Det foreligger en rekke permisjonssøknader: fra representantene Emilie Enger Mehl , Åslaug Sem-Jacobsen og Vetle Wang Soleim om permisjon i tiden fra og med 6. januar til og med 10. januar, og fra representantene Mathilde Tybring-Gjedde og Lene Westgaard-Halle i dagene 7. og 8. januar – alle for å delta på informasjonskurs ved Forsvarets høgskole fra representantene Nils T. Bjørke og Tage Pettersen i tiden fra og med 14. januar til og med 3. april, begge for å delta på sjefskurs ved Forsvarets høgskole fra første vararepresentant for Oslo, Mats A. Kirkebirkeland foreligger det søknad om fritak for å møte under representanten Mathilde Tybring-Gjeddes permisjon i dagene 7. og 8. januar av velferdsgrunner Etter forslag fra presidenten ble besluttet: Søknadene behandles straks og innvilges. Følgende vararepresentanter innkalles for å møte i permisjonstiden: For Hedmark: Per Martin Sandtrøen 7.–8. januar For Hordaland: Hans Inge Myrvold 14. januar til 3. april For Møre og Romsdal: Anders Riise 7.–8. januar For Oslo: Yassine Arakia 7.–8. januar For Telemark: Olav Urbø 7.–8. januar For Vestfold: Renate Sølversen Berge 7.–8. januar For Østfold: Monica Carmen Gåsvatn 14. januar til 3. april
Fra Statsministerens kontor foreligger to brev til Stortinget datert 18. desember 2019. Det første brevet omhandler midlertidig bestyrelse av Nærings- og fiskeridepartementet. I brevet vises det til kongelig resolusjon av 8. november 2019, som lyder: «Statsråd Monica Mæland overtar, i tillegg til de saker hun bestyrer i Kommunal- og moderniseringsdepartementet, de saker statsråd Torbjørn Røe Isaksen bestyrer i Nærings- og fiskeridepartementet. Overtakelsen gjelder for den periode statsråd Røe Isaksen avvikler to ukers omsorgspermisjon.» I brevet opplyses det videre at statsråd Torbjørn Røe Isaksen gikk ut i nevnte permisjon fra og med 18. desember 2019. Det andre brevet fra Statsministerens kontor omhandler endringer blant statsråder og statssekretærer, og lyder: «Statsråd ble holdt på Oslo slott 18. desember 2019 kl. 1145 under ledelse av Hans Kongelige Høyhet Kronprinsen. Det ble truffet følgende vedtak: Statsråd Kjell-Børge Freiberg gis avskjed i nåde. Statsråd Sylvi Listhaug gis avskjed i nåde som statsråd for eldre- og folkehelseområdet i Helse- og omsorgsdepartementet og utnevnes på nytt til statsråd og overtar styret av Olje- og energidepartementet. Ordfører Terje Søviknes utnevnes til statsråd og overtar styret av eldre- og folkehelseområdet i Helse- og omsorgsdepartementet. Helse- og omsorgsdepartementet ledes av to konstitusjonelt ansvarlige statsråder. Den fordeling av ansvar for arbeid og lover som ble fastsatt ved kongelig resolusjon 27. april 2018, mellom statsrådene Bent Høie og Åse Michaelsen, legges også til grunn mellom statsrådene Høie og Søviknes. Statssekretær Anne Helene Wettermark Bramo gis avskjed i nåde som statssekretær for statsråd Sylvi Listhaug og utnevnes på nytt til statssekretær for statsråd Terje Søviknes i Helse- og omsorgsdepartementet. Statssekretær Liv Lønnum gis avskjed i nåde som statssekretær for statsråd Kjell-Børge Freiberg og utnevnes på nytt til statssekretær for statsråd Sylvi Listhaug i Olje- og energidepartementet. Alle endringene ovenfor skjer med virkning fra 18. desember 2019 kl. 1400.» Presidenten vil foreslå at de refererte brevene vedlegges protokollen. – Det anses vedtatt. Statsrådsskiftene medfører følgende endringer i Stortingets sammensetning: Det tidligere medlemmet av regjeringen Kjell-Børge Freiberg tar igjen sete som representant. Representanten Petter Eide vil fremsette to representantforslag.
