Labrīt, godātie kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas! Lūdzu, ieņemiet vietas! Pulkstenis ir deviņi un nu jau viena minūte. Sākam Saeimas 2017.gada 23.marta sēdi. Pirms mēs sākam izskatīt apstiprināto darba kārtību, mums ir jālemj par iespējamiem grozījumiem tajā. Saeimas Juridiskā komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Savukārt Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija lūdz izdarīt grozījumu šodienas sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā izskatīšanai Saeimas lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” (Nr.631/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2017.gada 31.martam”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Sākam izskatīt apstiprināto darba kārtību. Sākam tradicionāli ar Prezidija ziņojumiem par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Bondara, Šica, Melgaiļa, Kleinbergas un Ruka iesniegto likumprojektu “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret”. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Labrīt, kolēģi! Augsti godātais Daudzes kungs! Cienītās dāmas! Godātie kungi! Lai uzlabotu Latvijas Republikas valstspiederīgo drošību, lai Latvijas Republikas pilsoņi varētu baudīt tiem piešķirtās brīvības un tiesības, lai novērstu dažādas neērtības mūsu uzņēmējiem, studentiem un citiem ceļotājiem, Latvijas Reģionu apvienība šobrīd ir iesniegusi grozījumus Personu apliecinošu dokumentu likumā un lūdz izdarīt izmaiņas, lai cilvēkiem būtu iespēja saņemt divas Latvijas Republikas pases. Pēdējo mēnešu laikā ir nācies tikties ar cilvēkiem, kuri ir sajutuši neērtības un kuriem ir nācies mainīt savu dienaskārtību. Piemēram, es pazīstu kādu uzņēmēju, kuram, atgriežoties no Āzijas, nācās atcelt plānu doties uz Dienvidāfriku, jo laikus nevarēja saņemt Dienvidāfrikas vīzu. Ir nācies runāt ar cilvēku, kurš pēdējos 10 gadus ražo preci Ķīnā un pārdod to Krievijā, savukārt nodokļus maksā Latvijā. Viņam ir pietiekami daudz neērtību, plānojot savu darba grafiku, jo abās šajās valstīs ir nepieciešamas vīzas, abās šajās valstīs... tātad ir nepieciešams pietiekami ilgs laiks, lai šīs vīzas saņemtu. Mums nācies runāt arī ar cilvēkiem, ar veselu kuģa ekipāžu, kuri nevarēja piedalīties 2014.gada vēlēšanās, jo viņiem bija jānodod pase, lai varētu doties darba ceļojumā jeb darba braucienā, un kuriem vēlēšanas gāja secen. Es varu turpināt un turpināt saukt šādus gadījumus. Tādēļ Latvijas Reģionu apvienība lūdz jūs, kolēģi, atbalstīt likumprojekta “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” nodošanu komisijai un grozījumu izdarīšanu, lai Latvijas Republikas pilsoņiem varētu būt divas pases. Paldies jums.
Paldies. “Pret” likumprojekta nodošanu komisijai neviens nav pieteicies runāt. Vai deputātiem ir iebildumi pret to, ka likumprojekts tiek nodots komisijai? (Dep. S.Āboltiņa: “Ir iebildumi!”) Deputāti iebilst. Līdz ar to mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Bondara, Šica, Melgaiļa, Kleinbergas un Ruka iesniegtā likumprojekta “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 12, pret - 26, atturas - 39. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Profesionālās izglītības likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Rīgas Svētā Pētera baznīcas likums” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums Ceļu satiksmes likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Saeimas Juridiskās komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā” nodot Juridiskajai komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai nodots. Godātie kolēģi! Pirms mēs sākam izskatīt sadaļu “Likumprojektu izskatīšana”, mums ir jālemj par diviem iespējamiem grozījumiem šodienas sēdes darba kārtībā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz izdarīt grozījumus šodienas sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums Ceļu satiksmes likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība grozīta. Godātie kolēģi! Tātad sākam izskatīt sadaļu “Likumprojektu izskatīšana”. Likumprojekts “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Labrīt, kolēģi! Mums ir šodien jāizskata otrajā, galīgajā, lasījumā likumprojekts “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”, kas ir vērsts uz to, lai aizsargātu nacionālas nozīmes komercsabiedrības no nonākšanas Latvijai iespējami nedraudzīgu cilvēku pārvaldīšanā un īpašumā. Ir 65 priekšlikumi, un tie ir gan no Juridiskā biroja, gan - konstruktīvi un ne tik konstruktīvi - no opozīcijas. 1. ir satiksmes ministra Ulda Auguļa priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. ir Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. - satiksmes ministra Auguļa priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
5. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt. Godātais Seržanta kungs, es atvainojos! Kolēģi, vai jūs varētu varbūt kaut kā klusāk sarunāties? Ja jūs tiešām neinteresē šis likumprojekts, pilnīgi droši varat sarunāties Kuluāru zālē. Zālē tāds troksnis! Vai jums pašiem nav neērti? Turpinām ar 6.priekšlikumu.
6. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
8. - deputāta Elksniņa priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
9. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - deputāta Elksniņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie Saeimas deputāti! Skatām likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”. Pēc būtības mans priekšlikums satur nepieciešamību ietvert šādus nozīmīgus infrastruktūras objektus, kuri lielā mērā ir svarīgi visas mūsu valsts drošībai. Ir jānorāda, ka iepriekšējā, 9., priekšlikumā, kuru jūs visi, kolēģi, atbalstījāt, jūs noteicāt, ka būtiski infrastruktūras objekti Latvijas valstij ir elektroenerģijas ražotāji vai siltumenerģijas ražotāji, kuru uzstādītā faktiskā jauda pārsniedz 50 megavatus. Tas ir 4.punkts. Un 5.punkts ir: siltumenerģijas pārvades un sadales operators, kuram pieder siltumtīkli vismaz 100 kilometru garumā. Respektīvi, likumdevējs iet daudz plašākā regulējumā, un tas ir ļoti veiksmīgs risinājums un arī ļoti pareizs situācijā, kad paralēli ar iejaukšanos procesos, kuri notiek, proti, “Latvijas Gāzes” un arī MTG pārdošanā, mēs noteicām, ka turpmāk bez Ministru kabineta vētījuma nebūs nekādā veidā privatizējami un atsavināmi tādi infrastruktūras objekti kā “Liepājas enerģija” (siltuma piegādātājs) un “Daugavpils siltumtīkli” (siltuma piegādātājs). Tāda ir Saeimas nostāja, kuru atbalsta visi deputāti, ka šādi infrastruktūras objekti, respektīvi, siltuma piegādātāji Daugavpilī, siltuma piegādātāji Liepājā, ir nozīmīgi. Līdz ar to es piedāvāju noteikt, ka būtiski infrastruktūras objekti, kuri būtu jāvētī, pirms tur ielaist vienu vai otru kapitālu, ir arī, piemēram, Latvijas Republikā esošās ostas. Ja ir nozīmīgi siltumtīkli Daugavpilī, kāpēc Rīgas, Ventspils un Liepājas ostas nav nozīmīgas? Kāpēc tāda disproporcija un absolūta disonanse? Vai ostas mums vairs nav svarīgas? Mums no nacionālās drošības viedokļa nav svarīgi, kas turpmāk strādās ostās? Kādas stividorkompānijas strādās ostās? Es domāju, ka tas ir svarīgi un ka tas arī likumā būtu jānostiprina. Likumā jānostiprina arī Latvijas Republikā esošās zemes (vairāk nekā 2500 hektāru) īpašniece... Draugi mīļie! Zemju īpašnieki! Mēs esam par nacionālām valsts interesēm vai mēs neesam par nacionālām valsts interesēm? Vai mēs atļausim tomēr svešzemniekiem atsavināt un lietot mūsu zemi kā svarīgāko vai tomēr varbūt neatļausim un izvērtēsim, cik lielā mērā tas ir atbilstoši? Nacionālā apvienība! Jūs taču esat par nacionālajām interesēm? Lūdzu - konkrēts priekšlikums, kurā mēs to varam arī iestrādāt! Tas ir veiksmīgs: “ir Latvijas Republikā reģistrēta augstas tehnoloģijas produktu ražošanā pielietojamu rūpnieciskā īpašuma objektu īpašniece vai valdītāja.” Draugi mīļie! Tehnoloģijas - tā ir vai nav mūsu valsts nacionālā bagātība?! Ja jūs neapstiprināt šo manu priekšlikumu - 11.priekšlikumu -, kur lielā mērā mēs uzskaitām patiesās mūsu nacionālās bagātības - ostas, infrastruktūras objektus, tehnoloģijas, Latvijas zemi -, tad kāpēc jūs... Ja tas viss netiek atzīts par valstij nozīmīgu, kāpēc jūs gribat iejaukties komerciālajās attiecībās starp... kuras notiek “Latvijas Gāzē” vai kuras notiek, piemēram, attiecībā uz VIENOTĪBAS priekšvēlēšanu kampaņas lielāko subsidētāju - MTG - visu projektu? Kāpēc? Kāpēc mēs nevaram iet tiešām pārdomātu ceļu un beidzot pateikt, ka mums ir svarīga zeme, mums ir svarīgas tehnoloģijas, mums ir svarīgas ostas, mums tiešām ir svarīgi infrastruktūras objekti, siltumtīkli, elektroenerģijas ražotāji, pārvadātāji, lai mums nebūtu gadījumu, kad mums ienāk kaut kāds nesaprotams kapitāls. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Augsti godātais sēdes vadītāja kungs! Kolēģi! Iepriekšējā nedēļā mums diskusija bija vairāk par to, ka vispār nevajadzētu ierobežot uzņēmumu kapitāla daļu pārdošanu, turpretim tagad mēs esam iebraukuši pretējā grāvī: nu jau gribas regulēt visu un turēt roku uz pulsa, tā teikt, jautājumos par jebkuriem Latvijas uzņēmumiem. Bet - kas ir svarīgi? Ja mēs saprātīgi ierobežojam un nosakām saprātīgu šo uzņēmumu daudzumu, tad mēs investīciju klimatu Latvijā nesabojāsim, jo tas ir darīts nacionālās drošības vārdā un tas visiem ir skaidrs, bet, ja mēs iesim plašumā un šo robežu pārkāpsim, tad tas tiešām atstās ietekmi uz Latvijas pievilcību, jo tad mēs jau iesaistīsimies sfērā, kuras saistība ar nacionālo drošību ir visai apšaubāma. Tāpat jau valstī ir virkne citu mehānismu, kā nodrošināties pret dažādiem riskiem. Nu, piemēram, Elksniņa kunga priekšlikumā piedāvātais: “ir Latvijas Republikā saņēmusi industriālās drošības sertifikātu.” Kā komisijas sēdēs noskaidrojās, tie ir uzņēmumi, kuriem to ražošanas dēļ ir pieeja valsts noslēpumam. Nu, ja tie kļūst kaut kādā veidā nelojāli valstij, tad, kā to apliecināja arī drošības iestādes, tie vienkārši zaudē šo pielaidi un to darbība faktiski ar to ir beigusies, un nav nekādā veidā jāiedarbina smagnējs mehānisms saistībā ar šo uzņēmumu kapitāla daļu pārdošanu, nedz kaut kā tamlīdzīgi jārīkojas. Tāpat arī citas šeit minētās lietas galu galā... Ostas pieder valstij un pašvaldībai. Ja arī kādreiz radīsies doma tās kādam pārdot, tad... nu, jebkurā gadījumā varēs paskatīties galu galā, kam pārdot. Tā ka tas tvērums... Tas, kas likumprojektā ir ietverts, ir tiešām minimāli nepieciešamais attiecībā uz valsts drošību. Un galvenais - nepāršaut pār strīpu. Tā ka aicinu neatbalstīt.
Vārds Andrejam Elksniņam, otro reizi.
