hetek és az elmúlt hónapok eredményeiből, hogy önök milyen módon közelítették meg a gazdaság védelmét. Késve hozták létre a munkahelyek védelmére vonatkozó intézkedéseket, és most láthatjuk, hogy ezeknek mennyi a volumene. Korábban önök arról beszéltek, hogy a gazdaságvédelmi intézkedési csomag a GDP 10-20 százaléka közötti összeget tesz ki, holott a konvergenciajelentésből láthatjuk, hogy konkrétan a munkahelyek védelmére eddig bejelentett intézkedések mindössze a GDP 0,37 százalékát tették ki. Nem véletlen, hogy nagyon komoly mértékben sújtotta a munkanélküliség a magyar társadalmat. Bejelentették s ebben nagyon komoly filozófiai vitánk van, ahogy azt ön is és a miniszterelnök úr is korábban elmondták , hogy önök alapvetően a közfoglalkoztatásban látják a megoldást. De amire most készülnek, az egészen döbbenetes, miniszter úr, és én erre öntől, illetve a kormánya részéről egy nagyon komoly és világos választ kérnék. Az ITM ma bejelentett egy munkahelyteremtési programot 80 milliárd forinttal. A következő hat hónapban elindul egy olyan munkahelyteremtési program, amitől 70 ezer munkahely megteremtését várják. Ugyanakkor elmondhatjuk, hogy 80 milliárd forinttal többet fognak idén a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére elkölteni, az idei évvel együtt összesen 140-150 milliárd forint közötti összeget. Tehát ha az önök számait vesszük alapul, akkor elmondhatjuk, hogy önök arányosan számítva 125 ezer munkahelyet áldoznak fel azért, hogy a Budapest-Belgrád vasúti projektet mégis megvalósítsák. Azt kérem, miniszter úr, arra adjon magyarázatot a kormány nevében, hogy miért fontosabb önöknek ez a projekt, amiről tudjuk, hogy Mészáros Lőrinc cégeinek 300 milliárdot fialhat, és ismétlem, ez az összeg az önök számításai szerint újabb 125 ezer munkahely megteremtésére lehetne elegendő. Azt mondta miniszter úr a beszámolójában, hogy fontosak a beruházások, és fel kell készülnünk arra, hogy egész más kihívások fogják érni nemcsak Magyarországot, hanem egész Európát, és mondhatjuk, hogy a globális világgazdaságot. Ez teljesen egyértelmű, miniszter úr, csak olyan beruházásokra van szükség, amelyeknek van értelmük, amelyek megtérülnek, és amelyek segítik az országot, segítik Magyarországot a tekintetben, hogy ennek a nagyon fontos kihívásnak meg tudjon felelni. Lehet bármit építeni, lehetne egy diadalívet is építeni a Kossuth térre, miniszter úr, csak az sem fog semmi hasznot hozni. Önök a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésének az értelmetlenségét azzal ismerték el, hogy a szerződést és minden megalapozó dokumentumot titkosítani kívánnak egy holnapi szavazással. Kérem, hogy ezt magyarázza meg, miniszter úr. Valóban, nagyon komoly filozófiai vita feszül köztünk és a kormánypártok között. Önök az elmúlt tíz évben a kiszolgáltatott, alacsony bérért dolgoztatott és a saját maga megvédési képességétől megfosztott munkaerőre akartak felépíteni egyfajta gazdaságélénkítést, beruházásösztönzést, mi pedig mindig azt mondjuk, hogy csak a jól képzett, jól megfizetett, megbecsült magyar munkaerőre lehet alapozni a megfelelő gazdasági fejlesztést és a nemzet jövőjét. E tekintetben nagyon komoly filozófiai vita van köztünk, miniszter úr. Azt szeretném még a hátralévő rövid időben kérni, hogy miközben hétről hétre beszámol nekünk a különböző eszközbeszerzésekről, adjon tájékoztatást arról is, hogy pontosan mely cégek vesznek részt ezekben a beszerzésekben, s milyen módon lehet a minőségi problémákat orvosolni és az esetleges felelősséget érvényesíteni. Köszönöm szépen.
Most Kocsis-Cake Olivio következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Külügyminiszter Úr! Köszönjük szépen a beszámolót. Először is örülök, hogy ilyen nagy figyelem kíséri a plenáris üléssel kapcsolatos javaslataimat, és már van lehetőségük a minisztereknek válaszolni, reagálni az ellenzék felvetéseire. Az a kérésem, hogy ezek érdemi [[Dr. Kocsis Máté: Ezt sem szavaztad meg!]] én megszavaztam válaszok legyenek és ne félrebeszélés. Egyébként még lesznek javaslataim az üléssel kapcsolatban. Én úgy tudom, hogy még mindig egészségügyi járvány van, tehát azóta nem változott semmi de akkor hol van az egészségügyért is felelős miniszter? Miért a külügyminiszter számol be rendszeresen? A külügyminiszter úr dolgozik, ezt látjuk, nyilván számos kritikával tudjuk illetni, de Kásler Miklós miniszter urat még kritikával sem tudjuk illetni, mert nincs itt a parlamentben, napirend előtt nem számol be. Néha beugrik egy-két azonnali kérdésre, mert ez a törvényi kötelezettsége, de ezen felül nem látja el a kötelezettségét. Láttam, hogy a külügyminiszter úr beszélt a kínai külügyminiszter-kollégájával. Az a kérésem, hogy legyen kedves őt visszahívni [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , ugyanis mai hír lehet ezen nevetni , hogy 250 embert küld el Oroszlányban a kínai Wescast Hungary Autóipari Zrt. Ismerve a kínai belpolitikát, külügyminiszter úr talán oda tud hatni annak érdekében, hogy több magyar embert lehetőleg ne küldjön el kínai nagyvállalat Magyarországon. Legyen kedves, hívja vissza őt, és tájékoztassa erről. Idekapcsolódik a cégek támogatási ügye is. Én úgy tudom javítson ki, ha tévedek , hogy támogatás igényelhető eszközök vásárlására, de akár újabb technológiára és automatizációra is. Az egészen elfogadhatatlan, hogy egy olyan időszakban, amikor magyar munkahelyek szűnnek meg, egy olyan program van, aminek keretében automatizációra is lehet felvenni és költeni. Ezt a pénzt sokkal inkább bértámogatásra kellene ilyen nagyvonalúan költeni. [[13.30]] A külügyminiszter úr az EU támogatásának a hiányáról beszélt. Ezt már többször felvetették fideszes képviselők is, és én is elmondtam, hogy tehát amikor önök tiltakoznak a szorosabb EU-s integráció ellen, amikor önök arról beszélnek, hogy majd csak egy nemzetállami Európai Unió működhet, akkor önök saját maguknak mondanak itt ellent. Hiszen hogyan tudna egy megosztott Európai Unió reagálni egy ilyen helyzetre, amikor vannak olyanok köztük a magyar kormány is , akik gyengítik az integrációs folyamatot? Csak egy egységes, integrált Európai Unió tud egy ilyen válságban gyorsan és hatékonyan lépni és cselekedni. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Legyenek kedvesek, akkor a kritikájukat megfelelő következetességgel használják! A külügyminiszter úr többször említette, hogy különböző kritikák érik a kormánynak a lépéseit külföldről, és hogy miért támadják Magyarországot, kritikát fogalmaznak meg. Szeretném feltenni azt a kérdést: amennyiben, mondjuk, hasonló esetben Romániában, Szlovákiában, vagy ahogy Romániában történt, Klaus Iohannis tesz egy elfogadhatatlan kijelentést, és ezzel kapcsolatban mi európai fellépést ösztönzünk, európai fellépést kérünk, akkor a románok is mondhatják, hogy ne szóljanak bele az ő belügyeikbe, mert nem a mi dolgunk? Szóval, ez nem így működik. Nyilvánvaló egyébként, hogy a parlament [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] működése ügyében az ominózus CNN-interjúban tévedtek [[Dr. Rétvári Bence: Nem tévedtek, hazudtak! Hazudtak! Ezt úgy hívják! Hazudtak! Mondd ki! Mondd ki! Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiban.]] de egyébként a tíz kérdésből kilencben a tíz kérdésből kilencben! a külügyminiszter úrnak nem volt igaza, és nem tudta megvédeni az álláspontját. Úgy tudom, hogy ön szereti a focit, ha jól tudom, egyébként Kispest-drukker is, ami egy jó tulajdonság [[Dr. Rétvári Bence Szijjártó Péternek: Péter, dicsér az ellenzék! Derültség.]] hogyha a fociban valaki kikap 10:1-re, akkor utána nem azt mondja, hogy ő győzött csak hogy önök is megértsék. [[Moraj.]] A lélegeztetőgépekkel kapcsolatban szeretnék még kérdezni. Ezzel kapcsolatban nagyon sok kritika, név nélküli kritika volt, de egy kritika névvel együtt jelent meg: Lovas András szegedi intenzív terápiás orvos azt állította, hogy nem ilyen betegségek kezelésére szolgálnak azok a lélegeztetőgépek, amelyeket ők kaptak. Ezzel kapcsolatban szeretném kérdezni a külügyminiszter urat: mi a helyzet ezekkel, hány lélegeztetőgép került behozásra, hány lélegeztetést segítő gép, hány alvási légzés ellen… [[Dr. Rétvári Bence: Légzés ellen?!]] légzéselégtelenséget kezelő készülék került behozásra? Egyébként is a rossz minőségű kínai eszközökről vannake adatok, hány ilyen van, mi lett a sorsuk, hogyan ellenőrzik ezeket a gépeket? Mert nagyon sok kritika éri ezeket az eszközöket [[Az elnök csenget.]] amelyeket behoznak Kínából. Köszönöm szépen.
Tóth Bertalan következik. [[Németh Szilárd István: Van még?!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt kormánypárti Képviselő Hölgyek, Urak! Önök minden felhatalmazással rendelkeztek az elmúlt hónapokban, hogy kezeljék Magyarországon a legsúlyosabb válsághelyzeteket, a legsúlyosabb problémákat, de önök ezt a rendkívüli felhatalmazást nem használták másra, mint hogy a saját pecsenyéjüket sütögessék a továbbiakban, ahogy eddig is tették [[Folyamatos moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , és nem használták másra, mint hogy azt a lopakodó diktatúrát, azon az úton, amely a lopakodó diktatúrát jellemzi, azon az úton továbbhaladjanak, elég ha csak a Budapest elleni támadásokról beszélek, elég, ha csak az önkormányzati jogok megnyirbálásáról, az önkormányzati források elvonásáról szólok, de ne menjünk el szó nélkül a mellett a két magyar állampolgár mellett, a két magyar állampolgár ügye mellett, akiket véleményük miatt a rendőrség vegzált az elmúlt napokban. És pénzük is lett volna arra, hogy a legsúlyosabb helyzeteket, a legsúlyosabb problémákat kezelhessék. A miniszter úr arról beszél, és általában itt a parlamentben önök arról beszélnek, hogy majd mi lesz. De nézzük meg azt, hogy mi van, mi az, ami most Magyarországon a válsághelyzetet jellemzi! Önök munkahelyvédelemre fordítanának nagyon sok-sok milliárd forintot, ehhez képest egy tanulmány szerint május 8-án 600 millió forintot költöttek el a munkahelyek megtartására, 300 cég esetében hoztak pozitív döntést. Önök több száz milliárd forintos beruházásokról beszélnek, de a családok védelme tekintetében a gyeshez, a gyedhez, az anyasági támogatáshoz a továbbiakban sem nyúlnak hozzá, nem emelik meg azokat, és a nagyon nehéz helyzetbe kerülő családok tragikus helyzetén nem változtatnak. De mi az, amire ebben a rendkívüli időszakban jutott pénz? Jutott pénz sportlétesítmények fejlesztésére 4 milliárd forint értékben. Jutott pénz a nemzeti sportközpontoknak 1,2 milliárd forint értékben. Jutott pénz a 2021-es vadászati kiállításra 1,6 milliárd forint értékben. És jutott pénz az atlétikai stadion plusztámogatására 2 milliárd forint értékben. Önök a nyugdíjasok helyzetének változtatását ígérik egy 53. heti, majd a jövő évben kifizetendő nyugdíj-kiegészítés tekintetében [[Balla György közbeszól.]] , és nem segítették a nyugdíjasokat a védekezésben, holott többször követeltem itt a parlamentben, hogy adjanak számukra védőfelszerelést, fertőtlenítőszert, védőkesztyűt, maszkot; azok nagyrészt még mindig a raktárakban hevernek, és nem jutnak el oda, ahol szükség lenne rájuk. De emellett tudtak költeni 38 millió forintot konzervatív, tradicionális értékeket képviselő magyarországi szervezetek támogatására, és a köztársasági elnökség számára állami kitüntetésekre még 135 millió forintot. A kórházakba tiszteket küldtek, nem teszteket [[Derültség az ellenzék soraiban.]] nem emelik az orvosok bérét, ahogy a Magyar Orvosi Kamara azt javasolta. Kiderült az is, hogy a járvány gócpontjai az egészségügyi intézmények, a kórházak [[Kunhalmi Ágnes: Úgy van!]] és önök ezt úgy oldották meg, hogy hazaküldték a beteg embereket, nehogy elkapják a koronavírust az egészségügyi intézményekben; ezzel kiszolgáltatták őket, az életüket is veszélybe sodorták, több ezer emberét, a miniszterelnök szerint [[Soltész Miklós közbeszól.]] 11 ezer emberét. Nem adnak több pénzt a kórházaknak, de azért jutott támogatás a rendkívüli migrációs nyomás miatti pluszforrásokra 19,3 milliárd forint értékben, és ahogy képviselőtársam is elmondta, a Budapest-Belgrád vasútvonalra is jutott még 82 milliárd forint. Arról beszélnek, hogy az Európai Unió nem ad pénzt a válságkezelésre. Palkovics miniszter úr remélem, a jövő héten ő jön majd be a parlamentbe a prezentációiban folyamatosan azt mutatja be a nemzetközi sajtónak, a szakszervezeti egyeztetéseken, mindenhol, hogy több száz milliárd európai uniós forrást szánnak például a turizmus fejlesztésére, leginkább infrastrukturális beruházásra, és a munkaerő-átképzési programokra is több száz milliárd forintot kívánnak fordítani, csak éppen az a probléma, hogy ezek megint Mészáros Lőrinchez, családtagok ingatlanjaihoz jutnak, ott valósulnak meg, és a munkaerő-átképzési programokban olyan cégeket jelölnek ki természetesen, amelyek a Fideszhez állnak közel, azon meg megsértődnek, amikor nyugat-európai kormányok kifogást emelnek, mert nem szeretnék, hogy az ő adófizetőik pénzét, az ott adót fizetők pénzét ellopják. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Nacsa Lőrinc: Jaj, istenem!]] Tisztelt Miniszter Úr! Arra szeretném kérni, hogy arról beszéljen [[Az elnök csenget.]] ami most van, mert az emberek most élik meg a válságot. Köszönöm szépen.
Most Juhász Hajnalka képviselő asszonyé a szó. [[Moraj.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Külügyminiszter Úr! Én elsődlegesen azzal szeretném kezdeni, hogy a koronavírus-járvány valóban meg fogja határozni a világpolitikát és a világgazdaság irányait, és ezért az ellenzékkel ellentétben beszéljünk a tényekről. Ami az emberi élet védelmén túl meghatározó lesz, az az, hogy mely országok képesek a gazdasági együttműködésekre, és ebben nagyon sikeresek vagyunk, a szomszédjaink nagy részével kiváló kapcsolatot ápolunk. Kezdeném Szerbiával, hiszen a szerb-magyar partnerség kiváló, és ha már itt elhangzottak összegszerűségek, akkor 18 milliárd forintnyi beruházást valósítanak meg Szerbiában a magyar vállalatok, ez mind Szerbia, mind Magyarország gazdasága számára kiemelten fontos. Ausztria esetében a héten ezt szintén jelezte a külügyminiszter úr két új átkelőhely megnyitására került sor, amely mindannyiunknál, mind az osztrák, mind a magyar oldalon segíti az állampolgároknak az ingázását, és megkönnyíti az életüket. Én azt gondolom, emellett fontos beszélnünk a Szlovákiával való kiváló kapcsolatunkról ez egy sikertörténet, és reméljük, folytatódni fog a jövőben. Szlovákia a harmadik legfontosabb kereskedelmi partnere Magyarországnak, és a komáromi híd augusztusi megnyitása nem csak szimbólum; és az is egy óriási előrelépés lesz, hogy 2022-ig a jelzett hat új átkelőhely megnyitásra kerül. Nem tudom elkerülni a fontosságát annak, hogy beszéljünk a nyugat-balkáni integráció kérdésköréről. Meggyőződésem, hogy a koronavírus-járvány után az Európai Unió jövőjét és sikerességét az fogja meghatározni, hogy tudjae a Nyugat-Balkánt integrálni, vagy pedig nem tudja. A magyar kormány következetesen kiállt mind Szerbia, mind Montenegró uniós csatlakozása érdekében, és fontosnak tartjuk azt, hogy Montenegró kapcsán a horvát elnökség alatt az eddigi hat csatlakozási fejezet lezárásával az utolsó fejezet megnyitása is sorra kerüljön, hiszen Montenegró komoly érdemeket szerzett az illegális migráció elleni küzdelemben is. [[13.40]] Én azt gondolom, hogy mindamellett fontos azokról is beszélnünk, amelyeket külügyminiszter úr érintett részben Japán, részben Kanada kapcsán, hogy milyen együttműködéseket és sikereket könyvelhetünk el az elmúlt időszakban. Kanada esetében fontosnak tartanám megemlíteni azt, hogy rendkívül sikeres volt a kölcsönös hazaszállítása mind a kanadai, mind a magyar állampolgároknak, és szeretném annak a fontosságára felhívni a figyelmet, ami szintén egy heti, friss külpolitikai lépés, hiszen Kanada NATO-szövetségesünk, és benyújtotta az ENSZ Biztonsági Tanácsába a pályázatát. Ennek fontos szerepe lesz külügyi szempontból. Japán esetében pedig óriási dolog, amit külügyminiszter úr jelzett. Szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország a világon azon 30 ország közé tartozik, akik a koronavírussal érintett betegek gyógykezelése kapcsán ingyen kapták meg ezeket a gyógyszereket, és azt gondolom, hogy a magyar szürkeállomány mindig is híres volt a világban: nagy dolog, ha egy japán-magyar kutatási együttműködésre való lehetőség a jövőben meg fog nyílni. Minden sikere mellett szeretném azt is kiemelni, amit külügyminiszter úr is érintett, az északi országok részéről az Európa Tanács főtitkárának írt levél kapcsán elmondani a személyes véleményemet. Azt gondolom, hogy ennek az időszaknak a koronavírus elleni védekezésről kell szólnia, és egyetértek külügyminiszter úrral abban, hogy egyetlen országnak sincs joga megkérdőjelezni hazánk demokratikus jogállamiságát, és azt gondolom, hogy a szükségesség és arányosság mértékében Magyarország mindent megtett minden nemzetközi szervezet előtt, hogy egyértelműen állást foglaljon abban, hogy elkötelezettek vagyunk a koronavírus elleni védekezésben, és minősíthetetlen ez a fajta kommunikáció, amely a nyílt együttműködés és a párbeszéd uniós intézményi aláásása. Egyébként pedig hadd tegyek hozzá annyit még, hogy az Európa Tanács főtitkárának arra volt energiája, hogy Magyarországgal kapcsolatban kritikus levelet írjon, de arra vonatkozóan még energiát nem láttunk tőle, hogy hogyan valósítja meg a koronavírus elleni védekezést. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Lukács László György következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úr, köszönjük szépen a beszámolót. Engedje meg, hogy felszólalásomat azzal kezdjem, hogy megköszönjem mindazoknak a dolgozóknak, mindannak a szociális, egészségügyi dolgozónak, családoknak, vidéki, illetve budapesti magyar embernek, aki segítette a védekezést, és a saját magatartásával hozzájárult ahhoz, hogy Magyarországon a koronavírus-járványt a jelenlegi állapotáig sikerült megfékezni. Ami az ön elmondását illeti, illetve az ön beszámolóját illeti, engedje meg, hogy arra külön hangsúlyt fektessek, amiben nagyon helyesen mondta, hogy az egészségügyet fel kellett készíteni arra, hogy szembenézzen ezzel a járvánnyal. Ezzel kapcsolatosan kritikai észrevétel, hogy bár helyesen rögzítették azt a tényt, hogy fel kell készíteni, azonban nemcsak az eszközökről szólt az egészségügy felkészítése, hanem a dolgozóknak és a betegeknek a felkészítéséről is szólt az egészségügy helyzetbe hozása. Ez úgy valósulhatott volna meg helyesen, ha a lehető legtovább biztosítani lehetett volna a jó és biztonságos ellátást a kórházakban, és nem fordulhatott volna elő, hogy egyrészről úgy kerülnek ki betegek, hogy ellátatlanok, másrészről meg tudták volna akadályozni, hogy a kórházakban gócpontok alakuljanak ki, ezáltal egyébként veszélyeztetve mind a szociális intézményeket, ahová jellemzően a betegek kerültek, mind azokat a dolgozókat, akik az első vonalban harcoltak mindvégig. Ami nagyon hiányzott ebből az eddigi folyamatból, és most már így, közel 70 nap után azt mondhatjuk, hogy látványos, az a transzparencia kérdése. Rendszerint elmondta azt, hogy milyen eszközök jöttek és milyen minőségűek és milyenek voltak ezek, azonban ezt lényegében senki nem látta a valóságban úgy megvalósulni, hogy látta volna, hogy akár a lakosságnál megfelelő védekezési eszköz lett volna vagy kellő pillanatban az egészségügyi dolgozóknál. A járvány eleje sajnos attól volt hangos és ebben, úgy gondolom, a dolgozók voltak azok, akik jelezték , attól volt hangos, hogy nagyon kevés és nagyon szórványos mennyiségben jutott védekezéshez szükséges eszköz háziorvosoknak, illetve intézményeknek. Ezt követően, úgy tűnik, hogy sikerült valamilyen módon módosítani, javítani, azonban a második szakasza meg attól volt hangos, hogy minőségi kifogások vannak egyes eszközökkel kapcsolatosan. Ami egyébként nemcsak Magyarországnak, hanem az egész globális ellátóláncnak a hiányossága, hogy gyakorlatilag olyan termékekkel dolgozunk, amelyek készen, adottan jönnek Kínából. Ez egyébként felveti majd azt a kérdést, hogy mennyire érdemes úgy berendezkednie Magyarországnak, hogy kifejezetten csak Kína felé tesz gesztusokat, és nem arra rendezkedik be, hogy egyébként egy soron következő járványban, amit egyébként jósolnak akár az ősszel vagy egy év múlva, abban megfelelően helyt tudjunk állni. Ezen túlmenően szeretnék kérdést is feltenni önnek, hiszen nyilván azért lett ez a műfaj most kialakítva, mert tud kérdésekre is válaszolni. Az első, hogy mikor kapják vissza az egészségügyi intézmények a teljes kapacitásukat. Mikor térhetnek vissza azok az osztályos ellátások, azok a szakrendelői ellátások, amelyek jelenleg is hiányoznak, és amely nagyon sok esetben frusztrációt okoz? Ugye, nemcsak az volt a gond, hogy a betegeket haza kellett küldeni a kórházakból, hanem elestek azoktól az ellátásoktól, amelyre szükségük van. Az egészségügyi dolgozók éppen ezért dupla teher alatt vannak most, nemcsak a járvány okozta válság miatt és annak pszichés okai miatt, hanem lényegében a megszaporodó munka, illetve a nagy nyomás miatt is, ami most következik. Ebből adódik a következő kérdés: hajlandóe a kormány egy előrehozott fizetésemelést, egy előrehozott javadalmazást adni az egészségügyi dolgozóknak úgy, hogy az ez évit, amit beterveztek 20 százalékot, azt a lehető leghamarabb, és a 30 százalékos emelést, amit a következő évben terveztek, azt augusztusig beépítik az ő fizetésükbe? Harmadik kérdésként egy külügyi jelentőségű kérdés: láte a kormány arra hasonló törekvést, mint ami Olaszországban is történt, miszerint a szervezett bűnözés egyes cégeknek vagy nehéz helyzetben lévő iparágaknak a felvásárlásával pozícióba akarja magát hozni azért, hogy a későbbi fejlesztési forrásokat vagy a kárt enyhítő forrásokat magáénak vindikálja és magához vonzza? Ami a gazdasági intézkedéseket illeti… Látom egyébként, tanácstalanságot szül ez a kérdés, itt szimplán erre vonatkozik a kérdés, hogy vane hasonló tendencia, mint Olaszországban, hogy szervezett bűnözői körök rá akarják tenni egyes gazdasági szektorokra a kezüket azért, hogy később ebből előnyt szerezzenek. [[Dr. Rétvári Bence: Sorosra gondol?]] És ezzel kapcsolatos gazdasági kérdés: támogatnáe a kormány egy olyan munkahelyvédelmi alapnak a létrehozását, bár már egy kicsit későn vagyunk, amely egy, az oligarchákra szabott Mészáros-adóból fenntartható lenne, és amelyből a bajba jutott munkavállalókat és munkáltatókat egyaránt meg lehetne védeni? És hogy miről beszélünk még? Lesz mire emlékezni, tisztelt miniszter úr; emlékezhetünk majd, amikor vége ennek a járványnak és az intézkedésekről beszélünk, például Orbán Viktor azon kijelentésére, hogy az iskolákat nem kell bezárni, és ebben az esetben, ha be kellene zárni, akkor fizetés nélküli szabadságra küldené a dolgozókat, az iskolákat mégis be kellett zárni. Vagy beszélhetnénk arról, amit Gulyás Gergely mondott, hogy itt mindenki összevissza fertőzheti magát, ami helyes, hogy mindenki vegye komolyan a járványt, annak ellenére, hogy önök lazításról döntöttek, mindannyiunknak oda kell figyelnie. Magyarországnak fegyelmezettnek kell maradnia! Köszönöm szépen a türelmét. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Kocsis Mátéé a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Miniszter Úr! Először is hadd kezdjem azzal, hogy köszönetet mondjunk mindazoknak, akik az egészségügyi védekezésben részt vettek, elsősorban az egészségügyben, a szociális ágazatban és a rendvédelemben dolgozóknak. Azt nagy részben sajnálattal hallottam, hogy az ellenzékből kizárólag Lukács László képviselő úr emlékezett meg róluk, talán még Keresztes frakcióvezető úr; a baloldali ellenzék részéről azért talán megérdemeltek volna azok néhány jó szót, akik az egészségügyi védekezés dandárját elvégezték, ideértve az egészségügyi, szociális dolgozókon és a rendvédelmiseken túl a miniszter úr irányítása alá tartozó diplomatáinkat és azokat, akik biztosították az ország egészségügyi felkészítését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] A tapasztalatokról engedjen meg annyit, a tapasztalatokról beszélt miniszter úr, a köszönet önt is illeti, de a tapasztalatok könnyen levonhatók, de azt nem tudjuk, hogy felhasználásra kerülhetneke még. Azt tudjuk, hogy a világjárvány visszaszorulni látszik, de azt nem tudjuk, hogy eltűnike örökre az életünkből. Egy dologban azonban biztosak lehetünk: ha még egy hulláma lesz, az jóval felkészültebben éri már az országot, mint ahogy korábban érte. Az is a tapasztalati rendszerünkbe került, hogy a magyar egészségügy képes volt felvenni a harcot ezzel a járvánnyal, és a magyar egészségügy minden kritikája ellenére képes volt megfelelő gyorsasággal és megfelelő színvonalon reagálni mind erre a járványra, és megfelelő színvonalon ellátni azokat, akik mégis ennek a járványnak az áldozatai lettek. [[13.50]] Köszönöm azt is miniszter úrnak, hogy külön kitért arra a tízezer emberre, akiket a magyar kormány segítségével hoztak haza, azokat a honfitársainkat, akik külföldön rekedtek. Itt egy dolgot azért ismét kénytelen vagyok megjegyezni, hogy jó szándékú, de mégiscsak kritikája ez az Európai Közösségnek, hiszen a szervezet tagjai szerettünk volna úgy lenni, hogy amikor baj van, akkor számíthatunk a szervezetre. Mi a magyar honfitársaink hazahozatala helyett az indokolatlan és alaptalan kritikákat kaptuk; és nem, Kocsis képviselőtársam, ez nem tévedés volt, amikor azt mondták, hogy nem ülésezik a magyar parlament, hanem egy szimpla, közönséges hazugság. Tudják önök, hogy mi nem ülésezik rendesen? Az Európai Parlament és a Fővárosi Közgyűlés. Az nem ülésezik rendesen, a magyar parlament ülésezik! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Külön dicséretet érdemelnek azok a vállalkozások, vállalatok, amelyekről miniszter úr beszélt. 254 milliárd forintnyi beruházás, amely munkahelyeket teremt, azt gondolom, látszani fog egy ekkora országban, és azonnal itt jegyezném meg, és reagálnék is Arató képviselő úr egyik kritikájára, a haverok pénzosztására. Hát, tisztázzunk valamit, képviselő úr! Először is, nehogy például a munkahelyteremtő cégek között felbukkanjon Leisztinger Tamás vörösbáró, mert akkor bajban lesz az előbbi érvelésével ha netán mégis felbukkan, akkor meg illene bocsánatot kérni. A kormány nem politikai alapon szervezi újjá a gazdaságot, és nem politikai alapon teremt munkahelyeket, hanem azon az alapon, képviselő úr, hogy ki tud, ki képes, melyik magyar vállalat képes arra, hogy sok-sok pénzt fordítson beruházásra, ezáltal munkahelyeket teremtsen. És ha már a haveroknál tartunk: tudják, hogy melyik az a köztestület Magyarországon, amelyik járványhelyzet indokoltságán kívül kötött szerződést az önök pártelnökével? A Fővárosi Önkormányzat, tisztelt képviselőtársam! Éppen az a Karácsony Gergely, aki a mai napig nem hívta össze a Fővárosi Közgyűlés ülését, szerződött le számos olyan ügyben; de idesorolhatnám Niedermüller polgármester urat is, akinek a járvány ideje alatt a legnagyobb problémája az volt, hogy a DK-s párttársakkal szerződéseket kössön, ideértve Czeglédy Csabát vagy Komáromi Zoltánt is. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] És Tóth Bertalan képviselőtársamnak pedig egy rövid reakciót kénytelen vagyok idehozni: egyrészt az ápolói béremelésekkel kapcsolatban ön úgy tesz, mintha nem tudná, pedig pontosan tudja, hogy a 2018-2022 közötti időszakban az ápolói béremelkedés összege 72 százalékos. Az orvosi kamarára való hivatkozást pedig azért fogadom el nehezen, nem pusztán azért, mert a gyurcsányista elnöke rendszeresen kormányellenes nyilatkozatokat tesz, hanem azért is [[Tordai Bence köbeszól.]] mert a Magyar Orvosi Kamara elnöke volt az, lehet, hogy ilyen mosolyogtató képviselő úr, de az kevésbé mosolyogtató, hogy a Magyar Orvosi Kamara elnöke, akinek adnának a szavára az emberek, ott tartott márciusban, hogy április közepére 60 ezer fertőzött lesz Magyarországon. [[Nagy zaj. Közbeszólás a kormánypárt soraiból: Az igazság fáj!]] 60 ezer fertőzött. [[Arató Gergely közbeszól. Az elnök csenget.]] Ezzel riogatták az embereket. Nagyobb csendet kérek szépen, képviselő úr, nehéz volt, de én is végighallgattam önt! Záró gondolatként pedig miniszter úrnak szeretném mondani, hogy az a keletinyitás-politika, amit folytatott a Külügyminisztérium, levizsgázott, és jelentem, hogy a mi megítélésünk szerint jól. Köszönjük szépen, miniszter úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most miniszter úrnak adom meg a szót ismételten.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Jól láthatóan az osztályharcos logika még jelen van a parlament egyik oldalán. [[Zaj, közbeszólások.]] Merthogy a helyzet az, tisztelt képviselőtársaim, hogy arról a 416 magyar vállalkozásról, amelyik eddig támogatásért jelentkezett, nekem fogalmam sincs, hogy fideszeseke vagy MSZP-sek, vagy bármilyen mások. És engem nem is érdekel, és engem nem is érdekel, tisztelt képviselő úr, engem nem is érdekel! Mert ha érdekelne, akkor az elmúlt években a hozzám tartozó intézmények egészen biztosan nem nyújtottak volna támogatást olyan cégeknek, amit például Wallisnak hívnak, vagy olyan cégeknek, amelyeknek tulajdonosa Leisztinger Tamás, vagy olyan cégeknek, amelynek tulajdonosa Kóka János. Én csak azt akarom mondani, hogy mindezek a cégek is támogatást kaptak. Miért? Mert nem érdekel, hogy ki fideszes vagy ki MSZP-s azok közül, aki pályázik, mert az ő gazdasági sikerük, tisztelt képviselőtársaim, magyar gazdasági siker! És ezek az emberek, ezek a vállalkozók, ezek a vállalattulajdonosok magyar embereknek adnak munkát. Hogy önöknek ez nem számít, az világossá vált már jó párszor itt a magyar Országgyűlésben, de nekünk számít! Ezért az a sok száz magyar vállalat, aki valószínűleg a tulajdonosának párthovatartozása nélkül kérte a kormány segítségét, meg is fogja kapni a segítségünket azért, hogy megtartsák a munkavállalóikat. Nagyon furcsa, amikor az önmagukat progresszívnek nevező ellenzéki pártok az ellen érvelnek, hogy a kormány támogasson vállalatokat azért, mert informatikai meg technológiai fejlesztéseket hajtanak végre. Itt azt halljuk, hogy az alacsony képzettségű magyar munkaerőt támogatjuk, itt meg azt halljuk, hogy ne támogassunk informatikai meg technológiai fejlesztéseket. Tisztelt Képviselő Úr! A pályázati kiírásban világosan le van írva, csak az kaphat támogatást, aki megtartja az összes munkavállalóját. Ezért az a kérésem, tisztelettel, hogy olvassa el ezeket a kiírásokat, az elejétől a végéig, az egészet. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egészségügyi védekezés sikerességével kapcsolatban a következőt tudom önöknek mondani pusztán tényként: a statisztikák szerint az egymillió főre eső megbetegedések tekintetében Magyarország a negyedik legalacsonyabb számot tudja felmutatni az Európai Unióban. És az egymillió főre jutó elhunytak tekintetében, szeretném mondani, hogy egy ember is sok természetesen, de az egymillió főre eső elhunytak tekintetében meg a 17.-ek vagyunk az Európai Unióban. Tehát azok a vélemények, amelyek az önök részéről itt a magyar egészségügyi védekezés minőségét vagy az ott dolgozók szorgalmát próbálják kritizálni, azok alaptalanok. Azok alaptalanok! A magyar orvosok, a magyar ápolók, a magyar nővérek és az egész magyar egészségügyi ellátórendszer jól vizsgázott, az orvosok, ápolók, nővérek mindent megtettek annak érdekében, hogy a lehető legjobb ellátást biztosítsák még ezen rendkívül nehéz, előre láthatatlan körülmények közepette is. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A belügyeinkbe történő beavatkozás kapcsán és a román elnök nyilatkozata kapcsán azt tudom önnek mondani, hogy Románia elnökét mi nem azért bíráltuk, mert valami román belpolitikai kérdést valahogy megoldott vagy nem oldott meg, hanem azért, mert a helyi magyar közösségeknek támadt neki. És ilyenkor egy magyar kormánynak kötelessége fellépni. Én nem tudom, hogy a magyarországi román közösségnek mi köze lenne a koronavírus-törvényhez, tehát az ilyen alapon Magyarországot érő bírálatok valóban a belügyekbe történő beavatkozásként kell hogy értékelődjenek, azonban, még egyszer mondom: minket nem érdekelnek más országok belpolitikai kérdései mindaddig, amíg helyi magyar nemzeti közösségek azoknak kárvallottjai nem lesznek. És ahogy eddig is, ezután is fel fogunk lépni ebben a kérdésben. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]] A magyar gazdaság állapota tekintetében pedig azt tudom önöknek mondani, hogy mielőtt a koronavírus-világjárvány kitört volna, elmondhattuk azt, hogy Magyarországon volt a legmagasabb gazdasági növekedési ütem az Európai Unióban, és elmondhattuk azt is, hogy soha nem dolgoztak még annyian Magyarországon, mint az idei esztendő elején, a rendszerváltoztatás óta természetesen. A gazdaság dimenzióváltására pedig jellemző az, hogy az újonnan Magyarországra érkező beruházások esetében két év alatt 40 százalékkal nőtt az átlagos bruttó bér. Végezetül pedig a szervezett bűnözői körök gazdasági térfoglalása kapcsán azt tudom mondani, tisztelt képviselő úr, hogy a szervezett bűnözői köröknek éppen egy legyengült gazdaság az érdeke, mert akkor tudnak teret foglalni. Ilyen gazdaságot akarnak önök, amikor a segélyeket próbálják a munkahelyek elé helyezni, de ezt nem fogjuk hagyni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Most áttérünk a frakciók által előre bejelentett napirend előtti hozzászólásokra. Először Tordai Bencének adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Szakaszhatárhoz érkeztünk, itt az ideje értékelni az elmúlt időszakot és áttekinteni a teendőinket. Először is nézzük, hogy hogy alakult az egészségügyi védekezés! Itt mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a magyar embereknek, hogy fegyelmezetten betartották a korlátozásokat, különös tekintettel a budapestiekre, akik nyilvánvalóan a Fővárosi Önkormányzat és Karácsony Gergely főpolgármester kampánya nyomán is a legfegyelmezettebbek voltak minden magyar város lakói közül. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] De az, amit Orbán Viktor mondott, ezzel együtt sem igaz sajnos, hogy Magyarország lett volna a legsikeresebben védekező ország, és csak két számot mondok: a hozzánk hasonló helyzetből induló Szlovákiában 28-an, Magyarországon 462-en haltak meg a mai napig koronavírusban; hússzoros a különbség, és ezt a két ország mérete, ugye, nem indokolja. De hát nem meglepő, hiszen tíz éve rohasztják le az egészségügyet, és egy olyan miniszterelnök irányítja a védekezést, aki a saját bevallása szerint sem ért az egészségügyhöz. De nemcsak ő inkompetens, hanem az egészségügyért felelős miniszter, Kásler Miklós is alkalmatlan volt erre a feladatra, mint az bebizonyosodott. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Mert te értesz hozzá!]] Így aztán a kínos számokat sumákolással, az adatok rejtegetésével próbálták leplezni; és hallottuk a termelési riportokat a beszerzésekről. Kevéssé szerényen légi hídról beszél Szijjártó miniszter: nyolcóránként érkezett egy gép Kínából a berlini légi híd idején hárompercenként szállt le egy repülőgép, ezt nevezik légi hídnak. [[14.00]] De nem az a baj, hogy kevés az anyag, hanem az, hogy az elosztás nem volt túl sikeres. Nem érkeztek meg megfelelő számban és minőségben a védekezési eszközök. De ennél is nagyobb bűn volt a kórházi ágyak kiürítése olyan számban, ahogy az megtörtént, negyvenszeres túlbiztosítás mellett sok ezer embert küldtek haza, akiket azután gyakran elvesztettünk, elvesztettek a szeretteik. Talán ismerik Terike, a koronavírus-özvegy történetét; Szabó Timea Facebook-oldalán látták egy nap alatt félmillióan, hogy hogyan vált az ő férje is a járvány áldozatává teljesen szükségtelenül. Aztán nézzük a gazdasági védekezést, hogy teljesítettek. Most a konvergenciaprogramban elárulták magukat, az a híres nagy gazdaságmentő csomag, a 18-20 százalékos GDP-arányos csomag valójában 4,5 százalékát teszi ki a GDP-nek, tehát nem a csomag, hanem a hazugság történelmi léptékű. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Így van.]] És ebből a csomagból mindösszesen 0,37 százalék az, amit munkahelyvédelmi lépésekre különítettek el, tehát a nullához közelebb van, mint az 1 százalékhoz. Ennyi a maguk nagy gazdaságmentő csomagja. De amivel a multikat és a fideszes oligarchák óriáscégeit mentették, az a munkavállalók kiszolgáltatása, erre viszont nagyon sok példát láttunk. Nézzük a társadalmi védekezés számait! Itt a teljesítmény majdnem zéró, hiszen a több százezer új munkanélkülinek a nagy része nem kap semmilyen pénzbeli ellátást. Közel egymillió főnek csökkent vagy szűnt meg teljesen a munkajövedelme. Ehhez képest ma szavazták le a fideszesek a bizottságban a végrehajtások leállítását, több százezer embernek vonják a maradék kis jövedelméből vagy a nyugdíjából akár a harmadát vagy a felét is. Három és fél millió ember van Magyarországon a nyolcmillió felnőtt közül, akinek nincsen 100 ezer forintnyi havi bevétele, és van több mint másfél millió olyan gyerek, aki után nem jár legalább 50 ezer forintnyi támogatás. Így áll ma a magyar társadalom. A politikai védekezés viszont jól megy, a felelősségáthárítás remekül megy. Nyilván Karácsony Gergely felelős mindenért, vagy ha nem, akkor Brüsszel, az ellenzék, Soros vagy bárki más, csak maguk nem. Nyilván ezt Kínától tanulják, ahol szintén hazudnak, és egészen sajátos módját találták meg a bűnösökre való mutogatásnak. Ugye, ott elviszik internálótáborba a politikai ellenzék tagjait, vagy akár az ujgurokat cakompakk. Itt meg azt látjuk, hogy az embereket Facebook-posztokért vitetik el rendőrökkel korán hajnalban az otthonukból. Tehát Kínától mégiscsak sikerült tanulni, a fideszes kommunista tempó működik. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Szégyelld magad!]] Mit kellene tenni a következő időszakban, amit eddig elmulasztottak? Valódi munkahelyvédelmet, kibővített munkanélküli-ellátást, bevezetni a válságkezelő alapjövedelmet, ennek finanszírozására megadóztatni Mészáros Lőrincet és a többi fideszes oligarchát; bevezetni az egészségügyben a dupla béreket, százszázalékos béremelést; és biztosítani az ingyenes és minőségi egészségügyi ellátást mindenkinek, mert látjuk, hova vezet az egészségügyi rendszer lerohasztása. Végezetül pedig egy olyan zöldgazdaság-élénkítő programot kéne beindítani e helyett a hadoválás helyett, amit itt maguk folytattak, ami egy emberközpontú gazdaságot eredményez, ahol jövedelembiztonság van, ahol minőségi munkahelyek vannak, ahol magas bérek vannak, röviden: az északi modellhez kellene most végre közeledni az újratervezés során, ahogy a skandináv országok, nem pedig Oroszországhoz meg Kínához, ahogy az orbáni politika teszi. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sok dolgot említett. Kezdjük, mondjuk, a gazdasági javaslatokkal. Alapjövedelem: tehát az önök javaslatának az a lényege, hogy munkavégzés nélkül is lehessen pénzt kapni, nem is keveset. Figyelembe véve, hogy az állam adókból tud biztosítani ilyen juttatást, ez azt jelenti, hogy a számlát az adófizetőknek kellene állnia, tehát azoknak, akik dolgoznak. Ez nem kis lépés, sokkal inkább egy ugrás, ugrás abba az időszakba, amikor segélyből jobban megérte megélni, mint munkából; egy olyan időszakba, amikor 12 százalékos volt a munkanélküliség. Ezt az időszakot mi nem akarjuk viszontlátni. [[Tordai Bence folyamatosan közbeszól.]] És arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy ha már Skandináviára hivatkozik, Finnországban csúfos kudarcot vallott ez az alapjövedelmi javaslat. Hogy egy baloldali üzleti lapot idézzek: a politikai pártok és a szakszervezetek szerint nem jött be a kísérlet, mert nem serkentette álláskeresésre a munkanélkülieket, csak közpénzt emésztett fel. Most egyébként ami a gazdasági hatásokat illeti: nem felejtettük el, hogy pár héttel ezelőtt hogyan értekeztek erről a járványhelyzetről. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Úgy van!]] Az önök politikusa, Jávor Benedek azt mondta, idézem: ne felejtsük el, hogy ez egy relatíve ártalmatlan járvány. Voltaképpen kevésbé drámai körülmények között tudjuk a társadalmi, gazdasági, egészségügyi rendszereink stressztűrő képességét tesztelni. Azt is mondta, hogy ez egy relatíve olcsó figyelemfelhívás relatíve olcsó! Na, ez volt az önök javaslata, ez volt az önök helyzetértékelése. Tudják, mikor? Március végén. Miközben ez a kormány már január végén felállította az operatív törzset. Ennyit arról, hogy ki tudta előre látni a következményeit ennek a járványnak. És egyébként tegyük fel a kérdést, hogy önök mivel segítették a járvány elleni védekezést. Egy jó nagy adag aknamunkával. Először is, támadták a kormányt azzal, hogy a határon túli magyaroknak is juttat védőfelszerelést. Azt állították, hogy eközben az anyaországi dolgozók nem kapnak belőlük. Ez a létező leggyalázatosabb folytatása a december 5-ei politikának. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Közbeszólások ugyanott: Úgy van!]] Aztán valótlanságot állítottak a halálozási statisztikákkal kapcsolatban. Azt mondták, hogy nálunk a legrosszabb a helyzet a világon. Ezzel szemben, ha 100 ezer főre vetítjük a dolgot, akkor Belgiumban 79-en hunytak el, Spanyolországban 59-en, az Egyesült Királyságban 52-en, Svédországban 36-an, Magyarországon pedig 5-en. És ha Szlovákiához hasonlítja a magyar számokat, ön is nagyon jól tudja, hogy ott nem számolják bele az elhunytakba azon betegeket, akik más betegségben is szenvedtek; más statisztikával számolnak. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a kiabálást befejezte, szeretnék még egy dologra külön kitérni. Az elmúlt hónapokban az egész ország megismerhette Müller Cecíliát, és azt gondolom, hogy munkabírását és alázatát milliók ismerik el Magyarországon. És hogy mivel támogatták önök az ő munkáját? Egy lejárató videóval. Egy lejárató videóval, és mások is folyamatosan sértegették, a Jobbiktól egészen Kuncze Gáborig. A tiszti főorvos asszony mindennap korán reggel felkelt, részt vett az operatív törzs ülésein, órákon állt rendelkezésére állt a sajtónak, és mindemellett mindemellett! irányította a járványügyi védekezést. Mivel köszönetet maguktól egészen biztosan nem fog kapni, ezért mi itt megtesszük: köszönet Müller Cecíliának az alázatos helytállásért. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Ha itt hordanánk kalapot a Házban, akkor most egész biztosan megemelnénk. Köszönet érte. És ha már cselekvés: az önök főpolgármestere az elmúlt héten csúcsra járatta azt, amiben igazán erős. Egy dologban igazán erős: a döntésképtelenségben és a másra mutogatásban. Nem olyan rég még a szigorú korlátozásokért lobbizott, majd nem sokkal később már büntetésnek nevezte azokat. A járvány alatt az álláspontja az aktuális széljárástól függött, vagy éppen attól, hogy mit olvasott, és mit hallott utoljára. A sebességhatárokkal bezzeg foglalkozott na, azokkal igen! Ha egy vezető döntésképtelen, az egy válsághelyzetben válik igazán látványossá, és nincs az a PR-tanácsadók javaslatára előadott keménykedés és harsány jelző, ami ezt el tudná rejteni. Szóval, csak azt az egyet kérjük, tisztelt képviselő úr, hogy a döntések hiányát a fővárosban, Budapesten ne kenjék a kormányra. Kevesebb felelősséghárító Facebook-bejegyzés, és több cselekvés jobb lett volna, és a jövőben is jobb lenne. Még most sem késő például, hogy az idősotthonok védelmét jobban megerősítsék. És arra kérem önt, hogy ne hárítsák a felelősséget, hanem vállalják fel, különösen, hogyha válságidőszakról van szó. Ha nem történik meg, akkor előbb-utóbb a számonkérés időszaka következik. Nem mi fogjuk ezt megtenni, hanem saját választóik. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Szóval, jó munkát kívánunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Tordai Bence: 2022…]]
Most az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt képviselő úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Muszáj visszautalnom rá, itt a napirend előtti felszólalásokat megelőző vitában azért néhány méltatlan kijelentés elhangzott. Én azt gondolom, hogy teljesen függetlenül attól, hogy a parlamenti patkó melyik oldalán ülünk, mindannyiunknak hálásnak kellene lennünk, és hálásak is vagyunk mindazoknak a munkájáért, akik a magyar emberek életét, egészségét és biztonságát védik. Én senkitől nem hallottam az ellenzéki oldalon sem olyan kijelentést, hogy bírálták volna a védekezésben dolgozókat. Én azt gondolom, mindenképpen méltatlan egy országgyűlési vitában ilyen kijelentést tulajdonítani ellenzéki képviselők irányába, bármelyik képviselőcsoportban is üljenek. Mindenképpen fontosnak tartottam, hogy erre visszautaljak.A másik: én nem kívánom itt megnyitni a különleges jogrend kapcsán a vitákat, de önök egyfajta önigazolást látnak abban, hogy lám-lám, működik a parlament. Mi magunk soha nem állítottuk azt, hogy ne működne a parlament, de azért ezt meg lehetne… [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, többek között: Jegyzőkönyv...]] Én magam, képviselő úr, és a mi frakciónk soha ilyet nem állított… [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból.]] Az nem számít, és kérném szépen, akkor szóljon hozzá, amikor ezt lesz lehetősége megtenni, ne kiabáljon közbe, de a másik oldalon ezt meg is lehetne fordítani. Mi felhívtuk a figyelmet, hogy készen állunk a parlamenti munkára, tehát az elmúlt időszak bebizonyította azt, hogy behozhatták volna az Országgyűlés elé azokat a legfontosabb döntéseket, amiket a különös jogrend alatt rendeleti úton hoztak meg, ennek semmi akadálya nem lett volna. [[14.10]] De azt gondolom, hogy ezt a vitát majd lefolytatjuk akkor, amikor eljutunk odáig, hogy azt tudjuk mondani, hogy véget ért a járványügyi helyzet. Arra viszont fel kell hívni a figyelmet, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök, mármint a kormány, sorozatban hoznak olyan intézkedéseket, amelyek súlyosan érintik az önkormányzatokat. Tudjuk, hogy a járványügyi helyzetben az önkormányzatok a védekezés első számú bástyái voltak és lesznek is a következő időszakban, és hasonlóképpen az önkormányzatokat is olyan helyzetbe kell hozni, olyan helyzetben kell tartani, hogy ha ne adj’ isten, történne még egy második hullám, vagy ismét fokozódnának ezek a kihívások, akkor alkalmasak legyenek arra, hogy azt a rettenetesen sok fontos feladatot elvégezzék. Sajnos az önök kormányának munkája nem ebbe az irányba mutat, ugyanis folyamatosan érik nagyon-nagyon durva, súlyos megszorítások az önkormányzatokat, és ezeket a megszorításokat alapvetően azzal az indoklással foganatosították, hogy ezt a bizonyos gazdaságvédelmi alapot, illetve a járvány elleni védekezés finanszírozási alapját biztosítsák. Utaltam a napirend előtti vitában arra, hogy önök másik oldalról viszont pénteken egy gyalázatos döntéssel elvettek 80 milliárd forintot ebből az alapból, és ezt is a megindokolhatatlan Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére fordítják. Utaltam már arra is, hogy önök mindössze 80 milliárd forintból munkahelyteremtési, bértámogatási akciót vagy programot indítanak, és 140 milliárdot költenek ezzel szemben erre a teljes mértékben megindokolhatatlan beruházásra. Tehát 125 ezer munkahelyet áldoznak fel, hogy ezt a gigantikus projektet megvalósítsák, ami önmagában semmi másról nem szól, mint valóban építésről, beton- és egyéb elemek lefektetéséről, de ennek semmilyen igazolható haszna a magyar nemzet és a magyar gazdaság számára nem lesz. De visszakanyarodva az önkormányzatokra: elképesztő hatása volt a gépjárműadó elvonásának, és nagyon sok önkormányzat, konkrétan a kistelepülések kétharmada esetében likviditási problémát okozott. De már most látható, hogy súlyos problémákat okozhat majd az az új rendelkezés, amelynek a törvényi vitája még előttünk áll, ezen a héten szerdán várható az úgynevezett különleges gazdasági övezetekre vonatkozó javaslat, amelynek a lényege, hogy a kormány gyakorlatilag tetszés szerint bizonyos beruházásokat elvehet az önkormányzatoktól, elvehet a városoktól, és az ehhez kapcsolódó vagyonelemeket és ingatlanokat is a mindenhol fideszes vezetésű megyei önkormányzatoknak adja. Csak legyen világos, hogy itt az önkormányzatokat támadják, az önkormányzatokat érik közvetlenül ezek az intézkedések, de ezek a magyar emberek számára jelentenek majd rendkívül súlyos problémákat, ugyanis az önkormányzatoknak kell a legfontosabb közszolgáltatásokat fenntartani. Így ezek a városok, települések elveszítik ezeket a nagyon-nagyon fontos bevételeket, amelyekből az ivóvízellátást kell fenntartani, óvodákat kell fenntartani, felújítani, vagy éppen az önkormányzati utakat kell kátyúzni, vagy a szemétszállítást intézni. Mi a magyarázata ennek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? A kormány jelen lévő tagjaitól kérdezem, miért gondolják azt, hogy az önkormányzatokat kell büntetni, és ilyen módon el kell venni azokat a rendkívül fontos forrásokat, amelyek az ott élő magyar emberek kiszolgálásához nélkülözhetetlenek. Ilyen módon ezek a szolgáltatások valóban veszélybe kerülnek. Még egy nagyon súlyos ellentmondást látunk több irányban is. Szerdán tárgyalja az Országgyűlés azt a bizonyos törvényjavaslatot, amely a közlekedés rendszerét érinti, és amely gyakorlatilag kinyitja a helyközi közösségi közlekedés privatizációját. Ezt olyan módon teszi meg, erről már vitatkoztunk itt korábban, hogy erre a másik oldalról a kormány egy uniós kötelezettségről van szó nem készítette fel a magyar közlekedés rendszerét. Ez egy rendkívül veszélyes folyamat, és ez megint csak a magyar embereknek okoz rendkívül súlyos problémát. Mint ahogy az a döntés szintén, hogy beváltották azt a korábbi idézőjelben „ígéretet”, miszerint előírják az önkormányzatoknak, hogy az iparűzési adó felhasználásából először a közösségi közlekedést kell finanszírozni, magyarul az állam ennek a rendkívül fontos szolgáltatásnak a finanszírozásából kivonul. Köszönöm szépen.