Den siste dagen før jul vil jeg sette fram to forslag. Det ene er fra representantene Torgeir Knag Fylkesnes, Freddy André Øvstegård, Kari Elisabeth Kaski og undertegnede om å redusere isolasjonspraksis i fengsler som fører til risiko for tortur og umenneskelig behandling. Mitt andre forslag er fra Kari Elisabeth Kaski, Karin Andersen, Mona Fagerås og undertegnede om rettslig amnesti mot anmeldelse og straffeforfølgelse av egne brukerdoser til personer som yter assistanse til rusbrukere hvor det er fare for liv og helse. Med det vil jeg ønske alle kollegaer god jul.
Det er litt tidlig. Vi har fortsatt et stortingsmøte, men det var hyggelig, da. Representanten Marit Arnstad vil fremsette et representantforslag.
Jeg har stadig håp om å skape noen konstruktive utfordringer til nye statsråder, så på vegne av Sandra Borch, Ole André Myhrvold, Sigbjørn Gjelsvik og meg selv vil jeg foreslå å avvise bygging av utenlandskabler som vil bidra til høyere strømpris, og å fjerne North Connect fra EUs PCI-liste.
Representanten Emilie Enger Mehl vi fremsette to representantforslag.
På vegne av representantene Jenny Klinge, Marit Knutsdatter Strand, Liv Signe Navarsete og meg selv vil jeg fremme forslag om at domstolene skal ha stedlig ledelse, og at endringer i domstolsstrukturen skal avgjøres i Stortinget. På vegne av Sandra Borch, Kari Anne Bøkestad Andreassen, Marit Arnstad, Ole André Myhrvold og meg selv vil jeg fremme forslag om å forvalte bjørnebestanden ut fra riktig antall bjørn.
Forslagene vil bli behandlet på reglementsmessig måte.
Etter ønske fra arbeids- og sosialkomiteen vil presidenten ordne debatten slik: 3 minutter til hver partigruppe og 3 minutter til medlemmer av regjeringen. Videre vil det – innenfor den fordelte taletid – bli gitt anledning til inntil tre replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen, og de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid, får en taletid på inntil 3 minutter.
I proposisjonen fremmes det forslag om mindre korrigeringer av bevilgninger på det opprinnelig fremlagte statsbudsjettet. Debatten om budsjettet har vi alt vært gjennom, men jeg har lyst til kort å kommentere forslaget om pleiepenger fra Sosialistisk Venstreparti. Sosialistisk Venstreparti foreslår å sikre at ordningen med pleiepenger og de endringer som er gjort de siste årene, skal bli bedre kjent i helsevesen og hjelpeapparat. Fremskrittspartiet er helt enig i at ordningene vi har, skal være kjent for relevante instanser, slik at de kan benyttes der det er nødvendig. Pleiepengeordningen er en av flere viktige inntektssikringsordninger. Den er også utvidet flere ganger de senere årene, slik at enda flere skal kunne pleie sine nærmeste under alvorlig sykdom, og flere også over lengre tid enn tidligere. Men vi må legge til grunn at enhver inntektssikringsordning eller andre tilgjengelige hjelpetiltak og stønader er kjent i hjelpeapparatet slik de blir vedtatt i denne sal. Forslaget anses dermed overflødig og får dermed ikke vår tilslutning. Jeg vil også ta sjansen på å takke komiteen for godt samarbeid og ønske god jul.