Pirmām kārtām. Kolēģi, es aicinu jūs visus pieņemt lēmumu un atbalstīt manu priekšlikumu balsot par šo priekšlikumu pa daļām, respektīvi, par katru punktu atsevišķi. Es lūdzu Saeimu balsot par katru atsevišķi. Tas ir pirmām kārtām. Otrām kārtām. Mani tiešām priecē, ka VIENOTĪBA beidzot ir atzinusi, ka mēs esam grāvī. Un tagad viņi piedāvā no viena grāvja iekulties, tā teikt, otrā. Bet es... lielā mērā neredzu nekādu problēmu, lai mēs, definējot gan atsevišķas kapitālsabiedrības, gan atsevišķas jomas, nedefinētu arī ostas, zemi, tehnoloģijas... Tāpēc Ķirša kungs, lūdzu, atbalstiet manus priekšlikumus! Esiet cilvēks ar tiešām nacionālu nostāju, ar godīgu, atvērtu sirdi pret Rīgas vēlētājiem, nevis krāpieties, mānieties un izdomājiet par zemi, par ostām, par tehnoloģijām...! Paldies.
Vārds deputātam Jānim Ādamsonam.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Šeit likumprojekta ziņotājs Kārlis Seržants minēja, ka ir gan konstruktīva opozīcija, gan ne tik konstruktīva. Es gan gribu teikt, ka šī likumprojekta sakarā jārunā vairāk par pozīcijas destruktīvo nostāju tā izstrādē un arī pieņemšanā. Diemžēl komisijas sēdes laikā man tā arī neizdevās noskaidrot, kurš tad ir likumprojekta ideoloģiskais autors un virzītājs, kaut gan šo atbildību uzņēmās Ķirša kungs. Bet, Ķirša kungs, ja jūs būtu izstrādājis šo likumprojektu, tad visa tā informācija, kuru jums lūdza sniegt komisija, jums “no zobiem atlēktu”. Jūs to visu zinātu! Jūs zinātu, kādus uzņēmumus tas skar, par ko mēs runājam un tā tālāk, un tā joprojām. Ne jūs, ne jūsu palīgs otrdien komisijas sēdē nevarēja atbildēt ne uz vienu jautājumu. Jūs visu laiku putrojāties. Jūs... diemžēl arī tas, ka jūs divas dienas pēc kārtas piedalījāties komisijas sēdē, nenāca jums par labu un nedeva izpratni par to, kas ir nacionālā drošība. Ja jūs varat minēt šī priekšlikuma kontekstā, ka ostas, lidostas vai drošības sertifikāti neietekmē nacionālo drošību, tad mēs no tā grāvja, par kuru šeit jūs runājāt, nekad arī netiksim ārā. Bet šeit, kolēģi, būtu jārunā gan par 11., gan par 13.priekšlikumu, tāpēc ka būtībā tie ir ļoti līdzīgi un, manuprāt, ir izskatāmi un atbalstāmi. Šī ir viena no retajām reizēm, kad man likumprojekts tā arī nav līdz galam skaidrs. Neskatoties uz to, ka pati ideja ir atbalstāma, tās izpildījums man atgādina ceļu ar labiem nodomiem, kurš noved uz elli. Kāds ir tas izpildījums un kādas būs tās mūsu nacionālās intereses, ko mēs ar šo likumprojektu aizstāvēsim? Ir vesela virkne jautājumu, uz kuriem diemžēl arī likumprojekta izskatīšanas laikā mēs atbildi nesaņemam. Vakar mēs izskatījām komisijas sēdē priekšlikumus, kurus iesniedza Kultūras ministrija. Un nezinu, kā citiem kolēģiem, bet man ir ļoti grūti tā “uz sitienu” klausīties kādu priekšlikumu par plašsaziņas līdzekļiem, neredzot ne to priekšlikumu, ne spēkā esošās normas, jo nevar saprast, kā tas ietekmēs visu tautsaimniecību. Ja Ekonomikas ministrija ir šī likumprojekta autore, Ķirša kungs, tad mani absolūti neizbrīna tas, ka mēs esam tiešām dziļā grāvī gan ar investīcijām, gan ar ekonomisko attīstību. Es aicinu atbalstīt gan Elksniņa kunga priekšlikumu, gan arī 13. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim, otro reizi.
Paldies, Ādamsona kungs. Grāvī mēs būsim tad, ja sekosim jūsu piedāvātajam risinājumam. Esot Saeimā kādu laiciņu, esmu novērojis vairākas taktikas, piemēram, atklāti neprotestējot pret likumprojektu, tomēr kavēt tā pieņemšanu. Pagājušonedēļ mēs jau redzējām tādu pieeju, ka mēs nedrīkstam neko steidzami risināt, mums vajag pamatīgi, lēnām. Labi, pagājušonedēļ tas bija, bet nesanāca. Vienmēr iedarbīgs ir arguments par juridisko tehniku: “Jāpadomā kārtīgi. Tā nevar. Ir jārisina tā vai šitā.” (Dep. J.Ādamsons: “Ja kaut ko nesaproti, uzprasi!”) Un tad visbeidzot ir sen piemirsta metode - saucas Andra Šķēles metode. Kādreiz, kad gribēja ieviest sākumdeklarēšanos... viņš beigu beigās, lai to neieviestu, šo tvērumu paplašināja līdz katram Latvijas pensionāram, padarot situāciju bezjēdzīgu. Tas, ko jūs mēģināt darīt ar šiem priekšlikumiem, ir padarīt šo likumprojektu bezjēdzīgu, lai būtu valsts drošības iestādēm jākontrolē pilnīgi katrs darījums, katrs uzņēmums, kuru Latvijā pārdod vai ar kuru notiek kāds darījums. Tā ka, kolēģi, aicinu nepadarīt šo likumu bezjēdzīgu un tvert tikai to, kas skar Latvijas nacionālo drošību. (Starpsauciens no frakcijas SASKAŅA: “Zeme tā nav, ja?!”) Paldies.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Labrīt, deputāti! Šodien pulksten 8.30 uz galda parādījās šie priekšlikumi, kas ir par nacionālo drošību valstī. Paldies par klusumu, novērtēju! Ir 65 priekšlikumi. No 65 priekšlikumiem atbalstīti nav opozīcijas priekšlikumi, respektīvi, 13.priekšlikums, kuru ir iesnieguši deputāti Kūtris un Sudraba, un 11.priekšlikums, kura autors ir deputāts Elksniņš. Es domāju, šiem priekšlikumiem ir tikai viens mīnuss, Andrej un Gunār, - tie ir opozīcijas priekšlikumi. Tas ir arī viss! Pozīcijas pirmais likums ir neatbalstīt opozīcijas priekšlikumus. Tā ka es aicinu atbalstīt 11.priekšlikumu un atbalstīt arī 13.priekšlikumu, jo pats es tos atbalstīšu. Paldies. Solvita Āboltiņa, labrīt!
Vārds deputātei Solvitai Āboltiņai.
Cienījamie kolēģi! Divas lietas. Protams, viena lieta ir runas par patriotismu. Patriotisms... “Tie, kas domā citādāk, - pie sienas!” Otra. Par likumprojekta būtību. Jurists Andrejs Elksniņš daudzkārt ir norādījis, ka ikvienam likumam ir jāatbilst pirmām kārtām Satversmei un jāatbilst arī Eiropas Savienības normām. Un jau pagājušoreiz, runājot par šī likuma nepieciešamību, tika norādīts uz to, ka ierobežot Satversmē noteiktās tiesības uz īpašumu var īpašos gadījumos. Šie īpašie gadījumi ir ļoti rūpīgi izvērtējami, un mums katru reizi ir jāvērtē, vai investors saprot šos nosacījumus, vai viņam tie ir pilnīgi skaidri, vai tie ir samērīgi un pieļaujami. Taktika, kuru šobrīd ir izvēlējusies opozīcija, ir tāda: padarīsim to visu par farsu! Kaut kādas lietas, kas katram no mums ir svarīgas, - sava zeme, sava valoda, sava osta (Starpsauciens no frakcijas SASKAŅA: “Tu nevari par farsu padarīt to, kas jau ir farss!”)... vienkārši iekļausim tajā, lai pēc tam mēs iegūtu tādu rezultātu, ka šo likumu varētu apstrīdēt Satversmes tiesā un Eiropas Savienības Tiesā! Nolasīšu vēlreiz citātu no anotācijas: “Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma ietvaros ir secināms, ka tikmēr, kamēr ierobežojums tiesību normās ir noteikts ar pietiekamu detalizācijas pakāpi (atbilst tiesiskās noteiktības principam, proti, investoriem ir skaidrs, kādos tieši apstākļos ir nepieciešams iepriekšējs saskaņojums), tas ir pieļaujams.” Tātad komisijā mēs diskutējām par to, ka ir ļoti rūpīgi jāskatās uz jebkuriem ierobežojumiem, kas var tikt apstrīdēti kā tādi, kuri ir pretrunā gan ar mūsu Satversmi, gan ar Eiropas Savienības normām. Tāpēc lūdzu neatbalstīt opozīcijas iesniegtos destruktīvos priekšlikumus.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Ja mēs runājam par farsu, tad jāteic, ka par farsu šo pasākumu esat pārvērtuši jūs (Starpsauciens.), virzīdami šos grozījumus steidzamības kārtībā, bez atbilstošas diskusijas attiecīgajās komisijās. Ja veiktu tādu diskusiju, tad mēs varētu novērtēt, izvērtēt un tiešām pieņemt sistēmisku un pareizu priekšlikumu attiecībā uz veidu, kādā mums rūpēties par savu nacionālo drošību. Pašreizējā diskusija savukārt parāda, ka jūs šo likumprojektu virzāt, nevis rūpējoties par nacionālo drošību, bet domājot par kaut ko citu. Visticamāk, par to, lai uztaisītu politreketu saistībā ar atsevišķiem darījumiem. Sistēmisks risinājums, lai tiešām parūpētos par valsts drošību visos tajos aspektos, kas mums ir svarīgi, jūs neinteresē, un tāpēc jūs steidzaties, un tāpēc jums vajag šo likumu ātrāk, lai taisītu kārtējās, “Citadeles” cienīgās, afēras. Paldies.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kaut kas piebilstams?
Jā, kolēģi! Komisijā mēs, protams, par to visu diskutējām. Un tagad paskatīsimies, ko piedāvā šie priekšlikumi - 11. un 13.priekšlikums! Ja mēs tos atbalstītu, tad tas mums vairs nebūtu likums par nacionālo drošību, bet faktiski par totalitāro kontroli. Man liekas, jūs esat drusciņ sajaukuši valstis, iesniegdami šeit tādu priekšlikumu. Tā ka es lūdzu noraidīt šo priekšlikumu.
Godātie kolēģi! Es atgādinu, ka deputāts Elksniņš nāca ar priekšlikumu balsot par šo priekšlikumu pa daļām. Šādu iespēju paredz Saeimas kārtības rullis. Jautājums - vai deputātiem ir iebildumi, ja mēs par šo priekšlikumu balsojam pa daļām? (Starpsauciens no frakcijas VIENOTĪBA: “Ir!”) Tā kā deputātiem ir iebildumi, mums šis jautājums ir jāizšķir balsojot. Lūdzu zvanu! Balsosim par priekšlikumu balsot pa daļām par 11. - deputāta Elksniņa priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 60, atturas - 1. Priekšlikums ir noraidīts. Līdz ar to mēs balsojam par visu priekšlikumu, nevis pa daļām. Lūdzu vēlreiz zvanu! Balsosim par 11. - deputāta Elksniņa priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 59, atturas - 2. Priekšlikums ir noraidīts.
12. - aizsardzības ministra Bergmaņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
13. - Saeimas deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātei Ingunai Sudrabai.