Szijjártó Péter miniszter úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen majd minden egyes országnak, így Magyarországnak is számot kell vetnie azzal, hogy milyen tapasztalatokat érdemes levonni a mostani világjárványból mind egészségügyi, mind gazdasági, mind egyéb szempontból.Az egyik ilyen tanulság az, hogy ma a világ teljes egésze gyakorlatilag egy külső forrástól függ, amikor az egészségügyi védekezéshez szükséges termékek, eszközök legyártásáról és importálásáról van szó. Mi nem a magunk szórakoztatása kedvéért vásárolunk mindent Kínából, majdnem mindent Kínából, hanem azért, mert ott lehet ezeket az eszközöket megvenni. Ha lennének gyártási kapacitások olyan mértékben Európában, hogy azokat érdemi mértékben lehetne használni a beszerzéseknél, akkor nyilvánvalóan azokat is számba tudnánk venni. Van is néhány. Kevés. Ezeket mind fel is térképeztük, és ahonnan lehet, egyébként vásároltunk is. De ezen túl kell lépni szerintem, és a saját gyártási kapacitások létrehozásáról kell elsősorban gondolkodnunk. Így van ez a lélegeztetőgépek vagy a maszkok gyártása vonatkozásában, ahol már különböző fázisaiban vagyunk a saját gyártási képességek felépítésének. De ugyanígy fontos logisztikai következtetéseket is le lehet vonni a mostani világjárványból. Az egyik ilyen logisztikai következtetés az, hogy Kína semmiképpen sem fog meggyengülni a világkereskedelmi szerepe szempontjából. Úgy, ahogy az elmúlt esztendőkben dinamikusan nőtt az Európai Unió és Kína közötti kereskedelmi forgalom, és dinamikusan nőtt a Kínából az Európai Unió tagországaiba történő export, ez minden bizonnyal így lesz a jövőben is. Ennek pedig az egyik oka az, hogy Kínát a vírus előbb találta el, éppen ezért előrébb van a vírusból való kijövetel tekintetében is a jelenlegi ismereteink szerint. Tehát a kínai gazdaság európai szempontból továbbra is meghatározó fog maradni, a kínai áruk továbbra is növekedő ütemben fognak Európába érkezni, és a kínai áruk vagy vasúton, vagy légi, vagy tengeri szállítással érkeznek. A tengeri úton Európába érkező kínai áruk egy jelentős része a görögországi kikötőkbe érkezik, a görögországi kikötőkből pedig vasúton szállítják tovább Nyugat-Európába. Ha ön megnézi a nyugat-európai országok és Kína gazdasági-kereskedelmi kapcsolatait, sokkal dinamikusabban bővülnek, mint a közép-európai országok, benne Magyarország és Kína kereskedelmi kapcsolatai. Tehát a kérdés innentől kezdve egy verseny, hogy merre fogják szállítani Dél-Európából, Délkelet-Európából, Görögországból a Kínából Európába érkező és Nyugat-Európába szánt árukat. Lehet azt mondani, hogy ebbe a versenybe mi ne nevezzünk be, és menjen inkább az osztrákok vagy a szlovének felé ez a szállítási útvonal, mi azonban azt javasoljuk, hogy nevezzünk be ebbe a versenybe, újítsuk fel a Belgrádot Budapesttel összekötő vasútvonalat úgy, hogy az egy versenyképes teherszállítási időt tudjon kínálni. Tisztelt képviselő úr, ez a beruházás munkahelyeket teremt, nemcsak az építés során teremt munkahelyeket, hanem az üzemeltetés során is munkahelyeket teremt, akár a logisztikai, a szolgáltatási vagy más ágazatokra érdemes itt gondolni. Ami pedig a különleges gazdasági övezeteket illeti, tisztelt képviselő úr, a következőt tudom önnek mondani: mi senkitől nem veszünk el beruházásokat. Miért vennénk el? Nekünk az az érdekünk, hogy beruházások Magyarországra jöjjenek. Az, hogy Magyarországon belül ezek a beruházások hova jönnek, az már egy másodlagos kérdés, először meg kell nyerni ezeket a beruházásokat, hogy Magyarországra jöjjenek. És igen, vannak olyan települések az országban, amelyek, egyszerűen a méretüknél fogva nem biztos, hogy tudnak megfelelő tárgyaló partnerként fellépni egy-egy nagy világméretű cég tekintetében. Ezért bizonyos nagyberuházások esetében, például ha a világ legnagyobb elektromosakkumulátor-gyárát építik, akkor szerintem fontos az, hogy az állam egy különleges gazdasági övezet létrehozásával is biztosítani tudja az adott beruházás számára a lehető legjobb körülményeket. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor egy beruházás odakerül valahova, az új bevételeket fog hozni. Tehát itt nem veszünk el pénzt senkitől, mert egy új beruházás mindenképpen új iparűzésiadó-bevételt fog jelenteni az adott településnek, függetlenül attól, hogy azt éppen ki állapítja meg. Tisztelt képviselőtársaim, azt szeretném önöknek mondani, hogy az infrastruktúra-fejlesztéseket, a nagymértékűeket úgyis mindig az állam hajtja végre, tehát e tekintetben a gazdasági fejlesztési övezetek létrehozása nem okoz változást. Abban okoz változást, hogy Magyarország beruházásvonzó képességét még tovább növeljük, hogy továbbra is fenn tudjuk tartani azt, hogy folyamatosan növeljük a Magyarországra érkező beruházások mértékét és az általuk létrehozott munkahelyek számát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Gyurcsány Ferenc következik.
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Akkor, amikor a veszélyhelyzeti korlátozások egy részét sikerült enyhíteni, azt mondhatjuk, hogy dacára annak, hogy a vírusfertőzések veszélye még fennáll, a kormányzati cselekvés és beavatkozás hosszú-hosszú feladatsorának egy része lezárult. Tehát ha nem is végső, de átmeneti véleményt mondhatunk arról, hogy mit láttunk az elmúlt hetekben és hónapokban. [[14.20]] A legegyszerűbb véleményem összefoglalható egy szóban: amit önök tettek, az borzalom. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] Vannak itt viszonylag világos tények. Kezdjük ezekkel! Azért az mégiscsak magyarázatot igényel, hogy hogyan történhet az meg, hogy Magyarországon 1000 megbetegedett közül 128 végül elhalálozott. Hogyan? Kérem szépen, ha tesznek egy félkört, mondjuk, Horvátországtól körben nyugatra Szlovákiáig, több mint 20 millió embert veszünk számításba, 20 millió emberre a halálozási ráta ennek kevesebb, mint a fele volt. Mondják, önök szerint ez rendben van? Önök úgy döntöttek, hogy 36 ezer ágyat szabaddá tesznek. Ehhez több ezer beteg és műtét előtt álló embert haza kellett küldeni. Végül kiderült, hogy az így felszabadított ágyhelyeknek pár százalékára sem volt szükség, miközben ezen intézkedések mögött emberi drámák és tragédiák sokasága volt. Önök döntöttek így, bármilyen megfontolásból is. Én azt gondolom, hogy ez borzalom. Lehet, hogy önök kiválóak abban, hogy elmondják, hogy hogyan kell viselkedni egy jó böllérnek ez egy fontos tudás , de úgy látom, hogy megbecsülni egy ilyen járvány hatását, és megfelelő intézkedéseket hozni, ami alapvetően az önök dolga, ebben adósai maradtak a nemzetnek. Különböző, egymástól független kutatócégek azt mondják, hogy nagyjából 300-400 ezer ember veszíthette el az állását az utolsó egy hónapban. Önök ehhez képest azt mondták, hogy a magyar történelem legnagyobb gazdaságmentő és -élénkítő csomagját fogják megcsinálni. Azóta, éppen ezekben a napokban tudjuk, hogy a GDP-nek nem 18-20 százalékát mozdították meg erre a célra, önök írták meg Brüsszelnek az elmúlt napokban, hanem írd és mondd, kevesebb, mint 0,4 százalékot munkahelyvédelemre. Mondják, önök szerint ez rendben van? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem így van!]] Szerintem nincsen rendben. Akik pedig azt gondolják, hogy nem így van, azok olvassák el a kormány jelentését, amely hozzáférhető és hivatalos jelentés. Mondják, rendben van az, hogy annyival intézték el az iskolai oktatást egyetlenegy nap leforgása alatt, hogy lesz majd digitális oktatás, amelyre természetesen az iskolák nem voltak felkészülve, a családok csak egy kis része van felkészülve, a gyerekek egy része fel van készülve, hála istennek, hogy vannak ilyen helyzetben lévő családok, de aztán igen sokan egyáltalán nem. Nemhogy eszköz, hanem ehhez szükséges tudás, módszertan nem áll rendelkezésre. Amit csinálnak az önkormányzatokkal, az dráma. Amit csináltak a szájkosártörvény alkalmazásával, az egészen embertelen. Önök ezt tudják. De van itt egy nagyobb probléma, ami messze túlmutat a számokon. El tudják önök képzelni azoknak a rettegését, akik nap mint azzal kezdték a napjukat, hogy tanulmányozták az önök statisztikáit, hogy igen, hogyan terjed a járvány, és tudják, hogy ezekben a statisztikákban nem lehet bízni? Átélték egy percig is azoknak a drámáját, akiknek hazaküldték a hozzátartozóját, hogy tudás, lehetőség, képzettség hiányában mostantól kezdve ők gondoskodjanak ezekről az emberekről? Átélték egyszer is, és volt egyetlenegy épeszű, empatikus mondatuk, hogy mit csinálnak azok a szülők, akikre ott hagyják az egyébként iskolát nem látogatható gyereket, és a szülő sem tudja bekapcsolni a számítógépét, mert nincs is, vagy nem ért hozzá? Mondtak egyetlenegy mondatot is, hogy ez közös dolgunk, és közösen meg fogunk ezért majd szenvedni, és megcsináljuk? Nem! Önök katonásdit játszottak, és azt hitték, hogy az ország is katona. Nem, hölgyeim és uraim, itt emberek szenvedtek, maguk pedig egy percig nem törődtek ezzel, és ez az igazi borzalom! [[Taps a DK soraiból. Dr. Pósán László: Miért gyalázkodsz már megint?]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a statisztikákat illeti, ha jól idézem fel, ön még nem ért be ide a Házba akkor, amikor erről már szó volt, ezért elnézést azoktól, akik már itt voltak, de szeretném megismételni: ha 100 ezer főre vetítjük a halálozások számát, akkor Belgiumban 79-en, Spanyolországban 59-en, az Egyesült Királyságban 52-en, Svédországban 36-an, Magyarországon pedig öten hunytak el 100 ezer főre vetítve. Ez is sok, de amikor ön azt állítja, hogy rosszabbul állunk, mint más országok, akkor egész egyszerűen hazudik.Egyébként egyetértek azzal, hogy szerintem is érdemes értékelni az elmúlt heteket. Az értékeléshez hozzátartozik például az, hogy az egészségügy felkészült a járványra, és ennek is köszönhető, hogy a lakosságszámhoz viszonyított halálozások számát tekintve Magyarország az eredményesen védekező országok között van. A jó hír az, hogy az aktív fertőzöttek száma csökkenő tendenciát mutat. Amiről ön beszél többek között az ágyszámok kapcsán, az annak bizonyítéka, hogy sikerült elkerülni azt, hogy tízezrek kerüljenek kórházba, és ezrek, sok ezer ember lélegeztetőgépre. Csak azért hozom fel ezt az utóbbit, mert önök még pár héttel ezelőtt is azt jelentették meg egy fizetett hirdetésben, hogy Magyarországon nincsen lélegeztetőgép. Ott is megpróbálták félrevezetni a magyarokat. Nos, a másik tanulság, ami szintén általános, ennél szomorúbb: kiderült, hogy amikor baj van, akkor a baloldali pártokra egyáltalán nem lehet számítani. Sem az ön pártjára, sem a Gyurcsány-párt alapszervezeteire, az MSZP-re, a Jobbikra és a Párbeszédre sem. [[Derültség a Jobbik és az MSZP soraiból.]] Önök a járvány hetei alatt egyetlenegy percre sem vették le a pártpolitikai szemellenzőt. Csak azt nézték [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] , csak azt nézték, hogy hogyan tudnának keresztbe tenni a kormánynak. Kezdődik az egész ott, hogy nem szavazták meg a hatékonyabb védekezést szolgáló törvényt, de nem álltak meg itt, hazugságokat is terjesztettek róla, például azt, hogy nem ülésezik majd a parlament. Ez a hazugság aztán meg sem állt a CNN-ig. Szóval, ha majd az Országgyűlés véget vet a rendkívüli veszélyhelyzetnek, akkor egy halk bocsánatkérést elduruzsolhatnak. Egyébként ez minden ellenzéki pártnak szól. Aztán arról se feledkezzünk meg, hogy rendszeresen félrevezették a magyarokat, többek között a halálozási adatokkal kapcsolatban, mindezt úgy, hogy az önök volt jelöltje, aki egy volt tiszti főorvos, még ő is elismerte, hogy sok környező országhoz képest a halálozási adatok Magyarországon alacsonynak mondhatók. Ahol meg cselekedni kellett volna, ott nem tették. Például a fővárosi idősotthonokat nem készítették fel a járványra, mert ha felkészítették volna, akkor nem így alakult volna a helyzet, és ez egyértelműen a baloldali városvezetés felelőssége. Az önök ámokfutásának van még egy húsbavágó gazdasági vonatkozása is, erről kevesebbet beszéltünk: megindítottak egy kampányt azért, hogy a kormány ne dönthessen az uniós pénzekről. Ebbe a kampányba ön is és az ön felesége is beleállt. Ez egyet jelentene azzal, hogy Magyarország kevesebb pénzt kapna, és most önök ezért kampányolnak. Tehát egy olyan időszakban, amikor kétszeresen kell védenünk minden munkahelyet, amikor minden beruházás számít, amikor meg kellene erősítenünk a gazdasági önállóságunkat, akkor jönnek önök, és elvennék az uniós pénzeket. Erre nagyon nehezen lehet szavakat találni. Az ön által szeretett „böszmeség” túlságosan megengedő és túlságosan puha kifejezés. Ez valójában egy pocsék politika, mert valójában nem a kormány, hanem az egész ország ellen irányul. Kérdezhetném önt idézve , hogy maga szerint rendben vane így. Nem, nagyon nincsen rendben, mert az elmúlt hetekben végig az volt az érzésünk, hogy önök annak drukkolnak, hogy ne legyen sikeres a járvány elleni védekezés [[Z. Kárpát Dániel: Ez már paranoia!]] valószínűleg azért, mert azt hihették, hogy akkor a kormánynak ez ártana, és maguknak ott az ellenzék soraiban jobb esélyeik lennének 2022-ben. Csak ez járt a fejükben [[Z. Kárpát Dániel: Mindenki magából indul ki, testvérem!]] , most már utólag kijelenthetjük, semmi más. Azt szeretném önnek mondani, hogy a választás még nagyon messze van, addig sok vitánk lesz itt, de a jegyzőkönyvbe már most beírhatjuk azt, hogy maguk egy nagyon nehéz időszakban hátat fordítottak Magyarországnak, mert míg a magyarok egyre magasabbra emelték az országvédelmi összefogás falait, azt is mondhatnám, hogy tégláról téglára, addig az önök kezében nem láttunk mást, csakis ütvefúrót, és romboltak mindent, amit csak láttak, amit értek. Nagy elismerést ne várjanak érte! Biztosíthatom arról, hogy ezt nem felejtjük, és azt hiszem, hogy a magyarok sem. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány enyhül, de igen tanulságos hónapok állnak mögöttünk. Az első ilyen tanulság, hogy a rendeleti kormányzás nem vált be. Önök nem válságot kezeltek, hanem a saját pecsenyéjüket sütögették, bosszúhadjáratot indítottak Karácsony Gergely ellen, a budapestiek ellen és az ellenzéki vezetésű települések ellen. Akadályozták az önkormányzatokat a megfelelő védekezésben, eközben Mészáros „nemstróman” Lőrincet és a fideszes elitet további tízmilliárdokkal jutalmazták a közösből. Önök is pontosan tudják, hogy a járvány kezeléséhez, megfékezéséhez nem kellett volna különleges jogrend. A beszerzésektől a kórházparancsnokok kijelölésén keresztül az egyes tevékenységek megtiltásáig minden szabály rendelkezésükre áll. [[14.30]] Éppen ezért itt az ideje megszüntetni a különleges jogrendet, itt az ideje hatályon kívül helyezni a felhatalmazási törvényt, és itt az ideje visszaadni az Országgyűlésnek a jogosítványait. Erre az MSZP a mai napon megtette a javaslatát. A második ilyen tanulság, hogy a jelenlegi egészségügyi irányítási modell és vezetés megbukott. Egy forráshiányos, kivéreztetett egészségügyi rendszer állt szemben a járvánnyal, alulfizetett orvosokkal és ápolókkal. Az, hogy mindössze ekkora veszteséggel túljutottunk a járványon, érdemben az ő áldozatos munkájuknak és az emberek fegyelmezettségének volt köszönhető. Hiába mondta Kásler Miklós az ellenkezőjét még februárban, kiderült, hogy nem volt elegendő védőfelszerelés a frontvonalban, nem készültek fel a járványra. Az egészségügyi alapellátás felfüggesztésével, a kórházak hirtelen kiürítésével emberéleteket sodortak veszélybe, családokat sodortak lehetetlen helyzetbe. Az pedig, hogy adatokat titkoltak el, hogy a kórházakban gyógyulás helyett fertőzést kaptak idős emberek, pontosan megmutatja a rendszer irányítási alkalmatlanságát. Éppen ezért javasoljuk, hogy legyen önálló egészségügyi tárca, kompetens vezetővel. Több pénz kell az egészségügyre, és a Magyar Orvosi Kamara javaslatainak megfelelően emelni kell a fizetéseket, mert mindenkinek meg kell adni az esélyt a gyógyulásra. Követeljük, hogy haladéktalanul lássanak neki az átalakításoknak! A harmadik tanulság, hogy az Orbán-kormány nem tudja, nem tudta megállítani a járvány nyomán kialakuló gazdasági válságot. A bértámogatás magyar szabályaival nem sikerült megállítani a cégek leépítési hullámát. Május 8-áig 3953 cég igényelt bértámogatást összesen 53 880 dolgozót érintően, 8,7 milliárd forint értékben. Május 8-áig a beadott igényléseknek csak 6,8 százalékát bírálták el pozitívan, 2,2 százalékát pedig elutasították. Vagyis kevesebb mint 300 cég kapott eddig segítséget 600 millió forint értékben. Csak példaként: Csehországban április 27-ei állapot szerint 200 ezer munkavállalót érintően 42 ezer cég igényelt bértámogatást, és ennek az 50 százalékát ki is fizették. Éppen ezért követeljük, hogy könnyítsenek a bértámogatás szabályain, adjanak esélyt a cégeknek a munkavállalóik megtartására és a cégek életben maradására, vállalja át a kormány a bérek 80 százalékát, a járulékok 80 százalékát, és ne csak a kieső időre! Ha most olvassuk az új híreket, hogy 80 milliárdból 70 ezer munkahelyet akarnak megteremteni, akkor kérdezem én, miért adnak 82 milliárdot a Budapest-Belgrád vasútvonalra, miért nem mentenek meg még 70 ezer munkahelyet. A negyedik ilyen tanulság, hogy az Orbán-kormány nem állította meg a járvány nyomán kialakuló szociális válságot. A nyugdíjasoknak tett ígéret csak jövőre teljesül, 53. heti nyugdíj tekintetében. Nem emelték meg a gyest, a gyetet, az anyasági támogatást, az otthon maradóknak nem adtak segítséget, akik a gyermekeikre vigyáztak az iskolák bezárása után. Nem segítették azokat, akiknek hozzátartozóikról kellett gondoskodniuk azután, hogy hazaküldték őket a kórházakból. Nem kaptak segítséget az önkormányzatok, az idősotthonokban dolgozók, és a szociális ágazatban sem kapták meg az egyszeri 500 ezer forintos juttatást, mint ahogy az egészségügyben. Éppen ezért meg kell erősíteni a szociális hálót, a nyugdíjemelést előre kell hozni, és azt követeljük, hogy ha már bevezetik a 13. havi nyugdíjat, az történjen meg egy összegben, így az alacsonyabb nyugdíjakat is fel lehet zárkóztatni. Az ötödik tanulság, hogy igazából ez nem pénz kérdése, hiszen pénz van. Vadászati kiállításra, fegyverbeszerzésre, plakátkampányra, egyházi örökségvédelemre, stadionokra, Budapest-Belgrád vasútra több mint 150 milliárd forintot költöttek el. Itt az ideje a cselekvésnek, tisztelt képviselőtársaim [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] propaganda helyett erre költsenek, közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm.
Ismét Szijjártó Péter miniszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt, hogy lehetnek, és vannak is közöttünk viták, és ebből fakadóan adott esetben néha vagy nem néha elhangoznak itt a kelleténél vagy az illendőnél durvább kifejezések a Parlament falai között, ezt megszokhattuk, némiképpen már természetesnek is vehetjük. De azt kérem, hogy ezek a viták egymás között maradjanak, és ne sértegessenek olyan embereket, akik semmilyen módon nem szolgáltak rá az önök sértegetéseire.Önök itt a mai parlamenti ülés alatt már többször keverték gyanúba azokat a tisztességes magyar vállalkozásokat, akik a magyar államtól, a magyar kormánytól, kihasználva a felajánlott támogatási lehetőségeket, támogatást, segítséget kérnek a munkahelyek megvédéséhez. Önök azt kérik rajtunk számon, hogy miért nem adunk több támogatást, majd gyanúba keverik azokat, akik a támogatásért jelentkeznek. Önök azt állítják, hogy az a 416 magyar vállalkozás, amelyik eddig pénzügyi támogatást kért a munkahelyek megvédéséhez beruházáson keresztül vagy az a több mint száz magyar vállalat, aki forgóeszköz- vagy beruházási hitelt kért az új kedvezményes lehetőségek közepette, azok valamifajta tisztességtelen céllal tették mindezt. Azt kérem, tisztelt ellenzéki képviselőtársaim, hogy ne tegyék ezt, ne keverjék gyanúba ezeket a magyar vállalkozásokat! Ezek tisztességes magyar vállalatok, akik most, a jelen világgazdasági körülmények közepette is hajlandók beruházásokat végrehajtani. Szerintem inkább a tisztelet és a köszönet hangján kellene nekik meg róluk beszélni, mert ők azok, akikre támaszkodva a magyar gazdaságot nemcsak hogy meg tudjuk menteni és talpra tudjuk állítani, hanem az elkövetkezendő új világgazdasági korszakban ismételten sikeressé tudjuk majd tenni. Szeretném megismételni, hogy ma reggelig 526 Magyarországon működő vállalat kért úgy támogatást, hogy hajlandó összesen 254 milliárd forintnyi beruházást végrehajtani annak érdekében, hogy 93 650 munkahelyet megtartsanak. Ez egy nagy siker, tisztelt képviselőtársam, annál is inkább nagy siker, hogy a száma ezeknek a vállalatoknak dinamikusan, napról napra emelkedik. Eredetileg úgy vágtunk neki ennek a programnak, hogy a kormány 50 milliárd forintot hagyott jóvá, aztán a múlt hét szerdán megdupláztuk a keretet 100 milliárdra azzal, hogy ha tovább is folyamatosan nő, mint ahogyan nő az igénylő vállalkozások száma és az általuk igényelt összeg, úgy újra rá fogunk emelni erre a keretre. Ugyanis már most 120 milliárd forintnyi támogatásról születhet pozitív döntés ezen vállalatok számára, hiszen ők minden jogi kritériumnak megfelelnek. Tisztelettel tájékoztatom önöket arról is, hogy a hagyományosnak tekinthető magyar iparágakban, az élelmiszeriparban, az építőiparban, a fémiparban és a járműiparban nyújtották be a legtöbb beruházástámogatási igényt ezek a vállalatok. És amikor önök itt politikai elfogultsággal vádolják azokat a vállalkozásokat, akik támogatást kérnek, akkor kérdezem én: az összes olyan magyar kisvállalkozás, aki számára 0,1 százalékos forgóeszközhitelt fogunk adni, és százával állnak sorba a jelentkezők, azok mind vajon egy politikai oldal lekötelezettei lennének? Önök odaállnának ezen vállalkozók elé, és a szemükbe mondanák? Ma három vállalat jelentette be nyilvánosan, hogy támogatást kapott a kormánytól beruházásukhoz, hogy megmentsék a náluk lévő több ezer munkahelyet. Önök odaállnának azon magyar közepes vállalkozást vezető személy elé, aki a Somogy megyei Mernyén most új telephelyet vesz, hogy ön fideszes, mert kapta ezt a támogatást? Tisztelt Képviselőtársam! Azt szeretném kérni önöktől, hogy ne vádolják, ne keverjék gyanúba semmifajta tisztességtelenség kapcsán ezeket a magyar vállalkozásokat, akiknek köszönhetjük, hogy a magyar munkahelyek megmaradnak. Még szeretném önnek elmondani azt is, hogy amikor az egészségügy működését bírálják, akkor csak abba gondoljanak bele egy pillanatig, hogy ha önök át tudták volna vinni a vizitdíjra vonatkozó tervüket, és lett volna vizitdíj a magyar egészségügyben, akkor vajon a koronavírus elleni fellépés hogyan történhetett volna meg. Vajon a magyar betegek számára ez milyen következményekkel járt volna? És amikor a 13. havi nyugdíjról beszélünk, természetesen tartani fogjuk az ígéretünket, mint ahogyan az egészségügyi dolgozók esetében is tartani fogjuk az ígéretünket, mert az a kérésem, hogy ebben se magukból induljanak ki. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Önök két hónappal ezelőtt arra hivatkozva kértek korlátlan időre szóló korlátlan hatalmat, hogy hatékonyan tudják kezelni a válságot. Miután azonban ez láthatóan nem megy, mi, jobbikosok arra szólítjuk fel önöket, hogy vonják vissza a felhatalmazási törvényt, és ne május végén, ne júniusban, ne majd egyszer, hanem most. Mondjanak le a rendkívüli hatalomról, mert jól láthatóan önök ezt a hatalmat nem arra használják, amire kérték, hanem valami egészen másra! [[14.40]] Képviselőtársak, az elmúlt időszakban önök minden anyagi és jogi eszközt megkaptak ahhoz, hogy kezelni tudják a válságot. Mégsem tudták megakadályozni sem a munkahelyek, sem az emberéletek elvesztését. Azokban az országokban, ahol gyorsan léptek, ahol maszkot osztottak a lakosságnak, meg teszteltek, ott sikerült minimalizálni az áldozatok számát. Szlovákiában, tudják, hányan haltak meg? 28-an. Magyarországon, tudják, hányan? 462-en [[Zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] , köszönhetően annak, hogy nálunk a lakosság nem védőfelszerelést kapott a kormánytól, hanem olyan jó tanácsokat, hogy a 65 év alattiak nyugodtan összefertőzhetik egymást, tesztelni meg egyébként felesleges. Az eredmény: 462 halott. Képviselőtársak, tudják: akié a hatalom, azé a felelősség. Az önök felelőssége az is, hogy néhány hét leforgása alatt elveszítettek hivatalosan 163 ezer, a becslések szerint félmillió munkahelyet. Más országokban azonnal átvállalták a teljes bérköltség 70-80 százalékát a bajba jutott dolgozók esetében. Önök megint mást sem csináltak heteken keresztül, mint szuperhősös filmeket forgattak Orbán Viktorról, majd odaálltak a bajbajutottak elé, hogy ti majd kaptok közmunkát, meg elmehettek katonának. Köszönjük szépen, ezzel nem nagyon vagyunk kisegítve! Ennyit hozott az önök rendkívüli hatalma az átlagmagyarnak. De mit hozott önöknek? Mészáros Lőrinc a veszélyhelyzet hetei alatt 100 milliárd forint értékben pakolhatott zsebre közbeszerzéseket. Plusz 20 milliárdért épített élményparkot, plusz 17 milliárdot kapott a Mátrai Erőműért, plusz tíz évre titkosították, hogy mi a csudától drágult meg a másik beruházás, a Budapest-Belgrád vasútvonal 700-ról 1700 milliárd forintra. De elintézték azt is, hogy a Balatoni Hajózási Zrt.-n keresztül a balatoni kempingek és kikötők elkerülhessenek az állam tulajdonából akár Mészáros Lőrincék tulajdonába. És ha már Balaton, Orbán Viktor vejének, Tiborcz Istvánnak is leesett az apóska szekeréről 2 milliárd forint kikötőfejlesztésre; miközben a másik haver, Garancsi István meg kapott öt kaszinót évi tízmilliárdos profittal hát, mégiscsak veszélyhelyzet van. De persze ezt már megszoktuk, mert ezt csinálják évek óta. Ugyanakkor a korlátlan hatalom kihozott önökből még valamit: a legmélyebb önmagukat, a 30 évvel ezelőtti énjüket. Megmutatták nekünk, hogy önök honnan is jöttek valójában. Megmutatták, hogy hogyan lehet hajnalban rendőrökkel elvitetni olyan állampolgárokat, akik kritizálni merészelik a kormányt. Megmutatták, hogyan lehet államosítani magáncégeket, ahogy azt Debrecenben megtették. Megmutatták, hogyan lehet elvenni az ellenzéki önkormányzatok vagyonát, pénzét, bevételét. Megmutatták, hogy hogyan lehet gazdag, baráti országot játszva 34 milliárd forintból munkahelyteremtő programot indítani Mongóliában meg Kirgizisztánban, miközben meg Magyarországon tömegével csődölnek be azok a cégek, amelyeket majd jó eséllyel megint csak önök fognak bezsebelni fillérekért. Szóval, maradjunk annyiban, képviselőtársak, hogy önök nem élnek, hanem visszaélnek a rendkívüli hatalommal. Önök utcára pakolják a betegeket a kórházakból, hagyják, hogy csődbe menjenek a vállalkozások, a melósok szemét meg kiszúrják közmunkával. Önök meg csak híznak, és híznak, és híznak. A nép meg lakjon jól óriásplakátokkal, ugye, 6 milliárdért?! Úgyhogy nem csodálkozom, képviselőtársak, hogy Mészáros Lőrinc birtokán már páncélozott katonai gépjárművek vannak. De tévednek! Tévednek, ha azt gondolják, hogy a felelősségre vonás elől majd el lehet bújni harckocsikban. Nem lehet elbújni. Én elhiszem, hogy önök félnek a népharagtól, elhiszem. Pontosan ezért kérem önöket arra, hogy ne provokáljanak bennünket tovább. Mondjanak le most és azonnal a rendkívüli és korlátlan hatalomról! [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok padsoraiban.]] Mondjanak le, vagy ha erre nem képesek, ha ragaszkodnak a korlátlan hatalomhoz, akkor viszont viseljék a korlátlan felelősséget is, mert ez a felelősség bizony utol fogja önöket érni. Utol fogja érni a miniszterelnököt, a kormánytagokat, a képviselőket, a strómanokat, a helyi kiskirályokat és mindenkit, aki részt vett valaha is ennek az aljas rendszernek a fenntartásában. Képviselőtársak, én tudom, látom, hogy önök imádnak háborúzni és hadakozni az egész világgal. De a saját népük ellen ne harcoljanak, mert önök fogják húzni a rövidebbet! Vonják vissza most a felhatalmazási törvényt! [[Taps a Jobbik padsoraiban. Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Bravó!]]
Orbán Balázs államtitkár úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Száz évvel ezelőtt május 18-án született II. János Pál pápa, és a következő idézet fűződik az ő nevéhez: „Az igazság nem hathat másként, csakis saját erejével, mely szelíden és mégis erőteljesen hatol az elmékbe.”Hát, a pápai intenciót természetesen elfogadom, nem is tehetnék másként, ugyanakkor nagyon várom azt ezen felszólalás után, hogy az igazság a saját erejével, szelíden és mégis erőteljesen behatoljon az ön elméjébe, mert a napirend előtti felszólalások műfajának ez kifejezetten jót tenne. Ön azt állította felszólalásában és korábbi felszólalásaiban is, hogy a magyar kormány azért kér a parlamenttől különleges felhatalmazást, sőt a magyar miniszterelnök azért kért a parlamenttől különleges felhatalmazást, mert vissza szeretne élni vele, mert diktatúrát szeretne építeni. Súlyosbító körülményként elmondanám, hogy nem is itt, a Parlament falai között állította ezt, hanem kifejezetten közpénzből, hiszen nyilvánvalóan a pártoknak juttatott állami támogatásból ön felhívta a magyarokat, és a következőket mondta nekik telefonon: ahelyett, amit ön javasolt, a magyar miniszterelnök azt kérte, hogy addig kormányozhasson egyedül, ameddig akar. A valóság ezzel szemben az, tisztelt frakcióvezető úr, hogy a koronavírus elleni védekezésben megkapott felhatalmazást mi a járvány egészségügyi és gazdasági hatásainak kezelésére fordítottuk, és amikor, hála a jó istennek, a magyarok eredményességeként és összefogásaként a járvány elszabadulásának sikerült gátat szabni, ezt a felhatalmazást vissza fogjuk adni a magyar parlamentnek. A második dolog: ön azt is állította gazdasági következmények esetében, hogy nem történik semmi. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A valóság ezzel szemben az, hogy a magyar kormány olyan gazdaságvédelmi intézkedési csomagot hirdetett, amely a közteherviselés elvére épül, így kiveszi a részét a gazdasági károk enyhítéséből a politikai osztály is, a pártok, önkormányzati politika, a bankok és a multinacionális vállalatok is. Mi az valóban igaz, és lehet, hogy itt különbség van köztünk, de azt hiszem, hogy a ráció és az értelem e tekintetben is a mi oldalunkon áll valóban nem szeretnénk olyan gazdaságvédelmi csomagot összeállítani, amely bünteti a munkavállalókat, akik munkahelyeket teremtenek. Mi olyan gazdaságvédelmi csomagot szeretnénk összeállítani, amely segíti őket, hogy meg tudják tartani a munkahelyeket, és újakat tudjanak teremteni. A harmadik az egészségügyi védekezés: nem jut elég felszerelés, emberéletekkel játszunk azzal, hogy nem megfelelő időben lépünk, illetve ön azt is mondta, hogy nem tesztelünk eleget. Ezzel szemben a valóság az, hogy minden intézménynek rendelkezésre állnak a megfelelő felszerelések, ahogy ezt a kollégák is elmondták, illetve a valóság az, hogy a Központi Statisztikai Hivatal halálozási statisztikái alapján 2020 első 16 hetében sajnálatos módon 42 ezren haltak meg, de ez 8 százalékkal kevesebb, mint 2019-ben. Tehát Magyarország, hála istennek, úgy tudott védekezni, hogy 2020-ban kevesebben hunytak el, mint 2019-ben, amikor koronavírus-járvány nem volt. A tesztelésekkel kapcsolatban is az a helyzet, hogy mi háromszor annyit tesztelünk, mint amennyit a WHO mi szakértőnek tekintjük a WHO-t, szemben az MSZP-vel, akik erről is politikai véleményt szeretnének formálni , tehát mi háromszor annyit tesztelünk, mint amennyi a WHO ajánlása. Nem tudom, hogy képviselő úr néztee, volt egy nagy kedvenc sorozatom, ami az elmúlt hetekben-hónapokban ment a televízióban, az volt a címe, hogy Csernobil, ami egy politikai kommunikációról szól, és egy valódi diktatúra működését mutatta be. Ennek a Csernobil című sorozatnak az utolsó epizódjának az utolsó mondata a következőképpen szól: „Minden elmondott hazugsággal az igazság adósai leszünk. Előbb-utóbb meg kell fizetni az árát.” Frakcióvezető úr, önt utolérték a hazugságai. Kérem, fizesse meg az árát. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban. – Közbeszólások, köztük: Úgy van!]]
Most Vejkey Imre képviselő úr következik.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Brüsszel a római szerződéstől és a római jogi alapelvektől elszakadva arra a kommunista gyakorlatra tért vissza, hogy meg sem hallgatja a vádlott felet, mert a koncepciós ítéletét már hamarabb megírta, mint magát a vádiratot.Mindez Bacsó Péter „A tanú” filmjét idézi az 1950-es évekből, de ez most történt, 2020 májusában, az Európai Parlamentben, ahol így jártak el hazánkkal szemben. Most mi vagyunk igaztalanul vádolva, de holnap a lengyelek, holnapután a csehek és a szlovákok, azt követően pedig ki tudja, hogy még ki jön. [[14.50]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Brüsszel cinikusan átlép az igazságon, cinikusan átlép népeken és nemzeteken, mert az új európai birodalomnak senki és semmi nem számít, csak saját hatalmi érdeke, saját hatalmi ideológiája, mely semmibe veszi az európai keresztény-keresztyén gyökereket és tagadja annak értékeit. Ismerős ez a XX. század történelméből. A náci harmadik birodalom és a kommunista Szovjetunió is így járt el, sőt még szövetséget is kötöttek ez volt a Molotov-Ribbentrop-paktum Lengyelország lerohanására és maguk közötti felosztására, így kirobbantva a második világháborút. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Brüsszel saját birodalmi érdekei tűzzel-vassal történő kikényszerítése, saját érdekeinek tűzzel-vassal történő kikényszerítése érdekében ma már ott tart, hogy nem a jog és nem a tények alapján dönt arról, hogy mi helyes vagy helytelen, továbbá nem a jog és a tények alapján dönt arról sem, hogy mi jogos vagy jogtalan. Brüsszel az igaztalan birodalmi vádjait hazánkkal szemben az abszurditásig fokozza, vagyis a nyilvánvaló képtelenségekig, mindezt úgy, hogy a birodalom által felhozott, alaptalan vádakra Magyarország demokratikusan megválasztott, legitim kormánya szabadon nem is reagálhat. Hajmeresztő! Hajmeresztő, hogy az Európai Parlament olasz baloldali elnöke kitartóan szerepeket oszt, meg akarva fosztani Magyarországot a fenntartott szuverenitásától. Az Európai Parlament olasz baloldali elnöke ugyanis már azt is meghatározza, hogy a Magyarországgal szembeni EP-vitában a független magyar kormányt ki képviselheti Brüsszelben. Ez az eljárás beavatkozás a független magyar kormány ügyeibe. Ez az eljárás sérti a tisztességet, és a diktatúrára emlékeztet. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A jogállamiság és a tisztesség nálunk alapérték. [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] A Fidesz-KDNP demokratikus elkötelezettségével a brüsszeli birodalmi központ pontosan tisztában van, de mégis hamisan és álságosan úgy tesznek, mintha nálunk a demokratikus értékek sérülnének. A brüsszeli birodalmi központnak demokrácia kérdésében a saját háza táján kellene söprögetnie, és nem a jogállami Magyarországgal szemben eljárnia, ráadásul nem egy koncepciós per formájában. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindennek van határa! Én úgy gondolom, hogy a brüsszeli birodalmi központ legújabb igaztalan támadása Magyarországgal szemben már nem maradhat diplomáciai következmények nélkül. Ne feledjék: ugyanazok támadnak ma bennünket alaptalanul, akik tegnap kikeltek ellenünk az illegális migráció elutasítása miatt. Több mint kiábrándító, sőt több mint szánalmas, ami az Európai Parlamentben történik. Ez már szégyenteljes. Szégyenteljes, hogy még a koronavírus-járvány közepette sem nyugszik a BSS, vagyis a Brüsszel-Strasbourg-Soros-féle birodalmi rohamcsapat [[Felzúdulás és derültség az MSZP és a Jobbik soraiban.]] nem rázza meg őket a 160 ezres európai áldozat, nem rázza meg őket, hogy milliók lettek munkanélküliek, nem rázza meg őket a magyar nép küzdelme a vírus ellen, mert még ebben a helyzetben is Magyarország megtámadásával foglalkoznak. De bármit tesznek is ellenünk, nekünk akkor is Magyarország az első. Hajrá, Magyarország! Hajrá, magyarok! [[Taps a kormánypártok soraiban. Szórványos taps és közbeszólások a Jobbik, az MSZP és a LMP soraiban.]]