Saken vi nå behandler, gjelder endringer i statsbudsjettet 2019 under Arbeids- og sosialdepartementet. Det er et stort budsjett vi har, et budsjett som er på omtrent en tredjedel av hele statsbudsjettet. Det er svært store bevilgninger, det er omfattende bruk av regelstyrte bevilgninger, og bevilgningene har nær sammenheng med aktiviteten i det norske samfunn. Lav ledighet og høy yrkesdeltakelse fører til dempede bevilgninger på vårt område. Likevel: Forslagene til endringer er store i forhold til andre statsbudsjetters områder, f.eks. er økningene i dagpenger, sjukepenger, uføretrygd og tilleggspensjoner på 810 mill. kr i det foreliggende forslaget. Det er mye penger, men lite sett i forhold til den samlede bevilgningen på de fire postene, som er på 289 mrd. kr. Ellers er det en kraftig reduksjon i bevilgningen til utviklingstiltak i Arbeids- og velferdsetaten, fra 353 mill. kr til 59 mill. kr, og det står i proposisjonen: «anna tidsmessig fordeling av midlane for prosjektet enn det som tidlegare låg til grunn». Jeg vil presisere at dette er en viktig sak i forbindelse med IKT. Det har tidligere vært i kontrollkomiteen. Det kreves en sterk styring av prosjektet, og en så stor bevilgningsendring er overraskende. Ellers er det en betydelig endring på boliglånsordningen i Statens pensjonskasse. Utlånene er økt med 1,7 mrd. kr, og tilbakebetalingen er redusert med 800 mill. kr. Det viser at Statens pensjonskasse har blitt en mer attraktiv låneordning i 2019, med store beløpsendringer. Ellers er hovedpoenget til Senterpartiet vår merknad knyttet til gebyrer under arbeidsmiljøloven og Arbeidstilsynet. Gebyrordningen tok til å gjelde fra 1. januar 2014, og i saldert budsjett for 2019 er posten satt til 0. Regnskapet for 2018 var på ca. 25 mill. kr i inntekter fra gebyr for brudd på arbeidsmiljøloven, og for budsjettet for 2020 er det på 27 mill. kr. Vi stiller oss undrende til at det i 2019-budsjettet ikke var inntektsført gebyrer, og at det først i nysalderingen er satt av 33 mrd. kr i inntekter på gebyrordningen. For Senterpartiet er dette viktig. For 2020-budsjettet foreslår vi 90 nye inspektørårsverk for mer tilsyn. Det vil sjølsagt gi større inntekter, og det er viktig at Arbeidstilsynet bruker gebyrene som virkemiddel mot arbeidslivskriminalitet.
Det er eigentleg ikkje nødvendig å seia noko særleg meir enn det me har lagt fram i merknadene. Eg vil berre ta opp forslaget som me står bak.
Da har representanten Solfrid Lerbrekk tatt opp det forslaget hun refererte til. Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 1.
Etter ønske fra finanskomiteen vil presidenten ordne debatten slik: 3 minutter til hver partigruppe og 3 minutter til medlemmer av regjeringen. Videre vil det – innenfor den fordelte taletid – bli gitt anledning til inntil tre replikker med svar etter innlegg fra medlemmer av regjeringen, og de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid, får en taletid på inntil 3 minutter.
I nysaldert budsjett for 2019 anslås bruken av oljeinntekter til 234,6 mrd. kr. Det tilsvarer 2,8 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året. Det strukturelle oljekorrigerte underskuddet i 2019 er dermed 4,4 mrd. kr lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet for 2020. Budsjettimpulsen anslås til 0,4 pst. i 2019. I nasjonalbudsjettet for 2020 blir budsjettimpulsen for 2019-budsjettet anslått til 0,5 pst., altså en nedgang også her. Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomhet anslås til 254,5 mrd. kr. Det er en reduksjon på 31,3 mrd. kr fra saldert budsjett, og det begrunnes bl.a. med en lavere oljepris. Det er fremmet et løst forslag i dag – rett og slett fordi vi har oppdaget en tallfeil. I statsbudsjettet for 2020 foreslår regjeringen å utvide veibruksavgiften til ikke bare å gjelde biodrivstoff som omfattes av omsetningskravet, men til å omfatte alt flytende biodrivstoff. I forslaget ble avgiftssatsen på bioetanol satt ned til 2,37 kr per liter. Dette reflekterer det lavere energiinnholdet i bioetanol og er reelt om lag på nivå med avgiften på biodiesel. Flertallet påpekte at omsetningen av biodrivstoff i 2019 lå an til å overstige gjeldende omsetningskrav, og at utvidelsen av veibruksavgiften derfor kunne føre til en redusert omsetning av biodrivstoff i 2020. På denne bakgrunn vedtok Stortinget å utsette utvidelsen av veibruksavgiften til 1. juli 2020, og regjeringen ble bedt om å øke omsetningskravet på det samme tidspunktet. I den tekniske gjennomføringen av utsettelsen er det ikke tatt høyde for den reduserte avgiften på bioetanol som lå inne i regjeringens opprinnelige forslag. For å realisere flertallets forutsetning om at utsettelsen ikke skal ha noen virkning på provenyet eller pumpeprisene sammenliknet med regjeringens forslag, måtte satsene på bioetanol derfor reduseres i tråd med regjeringens opprinnelige forslag. Med det vil jeg gjerne ta opp det forslaget og – siden det kanskje er siste gang på talerstolen i år – ønske både komiteen, finansministeren og presidenten en riktig god jul.
Da har representanten Henrik Asheim tatt opp det forslaget han refererte til.