Labrīt, kolēģi! Laikam tiešām ir grūti padarīt par absurdu to, kas jau ir absurds. Es domāju, tā nav nopietna attieksme, ka tikai tad, kad tu atnāc uz Saeimas sēdi, tu saņem informāciju par to, kāds izskatās likumprojekts, kurš šodien tiks izskatīts Saeimā. Tie ir 65 priekšlikumi! Par kādu nopietnu attieksmi pret valsts drošību mēs runājam?! Un Vilnim Ķirsim es iesaku: labāk nenāc vairs šodien tribīnē, jo tavs teksts, ka minimāli nepieciešamais valsts drošībai ir šeit, šajā likumprojektā noformulēts... “Minimāli nepieciešamais valsts drošībai” - kas tas tāds vispār par tekstu, runājot par Latvijas valsts drošību?! Ekonomikas ministrija nav izdarījusi to darbu, kas bija jāizdara gadiem, lai mums būtu tiešām fundamentāla analīze par to, kāda ir Latvijas tautsaimniecība, kur pastāv galvenie riski, kāda ir tā struktūra. Un tāpēc ir tapis mūsu priekšlikums. Analizējot Latvijas ekonomikas struktūru, mēs uzskatām, ka tādas jomas kā degvielas vairumtirdzniecība, komercsabiedrības, kas darbojas ostā, un to ietekme, kā arī tāda nozīmīga joma kā privātā izglītība Latvijā, kur tik ļoti viegli ir pavērst demokrātiskās vērtības nepareizā virzienā un ietekmēt to, kas notiek Latvijā... Pārtikas ražošana. Mēs visi esam saskārušies pēdējos gados ar to, cik ļoti viegli ir mainīt situāciju lauksaimniecības produkcijas ražošanā zemniekiem un citiem uzņēmējiem. Mēs redzam, no kuras puses nāk kapitāla koncentrācija šajā nozarē. Kāpēc jūs tik vieglprātīgi izturaties pret to, kāda ir Latvijas ekonomiskā situācija un kā tā var pārvērsties tajā brīdī, ja kāds mērķtiecīgi (un to nav grūti izdarīt Latvijas ekonomikas situācijā, jo tā ir koncentrēta faktiski tikai dažās nozarēs un jomās) mainīs to, ko mēs šeit visi tik ļoti vienkārši saucam par drošību. Un ļoti vienkārši diemžēl saucam par drošību! Un tā ir vēl viena problēma - Ekonomikas ministrija neizprot pēc būtības, ko nozīmē vārdi “Latvijas drošība”. Arī jūs ar saviem minimālajiem kritērijiem pieejat ļoti, ļoti sīki un neizprotot būtību. Par kritērijiem, kas ir ielikti mūsu priekšlikumā. Ja mēs vērtējam konkurences likumdošanu, tad tajā ir noteikti kritēriji kompānijām: 30 miljonu apgrozījums un 40 procentu tirgus daļa. Mēs uzskatām, ka, runājot par drošības jautājumu un to, kā sabalansēt sabiedrības intereses un arī tiesisko paļāvību ar saprātīgu uzņēmējdarbības vidi, šie kritēriji par 25 miljonu eiro apgrozījumu un 25 procentu tirgus daļu būtu saprātīgi, lai samērotu, no vienas puses, sabiedrības intereses, drošības intereses un, no otras puses, to uzņēmējdarbības vidi, kāda Latvijā tiek radīta. Teikt, ka valsts tiks pārvērsta par kaut ko totalitāru, manuprāt, kārtējo reizi nozīmē vispār pēc būtības nesaprast, kādā ekonomiskā un tautsaimnieciskā situācijā Latvija atrodas. Un ir vēl viens kritērijs, kuru mēs esam izvirzījuši, - par bijušo drošības struktūru iestāžu vadītāju ietekmi uz privāto biznesu. Mēs uzskatām, ka tas ir nopietni apsverams apstāklis, ja drošības iestāžu ilggadēji vadītāji kļūst par privātā biznesa vadītājiem. Tā ir iespēja drošības struktūrām ietekmēt to, kādā veidā Latvijā darbojas ekonomika. Tāpēc es lūdzu būt ļoti atbildīgiem un atbalstīt mūsu priekšlikumu. Es domāju, ka ir pēdējais laiks prasīt no Ekonomikas ministrijas un no valdības nopietnu analīzi par Latvijas tautsaimniecības un ekonomisko struktūru, analīzi, kura parāda iespējamos riska faktorus un vājās vietas. Jo domāšana, kāda gadiem ir bijusi - ka ir jādzīvo liberālā ekonomikā -, Latviju, manuprāt, novedusi pie tā, ka nevis mēs paši kontrolējam situāciju valstī, bet esam spiesti piekāpties un reaģēt uz mirkļa izaicinājumiem, kādiem Latvija ir pakļauta. Vēlreiz es aicinu būt ļoti nopietniem un atbildīgiem un saprast, cik svarīga patiešām ir drošības situācija Latvijai. Lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Jā, paldies. Seržanta kungs ļoti precīzi teica, ka šī ir atgriešanās tādā totalitāras valsts režīmā. Es gan teiktu, ka vairāk tā ir pārmaiņa vai atgriešanās no tirgus ekonomikas jeb brīvā tirgus atpakaļ uz komandekonomiku jeb plānveida ekonomiku. Jo - tieši tā! - zem šī “rāmja”, ko piedāvā, “pakrīt” gandrīz vai pilnīgi visi uzņēmumi... Sudrabas kundze! Pirms iesniegt šo priekšlikumu, varbūt vajadzēja padomāt un paskatīties, vai jautājums par tām bažām, ko jūs minējāt, netiek risināts citā veidā. Piemēram, par šiem pašiem naftas produktiem. To arī komisijas sēdē viens no autoriem minēja - ko mēs darīsim x-stundā, ja mums pēkšņi nebūs vairs naftas? Tas tiek risināts citādāk - mums ir degvielas rezerves. Katrs tirgotājs tur 90 dienām degvielas rezervi, un par to mēs, protams, arī maksājam, un gadā tam tiek iztērēti vairāk nekā 20 miljoni. Tā ka šis jūsu priekšlikuma punkts ir bezjēdzīgs. Par citām lietām. Ja jūs gribat kontrolēt metāla ražotājus un pārtikas ražotājus... Nu, tā būs faktiski visa piena pārstrādes nozare, graudu pārstrādes nozare un tā tālāk... Ja runājam par finanšu un kapitāla tirgu, - nu, tur jau ir atsevišķs likums, un to kontrolē Finanšu un kapitāla tirgus komisija. Ja runājam par izglītības iestādēm, tad jāatceras, ka tieši budžeta pieņemšanas laikā bija lielas diskusijas par tā saucamajiem lojalitātes grozījumiem. Ja par to ir bažas... Savukārt, ja mēs nevēlamies, lai cilvēki no drošības struktūrām strādātu kādā uzņēmumā, tad te ir pilnīgi citam mehānismam jābūt. Ir jāizdomā tādā gadījumā liegums strādāt šādās kompānijās. Citur pasaulē to regulē ar attiecīgām kompensācijām, ja reiz amatu šādā darba vietā nedrīkst ieņemt. Tā ka jūsu priekšlikums ir nepārdomāts, piedodiet, un bezjēdzīgs! Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd mēs novērojam tiešām divkosīgo VIENOTĪBAS liberālo pozīciju. Zaļzemniekiem nav nekādas saistības ne ar zaļajiem, ne ar zemi. Nacionālā apvienība ir kā strausi palīduši apakšā un noslēpuši savas galvas. (Zālē pieaug troksnis.) Neviens no jums nevēlas un nepiekrīt balsot “par” tiem priekšlikumiem, kuri tiešām mūsu valstij, nacionālai valstij, būtu nozīmīgi un svarīgi. Jūs atvērāt minēto likumprojektu, lai nodarbotos ar politisko reiderismu attiecībā uz diviem darījumiem - uz darījumu “Latvijas Gāzē” un uz darījumu saistībā ar MTG. Labi, paldies, jūs esat (Starpsaucieni.) ieklausījušies mūsu priekšlikumos par to, ka ir nepieciešams paplašināt likuma regulējumu attiecībā uz elektroenerģijas ražotājiem, attiecībā uz siltumenerģijas ražotājiem, attiecībā uz siltumenerģijas pārvadi. Paldies jums, VIENOTĪBA, par to, ka jūs piekritāt, ka nav jāprivatizē uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli”, ko jūsu mērs jau ir izdarījis par vairāk nekā 52 procentiem. Paldies, ka jūs piekritāt, ka nav “Liepājas enerģija” jāprivatizē kādam, kas saistīts ar zaļzemniekiem. Paldies! Bet tomēr, kolēģi, ir vēl viens likumprojekts - “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”. Tur gan ir trīs lasījumi. Es aicinu visus, kuri rūpējas par nacionālajām, valsts, interesēm, par zemi, par ostām, par tehnoloģijām, iesniegt priekšlikumus tajā likumprojektā un balsot par katru atsevišķi, lai tādiem valsts nodevējiem kā jūs nebūtu iespējams izvairīties no minētā jautājuma (Dep. A.Adamovičs: “Nemelo!”) risināšanas.
Vārds deputātam Gunāram Kūtrim.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Jebkura priekšlikuma autoru vienmēr aizskar vārdi, ka viņš nav izvērtējis savu priekšlikumu... nav novērtējis kārtīgi. Manuprāt, katru priekšlikumu deputāti raksta tad, kad ir krietni pārliecināti par to, kas ir domāts un kāda doma ir ielikta. Ekonomikas ministrijas pārstāvis Ķirša kungs, kas šodien šeit no tribīnes runās arī kā deputāts, daudz norādīja uz to, ka, redziet, to jautājumu regulē viens likums, to jautājumu regulē cits likums, bet to - vēl cits likums. Atvainojiet, tad jau likumprojektā ietvertie četri komersanti arī ir jau regulēti citos likumos. Kāpēc tad tajos šo kontroles mehānismu neiestrādā? Kāpēc tas ir ielikts Nacionālās drošības likumā? Mūsu priekšlikums par grozījumiem Nacionālās drošības likumā nav vis vērsts uz situāciju par to, ka, piemēram, jāuzglabā naftas produktu rezerve 90 dienām. Redziet, uzņēmēji ir tie, kas uzglabās rezervi tām 90 dienām ārkārtas situācijai. Bet mēs runājam par konkrētu situāciju, kad šis uzņēmējs, kurš pārvalda tirgu noteiktā apjomā un kuram apgrozījums ir 25 miljoni gadā, šo naftas glabāšanas rezervi varbūt tieši apzināti Latvijas valstij nenodrošina. Un ko tad jūs darīsiet? Kodīsiet pirkstos tajā brīdī, kad šāds komersants pateiks: “Atvainojiet, man nav glabātavās naftas produktu!” Un tad Latvijā ziemā, apkures sezonā, tur, kur ir vajadzīgs šķidrais kurināmais, nebūs, kas nodrošinās. Tas nozīmē, ka šādos gadījumos apdraudējums ir ļoti būtisks. (Dep. S.Āboltiņas starpsauciens.) Līdzīgi varētu katru jautājumu celt un analizēt. Diemžēl ne Ekonomikas ministrija, ne arī komisija, skatot šo likumprojektu, katru priekšlikumu rūpīgi neizsvēra. Vienkārši noraidīja: “Ziniet, mums tas nav pieņemami.” (Dep. S.Āboltiņas starpsauciens.) Un otrs moments. Tas, ko cienījamā Āboltiņas kundze teica par Satversmes aizskārumiem. Ja jau opozīcijas sniegtie priekšlikumi radīs Satversmes pārkāpumu, tad es brīnos - uz kādiem kritērijiem ir balstīti tie aizskārumi, kas ir paredzēti likumprojektā? Vērtējumam par šiem aizskārumiem taču jābūt vienādam - gan par tiem, kas tur ir ierakstīti, gan opozīcijas rakstītajiem. Un es nezinu tādu starptautisku dokumentu, kurā būtu rakstīts, ka šie četri virzieni ir tie vienīgie izsmeļošie, kur valsts ir tiesīga noteikt ierobežojumus. Valsts likumdevējam ir tiesības vērtēt katru gadījumu. Diemžēl tas netika izvērtēts.