Ismét külügyminiszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A nemzetközi liberális mainstream támadása Magyarországgal szemben nem új keletű dolog, ne tegyünk úgy, mintha meg lennénk lepődve. Amióta 2010 óta kormányzunk, szembesülünk azzal, hogy a nemzetközi liberális mainstream politikai, gazdasági és médiabeli képviselői nem tudnak mit kezdeni azzal a patrióta, nemzeti alapon álló kormányzással, amelynek végrehajtására immár háromszor is kétharmados felhatalmazást kaptunk a magyar emberektől.2010 óta folyamatosan szembesülünk a nemzetközi politikai viták során a kettős mércével, folyamatosan szembesülünk a politikai korrektség jelenségével, és folyamatosan szembesülünk az elfogultsággal. És most már világossá vált az is, hogy ami miatt minket kritikával illetnek, ha azt más országok teszik, akkor senki fel sem szisszen, akkor egyik európai intézmény sem érzi fontosságát a megszólalásnak. Alapvető európai értékek csorbulnak például a nemzeti közösségek jogai vonatkozásában Európában, mégis az összes európai intézmény hallgat. Vagy az is kiderült, hogy ha valaki az igazságszolgáltatási rendszerét ugyanúgy szervezi át Nyugat-Európában, akkor az baj, ha meg Közép-Európában, akkor az egy lépés a diktatúra irányába. Magyarország, Lengyelország és általában a közép-európai országok ezzel a kettős mércével meglehetősen sűrűn szembesülnek. Az elmúlt időszakban azonban ezek a viták mégis egy súlyosabb szintre léptek, tekintettel arra, hogy a koronavírus által kiváltott világjárvány olyan veszélyeket hozott Európába, amelyekkel korábban még nem nagyon szembesültünk, így igaz ez gazdasági, mind egészségügyi szempontból. Miközben százezrek fertőződtek meg és tízezrek vesztették az életüket Európában, addig európai politikai vezetők, az Európai Parlament elnöke vagy éppen az európai pártcsaládok vezetői, vagy éppen az északi külügyminiszter-kollégák, vagy éppen a görög miniszterelnök olyan fantasztikus munkát végzett, hogy még arra is volt idejük, hogy a magyar koronavírus-törvény miatt aggódjanak, és az viszonylag hamar kiderült, hogy nem olvasták a törvényt merthogy amikor azt elküldtük nekik, akkor meglepődtek , pedig egy viszonylag könnyen emészthető, gyorsan olvasható, alig háromoldalas irományról beszélünk. Volt idejük arra, hogy emiatt aggódjanak, volt idejük arra, hogy emiatt hazugságokat terjesszenek, és volt idejük arra, hogy a nemzetközi álhírgyártásnak nemcsak hogy részesei, hanem tevékeny részesei is legyenek. Emlékezhetünk arra, amikor napokon vagy heteken keresztül szajkózták mindenfajta szégyenérzet nélkül, hogy Magyarországon nem ülésezik a parlament, és ez lehet, hogy a magyar politikai vitákban a tévedés kategóriájába esik most, ha lehet, nem sütném el az idevonatkozó viccet , de ez a hazugság kategóriájába tartozik. Ezért aztán én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezen támadások miatt mi megvonhatnánk a vállunkat, mosolyoghatnánk a nyelvüket rajtunk köszörülőkön, de mégse tegyük, mert egy több mint ezeréves nemzetet képviselünk; egy több mint ezeréves nemzetet, amely nem kér a leckéztetésből és nem kér a kioktatásból. Inkább kérdezzünk vissza, hogy vajon honnan veszi magának a bátorságot akár egy olasz európai parlamenti elnök, akár egy dán külügyminiszter, akár egy finn külügyminiszter, akár egy norvég miniszterelnök, hogy azt gondolja, hogy ő jobban tudja azt, hogy mi jó a magyaroknak, mint a magyarok által megválasztott képviselők vagy még inkább maguk a magyarok. Mi nem gondoljuk magunkról azt, hogy nekünk kéne megmondani, hogy mi a jó a dánoknak vagy a norvégoknak vagy a finneknek, mert azt majd ők eldöntik, aztán ha tetszik nekik az, amit a mostani kormányuk csinál, akkor majd rájuk szavaznak a következő választáson, ha meg nem tetszik, akkor majd ellenük szavaznak, és nekünk semmi közünk a dologhoz, mint ahogy másoknak sincs közük ahhoz, hogy a magyar emberek hogyan döntenek, és éppen mit akarnak. És a magyar emberek érettségének és képességének a megkérdőjelezése arra nézvést, hogy a saját jövőjükről maguk hozzák meg a döntést, az elfogadhatatlan. Éppen ezért, dacára azon vádak nevetségességének, amelyek elhangoznak velünk szemben, mégsem mehetünk el mellettük egy vállrándítással, hanem mindig világosan fel kell lépnünk, egyértelműen, hangosan és tisztán meg kell védeni a magyar embereket és a magyar nemzeti érdekeket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az utolsó napirend előtti hozzászólás hangzik el a mai nap során, Kocsis Máté részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem tudjuk, hogy a világjárványon túl vagyunke, de azt tudjuk, hogy mi történt eddig az elmúlt közel két hónapban, és világosan látszik, hogy a világjárvány nemcsak egészségügyi, de a következő időszakban súlyos gazdasági kérdés is lesz nemcsak Magyarországon, hanem világszerte. 2010-ben a magyar kormány munkaalapú gazdaságot tűzött ki célul, és tíz év alatt egymillió munkahelyet ígért ez nagyjából megvalósult, az a 960 ezer új munkahely, amely 2010 óta létrejött, ezt igazolja , ezt a célkitűzést a koronavírus pusztító hatásai sem változtathatják meg. [[15.00]] Éppen ezért fontosak azok az intézkedések, amelyeket a magyar kormány az elmúlt időszakban meghozott. Nyilván a legeslegfontosabb a most következő időszakban, hogy az életet újraindítsuk, és az is nagyon fontos, hogy ennek része legyen a gazdaság védelme és újbóli megerősítése, és ennek jegyében szeretnék néhány intézkedésről beszélni. Szerintem nagyon fontos, és egy kiemelt szándék kifejezése, hogy a kormány annyi munkahelyet hoz létre, amennyit a vírus tönkretett. Erre a gazdaságvédelmi akcióterv jelentős részben is fordít, munkahelyek védelmére, újak teremtésére, ezért kínál a kormány például bértámogatást, hogy a munkaadók meg tudják tartani a veszélyeztetett munkaerőt, de adócsökkentéssel is támogatják a munkahelyek védelmét, nullaszázalékos hitelt kínálnak a vállalkozásoknak, illetve felfüggesztette a kormány a hiteltörlesztések kötelezettségét is. A gazdaságvédelmi intézkedések nagyon sok embert érintenek: 150 ezer kisvállalkozás, 60 ezer kisgyermekes család, több százezer vállalkozás mellett még többek között a hallgatók és a banki adósok életét is könnyítik ezek a lépések. Eddig több mint 600 milliárd forintot fordított a kormány a védekezésre, és több ezer milliárdot a családok és vállalkozások támogatására. Ami viszont kiemelten fontos, hogy veszélyhelyzetben is csökkennek az adók és az adminisztrációs terhek. Mindezzel együtt is kimondható, hogy csak három olyan nyugat-európai állam van Németország, Olaszország és Svédország , amely Magyarországnál többet fordít GDP-arányosan a vállalkozások megsegítésére. Itt emelném ki azt is, hogy az előttünk álló 2021-es költségvetésnek is a gazdaságvédelmi akciótervet, a beruházásokat és a munkahelyteremtést kell szolgálnia. Mi a magunk részéről így fogjuk tudni támogatni. A bértámogatás rendszeréről engedjenek még meg néhány gondolatot! Már eddig is sok tízezer vállalkozáson segített, de 5400 vállalkozás nyújtott be kérelmet ebben a programban, közel 72 ezer munkavállalóra vonatkozóan mára. Ez azt jelenti, hogy dolgozónként átlagosan több mint 160 ezer forint állami támogatásra pályáztak eddig a vállalatok. Ez azt mutatja, hogy a cégek és a munkavállalók alkalmas és jó eszköznek tartják ezt a válság okozta átmeneti problémák megoldására. Az külön üdvözlendő, hogy a kormányhivatalok rendkívül gyorsan, 8 napon belül döntenek ezekről az igénylésekről. Itt térnék ki röviden a beruházásokra is. A járvány által okozott gazdasági károk enyhítésében kulcsszerepe van a beruházások ösztönzésének is. Szijjártó miniszter úr ma már beszélt róla, de talán nem árt hangsúlyozni már csak azért sem, hogy éljenek ezekkel a lehetőségekkel, a kormány nyújtotta lehetőséggel az érintett vállalatok , hogy ezek a tervezett beruházások segítik az új munkahelyek létrejöttét és a korábbiak megvédését is. A kormány arról is döntött, hogy megduplázza a Külgazdasági és Külügyminisztérium, illetve a Nemzeti Befektetési Ügynökség programjának támogatási keretét, amely ezeknek a vállalkozásoknak szól. A programra eddig több mint 400 vállalat jelentkezett be, és ezzel további 73 ezer munkahely vált érintetté ebben a védelmi csomagban. Nem sokkal előttem ma felszólaló Gyurcsány Ferenc képviselőtársam feltette a kérdést, hogy rendben vane, amit tesz a kormány. Mielőtt erre válaszolnánk, vagy mindenki magában válaszolna, azért nem tudom megállni, hogy ne tegyem fel a kérdést, hogy az vajon rendben vane, hogy amikor ők voltak kormányon, akkor kizárólag a megszorításokban gondolkodtak. Mondom, hogy a rendben lévő recept hogy nézett ki az ő fejükben. El kellett venni a pénzt, a 13. havi nyugdíjat, meg kellett emelni a nyugdíjkorhatárt, el kellett venni egyhavi bért a közalkalmazottaktól, csökkenteni kellett a táppénzt és a családok támogatásait, a gyes időtartamát, bevonni az adózásba a családi pótlékot, emelni az áfakulcsot, az ingatlanadót, és 200 ezer elveszített munkahelyű embernek nem tenni semmit. Vajon az rendben van-e? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét miniszter úrnak adom meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Frakcióvezető úr egy visszatekintéssel kezdte a 2010-es évre, amikor valóban a világgazdasági válságnak egy kifejezetten komoly nehézségeket tartogató évét éltük meg. Az volt az első alkalom, amikor a magyar emberek kétharmados felhatalmazást adtak a jelenleg is kormányzó pártoknak arra, hogy tegyék rendbe az ország dolgait, és minél előbb tegyék rendbe az ország gazdaságát. Többre kaptunk felhatalmazást, mint strukturális reformokra. Gyakorlatilag a gazdaság újraalakítására kaptunk akkor felhatalmazást, illetve felszólítást. Szükség is volt erre, tekintettel arra, hogy a GDP-arányos államadósságunk 2010-ben 85 százalék fölött volt, 12,5 százalékos volt a munkanélküliség, 7 százalék körül volt a pillanatnyi költségvetési deficit, és emlékezhetünk arra is, hogy azzal a gazdaságpolitikai modellel, amelyet ránk hagytak az akkori elődeink, 1,8 millió adófizetőre próbálták rátestálni az ország gazdaságának működtetését. Tehát egy 10 milliós országban 1,8 millió adófizetőnek kellett viselnie az összes terhet. Ehhez képest 2019 végére odajutottunk, hogy Magyarország tudta felmutatni a leggyorsabb gazdasági növekedési ütemet az Európai Unióban, soha nem dolgoztak még annyian hazánkban, mint a tavalyi év végén, és a 2010-es 1,8 millió helyett már 4,5 millió adófizető működteti a magyar gazdaságot úgy, hogy kilenc esztendő alatt több mint 800 ezer új munkahely jött létre. Emlékezhetünk rá, mert frakcióvezető úr is felidézte, hogy akkor arról beszéltünk, hogy tíz év alatt egymillió új munkahelyet fogunk teremteni. Emlékezhetünk az önmagukat szakértőknek nevező közgazdászokra, akik sorra nyilatkoztak, nevették ki a célkitűzést, nyilvánosságra hozták a rendkívül fontos elképzeléseiket. Pontosan ugyanezek a közgazdászok akarnak nekünk most tanácsokat adni, egyesek innen, a parlamenti padsorokból, hogy mit is tegyünk most. Ha akkor rájuk hallgattunk volna, 2010-ben, akkor Magyarország tovább ment volna lefelé azon a lejtőn, amelyen a korábbi szocialista kormányok ellökték, és ma nem arról beszélnénk, hogy Magyarország egy kifejezetten jó gazdasági alapról kezdheti meg az új világgazdasági körülményekre történő felkészülést. Ugyanazok a közgazdászok, akik akkor kinevették a tíz év alatt egymillió új munkahely tervét, azok a közgazdászok mondják most, hogy merre kellene menni. Ez nekünk azért nyújt nagy segítséget, mert pontosan tudjuk, hogy az ellenkezőjét kell csinálni annak, amit mondanak, mert pontosan az ellenkezőjét csináltuk 2010-ben, és akkor azzal sikerrel jártunk. Tisztelt Képviselőtársaim! A kialakult világgazdasági helyzet azt mutatja, hogy egy teljesen új verseny fog megindulni, teljesen új szabályokkal és új erőviszonyok közepette. Ezért fontos, hogy a mostani nehéz körülmények közepette is megkülönböztetetten figyeljünk azokra a vállalkozásokra, és támogassuk azokat a vállalkozásokat, akik hajlandók beruházni az új technológiákba, hajlandók megtartani az alkalmazottaikat, mert ezek a vállalkozások, ezek a vállalatok fogják jelenteni az alapját annak, hogy Magyarország az új világgazdasági korszakban is sikeres tud lenni. Tehát azt javaslom, hogy semmiképpen se engedjünk annak a mai teljesen újszerű ellenzéki felvetésnek, hogy ne támogassuk a vállalkozásainkat az új informatikai és új technológiai eszközök beszerzésében. Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbmegyünk a munkát terhelő adók csökkentésének vonatkozásában is. Munkahelyek teremtésére és a fizetések emelésére, valamint fejlesztésekre úgy van lehetőség, hogyha a vállalatok vállán lévő, a munkára rakódó adóterheket folyamatosan csökkentjük. Éppen ezért a szociális hozzájárulási adó három évvel ezelőtt elkezdett csökkentését tovább folytatjuk, s az idei esztendőben július 1-jétől 2 százalékkal 15,5 százalékra csökkentjük ezt az adótételt. Mert a magyar gazdaság megújítása, a magyar gazdaság új korszakra való felkészítése, a magyar munkahelyek megvédése és új munkahelyek létrehozása csak beruházásokkal lehetséges; segélyekből nem megy. Ezért a beruházásokat kell támogatni, figyelni kell azokra a vállalatokra, amelyek a mostani körülmények közepette is hajlandók meghozni ezeket a döntéseket. És hogy mindenhol vannak ilyenek az országban, azt világosan mutatja az a tény, hogy a 800 ezer euró alatti támogatásokra, tisztelt képviselőtársaim, az ország valamennyi megyéjéből jelentkeztek vállalatok, és mindegyiket természetesen támogatni is fogjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb pontatlanul fogalmaztam. Az, hogy az utolsó napirend előtti hozzászólásra kerül sor, csak a pártok által előre bejelentett hozzászólásokra vonatkozik, ugyanis most Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor, öt perc időtartamban. Megadom a szót szószóló úrnak. Parancsoljon! [[15.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A náci korszak nyomot hagyott az emberekben. A történelemből ismert az az időszak, amikor a náci eszme rengeteg embert, köztük romákat küldött halálba. 76 évvel ezelőtt közel 6500 cigány származású embernek jutott a tudomására, hogy május 16-án fogják őket elgázosítani, és barakkjaikat le fogják rombolni. Több ezer roma várta a halálát. A második világháború legnagyobb náci megsemmisítő táborában, a Birkenau melletti megsemmisítő komplexumban végül 1944. május 16-án a cigány tábor összefogott, a halálukat jelző gongszóra senki nem jött elő. Félelmüket leküzdötték, mert élni akartak. A Zigeunerlager lakói ellenálltak és kitartottak. Hősök voltak. Egy roma sem halt meg a gázkamrákban ezen a napon. Még ma is kevés szó esik nemzetközi szinten a roma holokausztról, a pharrajimosról, pedig a holokauszt alatt kiirtott romák száma becslések szerint 220 ezer. Fájó ez a nagy szám, egyetlen emberélet is sok lett volna. Május 16-a a romákat is sújtó etnikai tisztogatás szempontjából különös nap. Az európai roma fórum 2006-os, neuengamme-i koncentrációs táborban tartott találkozója óta a bátorság és a roma ifjúság napjaként emlegetett napon több mint hatezer ember tett tanúbizonyságot arról, hogy az élni akarás a legnagyobb ösztön, a túlélés vágya minden félelmet elűz. A cigány tábor egyik összekötő tisztje május 14-én szerzett tudomást Höss terveiről. A tiszt megkereste Joachimowski lengyel politikai foglyot, hogy elmondja neki, a 6500 auschwitzi romát május 16-án tervezik elgázosítani. Joachimowskit arra kérte, megbízható roma barátain keresztül segítsen figyelmeztetni őket a halálos veszélyre. A tervek szerint május 16-án gongszóval fogják jelezni a foglyok kiterelésének megkezdését. A cigány tábor lakói lehajtott fővel vonultak volna a vágóhídra. De ők felkészültek erre a napra. A barakkokból a gongszóra senki nem jött elő. Az SS-tisztek bementek, és elkezdték kiparancsolni az embereket a barakkokból, ők azonban síri csöndben, bilincsekkel, láncokkal, ásókkal, késekkel, szerszámokkal és kövekkel felfegyverkezve néztek farkasszemet a 60 géppisztolyos SS-katonával. A romák sokkal többen voltak. Mivel egy ilyen szokatlan ellenállásra nem voltak felkészülve, az SS-tisztek nem kockáztattak, és inkább kivonultak. Május 16-a tehát a roma ellenállás napja. A roma önkormányzatok, civil szervezetek, valamennyi cigány család ezen a napon emlékezik azokra a bátor hősökre, akik félretéve félelmüket egyetlen célért küzdöttek: az életükért. Akkor még nem tudták, hogy a tábor csak haladékot kapott. Azokat a sorstalanokat, akik nem haltak éhen, vagy akiket nem végeztek ki 1944. augusztus 2-áig, ezen a napon elhurcolták a krematóriumokhoz. Hajnalban elgázosították őket, és holttesteiket az ötös krematórium melletti gödrökben égették el. Ekkor ért véget a cigány tábor története. A magyar társadalom történelmének tragikus fejezete ez. Emlékeznünk és emlékeztetnünk kell minden évben arra honfitársainkat, hogy nem lehet senkit megalázni, bántalmazni, emberi méltóságában sárba tiporni roma vagy bármely más nemzetiséghez tartozása miatt. E tragikus eseményeket rendre fel kell idézni, így május 16-án, a roma bátorság és ifjúság napján is. Nem azért, hogy feltépjük túlélők és családtagjaik sebeit, hanem azért, hogy a roma holokauszt, a pharrajimos külön fejezet legyen a kollektív megemlékezésben. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend előtti felszólalások végén felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Simicskó István, KDNP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló; Keresztes László Lóránt, LMP; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Varga-Damm Andrea, Jobbik.A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Mellár Tamás, Párbeszéd; Hohn Krisztina, LMP; Arató Gergely, DK; Szakács László, MSZP; Dudás Róbert, Jobbik; Harrach Péter, KDNP; Csöbör Katalin, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP.
Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamely gombját, és aki úgy érzékeli, hogy a gépe nem működik, kérem, azt jelezze! [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Pillanat, kis türelmet kérek. (Jelzésre:) Tudom, hogy nem működik, igen. Most kérem a szavazást! [[Szavazás. Dr. Vadai Ágnes: Nem! Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Ilyenkor is „nem”! Igen! Dr. Rétvári Bence: Elfogadtuk.]] [[Jelzésre:]] Kérdezem, hogy Zsigó Róbert képviselő úron kívül vane még valaki… Zsigó Róbert képviselő úr szavazatát, amennyiben nem sikerül helyreállítani a gépe működését, akkor hozzászámítjuk a szavazásokhoz, amennyiben erre szükség lesz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Gazdasági Versenyhivatal 2019. évi tevékenységéről és a Versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról” címmel benyújtott B/10305. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház [[Jelzésre:]] Zsigó Róbert szavazatát is beleszámítva 118 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett a bizottságot felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Közbeszerzési Hatóság 2019. január 1. és december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről” címmel benyújtott B/10504. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház [[Jelzésre:]] ismét csak Zsigó Róbert képviselő úr szavazatával kiegészítve 117 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett fogadta el ezt az indítványt. Tisztelt Országgyűlés! Most 15 óra 20 perckor áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. [[Több képviselő elhagyja az üléstermet. Rövid szünet.]] [[15.20]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Köszönöm megértésüket.Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem Jakab Péter frakcióvezető urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, várok egy hetet.
Tájékoztatom, frakcióvezető úr, hogy a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Varga-Damm Andrea és Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az igazságügyi miniszternek: „Önnek is kettessel kezdődik mit gondol erről Miniszter Asszony?” címmel. Kérdezem, hogy ki teszi fel a kérdést. [[Jelzésre:]] Varga-Damm Andrea képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Asszony! Ön a sajtóban úgy nyilatkozott, hogy egyetért házelnök úr szavaival, aki a 2-es személyi számmal kezdődő képviselőnőket minősítette. Azt gondolom, hogy ezt majd önnek saját magával kell elszámolnia, viszont az tény, hogy az isztambuli egyezmény kapcsán ön folyamatosan azt mondja, hogy dezinformációs kampány folyik, és a magyar jog a legkiemelkedettebben védi jogszabályaival a kapcsolati erőszak áldozatait. Én azt gondolom egyébként, hogy az isztambuli egyezményt, amelyet az ön kormánya aláírt, azért misztifikálják ennyire, mert egyszerűen nem akarják azt az intézményrendszert létrehozni, amelyet az egyezmény megkíván. De én fel szeretném hívni az ön figyelmét a 94/2018. május 22-ei kormányrendeletre, ebben határozzák meg a kormánytagok feladatait. Ennek a rendeletnek a 109. § 4. pontja a következőt mondja: az igazságügyi miniszter feladata az áldozatsegítés. Tehát Magyarországon ön az egyetlen miniszter, akinek a munkaköri leírásában az áldozatsegítés elsőrangú feladat. Ezért nagy tisztelettel kérdem önt, hogy lehetséges az, magyarázza meg, hogy ezek a rendkívül szigorú szabályok mégis odáig juttatják a magyar joggyakorlatot, hogy például május 15-én érkezett a hír, hogy Kaposváron megszüntették annak a férfinek a letartóztatását, aki megkötözte, összeverte és csikket nyomott el élettársa testén. Miniszter asszony, nem gondoljae azt, hogy bár lehet, hogy a szabályok szigorúak, lehet, hogy ön úgy érzi, ezt az egyezményt nem kell ratifikálni, de mégiscsak az áldozatsegítés az ön feladata, ön az első számú kormánytag, akinek ez a feladata. Szeretném megtudni, úgy érzie, ellátja eléggé ezt a feladatát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak. Parancsoljon, miniszter asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Házelnök úr szavait nem kívánom itt kommentálni, hiszen nem hiszem, hogy bármelyikünknek is arra kellene az idejét pazarolnia, hogy egymás szavait forgatjuk ki, és egyébként is pár napja megtettem egy véleménynyilvánítással azt, hogy én mit gondolok házelnök úr szavairól. Egyébként az „egyetértés” szó nem hangzott el, úgyhogy legyen szíves, egy kicsit pontosítson az emlékeiben. [[Dr. Brenner Koloman: Az ön munkaköri leírása, miniszter asszony!]] De ha már ragaszkodott a személyes megjelenésemhez, hadd mondjam el, hogy én miben hiszek. Én a valódi cselekvésben hiszek. Nagyon régóta nagyon fontosnak tartom férfi és nő egyenjogúságát, sőt férfiak, nők, gyermekek és a családok legmagasabb szintű védelmét. Ezért is hirdettem meg 2020-at az áldozatsegítés évének. Lehet, hogy képviselő asszony nem veszi észre, de mi a hisztériakeltés, az uszítás helyett a valódi munkában és a cselekvésben hiszünk, és még a veszélyhelyzet ideje alatt is folyamatosan megy a munka. Létrehoztam civil és szakértői munkacsoportot, a héten fognak megkapni egy nagyon vastag anyagot második körben is a civilek, hogy véleményezhessék, hogy az elvégzett és az elvégzendő feladatok terén hogyan tudják segíteni a munkánkat. Én azokkal ülök egy asztalnál, akik nem politikai nyilatkozatokban élik meg a nők, a gyermekek és a családok védelmét, hanem a valódi tettekben gondolkodnak. Engedjen meg még egy gondolatot! Amikor készültem erre a válaszra, akkor rátévedtem az ellenzéki képviselő asszonyok közösségi oldalára. Elképesztő, hogy mi zajlik ott! Ha önöknek valóban fontos a nők melletti kiállás, akkor kezdjék a saját közösségi oldalukon! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nekünk nincs is ilyen oldalunk!]] Minden egyes bejegyzésük [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ez kamuoldal!]] minden egyes bejegyzés egy-egy hergeléssel ér fel [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Az elnök csenget.]] engem női, anyai, emberi méltóságomban mélyen sértő bejegyzéseket engednek meg a maguk követői. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Úgy van! Bizony!]] Tehát maguk ne kérjenek rajtam számon semmiféle nővédelmet és női egyenjogúságot, amíg ilyen megengedhetetlen stílusban nyilatkoznak az önök támogatói az önök oldalán! [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Én a valódi munkában hiszek, a valódi egyenjogúságban, nem a politikai hisztériakeltésben. Nekem ez nem egy hangzatos szó, számomra valóság, és a tettekben hiszek. Ebben legyenek partnerek! Köszönöm szépen. (Taps a kormánypártok soraiból.)
Köszönöm szépen miniszter asszony válaszát. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita asszonynak egyperces viszonválaszra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Asszony! Megrökönyödve hallgattam itt, amit most mondott, az egy fake news oldal, amit a fideszes képviselőtársai is előhoznak, és folyamatosan azzal jönnek [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Dr. Brenner Koloman: Szégyelljék magukat! Aljasok!]] hogy önöknek nincsenek szexista kijelentései. Igenis, én öntől azt vártam volna, ugyanúgy, ahogy a kormány másik nőtagjától, Bártfai-Mager Andreától, hogy elhatárolódnak ezektől a kijelentésektől. Önök ezt nem tették meg. Mit mondott ön május 9-én a 168 Órában megjelent interjújában? Azt, hogy ön szerint Kövér László szavai tiszteletet mutatnak a nők iránt. Ezek tiszteletet mutatnak?! Ezt írta önnel kapcsolatosan a média, és én azt gondolom, hogy ezek a szavak megbocsáthatatlanok. A nők tiszteletet, megbecsülést érdemelnek, és bízom benne, hogy önök fognak valamit tenni, és nőként ki fognak állni a kormányban is, hogy valóban megbecsülés illesse a nőket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.30]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Varga Judit miniszter asszonyt. Miniszter asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Röviden válaszolnék. Ha valóban segíteni akar a nőknek, a gyermekeknek, akkor vegyen részt a valódi munkában, és hagyja ezeket a politikai hangzatokat, mert semmi szükségünk rá. Aki jól érti a szavakat nekem a magyartanárom mondta azt mindig a gimnáziumban, hogy gyerekek, értsétek jól , a 168 Órának eleve nem adtam interjút, a Magyar Nemzetben volt egy interjú. Szerintem a házelnök úr megengedheti magának azt, hogy ő úgymond régimódi úriemberként többre tartja a nőket, és nem szeretné őket ilyen helyzetben látni. Ez az ő véleménye, én azt mondtam, hogy ennek a helyzetnek van egy ilyen olvasata is. Ennek a másik oldala az, hogy jólesik, amikor előreengednek minket az utcán, az ajtóban vagy bárhol, vagy ha a nők szólalhatnak meg először. Tehát azt kérem, hogy legyen egy kicsit nagyvonalúbb, koncentráljon a megfelelő munkára, amiben én szívesen leszek a partnere, ha a nőket szeretné segíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó és Korózs Lajos, az MSZP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mindenki hazudik csak Önök nem?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A múlt hét végén a magyar sajtóban végigsöpört az a hír, amely bemutatta a Bajcsy-Zsilinszky Kórházat. Ha lapozgattuk az internetes oldalakat, akkor láthattuk, hogy szinte egy sem maradt vélemény nélkül a kórházban tapasztalt állapotok miatt. Mindenféle púder nélkül, mindenféle felvezetés nélkül kérem miniszter urat, hogy négy egyszerű kérdésre itt, a parlament nyilvánossága előtt adjon választ. Igaze, hogy a Bajcsy-Zsilinszky Kórházban az egészségügyi dolgozókat csak március végén kezdték el szűrni? Igaze, miniszter úr, hogy a dolgozókat csak szúrópróbaszerűen szűrték, és nem szűrtek le minden egyes dolgozót? Igaze, miniszter úr, hogy egy kétméteres gipszkartonfallal választották el a koronavírussal fertőzött betegeket a kórház többi betegétől? Igaze, hogy közös mosdót és közös WC-t kellett használni ezeknek az embereknek? Igaze, miniszter úr az, hogy mintegy két nap után derült ki a teszt eredménye, és addig közös kórteremben feküdtek az ellátottak? És igaze, hogy márciusban a kórházban nem állt rendelkezésre semmiféle protokoll és semmiféle eljárásrend? Megtisztelő válaszát várom. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kásler Miklós miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kérdezte képviselő úr, hogy igaz-e. Be tudnám fejezni a válaszomat azzal, hogy nem. De mivel konkrétan tetszett kérdezni, néhány dolgot én is elmondok. Március 22-én a tisztiorvos által kiadott eljárásrend, amit szignáltam, a következőt írja: „A szükséges egészségügyi vizsgálatok elvégzése érdekében az egészségügyi intézményből visszatérő személy visszavételét az intézmény nem tagadhatja meg, ebben az esetben az igénybe vevő intézményi ellátását 14 napig elkülönítetten kell biztosítani, ami a fenntartó kötelezettsége.” A Bajcsy-Zsilinszky Kórház dolgozóiból eddig 24 fő eredménye lett pozitív, ők hála istennek, tünetmentesek vagy rendkívül enyhe tüneteik vannak. A kontaktuskutatások során, amit hiánytalanul elvégeztek, nem találtak semmiféle direkt kapcsolatot a kórházi fertőzés, illetve a Pesti úti idősek otthonában előforduló megbetegedések között. Viszont a főváros fenntartásában lévő idősotthonok minden tizedik lakója fertőzött, az elhunytak közül minden hatodik a főváros fenntartásában lévő otthonban él. Az összes idősotthonban igazolt fertőzöttek több mint a fele fővárosi fenntartású idősotthonból került diagnózisra akkor, amikor a fővárosi idősotthonok az összes, 55 ezer ágy mindössze 7 százalékát jelentik. Az elhunytak háromnegyed része is ezekből a 7 százalékot képviselő intézményekből került ki. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Miniszter Úr! Április 11-én Müller Cecília az alábbiakat mondta a Pesti úti idősek otthonával kapcsolatban: az otthonban az első igazolt eset egy dolgozó volt, de nem kizárt, hogy máshogy, másvalaki által jutott a vírus az intézmény falain belülre, akár már a zárlatot megelőző időszakban. Müller Cecília ezzel áttétesen lényegében elismerte, hogy akár a kórházból is bekerülhetett az idősek otthonába a fertőzés. S miniszter úr, beszéljen már, mondjuk, Mezőszilasról, Nagymágocsról, Győrről, Töltéstaváról, Tökölről, Sződligetről vagy Borsodnádasdról, mert az elmúlt időszakban nagyon sokáig titkolták, de kiderült, hogy IV. hó 16-án 11 idősotthonban találtak már fertőzést, IV. hó 20-án 19 idősotthonban, IV. hó 29-én pedig már 27 idősotthonban volt fertőzés, és önök csak a Pesti útiról beszélnek, miniszter úr. Ez azt jelenti, hogy 13 nap alatt két és félszeresére növekedett az idősotthonokban a fertőzések száma. Miniszter úr, ne egy esetet emeljenek ki, ami a fővárosban van, hanem az összes többi állami fenntartású idősotthonról is beszéljen. Erről is adjon tájékoztatást, miniszter úr! Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Kásler Miklós miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Képviselő asszony, vehette volna a fáradságot, hogy megnézi, hány idősek otthonában fordul elő fertőzés. Nem az ön által említett szám igaz, hanem 31. Az előbb felsoroltam a megoszlást, felsoroltam azt, hogy a budapesti idősek otthona és az összes többi idősek otthona között mi a megbetegedési differencia és a halálozási differencia. Ezt kérném szépen figyelembe venni. Ne tessék félremagyarázni, szokása szerint, Müller Cecília főorvos asszony szavait, az úgy igaz, ahogy ő mondta. [[Bangóné Borbély Ildikó: Koronavirus.hu!]] Ön pedig ne használja fel a betegek szenvedését, esetlegesen a tragikus eseményeket arra, hogy érzelmi húrokat megpendítve hangolja az embereket kegyeletsértő módon, és nem adja meg a tiszteletet az áldozatoknak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Kásler Miklós távozik az ülésteremből.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig szórakoztatja még magát a bársonyszékben, miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt [[Dr. Lukács László György: Vigyék utána a mobilmikrofont, még itt lehet valahol.]] válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen. Végtelenül sajnálom, hogy miniszter úr megfutamodott a válasz elől, de elfogadom az államtitkár úr személyét.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Valójában már meg se lepődtünk azon, hogy a világon végigsöprő Covid-járvány nemcsak a forrás-, orvos- és ápolóhiánnyal küzdő magyar egészségügyet érte váratlanul, hanem a kormányt és annak vezetőit is. Tudjuk nagyon jól, hogy míg Európa államaiban rendre az a tapasztalat, hogy az egészségügyi vészhelyzetben a politika segíti, kiszolgálja az adott ország egészségügyi rendszerét, addig ennek nálunk pont az ellenkezőjét szenvedhetjük el, itt a járvány elleni védekezés leginkább a kormányfő személyes imázskampányát jelenti. Talán ezért is születnek naponta egymásnak ellentmondó, a magyar emberek életét, egészségét befolyásoló, sokszor veszélyeztető döntések is. Egyik nap még a maszkviselés ellen beszélnek, majd utána azt mondják, hogy viselni kell a maszkot. A tesztelést előbb elutasítják, majd utána tesztelnek. 36 ezer kórházi ágyat ürítenek ki, sokszor magatehetetlen, frissen műtött betegeket raknak ki az utcára, zavarnak haza, majd mindezt szinte le is tagadják. Gyakorlatilag leállítják az egészségügyi alapellátást, majd megpróbálják ezt újraindítani, és amikor megpróbálják, akkor zavaros rendeleteket alkotnak, követelik a negatív teszteredményeket a szakrendelőkbe érkezőktől, amit most elvégeztetni, tudjuk nagyon jól, hogy szinte lehetetlenség az állami egészségügyben. [[15.40]] A miniszter úr szerint az esetleges tragédiákért pedig nem ő, nem a kormányzat, hanem az általa okozott káoszban vergődő, sokszor kellő védőfelszerelés nélkül, folyamatos életveszélyben dolgozó és mélyen alulfizetett orvosok tehetők felelőssé. De a miniszter úr téved! A felelősséget nem lehet elhárítani. Minden lépésével és hibás döntésével egyszer neki is el kell számolni, ugyanúgy, ahogy a kormány minden tagjának. Ezek után, azt hiszem, megkérdezhetem, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy a miniszter úr a minap még szórakoztatónak találta egy covidos beteg hölgy halálát [[Balla György: Hazudsz! Ne hazudj! Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] hogy a miniszter úr meddig szórakoztatja magát a miniszteri bársonyszékben [[Balla György: Ilyen orcátlanul ne hazudj! Szászfalvi László közbeszól. Az elnök csenget.]] meddig kell még elszenvednünk a miniszter úr által okozott káoszt és károkat. Köszönöm szépen, várom a válaszát. [[Szászfalvi László: Ne hazudj!]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő úr, az ön személyes tevékenysége és az ön pártjának a tevékenysége a járványhelyzet megjelenése óta nem áll másból, mint kisstílű politikai támadásokból. Ha kell, akár nap mint nap az emberek megbetegedésének a megelőzéséért dolgozó tiszti főorvost politikai elfogultsággal vádolja, de elfogultsággal vádol szerintem a WHO-tól kezdve mindenkit, aki a kormány által hozott intézkedéseket szakmainak vagy arányosnak vagy effektívnek, eredményesnek tartja. Aki azt mondja, hogy a kormány által hozott egyik vagy másik döntés sikeresen tudja akadályozni a járvány terjedését, az az önök számára attól a pillanattól kezdve politikai szereplő. Az önök számára csak az a szakmai hang, csak az az elfogadható hang, amely az önök nagyon szűk látókörű politikai céljait szolgálja, tisztelt képviselő úr. Egyrészt ön említette a felszólalásában, hogy ne lett volna elegendően gyors a magyar reagálás a koronavírus-járványra, és hogy más országok mennyivel gyorsabban vagy tervszerűbben haladtak. Tisztelt képviselő úr, ha megnézi, a veszélyhelyzet kihirdetését mi az első megbetegedés utáni 7. napon tettük meg, míg Belgium, mondjuk, a 37. napon, Olaszország a 38. napon, Spanyolország a 44. napon, Németország a 49. napon vagy Franciaország az 58. napon. De ha bármilyen más intézkedést néz, a szórakozóhelyek, kulturális intézmények bezárását mi már a 13. napon megtettük, míg Ausztria a 21., Olaszország a 37., Spanyolország a 44., Finnország a 47., Franciaország az 54. vagy Németország az 55. napon és még sorolhatnám. Ennek a gyors intézkedésnek az az eredménye, tisztelt képviselő úr, hogy az egymillió lakosra számított elhunytak számát valóban sikerült alacsony szinten tartani, hiszen ez Magyarország esetében 46, de hogyha megnézi, mondjuk, Belgiumot, ott 782, tisztelt képviselő úr nemhiába fordítottak ott hátat az egészségügyi dolgozók a miniszterelnöknek, látja a különbséget: Magyarországon 46, ott 782. Ez a különbség védekezés és védekezés között. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra egy percre megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, láttae a Brian élete című filmet, abban tették fel azt a kérdést, hogy vajon mit adott a főszereplő Rómának. Én is megkérdezném: és mit is adott nekünk Kásler Miklós miniszter úr? [[Gulyás Gergely dr. Rétvári Bencének: De ő nem látta! Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiban.]] Mit adott? Svédországba, Angliába menekülő orvosokat, forrás-, orvos- és ápolóhiányos egészségügyet, káoszt az oktatásban és az egészségügyben, kirúgott orvosokat, kórházigazgatókat, betegek és családok tragédiáit, soha nem látott számú kórházi fertőzést, azt, hogy egészségügyi szakemberek helyett portyázók és fürkészek mindenfelé, időnként kacatokat vásárolnak Kínából milliárdokért, azt, hogy az egészségügyért is felelős miniszter helyett egy másodosztályú focistának is gyenge politikus pokoli rossz színészként szerepel, ha kell, ha nem, naponta a tévében. Azt hiszem, hogy ezek után teljesen egyértelmű az a kérdés: meddig kívánja szórakoztatni még magát a miniszter úr a bársonyszékben? Ideje lenne felállnia [[Az elnök csenget.]] , végignézni azt, hogy mit csinált az elmúlt időszakban, erőt venni magán…
Képviselő úr, lejárt az időkerete.
…és lemondani. Köszönöm szépen. [[Moraj és közbeszólások a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat. [[Balla György Varga Zoltánnak: Ritka intelligens ember vagy! Tordai Bence tapsol.]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, ön nem teljesen értette meg ezen film ezen jelenetének a tulajdonképpeni üzenetét. Egyébként érdemes a film készítőjének a legutóbbi, talán egy évvel ezelőtti interjúját is elolvasnia, amely pontosan az önök politikájának, a genderideológiára épülő, véleménydiktatúrára épülő ideológiának a legélesebb kritikáját mondja, amit ő akkor még kvázi viccnek szánt, és nem gondolta volna, hogy ez megtörténik. Ezért tiltják most már az ő interjúit azokban az országokban, amelyeket ön példának mondott; mondjuk, Svédországban, ahol a magyar 46 fős halálozási számmal szemben 359 fős halálozás van egymillió lakosra, vagy az ön által előbb említett Angliában, ahol nem 46 halott jut egymillió lakosra, hanem 508, képviselő úr, 508! Ezeket a példákat hozza ide, hogy ezeket kellett volna Magyarországnak követnie, tisztelt képviselő úr. De hogyha a Brian életének a nyomdokain megyek, mit adott nekünk Kásler Miklós? Például egy új nemzeti alaptantervet, például egy új triázsrendszert a sürgősségi ellátásban [[Közbeszólások.]] például a traumatológiai [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] ellátások tízmilliárdos emelését, és ha lenne időkeretem (Az elnök csenget.), még folytathatnám. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Megvárom a miniszterelnök urat, köszönöm szépen.
Köszönöm. Tájékoztatom a képviselő asszonyt, hogy a miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Kik láthatatlanok a kormánynak?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Szeretném megvárni a miniszter urat.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy a miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Mi a kormány terve?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettes urat, államtitkárt jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen…
Igen.
Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A hírek szerint Kína a járvány várható újabb hulláma miatt megkezdte élelmiszerkészleteinek növelését; várható, hogy Kína példáját más, importra szoruló országok is követni fogják, és a járvány hatásaira stratégiai készletek felhalmozásával készülnek. Hazánkban a jelentős mennyiségű csapadék hiányában az aszály tovább fokozódhat, félő, hogy ennek következtében mind az őszi, mind a tavaszi gabonák esetében jelentős terméskiesésre kell számítani. Az utóbbi időben a nyilvánosságban elég nagy figyelmet kapott, hogy drasztikus csökkenés várható a kalászosok terméseredményeiben. Az európai aszálymegfigyelő rendszer jelzése szerint számos európai ország területén is jelentős az aszállyal sújtott területek aránya. Úgy tűnik, hogy 2020-ban a mezőgazdasági termékek piacát egyrészt a felhalmozások okozta keresletnövekedés, másrészt a szélsőséges időjárási viszonyok miatti kínálatcsökkenés fogja meghatározni. Államtitkár úr, Magyarország hogyan készül erre a rendkívül aggasztónak ígérkező helyzetre? Szeretnék választ kapni arra, hogy Magyarország hogyan áll a stratégiai élelmiszerkészlettel, milyen hosszú időszakra biztosítják a készletek az ország élelmiszer-ellátásának biztonságát. Mit tesznek a szélsőséges időjárási viszonyokhoz való alkalmazkodás érdekében? Most nyilván az aszály okozta problémák kezelésére gondolok. És végül: látjuk azt, hogy a hazai állattartók helyzete kritikusan alakul. Jelentős takarmányár-drágulás esetén hogyan biztosítható, hogy az állattartók ne tömeges állománycsökkentéssel reagáljanak? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Én azt gondolom, hogy amikor élelmiszerkészletekről beszélünk, és most itt az elmúlt hónapokban a koronavírus okozta, úgymond felvásárlási láz elindult az üzletekben, az is bizonyította azt, hogy megfelelő mennyiségű élelmiszer van az országban. [[15.50]] Az, hogy egypár napon keresztül néhány polc üresen maradt, nem a hiányból fakad, hanem abból a logisztikai feladatból, amely egy ilyen felvásárlási rohamra nem tudott felkészülni, és nem is hiszem, hogy fel kell hogy készüljön. Tisztelt Képviselő Asszony! Arra, hogy milyen stratégiai készleteink vannak, csak egy gyakorlati példát szeretnék önnek megemlíteni. Jelen pillanatban, ma az óbúzakészletek Magyarországon olyan mennyiségben állnak rendelkezésre óbúzakészletek, ilyenkor májusban már így hívjuk a tavalyi búzakészleteket , ami jelen pillanatban mintegy kínálati piacon jelent meg, és mondhatnám azt is, hogy aránylag elég nyomott áron. Tehát ebből a szempontból gabonafélékből nincs hiány Magyarországon, és valóban van egy kritikus aszályhelyzet. Ugye, tudjuk, hogy több hónapja nagyon kevés csapadék esett az országban, vannak térségek, ahol egyáltalán nem esett csapadék, ott bizony ezek a tavaly ősszel elvetett őszi kalászosok részben megsínylik ezeket az időszakokat, és valóban kevesebb terméssel számolhatunk, de az a több mint egymillió hektár őszikalászos-vetés biztonságosan szolgálja nemcsak a magyar gabonaszükségleteket, nemcsak a humángabona-szükségleteket, hanem azt a gabonamennyiséget is, ami az állattenyésztés számára bármikor rendelkezésre fog állni. Elképzelhető, hogy némi exportelmaradásunk lehetséges, de ezt ma, május 18-án kimondani talán még kicsit szokatlan lenne. Azért bízzunk az elkövetkező medárdos napokban, amikor ez a helyzet némileg úgymond konszolidálódhat. Mit teszünk az aszályhelyzettel szemben? Erre majd a kérdés második felében fogok válaszolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg a képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Államtitkár Úr! Eléggé általános választ kaptam, tehát ebből konkrétan semmit nem tudtam meg, mert ön azt mondta, hogy van elegendő, meg majd lesz elegendő, és a többi, de azért a hírek azok, hogy Kína stratégiai élelmiszerkészleteket vásárol és akar felhalmozni. Azok is tények, hogy az aszály nagyon komolyan sújtja a magyar mezőgazdaságot, és az utóbbi időben szakértők nyilatkoztak, hogy a várható termésnek akár a fele is elvész. Mi fog akkor történni? És ehhez a kérdéshez az is hozzátartozik, hogy a mezőgazdaság rendkívül kitett az éghajlatváltozásnak. Hogyan készülnek fel erre? Mikor fogják idehozni az Országgyűlés elé azt az alkalmazkodási tervet, amely a klímaváltozással összefügg? Semmi ilyesmit nem látunk. Eddig csak arról beszéltek általában, hogy majd az éghajlatváltozási dolgokat megoldjuk, de nem láttunk konkrét programot. Sokkal megnyugtatóbb lenne, ha ezekre itt az Országgyűlésben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] érdemi és konkrét válaszokat kapnánk.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Farkas Sándor miniszterhelyettes urat, államtitkár urat.