Vi har de siste ukene vært vitne til en beredskapsmessig krise i deler av landet vårt. Spesielt i de tre nordligste fylkene har man vært veldig bekymret og har hatt en stor uro rundt det som har skjedd rundt ambulansefly. Det har vært mange dager da beredskapen ikke har vært til stede, og folk har følt utrygghet i store deler av landsdelen. Så ser vi også, hvis vi tar Finnmark spesielt, at man på Kirkenes sykehus på grunn av budsjettsituasjonen ikke klarer å ha oppe nødvendig beredskap eller å få ferdigstilt det sykehuset som er påbegynt og under sluttførelse. Derfor mener vi i Senterpartiet at vi nå i nysalderingen bør gi den nødvendige trygghet og ro, at man i den delen av landet som nå har opplevd den største beredskapsmessige utfordringen, får en ekstrabevilgning, altså til Helse Nord, slik at man kan ferdigstille Finnmarkssykehuset i Kirkenes, så de får en operativ og god intensivavdeling, og at man også kan avhjelpe den situasjonen som Helse Nord har kommet i takket være den feilslåtte prioriteringen når det gjelder ambulanseflyene. Statsråd Bent Høie sa i går at han ikke kunne gi noe klart svar på hvor dyrt dette kom til å bli, men at en del av de kostnadene måtte belastes helseforetakenes budsjett. Derfor mener vi at vi bør bevilge ekstra midler dit, for det er en klassisk nysalderingssak. Så ser vi at det har vært nesten sjokkartede økninger i ferjeprisene rundt omkring i Norge. Regjeringen har hatt som mål sammen med Stortinget at man skal klare å få inn ny teknologi når det gjelder ferjer, som gjør at en får ned CO 2 -utslippene – en skal fase inn elferjer og andre typer løsninger. Det har blitt veldig dyrt, veldig kostbart. For eksempel i Møre og Romsdal skal gjennomsnittlig økning for personbiler bli 35 pst. per billett, altså et voldsomt hopp i løpet av et år, for Nordland er tallet 32 pst. En ser det samme på Vestlandet og de samme utfordringene i Finnmark – ferjefylkene har store utfordringer. Det er et prishopp som er helt urimelig, for noe av utfordringen i mange av ferjefylkene er at folk ikke har noe alternativ. Mange steder i landet kan vi velge om vi skal ta bilen, ta toget, bruke en annen type transportmiddel, mens på mange av de stedene som her blir berørt, har man ikke noe alternativ til ferja. Den er helt avgjørende både for næringstransporten og persontransporten. Det er en helt ekstraordinær situasjon når ferjeprisene øker mellom 30 og 40 pst. flere plasser og tilbudet blir dårligere på mange av de stedene som er helt avhengige av det tilbudet i det daglige. Når vi ser den reduserte oljepengebruken, det handlingsrommet vi har, hvor dramatisk dette er for beredskapen i Finnmark, hvordan det kan ramme hele Helse Nord, og også hvordan ferjeprisene gjør hverdagen til folk mye mer krevende, mener vi at vi må gjøre en ekstrabevilgning nå i nysalderingen. Jeg tar derfor opp Senterpartiets forslag.
Representanten Trygve Slagsvold Vedum har tatt opp det forslaget han refererte til.
Jeg skal egentlig bare gi en kort stemmeforklaring. SV kommer til å gå imot de løse forslagene som foreligger i denne saken, også det fra Senterpartiet. Vi har ekstrabevilgninger til ferger og til sykehus i vårt alternative budsjett som vi presenterte tidligere i høst og fremmet forslag om her i Stortinget. Så er det ingen tvil om at situasjonen nordpå med beredskapskrisen er dramatisk, og også vi har etterlyst klare svar fra regjeringen og helseministeren på hvordan kostnadene skal dekkes og ikke minst fordeles mellom helseforetaket og Babcock som sådan. Vi mener at regjeringen og helseministeren må være helt tydelig på at det er Babcock som må ta kostnadene som følge av manglende beredskap.
En kort stemmeforklaring også fra vår side: Vi kommer også til å stemme mot de løse forslagene, og begrunnelsen er i hovedsak den samme som representanten Kaski framførte, at vi også har midler til disse områdene i vårt alternative budsjett.
Jeg vil bare benytte anledningen til å ønske finanskomiteen, Stortinget og presidenten riktig god jul og takke for et godt samarbeid i 2019.
Takk, og i like måte. Det blir replikkordskifte.