Paldies. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai, otro reizi.
Cienījamie kolēģi! Es vēlreiz aicinu aizdomāties - kad mēs runājam par valsts drošību, mums ir jārunā arī par izpratni, par ekonomikas normālu darbību, par personu iespēju brīvi pārvietoties. Savus priekšlikumus mēs esam veidojuši, aptverot šīs, mūsuprāt, gan tautsaimniecībai, gan valsts dzīvei nozīmīgās jomas, un es arī aicinu balsojumu organizēt tādā veidā... es aicinu balsot par katru no šiem punktiem atsevišķi. (Dep. A.Lejiņš: “Nē!”) Pateicos.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā kas ir piebilstams?
Jā. Es tikai vēlos piebilst, ka, izstrādājot šī likuma grozījumus, mēs patiešām domājām par to, lai tie būtu saistīti ar valsts drošību lielos vilcienos (Dep. J.Ādamsons: “Tvaikoņos!”), un šiem kritērijiem atbilst apmēram 30 uzņēmumi. Šo klāstu paplašinot, šis skaits nekontrolēti var kļūt plašāks, un tad jau patiešām tā vairs nebūs valsts drošība, bet totāla kontrole. To, ka šie grozījumi ir vajadzīgi, mēs redzam pēdējās nedēļas laikā, it sevišķi pēc ļoti nervozajiem “Latvijas Gāzes” akcionāru paziņojumiem, kas dīvainā kārtā sasaucas ar to, ko mēs šeit dzirdam no tribīnes. (No frakcijas SASKAŅA: “Tie ir četri uzņēmumi!”) Tā ka lūdzu noraidīt šo priekšlikumu.
Paldies. Godātie kolēģi! Deputāte Sudraba nāca ar priekšlikumu - balsot par šo priekšlikumu pa daļām. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsaucieni: “Ir!”) Deputāti iebilst. Līdz ar to mums šis jautājums jāizšķir balsojot. Lūdzu zvanu! Balsosim par priekšlikumu balsot par 13.priekšlikumu pa daļām! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 60, atturas - 1. Priekšlikums balsot pa daļām nav atbalstīts. Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - deputātu Sudrabas un Kūtra priekšlikumu kopumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 60, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
14. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
19. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
20. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts daļēji un iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
21. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
25. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 27. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
26. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 27. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
27. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 32. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
31. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 32. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
32. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
34. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 40. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
40. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
42. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 46.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
46. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
47. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
48. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
49. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
50. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
52. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
53. - Saeimas Juridiskā biroja...
Piedodiet, Seržanta kungs, iepriekšējais bija parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums, nevis Ķirša priekšlikums!
Vai, es atvainojos! Jā, Krauzes priekšlikums.
Bet daļēji atbalstīts, iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā. Deputāti neiebilst.
Jā. 53. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
54. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
55. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
56. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
57. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir iekļauts 58. - komisijas priekšlikumā, daļēji atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 58. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! 58.priekšlikums ir par to, ka gadījumā, ja tiesai lietas apstākļu objektīvai noskaidrošanai ir nepieciešams pārbaudīt valsts noslēpumu saturošu informāciju, tad ar šādu informāciju iepazīstas un to izvērtē tikai tiesa. Kāds tad būs process? Ministru kabinets pieņems lēmumu par to jomu, kuru turpmāk regulēs minētais likumprojekts. Ministru kabinets sava lēmuma pieņemšanai pieprasīs atzinumus no drošības iestādēm (tāpēc arī tas regulējums ir ietverts Nacionālās drošības likumā). Drošības iestāžu atzinums būs slepens. Personas (tas būs vai nu kapitāla daļu turētājs, vai jaunais pircējs, konkrētajā gadījumā tā var būt gan pašvaldība, gan arī, piemēram, privātais investors), kuras piekritīs vai nepiekritīs minētajam Ministru kabineta lēmumam, ar pieteikumu var griezties administratīvajā rajona tiesā (precīzāk - Administratīvajā apgabaltiesā), kura izvērtēs, cik lielā mērā pamatots ir Ministru kabineta pieņemtais lēmums. Un tagad iedomājieties procesu tiesā, godīgu sacīksti apstākļos, kad viena no pusēm nezina... nav informēta par iemesliem, kāpēc konkrētajā gadījumā būtu piemērojami Nacionālās drošības likumā ietvertie jaunie kritēriji. Mēs ļoti daudz iepriekš dzirdējām - to gan VIENOTĪBA, gan arī Seržanta kungs norādīja -, ka atsevišķi mūsu priekšlikumi par to, ka būtu jāuzrauga Latvijas zeme, ostas un tehnoloģijas, ir kaut kāds totalitārs režīms. Ar šāda veida argumentiem un pozīciju tad jau mums vispār būtu jālikvidē Nacionālā apvienība! Bet ir divi ļoti spilgti piemēri attiecībā uz to, kur drošības iestādes ir pieļāvušas milzīgas kļūdas. Pirmais. “Latvijas Krājbankas” maksātnespējas administratoru iecelšana notika uz valsts drošības iestāžu izziņu, rekomendāciju pamata. Otrais. “Liepājas metalurgs”. Investora ienākšana “Liepājas metalurgā” notika uz valsts drošības iestādes atzinuma pamata. Un šodien jūs piedāvājat tām pašām valsts drošības iestādēm, kuras faktiski ir līdzdarbojušās Latvijas Bankas (atvainojos! - tas jums laikam gaidāms nākotnē)... “Latvijas Krājbankas” izsaimniekošanā, “Liepājas metalurga” izsaimniekošanā, jūs piedāvājat tām pašām drošības iestādēm, kuras atrodas tiešā valdības locekļu pakļautībā vai arī atsevišķā pārraudzībā, ar saviem atzinumiem ietekmēt šo procesu, un tiesā, kad tiks izsvērts jautājums, cik pamatoti vai nepamatoti ir pieņemts Ministru kabineta lēmums, nevienu procesa dalībnieku pie šiem lietas materiāliem nepielaist. Kas tas ir? Lūk, tas ir klasisks totalitārisms! Lūk, tas ir klasisks policejiskas valsts virziens! Lūk, tā ir slēpšanās aiz slepeniem ziņojumiem, aiz slepeniem atzinumiem, kuru ietvarā jūs izsaimniekojāt vismaz vienu banku, vismaz vienu ražotāju! Paldies.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? (Dep. A.Latkovskis: “Ko tad tur piebildīsi?!”)
Jā. Protams, es nevaru pretendēt uz to, ka es varētu pārspēt Elksniņa kungu diskusijā par ļoti stingri juridiskām tēmām, bet man liekas, ka šo jautājumu regulē likums “Par valsts noslēpumu”, kurā noteikts, kas un kādā veidā tiek iepazīstināts ar valsts noslēpumu. Un, kā mēs zinām, arī tas likums ir pārmaiņu gaidās, un tad mēs arī gaidīsim jūsu priekšlikumus, kā šo situāciju mainīt. Bet pagaidām diemžēl likums tā to nosaka. Tā ka es aicinu neatbalstīt šo... (Starpsaucieni no frakcijas SASKAŅA: “Ko neatbalstīt? Priekšlikumu?!”)
Bet tas ir komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts!
Tā... (Starpsaucieni.) Nu, drusku sajuka, jā... (Starpsauciens no frakcijas SASKAŅA: “Ko viņš no mums grib?!”)
Tātad - uz ko jūs aicināt, runājot par 58.priekšlikumu?
58.priekšlikumu aicinu atbalstīt, protams. (Starpsaucieni.)
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 58. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 68, pret - 1, atturas - 19. Priekšlikums ir atbalstīts.
59. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 63.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
60. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts. Iekļauts 63.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
61. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 63.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
62. - Ministru prezidenta parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 63. priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
63. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64. - parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 65. - komisijas priekšlikumā.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Šis ir jau 64.priekšlikums - steidzamajā likumprojektā priekšpēdējais. Es vēlos jums atgādināt to, ka Saeima nav valdības piedēklis un Saeimai nav jādzīvo pēc valdības dienaskārtības un nav jākalpo par ugunsdzēsēju zināmu ekonomisko interešu glābšanai. Saeimai ir jāatgūst pašcieņa un jāstrādā pie ilgtspējīgām lietām, pie ilgtspējīgiem likumprojektiem, kas uzlabo iedzīvotāju dzīvi, nevis steidzamā kārtā jāreaģē uz kādiem konkrētiem darījumiem. Varbūt jūs jau esat informēti par to, ka Saeima iedzīvotāju uzticības reitinga ziņā... (Starpsauciens: “Par priekšlikumu!”)... uzticības reitinga ziņā starp iestādēm ir noslīdējusi uz priekšpēdējo vietu. (Dep. V.Spolītis: “Mēs visi esam šobrīd līdzvainīgi!”) Līdz ar to es aicinu jūs, kolēģi, neatkārtot budžeta nakti (Starpsaucieni.) un drošības jautājumu mūsu valstī neizmantot par universālu indulgenci, lai attaisnotu jebkuru steigu, brāķi un neprofesionalitāti. Kolēģi! Es nepiedalījos šo priekšlikumu izskatīšanā, es nebalsoju ne par vienu priekšlikumu (Starpsauciens: “Ko tad tu tur dari?”), bet es aicinu arī neatbalstīt visu likumprojektu, jo šādā veidā mēs nedrīkstam sevi apkaunot cilvēku priekšā. Paldies.
Man jāpiebilst, ka Saeimas kārtības rullis paredz, ka otrajā lasījumā var runāt tikai par priekšlikumu. Es saprotu, ka jūs neuzstājat uz balsojumu par šo priekšlikumu. Paldies. Tātad komisijas viedoklis: šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 65. - komisijas priekšlikumā.
Jā!
Un deputāti tam piekrīt.
65. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un, pirms balsot par visu likumprojektu, es tomēr gribu dažus vārdus pateikt. Protams, šie likuma grozījumi, no vienas puses, ir tā kā tāds neliels paraugs, kā varbūt nevajadzētu darīt. Un mēs varētu, protams, runāt par to, ka varbūt vajadzēja pirms 10 vai varbūt pirms 20 gadiem... Bet, no otras puses, šis ir arī paraugs, kā mēs varam izdarīt, ja mēs gribam un ja to vajag. Un te jāsaka liels paldies gan Saeimas Juridiskajam birojam, gan Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas personālam, kurš patiešām darīja visu, lai šo likumprojektu sakārtotu uz šodienu. Un paldies arī konstruktīvajai opozīcijai. To, ka šis likumprojekts tomēr bija laikā un vietā, parādīja gan tas, cik pēkšņi atklātībā nonāca MTG darījums (paldies Dievam, ka ar īpašniekiem, par kuriem šobrīd nav liela uztraukuma), to parādīja arī “Latvijas Gāzes” akcionāru nervozie paziņojumi un prognozējumi par to, kā izžūs Inčukalna gāzes krātuve, ja šie likuma grozījumi tiks pieņemti. Tā ka, es domāju, ir izdarīts liels darbs, bet, protams, vienmēr var vēlēties, lai viss būtu labāk. (Starpsauciens: “Komisijas vārdā!”) Bet nu... Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu galīgajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 68, pret - 1, atturas - 21. Likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Komerclikumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants. (Dep. J.Ādamsons: “Par procedūru varētu parunāt?”) Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Jānim Ādamsonam. Viņš vēlas runāt par procedūru.
Augsti godātais Prezidij! Es tomēr gribu redzēt šo likumprojektu, pirms mēs to izskatām. (Starpsaucieni.)