Tisztelt Képviselő Asszony! Én majdnem 45 évig a gyakorlatban dolgoztam. Engedje meg nekem: amíg ön úgy fogalmaz, hogy általános kifejezések, addig ma, május 18-án nincs az az agrárszakember, aki megmondja, hogy mennyi termés fog teremni. Ezt fogadja el nekem! Az más kérdés, hogy vannak olyan műholdelemzések, különböző űrtechnológiák, amelyekkel bizonyos termésbecslések elvégezhetők, de azért én úgy gondolom, hogy erre most, jelen pillanatban teljes mértékben hagyatkozni nem lehet.Ha megnézzük a gabonatőzsdéknek, a gabonapiacnak a helyzetét, egyértelműen azt mutatják azok a különböző eladások és vevői kínálatok, hogy megfelelő készletek vannak Magyarországon. Természetesen nincsenek közraktárak, ezt tudjuk nagyon jól hosszú évek óta, de azoknak a termelőknek a különböző gabonaraktáraiban, amelyek akár mint integrátorok, akár mint exportra felvásárlók, vagy akár mint a malomipart kiszolgáló vállalkozások, még egyszer szeretném mondani, megnyugtató módon vannak gabonakészletek, és ez biztonságosan fogja fedezni a magyar takarmányszükségletet és a humánerőforrás-szükségletet. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Elnézést, elnök úr, még egy pillanatra! A klímaváltozásra csak annyit szeretnék mondani, hogy ez egy sokkal bonyolultabb kérdés, nem a klímaváltozás, hanem az erre való felkészülés. Én azt hiszem, hogy erre számtalan gyakorlati példát és gyakorlati útmutatást kell nekünk majd összedolgozni ebben a tervben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Megvárjuk Orbán Viktort.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence és Szabó Timea, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Megvárjuk Kásler minisztert. Köszönöm.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A régi mondás úgy tartja, hogy kétszer mérj, és egyszer vágj. Nem véletlenül mondja ezt ez a közmondás, óvatosságra int mindenkit, aki először cselekedne, és csak utána gondolkodna. Hetek óta követeljük, és kérjük önöket többek között arra, hogy tömegesen vezessék be a szűréseket Magyarországon, annak érdekében, hogy lássuk, hogy megmérhessük, hogy mekkora a baj. Önök ezeket a kéréseket rendre visszautasították, majd a Semmelweis Egyetem nyomán mégiscsak elkezdődött Magyarországon egy tömeges szűrés bár még mindig nem elég komoly mértékben , ami alapján kiderült, hogy messze nem akkora a baj, szerencsére, mint ahogy azt korábban sejtettük. De önök ezt a mérést nem várták meg, vágtak. 39 ezer kórházi ágyat szabadítottak fel, és rendelték el a kiürítésüket. Ez elképesztően nagy szám! Akkora szám, hogy még az európai járvány szempontjából legjobban sújtott Olaszországban is feltűnést keltett volna, nemhogy Magyarországon. Már akkor látszott, hogy ennek a kötelezően végrehajtandó intézkedésnek következményei lesznek, emberi egészségek, életek kerülnek veszélybe. És sajnos a közelmúltban tragikus módon egy hazaküldött beteg meghalt, aki talán életben maradt volna, ha önök ezt az intézkedést, anélkül, hogy úgy tűnik utólag, hogy semmi alapja nem volt, nem kényszerítették volna a kórházakra. Tisztelettel kérdezem miniszter urat, hogy érezneke némi felelősséget ennek az embernek a haláláért. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Érdemes lenne valamilyen közös mércét találnunk, ami általában nem sikerül, hogy egy olyan válságos helyzetben, mint amit egész Európában, sőt az egész világon a koronavírus-járvány okozott, milyen politikai felelősségi elvet alkalmazunk. Mert az a tiszteletteljes kérdésem, hogy ha ön egy, egyébként súlyos daganatos beteg halálát kéri számon a kormányon, akkor vajon a Pesti úton elhunyt 44 halálos áldozatért, ami egy fővárosi fenntartású idősek otthona, ott ki viseli ön szerint a felelősséget, kinek kell ezért ön szerint felelni. [[Közbeszólás a Párbeszéd padsoraiból.]] Nem javaslom azt, hogy ebben a formában silányítsuk le a politikai felelősség kérdését. Minden egyes esetben vizsgálatok előzték meg, hogy kit küldtek haza, és kit nem. Sehol, ahol életmentő beavatkozásra volt szükség, vagy pedig folyamatos kórházi kezelés indokolt volt, nem küldtek haza senkit, illetve az orvosi utasítás egyértelműen arra vonatkozott, hogy ezekben az esetekben ne küldjenek haza senkit. És az ön által ismertetett szám sem felel meg a valóságnak, a helyzet ugyanis az, hogy körülbelül a kórházi ágyak 62-63 százaléka volt foglalt, és az 50 százalékos ágyüresség eléréséhez ennek megfelelően körülbelül 12-13 százalékát kellett a kórházi ágyaknak kiüríteni. Tekintettel arra, hogy Magyarországon mintegy 66 ezer kórházi ágy van, ebből könnyű kiszámolni, hogy ez a szám jóval 10 ezer alatt van. [[16.00]] Az utasítás pedig világos volt, tehát csak orvosilag indokolt esetben lehetett valakit hazaengedni. Természetesen műhiba ilyen esetben is előfordulhatott. Ebben az esetben a kártérítési felelősség szabályai világosak, de pontosan az ön pártjának, amely a főpolgármestert is adja pillanatnyilag Budapesten, nem javaslom, hogy egy-egy haláleset után ilyen személyi felelősséget érvényesítsen, mert az messzire fog vezetni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Miniszter úr, szeretném önt emlékeztetni, ha már a politikai felelősségről beszélünk, hogy önök támadták meg Karácsony Gergelyt, és nem pedig fordítva volt. [[Gulyás Gergely: Én?]] Az önök kormánya próbálta a politikai felelősséget az idősotthonokban bekövetkezett tragédiáért a főpolgármesterre hárítani.De ha már itt tartunk, teljesen világos, hogy a főpolgármester kérése, sőt követelése ellenére a kórházakból úgy küldték vissza önök a protokoll szerint az idősotthonokba az ellátottakat, hogy semmiféle szűrést nem végeztek rajtuk. Teljesen világos egyre inkább a kép, hogy a kórházakban és a kórházakból indulhatott ki ez a fertőzés az idősotthonok irányába. Most önök ezt a szűrést, amivel megelőzhető lett volna, hogy koronavírusos fertőzött emberek kerüljenek vissza idősotthonokba, megtagadták, utána a főpolgármester felelősségét emlegetik, majd amikor az intézkedésük hatására egy haláleset kapcsán az önök felelősségét firtatom, akkor csodálkoznak, hogy milyen politikai játszma folyik itt. Hát, fejezzék be! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném a képviselő urat emlékeztetni arra, hogy ön hozta szóba egy sajnálatos és tragikus haláleset folytán egy intézmény fenntartójának a felelősségét, méghozzá azt is elég közvetett módon, közvetlenül a miniszterelnökhöz fordulva. Ennél sokkal közvetlenebb a kapcsolat egy fővárosi intézmény és a főpolgármester között. Ezt csak azért mondom, hogy ha ezt a mércét kívánja a kormánnyal szemben érvényesíteni, akkor legyen kedves, a főpolgármesterrel szemben is érvényesítse, különben azt kell feltételeznem, hogy a mérce csak azért más, mert a főpolgármester éppen az önök pártjából származik, és ennek köszönhetően más mércét alkalmaz vele szemben, mint a kormánnyal szemben. Én egyébként a főpolgármester urat igyekeztem nem támadni. Nagyon nehéz lenne olyan mondatokat találni tőlem, amely személyes támadás az elmúlt 6-7 hónapban. Arra is törekedtem, hogy a politikai meg nem értés és az elmúlt hetekben jól látható lelkiállapot-változás ellenére is a kormány és a főváros között a normális kapcsolat fennmaradjon. Szerintem mindannyian örüljünk annak, hogy Magyarországon lényegesen kevesebben estek áldozatul ennek a vírusos megbetegedésnek, mint amennyien Nyugat-Európában bárhol, és lényegesen kevesebben, mint amilyen számok, akár ellenzéki oldalról is, elhangzottak még néhány hónappal ezelőtt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis Máté frakcióvezető úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi az igazság Józsefváros és Ferencváros fejlesztési támogatásaival kapcsolatban?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem frakcióvezető urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Kocsis Máté igent int.]] Igen. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Elfogadom, köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! 2019 nyarán az Országgyűlés elfogadta a 2020-as központi költségvetést, ennek része volt egy olyan, több mint egymilliárd forintot meghaladó összeg, amelyet még az előző városvezetés programjaira szánt a kormány. Aztán az új polgármester, akit 2019 októberében megválasztottak, szembesült azzal, hogy 2020. március 23-án a Pénzügyminisztérium a járvány elleni védekezési alapba elvonta ezt a támogatást mint fel nem használt összeget.Szeretném megemlíteni, hogy Csárdi képviselőtársam, aki mostanában nagyon szívén viseli ezt az ügyet, tavaly meg sem szavazta a központi költségvetésben ezt a tételt, most pedig úgy tesz, mint akinek nagyon fontos ennek a léte. De amit szeretnék kérdezni államtitkár úrtól, az mégiscsak arra irányul, hogy a „fel nem használt támogatás” kifejezés mit jelent, hiszen 2020-as költségvetési tételről beszélünk, ami március 23-a előtt már rendelkezésre kellett hogy álljon. Tehát azt lehet vélelmezni, hogy az érintett polgármester, illetve polgármesterek Ferencváros és Józsefváros esetében is nem hívták le időben ezt a támogatást. Tény, hogy aztán a kormány valóban átcsoportosította, de a hangsúly talán azon van, hogy ennek a lehívása nem történt meg. Szeretném tehát megkérdezni államtitkár úrtól, hogy mikor nyílt meg a 2020. évi központi költségvetésben az önkormányzatoknak célzottan nyújtott támogatások lehívási lehetősége, illetve erről mikor értesítették az önkormányzatokat, és erre az előbb említett két önkormányzat, a VIII. kerületi és a IX. kerületi mit lépett; illetve más önkormányzatoknak sikerülte időben lehívniuk ezeket a fejlesztési forrásokat. Még szeretném idehozni azt is tájékoztatásul, hogy a VIII. kerületi önkormányzat költségvetési rendeletében nem található olyan pont, amely számolt volna az idei évben ezzel a tétellel, és ez különösen érdekessé teszi. Várom válaszát, államtitkár úr. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a veszélyhelyzetben hozott intézkedéseivel a járvány legyőzéséért, megfékezéséért küzdött. Védtük a magyar emberek egészségét, a magyar családokat, a gazdaságot és a munkahelyeket. Ez áldozatokkal is jár, és ezeket az áldozatokat közösen kell vállalnunk. Nyilván ennek a pénzügyi kihatását alapvetően és nagyobb tömegben a központi költségvetés vállalja át, de szükség van arra, hogy mások, így az önkormányzatok esetében is legyen teherviselés.Valóban, a tavalyi évben a költségvetés elfogadásakor az önkormányzatok egyedi támogatásokhoz jutottak, és teljesen természetes, hogy az önkormányzatok ezt a saját költségvetésükben a következő évben már tervezik, tehát számíthattak erre, számoltak ezzel a költségvetésükben. Úgy van, ahogy a képviselő úr mondta, ez a VIII. kerület esetében nem történt meg. Az is természetes, hogy ilyenkor az önkormányzatok előre készülnek arra, hogy ezeket a forrásokat felhasználhassák. Konkrétan a VIII. és a IX. kerület esetében február 13-án jelent meg, illetve került fel az információs rendszerbe a felhasználás feltételrendszere. Ilyenkor természetszerűleg az önkormányzatok kérdeznek, egyeztetnek, hogy hogyan használhatják fel a forrásokat. Érdekesség, hogy a IX. kerület polgármestere jelezte, hogy nem kívánja felhasználni ezt a forrást erre a célra. Ő egy átcsoportosítást, egy más forrásfelhasználást kezdeményezett, így tájékoztatnunk kellett, hogy a költségvetésben elfogadott támogatást ilyen módon átcsoportosítani nem lehetséges. Végül is mindkét önkormányzat esetében elmaradt a támogatás felhasználása, a szükséges űrlapok teljes feltöltése, kitöltése nem történt meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Kocsis Máté frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a válaszát, államtitkár úr. Az első dolog, ami kiderült, megmondom őszintén, eddig is tudtam, mert a VIII. kerületi önkormányzat költségvetési rendeletében, hiába állítja az ellenkezőjét a polgármester, nem található meg ez a tétel, hiába járta körbe a sajtót, attól az még nem lesz igaz, nincs ilyen tétel. A másik, amit mondott, talán egy fokkal érdekesebb, képviselő úr ezt most Csárdi képviselőtársamnak mondom , mert a ferencvárosi esetben úgy került sor e támogatás lehívásának elmaradására, hogy maga a polgármester kérte, hogy ezt a támogatást másra költhesse. Bizonyára ön is tudja, hogy a költségvetési törvény értelmében erre nincs mód. Tehát önök most egy olyan programelemet siratnak a polgármester asszonnyal, Baranyi Krisztinával közösen, amit önmaguk sem, a ferencvárosi városvezetés sem akart. Ezt fogjuk fel úgy, hogy a korábban elhangzottak szerint tévedésnek minősítjük, nem szép, de ízléstelen hazudozás inkább az, amivel szemben állunk. Úgyhogy arra kérem, képviselő úr, hogy azt a fajta kampányt, azt a hibát, amely a két polgármester hibájából és szándékából állt elő, tartsa ott a felelősségi szintjén, ahova az való. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Viszonválaszra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ahogy elmondtam, szükséges, hogy a járvány elleni védekezés miatt létrehozott költségvetési alapba forrásokat csoportosítsunk. Nyilván nem szerencsés, hogy az idei évben néhány esetben önkormányzati támogatásokat kellett ilyen módon átmenetileg felfüggesztenünk, nyilván nem szerencsés, hogy ezeknek az átcsoportosításáról kellett döntést hozni. Mindamellett azok, akik időben léptek, végül is ezeket a támogatási forrásokat felhasználták, itt pedig április 28-án adtuk meg a tájékoztatást arról, hogy ezek a felhasználások nem lehetségesek az idei évben, így jelen esetben ez a központi költségvetésben hasznosul. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Inkább megvárnám a miniszter urat. Köszönöm. [[16.10]]
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Készül a modern padlássöprés?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A járványügyi veszélyhelyzetet követő védekezési fázisokban Magyarország Kormánya mindenkit terhelt, nem éppen a közteherviselésnek megfelelően, hiszen az önkormányzatoktól korábban a gépjárműadóból befolyt összeg bizonyos részét elvonta, ugyanakkor látunk olyan szegmenseket, a multiszegmenst vagy éppen a bankrendszert, ahol a közteherviselés nemhogy nem valósult meg, de a bankokat még többel is tetszettek támogatni, mint amennyit ők befizetnek. Ugye, ismeretes, hogy azt leírhatják az adóból, majd a Nemzeti Bank kamatmarzsa után is egy 40 milliárdnyi összeget zsebre tehetnek. Tehát nemhogy nem vettek részt a védekezésben úgy, mint bárki más, hanem bizony nagyon keveset vállaltak ebből. De azt látjuk, hogy az önkormányzatok tekintetében nem ez az első probléma. „A különleges gazdasági övezetek” című, e héten benyújtott koncepció mentén gyakorlatilag a választási eredményt is felül próbálja írni a Fidesz-KDNP. A gödi példa nagyon sokat elárul arról, hogy amikor a kormányzat egy multinacionális céggel megállapodik egy beruházásról vagy bővítésről, hiába tiltakozik a lakosság, hiába gazdagította eddig az iparűzésiadó-bevétel az érintett önkormányzat, véletlenül ellenzéki vezetésű önkormányzat vezetését, innentől a vegytisztán fideszes megyei vezetésekhez kívánja irányítani ezeket a pénzeket Magyarország kormányzata. Nézzük, mi az, amibe nem volt beleszólása a helyi önkormányzatnak vagy éppen a lakosságnak ezután a korábbiakban megszokott módon: az erdőkivágásokba, a gyárkerítés a lakóövezet széléig történő telepítésébe, abba, hogy a terhelés, a környezetterhelés és a forgalmi terhelés egészében ott csapódik le, viszont a terheket csillapítani már nincs adóbevétel. Abba sem szólhattak bele helyben, hogy több száz ukrán és ázsiai vendégmunkást szervezett módon, kormányzati hátszéllel telepítettek a környékre, még egy vacak lakossági fórumot sem sikerült összehozni, miközben a kormányzat át akar nyúlni a helyi település, a helyi vezetés és a választópolgárok akarata felett, hogy kisajátítsa ezeket a forrásokat, és megyei kiskirályok osszák ezt el. Komolyan gondolták ezt, miniszter úr? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ami az ön által a közös teherviseléssel kapcsolatosan mondottakat illeti, szeretném rögzíteni, hogy az ebben a formában nem felel meg a valóságnak. Bevezettük a multikra a kereskedelmi különadót, amit éveken keresztül kell hogy fizessenek, és 30-40 milliárd forint közötti terhet jelent évente csak annak a szektornak. A bankrendszer ugyan valóban az adóból leírhatja a következő öt évben, de az idei évben 50 milliárd forinttal kell hogy a közös teherviseléshez hozzájárulhasson. Ezenkívül pedig az állam magán kezdte a takarékoskodást. Ha megnézi, akkor a minisztériumi költségvetésekből is jelentős összegeket vontunk el.Ami a gödi esetet illeti, illetve a különleges gazdasági övezetet, ott szerintem, ha a magyar politikában még bármilyen értelmes érvelésnek lenne tere, akkor önök is könnyen beláthatnák, hogy nem a megyei jogú városokról beszélünk, ahol a politikai megosztottságnak van értelme, hanem azokról a kistelepülésekről, ahol egyébként eddig sem volt helyes, hogy ha valamelyik két-, három-, négy- vagy ötezres településen egy nagyberuházás valósult meg, akkor az adott település ebből részesedett, a közvetlenül, mondjuk, a környezetében lévő vagy akár a határon lévő települések pedig már egyetlenegy fillérrel sem részesedtek. Göd esetén pedig végképp téves ez az állítás. Gödön egy majdnem 400 milliárdos fejlesztés valósul meg. Ebből a város részesedni fog. Az a polgármester, aki a választásokat megnyerte, nem támogatta ezt a beruházást. A helyzet úgy áll fenn, hogy lehet, hogy ennek az óriási iparűzési adónak csak a 30 százalékát fogják megkapni, de ez éppen 30 százalékkal több, mint amit akkor kapnának, hogyha a polgármesteren múlott volna a beruházás, ő ugyanis ezt nem támogatta, úgy sem, hogy egyébként a válsághelyzetben tömegesen tudunk fontos munkahelyeket teremteni, és ezáltal a térség munkaerőpiaci helyzetén sokat javítani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Miniszter úr, kérem, hogy őrizze meg a szakmaiság látszatát. Az, hogy egy ellenzéki polgármester politikailag mit támogat és mit nem, az nem jogi kategória. Hát, ne csináljunk már viccet egy törvényjavaslatból, miniszter úr, kérem szépen! Az, hogy elmondja nekünk, hogy a megyei jogú városokat nem érinti, hát, akkor kodifikáljanak, írják bele a javaslatba! Amit önök letettek az asztalra, abban nem ez van. Miniszter úr, én abból indulok ki, ahogy önök a múltban viselkedtek. Az önök miniszterelnöke néhány évvel ezelőtt, négy-öt évvel ezelőtt Szaúd-Arábiába elment, és azzal reklámozta hazánkat a működő tőke előtt, hogy itt kellőképpen alacsony a magyar emberek munkabére, illetve kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve. Ezek után önök stratégiai megállapodásokat írnak alá ezekkel a multicégekkel. A helyi vezetések, települések csak abban reménykedhettek eddig, hogy legalább iparűzési adóból valamennyi befolyik, és kompenzálhatják azokat a járulékos károkat, amelyeket az önök szervilis, szolgalelkű gazdaságpolitikája okoz. Önök átnyúlva a választópolgárok feje fölött, most ezt az utolsó lehetőséget is el akarják venni. Ez a demokrácia lebontásának egyik eszköze. Ne higgye, hogy ennyiben fogjuk hagyni! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő úr, javaslom, hogy mielőtt azonnali kérdést intéz egy törvényjavaslattal kapcsolatosan, bátran ismerkedjen meg annak szövegével. [[Z. Kárpát Dániel: Megtörtént, csak nem tudjátok megírni rendesen.]] Tehát a megyei jogú közgyűlések hatáskörébe nem tartozik bele a megyei jogú város. Tehát kellően világos, egyértelmű a megfogalmazás, még jogásznak sem kell lenni ahhoz, hogy ezt valaki megértse, elegendő elolvasni a törvényt. De ha értelmezési kérdésekre van szükség egy jogszabály kapcsán, akkor én erre külön is vállalkozom, és akkor nem kell ilyen parlamentáris formában azt a kellemetlenséget itt mindannyiunknak végigélni, hogy az ellenzéki képviselők olyan ügyekben tesznek fel kérdést, ahol elmulasztották elolvasni vagy megérteni a törvényt. [[Dr. Brenner Koloman: Szerényebben!]] Ezek a pénzek pedig a megyei közgyűlést nem illetik meg semmilyen formában. A megyei közgyűlésnek ezt a települések között kell elosztani. 3 százalék az adminisztratív költség, amit egy megyei közgyűlés ilyen iparűzésiadó-bevételből felhasználhat, 97 százalék továbbra is a településeket illeti meg. Könnyű belátni szerintem, hogy ez egy lényegesen igazságosabb és jobb rendszer, mint az eddigi, úgy, hogy ráadásul ennél a településtípusnál a közvetlen pártpolitikai vonatkozás alig-alig vehető észre, a jelentősége sokkal kisebb, mint bárhol máshol. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan gyorsítható és egyszerűsíthető az örökbefogadás folyamata?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány társadalompolitikájának egyik alappillére a családközpontú gyermekvédelem kialakítása. Valljuk, hogy a társadalom alapértéke a család, a gyermekek nevelkedésének legfontosabb színtere, és ezt nem pótolhatja semmi más. Tudjuk azonban, hogy sokaknak ez nem adatik meg, a gyermektelen házaspárok pedig odaadó gondoskodásra készen az örökbefogadás mellett döntenek. A Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta azon dolgozik, hogy a nevelőszülői nevelést és az örökbefogadást helyezi előtérbe, így a gyermekek családban nőhetnek fel, és modelleket láthatnak maguk előtt például az anya- és apaszerepre, kialakul bennük a közösségi kötődés. A kormány folyamatosan fejleszti a családi életmodellt mint a legfontosabb értékek megjelenítőjét, amit nem mellesleg nagyon sokféle módon anyagilag is támogat. Az elmúlt években megkezdődött a családközpontú gyermekvédelem kiépítése. Ehhez kapcsolódóan idén január 1-jétől néhány, az örökbefogadást ösztönző támogatást is bevezetett a kormány, például az örökbefogadói díjat és az örökbefogadói gyest, csak hogy a legfontosabbakat említsem. Ma már arról is beszélhetünk, hogy az örökbefogadói eljárások időben rövidüljenek, illetve fontos, hogy idősebb örökbefogadást tervezők is bekerülhessenek a rendszerbe, ezzel is segítve a tapasztalt, nyitott, gyermekre vágyó, ám eddig a lehetőségektől elzárt leendő szülőket és szülők nélküli gyermekeket. Ehhez növekedhet a gyermek és örökbefogadója közötti korkülönbség. [[16.20]] Azt gondolom, mindannyiunk közös célja, hogy az örökbefogadást tervező szülők és az örökbefogadásra váró gyermekek minél gyorsabban egymásra találhassanak. Ezek alapján kérdezem tisztelettel államtitkár urat: milyen eszközökkel gyorsítható és egyszerűsíthető az örökbefogadás folyamata, milyen mértékű változtatást tervez a kormány, s hogyan illeszkednek ezek a kormány családpolitikájába? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, mindenki beláthatja, hogy mind a gyermekeknek, mind a gyermektelen családoknak az az érdeke, hogy az örökbefogadás folyamata minél gyorsabb legyen. Azoknak, akik gyermekvédelemben vannak, nyilván akkor jó, ha egy szerető családba tudnak kerülni minél hamarabb, akik pedig gyermekre vágynak, vagy vállalják egy további gyerek nevelését, azok számára is fontos, hogy ez a gyermek minél korábbi életkorában létrejöhessen, ne kelljen az adminisztráció miatt még hónapokat vagy éveket várni, hanem a gyermek minél fiatalabban bekerülhessen a családba, nyilvánvalóan a család egysége is annál inkább biztosított.Talán sokan tudják azt a tényt, hogy az örökbefogadások kétharmada a gyermekvédelemből örökbe adott gyerekeken keresztül történik. Éppen ezért volt fontos, hogy az elmúlt években igyekeztünk egy családközpontú gyermekvédelmet kialakítani, és a nevelőszülőséget is népszerűsíteni. Itt képviselő úr is utalt rá, hogy az elmúlt években bevezettük az örökbefogadói díjat, az örökbefogadói gyest és az anyasági támogatást is. Annak érdekében, hogy minél gyorsabb legyen ez az eljárás, sok adminisztrációcsökkentő, határidő-gyorsító lépést tettünk vagy teszünk egy törvényjavaslatban, amely itt fekszik a parlament asztalán, így akár kilenc hónapra is rövidülhet a teljes örökbefogadási eljárás. Mindezeken túl azon időszakban, amikor a leendő család és a gyermek egymást jobban megismerheti, erre az évre legfeljebb tíz nap munkavégzés alóli felmentést is biztosítunk. Ahogy képviselő úr is mondta, fontos, hogy minél idősebb gyermekeket is örökbe fogadjanak, illetőleg, hogy akár idősebbek is, hiszen ma már a gyermekvállalás is valamelyest idősebb korban történik, mint egy generációval ezelőtt, ezért idősebbek is gyermeket fogadhassanak örökbe. Éppen ezért három év feletti gyermekek örökbefogadása esetén 45-ről 50 évre emelkedik az örökbe fogadó szülő és a gyermek között fennálló elfogadható korkülönbség mértéke. Újabb gyermek örökbefogadása esetén egyszerűbb lesz az örökbe fogadó szülők alkalmassági vizsgálata. Nyilván, ha az első gyermeknél már alkalmasnak találtattak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és azóta is rendesen nevelik a gyermeket, akkor nyilván a második gyereknél ez indokoltabb. A további, a törvényjavaslatban levő enyhítésekről pedig az egy percben beszélnék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen államtitkár úrnak a válaszát. Azt gondolom, hogy felelős társadalompolitika csak felelős családpolitikán és felelős családközpontú gyermekvédelmi rendszeren alapulhat. Örülök annak éppen ezért, hogy a kormány benyújtotta ezt a törvényjavaslatot, amely a Ház asztalán fekszik, és ezen a héten, holnap el is kezdjük ennek az általános vitáját.Örülök annak is, hogy az előkészületek során a kormány nyitott volt a különböző javaslatokra, véleményekre, és örülök annak is, hogy az én képviselői tapasztalataim alapján a saját javaslatom is belekerülhetett ebbe a törvénybe. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm képviselő úrnak is, hiszen fogadóórákon azért időről időre találkozunk ilyesfajta élethelyzetekkel, és fontos, hogy azoknak segítsünk, akik maguk is nem vér szerinti gyermeket örökbe fogadnának, és úgy nevelnék föl, mintha a vér szerinti gyermekük lenne.Az eljárások egyszerűsítéséből a törvényjavaslatnak egy fontos része, hogy a 40 órás tanfolyam továbbra is lehetőségként ott marad mindazok számára, akik ezt igénybe szeretnék venni, de lehetőségként és nem kötelezettségként. Az is fontos, hogy abban az esetben, ha a szülő, a vér szerinti szülő nem keresi a gyermekét, akkor a gyermek már nem hat, hanem három hónap után örökbe fogadhatóvá válik, ha semmifajta jelentkezése nem történik a vér szerinti szülőnek. Ha pedig rendszertelen a kapcsolattartás, akkor pedig a korábbi egy év helyett már nyolc hónap után örökbe fogadhatóvá lehet nyilvánítani a gyermeket. Nyilván, ahogy mondtam is az előző felszólalásban, a gyermek szempontjából is fontos, hogy minél hamarabb örökbe fogadható legyen akkor, ha a vér szerinti szülei nem tartanak vele kapcsolatot, és nem is kívánják hosszú távon fölnevelni. Azért, hogy gyorsabb legyen az eljárás, bizonyos elemek párhuzamosan tudnak futni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Így például a gyermekvédelmi szakértői bizottság összefoglaló véleménye, valamint az örökbe fogadhatóvá nyilvánítási eljárás párhuzamosan folyhatnak, tehát nem kell egyiknek a másikat megvárni, és az örökbefogadhatóság is [[Az elnök úrja csenget.]] nem kettő, hanem most már négy esztendig tart. Köszönöm szépen, és kérek mindenkit, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor független képviselő azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ez az orbáni válságkezelés?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Felelős, független ellenzéki országgyűlési képviselőként igyekeztem konstruktívan állni a kormány által a koronavírus-járvány ideje alatt hozott intézkedésekhez. Éppen ezért Bencsik János képviselőtársammal közösen módosítójavaslat-csomagot nyújtottunk be a koronavírus-törvényhez, valamint igyekeztem minden tőlem telhetőt megtenni annak érdekében, hogy segítsek az önkormányzatoknak. Ilyen irányú indítványokat is benyújtottam az Országgyűlés elé, hogy ezáltal segíteni tudjam a különböző településeken élő honfitársainkat. Szerencsére a Volánbusz és az Alsószölnök-Neumarkt határátkelő megnyitása ügyében eredményeket is el tudtam érni.Azonban, ha visszatekintünk az elmúlt hónapokra, tisztelt miniszter úr, akkor sajnos azt láthatjuk, hogy önök a kapott felhatalmazást a hatalmuk kiterjesztésére és visszaélésekre használták. Mire gondolok? Például arra, hogy elvonták a gépjárműadó településekre eső részét, a korábbinál rosszabb helyzetbe kívánják hozni a kulturális dolgozókat, éppen holnap szavazunk az ezzel kapcsolatos törvényjavaslatról, és idehoznám a mindenki által ismert gödi példát, és sajnálatos módon láthatjuk, hogy önök ezt ki kívánják terjeszteni, és további településeket is sarcolni kívánnak hazánkban. És akkor még nem is beszéltem arról, tisztelt miniszter úr, hogy az egészségügyben hozott intézkedéseik emberéleteket követeltek. Ez az orbáni válságkezelés valódi arca. Önöknél, miniszter úr, a hatalomhoz való ragaszkodás és a politikai érdekek a koronavírus-járvány idején is felülírták a szakmai és emberi szempontokat, magukra hagyták a különböző településeket és azok polgárait, és ezen hónapok alatt válságkezelésbe bújtatott erődemonstrációt folytattak, különböző karaktergyilkos kam-pányokkal fűszerezve. Ez felháborító, és egyáltalán nem igaz az, amit miniszterelnök úr Belgrádban mondott, hogy jóhiszeműen jártak el ez alatt az idő alatt. Miniszter úr, mivel magyarázza ezeket az intézkedéseket, és milyen további lépéseket kívánnak tenni a magyarországi demokrácia csorbításáért? Várom érdemi válaszait. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor azzal kezdte, hogy független, felelős ellenzéki képviselő, akkor arra gondoltam, hogy milyen rossz lehet önnek egyedül vagy azon kevesekkel, akik még ebbe a kategóriába tartoznak, és itt nem a függetlenre, hanem a felelősre gondoltam. De aztán a kérdésében foglalt állításokkal megnyugtatott azzal kapcsolatosan, hogy alapvetően ez nem tér el a nem független és nem felelős országgyűlési képviselők felszólalásától.Ami a konkrét, ön által említett ügyeket illeti, szeretném jelezni, hogy a kulturális ágazatban dolgozók a mi szándékaink szerint nem rosszabb, hanem jobb helyzetbe fognak kerülni. Az a béremelés, amelyet az intézkedéssorozat tartalmaz, a jogviszonyváltozással együtt is szerintem előnyösebb helyzetbe hozza a kulturális szférában egyébként valóban elfogadhatatlanul alacsony béreken dolgozók helyzetét. A gépjárműadó kapcsán sokszor elmondtam, újra elismétlem, hogy ma az önkormányzati szektor állami támogatása, normatívája, saját bevétele közelít a 2000 milliárd forinthoz, 1900 milliárd forint. Akkor, amikor a gépjárműadóról beszélünk amely körülbelül 34-38 milliárd forintos bevételt jelent egy évben az önkormányzatoknak , a közös teherviseléshez való felettébb arányos hozzájárulás, hogy ebben az évben ezt is a járvány elleni védekezésre fordítjuk. Szintén tíz perccel ezelőtt volt lehetőségem a különleges gazdasági övezetekkel kapcsolatos szabályozást megindokolni. Szerintem Vas megyében azok a kisebb falvak és kisebb települések mert hiszen megyei jogú városra nem vonatkozik a szabályozás szintén igazságosnak fogják ezt gondolni, ahogy az országban máshol is, hogy ha valahova, egy kisebb településre egy sokmilliárdos beruházás érkezik, több mint 5 milliárdos beruházás, Gödön ez majdnem 400 milliárdos beruházás, akkor az iparűzési adó nem az egyik, mondjuk, 3000 fős települést illeti meg, hanem kizárólag a településeket illeti meg, a helyi adó teljes egészében megilleti őket, viszont arányosabban lehet elosztani több érintett település között. Ez szerintem egy indokolt, a válságtól függetlenül indokolt törvénymódosítás, ráadásul az az állítás sem igaz, hogy a válsággal visszaélve tettük volna ezt, hiszen itt van az Országgyűlés előtt a törvény, most mindenkinek lehetősége lesz ezt megvitatni, és szándékaink szerint, azt reméljük, hogy az Országgyűlés el fogja fogadni. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.30]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A kulturális dolgozók ezt másként látják, és engedje meg, hogy a gazdasági övezetek kapcsán se legyek jóhiszemű, látva az elmúlt hónapok lépéseit, amelyeket a kormány tett. Az viszont örömteli, hogy az önkormányzatok felelősen cselekedtek ebben a helyzetben. Minden elismerés megilleti őket ezért, hiszen erőn felül teljesítettek, és igyekeztek olyan lépéseket tenni számtalan ilyen példa volt , mellyel segítettek azoknak, akik bajba jutottak. Idehoznám a vasi megyeszékhely, Szombathely példáját, ahol százezer forintos támogatásban részesülhetnek azok, akik a járványhelyzetben veszítették el munkájukat, 400 millió forintos keretet különített el erre a város, Nemény András polgármester úr döntésének köszönhetően. Jó lenne, ha ezt mindenhol kiegészítené az állam, nemcsak Szombathelyen, hanem a lehető legtöbb magyarországi településen. A taotámogatásokat is sokkal inkább, azt gondolom, a felsőoktatásba kellene juttatni, nem pedig elvonásokat kellene eszközölni az egyetemekről. A véleménynyilvánítás szabadságát pedig mindenhol csorbították, embereket vittek el a rendőrök. Mi, demokraták viszont kiállunk egymásért, és nem hagyjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy megfélemlítsék honfitársainkat.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! A „mi, demokraták” [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] megszólalást értékelem, akár ez még közös is lehetne bennünk, de az a baj, hogy a Demokratikus Koalíció és Gyurcsány Ferenc olyan mértékben járatta le ezeket a szavakat, hogy ezzel a hangsúllyal a használata ellenjavallt szerintem, de természetesen az ön ízlésén és döntésén múlik.Ami az önkormányzatok magatartását illeti, egyetértek önnel abban, hogy minden, a védekezésben felelősen részt vevő önkormányzatnak köszönetet kell mondanunk. Ahogy az állam, ahogy az ápolók, az orvosok, a rendőrök, a katonák, úgy az önkormányzatok és az önkormányzati dolgozók is nagyon sokat tettek azért, hogy Magyarország ezt a járványhelyzetet kezelni tudta, és végig kontroll alatt tudta tartani. Szerintem ez egy olyan közös siker, amit kár elvitatni, és kár a kormány támadására felhasználni, hiszen, még egyszer, amit itt már néhány perccel ezelőtt említettem, megismétlem: néhány hónappal vagy két hónappal ezelőtt szerintem mindenki úgy gondolta, hogy az országot még sokkal súlyosabban fogja érinteni a válság különösen egészségügyi szempontból , mint ahogy érintette, és ehhez szükség volt arra a széles körű összefogásra, ami a közalkalmazottak, rendőrök, katonák, önkormányzatok között valóban létrejött. Ez üdvözlendő, ezért köszönetet kell mondani. A százezer forintos szombathelyi támogatást üdvözlöm. Szeretném jelezni, hogy az Kurzarbeitgeld keretében, tehát a fizetésekhez nyújtott állami támogatás keretében havonta az állam több mint százezer forintot tud adni egy-egy munkavállalónak, szerintem ez is szép teljesítmény. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mindenki hazudik csak Önök nem? 2.” címmel. Megértésüket kérem, egy másodperc türelmet! Az én információm az, hogy miniszter úr érkezik de nem. Tisztelt Országgyűlés! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Türelmes vagyok, megvárom a miniszter urat.
Tájékoztatom, képviselő asszony, hogy a miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője… [[Zaj a Jobbik padsoraiban.]] Képviselő urak, ha nem zavarja önöket, az Országgyűlés ülése zajlik! Köszönöm megértésüket. Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért küldtek haza több ezer embert a kórházakból?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Megvárom a miniszter urat.
Tájékoztatom, képviselő asszony, hogy a miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mindenki hazudik csak Önök nem? 3.” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Megvárom a miniszter urat.
Tájékoztatom, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, az Országgyűlés alelnöke, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi lesz a művészeinkkel és a munkatársaikkal?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem alelnök urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Öné a szó, alelnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! A koronavírus-járvány idején nyilván a legfontosabb az emberi élet védelme, az emberi élet védelme után azonban a munkahely védelme jön mint legfontosabb. Valószínűleg hosszú idő kell, hogy pontosan fölmérjük, hogy a hétköznapjainkra milyen hatással volt, van ez az időszak, hogy hogyan változtatta meg a szokásainkat, de annyi biztos, hogy a kultúrára és ezen belül is az előadó-művészetre azonnali és súlyos csapást mért.Zárva vannak a színházaink, nincsenek koncertek, bemutatók, előadások, és nem is lesznek augusztus 15-éig szinte biztosan. Hogy egyértelmű legyek, tisztelt Országgyűlés, kedvelt színészeinkről, remek zenészeinkről, elismert művészeinkről beszélek; róluk, de nemcsak róluk, hanem azokról, akik nincsenek a rivaldafényben, de nélkülük nincs művészeti teljesítmény: az öltöztetőről, a hangmérnökről, a dramaturgról, a világosítóról, akiknek most és a belátható közeljövőben egyetlenegy fillér bevételük nincs. Állami segítségre van szükség, tisztelt államtitkár úr. Állami segítségre, amelyet Németország április 26-án jelentett be, aztán Franciaország, Finnország, Csehország és legutóbb a múlt héten Görögország. Azt akarom kérdezni, hogy mi lesz a művészeinkkel, államtitkár úr, és mi lesz a művészeink munkatársaival. Kapnake állami és azonnali segítséget? Kérem válaszát az ő nevükben is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, aki válaszol az azonnali kérdésre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarország az elmúlt években és 2010 óta igyekezett a magyar kultúrát megerősíteni, és ezt nemcsak szavakban tettük, hanem igyekeztünk nemzetiössztermék-arányosan is jóval nagyobb támogatást adni a kulturális élet szereplőinek, mindazoknak, akik a színpadon láthatóak, és mindazoknak, akik a színpad mögött dolgoznak egy-egy előadás sikeréért, hogy magasabb támogatási összegből tudják szolgálni a magyar kultúrát.Míg 2010-ben az elődeink a központi költségvetésben 172 milliárd forintot szántak a kultúrára, annak látható és színfalak mögötti részére, most 172 milliárd helyett 578 milliárd forintot költünk ugyanerre a célra. Megtöbbszöröztük azt az összeget, amit a nemzeti kultúrára, a magyar kultúrára fordítani tudunk, hogy pontosan minél többek számára jelenthessen a minőségi magyar kultúra minőségi megélhetési lehetőséget is. És ebben most már messze-messze felülmúljuk a többi európai uniós országot, hiszen míg azoknak az országoknak az átlaga, akikre többek között ön is hivatkozott, a nemzeti össztermék 0,6 százaléka amit kultúrára fordítanak, Magyarország ezt másfél százaléknyi arányban teszi meg, tehát több mint kétszeresét, két és félszeresét fordítjuk arányaiban kultúrára, mint ahogy ezt más európai uniós fejlett országok teszik. Idén ráadásul egy béremelést is elfogadtunk a kulturális szférában dolgozóknak, egy 6 százalékos béremelést, amely szintén nagyobb anyagi biztonsági ad azoknak, akik a kulturális szférában dolgoznak. Ezen túlmenően pontosan azért, hogy az elmaradó előadások miatti bevételt is valamelyest kompenzálni lehessen, nemcsak az ön által felsorolt kormányok, hanem a magyar kormány is, a kulturális terület is indított egy programot. Ez is több mint egymilliárd forintos, másfél milliárd forintos keretű, amelyben előre bizonyos előadásoknak a költségeit megelőlegezzük, teszem azt, inkább úgy mondanám, hogy megvesszük előre azokat az előadásjegyeket, amiket a veszélyhelyzet elmúltával, amikor majd a járványügyi korlátozások megengedik, be lehet mutatni. Most előre vesszük meg a jegyet, pontosan azért, amit ön is mondott, hogy az átmeneti időben is meg legyen oldva minél többek megélhetése, és az előadás pedig a járvány után megtartható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót alelnök úrnak. Parancsoljon! [[16.40]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Ez kultúramentő csomagnak nagyon sovány, és igazából visszavághatnék, hogy belepirul a füle, de ez kétszáz embernél többet ebben az országban nem érdekel, és nem akarom megbántani a fülét, nem erről beszélek. Arról beszélek, hogy egy sereg ember abban a szférában, ami szerintem mind a kettőnknek fontos, sőt szerintem mindannyiunknak fontos, a kisadózó vállalkozók tételes adóját, a katát fizeti. Az, kérem szépen, az önök intézkedése nyomán június 30-áig mentes. Július 12-ig kellene befizetni, de nem kell. Azt mondja meg nekem, legyen szíves, az Országgyűlés nyilvánossága előtt és lehetőleg ne a tíz évvel ezelőtti dolgokat, mert azt még mindig jobban ismerem, mint ön , hogy ezek az emberek addig, amíg nincsen bevételük, egy fillér bevételük nincs, mentesülneke a kata alól. Legyen szíves erre konkrétan válaszolni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány valóban eddig hozott intézkedéseket, több mint 80 ezer vállalkozás számára a tételes kisvállalkozói adó alóli mentességet, és ön azt kérdezte, hogy ez másfél hónap múlva pontosan hogyan fog alakulni; nyilvánvalóan attól is függ, hogy maga a járványhelyzet és a veszélyhelyzet miként alakul, de a kormány gyorsan döntött ezeknek az adónemeknek a felfüggesztése terén is először egy szűkebb, majd egy több mint 80 ezer vállalkozásra kiterjedő, szélesebb körben is. Ezt tettük mi a válsághelyzet alatt.Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, melyikünk füle pirulna jobban lehet, hogy az enyém valamelyest nagyobb, de szerintem az öné magasabb hőfokkal tud izzani , ha visszagondolunk arra, hogy amikor válság volt Magyarországon, és azt önök kezelték, akkor önök ezektől az emberektől, akik itt alkalmazásban voltak közalkalmazottként, elvettek mégiscsak egyhavi bért. Mi felfüggesztettük az adót, növeltük a kulturális szféra támogatását két és félszeresére, és igyekszünk már most előre kifizetni a majd az év második felében vagy valamikor télen megtartandó előadásokat, miközben önök megszorításokat hajtottak végre válságkezelésként, és egyhavi bért elvettek ezektől az emberektől. Azt hiszem, a kettő közötti különbség érzékelhető. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig követ még el az EMMI bűncselekményt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm.