Det er ikke jul helt ennå. Mange går inn i julen med usikkerhet rundt den lokale beredskapen i sitt fylke og i sitt område, og i går kunne vi høre statsråd Høie uttrykke stor usikkerhet rundt kostnader knyttet til den beredskapskrisen vi ser i de tre nordligste fylkene. Det er jo egentlig en tjeneste for hele landet, men det er spesielt de tre nordligste fylkene som blir rammet. Statsråden sa også at for at dette kunne gå, måtte helseforetakene bevilge selv. Synes finansminister Siv Jensen det er urimelig at Stortinget nå gir en ekstrabevilgning til Helse Nord for å avhjelpe den akutte krisen vi har sett de siste månedene?
Finansministeren synes det er naturlig at den type spørsmål tas opp med ansvarlig statsråd. Finansministeren vil også minne om at vi har et bevilgningsreglement som tilsier at penger som bevilges, skal kunne brukes i inneværende år.
Vi ser jo nå, f.eks. i et fylke der Fremskrittspartiet har hatt ganske god oppslutning, Møre og Romsdal, at ferjeprisene øker. Gjennomsnittet øker med 35 pst. for personbiler. En ser det i Nordland med 32 pst., en ser det i Vestland, en ser det i alle ferjefylkene, at de har en voldsom økning i prisene. Synes statsråd Siv Jensen, som har vært veldig, veldig bekymret i andre debatter når det gjelder kostnader for enkeltpersoner, at det er rimelig at folk som bor i ferjefylker, nå skal få en så voldsom økning i prisene? Eller vil Fremskrittspartiet være med og støtte Senterpartiets forslag, som gjør at vi kan få ned prisene for dem som er avhengig av ferje hver dag?
Finansministeren mener at spørsmål som gjelder fergetransport, må tas opp med ansvarlig statsråd, nemlig samferdselsministeren. Men også her vil finansministeren minne om at vi har et bevilgningsreglement som Stortinget må forholde seg til.
Ettersom statsråd Siv Jensen avsluttet innlegget sitt med å ønske god jul – og de to svarene til nå bar jo også litt preg av at det var julestemning – får også jeg avslutte med å ønske god jul. Og så håper jeg statsråden ser at det er behov for økte bevilgninger til ferjefylkene og til beredskapen i Nord-Norge.
Jeg håper representanten Slagsvold Vedum får en riktig god og avslappende jul og bruker tiden sin på å være sammen med venner og familie – og ikke på løse forslag i stortingssalen. Når det er sagt, vil finansministeren også understreke at vi har et godt og ansvarlig budsjett både for 2019 og for 2020. Vi har rekordstore bevilgninger til samferdselsområdet, og det er vekst i helseforetakenes budsjetter. Norsk økonomi går bra, ledigheten er på sitt laveste på ti år, sysselsettingen går opp, og veksten kommer i hele landet. Det er en god julehilsen fra en regjering som styrer landet trygt og godt.
Da er årets siste replikkveksling foretatt i denne stortingssalen. Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 2, og dagens kart er ferdigbehandlet.
Stortinget skal først votere over resterende saker fra tirsdagens kart, før det voteres over sakene på dagens kart.
Under debatten er det satt frem i alt tre forslag. Det er forslagene nr. 1–3, fra Lars Haltbrekken på vegne av Sosialistisk Venstreparti. Det voteres over forslag nr. 3, fra Sosialistisk Venstreparti. Forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen komme til Stortinget med forslag om et næringsfond for kommunene som berøres av Johan Castberg-utbyggingen. Forslaget om næringsfond skal fremmes senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2020.» Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Rødt har varslet støtte til forslaget.
Det voteres over forslagene nr. 1 og 2, fra Sosialistisk Venstreparti. Forslag nr. 1 lyder: «Stortinget ber regjeringen stille krav om ilandføring av olje fra Johan Castberg-feltet til Finnmark for å utløse lokale ringvirkninger.» Forslag nr. 2 lyder: «Stortinget ber regjeringen stille krav til Equinor om bruk av lokale leverandører i forbindelse med utbyggingen og driften av Johan Castberg-feltet.» Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Miljøpartiet De Grønne og Rødt har varslet støtte til forslagene.