Vakar vakarā astoņos viss... (Starpsaucieni.) Nu, man ir.
Kancelejas darbinieki apgalvo, ka esot jau vakar izdalīts un ir pieejams arī elektroniski. Ja šis likumprojekts nav pieejams (Dep. S.Āboltiņa: “Ir pieejams!”), man ir priekšlikums varbūt pāriet pie nākamā darba kārtības punkta un izskatīt šo kā pēdējo, un pa to laiku izdalīt deputātiem...
Varbūt iekšā ir ielikts? (Dep. J.Ādamsons: “Kādā iekšā?”)
Godātie kolēģi! Ja pusei no deputātiem... nezinu, tehnisku iemeslu dēļ nav pieejams, man ir priekšlikums turpināt ar nākamo un šo skatīt kā pēdējo. Jā, labi. Es aicinu... Lūdzu zvanu! Balsosim par priekšlikumu - pārcelt šo likumprojektu kā pēdējo punktu šodienas darba kārtībā, lai visiem deputātiem būtu iespēja tiešām iepazīties ar likumprojekta tabulu. (Dep. A.Elksniņš: “Par procedūru!”) Vēlreiz par procedūru - deputāts Elksniņš.
Es lūdzu sēdes vadītāju pārfrāzēt savu jautājumu par balsošanu un balsot par to, vai izdalīt opozīcijas deputātiem priekšlikumu tabulu vai neizdalīt. Citādi tas slikti izklausās.
Elksniņa kungs, šis priekšlikums gan nav balsojams. (Starpsaucieni: “Un kurš ir balsojams?!”) Godātie kolēģi, ņemot vērā to, ka ir absolūti neordināra situācija, pārtraukums līdz pulksten 10.30. (Pārtraukums.) (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas! Pulkstenis ir 10.30. Turpinām Saeimas sēdi. Jautājums - vai visiem kolēģiem ir šobrīd pieejams likumprojekts “Grozījums Komerclikumā”? (Starpsaucieni.) Jā. Pēc Saeimas Administrācijas informācijas (Dep. J.Ādamsons: “Paldies!”; dep. I.Zariņš: “Tagad ir!”), šis likumprojekts esot bijis visiem deputātiem ielikts deputātu dokumentu kastītēs, savukārt otrs, kuru mēs jau izskatījām, tika izdalīts uz galdiem Sēžu zālē, jo tas bija biezāks un tika kopēts pēdējais. Jebkurā gadījumā turpinām Saeimas sēdi. Turpinām ar likumprojektu “Grozījums Komerclikumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Jā, labrīt vēlreiz! Protams, šis gadījums liek uzdot jautājumu Zariņa kunga stilā - kas kopīgs varētu būt deputātam un kaķim? (Dep. J.Ādamsons: “Tas ir komisijas vārdā?!”) Katram deputātam un kaķim savs rīts ir jāsāk ar gājienu pie kastītes, un kastītē tad viens dara kaut ko vienu (Dep. A.Klementjevs: “Komisijas vārdā, Seržanta kungs!”), bet cits - paņem dokumentus.
Seržanta kungs, runājam par grozījumiem Komerclikumā! (Aplausi. Dep. A.Klementjevs: “Ne par savu rītu!”)
Tātad skatām likumprojektu “Grozījums Komerclikumā”. (Dep. A.Klementjevs: “Piesakies debatēs un runā, ko tu gribi!”) 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Redziet, lai es būtu varējis iepazīties ar šo priekšlikumu un par to diskutēt, man bija nepieciešams redzēt šo likumprojektu. Es nezinu, Seržanta kungs, ko jūs darāt ar savu kastīti, bet uz manas kastītes ir uzlīmēts kociņš virsū, un tas nozīmē, ka es to nelietoju. Paldies. (Zālē troksnis.)
Debates beidzam. Es aicinu atgriezties pie 2.priekšlikuma.
Jā. 2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti, un aicinu... (Dep. V.Orlovs: “Ceturtais priekšlikums vēl! Izlasi!”)
Ir vēl 4.priekšlikums.
...balsot par...
Ir vēl 4.priekšlikums, kas ir pēdējā lappusē! (Starpsaucieni.)
Ā, ir vēl arī 4.priekšlikums? Jā... 4. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Aicinu atbalstīt likumprojektu kopumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Komerclikumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 56, pret - 1, atturas - 17. Likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Godātais sēdes vadītāj! Kolēģi! Juridiskā komisija šā likumprojekta trešajam lasījumam saņēma 15 priekšlikumus. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kas saistīts ar grozījumiem Maksātnespējas likumā, kuri nesen stājās spēkā. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskās komisijas izstrādāts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - tieslietu ministra priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - Juridiskās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Paldies. Komisija ir atbalstījusi arī 7.priekšlikumu.
Deputāti piekrīt.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir saistīts ar 6. un 7.priekšlikumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tas saistīts ar jaunā maksātnespējas regulējuma ieviešanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumu spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas saistīts ar pārejas noteikumiem un konkrēto normu spēkā stāšanos. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
13. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - tieslietu ministra priekšlikums. Tas nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
15. - komisijas priekšlikums, kur tiek mainīts šā likuma spēkā stāšanās laiks. Komisija ir atbalstījusi.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Biedrību un nodibinājumu likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Ainārs Mežulis.
Labdien, cienījamie kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi Biedrību un nodibinājumu likumā” trešajam lasījumam komisija ir saņēmusi trīs priekšlikumus. 1. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Tas nav atbalstīts. Tas ir saistīts ar likuma stāšanos spēkā.
Deputāti neiebilst.
3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to aicinu pieņemt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Biedrību un nodibinājumu likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Politisko partiju likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Juris Šulcs.
Godātais Prezidij! Deputāti! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz izskatīt likumprojektu “Grozījumi Politisko partiju likumā” trešajā lasījumā. Komisija ir izskatījusi divus priekšlikumus. 1. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums par likuma spēkā stāšanās laiku. Tika atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Lūgums atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Politisko partiju likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”, trešais, galīgais, lasījums. Atbildīgā komisija, proti, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija, saņēmusi 34 priekšlikumus. 1. - deputāta Romāna Naudiņa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. un 12. - komisijas izstrādātajos priekšlikumos.
Deputāti neiebilst.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
3. - deputāta Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas paģēr zināmu laiku nodzīvot Latvijā tām personām, kas vēlas iegādāties šeit lauksaimniecības zemi. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
5. - deputāta Putras priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas izstrādātajā priekšlikumā, kurā daudz skaidrāk un nepārprotamāk ir noteikts, kā personas, kas vēlas šeit iegādāties zemi, pierāda savu latviešu valodas prasmi. Tātad no viņiem prasām A līmeņa 1.pakāpi.
Sākam... Mēs tagad runājam par 5.priekšlikumu vai jau par 6.priekšlikumu? Deputāti neiebilst...
5.priekšlikums tātad daļēji atbalstīts.
Daļēji atbalstīts.
Un 6.priekšlikumu lūdzu atbalstīt.
Deputāts Putra vēlas debatēt par 6.priekšlikumu. Sākam debates. Vārds deputātam Putram.
Labdien, kolēģi! Lauksaimniecības zeme šobrīd ir viens no nedaudzajiem mūsu nacionālajiem resursiem, un, protams, ir svarīgi, lai šis resurss tiktu izmantots tam mērķim, kam tas ir paredzēts, respektīvi, lauksaimnieciskajai ražošanai, nevis kā objekts tirgus spekulācijām, kas bieži vien šobrīd aktīvi notiek. Runājot par A1 līmeni, jāteic, ka A1 līmenis ir zemākais valsts valodas prasmes līmenis. Un kas tad raksturo šo līmeni? Proti, tas, ka persona spēj frāzēs un īsos teikumos sazināties par vienkāršām ikdienas tēmām, minimāli lieto profesionālu leksiku, lasa un saprot īsus un vienkāršus tekstus. Vai šī prasība ir pārspīlēta? Es domāju, ka nav. Šobrīd tā ir minimālā prasība! Prasība pēc vietējās valodas zināšanām tiem, kuri iegādājas lauksaimniecības (Starpsauciens.) zemi, ir arī Francijā un Vācijā. Un, manuprāt, tā ir pamatota prasība, jo mūsdienu lauksaimniecība kā tāda ir daudz komplicētāka un darba drošībai bīstamāka. To pierāda arī Valsts darba inspekcijas, tā teikt, šī gada plāns: lauksaimniecības nozare ir iekļauta risku sarakstā un tiks uzraudzīta pastiprināti. To pierāda arī tas, ka pagājušajā gadā notikuši vairāki letāli gadījumi. Klasisks piemērs, runājot par ārvalstniekiem - mūsu zemes īpašniekiem un apstrādātājiem. Tikko, februāra beigās, Liepājas pusē, Priekulē, Kalētos, zviedram Tordam Bengstonam piederošajā lauku saimniecībā Pārtikas un veterinārais dienests uzgāja vairāk nekā 10 beigtus, jau sadalīšanās stadijā esošus mājlopus - cūkas un govis. Pārtikas un veterinārais dienests faktiski nespēja sazināties ar šo cilvēku, jo viņš latviešu valodā nekomunicē. Vēl necik sen diezgan plašu rezonansi sabiedrībā izraisīja arī gadījums Viļķenes pagastā: kāds dāņu uzņēmējs, miglojot savus rapšu laukus ar insekticīdu, Lielupes un Viļķenes pagastā biškopjiem iznīcināja vairāk nekā 400 bišu saimes. Zaudējumi diezgan lieli! Un atbildība arī liela! Lietojot augu aizsardzības līdzekļus, ir jāzina vietējie likumi, jāzina prasības, kādas ir jāievēro Latvijā. Tādu piemēru ir ļoti daudz. Šo uzskaitījumu es varētu turpināt. Visi šie gadījumi pierāda to, ka ir nepieciešamas gan zināšanas, gan pieredze, lai šajā nozarē strādātu. Vēl vakar frakcijā skatījām jautājumu saistībā ar to, ka bija saņemta Zviedrijas vēstnieka vēstule par to, ka, redz, Bergvik Skog, lielākais Zviedrijas pensiju fonds, šeit nevarēšot vairs nopirkt meža zemi. Tie ir pilnīgi meli. Meli tādā izpratnē, ka šis likums nekādā veidā neregulē mežsaimniecības... meža zemes iegādes darījumus. (Dep. M.Bondars: “Zviedri melo?”) Šinī gadījumā, protams, stāsts jau ir par to, ka šis fonds grib nopirkt kopā ar mežu lauksaimniecības zemi un šo lauksaimniecības zemi apmežot, turklāt grib - un tas ir pats skumīgākais! - apmežot arī meliorētu lauksaimniecības zemi, kas tiešām ir Latvijas nacionālā bagātība kā tāda. Šeit cauri spīd šī zviedru pensiju fonda vēlme lauksaimniecības zemi uzskatīt nevis kā līdzekli ražošanai (tur varētu arī augt dažādas augkopības kultūras), bet kā investīciju objektu, kuru ilgtermiņā varētu veiksmīgi pārdot kādam citam, tādējādi nopelnot naudu citas valsts ekonomikai. Runājot par mērķi, jāteic, ka Latvijas Nacionālajā attīstības plānā 2014. -2020.gadam joprojām ir mērķis 2020.gadā divus miljonus lauksaimniecībā izmantojamās zemes apstrādāt. Šis mērķis nekur nav zudis, un tas ir reāli sasniedzams, pastāvot šiem tempiem... Kā ik gadu, Lauku atbalsta dienests brauc uz vietām, pieņem daudzus zemnieku iesniegumus par to, ka lauksaimniecības zeme ir sakopta, ir noņemts apaugums, tā ir atdota lauksaimniecībai. Tie ir vairāki desmiti tūkstošu hektāru ik gadu. Un tas vien parāda, ka šis mērķis - divi miljoni - tiešām ir sasniedzams. Un, kolēģi, noslēdzot šo runu, vēlos teikt - cienīsim sevi, savu valsti, savu valodu - latviešu valodu! Tas ir svarīgi šobrīd. Un tā prasība, kā jau teicu, A1 līmenis... Man ir draugs - vācu zemnieks. Viņš no 2003.gada šeit, Latvijā, dzīvo. Viņš runā daudz labāk nekā viens otrs šī, kreisā, flanga cilvēks. (No frakcijas SASKAŅA: “Ooo!”) Paldies. Atbalstīsim šo priekšlikumu!