Igen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Hát, piruljon annak a füle, aki egyébként azt állítja, hogy demokrata, és pont ellenkezőjét cselekszi, és ennek példáját szeretném mutatni Gulyás miniszter úrnak is, hogy vegye észre, hogy mi történik a kormányban és szervezetében. A Demokratikus Koalíció évek óta kell hogy harcoljon önökkel azért, aminek természetesnek kellene lennie. Jelen esetben arról van szó, hogy a Felcsúti Utánpótlás Neveléséért Alapítványnak adott állami támogatás elköltéséről kellene hogy beszámoljanak az adófizetőknek, akik állják a felcsúti foci árát, és még ki tudja, mire megy el. Konkrétan 50 000 millió forintról beszélünk. Ennek érdekében a DK már évekkel ezelőtt kénytelen volt pert indítani, mert elszámolás nem készült, és ez a minisztériumot egyébként nem zavarta, sőt a kormány képes volt olyan jogszabályt hozni, amely akadályozta azt, hogy egyébként ezekhez a papírokhoz hozzá lehessen férni, és a bírósági döntés után kiadható legyen. Mára megszületett a bírósági ítélet, és jogerős a döntés. Az EMMI-nek kell kiadnia a teljes iratanyagot, hogy mire jutottak a felcsúti fociakadémia költéseinek ellenőrzése során. A minisztérium azonban nyilván mert Mészáros Lőrinc vagy Orbán Viktor érdekeltségéről van szó mindent kitalál, hogy ne kelljen kiadni ezt a dokumentumot. Csak néma csend és szégyen van. A miniszterelnök tankokkal is őrzött birtokára milliárdok mentek el; valamit nagyon titkolni kell ennek a bírósági döntésnek a semmibevételével, amit önök megtettek. A Fővárosi Ítélőtábla döntése ellen már nincs hová menekülni. Éppen ezért azt gondolom, és most már nem kérem, követelem, hogy azonnal adják ki ezeket a dokumentumokat. Kérdezem akkor miniszter úr képviseletében államtitkár urat: mikor adják ki az iratokat? Itt és most várom a konkrét időpontot tartalmazó válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A DK már csak ilyen, a mai felszólalásaik is ezt mutatják: a bíróságokat, amikor éppen úgy van kedvük, akkor Gyurcsány Ferenc lefideszesbíróságozza, akkor, amikor olyan döntés születik, amely az önök számára nem kedvező; amikor pedig egy olyan döntés születik, amelyre most ön hivatkozott, akkor viszont a jogállamiság utolsó zálogai, és teljesen mindegy önöknek a kronológia, bármikor bármelyiket mondják, bármikor bármire hivatkoznak, önöknek csak egyvalami számít, a saját politikai érdekük, ennek rendelnek mindent alá.Tisztelt Képviselő Úr! Ön 2019. február 11-én és március 6-án is személyes megbeszélésen volt a sportért felelős államtitkárságon, hogy ott tájékoztatást kapjon azokról a kérdésekről, amelyeket ön itt felsorolt. 2019. március 6-án iratbetekintés során az első utóellenőrzés megállapításai című dokumentumot ön megtekinthette, rendelkezésére bocsátották, ön áttanulmányozhatta. A dokumentum összefoglaló jelleggel tartalmazott adatokat az utóellenőrzés megállapításáról, és az iratbetekintés során ön jegyzeteket is készíthetett és készített is. Ön direkt összekevert két bírósági ítéletet. Az EMMI számára három irat kiadására van bírósági kötelezés: az egyik az utóellenőrzést lezáró kiértesítő levél, a másik az utóellenőrzés megállapításáról készült összefoglaló, valamint a jóváhagyott sportfejlesztési program, a harmadik pedig a 2017. január és 2018. december között utóellenőrzésen átesett szervezetek listája. Mind a három dokumentum már az ön birtokában van, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar embereknek joguk van tudni, hogy mire költöttek el 50 000 millió forintot, és önök ez ügyben az ellenőrzés látszatát keltették. Mint ahogy mondtam is önnek, önök egy külön kormánydöntést hoztak arról, hogy erről az ellenőrzésről a bírósági döntést követően önök a dokumentumokat kiadják. Éppen ezért azt gondolom, hogy az ön válasza elfogadhatatlan. Az EMMI-nek ezeket a dokumentumokat ki kell adnia. Nem vagyok benne biztos, hogy most itt önnél az arrogancia vagy az inkompetencia az erősebb, de mindenesetre azt javasolom önnek és azt követelem öntől, hogy azt, amit önök ebben tesznek a Felcsúti Utánpótlás Neveléséért Alapítvány költéseinek védelme érdekében, ezt fejezzék be, a dokumentumokat pedig haladéktalanul adják ki. Ezt követelem öntől. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amely dokumentum kiadására az EMMI kötelezhető volt, és amely dokumentum kiadására az EMMI-t kötelezte a bíróság, ahogy említettem, azokat a dokumentumokat ön, tisztelt képviselő úr, megkapta. A taofelajánlások kapcsán egyrészt önök azt mondják, hogy a taofelajánlásokat jobban kell ellenőrizni, amikor pedig valahol taoellenőrzés folyik, akkor ön azt mondja, most idézem: a minisztérium az ellenőrzés látszatát kelti. Tehát az önök számára fontos, hogy ellenőrizve legyenek a taoköltések, ha pedig mégis vannak, akkor pedig támadják, hogy ez nem is ellenőrzés, csak az ellenőrzés látszata, miközben ön, ahogy az előbb mondtam, tavaly február 11-én és március 6-án saját maga nézhette meg az utóellenőrzés megállapításait, és a további dokumentumot is megkapta, tisztelt képviselő úr. De sohasem fogunk fölérni az önök szintjére, és nem is szeretnénk fölérni Gyurcsány Ferenc szintjére, aki maga ismerte be az őszödi beszédben, hogy ő viszont képes volt még a magyar költségvetés számait is meghamisítani a hatalma fenntartása érdekében. Mi mindenhol a törvényesség talaján állunk, ezért tartottuk be ezt a bírósági ítéletet is, és bocsátottuk a három iratot az ön rendelkezésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérdések, amikre a kormány nem válaszol” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Ungár Péter: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Nagyon fontos szerintem kezdetnek, hogy elismerjük mindenkinek a munkáját, akik részt vettek a járvány elleni védekezésben, és ebbe beletartoznak a szociális dolgozók is, akik ugyanúgy, mint az egészségügyi dolgozók, a frontvonalban küzdöttek azért, hogy mérsékeljék ezt a veszélyhelyzetet, és ezért köszönettel tartozunk nekik.Az előző parlamenti ülésszakban Hohn Krisztina képviselőtársam megpróbálta megtudni, hogy számíthatnake a szociális dolgozók is arra az egyszeri bruttó 500 ezer forintos kiegészítésre, amit megkaptak nagyon helyesen az egészségügyi dolgozók. [[16.50]] Akkor a lorem ipsum szövegnek egy generált változatát kapta válaszként, így arra kérem miniszter urat, hogy az „igen”, illetve „nem” magyar szavakból ha egyet választana, ami leírja azt a materiális valóságot, hogy meg foge érkezni ez az egyszeri 500 ezer forintos kiegészítés, az nagyon-nagyon megtisztelő lenne, és emelné az Országgyűlés tekintélyét. Az a helyzet, hogy ezek az egyszeri kiegészítések, bár helyesek, nem elegendők. Itt bérfejlesztésre van szükség, hiszen a járványhelyzet folyamán ez ugye, most a sajtóban meg is jelent nagyon sok szociális dolgozó például, de egészségügyi dolgozó is elvesztette a lehetőségét, hogy másodállásban dolgozzon. Példát mondok: idősotthoni segédápolók dolgoztak házi ápolásban is például hétvégenként, ezt értelemszerűen nem tudták megtenni. Az Egészségügyi Dolgozók Szakszervezete szerint ez az ápolóknak körülbelül 20-30 százalékos bevételkiesést jelentett egy olyan időszakban, amikor ők dolgoztak a frontvonalon, hogy ez a járvány a lehető legkevesebb magyar embert érintsen. Ezért az a kérdésem amellett, hogy válaszoljon arra, hogy megkapjáke a szociális dolgozók ezt az egyszeri 500 ezer forintos bruttó kiegészítést , hogy mikor rendezik végre kielégítően az egészségügyi és szociális bértáblákat, mikor lesz végre rendszeres és jó fizetése ezeknek az embereknek, mert ha valakik megérdemlik, azok ők. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány sokszor elmondta, hogy a jelenlegi egészségügyi válsághelyzettől függetlenül az egészségügyben dolgozók, azon belül is az ápolók munkáját nagyon nagyra értékeli. Ennek köszönhető az a döntés, amire általam nem megérthető okból a kérdésében nem volt tekintettel, hogy ebben a ciklusban 72 százalékkal emeljük az ápolók fizetését. 1990 óta soha nem volt olyan négyéves parlamenti ciklus, amikor hasonló mértékű béremelés érintette volna az ápolókat. Ebben az évben is a gazdasági nehézségek ellenére, a koronavírus-járvány ellenére a 20 százalékos béremelést november 1-jével kifizetjük, és ehhez képest az egészségügyben dolgozók, így az ápolók is 500 ezer forint pluszjuttatást kapnak. Ha a kormány ilyen nagyságrendű döntést hoz, akkor arról a nyilvánosságot mindig tájékoztatja, ez ebben az esetben is így lesz. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Akkor, ha jól értettem és kérem, segítsenek ki, amennyiben nem jól értem , nem fogják a szociális dolgozók megkapni az egyszeri bruttó 500 ezer forintos kiegészítést, amit ugyanúgy megérdemelnének, mint az egészségügyi dolgozók. Vagy azt vitatja a miniszter úr, hogy ugyanúgy megérdemlik, ebben az esetben értelemszerűen az, hogy nem kapják meg, az önök logikájának megfelel; vagy pedig ön is azt gondolja, hogy megérdemlik szintén ezt az egyszeri 500 ezer forintos kiegészítést, de akkor meg nem nagyon értjük azt, hogy miért nem kapják meg. Az a helyzet, hogy bár még az egészségügyi dolgozók sem kapták meg konkrétan, hiszen ezt nyár elejére ígérte a kormány, a szociális dolgozók ugyanúgy kitettek a járványnak. Önök azzal kampányolnak, hogy mik történnek budapesti idősotthonokban, de mégsem becsülik meg azokat, akik idősotthonokban dolgoznak, akik a legakutabb kitettek a járványveszélynek, megérdemelnék ezt az 500 ezer forintot. Kérem, ne beszéljen félre, mondja el, hogy megkapják vagy nem kapják meg! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úrról, ismerve még a képviselő úr rokonságát is, azt, hogy intelligenciaproblémái lennének, ezt a legcsekélyebb mértékben sem feltételezem, ezért szerintem kellően világos volt az, amit mondtam. Abban én természetesen egyetértek, hogy ha fel kellene sorolnunk azt, hogy kik azok, akik ma Magyarországon különjuttatásra, magasabb bérekre lennének jogosultak, akkor ez a sor nagyon hosszú lenne. Azon dolgozunk, és 2010 óta minden más elődünknél jobb eredményeket tudtunk felmutatni, hogy ezek a bérek növekedjenek, és azt kell mondjam, hogy a 2012-20 közötti béremelkedés szintén ennek az országnak a rendszerváltoztatás óta eltelt három évtizedéből a legeredményesebb nyolc év volt a béremelésekre tekintettel is. Ettől függetlenül ezt folytatni kell, ehhez az kell, hogy a gazdaság talpra álljon. A képviselő úr ugyanúgy tudja, mint én, hogy ma a vita azon zajlik, hogy a biztosnak tekintett 4 százalékos növekedés helyett a koronavírus-járvány következtében az ország recesszióba süllyed, vagy pedig esetleg valahol megállunk a nulla környékén. Ebben a helyzetben nem várok ugyan méltányosságot az ellenzéktől, de könnyű belátni, hogy az is komoly vállalás, amit tettünk, azok a pluszjuttatások is komoly vállalást jelentenek. Mindenkinek köszönetet tudunk mondani ezen túl is, rendőröknek, katonáknak, ápolóknak, szociális szférában dolgozóknak, a közszolgáltatásban feladatot ellátóknak azért, hogy az ország ezen a válsághelyzeten így túljutott, de ez nem változtat azon, hogy az állam anyagi keretei sokkal szűkebbek, mint az elmúlt évben voltak. Úgyhogy erre tekintettel minimális méltányosságot és megértést kérünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy az álláskeresési járadék ügyintézése jelenleg túl lassú és túl bonyolult, nem egy ilyen rendkívüli helyzetre találták ki. Miért lassú? Jelenleg, onnantól kezdve, hogy valaki beadja a kérvényét, akár két hónappal később is megkaphatja az összegét, elhúzódhat ez az eljárás, ezért azt javasoljuk, hogy ezt az ügyintézési időt maximáljuk 8 napban. Ennek érdekében, ha kell, akkor vegyenek fel új kormányhivatalnokokat, ügyintézőket, adminisztrátorokat, ezzel is lehetne csökkenteni a munkanélküliséget, és új állásokat lehetne teremteni. Miért bonyolult? Jelenleg az álláskeresőnek nem elegendő a kérelmét elküldenie a kormányhivatal foglalkoztatási osztályára, hanem még a munkáltatói igazolást is össze kell szednie, a társadalombiztosítási kötelezettségek levonásáról, befizetéséről is össze kell szednie az igazolást, miközben ezek a dokumentumok a kormányhivatal egészségbiztosítási osztályán rendelkezésre állnak. Tehát azok a dokumentumok, amelyeket az álláskeresőktől kérnek, megvannak az államnál. A Párbeszéd azt javasolja, hogy legyen elegendő az, hogy az álláskereső benyújtja a kérelmet, és minden ilyen dokumentumot az állam gyűjtsön össze, és nézze meg, természetesen ez alatt a 8 nap alatt. Az a kérésünk ezzel kapcsolatban, hogy a kormány éljen a veszélyhelyzet alatt kapott rendkívüli hatalmával, és ezt azonnali hatállyal lépje meg, intézkedjen minél előbb, hogy 8 napon belül megkapja az álláskeresési járadékot, aki jelentkezik. Ha már nem hajlandóak megemelni az álláskeresési járadék összegét, ha már nem hajlandóak azt meghosszabbítani legalább 9 hónapra, legalább legyenek kedvesek, ebben segítsék a munkájukat elvesztett embereket! Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, aki válaszol a kérdésre. Parancsoljon, államtitkár úr!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy amit ön kér, azt valójában a jogszabályok lehetővé is teszik, hiszen sommás eljárásnál 8 napon belül születik döntés. Abban az esetben lehet kizárólag ennél hosszabb a határidő, amennyiben valamifajta hiánypótlásra van szükség, és ezért függő döntést kell első körben hoznia a kormányhivatalnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el. Szabó Sándor és dr. Vinnai Győző elfoglalja a jegyzői székeket.) Tehát, tisztelt képviselő úr, megnyugtatom önt abban, hogy a kormányhivataloknál a szükséges létszám rendelkezésre áll. Amennyiben pluszlétszámra van szükség, akkor a kormányhivatalok ezt a létszámot biztosítják, és egyébként a döntéshozatal az ön által említett 8 napon belül meg is születik. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a kérdésének más dimenziójára is felhívjam a figyelmet. Ön azt mondta, hogy a kormány éljen azzal a felhatalmazással, amit egyébként többek között ön sem szavazott meg. Kicsit álságos ez a magatartás, hiszen az ön szavazata nem szerepelt azon a jogszabályon, nem támogatta azt az előterjesztést, amely a kormány gyors intézkedési lehetőségeit tette lehetővé. Azokat az intézkedéseket, amelyek ma már sok százezer honfitársunk életét segítik és könnyítik meg, hiszen ma már volt szó itt a tisztelt Országgyűlésben, hogy eddig többek között már 6774 vállalkozás több mint 89 ezer munkavállalója kapott például bértámogatást, hogy megőrizhesse a munkahelyét. Ezt is azok a kormányhivatali munkatársak végzik, szintén rendkívüli gyorsasággal, akiket ön korábban említett. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.00]]
Köszönöm, államtitkár úr. Köszöntöm a képviselőtársaimat. Egyperces viszonválaszra adom meg a szót Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet, hogy ön nem figyelt, tehát még egyszer: abban az esetben is elhúzódhat ez az eljárás akár 8 napra, ha megvan minden irata, és leadja. Az én kérésem az volt, hogy ezeket az iratokat neki ne kelljen leadnia, ami már megtalálható az államigazgatásban. Ebben az esetben az állam gyűjtse össze ezeket az iratokat, mihelyst valaki jelentkezik, és nyolc napon belül kapja meg ezt a pénzt. Tisztelt Államtitkár Úr! 160 ezer magyar ember vesztette el az állását, annyian jelentkeztek álláskeresésre. 160 ezer emberről beszélünk! Ezen emberek egyharmadának egyhavi tartaléka sincs. Ha ezek az emberek két hónapig várnak, akkor lehet, hogy a következő hónapban nem tudnak enni-inni venni, számlákat kifizetni. Mi azt szeretnénk, hogy ha valaki jelentkezik, akkor automatikusan 8 nap múlva kapja meg ezt az eljárást. Utólag egyébként, ha valami nincs meg a papírokkal, akkor még lehet ezt vizsgálni, de automatikusan kapja meg az álláskeresési járadékot. Ami pedig a felhatalmazási törvénnyel kapcsolatos megjegyzését illeti [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a korlátlan, idő nélküli felhatalmazást nem szavaztuk meg, nem azt, hogy önök segítsenek az embereknek.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz megilleti az államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Akkor megpróbálom még egyszer elmondani. Most is 8 nap alatt történik normál esetben a kormányhivatalban a döntéshozatal, és kizárólag abban az esetben nem születik meg 8 napon belül a döntés, amennyiben hiánypótlásra, valami egyéb dokumentumnak a benyújtására van szükség.És még egy mondat, képviselő úr: ön említett 167 ezer olyan embert, aki segítséget kért az államtól. Ez a 167 ezer ember nem feltétlenül az elmúlt időszakban veszítette el az állását, hanem összesen vannak ennyien; akár egyébként korábban, akár pedig a koronavírus okozta járvány gazdasági hatásai miatt jelentkezett az államnál, hogy ő segítséget szeretne kapni. Tisztelettel az a kérésem, hogy ne mossák össze a különböző számokat. Mi világosan beszélünk, világosan elmondjuk, hogy mi milyen szám, mit jelent. Arra kérném önt is, hogy ön is így cselekedjen. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mekkora felelősség hárul a koronavírus-elleni védekezésben az intézményfenntartó önkormányzatokra?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat kérte fel. [[Jelzésre:]] Jelzi a képviselő asszony, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, Dunai Mónika képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nehéz hónapokon van túl Magyarország. A magyar emberekkel együtt sikerült elérni, hogy csökken a fertőzöttek száma, és a vidék mellett már Budapesten is enyhülhettek a korlátozások. Ám még nem dőlhetünk hátra, a járványnak még nincs vége. Az orvosok és ápolók még mindig hősiesen küzdenek sok idős, beteg ember életéért, akikért az egész ország aggódik.Szomorú tény az, hogy a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában működő otthonokban alakult ki a legnagyobb káosz, és a legnagyobb tragédiák is itt történnek; ahol eddig 408 gondozott és 62 dolgozó fertőződött meg, 68 idős ember halt meg, közülük 44-en a Pesti úti idősotthonban, a kamaraerdeiben pedig eddig 45 gondozottnál és 14 dolgozónál igazolták a koronavírus-fertőzést; itt a fertőzöttek közül öten elhunytak. Az eddigi hatósági vizsgálatok sorozatos mulasztásokat tártak fel a Pesti úti idősotthonban, ahol súlyos higiéniai szabálytalanságokat is tapasztaltak. Ezzel kapcsolatban a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Irodája foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés miatt nyomozást is folytat már. Nincs értelme a tényekkel vitatkozni, de az ellenzék folyamatosan próbálkozik vele. Tény, hogy míg a nem fővárosi fenntartású otthonok gondozottjainak 1 százaléka sem fertőzött, addig a fővárosi intézmények minden tizedik lakója az. És mit csinál ebben a helyzetben a főváros vezetője? Bizonytalankodik, tehetetlenkedik, és közben facebookozik. Cselekvés helyett pótcselekvést folytat. Mi abban vagyunk érdekeltek, hogy mindenhol az egész országban, így Budapesten is sikeres legyen a védekezés. Ezért felszólítjuk a főpolgármestert, hogy cselekedjen végre, és koncentrálja minden energiáját a fővárosi idősotthonokra és a fővárosiakra. Tisztelettel kérdezem az államtitkár urat: mekkora felelősség hárul [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a koronavírus elleni védekezésben az intézményfenntartó önkormányzatokra? Várom a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha a Fővárosi Önkormányzat és a főpolgármester úr cselekvéseit nézzük az elmúlt időszakban a Pesti úti idősek otthona és a többi fővárosi fenntartású idősotthon kapcsán, akkor azt láthatjuk, hogy lassú, elkésett, késői reagálás, tehetetlenség, tétlenség, bizonytalankodás, határozatlanság voltak a leginkább jellemzőek arra, amit láthattunk ebben az esetben, márpedig a tét igencsak nagy. Hiszen ezeknek az embereknek az egészségéről, az ott gondozottaknak sajnos sok esetben az életéről is volt szó, ezért lett volna szükség arra, hogy aki a leginkább felelős az intézményért, a saját fenntartója, az időben cselekedjen. Ezt nem tette meg, éppen ezért ha megnézzük a számokat, akkor azt láthatjuk, hogy vasárnapig 105-re nőtt az idősotthonokban a koronavírus-fertőzésben elhunytak száma, és ebből a 105-ből 44 egyetlenegy idősotthonból, a Pesti úti idősek otthonából került ki. Ez mindenki számára egyértelműen kiugró és magas szám. Ha megnézzük az ellátottak, a gondozottak arányát, akkor a fővárosi intézményekben az összes gondozott 7 százaléka van elhelyezve, 7 százalék, míg a haláleseteknek közel a 70 százaléka itt történt. Ha valaki fővárosi fenntartású idősotthonban volt az elmúlt hetekben, hónapokban, tízszer akkora esélye volt arra, hogy megbetegedjen és sajnálatos módon elhunyjon a koronavírus-betegségben, mint ha másik otthonban lett volna, akár vidéki önkormányzat által fenntartottban, akár alapítvány által fenntartottban, akár egyházak által fenntartott otthonban, akár valamilyen gazdasági társaság által fenntartott otthonban. Hiszen itt jóval-jóval magasabb mind a fertőzötteknek az aránya, mind sajnálatos módon az elhunytaknak az aránya, és ez nem véletlenszerűen alakult így ki, hiszen rengeteg hiányosságot tárt fel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a vizsgálat, és ezért egymillió forintra meg is bírságolta a kormányhivatal az elégtelenségek miatt a fenntartót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az államtitkár úr válaszát elfogadom, köszönöm, ellenben most sem, továbbra sem tudom elfogadni a főváros vezetésének a tehetetlenségét, határozatlanságát, teszetoszaságát, amit most a járványhelyzetben a budapestiekkel szemben elkövet. Amire most szükség van és szükség lenne a főpolgármester részéről, az több cselekvés és jóval kevesebb facebookozás. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha az okokat nézzük, többek között talán abban keresendők, hogy amikor az ellenőrző hatóságok április 2-a és 27e között 15 alkalommal kinn voltak az intézményben, ebből tízszer egy orvossal sem találkoztak. Április 12-éig nem volt heti 40 órában intézményi orvos alkalmazva akkor, amikor a koronavírus-járvány az egész országban terjedt, és nagyon jól tudtuk, hogy az ilyen helyek, mint az idősek otthona, fokozott kockázatot jelentenek. Márpedig hatmilliárd forint támogatást kap idén a központi költségvetésből a főváros, hogy ezekben az intézményekben megfelelő állapotokat tudjon garantálni az idős embereknek, mégis például a fertőtlenítést a katonaságnak kellett elvégezni a járvány terjedésére tekintettel. Azt pedig látjuk, hogy vagdalkozás, politikai támadások, meghamisított dokumentumok jellemzik a főpolgármester ténykedését, aki továbbra sem tette be a lábát az intézménybe, nemhogy segített volna az ott gondozott időseken. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Igen vagy nem?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Farkas Gergely képviselő úr. [[17.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus helyzete nagyon sok családnak okozott nehézséget, én közülük most a fiatalok érdekében szeretnék felszólalni, akik a tanulmányaikat folytatják, ugyanis több példa is van, hogy komoly gondba kerültek sok ezren, például azok, akiknél a családi háttér roppant meg, és így a család nem tud anyagi támogatást nyújtani a fiataloknak, vagy éppen azok, akik elveszítették a munkájukat. Két felmérést szeretnék idézni. A diákmunkával kapcsolatban az iskolaszövetkezetek arról nyilatkoztak, hogy a diákmunkaállásoknak körülbelül 60-70 százaléka szűnt meg, helyettük új nem létesült, illetve a HÖOK is készített egy felmérést, miszerint a hallgatók egyharmada veszítette el az állását azok közül, akik részmunkaidőben vagy valamilyen más módon a tanulmányaikat folytatták. Látható tehát, hogy probléma van, mert ezzel párhuzamosan ugyanakkor a kiadások megmaradtak. Az önköltséges hallgatóknak tandíjat kell fizetni, lakhatást, albérletet kell, jegyzetet kell, tankönyveket kell venni, és a mindennapi betevőre is kell pénz, és azt láthatjuk, hogy mindezek ellenére a kormány érdemi segítséget nem nyújtott.Az, hogy baj van, azt konstatálták, és megállapították, hiszen egy intézkedést bevezettek, ez a Diákhitel Plusz intézkedése. Én arra szeretném kérni államtitkár urat, hogy most ne ennek a részleteivel untasson engem, hanem inkább az elvről beszéljünk, arról, hogy önök tényleges, valódi segítségnyújtás helyett azt ajánlották fel a fiataloknak, hogy adósodjanak el. Egy picit azért álljunk meg itt egy percre, és azért is, mert az önök kommunikációjában is ilyenfajta szólamok szerepeltek, hadd idézzek: hatalmas siker az újfajta diákhitel, szabályos roham indult az új diákhitelért. Tehát önök annak örülnek, hogy a fiatalok el tudják adósítani magukat, annak örülnek, hogy roham indult, ami azt mutatja, hogy nagyon sok fiatal került bajba. A kérdésem tehát az, hogy továbbra is csak ezt az utat tudjáke ajánlani a fiataloknak, hogy adósítsák el magukat, vagy valódi, érdemi segítséget nyújtanak például a tandíjuk elengedésével, az egyetemek számára olyan forrás biztosításával, amivel rendkívüli szociális támogatást tudnak nyújtani. Adnake valódi segítséget a fiataloknak?
Köszönöm, Farkas Gergely képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Láthatóan ön új témát keres. Mióta itt parlamenti képviselő, szerintem minden hónapban elmondta, hogy milyen szomorú dolog az, hogy sok fiatal dolgozik külföldön, de mióta 2019-től most már egyértelműen jóval többen jönnek haza Magyarországra, mint amennyien elhagyják az országot bár korábban is jóval kisebb volt az arány, mint szinte bármelyik környező országban , azóta valamilyen új témát keres, ahelyett, hogy büszke lenne arra, hogy Magyarországon most már egy fiatalnak is, idősebbnek is nagyobb perspektíva itt boldogulni, és éppen ezért sokan térnek haza, tisztelt képviselő úr. Azt is elfelejtette megemlíteni, hogy a fiatalok számára milyen segítséget nyújtottunk ahhoz, szemben az önök felelőtlen és akár még bojkottra is felhívó magatartásával szemben, hogy mindenki meg tudja szerezni az érettségijét, és tovább tudjon tanulni, és ezzel magasabb bért tudjon majd az élete folyamán elérni. Itt önök nem felelősségteljesen viselkedtek, hanem még igyekeztek politikailag riogatni a diákokat, de szerencsére nagyon kevesen hallgattak önökre. Azt is elfelejti elmondani, tisztelt képviselő úr, hogy a diploma kiadása előtti akadályokat is a veszélyhelyzetben sok esetben elhárította a kormány, és több tízezer diploma kiadására kerülhet sor, amelyek bennragadtak az elmúlt időszakban. Azt is elfelejti megemlíteni, hogy a digitális oktatás révén a fiatalok számára, akár köznevelésbe járnak, akár felsőoktatásba járnak, folyamatos a tanulásban való előrehaladás, érdemjegyek is abban az ütemben születnek, ahogy a korábbi időszakban, tehát be tudják fejezni és le tudják zárni az évet, tisztelt képviselő úr. Mi erre törekedtünk, hogy a fiatalok számára biztosabb legyen a tanulás lehetősége, aki vállalkozik, azoknak az adókedvezmények révén a megélhetés lehetősége is. Nem megvontuk a családok támogatásait, mint az önök szövetségesei, Gyurcsány Ferenc és társai, hanem biztosítottuk, sőt növeltük is a fiatalok számára, akár a kismamák számára, mások számára azokat a lehetőségeket, hogy a KRESZ-vizsgát letegyék, nyelvvizsgát szerezzenek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] vagy más módon előre tudjanak lépni. Arra használtuk ki a járványhelyzetet, hogy többletlehetőséget biztosítsunk nekik [[Az elnök ismét csenget.]] , nem pedig a megszorításokra, mint az önök szövetségesei.
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Nagyon kellemetlen önnek ez a téma, láthatóan, tisztelt államtitkár úr, mert a két percben konkrétan semmit nem reagált a kérdésemre. Ön beszélt elvándorlásról, érettségiről, digitális oktatásról, mindenről, ami esetleg egy picit érintheti a fiatalokat, csak éppen a kérdésemre nem felelt. Nem tudom, nem hiszem, hogy az értelmi képességeivel vannak gondok, csak kellemetlen önnek ez a téma, hiszen egyértelmű ebből is, hogy önöknek egyetlenegy segítség van a fiatalok felé: adósodjanak el. Önök tíz éven keresztül itt a parlamentben teljesen jogosan ostorozták az előző kormányokat, hogy eladósították az országot, devizahitelbe hajtották az embereket. Önök ugyanezt csinálják a diákhitellel, a fiatalokkal, úgyhogy egy kicsit gondolkodjanak el! Valódi segítségre várnának a fiatalok, és hadd ajánljak az önök figyelmébe egy osztrák példát Orbán Viktor szeret laboratóriumként tekinteni Ausztriára , ott nem hitelt adnak a fiataloknak, nem eladósítják őket, hanem valódi, vissza nem térítendő támogatást nyújtanak azoknak a fiataloknak, akik a járvány miatt elveszítették az állásukat. Ezt fogadják meg, és ebben kövessék az osztrák példát! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Az elismerő félmondatának is örülök, azt is köszönöm, tisztelt képviselő úr, de nézzük, hogy ön szerint tehát mi nem érinti a fiatalokat: nem érinti a fiatalokat az általános iskolai oktatás, nem érinti a fiatalokat a középiskolai oktatás, nem érinti a fiatalokat az egyetemi oktatás, nem érinti a fiatalokat az érettségi megszerzése, nem érinti a fiatalokat a diploma kiadása, nem érinti a fiatalokat a kezdő vállalkozások, a katás vállalkozások adókedvezménye, valamint a családtámogatások. Tehát ezek azok, amik nem érintik a magyar fiatalokat ön szerint.Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország eldöntötte, és ebben viszont ellent kell mondjak önnek, eldöntötte, hogy nem segélyeket fog adni. A mai napon már számtalanszor elismételtük, hogy milyen munkahelymegtartó támogatásokat adunk, és milyen beruházásélénkítő, munkahelyeket létrehozó támogatásokat adunk. Én nagyon örülök, hogy a saját körzetemben is, kisvállalkozásról, nagyvállalkozásról beszélve, 10 fős és több ezer fős vállalkozásról beszélve, mindegyik igénybe tudja venni a munkahelymegtartó támogatásokat, amelyek több mint 100 ezer forintot jelentenek havonta pontosan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akár a fiatalabb, akár az idősebb munkaerő megtartásával. A CSOK-ban és a babaváró támogatásban pedig olyan támogatásokat kapnak [[Az elnök ismét csenget.]] , vissza nem térítendő támogatást is akár a magyar fiatalok, amelyre Európában sincsen példa, csakhogy önök ezeket nem szavazták meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Hogyan értékeli a mezőgazdaság helyzetét a koronavírus-járvány hatásainak következtében?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat kérte fel. Kérdezem Simicskó képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Simicskó István jelzésére:]] Elfogadja. Simicskó István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon sok kérdés hangzik el, jogosan, a koronavírus-járványra való tekintettel, hiszen valóban, ez rendkívüli helyzet abban a vonatkozásban, hogy száz éve ilyen világjárvány nem volt, és valamennyi országot, valamennyi ágazatot, valamennyi embert érint ez a járvány, és nyilván hatással van mindannyiunk döntésére, életmódjára, életvitelére. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt hiszem, hogy abban mindenképpen egyetértünk itt ebben a Házban, hogy fontos a mezőgazdaság és az élelmiszeripar stabil működésének a fenntartása, hiszen az ellátás biztonságának a garanciáját jelenti mindez. Az élelmiszer-ellátás folyamatosságát mindenképpen biztosítani kell. Örömmel láttam és láttuk mindannyian, hogy a kormány gazdaságvédelmi akciótervének részeként mintegy 25 milliárd forintos többletforrást biztosított az agrártárca a járvány miatt nehéz helyzetbe került vállalkozóknak. A gazdák ingyen juthatnak hitelhez az agrártárca segítségének köszönhetően, az Agrár Széchenyi Kártya folyószámlahiteléhez. A felvehető hitel maximumát 100 millió forintról 200 millió forintra növelték, és nyilván kamat- és költségmentessé tették. Ez egy óriási segítség szerintem a mezőgazdaságból élő embereknek és vállalkozásoknak. Tisztelt Államtitkár Úr! Két kérdésem lenne: hogyan értékeli a magyar mezőgazdaság helyzetét a jelenlegi koronavírus-járvány és az aszály okozta helyzetben, hiszen ezzel is számolni kell, mint az már korábban részben elhangzott. Illetve a második kérdésem arra vonatkozna, hogy milyen további támogató lépésekre számíthatnak a magyar mezőgazdasági vállalkozások. Válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Simicskó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak. [[17.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, ennél alkalmasabb időpont nincs arra, hogy kimondjuk, az agrárágazat igazi stratégiai ágazata a nemzetgazdaságunknak. Bebizonyítottuk ebben a válságos időszakban, hogy egyértelműen és kifogástalanul tudunk elegendő élelmiszert, biztonságos élelmiszer-alapanyagot biztosítani mindenki számára a magyar határokon belül és a határokon kívülre is. Ezáltal is felértékelődik az az élelmiszer-termelésünk, az a biztonságos élelmiszer-előállításunk, amelyre az elmúlt években is nagyon sokat fordítottunk. Ma, amikor vészhelyzetről beszélünk, látható igazán, hogy az áruházakban, az üzletekben, a hentesnél, a pékáruknál ugyanolyan választék, vagy talán még azt is mondhatnám, hogy biztonságosabb választék található. Az elmúlt napokban bejelentette a miniszter úr, de én is mondom elég régóta, hogy a magyar mezőgazdaság, ha egy kicsit is jobb éve van, mintegy 25 millió embernek tud biztonságosan élelmiszert előállítani. Ehhez természetesen új technológiák és új eljárások alkalmazása szükségessé válik. Ebből a szempontból is szeretném megnyugtatni önt, valamint minden érdeklődőt, hogy biztonságos az élelmiszer-ellátásunk. Azt is tudjuk, hogy az ágazatot súlyos negatív hatások érték az elmúlt három hónapban, éppen ezért az élelmiszer-gazdaság valamennyi szereplőjét érintő, mintegy 25 milliárd forintos mentőcsomag áll rendelkezésünkre, amely főleg a különböző állattenyésztési és a dísznövényágazatok jelentős megsegítését fogja szolgálni, illetve szolgálja. Ön utalt az aszályra, a csapadékhiányra. Erre az előbb LMP-s képviselőtársunknak részben már válaszoltam, de egyértelmű, hogy az aszálykár kivédésére új technológiák, új eljárások és nem utolsósorban az az új öntözési rendszer, az öntözési törvény által biztosított lehetőség, fejlesztési program, amely évi 17 milliárd forinttal indul, fogja nyújtani nekünk azt a biztonságot, hogy egy olyan új időszakban tudunk biztonságosan termelni, mint például az idei aszályos év. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a türelmét.
Elnézését kérem a tisztelt Országgyűlésnek, hogy figyelmetlen voltam. Simicskó István következik 1 percben, 60 másodpercben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen a válaszát, államtitkár úr. Azt hiszem, nagyon fontos mérce az, hogy amikor az emberek bajba kerülnek, akkor az emberek másik csoportja hogyan tud segíteni nekik. Tehát igazi bajban, igazi veszélyhelyzetben mutatkozik meg a valóságban az, hogy ki milyen ember. Ugyanígy áll ez a tézis szerintem az emberek csoportjára is, főleg az állami vezetésre, és nyilván azokra is, akik a kormányban felelős döntéseket hoznak. Tehát hogy melyik kormány milyen, az a valóságban a bajban mutatkozik meg leginkább. Én azt látom a KDNP részéről, hogy a magyar kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy segítsen a magyar embereken, segítsen az agrárszektorban dolgozókon, segítsen annak a 174 ezer mezőgazdasági vállalkozásnak, amely ma Magyarországon sokat tesz azért, hogy a magyar emberek ellátása biztonságos és kiszámítható legyen. Az időjárásért meg szurkolunk, és bízunk benne, hogy egy kicsit több csapadékot hoz, és ennek köszönhetően jobb termés várható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Farkas Sándor képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt időszak agrárágazatot érintő piaci nehézségei és a közeljövő kihívásai is ideértve a koronavírus-járvány által okozott jelenlegi körülményeket rámutatnak arra, hogy szükség van a már meglévő mezőgazdasági kockázatkezelési eszköztár bővítésére. Számtalan ilyen lehetőség volt. Most éppen a parlament előtt van egy törvényünk, amely a mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszer kiterjesztését fogja szolgálni, amelynek lényege: a korábban az agrárkárenyhítés, növénybiztosításidíj-támogatás és a jégkármentesítés, illetve -mérséklés mellett egy új negyedik pillérként jelenik meg. Ennek keretében a termelőknek lehetőségük lesz a piaci zavarokból, áresésekből vagy állat- és növénybetegségekből fakadó veszteségeik kompenzálására. Ez is nagy részben hozzájárul ennek a programnak a kiegészítéséhez. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel ezt a napirendet lezártuk. Csárdi Antal képviselő úr ügyrendben jelentkezett. Öné a szó, képviselő úr, két percben.
Köszönöm szépen a szót. Azért kértem szót ügyrendben, mert Kocsis Máté több alkalommal is megszólított azonnali kérdésének az elhangzása során. Sajnos, el kell mondanom, hogy sem Kocsis Máté, sem Pogácsás Tibor nem mondott igazat. Nem mondott igazat, amikor oly módon próbálta meg feltüntetni a VIII., illetve IX. kerületeket, hogy nem végezték el a rájuk rótt feladatot. A támogatói okirathoz szükséges adatlapok feltöltése megtörtént a VIII. kerület tekintetében február 18-án, illetve február 20-án. A minisztérium levele, amelyben tájékoztatta az önkormányzatot a támogatási források elvonásáról, a következő mondattal zárul: „A támogatói okirat kiadásához szükséges, az EBR42-rendszerben feltöltött adatlap érvénytelenítéséről intézkedtem.” Ez azt jelenti, hogy az önkormányzatok úgy vesztették el a fejlesztési forrásaikat, hogy minden szükséges intézkedést megtettek annak érdekében, hogy ezek a fejlesztések megvalósulhassanak. De nem kell csodálkozni! Érdemes ránézni az összegekre. A két kerülettől a Kocsis Máté egyéni választókerületében található budapesti kerületekről beszélünk összesen 1,5 milliárd forintot vontak el, míg a Magyar Kézilabda Szövetség, amelynek elnöke Kocsis Máté, hirtelen a semmiből illetve most már pontosan tudjuk, hogy nem a semmiből 1,3 milliárd forinthoz jutott a válság alatt. Azt gondolom, hogy ezek a számok önmagukért beszélnek, a budapestiek pedig az adatok alapján le fogják tudni vonni a megfelelő konzekvenciákat, azt a fajta félretájékoztatást pedig, amit a minisztérium, illetve a frakcióvezető úr csinált, tételesen cáfolni fogják az érintett polgármesterek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt, ezen napirendi pont tárgyalására nem kerül sor. Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáival folytatjuk munkánkat. Felkérem képviselőtársaimat, hogy akik ezeken nem kívánnak részt venni, a korábban kiadott főigazgatói tájékoztatóban foglaltak szerinti rendben hagyják el az üléstermet. Felkérem a vitában részt vevő képviselőket, hogy mindannyiunk egészségének megőrzése érdekében lehetőség szerint csak a vitában felszólaló és az azt követő két felszólalásra jelentkező képviselő tartózkodjon a teremben. Ennek elősegítése érdekében, ha szükséges, az ülésvezető elnök ezekről tájékoztatást ad. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a Schengeni Információs Rendszer keretében történő információcserével összefüggő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10093. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. 15 perces időkeret áll Héjj Dávid képviselő úr rendelkezésére, aki a bizottság előadója.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 14-én tartott ülésén megtárgyalta a Schengeni Információs Rendszer keretében történő információcserével összefüggő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/10093. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja három európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához elengedhetetlen hazai szabályozás bevezetése, valamint az érintett ágazati törvények szükséges módosítása. [[17.30]] A törvényjavaslat a schengeni információs rendszer fejlesztése érdekében hozott EU-s jogszabályok rendelkezéseihez igazodva egyszerűsíti, illetve kiegészítési a rendszerrel kapcsolatos hazai működési szabályokat, új elemekkel egészíti ki a figyelmeztető jelzések rendszerét például a kiutasítás vagy a gyermekvédelem területén, valamint hatékonyabbá kívánja tenni az azonos biometrikus adatsorhoz tartozó többszörös személyazonosságok felderítését is. Mindemellett a javaslat megszünteti az információs hézagokat, kezeli az esetleges strukturális hiányosságokat, továbbá fontos adatvédelmi és garanciális szabályokat is tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott javaslat egyszerűsíti a nemzeti hatóságok operatív együttműködését, illetve biztosítja a rendszerek közötti interoperabilitást. Mindez azt jelenti, hogy a végfelhasználók, különösen a határrendészeti, valamint a bűnüldöző feladatokat ellátó szervek, az idegenrendészeti hatóság, a menekültügyi hatóság és az igazságügyi hatóságok gyors, gördülékeny, rendszeres és ellenőrzött hozzáféréssel juthatnak hozzá a feladataik ellátásához szükséges információkhoz. Tisztelt Ház! Magyarország számára az új schengeni információs rendszer kiemelten fontos, mivel az lehetővé teszi a terrorizmussal, az illegális migrációval, illetve a határon átnyúló bűnözéssel szembeni hatékonyabb és határozottabb fellépést, amely által nagyobb biztonságot teremt valamennyi európai és magyar polgár számára. Az előirányzott jogharmonizációs célú módosításokra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő képviseletében Kontrát Károly államtitkár úr ül itt a bársonyszékben. Kérdezem, kíváne most felszólalni.