Under debatten er det satt frem i alt to forslag. Det er forslagene nr. 1 og 2, fra Karin Andersen på vegne av Sosialistisk Venstreparti. Forslag nr. 1 lyder: «Stortinget ber regjeringen bruke innsparte EØS-midler fra kap. 117 EØS-finansieringsordningane post 77 og 78 på humanitær bistand i flyktningleirene på de greske øyer og andre akutte situasjoner.» Forslag nr. 2 lyder: «Stortinget samtykker i at stikkordet «kan overførast, kan nyttast under kap. 150 Humanitær bistand post 70 Naudhjelp og humanitær bistand», tilføyes kap. 117 EØS-finansieringsordningane post 77 og 78.» Miljøpartiet De Grønne og Rødt har varslet støtte til forslagene.
Under debatten er det satt frem i alt to forslag. Det er forslagene nr. 1 og 2, fra Sverre Myrli på vegne av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Forslag nr. 1 lyder: «Stortinget samtykker i at regjeringen kan gå til anskaffelse av inntil 100 nye lokaltog innenfor en kostnadsramme på 14 000 mill. kroner.» Forslag nr. 2 lyder: «Stortinget ber regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2020 foreta en gjennomgang av tilstanden for veidekker på riksveinettet, og i den forbindelse vurdere økte bevilgninger til vedlikehold av veidekker.» Miljøpartiet De Grønne og Rødt har varslet støtte til forslagene.
Stortinget går så over til å votere over sakene på dagens kart.
Under debatten har Solfrid Lerbrekk satt frem et forslag på vegne av Sosialistisk Venstreparti. Forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen sikre at ordningen med pleiepenger, inkludert de siste års endringer i ordningen, blir bedre kjent i helsevesenet og hjelpeapparatet.» Miljøpartiet De Grønne og Rødt har varslet støtte til forslaget.
Under debatten er det satt frem i alt to forslag. Det er forslag nr. 1, fra Henrik Asheim på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti forslag nr. 2, fra Trygve Slagsvold Vedum på vegne av Senterpartiet Forslag nr. 1 gjelder statsbudsjettet for 2020 og er oppretting av en feil som ble gjort ved behandlingen av Innst. 3 S for 2019–2020. Etter Stortingets forretningsorden § 43 sjette ledd skal fagkomiteenes budsjettinnstillinger behandles av Stortinget senest 15. desember, og de budsjettvedtakene Stortinget gjør ved behandlingen av disse innstillingene, er endelige. Presidenten foreslår at Stortinget i medhold av Stortingets forretningsorden § 79 fraviker § 43 sjette ledd og tar forslaget under behandling. – Det anses vedtatt. Det voteres over forslag nr. 1, fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Forslaget lyder: «Forslag om endring i Stortingets vedtak om særavgifter til statskassen for budsjettåret 2020 om veibruksavgift på drivstoff[[kap. 5538 post 70, 71 og 72]] I I Stortingets vedtak 13. desember 2019 nr. 264 om særavgifter til statskassen for budsjettåret 2020 om veibruksavgift på drivstoff[[kap. 5538 post 70, 71 og 72]] romertall I gjøres følgende endring: § 1 tredje ledd skal lyde: For bioetanol og biodiesel som omfattes av omsetningskravet i produktforskriften § 3-3, svares avgift med følgende beløp: 1. bioetanol: kr 2,37 pr liter, 2. biodiesel: kr 3,62 pr liter. II Endringene under I trer i kraft straks.» De øvrige partier har sagt at de vil stemme imot forslaget.
Det voteres over forslag nr. 2, fra Senterpartiet. Forslaget lyder: «I statsbudsjettet for 2019 gjøres følgende endringer: Kap. Post Formål Kroner 572 61 NY Kompensasjon miljøkostnader båt og ferge, kan overføres, bevilges med… 350 000 000 732 75 Basisbevilgning Helse Nord RHF, kan overføres, forhøyes med … fra kr 12 880 632 000 til kr 12 950 632 000 70 000 000 5800 50 Overføring fra fondet, nedsettes med … fra kr 232 494 395 000 til kr 228 984 176 000 3 510 219 000»
Dermed er sakene på dagens kart ferdigbehandlet. Presidenten vil minne om at første møte over nyttår blir tirsdag 7. januar. Da dette er siste stortingsmøte i 2019, vil presidenten benytte anledningen til å takke alle for den innsatsen som er gjort denne høsten. Presidenten vil ønske alle representantene, regjeringens medlemmer, alle ansatte, pressen og alle andre som har sitt arbeid knyttet til Stortinget, en gledelig jul og et riktig godt nytt år! Forlanger noen ordet før møtet heves? – Møtet er hevet.