Vārds deputātam Valērijam Agešinam.
Labdien, godātie kolēģi! Es uzskatu, ka šis priekšlikums nepasargās zemniekus no zviedru īpašniekiem. Nepasargās. Es uzskatu, ka pircēju nevajag ierobežot ar valodas prasībām, jo pircējs nav valsts vai pašvaldības amatpersona. Līdz ar to domāju, ka tas ir absolūti nepamatots un diskriminējošs ierobežojums. Jā, tik tiešām problēmas pastāv, bet domāju, ka ir nepieciešami citi instrumenti, ar kuru palīdzību valsts sekmīgi varētu aizstāvēt zemnieku intereses. Šis priekšlikums nav risinājums. Paldies.
Vārds deputātam Edgaram Putram, otro reizi.
Varbūt arī šis priekšlikums nav vienīgais un nav unikāls kā tāds, un problēmu varbūt pašā saknē līdz galam arī nerisina, tomēr šinī brīdī... Mēs atvērām šo likumu, jo Eiropas Komisijai bija pamatotas bažas, kuras mēs nespējām atspēkot, - par zināšanām, par platību maksājumu pieprasījumiem un tādām lietām. Bet, atceļot zināšanu, izglītības jautājumu, kas, arī, protams, bija apejams, šobrīd tomēr ir jāatstāj kādas prasības, kuras vismaz daļēji risinātu jautājumus tajos gadījumos, kurus jau es minēju. Un, kā jau teicu, šie gadījumi nav vienīgie. Par tādiem mēs varam runāt ļoti daudz.
Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! Lielā mērā tā tiešām ir šizofrēniska un divkosīga pozīcija. Iepriekš mēs skatījām likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā”. Neviens no koalīcijas pārstāvjiem nav atbalstījis vētījumu par to, kam piederēs lauksaimniecības zeme, vētījumu par to, cik lielā mērā vairāk nekā 2,5 tūkstošu hektāru atrašanās viena vai otra īpašnieka rokās apdraud mūsu valsti un mūsu nacionālo drošību. Tajā pašā laikā jūs virzāt absolūtus izkārtnes priekšlikumus, kuri pēc būtības problēmu nerisina. Es aicinu jūs atgriezties tomēr pie jautājuma par to, kam piederēs lauksaimniecības zeme, kam piederēs visi investīciju projekti attiecībā uz piespiedu nomas maksas problēmām, jo seši procenti, kas tiek piedzīti no iedzīvotājiem, ir jau 10 un 20 reižu lielāki nekā depozīti bankā. Līdz ar to tas viss pēc būtības ir jārisina.
Vārds deputātam Armandam Krauzem.
Kolēģi! Es tomēr aicinu skatīties ne tikai no tā viedokļa, vai tie ir ārzemnieki vai latvieši, kas pērk zemi, vai Latvijas pilsoņi un Latvijas iedzīvotāji, bet arī padomāt, kādi ir riski. Tas, ko Edgars minēja. Tie riski lauksaimniecībā ir ļoti lieli, tie ir darba drošības riski. Mēs visi atceramies, kas notika atsevišķās biogāzes ražotnēs, kur aizgāja bojā cilvēki. Tie ir augu aizsardzības līdzekļu lietošanas riski, tie ir arī pārtikas nekaitīguma un drošības riski. Un kā jūs domājat - vai šie cilvēki, kuri neprot izlasīt pašu elementārāko tekstu latviešu valodā, var izlasīt mūsu likumdošanu? Nevar viņi izlasīt. Tā ka te ir runa par sabiedrības drošību. Un Elksniņa kungam es gribu teikt, ka šie argumenti ir pavisam šķidri, jo jūs, iesniedzot priekšlikumu likumā... Tikko mēs diskutējām par uzņēmumiem... Esat iesnieguši, ka 2,5 tūkstošus hektāru... Bet 2,5 tūkstošus hektāru Latvijā vispār vairs neviens nevar iegādāties, jo saskaņā ar šo likumu maksimālais saimniecības lielums ir divi tūkstoši hektāru. Tāpēc ir jādomā un jāiesniedz tādi priekšlikumi, kuri ir realizējami un kuriem ir kaut kāda vērtība. Otrkārt. Atcerēsimies, ka Latvijā kādreiz, pirms vairāk nekā 100 gadiem, pat vācu baroni runāja latviešu valodā! Un vēl viena lieta, ko es aicinu atcerēties, - ka, dodot zvērestu šeit, mēs teicām, ka mēs stiprināsim Latvijas suverenitāti un latviešu valodu. Un, ja balsojam pret latviešu valodu, tad rodas jautājums - vai mēs pildām savu zvērestu? Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Cienījamie kolēģi! Priecē tas, ka diagnožu klāsts Saeimas deputātiem jau papildinājies arī ar šizofrēniju. Un, protams, šizofrēnija ir labāka nekā pārlieka augstprātība un pašpārliecinātība. Atbildīgajā komisijā, izstrādājot šo priekšlikumu, mēs nebijām domājuši, ka katram cilvēkam, kurš vēlēsies iegūt lauksaimniecības zemi, zemes komisijā būs obligāti jāuzrāda izziņa no Valsts valodas centra, ka viņš prot valodu A1 līmenī. Jebkurš izglītību apliecinošs dokuments, kurš iegūts Latvijā, latviešu valodā, vai kurā ir minēts, ka latviešu valoda ir apgūta mācību procesā, zināmā mērā, vismaz komisijasprāt, ir uzskatāms par zemes komisijā uzrādāmu dokumentu, kurš apliecina valsts valodas zināšanas. Numur divi. Tiešām pārliecība Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas locekļu vidū bija tāda: ja cilvēks darbojas, strādā lauku vidē, kurā joprojām diezgan daudzi cilvēki neprot citu valodu kā vien latviešu valodu, tad viņam ir jāspēj komunicēt ar cilvēkiem, kuru intereses viņš var aizskart ar savu darbību. Tātad, ja rapšu laukam līdzās ir bišu drava, tad, kā to arī normatīvie akti paredz, bišu dravas īpašnieks ir jābrīdina pirms ķimikāliju lietošanas. Ja cilvēks, zemes īpašnieks, kurš apstrādā šo zemi, nespēs to izdarīt, tad pilnīgi noteikti šī drava tiks iznīcināta. Tātad komisijas viedoklis ir tāds: jā, šī norma ir atbalstāma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 46, pret - 24, atturas - 8. Priekšlikums atbalstīts.
7. - deputāta Putras priekšlikums, kas paģēr no zemes pircējiem atbilstošas zināšanas un iemaņas lauksaimniecības nozarē. Komisija šo priekšlikumu noraidīja, pamatojoties uz to, ka pašvaldības zemes komisija nav eksaminācijas komisija un tai varētu būt ļoti grūti pārbaudīt - ir vai nav konkrētajai personai to vai citu zināšanu kopums. Tātad lūdzu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 37, pret - 39, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
Paldies, deputāti, par ļoti saprātīgu, pragmatisku, izprotošu attieksmi. Jo ļoti līdzīgu normu Eiropas Komisija jau apstrīdēja, un, ja tagad mēs būtu šo normu apstiprinājuši, tad droši vien mums nāktos ar Eiropas Komisiju, tā teikt, spēkoties gari un plaši. Arī 8.priekšlikums - deputāta Putras priekšlikums - paģēr attiecīgu izglītību, lauksaimniecisko izglītību, šiem zemes pircējiem. Arī tā ir viena no tādām normām, kuru... viens no tādiem ierobežojumiem, kurus Eiropas Komisija uzskata par nepamatotiem un pārspīlētiem. Tāpēc komisijas vārdā aicinu neatbalstīt arī šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 51, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - deputāta Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Domas komisijā ļoti dalījās - galvenokārt attiecībā uz to, vai zemes komisija spēs pietiekami kvalificēti izvērtēt dokumentu, kurš it kā varētu apliecināt šī finansējuma izcelsmi. Prasību kā tādu komisija atzina par ļoti pamatotu, tomēr zināmā mērā tehniski grūti izpildāmu.
Sākam debates. Vārds deputātam Edgaram Putram.
Kolēģi! Šis priekšlikums ir klasisks piemērs. Uzņēmums strādā piecus gadus ar triju-piecu tūkstošu apgrozījumu, un te pēkšņi trešajā, ceturtajā, piektajā gadā - vienalga! - nāk uz zemes komisiju ar iesniegumu par to, ka tas vēlas iegādāties zemi, piemēram, 50 hektārus par 200 tūkstošiem eiro. Un zemes komisijai, protams, var rasties pamatotas bažas, kāda tad ir šīs naudas reālā izcelsme, ja līdz šim visu laiku ir deklarēts, ka apgrozījums ir trīs-pieci tūkstoši, un pēkšņi tiek pirkta zeme par 200 tūkstošiem eiro... Tāpēc arī bija šāds priekšlikums, lai zemes komisijā iesniedz kaut vai aizdevuma līgumu vai apliecinājumu, ka kaimiņš aizdevis... (Dep. A.Kaimiņš: “Kaimiņš aizdos, jā!”)... vienalga, kādu līgumu, bet lai iesniedz papīru, kas reāli pierāda šīs naudas legālo izcelsmi. Naudas legālā izcelsme pēdējā laikā ir ļoti aktuāla lieta. Kā zināms, pat vairākas bankas ir zaudējušas licenci tādēļ, ka šī naudas izcelsme nav bijusi legāla.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Komisijas vārdā es gribu bilst dažus vārdus tam gadījumam, ja tomēr Saeima lems citādi nekā komisija. Tātad komisijā šis jautājums tika diezgan ilgi diskutēts. Un, papētot Putras kunga iesniegto redakciju, skaidri redzams, ka personai ir jāspēj pierādīt naudas izcelsmi, bet tas nenozīmē, ka ikvienai personai tas obligāti būs jādara. Jo, ja tas cilvēks konkrētajā pašvaldības teritorijā septiņās paaudzēs jau dzīvo un visi zina un visi redz, kā viņš saimnieko, tad, es domāju, zemes komisijai ir pilnas tiesības viņam neprasīt nekādu naudas izcelsmi... nekādu finanšu izcelsmi apliecinošu dokumentu. Ja šis cilvēks nevienam nav pazīstams un pēkšņi no kaut kurienes uzrodas, tad šis likuma punkts dotu tiesības zemes komisijai tomēr pieprasīt dokumentu, kas apliecina viņa finanšu izcelsmi. Tātad komisijas vārdā aicinu neatbalstīt kā tehniski grūti realizējamu, bet būtībā tomēr vērtīgu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 39, pret - 41, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
Arī nākamais, tātad 10., deputāta Edgara Putras priekšlikums komisijā neguva atbalstu. Zināmā mērā komisija izprata šī priekšlikuma būtību. Diezgan bieži zemes komisijām ir problēmas, jo ir jārunā ar kaut kādiem starpniekiem, un zemes komisija šo reālo zemes pircēju vai juridiskās personas īpašnieku nekad vaigā tā arī nav redzējusi. Un tas bieži vien zemes komisijām rada tādu zināmu psiholoģisku apgrūtinājumu, jo tās spriež par cilvēku, kuru nekad mūžā nav redzējušas. Te tātad šī prasība ir tāda, ka šim potenciālajam pircējam pēc zemes komisijas pieprasījuma, ja zemes komisija to vēlas, ir jāsniedz prezentācija par zemes turpmāko izmantošanu. Un - vēlreiz atkārtoju! -, ja zemes komisija bez kādas iztaujāšanas jau skaidri saprot un redz, un zina, kas ar to zemi notiks, ka tā zeme tiks apsaimniekota, atbilstošā stāvoklī uzturēta un šis īpašnieks... nu, nākamais īpašnieks jau saimnieko novadā, ir visiem pazīstams, tad zemes komisija, protams, ne savu, ne šī potenciālā pircēja laiku lieki netērēs.