Köszönöm, elnök úr, a záróvita végén szeretnék felszólalni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő, uniós jogharmonizációt célzó törvényjavaslattal kapcsolatban nem merült fel komoly vitára okot adó kérdés sem a parlamenti, sem pedig a bizottsági vitaszakaszok során nem véletlenül. A schengeni információs rendszer fejlesztése, hatékonyságának növelése olyan érdek, amely mindannyiunk számára fontos. Még emlékszem, hogy az általánosvita-szakaszban elhangzott felszólalásokban több alkalommal is említésre került a határvédelem fontossága, különösen a jövőben várhatóan újra erősödő migrációs nyomás tekintetében. Határaink védelme egyben az Európai Unió határainak a védelme is. A schengeni zónán belüli szabad mozgás vívmányát békeidőben csak ezeknek a határoknak az erős védelme mellett tarthatjuk fenn. A schengeni információs rendszer hatékonyságának növelése, új elemeinek bevezetése és a különböző hatóságok rendszeren belüli együttműködésének egyszerűsítése mindenképpen erősíteni fogja a schengeni zóna védelmét azáltal, hogy lehetőség nyílik a terrorizmussal, az illegális migrációval, illetve a határon átnyúló bűnözéssel és a szabálytalan határátkelésekkel szembeni határozottabb fellépésre. Ez, azt hiszem, mindannyiunk számára egyértelmű, ezért tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy a szavazáson támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Gurmai Zita képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A javaslat az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos főbb rendelkezésekkel foglalkozik, a javaslat lehetővé teszi, hogy minden SIS-rendszert alkalmazó ország által elhelyezett figyelmeztető jelzés rendőri intézkedés jogalapját képezze, továbbá az uniós jogszabályi követelményeknek megfelelve pontosítja a rejtett ellenőrzés fogalmát; ugye, a rejtett ellenőrzés nem a titkos információgyűjtést jelenti, hanem például az igazoltatás közbeni mellékes kérdések feltételét. A javaslat erre való figyelemmel több részletszabályozást is tartalmaz, amely a hazai figyelmeztető jelzések elhelyezésére, illetve az azok alapján végrehajtott rendőri intézkedésre vonatkoznak. Ilyen figyelmeztető jelzés nemcsak a rendőrség, de a polgári nemzetbiztonsági szervekre tekintettel is elhelyezhető. Szintén uniós jogforrásokból származó jogalkotási kötelezettségeknek tesz eleget a javaslat, amikor a célzott ellenőrzést a hazai jogrendszerbe beépíti, és annak részletszabályait is megállapítja. Hasonló új jogintézményként kerül szabályozásra a veszélyeztetettnek minősülő gyermekek utazási korlátozása, ez utóbbi lényege, hogy a rendőrség megakadályozhassa, hogy Magyarország területét elhagyhassa az a személy, akivel szemben veszélyeztetett gyermekre tekintettel figyelmeztető jelzést helyeztek el. A jogellenes elvitel megakadályozása érdekében szabályozza a javaslat a bíróság által elhelyezhető figyelmeztető jelzést olyan gyermekek esetén, akik kapcsán fennáll a szülő, családtag vagy gyám általi jogellenes elvitel veszélye, és akiknek az utazását meg kell akadályozni. Fontos, hogy a javaslat ezen túl lehetőséget biztosít arra, hogy a daktiloszkópiai adatokat és ujjlenyomatokat is elhelyezzék az SIS-rendszerben akkor, ha az érintett súlyos bűncselekmény vagy terrorcselekmény elkövetője. Az így rögzített adatokkal kapcsolatban a javaslat a figyelmeztető jelzés elhelyezésének szabályait is meghatározza. A figyelmeztető jelzések hatékonysága érdekében a javaslat több információs rendszerrel, így például az Interpol adatbázisával kapcsolatos adategyeztetés- és adatcsereszabályokat is tartalmaz, az uniós jogszabályok alapján az új SIS-rendszernek tartalmaznia kell egy olyan mechanizmust, amely értesítést küld a tagállamoknak akkor, ha harmadik országbeli állampolgárok az önkéntes távozásra előírt határidőn belül nem tettek eleget visszatérési kötelezettségüknek. Ennek a mechanizmusnak elő kell segítenie, hogy a tagállamok teljesítsék a kiutasítási határozatok végrehajtására vonatkozó kötelezettségeiket, valamint a beutazási tilalom elrendelésére vonatkozó kötelezettségeiket. Ezen kötelezettségek teljesítésének végrehajtását a javaslat rendezi. A javaslat az elfogatóparancsok alapján körözött személyekkel kapcsolatos eljárást is meghatározza. Ennek a figyelmeztető jelzésnek az a sajátossága, hogy a kibocsátó bíróság az illetékes rendőri szervnek küldi meg az elfogatóparancsot, és a rendőrség intézkedik a jelzés elhelyezéséről. További sajátosság, hogy e jelzéstípus alapjogokat érintő kiemelkedő jelentősége miatt az elhelyezés előtt a SIRENE Iroda is ellenőrzi az adatokat. Az alapjogi szempontú ellenőrzés kifejezetten fontos, tekintettel arra, hogy alapvető emberi jogok széles skáláját szabad mozgás, tartózkodás, adatvédelem befolyásolhatják az SIS-rendszerbe bejegyzett jelzések, amely azonban önálló jogorvoslati rendszerrel nem rendelkezik. A javaslat gyermekeket védő további pontja, hogy a jogellenes elvitellel veszélyeztetett gyermekek tekintetében szükséges figyelmeztető jelzés bevitelének elrendelése iránti eljárás alapján a figyelmeztető jelzés elhelyezésének kérelmezésére jogosultak a bíróságnál kérhetik a figyelmeztető jelzés nemzetközi informatikai nyilvántartásban való elhelyezését. A kérelem előterjesztésére indokolt feljogosítani a szülőt, gyámság alatt álló gyermek esetében pedig a gyámot, aki a gyámhatóság hozzájárulásával indíthatja meg az eljárást, valamint a gyámhatóságot is. Az eljárás járásbírósági hatáskörbe tartozik, illetékességét pedig az érintett gyermek lakó- vagy tartózkodási helye alapozza meg. Az eljárás gyors befejezése biztosítja, hogy a bíróság annak lefolytatására soron kívül kötelezett. A javaslat mindenféleképpen alapvetően uniós jogforrások magyarországi átültetéséről rendelkezik, és ahhoz kapcsolódva határoznak meg indokolt eljárási részletszabályokat. A javaslat ezenfelül a gyermekek védelme érdekében számos, szintén az uniós jogból fakadó jogalkotási kötelezettségnek tesz eleget annak érdekében, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelét megakadályozzák. Erre való tekintettel ezt a rendkívül gondos munkát a Magyar Szocialista Párt frakciója támogatja szavazatával. Köszönöm szépen. [[17.40]]
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a kijelzőn is látható időkeretekben kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és akkor megkérem az előterjesztő képviseletében itt ülő, álló Kontrát Károly államtitkár urat, hogy zárja le a vitát.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan törvényjavaslat tárgyalása folyik most a parlamentben, amellyel egyrészt uniós jogharmonizációs kötelezettségnek teszünk eleget ennek a tárgyalásával és elfogadásával. A schengeni információs rendszer tökéletesítését és továbbfejlesztését szolgálja ez a javaslat. Köszönöm szépen, hogy az elsőkörös vitában és a mai vitában is a frakciók képviseletében megszólaló képviselőtársaim támogatták a javaslatot, és azt kérem a frakcióktól, a képviselőtársaimtól, hogy a zárószavazásnál is támogassák, hiszen ez megfelel a magyar nemzeti érdekeknek, megfelel az uniós kötelezettségek teljesítésének, ez elősegíti Magyarország, a magyar emberek biztonságát és az Európai Unió és az európai uniós polgárok biztonságát is. Erre tekintettel arra kérem tisztelettel önöket, hogy szavazatukkal támogassák. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes törvényeknek a polgárok biztonságát erősítő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10309. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 14-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a polgárok biztonságát erősítő módosításáról szóló T/10309. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 3 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy átfogó módosítási csomag, amely a polgárok biztonságának növelését a különböző szervezetek működési és együttműködési hatékonyságának növelésével, az egyes jogszabályok alkalmazása során felmerülő problémák kiküszöbölésével, az adatszolgáltatás és a személyi, illetve jogosultságigazolás elektronikus formáinak támogatásával, továbbá a kiberbiztonság, a menekültügy vagy a katasztrófavédelem területét érintő jövőbeli kihívásokra való felkészülést segítő módosításokkal igyekszik elérni. Engedjék meg, hogy néhány jelentősebb javaslatot kiemeljek. Az elektronikus információbiztonsági szervezetrendszer racionalizálása a vonatkozó uniós irányelv hazai jogrendbe történő átültetésének felülvizsgálatával. Aztán az eltűnt személyek és ismeretlen holttestek, illetve az eltűnt személyek vér szerinti rokonai biometrikus adatainak kezelésére vonatkozó felhatalmazás megteremtése, ami az eltűnt személyekkel kapcsolatos ügyek gyorsabb felderítésére ad lehetőséget. Továbbá az úgynevezett eliminációs nyilvántartás létrehozása a vétlen nyomszennyezések kiszűrése érdekében. Aztán ilyen az arcképelemzési nyilvántartás forrásnyilvántartásainak bővítése, továbbá a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény kiegészítése a zár alá vételre vonatkozó szabályokkal, a menedékkérők személyazonosságának hatékonyabb megállapítása érdekében. Ilyen továbbá az egyes állami nyilvántartások racionalizálását célzó úgynevezett NAVASZ projekt megvalósítása érdekében szükséges jogszabályi változások bevezetése. Fontos például a vezetői engedély és a forgalmi engedély elektronikus kiadásának bevezetésével párhuzamosan a járművezetők azon kötelezettségének eltörlése, hogy az említett okmányokat maguknál tartsák. Továbbá a személyszállításban szolgáltatóazonosító bevezetése, ami a későbbiekben lehetővé teszi az utasok utazási jogosultságának e-személyi használatával történő ellenőrzését. És végül, de nem utolsósorban a kiberbiztonsági központ és kutatóintézet létrehozása, a kibertámadások kivédésére, illetve megállítására vonatkozó szabályok bevezetése. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat által előirányzott, a polgárok biztonságának növelését szolgáló módosítások támogatásra érdemesek, kérem, hogy a holnapi szavazáson ezt nyilvánítsák is ki támogató szavazataikkal. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. Kontrát Károly államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! A vita végén szeretnék hozzászólni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A törvényjavaslat címe: az egyes törvényeknek a polgárok biztonságát erősítő módosításáról. Valójában azonban a magyar állampolgárok még nagyobb kiszolgáltatottságának veszélyét hordozza magában. Számos, a törvényjavaslatban is megjelenő, a magyar emberek biztonságát szolgáló új eszköz biztosítása indokolt lenne. Különösen a kibervédelem területén jelentős előrelépésre van szükség. Ugyanakkor éppen a legkritikusabb szabályok teljesen elnagyoltak, és visszaélésszerű joggyakorlat kialakulásának veszélyét hordozzák magukban, lásd az internetes szolgáltatások akár 180 napos elérhetetlenné tételét mint példát szeretném elmondani. Így válnak a magyar emberek a biztonság ígéretével egyre kiszolgáltatottabb helyzetbe, az alkotmányos korlátokat magáról már rég ledobó Fidesz-kormányzattól. A felhatalmazási törvény elfogadása és a rendeleti kormányzás nyilvánvalóan visszaélésszerű alkalmazása miatt itt van a gödi példa pedig ma már végképp semmi ok a bizalomra. A Fidesz bebizonyította, hogy veszélyhelyzetben a saját önző hatalmi érdekeit helyezi előtérbe, és ennek érdekében használja a különleges jogrend eszközeit is. Sajnálatos módon a frakciónk nem tudja támogatni, mivel nem fogadtak el egyetlen módosítót sem. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. A fennmaradt időkeretekben jelentkező nem kíván hozzászólni, ezért megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Legelőször is szeretnék reagálni a Gurmai Zita képviselőtársam által elmondottakra, aki azt mondta, hogy visszaélésszerű joggyakorlat alakulhat ki ennek a törvényjavaslatnak az elfogadása során. Szeretném elmondani, hogy a törvényjavaslat benyújtása előtt hétpárti egyeztetést hívott össze Pintér Sándor belügyminiszter úr, ahol mód volt arra, hogy a képviselőcsoportok elmondják véleményüket, illetve kértük is, hogy ha vannak javaslataik, akkor tegyék meg. Az elsőkörös vita során is azt tapasztaltam, hogy a frakciók megértették ennek a törvényjavaslatnak a fontosságát, és ha nem is minden egyes részével, minden egyes törvénymódosítással értettek egyet, de az alapvető célokat, azt gondolom, hogy nem vonták kétségbe.Én arra kérek mindenkit, hogy támogassa, hiszen ez a magyar állampolgárok érdekében elfogadandó törvényjavaslat. Engedjék meg, hogy néhány, az összegző módosító javaslatban szereplő érdemi módosításról néhány szót mondjak. Már a frakciókkal történő egyeztetésen is felvetődött annak igénye, hogy a megbízhatósági vizsgálat lehetőségét a törvényjavaslat egységesen terjessze ki az egészségügyi területen közbeszerzési eljárás lefolytatására jogosult mindkét szervre. Ezzel egyező tartalmú módosító javaslatot végül Kósa Lajos képviselő úr nyújtott be. A kormány támogatta azt, hogy az Állami Egészségügyi Ellátóközpont mellett a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő közbeszerzési eljárásokban közreműködő munkavállalói vonatkozásában is megteremtésre kerüljön a megbízhatósági vizsgálat lehetősége. [[17.50]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ez önmagában bizonyíték arra, hogy amit állított a túlhatalomról meg a jogelvek semmibevételéről, az teljesen megalapozatlan. A minősített adat védelméről szóló törvényt érintő módosítás alapján a biztonsági vezetők és helyettes biztonsági vezetők adatait a Nemzeti Biztonsági Felügyelet tarthatja nyilván. Ami a kiberügyekről, a kibervédelemről szólt, itt az első körös vitában is indulatos hozzászólások voltak. Mi is tudjuk azt, hogy ennek mekkora jelentősége van, és mi, a Belügyminisztérium, illetőleg a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy felkészült, megfelelő szakmai tudással rendelkező személyi állomány és megfelelő eszközökkel rendelkező szervezet tudja védeni a magyar emberek biztonságát. További módosító indítványként került benyújtásra az Országgyűlési Őrség működését elősegítő javaslat is. Ezek tulajdonképpen koherenciát megteremtő módosítások. A módosítás a közjogi szervezetet szabályozó eszközben történő szabályozás lehetőségét az Országgyűlési Őrség parancsnokának belső szabályzata tárgykörébe utalja, másrészt a törvény belső koherenciájának megteremtése érdekében szükséges módosításokat tartalmazza. A törvényjavaslatot érintő további módosítások átvezetik a normaszövegen a szükségessé vált nyelvhelyességi, illetve jogtechnikai pontosításokat. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Én arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy fogadja el ezt a törvényjavaslatot, hiszen úgy, ahogy a címében szerepel, ez a polgárok biztonságát szolgálja és segíti elő. És én azt gondolom, hogy ha visszagondolunk az elmúlt tíz esztendőre, azt mondhatjuk, hogy ma a magyar emberek és Magyarország is nagyobb biztonságban van, mint tíz évvel ezelőtt. Ez a holnap szavazásra kerülő törvényjavaslat is a magyar emberek és Magyarország biztonságát szolgálja, ezért arra kérem önöket, hogy támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Miután a vitát lezártam, elhangzott a vitazáró. Bejelentem, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyházak szociális és gyermekvédelmi ellátások terén betöltött szerepének megerősítéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9933. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta az egyházak szociális és gyermekvédelmi ellátások terén betöltött szerepének megerősítéséről szóló T/9933. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 7 nem ellenében és tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott törvényjavaslattal a kormány az egyházak szociális és gyermekvédelmi ellátások terén betöltött szerepét kívánja megerősíteni. A törvényjavaslat a teljesség igénye nélkül több ponton szabályozza az intézményrendszer átalakításával, a fenntartó személyében történő változásával kapcsolatos jogi kérdéseket. A javaslat előírja, hogy az emberi erőforrások miniszterének jóváhagyása szükséges az állami tulajdonban és fenntartásban lévő szociális vagy gyermekvédelmi intézmény egyházi jogi személy irányába történő átengedéséhez, melyhez előzetesen mind a pénzügyminiszterrel, mind az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszterrel egyeztetni szükséges. A javaslat az egyházak, valamint a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület által korábban átvett és működtetett, a javaslat mellékletében felsorolt szociális intézmények jogi sorsát egyaránt rendezi, melynek értelmében az eddig átvett 36 darab ingatlan és a feladat ellátásához szükséges egyéb ingóságok ingyenesen a jelenlegi működtető tulajdonába kerülnek. Amennyiben a szociális és gyermekvédelmi intézmény működésének átengedése műemléki és/vagy egyéb védett besorolású nyilvántartással rendelkezik az ingatlan tulajdoni lapján, úgy a védett jellegre tekintettel a felelős miniszter előzetesen hozzá kell hogy járuljon az átadáshoz. Garanciális szabályt vezet be a javaslat, melynek értelmében az egyházi jogi személyek részére ily módon juttatott vagyontárgyak per-, teher- és igénymentesen kerülnek átruházásra, illetve ezen tárgyak az átadáskori értéken kerülnek rögzítésre a könyvekben. A javaslat rendezi továbbá az átvett intézmények ellátási szerződésének megszűnését, valamint a felmondás kérdéskörét is, mely kapcsán a vállalt ellátás megszűnése esetén a juttatott ingatlan és ingó tárgyak tulajdonjoga visszaszáll az államra. Fent említettek tükrében láthatjuk, hogy a kormány elkötelezett abban, hogy az önzetlen társadalmi és szociális felelősségvállalásért köszönetet mondva, a kiemelkedően fontos szociális és gyermekvédelmi ellátási területek bővítésével, illetve e feladatok ellátásához szükséges feltételek megteremtésével, a továbbiakban is hűen támogassa az egyházakat és a jótékony szolgálatot teljesítő egyéb szervezeteket. Mindezek fényében kérem a javaslat támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Fülöp Attila: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr majd a végén, gondolom. A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP frakcióvezetőjének. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vita igen hosszúra sikeredett, és mondhatjuk, hogy ideológiai elemeket is tartalmazott. Nyilván tartalmilag a frakciók el tudták mondani, hogy mit gondolnak erről az előterjesztésről. Én akkor is már egy más megközelítésből tettem fel kérdéseket, de ezekre akkor nem kaptam olyan választ, amire azt tudtam volna mondani, hogy teljesen megnyugtatott, ezért én ismét kísérletet teszek arra, hogy államtitkár úrnak kérdést tegyek fel. Itt elhangzott a Törvényalkotási bizottság tájékoztatójában is, hogy vannak ezek között az átadásra kerülő ingatlanok között olyanok, amelyek komoly építészeti értéket és akár történelmi értéket is képviselnek, tehát konkrétan műemléki besorolás alatt állnak. Két példát említenék. Például itt van Görcsönyben az 1700-as évek végén épült Benyovszky-kastély, ami önmagában is különlegesség. Nemcsak bizonyos történelmi vonatkozások tekintetében, de mondhatjuk, hogy egyedülálló magában a stílusában is ez a kastély. Ez egy skót stílusú olyan kastély, amire nem nagyon van példa egyébként, nemhogy Magyarországon, de egyáltalán még a környező országokban sem. A másik pedig a devecseri Esterházy-várkastély, ami az 1500-as években épült. Ez is önmagában egy nagyon komoly építészeti értéket képvisel. Hallhattuk, hogy ilyen esetekben, tehát ha műemléki védelem alá eső ingatlan átadásáról van szó, akkor az illetékes miniszter előzetes jóváhagyása szükséges, ugyanakkor ez önmagában még nem ad kellőképpen garanciákat, és nem látok a javaslatban sem olyan garanciákat, amik biztosítanák azt, hogy ezek az ingatlanok majd adott esetben a megfelelő állapotuk megőrzésével, a műemlékvédelmi szempontokat is figyelembe vevő megőrzésével kerülnek vissza az államhoz. Nem látom a garanciákat arra, hogy egyházi szervezetek, amelyek szociális ellátással foglalkoznak, a kellő szakmaisággal rendelkezneke ahhoz, hogy ezeket az adott esetben megjelenő pályázatokat kezelve ilyen felújítási programokat véghez vigyenek. Milyen szakmai segítséget kapnak az egyházi szervezetek? Mikor várható, milyen formában és milyen volumenben, hogy pályázatok rendelkezésre állnak majd, hogy ilyen történelmi jelentőségű épületeket fenn lehessen tartani? És konkrétan milyen jellegű felügyelet érvényesül majd a tekintetben, hogy ezeknek a rendkívül fontos épületeknek és építészeti alkotásoknak az állagmegóvása megtörténjen? Nagyon bízom benne, hogy kérdéseimre megnyugtató választ kapok államtitkár úrtól. Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. És akkor megadom a szót az előterjesztő nevében jelen lévő Fülöp Attila államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra. [[18.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az általános vita kapcsán is felmerültek kérdések, amelyeket, azt gondolom, a TAB-ülésen is megpróbáltam elmondani és a választ megadni, de nagyon szívesen még egyszer megteszem.A törvény igazából két dolgot tartalmaz, és a kettőt jó különválasztani. Az egyik egy eljárásrend. Itt igaz, ami elhangzott, hogy egy átadás folyamatában rögzítve van innentől kezdve, hogy pontosan mit jelent az átadás folyamata. Tehát ha egy egyházi fenntartó kéri, akkor meghatározott miniszter meghatározott javaslata és más miniszterek bevonása alapján nyilvános kormánydöntéssel történik meg. A másik fele a törvénynek és erről szól ez az 1. melléklet azt jelenti, hogy az eddigiekben is állami feladatot átvállaló egyházi szereplők részére, az ingatlan, ahol a szolgáltatást ma is végzi, ne csak vagyonkezelésben legyen, hanem tulajdonban is. Pontosan azért, mert alapvetően az ingatlan mindig a szolgáltatással együtt értendő, tehát az egyházak nem ingatlant vesznek át, hanem szolgáltatást és a szolgáltatáshoz kapcsolódó ingatlant, ez így kerek és teljes, ezért a törvény 4. pontja kifejezetten az átadott feladatok visszaszállásáról szól. Ebben rögzített az is, hogy amennyiben azt a szolgáltatást a továbbiakban az egyház nem tudja, nem képes ellátni, akkor köteles kifejezetten és nevesítetten a feladatellátáshoz kapcsolódó ingatlant, a könyv szerinti nyilvántartási értéken egyébként, visszaszolgáltatni az államnak. Tehát van benne olyan garancia, amely arról szól, hogy ha valaki a feladatot nem látja el, onnantól kezdve az ingatlan vissza fog szállni az államra. Egyebekben pedig azért is szeretném kérni a képviselő urak támogatását majd ezen javaslathoz, mert a mostani időpont is szerintem megmutatja tökéletesen, hogy a szociális ellátásban az egyházak is komoly szerepet vállaltak, vállalnak a mai nap is, és azt a fajta ellátást a szakosított intézményekben megteszik, amely az ő múltjukból, missziójukból következik. Ez a törvény csak ennek a missziónak az alátámasztását szolgálja a következő években és időkben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt áttérünk a következő napirendi pontra, ötperces szünetet vagyok kénytelen elrendelni. (Szünet: 18.02 18.08 Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: Szabó Sándor és dr. Vinnai Győző)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról, valamint ingyenes vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9934. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésükre. Elsőként, legfeljebb 8 percben, megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[18.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző felszólalásnál jelezték a hölgyek, hogy nem teljesen jól lehet hallani, nem tudom, most hallható-e. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Igen.]] Hallható, érthető, jó, tehát még egyszer. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról, valamint ingyenes vagyonjuttatásról szóló T/9934. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a értelmében 25 igen szavazattal, 12 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő javaslat több célt foglal magában, melyek közül az egyik legfontosabb a közigazgatási bürokráciacsökkentést szolgáló szabályok megalkotása. A függő hatályú döntés jogintézménye 2015-ben született meg a jogalkotó akaratából. A tapasztalatokat alapul véve és a bürokráciacsökkentés jegyében a függő hatályú döntés formális jogi aktusként megszüntetésre kerül, mégpedig azzal a kitétellel, hogy annak az állampolgárokra kiható pozitív joghatásai továbbra is megmaradnak. Ezek a joghatások tehát automatikusan beállnak formális döntés nélkül is. Ilyen módon az ügyfél jogai nem csorbulnak. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat értelmében két, állami tulajdonban lévő ingatlan ingyenesen a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány tulajdonába kerül. Az alapítvány tudományos kutatás, közművelődési, oktatási és a kulturális javak védelmével összefüggő közfeladatok ellátására jön létre. Szükségessé vált továbbá az anyakönyvi eljárásról szóló törvény módosítása is. A hatályos jogszabályok jelenleg nem tartalmazzák a „nem” fogalmát, ugyanis annak meghatározása biológiai alapokon nyugszik. Az anyakönyvbe bejegyezett nem tulajdonképpen az orvos által megállapított tényen alapul, amelyet az anyakönyv deklarál, azaz ellenkező bizonyításig a bejegyzett tényeket, jogokat igazolja, tehát jogkeletkeztető hatása nincs. Az anyakönyv által deklarált nem alapján azonban már jogok, illetve kötelezettségek keletkezhetnek. Ennek megfelelően szükséges a születési nem fogalmának meghatározása. Tekintettel arra, hogy a biológiai nem teljes megváltoztatása nem lehetséges, jogszabályban szükséges rögzíteni, hogy ennek megváltoztatására az anyakönyvi nyilvántartásban sincs lehetőség. Tisztelt Ház! Megemlítendő továbbá, hogy milyen célokat szolgál az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény módosítása. A 400 négyzetméter vagy az azt meghaladó bruttó alapterületű építmény rendeltetésének kereskedelmi rendeltetésre változtatása során eljáró rendeltetésmódosítási hatóság az építmény fekvése szerinti járás székhelyének települési önkormányzati jegyzője, a fővárosi kerületben a fővárosi kerületi önkormányzat jegyzője, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyző helyett mostantól a fővárosi és megyei kormányhivatal járjon el. Hangsúlyos célkitűzés továbbá, hogy a mátraverebély-szentkúti és a máriapócsi nemzeti kegyhelyeinket nemzeti emlékhellyé kívánja nyilvánítani a javaslat. A nemzeti emlékhelyek védelme, a jövő nemzedékek érdekében történő megóvása és zavartalan látogatása közérdek, amelyben a vallási közösségek és az egyházi jogi személyek is jelentős szerepet töltenek be. Nemzeti kegyhelyeink keresztény identitásunk hordozói és történelmi örökségünk fontos részei. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat által kilátásba helyezett módosítások kielégítő mértékben kívánják szabályozni a bürokráciacsökkentés, az eljárások hatékonyságának és gyorsaságának növelése, valamint a műemlékvédelem terén felmerült célkitűzéseket. A javaslat tehát méltán tart igényt képviselőtársaim támogató szavazataira. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most meghallgatjuk a kisebbségi véleményt. Arató Gergely képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A bizottság ellenzéki tagjai nem osztoztak a bizottság kormánypárti tagjainak lelkesedésében a törvényjavaslat iránt. Maga az eredeti cél, a bürokráciacsökkentés persze helyénvaló, és ezzel van a legkevesebb baj ebben a törvényjavaslatban, de az elénk kerülő törvényjavaslatok jó részéhez hasonlóan itt is az történt, hogy erre még sok minden mást rápakolt a kormány. Amivel most kevesebbet foglalkoznék, az a vagyonjuttatás, de azért mégiscsak egy mondatban megemlítem, hogy továbbra sem értjük, hogy hogyan kapcsolódik a bürokráciacsökkentéshez az, hogy a Schmidt Mária-féle alapítványnak vagyont juttasson a kormány. Ez aligha csökkenti a bürokráciát, legfeljebb jól jön a haveroknak, és ez inkább ebbe a pénzosztogatós vonalba illeszkedik, mint a bürokráciacsökkentésbe. A bizottsági ülésen a vita lényegében két javaslat körül folyt, és ezekben fogalmazódott meg markáns ellenvélemény. Mindkettőt említette a többségi előadó is. Engedjék meg, hogy most én az érem másik oldaláról beszéljek arról, hogy az ellenzéki képviselők mit jeleztek ezzel kapcsolatban. Az egyik javaslat az anyakönyvi törvény módosítása. Erre korábban Szél Bernadett képviselő asszony nyújtott be módosító indítványt, a Törvényalkotási bizottságban pedig a Demokratikus Koalíció törvényalkotási bizottsági tagjai annak érdekében, hogy töröljük ki ezt a paragrafust ebből a törvényjavaslatból, hiszen ennek a javaslatnak a gyakorlati hatása az, hogy a születési nem személyi okmányokban való rögzítésével lényegében lehetetlenné válik a joginem-váltás Magyarországon. Innen kezdve, hogyha egy transznemű vagy interszexuális személy megváltoztatja a nemét akár nemátalakító műtéttel is, ennek nem lesz semmilyen nyoma a papírjaiban, ami azt jelenti és erre az érintettek szervezetei nagyon határozottan hívták fel a parlamenti képviselők figyelmét , hogy ezek az emberek innentől kezdve minden alkalommal, amikor hivatalosan igazolniuk kell magukat, akkor egy lehetetlen, őket diszkrimináló, hátrányos helyzetbe hozó helyzetbe kerülnek. Innen kezdve egy állásinterjún, egy igazoltatáskor magyarázkodniuk kell amiatt, hogy a valódi nemük miért különbözik a személyi okmányaikban rögzített nemtől. Én persze értem azt az álságos, vagy ha már egyszer az egyházi kegyhelyeknél tartunk, akkor farizeus érvelést, amely szerint az állam ezzel kivonul erről a területről, de ez nem igaz. Az állam akkor vonulna ki erről a területről, ha nem rögzítené semmilyen módon a nemet. De nem ez történik, hanem az történik, hogy az állam rögzíti a születéskori nemet, és azt mondja, hogy egyébként innen kezdve, ha te ezen változtatni akarsz, ha nem ez a te valódi nemed, akkor tedd ki magadat a napi megaláztatásnak. Azt kell mondanom, hogy ez egy kegyetlen és embertelen szabályozás. Ezt nem indokolja semmifajta jogos állami érdek, ezt nem indokolja semmilyen jogos szempont. Nincs semmilyen olyan ok, ami miatt erre szükség lenne azon kívül, hogy önök bizonyítsák azt, hogy mennyire elutasítanak mindent, ami a modern világhoz tartozik ezen a területen. Én értem, ez lehet az önök véleménye. Önöknek lehet véleménye az interszex emberekről, lehet véleménye a transzszexuális emberekről, lehet véleménye bár a kettőt nem keverném össze, szemben önökkel egyébként azokról az emberekről, akik más módon tartoznak az LMBTQ-társadalomhoz, -közösséghez, de ez az önök magánügye. De itt most az történik, hogy ezt a fajta transzfób, homofób mentalitást állami törvényalkotás szintjére emelik, és ez nem jó, tisztelt képviselőtársaim. Ezek az emberek ugyanúgy honfitársaink, ugyanúgy magyar állampolgárok, mint önök vagy én. Nincs okuk és nincs joguk arra, hogy különbséget tegyenek köztük. Ugyanakkor a Törvényalkotási bizottságban azt is elmondtuk, hogy ez a fajta szabályozás jogilag is helytelen. Az Európai Emberi Jogok Bíróságának következetes ítélkezési gyakorlata és az Európa Tanács állásfoglalásai alapján ellenkezik az emberi jogok európai egyezményével, ezért vélhetően, ha elfogadjuk ezt a szabályozást, akkor ennek az lesz a következménye, hogy az Emberi Jogi Bíróság ezekben az ügyekben a magyar állammal szemben fog dönteni, és kártérítési kötelezettséget fog megállapítani, amit persze nem önök fognak kifizetni, hanem a magyar adófizetők. Holnap mi a szavazáson kikértük ezt a javaslatot, és még egyszer adunk lehetőséget arra, hogy átgondolják ezt a kérdést. [[18.20]] Ne tegyék pokollá magyar polgárok életét a saját ideológiai elvakultságuk miatt! Ennek nincs értelme, nem emberséges, senki sem jár vele jól, de néhányan nagyon rosszul járnak vele. A másik szabályozás pedig valóban az a szabályozás, amit szintén említett képviselő úr, amit a Törvényalkotási bizottság nyújtott be szokásos módon, megkerülve a rendes jogalkotási eljárást, és ami az önkormányzati jogok további korlátozását tartalmazza. Ennek a lényege az, hogy augusztus 20-ára az állam lényegében einstandolja Budapest jelentős részét, minden fontosabb közterületét, a teljes világörökségi zónát és egy sor egyéb közterületet is. Ráadásul nem csak az augusztus 20-ai ünnep időszakára, mert amellett ez is elfogadhatatlan lenne, de nem erről van szó, egy 10 napos időszakban, augusztus 15. és augusztus 25. között. Azt mondja az állam, hogy ez ugyan önkormányzati terület, de mi mégis úgy döntünk, hogy innentől kezdve ezzel az állam rendelkezik. Nagyon nehéz nem azt gondolni, hogy ez a fajta javaslat abba a sorozatba illeszkedik, amiből számos javaslat járt már ez előtt a Ház előtt. Ilyen volt többek között a kiemelt építkezésekre vonatkozó, ingyenes területhasználatot biztosító javaslat; ilyen a kiemelt gazdasági övezetekre vonatkozó, az önkormányzatokat a jogaiktól megfosztó javaslat; ilyen a kormányrendeletben a felhatalmazási törvény alapján kihirdetett javaslat, amely elvonja a parkolási díjakat és a gépjárműadót az önkormányzatoktól; és még hosszasan folytathatnám ezt a sort. Önök nem tudnak belenyugodni immár lassan háromnegyed éve abba, hogy az önkormányzati választásokon önök Budapesten és egy sor vidéki városban kikaptak. Azt értem, hogy nehéz, nekem ne mondják, jó párszor volt részünk nekünk is ebben, de azt kell mondanom, hogy az, hogy önöket ez frusztrálja, nem indok arra, hogy más vagyonára rátegyék a kezüket. Azt a szempontot még nem is említem meg, hogy van, aki azt feltételezi, hogy ez a nagyon sok területre kiterjedő és az augusztus 20-ai ünnepségek szempontjából is teljesen fölöslegesen hosszú időtartamú és nagy területre kiterjedő tiltás esetleg összefügg azzal is, hogy idén a meleg büszkeség felvonulását augusztus 22-ére hirdették meg. Ezt nem tudjuk, majd meglátjuk. Mindenesetre azt látom, hogy ezzel a javaslattal önök újabb önkormányzati jogokat sértenek, és megint csak olyan érdek nélkül, ami miatt erre szükség lenne. Meg lehetne egyezni az önkormányzatokkal. Szokjanak hozzá, hogy nem minden parancsszóra történik! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők részéről jelen lévő Orbán Balázs államtitkár urat, most vagy később kíváne hozzászólni. [[Dr. Orbán Balázs: Most, elnök úr.]] Most? Öné a szó, Orbán Balázs államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Még egyszer bocsánatot kérek, hogy várni kellett rám. Nincs mentségem, minden kritika jogos.Köszönöm szépen a Törvényalkotási bizottsággal kapcsolatos felszólalásokat is. A viták természete jól kidomborodott, ezért ezeket nem szeretném megismételni. Annyit szeretnék rögzíteni, hogy a kormány ezt egy fontos törvényjavaslatnak gondolja, ami általánosságban közigazgatási tárgykörbe tartozó törvények módosítására tesz javaslatot. Nem a parlamenti joggal vagy az alkotmánnyal vagy bármi mással ellentétes az, hogy több tárgykört szabályozunk egy törvényjavaslatban. Valóban, a jogintézmények szempontjából a legfontosabb része ennek a törvényjavaslatnak a függő hatályú döntés jogintézményének kivezetése úgy, hogy a joghatások megmaradnak. Ez az intézkedés a közigazgatási hatóságot sarkallja arra, hogy minél gyorsabban hozza meg a döntéseit. Ez a jogintézmény bevált, ezért ezen jogintézmény formális struktúrájának a kivezetése úgy, hogy a jogkövetkezmények tartalmi értelemben megmaradnak, szerintünk egy helyes döntés. Számos más ponttal kapcsolatban csak azokra reagálnék nagyon-nagyon röviden, amik elhangzottak. Értem azt, hogy a vita fennmarad a kormányoldal és az ellenzéki oldal között. A kormánypárt és a kormány egyértelműen azt gondolja, hogy ez a javaslat, ami a születési nem anyakönyvi eljárásban történő rögzítéséről szól, a szabadság pártján áll, és segít egy bizonytalan jogi helyzetet rendezni. Ugyanis itt tényleg arról van szó, hogy jelen pillanatban törvényi felhatalmazás nélkül, közigazgatási és bírósági eljárásokban kellene dönteni ha jól értem, az ellenzéki képviselők javaslata arra vonatkozik, hogy ezt a helyzetet tovább erősítsük és kellene nemi identitási kérdésekben állást foglalni. Mi nem gondoljuk, hogy ez lenne a helyes megközelítés. Mi azt gondoljuk, hogy az állami nyilvántartások a születéskori állapotban lévő nemadatokkal kiválóan működnek, és egyébként nemi identitási kérdésekben teljes szabadság van Magyarországon. Az ezzel kapcsolatos nemzetközi vizsgálatoknak pedig állunk elébe. A másik kérdés, és ez kiegészül talán a Városligetre vonatkozó pontokkal kapcsolatban, amit Arató képviselő úr ugyan nem említett, de ugyanebbe a tárgykörbe tartozik. Azért mégiscsak arról van szó, hogy az alkotmány három darab nemzeti ünnepet rögzít, és ezeken a nemzeti ünnepeken az állam által szervezetten, ami óhatatlan, ez elkerülhetetlen, hogy ilyenkor a kormány az, amely de facto megszervezi ezeket az állami ünnepeket, és ez esetben a közterület-használat alkotmányban rögzített jogosságával kapcsolatban kérdés nem merülhet föl. A törvényjavaslat arra vonatkozik, hogy itt a közterület-használati díj alóli mentesség erre az időszakra biztosított legyen. Szerintem ez arányos, szükséges és teljes mértékben indokolható, egyébként részben a mostani hatályos helyzetet kodifikáló. Tehát most ez általánosságban így működött [[Arató Gergely közbeszól.]] megegyezés alapján, ahogy Arató képviselő úr is mondja, de a megegyezések döntő többsége ebbe az irányba mutatott eddig is. Most a jogszabály ezt kívánja rögzíteni. A Városligettel kapcsolatban is az a helyzet, hogy tartja magát a kormány ahhoz az álláspontjához, hogy noha jogerős építési engedélyek vannak, a Városligetben olyan épület, amit a Fővárosi Közgyűlés nem támogat, nem épül meg, viszont a zöldterületek rendezése miatt a változtatási tilalmat ezen törvényi rendelkezések alapján fel kell oldani. Szeretnék olyan önkormányzat lenni, amelyet az önök értelmezése szerint a magyar kormány sanyargat. Mi az elmúlt tíz évben úgy sanyargattuk az önkormányzatokat idézőjelben mondom , hogy több mint 1300 milliárd adósságot vettünk át tőlük, és a saját bevételeik duplájára emelkedtek. Tehát mindenkinek azt kívánom, hogy minden kormány így sanyargassa őket, ahogy mi sanyargattuk az önkormányzatokat, mondom ezt még egyszer nagy idézőjelek között. Ezért aztán arra szeretném kérni önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a megelőlegezett kormánypárti bizalmat. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Felhívom államtitkár úr figyelmét, hogy van hozzászóló, és a 15 perces időkeretéből több mint 10 perce még van a vita végéig, ha élni kíván ezzel.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Varga-Damm Andrea jobbikos képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat vonatkozásában a vezérszónoklatomban előadottakat nem szeretném megismételni, viszont tény, hogy a törvényalkotás folyamatában azt reméltem, hogy a módosító javaslatokkal mindazokat a felvetéseket, amelyekről úgy gondolom, hogy nem jogállamiak, illetőleg nem azt a célt szolgálják, ami a preambulumban található, talán korrigálják.Valahogy úgy éreztem Orbán Balázs államtitkár úron, amikor a vezérszónoklatomat mondtam, és azt a pár teljes mértékben jogi kérdést felvetettem, tehát nem politizáltam, hanem jogászi mivoltomban próbáltam hozzátenni az én tudásomat, akkor azt érzékeltem a tekintetén, hogy talán valóban javítható ez a javaslat, legalábbis azokban a kérdésekben, amelyek, hogy úgy mondtam, szerintem nem jól sikerültek. Kiemelném a 2006. évi LIII. törvény 11/C. §-ának (5) új bekezdését, amely arról szól, hogy ha egy nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás során azt látják, hogy a beruházás telkére egy szomszédos telekről átnyúlik építmény, akkor arról szól az a jogszabályi javaslat fel kell szólítani az építmény tulajdonosát vagy a földterület tulajdonosát a bontásra. Erre vázoltam föl államtitkár úrnak, hogy azért tessék már végiggondolni, hogy lehet, hogy ott 30-40-50-80-100 éve áll az az építmény, lehet, hogy már, nem tudom, hányadik tulajdonosa van azóta, aki akár jóhiszeműen, akár rosszhiszeműen túlépített, és akkor majd hirtelen egyszer csak kap egy levelet, hogy bontani, drágám. [[18.30]] Azt mindannyian tudjuk, hogy a bontás majdnem annyiba kerül, mint az építés, és nem mindenki van arra fölkészülve, hogy egy ilyen helyzet történjen. Sőt, arról senki nem tehet, hogy a szomszédos telken éppen egy nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás van. Tulajdonképpen ez nagyobb szerencseelem, mint elmenni a kaszinóba. Azt javasoltam államtitkár úrnak, szerintem igencsak megalapozottan és indokoltan, és biztos vagyok benne, hogy egy ilyen típusú beruházásnál már csak a tervezés szakaszában megismert tények alapján is meg lehet határozni, hogy nem nagy veszteség, ha ehhez az átnyúló építményhez egy adott földterületet átcsatolnak a másik telekhez, majd ott az értékkülönbözetről eltárgyalgatnak egymással a felek, de egy biztos, hogy nem húzódik az építkezés. Majd megérkezett a módosító javaslat, hogy úgy mondjam, mindent vártam, csak ezt nem, amit nagyon egyszerű huszárvágással megoldott valaki. Azt remélem, hogy nem Orbán Balázs államtitkár úr, remélem, hogy nem ő [[Dr. Orbán Balázs: Nem tudok megfelelni.]] , nem ő vágta ezt a huszárvágást, ami óriási. Ugyanis abban az esetben, ha a felek nem tudnak megállapodni, a javaslat szerint pert kell indítani a tulajdonossal szemben, hogy ez a bontás megtörténjen. Akkor mondtam, hogy bocsi, azért ez mégiscsak egy procedúra, egy hosszú eljárás is lehet. Na, huszárvágással hogy oldotta meg a kormányzat? Az elsőfokú ítéletet végre lehet hajtani fellebbezésre tekintet nélkül. Azért van ebben egypár apró probléma, államtitkár úr. Ez pedig tudja, mi? Hogy van egy polgári perrendtartásunk is, és az első fokon fellebbezésre tekintet nélkül való végrehajthatóságot illik belerakni a polgári perrendtartásba, merthogy az az általános szabály. Ugyan tudjuk, hogy van a lex specialis, de azért én úgy érzem, hogy ezt a jogalkotást most egy kicsit cizelláltabban kellett volna megcsinálni. Azt remélem, hogy sok ilyen helyzet nem lesz, viszont azt azért hadd mondjam el, hogy bár mindig a kormányzat kikéri magának, amikor mi arrogáns, öntörvényű jogalkotással vádoljuk, de ha valami, akkor ez a jogszabályjavaslat, ez aztán az arrogáns és öntörvényű. Méghozzá azért, mert olyanfajta életviszonyokba akar belenyúlni, amit az élet hozott létre akár hosszú évtizeden, évszázadon át, és most egyszer csak így a XXI. század második évtizedében valaki úgy gondolja, hogy én ezt akkor ilyen egyszerű tollvonással meg fogom oldani. Nem fog menni. Még az elsőfokú ítélet jogerőre emelkedését vagy végrehajthatóságát is hiába mondják ki, akkor sem fog menni. Egyébként, ami elképesztő azért még egybe gondoljon bele! , hogy ez teljes mértékben ellentmond a ráépítés, túlépítés szabályainak. Ugyanis amíg nincs rosszhiszeműség, addig nincs bontási kötelezettség. Tehát a polgári törvénykönyvet is kellett volna egy kicsit átalakítgatni. Mindegy, én drukkolok önöknek, hogy ez jól működjön. Tartok tőle, hogy ha ilyen szituációk adódnak, akkor egy év múlva itt megint egy törvénymódosító javaslat lesz, csak ebben a kérdésben. Egyébiránt azt gondolom, hogy bár bürokráciacsökkentésről szól a célja ennek a javaslatnak, én inkább bürokrácianövekedést érzek belőle. Például, amikor a 400 négyzetméteren felüli vendéglátó egységek kérdéséről beszélünk, olyan szinten elhúzza az engedélyeztetést nemcsak a 75 nappal, hanem azzal is, hogy nem tartozik bele ebbe a 75 napba mindenféle megkeresett hatóság meg különböző hozzájárulások, meg nem tudom, miknek az ideje, ami azt jelenti, hogy tulajdonképpen, ha egy vaskalaposabb ügyintézőcsapattal találkozik szembe egy vállalkozó, akkor bizony soha az életben nem fogja tudni azt a vendéglátó egységet megépíteni vagy létrehozni, vagy funkciót váltani. Azt gondolom, hogy ez olyanfajta erőteljes beavatkozás a vállalkozás szabadságába, amit semmiképpen nem tudnék támogatni. Azt érzékelem ebből a javaslatból, bár ahogy elmondtam a vezérszónoklatban, van egypár jó elem benne, de nagyon olyan érzésem van, hogy a közigazgatás egy uralmi pozíciót kíván betölteni. Azt gondolom, hogy egy demokráciában ezt az uralmi pozíciót még látszatra sem szabad fenntartani. Tehát ha arról beszélünk, hogy élni és élni hagyni, mert hiszen azért a demokráciának ez egy alapvető elve, azzal együtt természetesen, hogy mindenki tartsa be a jogszabályokat, jogkövetően éljen, működjön, és tartsa tiszteletben mások jogait, de amikor a polgár azt érzi, hogy egy ilyen ernyőként rátelepedik a kormányzat, minden egyes életviszonyban iszonyú mennyiségű jogszabályt alkot, olyanokban is, ami teljesen felesleges, mert a mindennapi erkölcsi alapértékek és természeti törvények úgyis meghatározzák, kinek hogyan kell viselkedni, de egy ilyen ernyő alakul ki az emberek felett, egy ilyen közigazgatási uralmi ernyő, és az egyszerű ember már úgy érzi, hogy nem tud alóla kimenni, összenyomja. És tulajdonképpen igazából már azt mondja, hogy bele sem kezdek semmibe. Bele sem kezdek semmibe, mert ha nincs egy jó haveri kapcsolatom hatósági intézményekben, akkor úgysem fogja a kutya sem elintézni az én dolgomat; egyébként már a jogszabályok tengerében el sem igazodom. Tehát egy általános ismerettel, tájékozottsággal bíró magyar ember ma a legegyszerűbb eljárásokban sem tudna magától eligazodni abban, hogy neki milyen jogai és kötelezettségei vannak. Úgyhogy nagy tisztelettel azt kérem, biztos, hogy nemmel fogunk erre a javaslatra a korábban is és most elmondott kifogások miatt válaszolni, de azt kérem államtitkár úrtól, nem tudom, mennyire van befolyása ezekben a kérdésekben a kormányzatra, de ha valóban az a célja, amit minden áldott nap itt az ülésteremben elmond, és egy polgárközpontú közigazgatásról beszél, akkor ne csak általánosságban, a részletekben is nyilatkozzanak meg. Nem érzem azt, hogy ez a túlzott törvényalkotás, ez a rendkívül bonyolult jogszabályi rendszer, amely már a közigazgatást jellemzi, nem hiszem, hogy a jogkövetést segíti, inkább a zűrzavart. És amikor egyszer csak a polgár azt mondja, hogy a szabályrendszerek erdejében már úgysem tudok eligazodni, úgyis eltévedek, higgye el, államtitkár úr, keres más megoldást. Az meg már általában a jogszerűtlenség talaján történik. Ne legyen nekünk célunk a társadalmat egy kényszerhelyzet okán a fekete, szürke utakon elindítani, és akár egyébként a közösségünk érdekét is sértő megoldások vagy engedélyek birtokába jutni. Ezt szerettem volna erről a javaslatról elmondani, és még mindig bízom abban ebben a konkrétan felvetett javaslatrészben , hogy hátha mégis meggondolja a kormányzat magát, és egy jogharmonizációs szempontból és az élet által diktált helyzetek szempontjából egy egészségesebb megoldást választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem a jelen lévő képviselő urakat és hölgyet, hogy kíváne még valaki a fennmaradt időkeretekben hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében jelen lévő Orbán Balázs államtitkár urat, hogy kihasználjae az éppen tíz percét.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Biztos, hogy nem fogom kihasználni a teljes időkeretet, ezt csak mindenki megnyugtatása végett mondom. Csak ha már itt szóba került, Varga-Damm képviselő asszonynak reagálnék. Szomorú vagyok, mert az általános vitára én úgy emlékszem, és azt hiszem, hogy a jegyzőkönyv is ebben a vélelmemben megerősít engem, hogy képviselő asszony pont azt a helyzetet kritizálta, szerintem teljesen jogszerűen, hogy az elhúzódó bírósági eljárások ilyen kérdésekben… reméljük, ilyenre nem is kerül sor, reméljük, semmi probléma soha nem fog ezzel kapcsolatban felszínre jönni, a potenciális esetek is nagyon limitáltak, de ha jól értettem azt, amit a képviselő asszony mondott, akkor az arra vonatkozott, hogy ilyen esetben, ilyen helyzetben, ilyen jogvita kapcsán ne hagyjuk, hogy a közigazgatási, illetőleg bírósági eljárás elhúzódása egyébként a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházást is tolja, késleltesse ennek a továbbhaladását. Az a megoldás, amit javasolt a bizottság a vitában, szerintem ebből a szempontból egy helyes javaslat, mert azt mondja, hogy ugyan a jogvita folyik tovább, nyilván annak megvannak a polgári jogban rögzített szabályai, hogy azt hogyan kell rendezni, amennyiben egyik vagy másik félnek van igaza, de hogy egyébként ettől függetlenül a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházás tovább fog zajlani. [[18.40]] Azt reméltem, hogy ez a képviselő asszony megnyugvásául fog szolgálni, de ezek szerint ez nem így történt. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Az a második volt!]] Ezek szerint ez nem így történt, úgyhogy én azt tudom ígérni a kormány nevében, hogy legközelebb is próbálunk minden igényt figyelembe venni. Egy utolsó mondatot mondanék a bürokráciacsökkentéssel kapcsolatban. Mélységesen egyetértek azzal, amit a képviselő asszony mondott. A bürokráciacsökkentés komoly küzdelem, szerintem ennek soha sincs vége. A kormány komoly sikereket ért el, de sok a tennivaló ezen a téren. Egy dologban azonban biztos vagyok: a függő hatályú döntés kivezetése ilyen formális keretek között, ami akkor, a bevezetésekor helyes döntés volt mert azt mutatta, hogy nem az állampolgár van az államért, hanem fordítva, az állam van az állampolgárért, és tulajdonképpen ennek kifejezése a függő hatályú döntés jogintézménye, ezért anno a bevezetésekor ez helyes döntés volt , de mostanra már formális teherré vált. Így a joghatások megtartások mellett ennek kivezetése szerintünk észszerű, és a bürokráciacsökkentést szolgálja. Ennyit szerettem volna még hozzátenni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Mathias Corvinus Collegium tehetséggondozási programjának és a Maecenas Universitatis Corvini Alapítvány oktatási tevékenységének támogatásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10046. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 14-én tartott ülésén megtárgyalta a Mathias Corvinus Collegium tehetséggondozási programjának és a Maecenas Universitatis Corvini Alapítvány oktatási tevékenységének támogatásáról szóló T/10046. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. szakasza alapján 22 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy olyan struktúrát foglal magában, amelyben a kiemelten tehetséges fiatalok külön támogatása alapvető fontosságú közérdeknek minősül. Ennek szellemében áttekintve meg kell állapítsuk, bár a szakmai feltételek adottak, az irány és a koncepció helyes, hogy a Mathias Corvinus Collegium jelenlegi erőforrásai nem elégségesek arra, hogy a kollégium a kiemelten tehetséges fiatalok központjának szerepét eredményesen betölthesse. Ez a törvényjavaslat ezeket a feltételeket kívánja megteremteni a szükséges szakmai és erőforrásbeli háttér központosításával. Ezen célok megvalósítására a legjobb szervezeti forma a vagyonkezelői alapítvány. A kormány az állam nevében a Mathias Corvinus Collegium a fenntartó Tihanyi Alapítványhoz csatlakozik szükséges vagyonjuttatás útján. A tőkeminimum és a szükséges források biztosítása mellett történik meg ez a csatlakozás a Tihanyi Alapítványhoz. Garanciális elem, hogy a csatlakozás és a vagyonjuttatás csak akkor történhet meg, ha az államnak biztosítékot adó módon megtörténik az alapítvány átalakítása. A kuratórium kijelölésre kerül az alapítói jogok gyakorlására. Tehát innentől kezdve közérdekű vagyonkezelő alapítványként működik az alapítvány, az alapítói jogokat pedig a kuratórium gyakorolja. Jelentős garanciák vannak a javaslatban az állami oldalt tekintve, ugyanis a részvények elidegenítési szándéka esetén vételi jog és annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom kerül meghatározásra. Bármilyen elidegenítés esetén a bevételt kizárólag a közfeladat megvalósítására lehet fordítani. Az alapítvány megszűnése esetén minden vagyona az államra száll vissza. Ezen konstrukció által biztosított, hogy az a juttatott vagyon mindig a tehetséggondozás közfeladatát szolgálja, és hogy ez a vagyon mindig rendelkezésre álljon ezen feladat ellátására, függetlenül a rendelkezésre állás aktuális formájától. A tervezet alapján az épület felújítására irányuló beruházás kiemelten közérdekű beruházásnak minősül, és a kapcsolódó közigazgatási hatósági ügyeket is a törvény kiemelten közérdekűnek és nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősíti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Vécsey képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Dr. Orbán Balázs: Utána.]] Jelzi, integet, hogy majd utána. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnének a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, de jelentkezőt nem látok. Ezért megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne gondolataival bennünket megismertetni ja, és a vitát lezártam.
Igen-igen, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Megértettem, hogy arra utalt a lehető legfinomabb úriember módján, hogy fogjam rövidre a mondanivalómat, és ennek megfelelően fogok eljárni. Csak szerettem volna megköszönni a törvényjavaslattal kapcsolatos konstruktív és részben konstruktív kormánypárti és ellenzéki hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy nagyon fontos törvényjavaslat a tehetséggondozás ügye, és minden pátosz nélkül mondom ezt: ez Magyarország felemelkedésének egyik záloga. A Mathias Corvinus Collegium egy 25 éve működő, kiváló presztízsű, ellenzéki képviselők által is megerősített, kiváló presztízsű intézmény, aminél jó helyen lesz a tehetséggondozás ügye, és a Corvinus Egyetem átalakításával kapcsolatos eddigi tapasztalatok is azt mutatják, hogy helyes döntés volt alapítványi formában átszervezni, és helyes döntés állami nemzetstratégiai vagyonelemekkel megerősíteni, mert alkalmas ez az egyetem is arra, hogy a társadalomtudományi és a közgazdaság-tudományi képzés egyik nemzetközileg is jegyzett fellegvára legyen, ami nekünk a kiemelt stratégiai célunk. Ehhez minden támogatást ezúton is köszönünk. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az országgyűlési képviselőcsoport által nyújtható támogatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Kocsis Máté, Böröcz László fideszes képviselők, Vejkey Imre és Harrach Péter KDNP-s képviselők által benyújtott előterjesztés T/10307. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő részéről jelen lévő Böröcz László képviselő urat, hogy most kíváne felszólalni. [[Böröcz László: Köszönöm, a végén.]] Köszönöm szépen. A képviselő úr jelzi, hogy majd a végén. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. [[18.50]] Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP, aki szólásra jelentkezett.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Előterjesztők! akik jelen vannak. Nagyon röviden szeretnék ehhez a javaslathoz hozzászólni. Alapvetően az az indokolása ennek a javaslatnak, hogy mindenkinek viselnie kell a védekezés terheit, ezzel tökéletesen egyetértünk, és igazából nem is volt egy szavunk sem az ellen, hogy érintette ilyen módon a pártok finanszírozását is ez a javaslat. Ugyanakkor érdemes néhány szót ejteni arról, hogy utána mi következett ebből, és hogy milyen módon használták fel a Gazdaságvédelmi Alapba szánt pénzeket, és arról is érdemes egyébként néhány szót ejteni, hogy ezek milyen nagyságrendű tételek.A pártokat érintően, ha jól tudom, akkor 1,2 milliárd az az elvonás, ami jelentkezett a pártok finanszírozásának 50 százalékos elvonásával. Összességében, én azt gondolom, hogy ez nem probléma, hogy ezt abszolút el kell fogadnunk, és az a javaslat, ami előttünk van, egy technikai elvezetés , még ez ellen sincs igazából semmi kifogásunk, mondhatjuk, hogy logikus önmagában ez a javaslat. A probléma a következő. A Gazdaságvédelmi Alap létrehozása nyilvánvalóan fontos döntés volt, és fontos intézkedés, ez részben úgy jött létre, hogy brutális megszorítások érték az önkormányzatokat, tehát már egy egész más nagyságrendet, 34 milliárd forintot jelentett az, hogy a gépjárműadót elvették az önkormányzatoktól. Tudjuk, hogy ennek most az lett a következménye, hogy a kistelepülések kétharmada nagyon komoly likviditási problémákkal küzd, illetve ilyen helyzetbe fog kerülni a következő időszakban. Rendkívül súlyos intézkedés, és ez előrevetíti akár a néhány napirendi ponttal később sorra kerülő vitát, hogy hírek szerint még az egyetemeket is érhetik elvonások, főleg a vidéki nagy egyetemeket szintén ezzel az indokkal, ami megint csak elfogadhatatlan lenne, mert az nagyon komoly leépítésekkel járna. Az igazán nagy baj, ha azt nézzük, hogy mire költik ezeket a forrásokat, és láthatjuk, hogy elindult egy-két héttel ezelőtt egy plakátkampány, propagandakampány, amire rákérdeztünk, hogy mégis mennyibe kerül, mi a volumene s a többi, tehát konkrétan mennyit költenek el erre az állami propagandára. Teljesen egyértelmű, hogy a védekezés kell, fontos, jó és hatékony intézkedések kellenek, nem pedig propagandával kell azt elmagyarázni. Ami egy ennél sokkal súlyosabb lépés pénteken számolt be erről a sajtó , hogy a Gazdaságvédelmi Alapból 80 milliárd forintot átcsoportosítanak a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére. Így összesen már az idei évben 140 milliárd forintot fognak elkölteni. Ha az első összeggel összehasonlítjuk, ez már két nagyságrenddel több. Ha összevetjük, hogy ez milyen károkat okoz a védekezés tekintetében, akkor érdemes egy ma bejelentett kormányzati intézkedésről beszélni, ami nyilván önmagában pozitív, ha megkésett is hónapokkal: munkahely létrehozása érdekében egy bértámogatási programot indít a kormány 80 milliárd forint értékben, és úgy kalkulál a kormány, hogy 80 milliárd forint felhasználásával 70 ezer új munkahelyet lehet létrehozni. Ehhez képest, a 80 milliárdhoz képest 140 milliárd forintot költenek a Budapest-Belgrád vasútvonal teljesen megindokolhatatlan fejlesztésére. Tehát mondhatjuk, ha a kormány számait vesszük alapul, hogy 125 ezer magyar munkahelyről lemond a kormány, ennyi új munkahely létrehozásáról lemond a kormány azért, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztését létre lehessen hozni. Úgy gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha elolvassuk a törvény indokolását, akkor ezeket a számokat nekem itt most mindenképpen ismertetnem kellett, azzal együtt, hogy önmagával az előttünk fekvő javaslattal mi egyetértünk, és azt a frakciónk támogatni is fogja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelzés.]] [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Most kérdezem meg, hogy a kormány nevében kíváne valaki felszólalni. (Nincs jelzés.) Jelentkezőt nem látok. Az előterjesztők képviseletében jelen van Böröcz László képviselő úr, Fidesz. Kíváne reagálni? [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, Böröcz képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez a javaslat tulajdonképpen egy technikai módosítást tartalmaz ezt a frakcióvezető úr is említette , és ennek nyilván az az oka, hogy a pártok is részt vesznek olyan munkákban, a válsághelyzethez kapcsolódó, a járványhelyzethez kapcsolódó munkákban, amikben az aktivistáik is részt vesznek, ezért nyilván a pártok finanszírozásánál az átjárhatóságot meg kívántuk teremteni. Nagyon reméljük, hogy ez erre az évre lesz csak érvényes, hiszen a benyújtott törvényjavaslat is arról szól, hogy december 31-ig legyen érvényben, és január 1-jétől hatályát veszti ez a törvényjavaslat, miszerint a frakciók megtakarításait felhasználhatják a pártok részére is. Nyilván nem tartozik közvetlenül a tárgyhoz, amit frakcióvezető úr mondott, de azért néhány gondolatban mégiscsak reagálnék rá, a kicsit több mint 30 milliárd forintos gépjárműadó; nem a teljes gépjárműadó elvételéről szól, hanem nyilván a maradék 40 százalékról, hiszen az állam a gépjárműadóból befolyt összeg 60 százalékára alapból jogosult, ez a maradék 40 százalék elvonását jelenti, de ahogy a pártok, ugyanúgy az önkormányzatok is szerintünk részesei kell hogy legyenek a közös védekezésnek, és természetesen azokon az intézkedéseken vagy azon az egy konkrét intézkedésen kívül, amit frakcióvezető úr említett, nyilván több tucat történt a vállalkozások megsegítésére, azért, hogy a jelenlegi munkahelyeket megtartsák, illetve egyébként bizonyos fejlesztésekkel remélhetőleg a jövőben még a hozzáadott értékét is növelni tudják az általuk nyújtott szolgáltatásoknak, illetve termelésnek, ezzel pedig az egész gazdaság termelékenységét és hatékonyságát segítsék elő. S természetesen vannak olyan hosszú távú beruházások, amelyek meg remélhetőleg az ország hosszú távú gazdasági megerősödéséhez vezetnek majd, nyilván ezektől elvonni a forrásokat azért sem érdemes, mert akkor a hosszú távú fejlődési lehetőségeinket és pályáinkat adjuk fel, ami viszont azért sem ildomos, merthogy azt kockáztatjuk vele, hogy 5-10-15-20 éven belül nem olyan pályára kerül a magyar gazdaság, amelyből az következne, hogy a bérszínvonal Magyarországon jócskán emelkedni fog. Nyilván nekünk az a célunk, hogy Magyarországon mindenkinek legyen munkája, és ezt lehetőleg a következő évtizedekben egyre növekvő bérek kísérjék, és ezáltal az életszínvonal is egyre növekedjen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Böröcz képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9920. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/9920. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 12 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány folyamatosan dolgozik a felsőoktatás fejlesztésén és versenyképességének erősítésén, a jelenlegi helyzetben azonban még inkább felértékelődik ez a terület. Soha nem volt még annyira szükség a felsőoktatási szféra fejlesztésére, mint ma. A koronavírus okozta kihívás is bizonyíték rá, hogy a magyar tudásbázis erősítése nemzetstratégiai érdek. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az előttünk fekvő előterjesztés alapján a felsőoktatási intézmény alapítására jogosultak köre kiegészül a vagyonkezelő alapítvánnyal. Az új felsőoktatási agrárstratégia és a modellváltás kapcsán a törvénymódosítás megteremti a jogszabályi alapját annak, hogy a modellváltó felsőoktatási intézményeket működtető, közérdekű vagyonkezelő alapítványok megszerezhessék az állami tulajdonú, a Nemzeti Földalapba tartozó, eddig is az intézmény vagyonkezelésében lévő földek vagyonkezelési jogát. [[19.00]] A tervezet értelmében az intézményi átalakításokat segíti az is, hogy az új intézményi szervezetben jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységek hozhatók létre, valamint az előterjesztés egy új finanszírozási keretet határoz meg a felsőoktatási intézmények támogatására. A tervezet a felsőoktatásunk nemzetköziesítése érdekében a képzési és kimeneti követelmények meghatározását az „Erasmus+” program keretében létrehozott közös mesterképzés esetén intézményi hatáskörbe helyezi. Ezenkívül az oktatás, kutatás minőségi feltételeinek biztosítása, külföldi szakemberek magyar felsőoktatásba vonzása érdekében az intézményben egyetemi tanári munkakört betöltő oktató hazai egyetemi tanári kinevezése az európai minősítés alapján egyszerűsített eljárásban megy végbe. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés a fent említetteken túl a tudományos utánpótlást kívánja elősegíteni azzal, hogy a doktori képzésben komplex vizsga teljesítésével hallgatói jogviszonyt létesíthet az is, aki az általános orvosi vagy állatorvosi szakon hallgatói jogviszonyával párhuzamosan egyénileg készül fel a fokozatszerzésre. Vagyis az orvosok számára lehetővé válik az egyedülállóan hosszú, egyébként hatéves graduális képzésben a tudományos képzésre való felkészülés. Emellett a pedagógusképzés kapcsán 2013-ban elindult osztatlan tanárképzésben azokon a tanárszakokon, amelyeknek két változata, középiskolai és általános iskolai tanár van, más tanár szakokhoz hasonlóan egységes szerkezetű tanárképzés jön létre. Végül az előterjesztés értelmében osztrák mintára háromlábú finanszírozási modell kerülne bevezetésre a felsőoktatási intézmények esetében, amellyel külön támogatás kerülne biztosításra az oktatási, kutatási, művészeti tevékenységek és infrastruktúra fenntartására. Mindezek által kérem a tisztelt parlamentet a javaslat elfogadására. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, Bódis államtitkár urat, kíváne most felszólalni, vagy később. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Ennek részben az az oka, hogy én elnökölök. [[Derültség.]] Most a képviselői felszólalások következnének, de a monitorom azt jelzi, hogy… változás történt. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselője kíván szólni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ígérem, hogy nagyon rövid leszek, csak néhány kérdést szeretnék föltenni államtitkár úr, rektor úr felé. Az általános vita igen hosszú és terjedelmes volt, és nagyon sok tekintetben választ is kaptunk, illetve hallhattuk államtitkár úrnak, illetve a kormánynak a véleményét. Sok mindenben nem tudtunk megegyezni. Nyilván itt elhangzott a Törvényalkotási bizottság véleménye tekintetében is, hogy mekkora szerepet szán és milyen erőfeszítéseket tesz a kormány a felsőoktatás fejlesztése, versenyképessége érdekében. Az eredmények, amelyeket tapasztalunk az elmúlt tíz év alatt, azok ezzel ellentétesek, és most nem államtitkár úr konkrét tevékenységére gondolok nyilván egy tízéves távlatban, konkrétan inkább mi ezt úgy fogalmaznánk meg, hogy a kormányzat hadat üzent a felsőoktatásnak és a tudományos életnek, és mintha nem tekintené partnernek a szereplőit; azzal együtt is, hogy el kell ismerni, hogy az elmúlt időszakban viszont van pozitív elmozdulás a hozzáállás tekintetében. Ugyanakkor nagyon súlyosak a különböző hallgatói létszámok, és látjuk azt, hogy ez főleg azért a vidéki felsőoktatási intézményeket sújtja. Konkrét kérdéseim itt az elmúlt hetek kapcsán, mióta lezajlott az általános vita, hogy nagyon fontos, minden ellenzéki frakció jelezte, hogy itt az érintettekkel való konzultáció és szakmai megbeszélés elmaradása vagy az idő hiánya egy komoly hiányosság, és a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete komoly kritikákat vagy aggodalmakat is fogalmazott meg, főleg itt az intézményi autonómia felszámolása kapcsán. E tekintetben sikerülte esetleg pótolni valamiféle egyeztetést, sikerülte ezt a hiányosságot valamilyen módon ledolgozni? Az is világos, és ez szerepel az előterjesztésben, hogy óriási kihívás, és mondhatjuk, hogy ma ez a felsőoktatás teljes rendszerének a legfontosabb problémája, hogy gyalázatos szinten áll a felsőoktatásban dolgozó oktatók bére. Tehát konkrétan ma Magyarországon egy fokozattal rendelkező egyetemi adjunktus kevesebbet keres, mint egy árufeltöltő, és amíg ez a helyzet fennáll, addig nyilván nem lehet a felsőoktatás versenyképességéről beszélni. Tehát amit képviselőtársam mondott, hogy cél, hogy a külföldi szakembereket bevonják a hazai intézményekbe, egyelőre sajnos a gyakorlat azt mutatja, hogy a fordítottja igaz, a magyar szakemberek mennek el kényszerűségből külföldre szerencsét próbálni. E tekintetben látjuk, hogy itt a versenyképesség, a finanszírozásváltás egy kimondott célja az is, hogy versenyképesebb béreket kaphassanak az egyetemi dolgozók. Tudjuk azt, hogy itt néhány intézmény tekintetében történik változás, és az előterjesztés, a kommentár szerint 2022-re várható, hogy a teljes rendszerre ez az új finanszírozási modell lesz érvényes. Mit tudnak mondani az egyetemi szférában dolgozók, főleg oktatók felé, hogy milyen kifutással és hogyan, milyen mértékben várható a borzalmas nagy hiányosság, az óriási mértékben leszakadt oktatói béreknek a ledolgozása? Még egy konkrét kérdésem is lenne, amit már elcsíphetett államtitkár úr, rektor úr az iménti vita kapcsán; ugye, itt fölröppentek olyan hírek, hogy itt a gazdasági válsággal, a Gazdaságvédelmi Alappal összefüggésben elvonások érinthetik a nagy vidéki egyetemeket. Konkrétan a pécsi egyetem kapcsán egy 3,5 milliárd forintos potenciális elvonás merült fel a hírek tekintetében. Erről mit lehet tudni? Azt gondolom, hogy rektor úr pontosan tudja, hogy ha ilyen szintű elvonások érintenek egyetemeket, az kigazdálkodhatatlan, tehát konkrétan óriási tragédiákat, elbocsátásokat okozhat ezeknél az egyetemeknél, úgyhogy erre szeretnék egy megnyugtató választ, nagyon remélem, hogy egy cáfolatot kapni államtitkár úrtól, hogy ilyen nem fog megtörténni. Röviden ezek lennének a kérdéseim. Nyilván nem kívánom megismételni az általános vitában elhangzottakat. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden, kihasználva rektor úr jelenlétét és azt, hogy adott esetben válaszokra tehetünk szert konkrét kérdéseket illetően, amikre az általános vita kapcsán teljeskörűen nem sikerült, szeretnék arra szakmai magyarázatot kapni és ez minden politikai felhangtól mentes kérdés önök felé , hogy ugye, 91,4 ezren jelentkeztek a felsőoktatásba, tehát egy elképesztő, mintegy 20 ezres bezuhanást tapasztalhattunk. Érdekes érvelés hangzott el ezt illetően, miszerint volt, aki demográfiai okokra vezette vissza a hallgatók számának elképesztő visszaesését. Magam a demográfia nagy hobbistájaként és a magyar családok gyarapodásának az egyik szolgájaként szeretném azért elutasítani ezt az érvet, hiszen szerencsére Magyarországon ekkora népesedési katasztrófa egyik évről a másik évre nem következik be. Viszont azt is látnunk kell, hogy mondjuk, az ELTE esetében a jelentkezők számának visszaesése egészen elhanyagolható, viszont, ha kicsit szélesebb perspektívában nézelődünk, akkor azt láthatjuk, hogy a Budapesti Gazdasági Egyetemre 1500-zal, a Pécsi Tudományegyetemre 1600-zal, Szegedre 1800-zal, Debrecenbe pedig 3000-rel kevesebb hallgató jelentkezett. Itt azért országon belüli megosztás tekintetében kellene magyarázatot találnunk arra, hogy ennek mégis mi lehet az oka. Nyilván multifaktoriális kérdéskörről van szó, számos probléma tarkítja ezt a rendszert. Szeretném az önök figyelmébe ajánlani azt is, hogy az el nem hárított lakhatási kataklizma, lakhatási válság a felsőoktatásban hallgatókat ugyanúgy érinti. Tehát egy tipikus budapesti egyszobás lakhatás megoldása lassan megoldhatatlan problémává vált az oktatási költségek kigazdálkodása mellett, hiszen nagyon jó, hogy van, aki még államira tud járni, de azért levelezőn és mondjuk, joghallgatóként nagyon ritka az, akinek nem kell kifizetnie a képzés díját. Azt kell mondjam, hogy ha erre rakódnak az irreálisan magas lakhatási költségek, akkor nagyon sok család bizony lehetetlen helyzetben találja magát, vagy csak irreális áldozatok árán sikerül elérni azt, amit, mondjuk, a szülőnek nem sikerült a diploma képében megszereznie, de a gyermekének természetesen szeretné ezt minden további nélkül biztosítani. Még egyszer mondom, nem feltétlenül a legnagyobb intézményeket féltem én ettől a jelenségtől, hanem azt látom, ahol 1500-zal, 1600-zal, 3000-rel csökken a jelentkezők száma, és ez a folyamat esetleg így marad ott, ahogy az iméntiekben elhangzott, a támogatás összege is várhatóan igazodni fog hosszú távon ehhez a jelenséghez, ami egy „még kisebbé válunk, még kisebbé válunk” rémképét festi fel. Én ezt nagyon szeretném elkerülni, és szeretném hangsúlyozni, hogy nem szabad politikai kérdésként tekinteni erre a rendszerre. Mi a magunk részéről egy komplett lakhatási programot letettünk már, amely képes lenne hallgatók és felsőoktatásban részt vevők sorsán javítani egy osztrák bérlakásrendszer mintájára letett, akár szociális pontrendszerrel súlyozott valamire gondolok. Erről a maga napirendjében majd a megfelelő szakmai vitákat persze le kell folytatni. Itt ezen a ponton arra kell szerintem magyarázatot keresnünk, hogy a jelentkezők számában bekövetkező elképesztő visszaesés milyen okokra vezethető vissza, hiszen biztos vagyok benne, hogy nem egy okról fogunk itt beszélni, de abban is egészen biztos vagyok, hogy ez egy pártok felett álló kérdés, amit nekünk együttesen kellene megoldanunk. Én az általános vita során megnyugtató válaszokat az összes elhangzott kérdésre sajnálatos módon nem kaptam, de parázslik bennem a remény, hogy ez itt, a részletes vita végén itt változni fog. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[19.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne valaki még élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Államtitkár úr, kíváne most reflektálni az elhangzottakra? [[Bódis József jelzésére:]] Bódis államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Mindenekelőtt szeretném megköszönni azt a pozitív hozzáállást, ami egy olyan törvényjavaslat-csomaggal kapcsolatban jelentkezett, és meg tudtuk élni már a részletes vita kapcsán és a folyamat során is, hiszen a felsőoktatási intézményrendszer Magyarország jövőjének egyik nagyon fontos kulcsa. Akkor, amikor egy modellváltási programról beszélünk, akkor egyrészt meg kell emlékezni arról, hogy milyen előzményei voltak. A legkomolyabb előzménye az a stratégiai anyag, amelyik a fokozatváltás révén vált ismertté, és a tekintetben számos lépés történt, a modellváltás tekintetében pedig a tavalyi évben a Corvinus Egyetem kapcsán zajlott le az első komoly modellváltás. Azzal együtt, hogy a Corvinus Egyetem már ezen az úton él és dolgozik, ki kell hangsúlyoznom, hogy a jelenlegi modellváltások eltérnek attól. Annyiban térnek el attól, hogy a Corvinus-modell egy kifejezetten magánegyetemi modell, a mostaniak nem azt a modellt követik, hanem ezekben az egyetemekben megmarad az állami szerepvállalás az idézőjelben megrendelőként fellépő képzésekkel kapcsolatban, állami ösztöndíjas hallgatók finanszírozása révén és sok minden más tekintetben. Az is egy fontos mérföldkő, hogy a nemzetköziesítés terén az egyik legnagyobb problémánkat most lebontjuk, hiszen a külföldi egyetemi tanárok alkalmazása Magyarországon akkreditációs értékkel most válik igazán lehetővé. A háromlábú finanszírozás ’22-től kerül bevezetésre, és azért ’22-től, mert ezt a törvényt az Országgyűlés még nem fogadta el, és a ’21-es költségvetés már benyújtásra került az Országgyűléshez, tehát a ’21-es költségvetésben nem tudtuk tervezni, de jól felfogott érdeke mindenkinek, hogy minél előbb, tehát ’22-től egy más típusú finanszírozási rendszerben fog az egész felsőoktatás működni. Ennek a három lába egyrészt szól az oktatási részről, ami nagyjából a mai finanszírozásnak megfelelő, szól egy infrastruktúra-fenntartásról, és szól egy tudományos normatíváról, tudományos támogatásról, amin belül külön meg fog jelenni mindaz, ami minőség, mindaz, ami teljesítmény, s mindaz, ami tudja azt az egyetemi létet biztosítani, ami a fejlődés záloga. Úgy gondolom, hogy akkor, amikor a modellváltás folyamatán végigmegyünk, egy más szintű autonómia fog megjelenni a felsőoktatási rendszerben. Ha korábban az egyetemek állami fenntartását államosításnak nevezték, akkor most ez egy államtalanítási lépés, úgy, hogy az a köldökzsinór, ami a finanszírozást jelenti, az megmarad, sőt erősödik. Nagyon köszönöm Keresztes képviselő úrnak a gondolatait és a felvetését. Remélem, hogy meg fogok tudni válaszolni minden felvetett gondolatra. Mindig kritika éri az előterjesztőket az egyeztetések hiánya vagy kevés, elégtelen volta miatt. Nem tudom, hogy voltame már olyan egyeztetésen, amikor mindenki azzal a megelégedéssel távozik, hogy az tökéletes volt, és mindenben megegyeztünk. Nyilvánvaló, egy olyan bonyolult ügyben, mint a modellváltás, nem tud teljes megegyezés lenni, ugyanakkor abban mindenki egyetértett, hogy más szintre kell emelni az egyetemek autonómiáját. Abban mindenki egyetértett, hogy azoktól a kötöttségektől kicsit mentesebben, fellazulva tudjanak továbbmenni az intézmények, mint ami jelenleg van, gondolok itt az államháztartási törvénytől kezdve a vagyontörvényre, a közbeszerzési kötöttségekre. Ez az új rendszer ezt az egész problémakört egy más, könnyebben kezelhető dimenzióba emeli. A konzultációk tehát nem maradtak el, sok konzultáció volt, természetesen a szakszervezeteknek saját döntési lehetősége volt, hogy milyeneken vettek részt. Alacsonyak a felsőoktatási bérek. Azt gondolom, vannak tények, amivel nem lehet vitatkozni. Sokkal jobb lenne, ha más számokról, más dimenziókról beszélnénk, ezzel együtt az elmúlt időszakban egy 27 százalékos, három évre széthúzott béremelés zajlott le. Több anyagot készítettünk a mostani helyzetre a további béremelések tekintetében, viszont az biztos, hogy ha ez a törvény elfogadásra kerül, akkor ’21-től egy 15 százalékos béremelés lesz, és ’22-től ismételten egy 15 százalékos béremelés lesz ennek értelmében. Az elvonások. Soha nem öröm egy államtitkárnak, amikor a szektorában elvonásra kerül sor, ugyanakkor egy ismeretlen kis biológiai tényező átírta az életünket. Ez a vírus olyan helyzetet teremtett, legalábbis az elején, amikor még nem tudtuk, mi lesz a kimenetele. Nem volt öröm látni a szektort érintő elvonás mértékét, ugyanakkor ebben az eltelt időszakban már az eredeti 23 milliárdból 8,6-ot sikerült visszahozni, és abban bízunk, hogy mindaz, ami gazdaságélénkítő csomagként a köztudatba bekerült, azon keresztül az intézményeink olyan teljesítményeket tudnak felmutatni, hogy minden elvont forrás vissza tud kerülni hozzájuk. Ezért nekünk még sokat kell dolgozni, de ha egyetlen fillérrel többet tudunk a szektornak visszaszerezni, akkor már megérte. Konkrét számként elhangzott a Pécsi Tudományegyetem. Valóban, ha én jól emlékszem, ez 3,6 milliárdról szólt, ezt 1,9-re sikerült a mai napig mérsékelni, és dolgozunk azon, hogy ez tovább mérséklődjön. Köszönöm még egyszer a gondolatokat, a problémakezelést és a pozitív hozzáállást. Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak is nagyon köszönöm a felvetett gondolatokat. Igen, az idén valamivel több mint 20 ezerrel kevesebb jelentkező van a felsőoktatásban. Ennek természetesen több olvasata lehet, számos oka van, én leginkább az emelt szintű érettségihez kötném. Az emelt szintű érettségi most jelent meg először felvételi szempontként. Egyébként ott volt mellette a középfokú nyelvvizsga ügye is, azt korábban sikerült megoldani, hogy kikerült a feltételrendszerből. Az emelt szintű érettségi egyik oldalról természetesen egy nagyobb teljesítményt igényel, másik oldalról egyfajta szűrést is. Azt gondolom, hogy azok a fiatalok, akik nem tudnak egy emelt szintű érettségit felmutatni vagy olyan tudást felmutatni, azok még nem is érettek arra, hogy a felsőoktatási rendszerben sikerrel szerepeljenek és tanuljanak. [[19.20]] Nyilvánvaló, hogy nagy különbségek vannak az egyes intézmények között, különösen a vidékieknél. Sőt, ezen belül még differenciáltan jelentkeznek bizonyos szakok, olyanok is, amelyeket egyébként erősíteni akarunk. A pótfelvételi szabályozásának módosításával szeretnénk ezt az ellentmondást, amennyire csak lehet, orvosolni. Nem érdeke, a rendszernek különösen nem, de a kormánynak sem, hogy a felsőoktatásban kevesebb hallgató legyen, főleg azért sem, mert hiszen a több diplomásra szükség van. Ezt a gondolkodást talán megfelelő módon alá tudja támasztani az a tény, hogy hosszú évek óta először tudtunk egy olyan lépést megtenni, ami az úgynevezett beragadt diplomák kapcsán felhalmozódó problémát oldott meg. Ha a Bologna-rendszer bevezetéséhez számítom, akkor ez 75 ezer egykori diákot érint, ha pedig a követelményrendszer bevezetésének az időpontját, 1993-at veszem, akkor 120 ezer polgártársunkat érinti. S ebbe még belevettük azt is, ami most a vírushelyzetben egy félelem volt, hogy a vírushelyzet, az oktatási program átalakítása, a vizsgáztatási nehézségek az aktuálisan végző felvételizőket hátrányosan érintenék, tehát az ebben a periódusban jelentkezők tekintetében is egy komoly lehetőséget és engedményt jelent, azt gondolom, mindannyiunk érdekében. Összefoglalva: szeretném megköszönni mindenkinek azt a pozitív gondolkodást, amely ezt a törvényjavaslatot követte. Köszönöm az építő kritikákat, amelyek legalább olyan fontosak, mint az a szakmai munka, amivel ez készült. Köszönöm szépen a figyelmüket, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Marek József Alapítványról, a Marek József Alapítvány és az Állatorvostudományi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9921. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. B. Nagy László képviselő úr, a bizottság előadója mondja el a véleményét. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Marek József Alapítványról, a Marek József Alapítvány és az Állatorvostudományi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9921. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 10 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai magyar felsőoktatás elérte fejlődésének azon határát, amellyel markáns továbbfejlődés a mostani működési rendben hatékonyan már nem garantálható. A soron következő, egyetemekkel kapcsolatos előterjesztések célja amit majd kénytelen leszek én előadni , hogy a nemzetközi versenyképesség növelése érdekében ezen felsőoktatási intézmények részére nagyobb egyéni mozgásteret és dinamikus fejlődési lehetőséget biztosítsunk, hasonló módon, mint ahogy tettük korábban a Corvinus Egyetem esetében, bár nem pont ugyanolyan mértékben. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az Állatorvostudományi Egyetem a XX. század elején kivívott nemzetközi hírnevét visszaszerezze, és újra a világ vezető állatorvosképző intézményei között tartsák számon. A tervek szerint a legkorszerűbb kutatási módszerek alkalmazásával a világban egyedülálló állategészségügyi felfedezések és fejlesztések válnak lehetővé, amelyek egyben piaci értékeket is fognak termelni. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő javaslat támogatandó, mert ahhoz, hogy a magyarországi felsőoktatás előnyösebb pozíciót tudjon kivívni a jövőben, új partnerek bevonására és szemléletváltásra van szükség. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem államtitkár urat, hogy most kíváne szólni. [[Farkas Sándor: Köszönöm, nem.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik képviselője szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egymás után követik azok a törvényjavaslatok most az ülés sorát, amelyek más-más egyetemek alapítványi formában való továbbműködéséről és azok vagyonjuttatásáról szólnak. Miután most a bizottsági javaslatok után ez a következő felvonás, természetesen nem fogok mindegyiknél felszólalni, ennél az elsőnél teszem meg az észrevételeimet. Azt gondolom, hogy hiába voltunk már egy plenáris ülésen, hiába volt mindegyik javaslat a bizottságok előtt, még mindig nem kaptuk meg azokat a válaszokat, amelyek a kétségeinket kialakították. Az egyik ilyen javaslat vonatkozásában az általános vitában felvetettem két kérdést. Az első kérdés az, hogy ha már a miniszter nevezi ki a kurátorokat, akkor miért nincsenek meghatározva a kurátorokkal szembeni elvárosok, mint képesség, valamifajta életút, az egyetemhez való valamifajta szakmai kötődés. Miért van az, hogy ezzel a javaslattal tulajdonképpen egy valamikori politikai vezető kénye-kedvének teszik ki azt, hogy ezekre a szent intézményekre vigyázó, óvó és működtető személyek kik lesznek, a kártyapartnerek, a vadásztársak, a gyerekkori osztálytársak, vagy kicsodák? Semmi, de semmi szakmai elvrendszer nincs meghatározva, hogy minek, milyen adottságoknak kell megfelelniük azoknak az embereknek, akik ezeket a szent intézményeket fogják működtetni. Ráadásul, amint már korábban is elmondtam, mindenki tudja ebben az országban, hogy kurátorokat az alapító nem tud csak úgy visszahívni. Az nem úgy van, hogy ma úgy gondoltam, hogy kurátor lesz, majd egyszer csak azt gondolom, hogy nem. Egyetlen esetben van lehetőség arra, hogy váltás legyen, ha határozott időre nevezik ki, de a javaslatban ez sincs benne. Tehát még az az alapvetés sincs a jogalkotó által meghatározva, hogy ha már a miniszter diszkrecionális jogává teszik azt örök időkre, hogy ezek fölött a szent intézmények fölött kik diszponálnak, legalább akkor határozott időre legyenek kijelölve, hogy majd a munkájukat megnézve, illetve az egyetem adottságait, fejlődését, a versenyképesség-növekedést amit ma már nem tudom, hányadszor hallunk e téma kapcsán itt a Házban tudják teljesíteni. Miután nincs az a magyar bíróság, amely kurátor visszahívását bejegyezné, örök időkre oda lehet olyan embereket tapasztani ezeknek az intézményeknek az irányítására, akik lehet, hogy erre nem is alkalmasak. Amikor ezt a témát felvetettem, Orbán Balázs államtitkár úr azt válaszolta, hogy pont az a cél, hogy majd ne a mindenkori politikai változás határozza meg ezeknek az intézményeknek a működését, hanem legyen egy kontinuitás, legyenek olyan gazdái azok az emberek, akiket majd kineveznek, ezeknek az intézményeknek, akik pártokon felülállóan sok-sok cikluson keresztül hatékonyan tudják működtetni ezeket az egyetemeket. Igen de mi van, ha nem? Bocsánatot kérek, csak politikai döntés lehet valamifajta változtatás? Csak a politika határozhatja meg, hogy egy tisztségben valakit megtartanak, vagy sem? Hát, lehet képességekbéli hiány, lehet hozzáállásbéli hiány, lehet az, hogy a kuratóriumi ülésekre három éve nem jár. Nem fordulhat elő? Lehet, hogy az egészsége úgy leromlik, hogy nem tudja ellátni a feladatát. Ha nem határoznak meg határozott időt és ez a javaslat erre semmilyen garanciát nem teremt , akkor éppen arról van szó, hogy egy politikai rezsim bebetonoz olyan embereket ezen intézmények élére, akik lehet, hogy nem is alkalmasak rá. De itt van a másik, ennél sokkal komolyabb kérdés. Nem is értem egyébként, hogy a törvényalkotásban, ebben a javaslatban hogy kerülhet ilyen a Ház elé. [[19.30]] Mi történik? Vagyont adunk át ezeknek az alapítványoknak, tehát az állam, a polgárok közös vagyonából kikerülnek ezek a vagyonelemek. Ez még nem lenne probléma, hogyha az lenne beleírva, hogy nem lehet értékesíteni, csak a saját céljaira használhatja fel. Igen, az előterjesztésben szerepelt az, hogy abban az esetben, ha az alapítvány megszűnik, akkor a vagyon visszaszáll az államra. De milyen vagyon? Melyik vagyon száll vissza? Az, ami már akár meg sincs? És az, hogy bele van írva ebbe a javaslatba, hogy az egyetem a tulajdonába adott ingatlanokat a tulajdonátruházási szerződésben meghatározott célra használhatja fel, de értékesítheti azokat, és ha értékesítette, akkor az átruházás költsége után fennmaradó részt az alapvető tevékenységére tudja fordítani vagy kénytelen fordítani. Hát, ha eladja az ingatlant, az épületet, ahol az egyetem működik, akkor hogy fog működni? Akkor miből fogja, hogy fogja az alaptevékenységét szolgálni? Nekem azt senki ne mondja, hogy ez nem az állami vagyon kimentése! Nekem azt senki ne mondja, hogy ha egy alapítványi formában kívánnak egy egyetemet működtetni ettől kezdve, akkor ne lehetett volna, hogy megmarad az állam tulajdonaként, és az alapítvány a vagyonkezelője! Nekem azt senki, de senki ne mondja, hogy ennek ez volt az egyetlen formája! Itt arról van szó, hogy a mostani kormány hosszú időn át diszponálni akar az egyetemek felett, úgy, hogy esetleg pont nem az oktatási igények, pont nem a fejlődés, pont nem a fiatalok edukációemelkedése a cél, hanem az, hogy ezen a területen is hosszú távon egy politikai befolyást tudjon gyakorolni. Ha nem ez lett volna a cél, akkor ez ide nem kerül be. Mi az, hogy holnap megalapítanak az állatorvosi egyetemből vagy bármelyik egyetemből egy alapítványt, odaadják neki a vagyont, és akár holnapután eladhatja a teljes vagyont? Semmi, de semmi garancia nincs rá! Mit csinál? Eladja a több milliárdot érő, gyönyörű épületeket amelyeket egyébként nagy részben, nagyon kevés épület kivételével a XIX. századi elődeink hoztak létre, tehát már csak az ősökre is kellene gondolnunk, akik ezeket létrehozták, hogy nem herdáljuk el , majd fogja magát, sok milliárdért eladja, majd szépen bérel valahol egy ilyen szimpla tömbépületet, egy ilyen könnyűszerkezetes épületet, azt mondja: ezután ott lesz az egyetemi oktatásnak a helye, és viszontlátásra! És ebek harmincadjára került az állami vagyon. Itt, ebben a javaslatban semmi garancia nincs arra, hogy valamikor ezek a vagyonelemek az oktatás érdekében meg fognak maradni. Aki ezt ide, ebbe a házba behozta, az ellene van a magyar nemzet közösségi vagyonának, ellene van a józan észnek, és ellene van mindannak, amiért egyáltalán az emberek azt gondolják, hogy demokrácia van, jogállam van. És ami a legfontosabb egy politikai rezsim soha nem hoz létre olyan viszonyokat, amelyeket nem lehet megváltoztatni. Az a rezsim, amelynek ez az alapvető célja, az a saját maga hatalmának a továbbélésére játszik. De, kérem szépen, önök tudják, mindenki tudja, egyszer minden véget ér mindannyiunknak, kinek előbb, kinek később, és hogy az egyetemi világot, ezt a szent ügyet használják fel arra, hogy hosszú távon ingatlanmanipuláció részese legyen ezeknek az egyetemeknek a működési infrastruktúrája, azt egyszerűen nem tudom elfogadni. Úgyhogy nagy tisztelettel, államtitkár úr, még az előző javaslatánál ön üdvözölte azokat a támogató, ellenzéki támogató javaslatokat, hát, azt tudom mondani, drága államtitkár úr, hogy ha ebben az ellenzéki közegben ezt valaki is megszavazza, az bizony a jövő oktatása elől veszi el a levegőt. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség viszont erre nem is jelentkezett senki. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Nem. Minthogy nem jelentkezett senki, a vitát lezárom. Megkérdezem most Bódis államtitkár urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Köszönöm szépen. Egy mondatot szeretnék a jelenlegi, tehát a Marek József Alapítvánnyal kapcsolatban mondani. Úgy gondolom, hogy az Állatorvostudományi Egyetem Magyarország egyik legjobb egyeteme, legjobb szakegyeteme, az eddigi teljesítménye is tiszteletre méltó, a modellváltással egy más dimenzióba léphet, egy bizonyos olyan fejlődési pályára, amely az ingatlaninfrastruktúra-fejlesztésen túl egy olyan szakmai fejlesztést jelent, amely az egész curriculum átalakítása tekintetében új minőséget hordoz. Varga-Damm Andrea képviselő asszony felvetésére azért válaszolok mindenképpen [[Dr. Varga-Damm Andrea az ülésterem nyitott ajtajából: Itt vagyok, hallom!]] , tehát reagálnék. Azt gondolom, hogy a modellváltó intézmények tekintetében az egyik kulcskérdés, amelyet ő felvetett és feszeget. A kuratórium igazi szerepe az egyetem önkormányzati autonómia kérdésköréhez tartozó, tehát nagyon nem mindegy, hogy a kuratórium hogy fog felállni. A kuratóriumok összeállítása sok-sok konzultáció eredménye. Az egy dolog, hogy jogilag a miniszter joga a kuratóriumi tagokat kinevezni, de alapvetően előtte nagyon komoly egyeztetés és konzultáció előzte és előzi meg, már korábban megelőzte, és most előzi meg e tekintetben a kinevezéseket. A vagyonüggyel kapcsolatban van egy félreértés. A vagyont nem az alapítvány kapja, hanem az intézmény, az egyetem maga. Ez egyébként egy komoly biztosíték az egyetem számára, másrészt a kuratórium, az alapítványi kuratórium számára is egy biztonságot tud adni, mert olyan ügyekbe nem tudnak, nem is kell belenyúlni, ami nem rájuk tartozik. Azt gondolom, visszatérve az előterjesztéshez, illetve a törvényjavaslathoz, hogy az Állatorvostudományi Egyetem életében egy új fejezet kezdődik, egy pozitív, egy nagyon szép jövőképet előre vetítő fejezet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Universitas Miskolcinensis Alapítványról, az Universitas Miskolcinensis Alapítvány és a Miskolci Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9922. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. B. Nagy László képviselő úr a bizottság előadója, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta az Universitas Miskolcinensis Alapítványról, az Universitas Miskolcinensis Alapítvány és a Miskolci Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9922. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 11 nem ellenében elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat alapján a kormány a Miskolci Egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Universitas Miskolcinensis Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és a működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. [[Dr. Varga-Damm Andrea visszatér az ülésterembe.]] A Miskolci Egyetem a borsodi térség társadalmi-gazdasági környezetét fejlesztő tudományos, innovációs, művészeti és képzési ökoszisztéma hatékonyabb és eredményesebb működését tekinti céljának, ezen túl az acéliparban a közép- és hosszú távon jelentkező felsőfokú végzettségű munkaerő iránti szükségletet és az iparághoz kapcsolódó kutatásokat tudja kiszolgálni. Mindezek fényében, tisztelt képviselőtársaim, kérem a benyújtott javaslat elfogadását.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Bódis József jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerint időkeretben. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik, parancsoljon! [[19.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Miután az előző vita tárgyának módszertana hasonló, mint a jelen javaslaté, szeretném felhívni államtitkár úr figyelmét arra, hogy amit az előbb a zárszóban mondott, az egyszerűen nem így van. Az alapítvány részére juttatja ez a javaslat a vagyont. Az alapítvány részére! Nem az egyetem részére. Az egyetem külön személy lenne az alapítványtól? Lehet, lehet költségvetési szervet, de itt most éppen arról beszélnek, hogy a költségvetés keretrendszeréből kerül ki, lehet egyetem akár önálló jogi személy vagy olyan személy, amely szerezhet saját nevében jogokat és vállalhat kötelezettségeket, de a vagyont a javaslat az alapítványnak juttatja. Az más kérdés, hogy az alapítvány egy egyetemet működtet, de e javaslat szerint az egyetem maga mint szervezet, nem válik el az alapítványtól. Ha ez így lenne, akkor ebben a javaslatban ez szerepelne. Miután tehát a vagyonról az alapítvány rendelkezik, mert az alapítvány tulajdonába kerül, ezáltal a kurátorok lesznek azok, akik a jog szerint a nyújtott vagyonról dönteni tudnak, ily módon semmiképpen nem lehet az válasz, hogy az egyetem kapja. Nincs ilyen itt leírva. Az más kérdés, hogy az egyetem működtetésére szolgáló vagyonról beszélünk, de az is tény, hogy abban az esetben, ha az egyetem tevékenysége során a kurátorok úgy döntenek, hogy bármelyik ingyen juttatott vagyont eladják, akkor e javaslat szerint ezt meg tudják tenni. Hangsúlyozni kívánom, államtitkár úr, a versenyképességnek az ég adta világon semmi köze nincs ahhoz, hogy egy egyetem tevékenységére szolgáló infrastruktúra feltétlenül annak fenntartója, alapítója tulajdonába kerüljön. Az oktatás, ha tetszik, ha nem, a világon rengeteg országban nagyobb részben az állam szervezésében valósul meg, éppen azért, hogy garantálható legyen az értelmiségi utódlás, és rengeteg olyan hivatásban az állam gondoskodjon a szakemberek képzéséről és a szakemberek utánpótlásáról, így csak a magánszférát ebben a kérdésben nem lehet igénybe venni. Úgyhogy én azt kérem nagy tisztelettel államtitkár úrtól, hogy akkor tegye már meg, hogy az ellentmondásokat feloldja, mert felolvastam a javaslat pontos szövegét, és az ellenkezik azzal, amit nagy tisztelettel az előbbi javaslat vonatkozásában a felvetésemre a zárszavában reagált. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne még valaki szólni? Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Államtitkár urat illeti a szó, ha kíván szólni. [[Bódis József: Nem kívánok, majd egyszerre a végén.]] Államtitkár úr nem kíván szólni, most nem kíván szólni, de ezt csak úgy tudom értékelni, hogy most nem adok szót, merthogy ennek a törvényjavaslatnak a vitája folyik, így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemért Alapítványról, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemért Alapítvány és a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9923. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság részéről B. Nagy László előadóként, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemért Alapítványról, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemért Alapítvány és a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9923. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 3 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat alapján a kormány a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Moholy-Nagy Művészeti Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. A Moholy-Nagy Művészeti Egyetem célja, hogy dizájn- és kreatívtudás-központként tovább erősödjön, és olyan vállalati, piaci együttműködésekre képes intézményként működjön a jövőben, amely a magyar kreatívipar fejlődését, versenyképességét biztosítani tudja. A MOME 2030-ra Európa meghatározó progresszív, kreatívoktatási és kulturális központjává kíván válni, amely versenyképes a világ élvonalbeli dizájnegyetemeivel. Ennek alapján, tisztelt képviselőtársaim, kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm a szót.
Nagyon szépen köszönöm. Meg kell kérdeznem, de tudom a választ [[Jelzésre:]] tehát most nem. Ez a jegyzőkönyv számára azt jelenti, hogy államtitkár urat kérdeztem meg, hogy most akare felszólalni. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Kíváne valaki szólni, képviselő asszony és urak? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne szólni? [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tájékoztatom önöket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Neumann János Egyetemért Alapítványról, a Neumann János Egyetemért Alapítvány és a Neumann János Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9924. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. B. Nagy László képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Neumann János Egyetemért Alapítványról, a Neumann János Egyetemért Alapítvány és a Neumann János Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9924. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 12 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat alapján a kormány a Neumann János Egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Neumann János Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. A kecskeméti Neumann János Egyetem regionális tudásközpontként és innovációs műhelyként is funkcionáló, komplex szerepkörrel rendelkező, integrált felsőoktatási intézmény, amely a továbbiakban is meghatározó szerepet kíván betölteni a város és a térség gazdasági életében és oktatásában. Mindezek miatt kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, meg kell kérdeznem, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Államtitkár úr nem kíván szólni. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Soproni Egyetemért Alapítványról, a Soproni Egyetemért Alapítvány és a Soproni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9925. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontja ismertetésére kerül sor. B. Nagy László képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Soproni Egyetemért Alapítványról, a Soproni Egyetemért Alapítvány és a Soproni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9925. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[19.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat alapján a kormány a Soproni Egyetem új működési és fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Soproni Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt pedig az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. A Soproni Egyetem célja, hogy erős hagyományaira építve, különösen az erdőmérnök- és a faiparimérnök-képzési területen, valamint a környezet- és klímavédelmi kutatások területén váljon a közép-kelet-európai térség vezető tudásközpontjává. Mindezek mellett kérem képviselőtársaimat a törvényjavaslat támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr? [[Bódis József nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Kíváne valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. [[Bódis József jelzésére:]] Jó az összhang közöttünk, államtitkár úr, de be kell tartani a házszabályt. Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Széchenyi István Egyetemért Alapítványról, a Széchenyi István Egyetemért Alapítvány és a Széchenyi István Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9926. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. B. Nagy László képviselő úr, bizottsági előadó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A mai estén utoljára szólalok fel. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. április 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Széchenyi István Egyetemért Alapítványról, a Széchenyi István Egyetemért Alapítvány és a Széchenyi István Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/9926. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársak! Az előttünk fekvő törvényjavaslat alapján a kormány a Széchenyi István Egyetem új működési-fenntartási modelljéről hozott döntésében rendelkezett egyrészt az egyetem fenntartójaként létrehozásra kerülő Széchenyi István Egyetemért Alapítvány alapításával kapcsolatos feladatokról, másrészt az alapításhoz és működéshez szükséges állami vagyon biztosításával kapcsolatos feladatokról. A győri Széchenyi István Egyetem célja egy vállalkozó szemléletű intézmény kialakítása, amely megfelelő kutatási, fejlesztési, infrastrukturális és szolgáltatási portfólióval rendelkezik egy globális jelentőségű gazdasági ökoszisztéma megteremtéséhez, a helyi vállalkozásokkal és az egyetem együttműködésével megvalósítandó nyugat-dunántúli járműipar technikai-technológiai színvonalának, innovációs kultúrájának fenntartható fejlődéséhez, miközben az egyetem multidiszciplináris képzőhelyként betölti lokális szintű társadalmi hivatását. Mindezek után kérem képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, kíváne most szólni? [[Bódis József nemet int.]] Nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Kíváne valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne szólni? [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon! Bódis államtitkár urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Eredetileg is az volt a szándékom, hogy az egyes intézményi alapítványokkal kapcsolatban a legvégén szólok, csak közben megszólíttattam. Mindig zavarban vagyok, amikor egy jogásszal orvosként jogi kérdésekről kell vitázni. Nem is merném ezt megtenni, inkább az én értelmezésemet mondom el. Az én értelmezésemben a törvényjavaslat arról szól, hogy a vagyont az egyetemek kapják. Az alapítványok természetesen rendelkeznek vagyonnal, azzal a 600 milliós vagyonnal, amivel létrehozzák őket. Aztán, hogy később még milyen lesz a sorsuk, az sok mindentől függ, az aktivitásuktól és egyéb tevékenységüktől. Még egy olyan kérdés elvarratlan volt, hogy a kurátorok visszahívásával kapcsolatban mi a helyzet. A kurátorok visszahívásáról az alapító okirat rendelkezhet. Ha nem rendelkezik, akkor a kuratórium és a felügyelőbizottság együttesen hozhat döntést a kurátor visszahívásáról. Azt gondolom, hogy ezek a szabályozások kellő garanciát jelentenek egyrészt a kuratóriumok működése, másrészt az egyetemek biztonsága tekintetében. Akkor, amikor az Országgyűlés fog dönteni egyrészt a modellváltással kapcsolatos Nftv.-módosításról, aztán fog dönteni a Miskolci, a Moholy-Nagy, a Neumann János, a Soproni Egyetem, a Széchenyi István Egyetem és az Állatorvostudományi Egyetem alapítványairól, akkor egy olyan komoly kérdéskörben fog döntést hozni, amely ezeknek az egyetemeknek az autonómiáját egy más szintre emeli, olyan kérdéskörben fog dönteni, ami ezeknek az intézményeknek a működési feltételrendszerét más dimenzióba emeli, és egy olyan lehetőségről, amely ezen intézmények tekintetében a társadalmi-gazdasági közeg elvárásait sokkal közvetlenebbül tudja érvényesíteni. Az a tudás, ami ezekben az intézményekben felhalmozódott már eddig is, illetve újonnan létrejön, az közvetlenül fogja segíteni annak a környezetnek a mindennapi és távlati életét, amely egyébként mind az intézmény, mind a társadalmi közeg szempontjából meghatározó. Én még egyszer szeretném megköszönni mindazoknak a munkáját, aktivitását, akik lehetővé tették, hogy ezen törvényjavaslatokkal idáig jutottunk, és bízom abban, hogy a végszavazásnál, a zárószavazásnál tudják támogatni mindazt, ami ezekben a törvényjavaslatokban tartalmilag és a küldetés tekintetében megjelent. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9932. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Fazekas Sándor képviselő úr, a bizottság előadója mondja ezt el. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. április 23-án tartott ülésén megtárgyalta a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/9932. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat múltunk egy máig velünk élő terhes hagyatékát szándékozza felszámolni. Ez a nehéz agrárpolitikai örökség az osztatlan közös tulajdon intézménye, amely lényegében nem más, mint egy tulajdonosi kényszerközösség, amelyben egymással semmiféle ismerősi, családi kapcsolatban nem álló tagok jogosultak a tulajdonrészük használatára, a többiek jogainak és a tulajdonukhoz fűződő törvényes érdekeinek megsértése nélkül. [[20.00]] A gyakorlatban ez egy rendkívül hátrányos konstrukció. A tulajdoni hányadot mindenki ismeri, de konkrétan a földrészlet mérete és helye nincs megjelölve. Az osztatlan közös tulajdonnal rendelkezők nem tudnak beruházásokat végrehajtani, nem tudják banki hitel fedezeteként használni a területeket. Az osztatlan közös rendszere nem illeszkedik az uniós jogi normákhoz sem, és egyfajta önálló jogfejlődést jelent a magyar jogban is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő tervezet megszünteti a tulajdonjogilag rendezetlen jogállású földrészleteket. A termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló és eddig magántulajdonba nem került ingatlanok felett az állam szerez tulajdont, az érintett részarány-tulajdonosok megfelelő mértékű, 50 ezer forint aranykoronánkénti pénzbeli kártalanításával. A tervezet megszünteti a már csak ingatlan-nyilvántartásban szereplő, de az anyagi jogi szabályozásban már közel húsz éve nem létező kezelői jogot is. A törvényjavaslat elfogadásával lehetővé válik a Nemzeti Földalapba tartozó földterületek mainál hatékonyabb hasznosítása is. Fontos megemlíteni a fásítási, erdősítési programot is, amely a honvédelmi célra feleslegessé nyilvánított területeken tovább bővülhet. Mindez segíti a klímacélok teljesítését, növeli erdeink szénmegkötő kapacitását is. Üdvözlendő javaslat, hogy a „Magyar falu” program kapcsán a törvénymódosítás az ingyenes önkormányzati tulajdonba adást a jelenleg hatályos jogcímekhez képest bővíti. Pozitív hozadéka a javaslatnak, hogy a Nemzeti Földalap vagyoni köre kibővülne az állandó jelleggel növényházként meghatározott és az ingatlan-nyilvántartásban ekként nyilvántartott, művelés alól kivett földrészletekkel. Ez azt jelenti, hogy a jövőben növekedhet az üvegházak száma, az üvegházi növénytermesztés aránya, ennek köszönhetően javulhat mezőgazdaságunk hatékonysága, bővülhet a kibocsátás, valamint jelentős számú új munkahely jöhet létre az agráriumban. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyfajta nemzeti birtokrendezés része, amely a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezésére, valamint a kezelői jogok megszüntetésére tesz javaslatot, továbbá olyan törvények módosítására, amelyek a magyar gazdatársadalom meghatározó részének jelenthetnek pozitív változást mindennapi munkájukat segítve. A már ismertetett indokok alapján a javaslat támogatandó, kérem, önök is támogassák majd szavazatukkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Farkas Sándor tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, Farkas államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Farkas Sándor: Esetleg a végén!]] A végén, mondja államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy senki nem kívánt szólni, a vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne most valamit mondani? Parancsoljon!