Sākam debates. Vārds debatēs Zemkopības ministrijas parlamentārajam sekretāram Ringoldam Arnītim.
Labdien, augsti godātie deputāti! Mums, Zemkopības ministrijai, ir ļoti svarīgi, ko šie potenciālie pircēji ar zemi dara, un mums ir svarīgi, lai zeme tiktu izmantota efektīvi. Arī mums ir ļoti rūpīga attieksme pret šo jautājumu. Tāpēc parunāsim šoreiz par pašvaldībām. Mēs esam iedevuši zināmus instrumentus pašvaldībām, lai tās var vērtēt kritērijus, kuriem potenciālajam zemes pircējam ir jāatbilst. Bet mēs neesam iedevuši pašvaldībai iespēju satikties ar šo potenciālo pircēju. Un šeit mēs runājam par investoriem. Šeit mēs nerunājam par katru Latvijas iedzīvotāju vai kādu Eiropas Savienības iedzīvotāju, kurš pērk zemi līdz 10 hektāriem. Tā nav norma, kas regulē šo jautājumu. Tādēļ, pēc manām domām, ir ļoti būtiski, lai šiem pašvaldības komisijas locekļiem būtu iespēja un tiesības uzaicināt šo potenciālo investoru un noskaidrot, kādam mērķim viņš šo zemi iegādājas. Lai tie nebūtu spekulatīvi mērķi, lai tiešām šī zeme tiktu apstrādāta. Lai mēs visi no tā gūtu kaut kādu labumu. Eiropas Savienībā šobrīd notiek nopietnas diskusijas par to, ka zeme tiek iegādāta spekulatīviem mērķiem, un tiek meklēti risinājumi, kādā veidā varētu no tā izvairīties. Pēc manām domām, pašvaldība ir tā vieta, kura ir vistuvāk cilvēkiem. Cilvēki ir vistuvāk pašvaldībai. Un tāpēc šis priekšlikums, ka pašvaldībai būtu tiesības uzklausīt potenciālo investoru, kurš nāk saimniekot šajā zemē, būtu tikai atbalstāms. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu un arī nākamo, tas ir, 18.priekšlikumu, kas ir saistīts ar šo jautājumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātā Saeima! Pirms trim gadiem, kad Saeima skatīja šo (Starpsauciens: “Skaļāk!”) pašu likumu, proti, likumu “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”, tika iesniegts identisks priekšlikums, kuru diemžēl toreiz Saeima neatbalstīja. Ir pagājuši trīs gadi - ir mainījusies pozīcija ministrijai, ir mainījusies daudzu deputātu attieksme. Es tiešām ceru, ka šodien, līdzīgi kā mēs atbalstījām 6.priekšlikumu, kas ir saistīts ar valsts valodas prasmes prasību, mēs atbalstīsim arī šo priekšlikumu, kas saistīts ar zemes turpmākas izmantošanas plāna prezentēšanu pašvaldības komisijā, ja tas ir nepieciešams. Te nav runa par gadījumiem, kad tiktu saukti visi zemes pircēji uz pašvaldības komisiju, lai stāstītu, kā viņi izmantos turpmāk šo lauksaimniecības zemi, bet te ir vairāk runa par gadījumiem, kad zemi, piemēram, 500 hektārus, iegādājas cilvēks, ko neviens nepazīst. Šī norma ir vērsta uz to, lai pašvaldības komisijai būtu tiesības viņam jautāt, kādi ir viņa plāni attiecībā uz turpmāko zemes izmantošanu. Viņam ir jāspēj pašvaldības komisijā to pamatot un paskaidrot. Es gribu uzsvērt, ka šis ir priekšlikums, kuru virza un atbalsta lauksaimnieku organizācijas, kuras ir vienisprātis par atbalstu šim priekšlikumam. Citos jautājumos lauksaimnieku organizācijas atkarībā no to lieluma mēdz savstarpēji ķīvēties, turpretim šis ir priekšlikums, kuru tās atbalsta vienprātīgi. Es aicinu Saeimu labot to kļūdu, kas tika izdarīta pirms trim gadiem, kad šis priekšlikums netika atbalstīts, un šodien atbalstīt šo priekšlikumu - 10.priekšlikumu. Paldies.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Kolēģi! Kaut gan man pašam personīgi šis priekšlikums ir ļoti patīkams, jāatzīmē, ka tomēr šim priekšlikumam ir viens trūkums: šeit nav īsta kritērija. Zemes komisijām varētu rasties visai lielas problēmas - izvērtēt, vai potenciālais zemes pircējs šo prezentāciju veic gana kvalitatīvi. Nu, atnāk cilvēks uz zemes komisiju, un viņam tagad jāprezentē. Un viņš saka no lapiņas: “Es tur ses rudzi.” Nu ir gana laba prezentācija? Vai arī, kad jāatbild uz komisijas uzdotajiem jautājumiem, var atbildēt tikai ar vārdu “jā” vai “nē”. Vai tā ir pietiekama atbilde? Šinī gadījumā zemes komisijas sēdes noteikti būtu jāfiksē, piemēram, jāveic kaut kāda videofiksācija vai kas cits, lai gadījumā, ja komisijas lēmums tiek apstrīdēts... es nezinu, tiesā vai kur, varētu izvērtēt, vai šī prezentācija bija gana kvalitatīva vai nebija gana kvalitatīva. Šinī gadījumā jāsaka tā: ideja ir laba, bet, kā to tehniski kvalitatīvi dzīvē ieviest, par to zemes komisiju pārstāvji droši vien galvu dabūtu palauzīt. Tā ka komisijas vārdā aicinu neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 42, pret - 35, atturas - 6. Priekšlikums ir atbalstīts.
11. - deputāta Putras priekšlikums. Nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
12. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kur juridiskajām personām tiek prasīta Eiropas Savienības reģistrācijas apliecība. Tātad - juridisko personu vienīgajiem īpašniekiem un vairumam dalībnieku. Komisija lūdz šo atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. To arī lūdzu atbalstīt.
Deputāti prasa balsojumu.
Par A līmeņa valodas zināšanām juridisko personu vienīgajiem īpašniekiem un vairākumam kapitāla daļu turētāju.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 43, pret - 28, atturas - 7. Priekšlikums ir atbalstīts.
14. - deputāta Putras priekšlikums par zināšanu prasībām attiecībā uz juridisko personu īpašniekiem. Šī atkal, kā jau es minēju, ir norma, kuru Eiropas Komisija pilnīgi noteikti apstrīdētu.
Deputāti neiebilst.
15. - deputāta Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
16. - deputāta Putras priekšlikums par izglītības prasībām. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
17. - deputāta Putras priekšlikums par finansējuma izcelsmes prasību juridiskajām personām. Nav atbalstīts.
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 41, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
18. - deputāta Putras priekšlikums attiecībā uz juridiskajām personām par prezentācijas un redzējuma prasību. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsojam!”)
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputāta Putras priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 41, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - deputāta Putras priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
21. - deputāta Krauzes priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - deputāta Krauzes priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 41, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
22. - deputāta Krauzes priekšlikums. Komisijā ir daļēji atbalstīts un iekļauts 23. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
23. - atbildīgās komisijas priekšlikumu - lūdzu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
24. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
25. - Arnīša kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
26. - deputāta Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
30. - atbildīgās komisijas sagatavots priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
32. - deputāta Edgara Putras priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
33. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
Un visbeidzot 34. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Lūdzu apstiprināt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 20, atturas - 1. Likums pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”. Mēs esam saņēmuši komisijā vienu priekšlikumu trešajam lasījumam, un tas ir no Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara. Priekšlikums komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums” pēdējā, trešajā, lasījumā. Esam saņēmuši sešus priekšlikumus. 1.priekšlikums ir Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš komisijā ir izdiskutēts un atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Vienu mirkli! Atradīšu tabulā 2.priekšlikumu. 2. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš ir komisijā guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
3. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums, kurš ir guvis atbalstu.
4.priekšlikums ir...
...atbalstīts.
Tavara kunga priekšlikums.
Es taču tā teicu!
Jā, es...
Tā arī es teicu, priekšsēdētāja kungs!
Atbalstīts. Deputāti piekrīt. Man likās, ka viņš...
5. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Un 6. ir Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurā ir runa par pārejas noteikumiem un kurš ietver 5. - Tavara priekšlikumu. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši visus sešus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā” trešajam lasījumam esam saņēmuši piecus priekšlikumus. 1. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Nav guvis atbalstu komisijā.
Deputāti neiebilst.
2. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra Edgara Tavara priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
3. - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums izslēgt 18.1 pantu. Komisija nav atbalstījusi šo priekšlikumu.
Deputāti neiebilst.
4. - Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un pēdējais, 5., - Satiksmes ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kurš komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to, kolēģi, esam izskatījuši visus piecus priekšlikumus, un aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Likumprojekts “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Inguna Rībena.
Godājamie kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr.3203 - “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā”. Otrajam lasījumam esam saņēmuši 12 kultūras ministres priekšlikumus. Un tagad pēc kārtas. 1. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - kultūras ministres priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - kultūras ministres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - kultūras ministres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - kultūras ministres priekšlikums. Ir vienbalsīgi atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - kultūras ministres priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8.priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - kultūras ministres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - kultūras ministres priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - kultūras ministres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - kultūras ministres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Likumprojekts kopumā ir vienbalsīgi atbalstīts Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā. Un es lūdzu jūs arī atbalstīt grozījumu Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 30.marts.
30.marts. Deputāti neiebilst. Likumprojekts “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Jānis Tutins.
Labdien! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”. Komisija ir izskatījusi likumprojektu un pirmajam lasījumam piedāvā Saeimai. Pašreizējā situācija ir tāda. Lai valsts varētu nodot pašvaldībai dzīvojamās mājas un dzīvokļus, kas atzīti par bezīpašnieka vai bezmantinieka mantu, vispirms tie ir jāieraksta zemesgrāmatā uz valsts vārda. Likuma grozījums paredz, ka valstij būtu iespējams nodot pašvaldībai īpašumā par bezīpašnieka vai bezmantinieka atzīto mantu, neveicot sākotnējo valsts īpašumtiesību koroborāciju zemesgrāmatā. Līdz ar to valsts īpašumtiesības uz bezīpašnieka vai bezmantinieka mantu būtu spēkā arī bez ierakstīšanas zemesgrāmatā. Šis risinājums varētu paātrināt nodošanas procesu, un pašvaldības varētu sākt rīkoties ar šo mantu ātrāk likuma “Par palīdzību dzīvokļa jautājumu risināšanā” ietvaros. Juridiskais birojs komisijas sēdē izteica bažas par šā grozījuma savietojamību ar Civillikuma normām, bet komisija tomēr lēma par likumprojekta tālāku virzību, lai paātrinātu šāda veida mantas nodošanas procesu pašvaldībai un, ja nepieciešams, nākamajiem lasījumiem rastu iespējami precīzāku šīs normas skaidrojumu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Komisija piedāvā kā termiņu šā gada 25.aprīli.
25.aprīlis. Deputāti neiebilst.
Paldies.
Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Par Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Ojārs Ēriks Kalniņš.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi! Šis likumprojekts paredz, ka fonds tiek izveidots, lai stiprinātu divpusējo stratēģisko partnerību starp Eiropas Savienību un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienu, veicinot sadarbību kultūras un izglītības jomā. Vienlaikus tiek paplašinātas sadarbības jomas, iekļaujot pilsoniskās sabiedrības iesaisti. Latvijas prioritāte šī fonda ietvaros ir ekonomiskās sadarbības padziļināšana, kā arī sadarbība kultūras, izglītības un zinātnes jomā. Tas veicinātu mūsu valsts atpazīstamību šajā reģionā un palīdzētu mūsu uzņēmējiem. Iemaksas fondā ir pēc brīvprātības principa. Latvija pagaidām neko neplāno iemaksāt. Galvenais finansētājs ir Eiropas Komisija un Vācija. Ārlietu komisija izskatīja šo likumprojektu un atbalstīja pirmajā, konceptuālajā, lasījumā. Aicinu kolēģus to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 31.marts.
31.marts. Deputāti neiebilst.
Paldies.
Likumprojekts “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
(VIENOTĪBA). Sveicināti, kolēģi! Otrajā lasījumā strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā”. Ir saņemti kopumā 11 priekšlikumi. 1. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums, kurš diemžēl nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
5. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arī 9.priekšlikums ir no Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
10. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un 11. - Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to esam izskatījuši visus 11 priekšlikumus. Aicinu, kolēģi, balsot par likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Kolēģi! Ja jums ir viedoklis par pārtikas apriti un uzraudzību Latvijā, tad aicinu jūs iesniegt priekšlikumus līdz 30.martam.
Līdz 30.martam. Deputāti neiebilst. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nekustamā īpašuma nodokli””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Aleksandrs Kiršteins.
Godājamie deputāti! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nekustamā īpašuma nodokli”” otrajā lasījumā. Iesniegti ir deviņi priekšlikumi. 1.priekšlikums ir no Juridiskās komisijas. Daļēji atbalstīts...
No Juridiskā biroja.
No Juridiskā biroja. Iestrādāts 2.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
2. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums ir no deputāta Parādnieka kunga. Daļēji atbalstīts, iekļauts 5.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Arī 4.priekšlikums ir no deputāta Parādnieka kunga. Daļēji atbalstīts, iekļauts 5.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
6.priekšlikums...
Piektais. (Dep. A.Kiršteins par likumprojektu ziņo no galvas. Dep. A.Kaimiņš: “Vajag lasīt!”) (Dep. A.Kiršteins par likumprojektu ziņo no galvas. Dep. A.Kaimiņš: “Vajag lasīt!”)
5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6.priekšlikums. Arī ir atbalstīts Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā.
Deputāti piekrīt.
7.priekšlikums arī ir no Parādnieka. Komisijā daļēji atbalstīts, ierosināts pārcelt tā daļu uz 8.priekšlikumu.
Deputāti neiebilst.
8. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Aicinu atbalstīt likumprojektu kopumā. (Aplausi.)
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nekustamā īpašuma nodokli”” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret - nav, atturas - 2. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Lūdzu iesniegt priekšlikumus līdz 28.martam.
28.marts. Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Ceļu satiksmes likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Šarls de Golls ir teicis, ka politika ir pārāk nopietna lieta, lai to atstātu tikai politiķu ziņā. Un tieši tāpēc 11 439 Latvijas pilsoņi mobilizējās ap vienu vienotu ideju - transportlīdzekļu tehniskās apskates veikšanu reizi divos gados. Un šis ir tas brīdis, kad šī ideja nonāk parlamentā jau konkrētā likumprojektā, un Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija šī gada 11.janvārī ar sēdes protokolu Nr.78 deva uzdevumu sagatavot un iesniegt komisijai nepieciešamos likuma grozījumus, lai jaunām vieglajām automašīnām tehniskā apskate būtu jāveic reizi divos gados - pēc principa “2+2+1”. Satiksmes ministrija ir sagatavojusi šo likumprojektu, un komisija to šobrīd virza izskatīšanai pirmajā lasījumā. Tātad, lai mazinātu administratīvo slogu, Satiksmes ministrija piedāvā šo likumprojektu. Ir izvērtēts tehniskās apskates periods jaunajiem vieglajiem automobiļiem un piekabēm ar pilnu masu līdz 3500 kilogramiem un tiek uzskatīts, ka ir iespējams noteikt šiem automobiļiem tehniskās apskates veikšanu ik pēc diviem gadiem līdz četru gadu vecumam. Šis likums stāsies spēkā nākamgad, tātad 2018.gada 1.janvārī. Komisijā par šo jautājumu esam diskutējuši, šo publisko iesniegumu ManaBalss.lv faktiski esam daļēji apmierinājuši, un aicinu arī Saeimu, kolēģi, balsot par pirmo lasījumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Ceļu satiksmes likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Kolēģi, ja jums ir kādi priekšlikumi, kā vēl uzlabot šo likumprojektu attiecībā uz tehniskajām apskatēm, tad priekšlikumus gaidīsim komisijā līdz šā gada 30.martam.
30.marts. Deputāti neiebilst. Likumprojekts - “Grozījumi Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Šis likumprojekts ar grozījumiem Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā ir vērsts uz divu ilgus gadus apspriestu jautājumu risināšanu. Viens no šiem jautājumiem ir ietverts likumprojekta pēdējā pantā, un tajā ir runa par tiesnešu un prokuroru disciplinārlietās pieņemto lēmumu publiskošanu jeb publisko pieejamību mājaslapā... tātad internetā. Šo likuma grozījumu pieņemšana atrisinātu... daļēji atrisinātu to jautājumu, par ko pārmet, - ka tā sodīšana, kas notiek tiesnešu vidū un tagad arī prokuroru vidū, nav zināma publiski. Bet uz atklātību vērstā sabiedrībā tas būtu jāzina. Tas būtu korekti. Protams, tiesnešu vidū ir arī cilvēki, kuri saka, ka šī publiskošana neko labu nedos. Taču tas jautājums ir vērtējams likumprojekta apspriešanas turpmākajā gaitā. Ar dažādām iesaistītajām institūcijām vienojāmies, ka šobrīd mēs atbalstītu šo publiskošanas veidu. Protams, tur ir vēl arī citi jautājumi. Kas notiek tajos gadījumos, kad tiesnesis ir izdarījis pārkāpumu un ir klusi sodīts, nevienam nepaziņojot, ka viņš ir tiesnesis? Tas bija tas jautājums, kas bija attiecināts arī uz deputātiem savulaik, kad deputāts klusi samaksāja sodu un nevienam neteica, ka viņš ir deputāts. Līdz ar to neviens publiski nezināja. Tā ka tie ir papildus risināmi jautājumi. Savukārt otrs jautājumu loks, kas šajā likumā tiek risināts... Un tie visi ir sākotnējie grozījumi... projekta panti... Te ir jautājums par to, ka arī tiesneša disciplinārlietā... Ja ģenerālprokurors tiesnesi disciplināri soda, šo ģenerālprokurora lēmumu varēs pārsūdzēt, līdzīgi kā arī šobrīd attiecībā uz tiesnešiem, Augstākās tiesas sastāvā izveidotā disciplinārtiesā, un šī disciplinārtiesa tātad būs apelācijas institūcija prokurora disciplinārsoda piemērošanas gadījumā. Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Tiesnešu disciplinārās atbildības likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Aicinām priekšlikumus iesniegt līdz šā gada 7.aprīlim.
7.aprīlis. Deputāti neiebilst. Nākamā un pēdējā šīs sēdes darba kārtības sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” (Nr.631/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2017.gada 31.martam”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projekta “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” (Nr.631/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2017.gada 31.martam”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Šodien pulksten 17.00 ir paredzēta atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem. Pirmais ir deputātu Andreja Klementjeva, Potapkina, Ribakova, Orlova un Zariņa jautājums labklājības ministram Jānim Reiram “Par mazo pensiju palielināšanu un neapliekamā pensiju minimuma paaugstināšanu”. Saņemtā rakstiskā atbilde iesniedzējus neapmierina, ministrs informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu, bet iesniedzēji mutvārdu papildjautājumus uzdot nevēlas. Deputātu Zariņa, Tutina, Agešina, Pimenova un Ribakova jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim ir pāradresēts labklājības ministram Jānim Reiram, jautājuma nosaukums ir “Par valsts speciālā budžeta ilgtspēju”. Uz šo jautājumu atbildēts rakstiski, atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus uzdot viņi nevēlas. Savukārt ir saņemti trīs jauni jautājumi. Deputāti Sudraba, Balodis, Kūtris, Meija un Platpers ir uzdevuši jautājumu ārlietu ministram Edgaram Rinkēvičam “Par konsulāro pakalpojumu pieejamību”. Jautājums tiek nodots ārlietu ministram Edgaram Rinkēvičam. Deputāti Sudraba, Meija, Kūtris, Mežeckis un Platpers ir uzdevuši jautājumu finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par kases aparātu reformu”. Jautājums tiek nodots finanšu ministrei. Un deputāti Zariņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Tutins un Ribakovs ir uzdevuši jautājumu Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par valsts sociālā budžeta ilgtspēju”. Vārds motivācijai deputātam Ivaram Zariņam.
Kolēģi! Mēs jautājām labklājības ministram aprēķinus par speciālā budžeta ilgtspēju. Labklājības ministrs nespēja tos sniegt. Mēs prasījām finanšu ministrei: “Iesniedziet mums aprēķinus par speciālā budžeta ilgtspēju!” Viņa nespēja iesniegt. Šeit sēdēja Kučinskis. Mēs lūdzām Kučinskim: “Kučinski, neviens no taviem ministriem nespēj iesniegt šos aprēķinus. Iesniedz tu aprēķinus par sociālā budžeta ilgtspēju!” Lūk, ko viņš ir atbildējis! Tā ir viņa atbilde: divas mazas tabuliņas, kurās nav nekādu aprēķinu par to, vai sociālais budžets ir ilgtspējīgs vai nav. Tad nu mēs Kučinska kungam vēlreiz jautājam, lai viņš iesniedz šos aprēķinus. Pretējā gadījumā droši vien vajadzēs rakstīt pieprasījumu un saukt viņu pašu šeit, uz Saeimu, ar visiem saviem ministriem, lai skaidro, kā tad īsti ir ar mūsu sociālā budžeta ilgtspēju... speciālā budžeta ilgtspēju. Būs mums tās pensijas apsolītajā līmenī vai nebūs? Pie reizes tas arī ar nodokļu reformu ļoti labi sasauksies kopā. Lai to izstāsta un nestāsta pasakas!
Paldies par motivāciju. Līdz ar to visa šodienas sēdes darba kārtība ir izskatīta. Lūdzu zvanu reģistrācijai! Lūdzu reģistrācijas režīmu! Lūdzu reģistrācijas rezultātu! Kamēr tiek apkopoti reģistrācijas rezultāti, godātie kolēģi, vēlos jūs informēt, ka pulksten 12.30 Saeimas Lielajā vestibilā tiks atklāta Romas līguma 60.gadadienai veltīta ceļojošā izstāde. Visi laipni gaidīti! Un tagad vārds paziņojumam deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamie Eiropas lietu komisijas deputāti! Eiropas lietu komisijas sēde šodien sāksies pulksten 12.40, un visi Eiropas lietu komisijas deputāti ir aicināti vispirms piedalīties izstādes atklāšanā un tad iet uz mūsu komisijas sēdi. Paldies.
Paldies. Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Ringolds Balodis, Aija Barča, Ivans Klementjevs, Inese Lībiņa-Egnere, Ināra Mūrniece, Romualds Ražuks, Silvija Šimfa, Jānis Urbanovičs, Juris Viļums un Jānis Vucāns.
Paldies. Līdz ar to Saeimas 2017.gada 23.marta sēdi pasludinu par slēgtu.