Valamit igen, köszönöm, elnök úr.
Ez helyes. Tehát semmiképpen se semmit mondjon, hanem valamit! Parancsoljon!
Igen. Szeretném pontosítani. Meg szeretném köszönni képviselőtársaimnak az általános vitában tett véleménynyilvánításukat, hozzászólásukat, ezt követően pedig a bizottsági munkában tanúsított hozzáállásukat, támogatásukat. Kérem a tisztelt képviselőtársaimat, a holnapi szavazáson támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Dr. Fazekas Sándor tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a Gazdasági bizottságnak „A Gazdasági Versenyhivatal 2019. évi tevékenységéről és a Versenytörvény alkalmazása során szerzett, a verseny tisztaságának és szabadságának érvényesülésével kapcsolatos tapasztalatokról” címmel benyújtott B/10305. számú beszámolóról történő határozathozatalra, valamint „A Közbeszerzési Hatóság 2019. január 1. és december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről” címmel benyújtott B/10504. számú beszámolóról történő határozathozatalra való felkérése során Zsigó Róbert, Fidesz, képviselő jelezte, hogy szavazatszámláló gépe nem működik, ezért az eredmény kihirdetésekor szavazata a leadott szavazatok számához hozzáadásra került. Figyelemmel ugyanakkor arra, hogy a leadott szavazatok számának rögzítésekor a rendszer a képviselő gépi szavazatát is rögzítette, ezért a szóban leadott szavazata az eredmény megállapításakor nem kerül figyelembevételre. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Kérem, hogy a termet a korábban kiadott főigazgatói tájékoztatónak megfelelő rendben hagyják el, így biztosítva mindenki egészségének védelmét. Most napirend utáni felszólalások következnek. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik képviselői a kivéreztetett ellenzéki önkormányzatok hangját hozzák el a magyar Országgyűlés elé, hiszen ezen a héten egy olyan javaslatot készül tárgyalni a Ház, amelynek értelmében a jellemzően ellenzéki önkormányzatokat is eddig megillető iparűzési adó most már a jövőben várhatóan megyei vezetésekhez fog befolyni. Márpedig ezek a megyei vezetések az egyetlen műfajt képezik a magyar politikai palettán, melyek vegytisztán fideszes többségűek, lényegében elmondható, hogy minden érintett megyében. Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy korábban a járványügyi védekezés tekintetében közteherviselésről beszélt Magyarország Kormánya. Ezen közteherviselésnél úgy rúgta be a motort, hogy a pártok támogatásának felére igényt tartott, mi pedig azt mondtuk erre, hogy állunk elébe, csak ezt a közteherviselést nem láttuk megvalósulni sem a multicégek, sem pedig a bankok esetében. Ma már folytattunk egy rövid csörtét, illetve vitát, viszont ott nem volt lehetőség hosszabban kifejteni azt, hogy mire is gondolunk, amikor kihagyják ezeket a közületeket a közteherviselés alól. A multicégek esetében arra, hogy valóban ezermilliárdos nagyságrendben visznek ki adózatlan profitot Magyarországról. Erre most egypár tízmilliárdos tétellel kívánják őket bevonni a járványügyi védekezési alapba különadó formájában, amely különadó alól egyrészt trükkös piaci módszerekkel, a portfólió diverzifikálásával és más módokon még mindig ki lehet bújni, másrészt azért fizeti ezt jó néhány magyar társaság is. Tehát ne gondoljunk arra, hogy csak külföldi hátterű multicégek fizetnek ilyen típusú különadót. Ami viszont igazán kiverte a biztosítékot, az a bankrendszert érintő, mondhatnánk azt, hogy különadó volt, de úgy fogalmazunk helyesen, ha azt mondjuk, hogy a bankrendszer támogatása következett be. Nem csoda ez egy bankárkormánytól, amely az EBRD-vel 2015-ben aláírt egy paktumot, amelynek értelmében sem a hitelkárosultakat, sem a volt devizásokat nem hajlandó megsegíteni új módszerekkel, és nem is vállalja azt, hogy a bankrendszert bármivel terhelje a közteherviselés felé. Kivetett ugyan egy néhány tízmilliárdos különadót, ezt ugyanakkor az érintett bankok a következő öt évben leírhatják az adójukból teljes egészében. Emellé Magyarország Kormánya, bár nem közvetlenül, de a Magyar Nemzeti Bank karjain keresztül megkínálta egy ezermilliárdos hitelkerettel az érintetteket. Itt egy 4 százalékos marzsot biztosított. Tehát ez 40 milliárdos közvetlen támogatással is felér, ha csak azt nézzük, hogy a különböző számlákra mi folyik be. Érdemes megvizsgálni, hogy ha ennyire nem valósult meg a közteherviselés a bankárok és a multicégek vezetői esetében, akkor mi történik az önkormányzatokkal. Most még rengeteg kérdőjel van a körül, hogy a különleges gazdasági övezet koncepciója, mellyel elvennék az iparűzési adót, vonatkozike a megyei jogú városokra, vagy pedig sem. A mi kiválóan képzett jogászaink, kodifikátoraink azt mondják, hogy mivel nem vették ki őket a törvényből és nincs ez külön feltüntetve, ezért nem lehet olyat állítani, hogy ne vonatkozna ezekre a városokra ez a rendelkezés. Ma Gulyás Gergely jogászként értetlenül állt az előtt, hogy ha valami nincs a kivételek között feltüntetve, az mégis hogyan kerül egy ellenzéki képviselő dimenziójában a terhelések alá. Mi viszont úgy kell hogy vegyük, hogy igen, terhelik a megyei jogú városokat is egészen addig, amíg nem látunk a jogszabályok között biztosítékot ennek ellenkezőjére. [[20.10]] Göd egy állatorvosi lova mindennek. Tudjuk, hogy az itt megjelent multicég beruházásai után komoly, tetemes, százmilliós nagyságrendű iparűzési adó jutott el a városhoz ellenzéki városról beszélünk , ami ezentúl a fideszes vezetésű megyei önkormányzathoz jut el. Bár a gödi bővítés, a beruházás bővítése ellen a teljes lakosság tiltakozott, és egy jó része most is tiltakozik, egész egyszerűen átnyúlnak a fejük felett, felülírva az önkormányzati választások eredményét, felülírva a demokrácia legalapvetőbb elvárásait. Mivel szembesült a gödi lakosság? Ebből talán fel lehet fejteni, hogy országosan mire számíthatnak azok, akik feje felett most megerőszakolja a választások eredményét Magyarország Kormánya. Nem tudtak beleszólni abba, hogy mennyi erdőt vágjanak ki a területükön. A gyárkerítést úgy lehetett a lakóövezet széléig elhúzni, hogy ebbe sem maradt beleszólása a lakosságnak. Abba sem volt beleszólásuk, hogy több száz ukrán, illetve ázsiai vendégmunkást gyakorlatilag életvitel-szerűen beköltöztessenek melléjük, és nagyon furcsa ez egy olyan kormánytól, amely óriásplakátjain hirdeti, hogy nem engedi Magyarország etnikai összetételét, az együttélést s a többit megváltoztatni. Hozzáteszem, helyesen teszi, de így is kellene akkor talán eljárni. Még odáig sem tudtak eljutni helyben, Gödön, hogy egy normális lakossági fórumon szembesítsék a lakosságot azokkal a beruházásokkal, illetve érdekeik kiszolgálójával, Magyarország Kormányával, és valamifajta megoldást találjanak. De az egész biztos, hogy ebben a formában a demokrácia és a választási eredmények felülírását a Jobbik nem fogja engedni. Az utolsó puskatöltényig és az utolsó eszközünkig küzdeni fogunk azért, hogy ez az őrület ebben a fázisában megálljon, és ugyanúgy visszameneküljön belőle Magyarország Kormánya, mint ahogy korábban az önkormányzatok jogainak megnyirbálásából azért volt, amikor visszalépett. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló úr napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Veszélyhelyzetben” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A napirend utáni felszólalásomat kezdeném azzal, hogy köszönetet szeretnék mondani a kormánynak, a minisztériumoknak, az operatív törzs valamennyi tagjának, kiemelten az egészségügyben dolgozóknak és mindenkinek, aki munkájával segítette és segíti a rászorulókat ebben a kritikus helyzetben. Kiemelném, hogy Magyarország és a magyar kormány a veszélyhelyzetben sem hagy magára senkit. Érezzük, hogy a magyar kormány a munkája során mindent megtesz azért, hogy a magyarországi romák minden gazdasági segítséget megkapjanak ahhoz, hogy közösségeik biztonságban éljenek, tagjaik megőrizzék egészségüket, a gyermekek pedig részt vehessenek az oktatásban. Erre a Fidesz-KDNP európai parlamenti képviselőcsoportja is utalt április 8-án a nemzetközi roma nap alkalmából kiadott közleményében. Tehát kellő hangsúllyal el kell mondanom, hogy a romákat sem hagyta a kormány az út szélén. Így van ez a digitális oktatás területén is, már akkor is, ha csak a tanodákat említem. Több felszólalásomban méltattam a Magyarországon működő tanodahálózat megálmodóit, a tanodák ugyanis a vészhelyzeten kívül is arra hivatottak, hogy a nehéz szociális körülmények között élő tanulókat segítsék iskolán kívüli foglalkozásokkal. A csoportos és egyéni tantárgyi felzárkóztató foglalkozások csökkentik a korai iskolaelhagyást, segítik az iskolai felkészülést, a nehéz sorsú családok gyermekei iskolai tanulmányainak sikeres elvégzését. Mint azt tudjuk, a romák számára az egyetlenegy kitörési pont a tanulás. A 2019-től a hazai ellátórendszer részeként működő tanodák további zavartalan működése érdekében a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló 40/2020-as kormányrendelet megjelenését követően a Belügyminisztérium azonnal lépett. A Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság közreműködésével bekért adatszolgáltatás alapján a Langerné Victor Katalin helyettes államtitkár asszony vezette Társadalmi Felzárkózásért Felelős Helyettes Államtitkárság haladéktalanul felmérte, hogy mire van szükség a tanodákban. A 185 működő tanodából 162 tanoda tartja a kapcsolatot az összes családdal, a tanodák 92 százaléka az ott tanulók családtagjainak több mint 80 százalékát érik el. A tanodák 66 százaléka biztosít valamilyen formában élelmiszert is a tanodák tanulói számára. Azon tanodák esetében pedig, amelyek nem online tartják a kapcsolatot a családokkal, mindennap személyes ügyeletet tartanak a tanodában. A digitális eszközök hiányának felszámolása érdekében a Belügyminisztérium fejlesztési pályázatot is hirdetett „A tanodaszolgáltatást működtető és befogadott szolgáltatók feltételeinek fejlesztésére” címmel. A fejlesztési pályázat keretösszege 340 millió 700 ezer forint. A tanodák az ellátott gyermekek számának függvényében vissza nem térítendő támogatást igényelhetnek informatikai eszközökre vagy egyéb eszközökre. A pályázaton elnyerhető, vissza nem térítendő támogatás kisétkezés biztosítására is felhasználható. Mindezeken túl a Társadalmi Esélyteremtési Főigazgatóság a főigazgatója, Sztojka Attila vezetésével folyamatosan járja a területeket, és maszkok készítéséhez nyújt alapanyagot és varrógépeket, illetve mezőgazdasági munkálatokhoz mezőgazdasági eszközöket, szerszámokat, vetőmagot, ezzel is segítve a nehéz helyzetben élő romák boldogulását. A Népjóléti bizottság ülésén elmondtam, hogy a magyarországi cigányság helyzete sajnálatos módon némileg speciális a koronavírussal kapcsolatos védekezés szempontjából. Ahogy a veszélyhelyzet kihirdetését megelőzően, úgy most is sokat dolgozom terepen, és sok mindent látok. Nem kérdés, hogy a járvány elleni védekezés során muszáj a kiemeltnél is kiemeltebb figyelmet fordítani azokra a szegény körülmények között élő roma és nem roma, hátrányos helyzetű családokra, akik vidéken szerény körülmények között tömörülésekben élnek, helyenként három-négy generáció egy háztartásban. Annak örülök, hogy a magyar kormány, ahogy valamennyi magyar embernek, úgy nyújt segítő kezet nekünk, roma embereknek is. Én úgy gondolom, hogy a gyorsan és kellő időben meghozott kormányzati intézkedések felnyitották mindannyiunk szemét. Nekünk is felelősen kell cselekednünk minden pillanatban, hogy megvédjük magunkat, gyermekeinket, időseinket. Hangulatkeltés helyett higgadtságra, türelemre, összefogásra, szolidaritásra van szükség. Ezt kértem roma honfitársaimtól is. Vigyázzanak magukra! Vigyázzunk egymásra! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt képviselő úr, „A mi városunk, Pécs 6.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásomban ismét városomról, Pécsről beszélek, de ma is egy olyan összefüggésben, amelynek mindenképpen országos tanulsága van, és országos jelentősége van. Tudjuk azt, hogy óriási kihívást jelent az önkormányzatoknak, a városoknak, hogy felkészüljenek a XXI. század egyik legsúlyosabb kihívására, az éghajlatváltozásra és a környezetpusztítás különböző olyan megjelenési formáira, amelyek gyakorlatilag már minden település minden polgárát közvetlenül érintő kihívást jelentenek. Tudjuk azt, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 13 éve minden évben meghirdeti az „Európa zöld fővárosa” címet. Ez így történt az elmúlt években is: 2019-ben Oslo, idén, 2020-ban Lisszabon, 2021-ben pedig Lahti lesz Európa zöld fővárosa. Városom, Pécs, három alkalommal pályázott, hogy ezt a megtisztelő címet elnyerje, sajnos az elmúlt hetekben kiderült, hogy a harmadik alkalommal is sikertelenül. Nagyon fontos elmondani, hogy önmagában nem is a cím az érdekes, a cím elnyerése az, ami fontos, hanem az, hogy egy olyan szemléletformáló, a környezet és az egészséges környezet kialakításáért tenni képes városok kerüljenek díjazásra, amelyek példát mutathatnak a többi település számára, hogy milyen módon lehet az élhető és egészséges környezetet biztosítani az adott városokban élő polgárok számára. Hogy Pécs városa a harmadik alkalommal is sikertelenül pályázott, ennek több oka van, egyrészt nyilván a helyi városvezetésnek, az akkor még a pályázatot beadó kormánypárti városvezetésnek a különböző intézkedései, vagy azok elégtelensége, a másik oldalról viszont nagyon komoly objektív korlátozó tényezők, amelyek tekintetében az Országgyűlésnek, illetve a kormánynak lépnie kell. Ezekre a fontos tényezőkre és a fontos intézkedésekre hívom fel a figyelmet. Pécs város esetében megvalósult az úgynevezett biomassza-tüzelés, amivel kapcsolatban önmagában is érdemes lenne egy vitát nyitni, hogy mennyire tekinthető például zöldenergiának az erdők nagy erőművi körülmények között történő elégetése. Az LMP-nek nagyon határozott álláspontja, hogy zöldenergiának természetesen nem tekinthető, ezért mindenképpen szükséges e tekintetben a megítélése kapcsán a jogi környezet, a jogi szabályozás módosítása. De azt is el kell mondanunk, hogy ilyen esetekben, tehát amikor biomassza-tüzeléssel történő távhőszolgáltatás van, akkor a jelenlegi jogszabályi környezetben sajnos a különböző fejlesztési, szigetelési, energiahatékonysági projektekből is kimaradnak az érintett távfűtéses lakások, konkrétan kimaradnak az „Otthon melege” programból is. Itt szintén egy jogszabály-módosítás segíthetne ezt a helyzetet kezelni. Ez teljesen világos lehet mindenkinek, hogy a nyílászárócsere, az épület szigetelése mindenképpen egy olyan zöldberuházás, egy olyan zöldkarbantartás, ami csökkenti az energiafelhasználást, és mindenképpen előremutató. Egyébként az egyik parlamenti vita során Kaderják államtitkár úr még egy kósza ígéretet is tett arra, hogy ezt a helyzetet, ezt az anomáliát kezelik. Röviden utalnék a Karolina-külfejtés helyzetére. Tudjuk, hogy az egykori bányászati tevékenység nyomainak a felszámolása rendkívül vontatottan halad, és folyamatosan azzal szembesülnek a pécsiek, hogy hosszú-hosszú évekkel már az eredeti befejezési határidőt kitolták. [[20.20]] A munkálatok lassan haladnak, és ez a munkálatok végzése közben is folyamatos környezeti kockázatot, légszennyezettséget jelenthet a pécsiek számára, ami nyilván egészen borzalmas és beláthatatlan következményekkel jár. Itt is szükséges lenne a hatékonyabb kormányzati fellépés. Számtalanszor beszéltünk különböző viták során arról, hogy Pécs akarata és a Pécsen élők és a térségben élők akarata ellenére a kormány egy atomtemetőt kíván megvalósítani a város nyugati határaitól 6 kilométerre. Itt még mindig elmaradt az az öt évvel ezelőtt tett miniszterelnöki ígéret, hogy addig nem történhet meg egy ilyen nukleáris beruházás, egy nukleáris objektum kialakítása, amíg ehhez a pécsiek, illetve a térségben élők hozzá nem járultak. Sajnos eddig nem teljesítette miniszterelnök úr az ígéretét, és továbbra is gőzerővel folyik az atomtemető lehetséges helyszínének a kutatása. Hasonlóan aggasztóak azok a tervek, amelyek az egykor abbahagyott uránbányászati tevékenység újraindítására vonatkoznak. Akik Pécs környékét ismerik, pontosan tudják azt, hogy milyen brutális környezetszennyezéssel járt az uránbányászat. Konkrétan olyan pusztítást okozott, ami soha helyre nem hozható, és eddig a magyar adófizetőknek körülbelül 30 milliárd forintjába került ezen tevékenység miatt ezt követően a rekultiváció szükségessége, és ez egy soha be nem fejezhető folyamat. Ezért nagyon hatékony, világos és kemény döntéseket kellene hozni annak érdekében, hogy soha ne fordulhasson elő újra, tehát ne történhessen meg az, amit most egyébként néhányan terveznek, hogy a város lakott területeit illetően is uránbányászati tevékenység újra megtörténhessen. Sorra lehet sorolni azokat a környezeti problémákat, kihívásokat, amik érintik Pécset, egyébként érintenek sok más nagyvárost is, és nagyon-nagyon fontos, hogy ideje a kormánynak felismerni azt a kötelességét, hogy a XXI. század egyik legfontosabb kihívása, problémarendszere tekintetében meg kell adni a városoknak a lehetőséget, hogy egy olyan környezetet tudjanak kialakítani a polgáraik számára, amely mindenképpen biztosítani tudja az egészséges, élő lakókörnyezetet. Ebben azonnali döntéseket kell hoznunk. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője következik: „Ami 77 nap után mégis kimaradt” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Másfél hónappal ezelőtt, amikor a veszélyhelyzet kihirdetésre került, és önkéntes tevékenységbe kezdtem, akkor eljutottam több olyan családhoz, akik igenis segítségre szorulnak. Eljutottam olyan szegregátumokba, ahol roma gyerekek futottak oda egy-egy kifliért, mert éhesek. Múlt héten, amikor arról szólaltam fel itt a parlamentben, hogy még mindig vannak olyanok, akiket az út szélén hagynak, akkor kértem Farkas Félix roma nemzetiségi szószólót, hogy ő is nyilvánítson véleményt. [[Farkas Félix felé:]] Ez utalt arra, hogy „Ami 77 nap után mégis kimaradt”, ugyanis ön 2020. március 2-a után szólalt meg most itt a Magyar Országgyűlésben. Ennek nagyon örülök, mert tartja a mondás, jobb későn, mint soha.Ön azzal kezdte a felszólalását, hogy köszöni az egészségügyi dolgozóknak, köszönjük az egészségügyi dolgozóknak, köszönjük azoknak, akik a frontvonalban dolgoznak. De megköszönni az európai parlamenti kormánypárti képviselőknek, hogy kiadtak egy közleményt, hogy ők mindenkinek segítenek, én azt gondolom, hogy egy kis cinizmus, és mosolyt csal az arcunkra, ugyanis nem közleményre van szükség. Ahogy ön is elmondta, járja a telepeket, látja, hogy mi történik, hogyan, milyen körülmények között élnek családok sokan, akár 10-20 személy is pár négyzetméteren. Én is láttam. Látom, hogy igen, itt segítségre van szükség. De azt mondani, hogy egy közlemény ebben segít, óriási blama. Bocsánat, ezért a szókifejezésért. Valódi, kézzelfogható segítségre van szükség. Ön felhozta nagyon helyesen, hogy a tanodaprogram, az oktatás jelenti az elsődleges kiutat a szegregátumokból. Maximálisan egyetértek. Azzal, hogy informatikai eszközökre lehet pályázatot nyerni, egyetértek. Csakhogy én voltam olyan családoknál is, ahol nemhogy internet, de még áram sincs, megfelelő körülmények nincsenek arra, hogy informatikai berendezéseket használjanak otthon. Igen, a tanodák úgy működnek, hogy oda kell menni a gyermekeknek, és ott biztosítottak esetleg ezek a körülmények, hogy ott tudják használni ezeket az informatikai berendezéseket. De igenis szükség lenne arra, hogy normális felzárkóztató programok induljanak hazánkban. Lehet százmilliókkal meg milliárdokkal dobálózni, de azoknak a gyerekeknek, azoknak a családoknak igenis nagyon komoly segítségre van szüksége. Ön azzal fejezte be a hozzászólását, hogy nem hangulatkeltésre van szükség. Senki nem szeretne hangulatot kelteni. Itt most egyetlenegy szempont van, legalábbis az én szemeim előtt, hogy azoknak a gyerekeknek, akik két hete ott könyörögtek, hogy hozzak nekik füzetet meg ceruzát, mert az sincs nekik, akkor az embernek a szíve megszakad, és azért, mert odajutottunk, hogy ezek a szülők elveszítették azt az alkalmi munkavállalásukat is, ami egyáltalán reményt jelenthet, hogy a mindennapokat túléljék. Amikor kenyérért meg kifliért könyörögnek, meg adjak egy rétest, mert azt viszünk nekik, akkor el kellene gondolkodni, hogy hogyan lehet segíteni. Amit nagyon hiányoltam az ön felszólalásából: nem tért ki a roma nemzetiségi önkormányzatok helyzetére, hogy ők milyen kiszolgáltatott helyzetben vannak. Iszonyatosan kevés az a működési keret, amiből tudnak gazdálkodni, nagyon kevés az a forrás, amit biztosítanak, nem beszélve arról, hogy a nemzetiségi önkormányzatoktól is elvonások várhatók, mert látjuk, hogy mi a cél, hogy mindenhonnan az elvonás. Nyilván ez a roma nemzetiségi önkormányzatokat is fogja majd érinteni. Igen ám, csakhogy az emberek a településükön a települések polgármestereitől és a képviselőktől várják a segítséget. Csak ha ott nincs pénz, akkor ők nem tudnak segíteni. Ez olyan szinten be fog gyűrűzni, amit egyébként már korábbi felszólalásaim során is elmondtam. Nagyon-nagyon rossz vége lesz. Segítségre van szükség. Nagyon bízom benne, hogy ön is a továbbiakban is mindent meg fog tenni azért, hogy a roma honfitársaink is megtalálják a helyüket. Ebben kérem, hogy mindent tegyen meg, minden kapcsolatát mozgassa meg, mert azok az emberek, akik ezekben a szegregátumokban élnek, valódi, kézzelfogható nem közlemény segítségre vágynak. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „El a kezekkel a nemzetiségi támogatásoktól!” címmel. Parancsoljon!
Herr Präsident! Danke schön. Hände weg vom Geld der Nationalitäten!Jómagam mint olyan képviselő, aki 22 évig képviselte az országos német önkormányzatban ezt a hazai nemzetiséget, és 2011-ig a Soproni Német Önkormányzat képviselője is voltam, nagy megrökönyödéssel vettem a hírt, hogy a fideszes kormány csaknem 1 milliárd forintot, vagyis a nemzetiségeknek szánt támogatások közel egyharmadát átcsoportosítja. A kormány ugyanis úgy döntött, hogy a kulturális és a táboroztatási támogatásokat megvonja a nemzetiségektől, és ezt átcsoportosítja, elsősorban templomfelújításokra. Ennek az indokolása meglehetősen rövidre sikeredett, és nem mintha a Jobbiknak mint nemzeti néppártnak nagy problémája volna a templomfelújításokkal, de azért azt lássuk be, hogy amikor a nemzetiségi önkormányzatoknak a szokásos módszer szerint a fideszes képviselők már jó előre megsúgják, hogy mennyit nyertek a pályázatokon, merthogy ezt szokták tenni, ezek a nemzetiségi önkormányzatok és kultúrcsoportok, számítva erre a néhány százezer forintra, ami egy kistelepülésen a hazai nemzetiségek többsége kistelepüléseken él már elkezdi szervezni, ne adj isten, lefoglalóz bizonyos rendezvényekre helyszíneket, akkor utólag ezeket a támogatásokat megvonni, és arra hivatkozni, hogy ez más helyen jobban szükségeltetik, elfogadhatatlan a néppárti Jobbik véleménye szerint. Hiszen lássuk be, hogy itt, ebben a parlamentben egy hete sincs, hogy Soltész államtitkár úr elcsukló hangon magasztalta a fideszes kormány nemzetiségpolitikáját. Egy felelős nemzeti kormány nem így jár el azokkal az emberekkel, akik a szabad idejüket feláldozva, időt és energiát nem kímélve szervezik a kulturális életét a hazai nemzetiségeknek. Ráadásul nagyon nehezen belátható az, most, hogy elkezdődtek a lazítások, és már lehet napközis táborokat is tartani, hogy miért is vonták el ezeket a pénzeket, hiszen az év nagy része még hátravan, és nagy valószínűséggel ezeknek a rendezvényeknek egy jelentős részét valamilyen formában meg lehetne tartani. Nehezen látom be, hogy mondjuk, a soproni német nemzetiségi szüreti felvonulás vírusilag milyen problémát jelent a jelenlegi állapotban. Tehát leszögeztük Schwarcz-Kiefer Patrikkal, Baranya megyei önkormányzati képviselőnkkel, aki egyébként a Régiók Európai Bizottságának legifjabb tagja a Jobbik színében, egy közös közleményben tehát leszögeztük, hogy mi a néppárti Jobbik nevében elítéljük ezt a lépést. [[20.30]] Hiszen miközben a határon túli magyarság többletjogaiért küzdünk, addig itthon megvonja a fideszes kormány a nemzetiségek támogatásának egyharmadát. Ez Trianon 100. évfordulóján nem bölcs lépés. Úgy gondolom, azt mindannyian beláthatjuk, hogy nem ez az egymilliárd forint fogja megoldani a vírusjárvány elleni védekezésünket. Tisztelt Ház! A fideszes kormány rendre bizonyítja, hogy kizárólag azokat az önkormányzatokat támogatja, amelyek fideszes vezetésűek. Először elvontak az önkormányzatoktól nagyon komoly forrásokat, majd most Semjén Zsolt javaslata felteszi az i-re a pontot, ahol kiderül, hogy ráadásul kiemelt gazdasági övezetként elvonnak még több adóforrást általában olyan ellenzéki vezetésű önkormányzatoktól, ahol nagyobb értékű beruházások vannak. Ha viszont megnézzük, mondjuk, a soproni önkormányzatot, látjuk, hogy nem nagyon szerepelnek ebben a listában, tehát a soproniak hiába választottak fideszes városvezetést, ebből túlzott hasznuk eddig nem származott, az a káruk viszont igen, hogy van egy alkalmatlan polgármester, aki értelmetlen megalomán beruházásokat fenntart, és ehelyett a 600 milliós elvonást a működési kiadásokból akarja Farkas Ciprián polgármester úr finanszírozni. Mi azt üzenjük a néppárti Jobbik nevében Farkas Ciprián polgármester úrnak és Barcza Attila képviselő úrnak, hogy nem a Facebookon kell posztolni, hanem a soproni régiót és a soproni embereket kellett volna képviselni a saját fideszes kormányukkal szemben, hogy ne vonjanak el pénzt az önkormányzatoktól, hiszen ott folyik a vírus elleni küzdelem. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Közösen a Vasműért!” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ember tervez, Isten végez tartja a régi közmondás. Személy szerint én sem örültem annak, hogy a képviselőségem első hónapjaiban egy súlyos egészségügyi és gazdasági válsággal kell szembenézni, de sajnos így alakult, ilyen helyzetben kell mindannyiunknak helytállni. A járvány mindannyiunkat alázatosabbá tett, megtanított minket arra, melyek azok a dolgok, amelyek valóban fontosak, mi az, aminek valódi értéke van, és kik azok, akikre ilyenkor valóban számítani tudunk.A veszély még nem múlt el, sőt kijelenthetjük, hogy gazdaságilag még csak most jön a neheze. Az elmúlt időszakban többször szót emeltem a körzetem legnagyobb foglalkoztatójának, a Dunai Vasműnek az érdekében emiatt. Nemcsak a körzet és Fejér megye egyik legnagyobb munkaadójáról van szó, hanem Magyarország legnagyobb kohászati, gépészeti komplexumáról, amely a világgazdasági hatások miatt most súlyos nehézségekkel küzd, veszélyeztetve több száz, ha nem több ezer ember megélhetését. Munkahelyekről, életminőségekről, családok megélhetéséről beszélek, olyan emberek életéről, akik becsületesen, lelkiismeretesen, tisztességesen dolgoztak eddig, mégis veszélybe került a munkahelyük, ezáltal a megélhe-tésük. Ahogy felszólalásom elején kiemeltem, a járvány megtanított minket az alázatra. A teljes Országgyűlésnek kellett vagy kellett volna ezt a leckét megtanulnia az elmúlt hónapokban, így amikor a Vasműnek kérek segítséget, jusson ez a lecke az eszükbe! Eddig is ezt vallottam, most még inkább vallom: nincsen fideszes és ellenzéki beteg, és nincsen fideszes és ellenzéki dolgozó sem; betegek, munkanélküliek, szorongva ébredő dolgozók vannak, akiknek szükségük van ránk. Olyan magyarokról beszélek, akiknek veszélyben van a munkahelye a térségemben. Éppen ezért kérem önöket tisztelettel, tegyünk meg közösen mindent azért, hogy ne csak nagy múltja, de kiszámítható és prosperáló jövő várjon a Dunaferr-re a jelenlegi nehézségek ellenére is. Tisztelettel kérem önöket, mutassunk fel egy példa nélküli összefogást, tegyük félre a pártpolitikai nézeteltéréseinket, és mentsük meg a vasműs munkahelyeket. Én türelemmel, de határozottan fogom keresni a lehetőségeket, ha kell, itt felszólalva; ha kell, a tárgyalóasztaloknál lobbizva; ha kell, irományok sorát benyújtva azért, hogy a körzet legnagyobb vállalatainak termelékenysége biztosítva legyen a várható válság ellenére is. Támogassuk egymást ebben a munkában, mentsük meg a vasműs munkahelyeket, amennyiben szükség lesz erre. Köszönöm szépen. Maradok a körzetem szolgája. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője következik: „Ki vitte csődbe az önkormányzatokat? II.” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Nyilvánvaló, hogy a Fidesz-frakcióban vagy a Fidesz-KDNP-frakcióban létezik egy úgynevezett frázisbázis, úgynevezett kommunikációs panel a múlt héten már szóltam erről , amely konkrét szakmai válaszok helyett a kommunikációs panelt alkalmazva visszamutogat az elmúlt nyolc évre, és azt mondja, hogy 1300 milliárddal megváltottuk az önkormányzatok adósságát, és ezen 1300 milliárd alapján ez az oldal ne szóljon semmit.Nem szólnak arról, és nagyon nagy csend van, hogy ezeket az adósságokat tulajdonképpen már be is hajtották az önkormányzatokon. 194 önkormányzat az, akinél ezt a konszolidációt végrehajtották. Ez az összkonszolidáció 89 százaléka, 194 önkormányzatról beszélünk, miközben 3173 önkormányzat működik Magyarországon a Statisztikai Hivatal szerint. Azt gondolom, azt követően, hogy a konszolidáció megtörtént, annak egy előzményéről is egy erőteljes hallgatás van. Az pedig úgy szól, hogy aktivisták járták az önkormányzatokat a választási kampányt megelőzően ugye, küzdött az akkori kormány a világ pénzügyi válságával 2008-ban , hogy vegyetek föl hitelt, majd rendezni fogjuk, cél nélkül, a bankoktól. Kötvénykibocsátásokra került sor, mégpedig devizahiteles kötvénykibocsátásokra. Már ’97-ben ilyenek történtek. Igaz, hogy 152 forint volt akkor a svájcifrank-hitel, a devizahitel, 152, és hihetetlen mennyiségben elhitték az önkormányzatok. Nyilván én egy másik oldali polgármester voltam akkor, gyakorló polgármesterként engem nem szerveztek erre, hogy bocsássunk ki kötvényt. Ekkor jött ez a Quaestor nevű cég, amely bedőlt, és fél Győr ennek az áldozata lett. Tehát azt kell mondjam, hogy az 1300 milliárdos konszolidációnál nyugodtan mondjuk ki, hogy akik biztattak, azoknak volt egy erkölcsi kötelességük azokkal szemben, akiket behúztak a csőbe, hogy ezt konszolidáljuk. De tudták azt is, hogy ezt be fogják hajtani, és ma itt már több esetben, sőt előttem szólva is elhangzottak bizonyos sarcok, azok a sarcok, amelyekkel ezt az 1300 milliárdot, ha összeadjuk, már vissza is szedték. Tehát lényegében ezt nagyon ügyesen megszervezték. De azért csak úgy emlékeztetőként ebből a frázisbázisból egypár dolgot szeretnék megemlíteni, mert rendkívül kemény esetek ezek, és itt délután fideszes képviselőtársam hozzászólt, hogy a gépjárműadó alapból is 60 százalék, az az államé volt korábban is. Igen, amióta Fidesz-kormány van. Húsz éve van gépjárműadó, de csak 2010 után, a konszolidáció időszakában vették el előbb a 60 százalékát, majd most pedig már a 40 százalékát, tehát 100 százalékot. Egy olyan méretű önkormányzatnál 700 millió forint lenne most a gépjárműadó, amelynél én szolgálhattam Budapest XV. kerületében, most a választókerületem. Tehát azt gondolom, hogy hihetetlen méretű pénzek visszaszedése kezdődik el, és nagyon fondorlatos módon. Tehát a konszolidáció árát ki is fizették az önkormányzatok azzal a különbséggel, hogy nemcsak az a 194 nagy kötvénykibocsátó, hanem mind a 3173 önkormányzat fizetett. Ez egy jó módszer. [[20.40]] Szétdobták szép gyönyörűen, mi pedig fizetünk. Elvonták a személyi jövedelemadó helyben maradó részének száz százalékát. Megszűnt, nincs személyi jövedelemadó. Ugyanott keletkezik, de nincs személyi jövedelemadó a jövőben a települések javára, semmi. Tehát azt gondolom, hogy ilyen típusú trükköket, mint hogy a minimálbérben megegyezek valakivel, vagy a garantált bérminimumban, mondjuk, ebben az esztendőben 8 százalék… és a minimálbérre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] normatív módon egyetlen fillért nem fognak adni. Köszönöm szépen, elnök úr. Csak azt szerettem volna elmondani, hogy visszaszedték tőlünk azt az 1300 milliárd forintot. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője következik: „De mégis, mi folyik itt?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Olybá tűnhet, hogy költői a címben feltett kérdés, hiszen már lassan nincsen ember, aki ne tudná Magyarországon, mi is az, ami egyre inkább elhatalmasodik a pártállam és a kormány vezetőjén. Hiszen egyre többen tapasztalhatják, tapasztalhatjuk meg testközelből is, érezzük a bőrünkön, életünkön mindannak következményeit, és szembesülünk a hazug propaganda és a való világ közötti ordító különbséggel. Ami szomorú, hogy most már tudják Európa-, és nemcsak Európa-, hanem világszerte is, és csak a félreértések elkerülése végett: Magyarország helyzetével foglalkozik most már az európai vezető jobboldal, a kereszténydemokrata mainstream politika is.Igen, ha ki akarjuk mondani, akkor azt kell hogy mondjam, a lopakodó diktatúráról szeretnék most beszélni. Arról a rendszerről, amit a Fidesz-kormány és emberei tíz éve építgetnek, és aminek a vezetője a diktátorok untig ismert és szokott útját járja, a propagandisták által felépített népvezér képétől egészen a törvényszerűen bekövetkező majdani bukásig. Arról, amit az állampárt és a Fidesz-KDNP képviselői önleleplező módon különben illiberális államnak neveznek, és itt meg kell hogy jegyezzem különben, hogy már maga a fogalom az, ami a felhasználóinak minden igyekezete ellenére is, de elárulja a rendszerük silányságát. A fogalmat különben először Fareed Zakaria használta egy 1997-ben publikált cikkében, és azóta használja ezt mindenki, azóta ismerjük, azóta tudjuk, hogy az illiberalizmus olyan kormányzati rendszer, melyben ugyan akár tarthatnának szabad választásokat is, de a polgári szabadságjogok hiányossága miatt a nép hatalma súlyosan korlátozott. Persze, felmerül a kérdés, mint annyiszor már az elmúlt évszázadban hasonló rendszereknél: miért is gondolják azt az aktuális hatalom vezetői, hogy érdemes ugyanabba a posványba megint belegázolniuk? Miért érdemes ugyanazt az utat járniuk, mint a történelemben már számtalanszor megtette ezt az összes autoriter vezető, és amit a diktátorok végigjártak, és ami egyetlenegy irányba, a történelem szemétdombjára vezetett eddig mindig? És miért hiszi ezt most a Fidesz-KDNP, hogy ez az út most járható lesz, hogy meg lehet hurcolni, vizsgálat alá lehet vonni, rabosítani lehet ellenzéki politikusokat csupán azért, mert ők ellenzéki politikusok? Nyugodtan megkérdezhetjük különben magunktól is és egymástól is, hogy mi a csuda folyik itt a járvány leple alatt. Mi folyik itt, hogy hajnali órákban házkutatást tartanak, számítógépeket foglalnak le, rendőrségi autókba tuszkolnak, megfélemlítenek, megaláznak embereket csupán azért, mert közösségi oldalakon a kormányfőnek és a hatalomnak nem tetsző véleményt formálnak? Tényleg idejutottunk?! Embereket, politikusokat akarnak elhallgattatni csupán azért, mert kritizálni merik a regnáló illiberális hatalmat? Itt tartunk?! A szociális gazdasági válság közepette is százmilliárdokat költenek hamis propagandára, miközben magyar emberek százezrei maradnak munka, bevétel és valós állami segítség nélkül? És ne feledjük: a Guinness-rekorder Mészárosról a világ egyetlen, tíz év alatt dollármilliárdossá vált gázszerelőjéről, a kormányfő családjának ismert strómanjáról a Fidesz volt EP-képviselője, Schöpflin György az alábbiakat nyilatkozza, idézem: „Mészáros igazándiból nem közvetlen alkalmazottja ugyan az államnak, de mégis az állam gazdaságpolitikáját bonyolítja le.” Hát itt tartunk?! Miközben a világ küzd a járvány ellen, addig a kormány emberei minden jel szerint már rég megszerezni vágyott magáncégeket vesznek állami irányítás alá, fejezik le gyorsan annak a menedzsmentjét, és hozzák ezzel működésképtelen helyzetbe a céget? A járvány okozta vészterhes napokban a demokrácia utolsó és különben hozzá kell tegyem már ingatag bástyáit, az önkormányzatokat kezdi el kóstolgatni a hatalom? Sok önkormányzat számára, tudjuk nagyon jól, az utolsó bevételi forrásnak tekinthető adóbevételeket vonja el éppen a kormány. Hasonló dolgokról beszéltek képviselőtársaim is nem olyan régen, de ma már előttünk van az az újabb gátlástalan törvényjavaslat is, ami a különleges gazdasági övezetek kialakításának álcája mögött egyértelműen újabb fegyvert ad a kormány kezébe az ellenzéki települések tönkretételéhez, megrendszabályozásához és büntetéséhez. Hát, mi folyik itt?! És most engedjék meg, hogy válaszoljak a magamnak föltett kérdésre, ami eddig talán költői is volt. Az eddig csak lopakodó diktatúra újabb és újabb vörös vonalakat lép át. Ez folyik itt! Az folyik, hogy már nyíltan tapossa sárba Orbán kurzusa a demokrácia intézményét. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ennek nem lesz jó vége. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönöm. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik képviselője következik: „Ennek az arcán van valami olyan kedvesség és huncutság, hogy még a kommunisták sem tudják átverni” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Bizony, ennek az arcán van valami olyan kedvesség és huncutság, hogy még a kommunistákat sem tudja átverni idézte fel Snell György esztergom-budapesti segédpüspök korábban.1978-ban, amikor a lengyel Karol Vojtyla püspököt II. János Pál pápa néven pápává választották, az volt a nagy csoda, hogy egy lengyelt választottak; Kelet-Európából választották, a szocialista blokkból. Ez akkor egészen elképesztő riadalmat okozott az egész keleti tömbben. A pártállami vezetők szaladtak egymáshoz, hogy most mi lesz. Snell György, akkori plébános jegyezte ezt meg: „Ennek az arcán van valami olyan kedvesség és huncutság, hogy még a kommunisták sem tudják átverni.” És ebben bizony nagyon sok igazság volt. Óriási munkája volt abban, hogy a szocialista országok levetették a diktatúra köntösét, és a demokrácia útjára léptek ezzel a pápai indíttatással: „Ne féljetek! Nyissátok meg, sőt tárjátok ki a kapukat Krisztus előtt!” II. János Pál pápa ma száz éve született, Wadovicében, Lengyelországban. Utóda, XVI. Benedek pápa 2011. május 1-jén boldoggá avatta, és 2014. április 27-én az isteni irgalmasság vasárnapján szentté avatta Ferenc pápa egyik elődjével, XXIII. János pápával. Karol Vojtyla 1946. november 1-jén szenteltetett pappá, és az az útja, ami a pápasághoz vezetett, a szeretet, a türelem, a megértés és a végtelen erős hit. [[20.50]] II. János Pál pápát nem véletlenül nevezik a mai napig is a fiatalok pápájának. Rengeteg gesztust tett feléjük, lenyűgöző módon értette meg magát a jövő nemzedékével. Zenét szerzett, énekelt, síelt, mindenféle sportot űzött, szinte addig, amíg a betegség el nem hatalmasodott rajta, olyan aktív életet élt, amit pápától még soha azelőtt nem láttunk. 2005. március 31-én egy fertőzés következtében belázasodott, de kérésére nem vitték kórházba, mert a Vatikánban szeretett volna meghalni. Talán többen emlékeznek itt a teremben, április 1-jén az állapota rosszabbodott, délután 5 óra körül elveszítette az eszméletét, és onnantól kezdve 2005. április 2-án 21 óra 37 percig a világ egyenesben közvetítette azt az időt, azt a várakozást, azt a végtelen hosszú haláltusát, amit János Pál pápának el kellett szenvednie addig, míg megtérjen Teremtőjéhez. „Kerestelek benneteket, és most eljöttetek hozzám. Köszönöm nektek.” ez volt II. János Pál pápa utolsó mondata a fiatalokhoz. Azzal engedte a fiatalokat útra: „Látom bennetek a hajnal hírnökeit.” „Fogd az életedet a saját kezedbe, és alkoss belőle egy valódi, személyes mesterművet.” Nevéhez fűződik az első Ifjúsági Világtalálkozó, egy esemény, amely az évek múlásával évről évre megrendezésre kerül, és az összes földrészen fiatalok milliói gyülekeznek egy helyre, hogy lelkesedéssel megéljék a hitüket. Magyarországon kétszer tett hivatalos látogatást, egyszer 1991-ben, egyszer pedig 1996-ban. Őt mindenütt a világon, ahová elment, a szeretet, az öröm, a lelkesedés, a felszabadultság fogadta. De még van egy kötődése II. János Pál pápának Magyarországhoz, egy magyar hősünkhöz, ugyanis 2005 tavaszán nemcsak János Pál pápa hagyott itt minket, hanem bizony ma 15 éve Pongrátz Gergely is elment, megtért Teremtőjéhez. Pongrátz Gergely, az ’56-os hős a Corvin közi felkelők először csak részese, aztán 1956. november 1-jétől a felkelők főparancsnoka, a Jobbik alapító atyja, a lukas zászló birtokosa, aki nekünk, a Jobbiknak adta át a zászlót, hogy folytassuk az ő útjukat, amelyet 1956-ban megkezdtek. Úgyhogy ma este két csodálatos emberről emlékezhettem meg, egyiknek a születéséről, másiknak a haláláról, és azt kívánom mindannyiunknak, hogy ilyen csodálatos emberek vegyenek minket körül, és mutassák nekünk az utat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok!