Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему “Рада”. [[10:02:11]] В сесійній залі зареєструвалися 415 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України. Вибачте, шановні колеги. В сесійній залі зареєструвалося 415 народних депутатів. На церемонії відкриття 8-ої сесії Верховної Ради України 4-го скликання присутні: члени уряду на чолі з першим віце-прем’єр-міністром України Анатолієм Кириловичем Кінахом, голова Верховного Суду України Василь Тимофійович Маляренко, Генеральний прокурор України Святослав Михайлович Піскун, голова Конституційного Суду України Микола Федосійович Селівон, голова Вищого господарського суду України Дмитро Микитович Притика, голова Вищого адміністративного суду України Олександр Михайлович Пасинюк, голова Національного банку України Володимир Семенович Стельмах, голова Рахункової палати України Валентин Костянтинович Симоненко, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини Ніна Іванівна Карпачова, голова Центральної виборчої. .комісії Ярослав Васильович Давидович, Генеральний прокурор України Святослав Михайлович Піскун [[уже сказав]], голова Фонду державного майна України Валентина Петрівна Семенюк, голова Антимонопольного комітету України Олексій Олексійович Костусєв, голова Державного комітету телебачення і радіомовлення Іван Сергійович Чиж, Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим, голови обласних, Київської, Севастопольської міські голови. Присутні також представники дипломатичного корпусу, акредитованого в Україні, громадськості, засобів масової інформації. Відповідно до статті 83 Конституції України, чергову 8-му сесію Верховної Ради України 4-го скликання оголошую відкритою. [[Лунає гімн України]] Шановні народні депутати! Нещодавно сталися природні катаклізми у Сполучених Штатах Америки зі значними жертвами, а також ряд катастроф, ціна яких також людські життя. Прошу вшанувати пам’ять жертв і виказати нашу солідарність і наше прагнення допомогти країнам і народам у подоланні біди. Прошу сідати. Шановні народні депутати, восьмого та тринадцятого липня 2005 року Центральна виборча комісія визнала обраними і зареєструвала Цибулька Володимира Миколайовича у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від виборчого блоку політичних партій блок Віктора Ющенка “Наша Україна” та Філіндаша Євгена Васильовича у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від Соціалістичної партії України. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Цибулько Володимир Миколайович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, шановні колеги. [[Оплески]] Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Філіндаш Євген Васильович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, давайте привітаємо, шановні колеги. [[Оплески]] Шановні народні депутати, одразу прошу послухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України “Про статус народного депутата України” та статей 4.2.1 та 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження до складу депутатської фракції Української Народної Партії народного депутата Цибулька Володимира Миколайовича. Шановні народні депутати, першого вересня виповнилось 80 років видатному українському вченому, державному політичному діячеві, нашому колезі Ігорю Рафаїловичу Юхновському. Указом Президента України за визначний особистий внесок у національне відродження і побудову незалежної української держави, багаторічну плідну громадську і політичну діяльність, вагомі наукові досягнення Ігорю Рафаїловичу присвоєно звання Героя України. Давайте привітаємо нашого колегу. [[Оплески]] Так, шановні народні депутати, сьогодні також день народження нашого колеги, народного депутата України Богдана Івановича Костинюка. Давайте його привітаємо з днем народження, побажаємо йому всіляких успіхів.
Шановні народні депутати, слово для виступу надається Голові Верховної Ради Володимиру Михайловичу Литвину.
Шановні народні депутати, шановні члени уряду, шановні гості Верховної Ради, з відкриттям восьмої сесії в Україні фактично стартує новий політичний сезон, який завершиться виборами у березні 2006 року. Це буде найвідповідальніший етап у нашій новітній історії і в діяльності Верховної Ради. У свою чергу вона повинна, по-перше, якнайшвидше завершити своє сходження на позиції властиві вищому представницькому органу народу. Демонструвати щоденно спроможність підтримувати на принципових засадах конструктивний діалог з Президентом та Кабінетом Міністрів, для розв’язання насамперед проблем загальносуспільного виміру, безкомпромісно відстоювати інтереси українського народу. Верховна Рада має в першу чергу відповідально представляти народ і суспільство, а вже потім владу. По-друге. Вона повинна забезпечити реалізацію державних сценаріїв розвитку подій, а якщо потрібно і виробляти їх, унеможлививши нав’язування країні будь-яких інших планів чи-то з зовні, чи-то певних партій, груп і кланів, що в ряді випадків може бути одним і тим же. Передбачуваність, прогнозованість і позитивні результати, а не доктринерство, популізм і конвульсії, ось, що потрібно Україні. Неодмінна первісна передумова для цього в об’єктивній оцінці того, що у нас відбувається. Так окремі позитивні паростки повільно, але проростають, віра людей у можливості і здатність влади реалізувати обіцяне зберігаються. Разом з тим нам треба і перестати говорити, принаймні собі, неправду, відмовитися від підміни реальної політики масованою пропагандою, яка нагадує набіги на Україну. Перестати маніпулювати статистикою, дезінформувати громадськість, при чому з будь-якого боку. Те, що відбувається в Україні можна вкласти у формулу, якщо до зловісного вчорашнього минулого про яке так багато мовиться додати світлого майбутнього про яке так одностайно запевняємо вийде сьогодення. Іншими словами начебто по новому все робиться, а здебільшого виходить “по Кучмі”. А реальність така, що Україна через об’єктивні і суб’єктивні чинники значно ослаблена навіть порівняно зі складним минулим роком. Характерні ознаки цього: політична нестабільність і здебільшого через генерування розколів і центрових явищ, протистояння і конфлікти, економічна стагнація із загрозою в переростання в економічну кризу. Відсутність помітного прориву в зовнішній політиці попри гарні перспективи, не виразний морально-психологічний клімат в суспільстві. Зрозуміло, що за все це Верховна Рада несе свою частку відповідальності, як і відповідальність за те, що країна, якнайшвидше і з найменшими втратами перехворіла слабкістю, вийшла на масштабні перетворення з відчутними позитивними результатами, підкріпила соціальний аспект продумаю економічною політикою. Для цього потрібно зосередитися на розв’язанні таких ключових завдань. Перше. Визначити і зафіксувати чітку концепцію, стратегію загальнонаціонального розвитку, рішуче відмовитися від політики на основі схем, перестрибування з теми на тему, відтворення хрущовських обіцянок, особливо під вибори. Суспільство готове і потребує серйозної розмови, дискусії, в першу чергу щодо життєвого рівня безпеки громадян. Особливо важливо витримати таку лінію в роботі над держбюджетом на 2006 рік, а також у своєчасному і адекватно жорсткому реагуванні на ситуацію в енергетичній, аграрно-продовольчій та грошово-кредитній, експортно-імпортній та інших сферах, які сьогодні постають як першорядні проблеми національної безпеки. Друге. Подолати кризу управління, повністю оволодіти ситуацією, зосередитися на внутрішньому облаштуванні країни, реалізувати в політиці те, що відповідає суспільним настроям, зосередитися на політиці можливостей, рішуче присікти спроби перерозподілу власності в інтересах кланів та олігархів. Окремо і акцентовано необхідно вкотре сказати про намагання перемонополізації засобів масової інформації. Фактом є те, що завдання деолігархізації країни, про що ми багато говорили, може звестися до появи нових сімей за рахунок інших, а в кінцевому підсумку знову ж таки за рахунок людей. Треба дати можливість людям взяти долю країни у свої власні руки. Україна має стати державою чесних людей. Третє. Відмовитися від намагання обертати наші дії переважно на зовнішній формат для того, щоб сподобатися та задекларувати свою демократичність, замість того щоб створювати такі необхідні цивілізаційні підвалини в середині країни, захоплення виставлянням на показ дружнього ставлення до України має співвідноситися з нашими національними інтересами. Треба налагодити і утримати прагматично дружні стосунки з центрами сили і впливу, це насамперед США і Євросоюз, а також з країнами сусідами. Слід усвідомити, що формалізація і охолодження стосунків з Росією не додає ваги Україні. Рівно ж, як і підтвердження нашою поведінкою тези, що бути сусідами далеко не завжди означає бути близькими. А, також, намагання приєднатися до експортерів демократії. Звідси ще один висновок: необхідність активізації міжпарламентських зв’язків. Там де тимчасово складно знаходять спільну мову політики, мають більше говорити парламентарі. Четверте. Вибудовувати політику на основі примирення, порозуміння і компромісу. У цьому зв’язку варто звернути увагу на те, що у багатьох випадках у нас розуміють компроміс, як слабкість, як чергову стратегічну висоту, яку відвойовують для того, щоб знову почати стратегічний наступ на суперника. Хоча, думаю, час всім зрозуміти і те, що будь-яка барикада ділить будь-яку вулицю на два тупики, з яких не має виходу. П’яте. Посилити увагу Верховної Ради до кадрової політики і кадрової роботи з урахуванням позиції глави держави про необхідність серйозної кадрової ревізії. Складається враження, що в цьому питанні ми не далеко відійшли від середньовіччя. Якщо раніше переможці отримували, як приз, території і населення, то зараз право на керування і територіями, і сферами, і людьми. Уміння своєчасно викрикнути гасло не повинно служити підставою для зайняття тієї чи іншої посади. І ще одне. Раніше не можна було зайняти посади без членства в партії, я маю на увазі, відповідної посади. Зараз посадовцям все частіше натякають, що без “опартійнення” у них немає майбутнього. Треба серйозно говорити про все це, як і про якість кадрів і ефективність їх роботи. Українська політична еліта повинна представляти інтереси українського народу, а не конгломерат інтересів і не нагадувати недозрілі плоди. У Святому Письмі є слова “Не служіть Господу руками”. Перефразовуючи їх, давайте скажемо: не можна служити Україні руками. Загалом, шановні колеги, нам потрібно вийти на широкий суспільний діалог з приводу того, що відбувається в Україні, що потрібно робити, щоб Україна виростала, щоб призупинити поглиблення протистояння розколів на різних рівнях і за різними ознаками утвердити спокій. А то виходить так: що і як би люди не говорили про владу - вона думає про людей гірше. Наше завдання – не допустити відділення держави від людей. На мою думку, варто було б Верховній Раді України запропонувати і провести круглий стіл або серію круглих столів за участю тих же представників країн і міжнародних організацій, які виступали посередниками у врегулюванні політичної кризи. І приурочити його до першої річниці президентських виборів, і обговорити як реалізуються досягнуті ті домовленості, що вдалося зробити і що треба робити нам усім разом надалі. Треба не приручати суспільство і людей до нових реалій, а ввести в практику постійний суспільний діалог. Шановні народні депутати! Як і попередня, так і нинішня влада прагнуть допомогти Верховній Раді краще зорганізувати свою роботу. Це можна і треба вітати. Якби за цим не проглядалося тоді і зараз непереборне прагнення здійснювати зовнішнє управління вищим представницьким органом народу. Така опіка неприпустима. Принагідно нагадаю, що у всьому цивілізованому світі, до якого ми прагнемо, саме парламентська більшість формує уряд, а не навпаки. В принципі, якщо буде продовжуватись наполягання, можна було б поставити на голосування питання: чи підтримує сьогодні Верховна Рада пропозицію щодо утворення більшості? Тобто в принципі поставити на голосування питання. Але це буде розглядатися як своєрідне голосування за вотум довіри. Скажу більше. Питання формування більшості і підвищення прохідного бар’єру – це, як мені здається, і як випливає із експертних оцінок, оцінок науковців, а також політиків, - дві взаємовиключні проблеми, які, до того ж, не цікавлять людей. Так що давайте краще ми будемо працювати, попередньо консультуючись і узгоджуючи позиції, а не шукати приводів для збурень, у тому числі і через обмін заявами. В виходити на парламентський, а отже, суспільний загал лише тоді, коли узгоджені позиції. В іншому випадку відкладати і пропоновані новації до кращих часів. Досить вже маніпуляцій. Вони нічого не дають, окрім пониження авторитету усієї влади, крім пониження авторитету країни. Це – чесна позиція, принаймні, чесна позиція. І давайте на ній будемо стояти. І це краще, ніж ненависна дружба. Складнощів у нас і так буде вистачати, як з огляду на передвиборчу кампанію, так і з огляду на необхідність прийняття ключових рішень. Тим більше, що парламентські вибори, судячи з усього, будуть вестись вже з прицілом на наступну президентську кампанію. Та що там будуть вестись? Вони вже ведуться. Такі українські реалії. Вважаю, що Верховна Рада повинна зробити все, щоб передвиборча кампанія і вибори 2006 року гарантовано були чесними і прозорими. Функції моніторингового контролю має взяти на себе Погоджувальна рада. Не менш важливо забезпечити конструктивну законотворчу діяльність парламенту, повернувши таким чином йому той високий рівень довіри, на який він заслужено вийшов у листопаді-грудні 2004 року. Збалансувати політичну і законодавчу функції, піднести їх на належний рівень, продемонструвати на практиці цивілізовані взаємини з Президентом і Кабінетом Міністрів, взаємно відповідальну і зрозумілу людям політику розглядаю як магістральну лінію поведінки Верховної Ради сьогодні й завтра, іншого не бачу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, продовжуємо нашу роботу. Вам відомо, що календарний план проведення восьмої сесії та порядок її висвітлення нами прийнято на попередній сесії. Відповідно до календарного плану проведення сесії цього тижня Верховна Рада України працює в пленарному режимі. Тому переходимо до розгляду питань, визначених на сьогодні. Нам необхідно затвердити проект порядку денного сесії. Учора Погоджувальна рада розглянула це питання і рекомендує його Верховній Раді, тобто проект порядку денного восьмої сесії для прийняття. З процедури, будь ласка, 3 хвилини запишіться, будь ласка. Так, будь ласка, Михайло Косів. Шановні колеги, нам треба прийняти рішення, а потім зробимо невелику перерву.
Михайло Косів фракція “Наша Україна”. Шановний Володимире Михайловичу, цю постанову про порядок денний восьмої сесії ми всі одержали буквально щойно, кілька хвилин перед початком. Давайте поступимо так: ми приймемо цю постанову за основу, але переглянувши ті питання, які я готував, проекти моїх законів. Я тут не бачу, ну принаймні, два проекти, які для мене є дуже важливими. А тому я все-таки хотів би, щоб ми мали можливість детальніше ознайомитися із цим проектом, а потім, без сумніву, у народних депутатів, як і в мене, будуть доповнення, зокрема, скажімо, мій проект 3756: про внесення змін і доповнень до Закону України про благодійництво і.
Сергій Челноков, фракція комуністів, будь ласка.
Прошу передать слово Петру Николаевичу Симоненко.
Петро Миколайович Симоненко, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я просив би вас врахувати, що цей рік особливий для народу України, для світової громадськості, бо тільки відсвяткували 60-річчя завершення Другої світової війни, а в травні ми святкували 60-річчя Великої Перемоги. І святотатством є те, що сьогодні до проекту переліку питань для розгляду під час проведення восьмої сесії включається питання щодо реабілітації ОУН – УПА і посібників німців на території Радянського Союзу, хто обслуговував німців. Тому фракція комуністів наполягає на виключенні з порядку денного восьмої сесії наступних проектів: 2050-5, 2040, 2040-1, 2040-2, 4205, 2058-5, 2395, 4456, 5317, 7543, 3589 і 7255. Ми наполягаємо.
Геннадій Самофалов.
Прошу передать слово депутату Ландику.
Мікрофон Ландика. Шановні колеги, вони виключили. Будь ласка, мікрофон ввімкніть. Прошу уваги, шановні колеги!
Шановний Володимир Михайлович! Алло! Шановний Володимире Михайловичу, я розумію, що ми зараз, як кажуть, по, кажемо, по інформації. Але все-таки ми б хотіли, і вчора виступали, включити до порядку денного додатково 4 питання: про проект закону про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів, реєстраційний номер – 77, від 05.07.2005 року; проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо відповідальності за поширення за відома неправдивої або недостовірної інформації, реєстраційний номер – 7279, 01.04.2005 року, а також номер 4387, від 18.12.2003 року.
Так. Дякую. Я хочу сказати на останній виступ колеги Лан дика, вони враховані просто вже дали запізно, ми їх передруковували, вже в тиражі був тираж, вони враховані. Так. Шановні народні депутати! Я просив би звернути уваги вас на те, що проект порядку денного сесії було роздано наприкінці минулої сесії і ті пропозиції, які були враховані, поступили потім додаткові пропозиції, вони також практично враховані. Нам потрібно ж мати документ, потім ми його не зможемо прийняти. Ті питання, які викликають заперечення, вони винесені в додатковий перелік питань, які викликають заперечень фракцій. Отже, прошу уваги! У нас є всі підстави поставити на. Враховано! Враховано! Ваші пропозиції враховані! Вони не були не враховані, тому що тираж був у друці. Враховано!
Підійдіть до Керівника Апарату, все враховано. Я вам говорю, що враховано. Тому, шановні колеги, у нас є всі підстави поставити на голосування проект постанови Верховної Ради України про порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України четвертого скликання, який обіймає.
Я ж говорю: “Підійдіть, все включено, вже я сказав вам”. Так, я знаю. Зайчик не встиг її віддати на розмноження, оскільки вже тиражі були. Врахована ваша постанова. Ви розумієте мене чи ні? Шановні колеги! Все враховано за винятком тих дискутивних питань що яких висловилися ті чи інші керівники фракцій, ми їх вивели в окремий список. Якщо буде наполягання, будемо голосувати їх окремо. Якщо буде наполягання, ми зараз голосуємо за основний документ, який узгоджений. Я ставлю на голосування про схвалення проекту постанови Верховної Ради України.
Я сказав, Петре Миколайовичу, що ті питання, які подали керівники фракцій, які є дискутивними, ми їх вилучили, голосуємо тільки за те, яке не викликає заперечень.
Ну, ось воно є, воно є у переліку. Я ставлю на голосування про схвалення проекту постанови Верховної Ради України про порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України четвертого скликання, реєстраційний номер 8080, з тими доповненнями, про які ми говорили. Прошу голосувати. [[10:30:08]] За-282 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Ми вчора на Погоджувальній раді обговорили проект постанови і домовилися, що ми сьогодні приймемо, це: про недопущення закриття об’єктів соціально-культурного призначення в сільській місцевості. Будь ласка, з цього приводу 3 хвилини, запишіться. 5? Будь ласка, 5, немає питань. Мікрофон, будь ласка. Юрій Кармазин, фракція “Наша Україна”.
Юрій Кармазин, Партія захисників вітчизни. Шановний Володимир Михайлович! Я думаю, що нашу постанову, як би ми її не назвали: про недопущення закриття об’єктів соціально-культурного призначення чи про збереження цих об’єктів. Вона не є обов’язковою для виконання урядом, тому давайте подумаєм, можливо ми зробимо з цієї постанови закон, і тоді закон буде виконуватися ну звісно наскільки це можливо, але все-таки закон буде оберігатися і ми можемо тоді і прокуратуру ставити до відома, і вимагати, бо інакше просто щоб в формі постанови коли у нас виходить документ, ви розумієте, він більше має внутрішній такий і закликовий характер. Я просив би все-таки замислитися над цим. Дякую вам.
Дякую. Володимир Єщенко, фракція комуністів, будь ласка. Петро Миколайович Симоненко, мікрофон, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці! Питання дуже і дуже актуальне. Під час літа зустріч з нашими виборцями, вивчення ситуації щодо народної освіти ми вкотре заявляємо, що в державі проводиться політика на знищення, з однієї сторони, освіти, базової освіти, а з іншої сторони, ми повинні з вами врахувати, що в 1990 році в перший клас пішли 800 тисяч першокласників, а в цьому році - тільки 400. За 14 років вдвічі скоротилася кількість школярів. Тільки в Житомирській області Кучма закрив 25 шкіл, а Ющенко вже закриває 40 шкіл. Тому ми, фракція комуністів, наполягаємо треба терміново прийняти закон, а не постанову, бо уряд, розглядаючи питання щодо бюджету, не буде виконувати цю постанову, бо і він буде виходити з фінансування освіти в цілому. Тому, Володимир Михайлович, ми пропонуємо, щоб це було як проект закону і давайте ми включимо тоді чи зміни до закону про освіту, яким ми забороняємо закриття шкіл сьогодні.
Павло Сулковський, фракція “Регіони України”.
Прошу слово передати Ярославу Михайловичу Сухому.
Ярослав Михайлович Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція політичної партії “Регіони України”. Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, що питання, котре ми будемо розглядати, і фракція наша обов’язково підтримає цей проект постанови, є складовою частиною загальної тенденції некомпетентного, дилетантського управління народним господарством і тих перших важких соціальних наслідків, з якими ми тепер з вами маємо справу. Безумовно, цю постанову потрібно приймати, але я хотів би звернути увагу на те, що були цілком слушні пропозиції шановних колеги Кармазіна і Петра Миколайовича Симоненка про те, що ми маємо можливість, це в силі нашої сесії, прийняти не постанову, а хоча б як закон в першому читанні, якщо це можливо з точки зору Регламенту, тому що ми повинні конкретні прийняти заходи, аби не допустити подальшого розвалу інфраструктури на селі.
Катерина Фоменко, фракція “Народної партії”.
Дякую. Шановні колеги! Ми повинні сьогодні прийняти цю постанову і, можливо, підготувати проект закону з цього приводу, адже ми повинні ще раз нагадати уряду про те, що місцеві бюджети не забезпечені навіть заробітним. фондом заробітної плати на 2005 рік. І сьогодні саме з цього приводу йде масове закриття шкіл, дитячих садочків, скорочення штатних працівників бюджетної сфери. Тому ця постанова зобов’яже ще раз Кабінетом Міністрів надати стовідсоткові трансферти для забезпечення фондом заробітної плати місцеві бюджети. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Дійсно, таку постанову треба приймати, але я підтримую тих народних депутатів, які висловлюються за прийняття закону. Ми маємо розглядати бюджет. Чи ми приймемо цю постанову, чи ні, но я хочу вам сказати слідуюче: закладі закриті не тому, що так хоче влада, а тому що там немає кому працювати. На 0,5 ставки, за 100 гривень в місяць жодний директор будинку культури, жодний завідуючий бібліотекою та інших закладів працювати не буде. Тому треба до цього питання нам підійти комплексно. Постанову фракція буде підтримувати. Але все-таки ми наполягаємо на тому, щоб більш ширше розглянути це питання по соціально-культурним об’єктам, які у населених пунктах України. Дякую.
Шановні колеги, справа в тім, чому нам потрібно прийняти постанову. Бо без відома Міністерства освіти і науки міністр може підтвердити, напередодні навчального року закрили майже сімдесят шкіл. Школи підготовлені силами батьків. Але нам потрібно зараз висловити застереження Верховної Ради України і водночас третім пунктом записати: доручити Комітету з питань освіти і науки, Комітету з питань культури у тижневий термін внести законопроект із цього приводу, щоб Верховна Рада його прийняла. Справа в тім, шановні колеги, ще раз хочу сказати, що ці школи розпочали роботу, я це знаю на прикладі Житомирської області, але їм заборонили видавати підручники і заборонили фінансування і немає чим харчувати дітей через це. Тому нам потрібно підтримати і Президента України, який чітко висловився у зверненні до місцевих керівників, щоб не закривати жодної школи. Правильно я кажу, Станіславе Миколайовичу? Будь ласка, мікрофон Ніколаєнко Станіслав Миколайович, міністр освіти і науки.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, наші громадяни. Я щиро сердечно вітаю всіх депутатів з початком роботи і хотів би подякувати за розгляд цього дуже актуального питання. Шановний Володимире Михайловичу, ми розглядали це питання 19 числа за участю Прем’єр-міністра, 19 серпня. Потім з кожною областю переговорили персонально з губернаторами, заступниками, начальниками обласних управлінь освіти. І дійсно сьогодні десь приблизно 50 шкіл. П’ятдесят, не 70. Планувалося 70, але в результаті задіяних заходів десь до 50 шкіл, в основному це початкові школи і школи першого, другого рівня акредитації [[мова йде про восьмирічки по-старому]] є з ініціативи місцевих органів самоврядування зупинена в них діяльність. Зокрема, найбільше це в Житомирській області не 40, а 24, ну, і після них там десь у нас Чернігівська область – 15, десь, 14 шкіл. Я що хотів би. В принципі така постанова не зашкодить і я підтримав би її. Єдине, що б я хотів би, щоб ми записали отакий момент – не тільки бюджетному комітету та комітету з питань науки і освіти, ну і, звичайно, звернутися і до Кабінету Міністрів, бо мова йде про те, що до кінця року потрібно приблизно десь 12 мільйонів гривень, щоб дофінансувати ці школи. Їх потрібно знайти. Це тільки на ці три місяці. І ще одне, Володимир Михайлович, потрібно обов’язково сказати про те, щоб закриття шкіл ніколи не відбувалося без згоди громади. Але от я, наприклад, був у Луганській області, там закривають 2 школи – просто дітей немає. У нас у цьому році пішло у перший клас 407 тисяч дітей, 407 тисяч. У минулому році було 430, ще 5 років назад – майже 600 тисяч. Тому тут питання демографії. І президент і уряд налаштовані на те, і міністерство освіти, щоб школи ні в якому разі не закривати.
Дякую. Тим більше, що в нас є гасло “Кохаймося”. Ми його зреалізуємо. Манчуленко, репліку і будемо голосувати. Прізвище ж то не називали.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, фракція Української народної партії. Шановний Володимире Михайловичу, фракція Української народної партії погоджується з такою постановкою питання. Єдине, що ми побоюємося в тому випадку, коли ми будемо розробляти і приймати закон, він потребує фінансово-економічного обґрунтування видатків з бюджету і сам закон може бути задіяний тільки з наступного бюджетного року. Тобто не з 2006, а з 2007 року. Тому тут виникає питання, можливо все-таки краще приймати постанову парламенту з дорученням Кабінету Міністрів України відпрацювати всі питання, щоб уже в бюджеті наступного року під це передбачалися видатки, щоб не відкладати його аж на наступний рік. І в другому пункті написати не просто про відновлення зазначених об’єктів, а про відновлення їхньої діяльності. Бо можна об’єкт відновити, повісити там великий замок і він буде стояти гарний, відновлений і не працювати. Дякую за увагу.
Павло Сулковський, будь ласка, мікрофон і зараз будемо визначатися.
Шановна народні депутати, Володимир Михайлович, я б хотів звернутися до вас, як до Голови Верховної Ради і щоб ви особисто по Житомирській області знаєте але це по всій Україні, закриваються заклади, скорочуються видатки по заробітній платі. Сьогодні примушують, зокрема в Рівненській області працівників медицини, освіти написати заяви про додаткові відпустки, що не можуть виплатити їм заробітної плати. Уряд на сьогоднішній день маніпулює, що добавляють заробітну плату держслужбовцям і та далі, ми не проти, але тепер подивитися на цю ситуацію, то заробітну плату бюджетникам окремим, зокрема державним службовцям і Президенту і головам обласних державних адміністрацій, які навіть відмовляються від зарплати за рахунок закриття шкіл, долі дітей. собі підвищують заробітні плати. Ганьба.
Дякую. Шановні колеги! Пропонується таким чином врахувати думки, які висловили народні депутати, щодо необхідності законодавчо врегулювання цієї проблеми, але зараз прийняти постанову, врахувати пропозицію нашого колеги Манчуленка в другому пункті записати відновлення діяльності зазначених об’єктів, додати третій пункт, яким доручити комітетам освіти і науки з питань культури з питань бюджету протягом тижня опрацювати і узгодити в уряді законопроект, а ми попередньо домовилися з Бюджетним комітетом, що в прийнятті змін до бюджету, які ми будемо вносити ці зміни, ми врахуємо видатки ці, знайдемо кошти разом з урядом і таким чином врегулюємо цю ситуацію. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови з доданням в другому абзаці слова “відновлення діяльності зазначених об’єктів” і третього пункту доручити Комітету з питань освіти і науки, культури з питань бюджету протягом тижня опрацювати і внести на розгляд Верховної Ради узгоджений законопроект, узгоджений з Кабінетом Міністрів законопроект з цього питання. Ставлю на голосування для прийняття проекту постанови в цілому як постанови [[реєстраційний номер 8077]]. Прошу голосувати. [[10:44:03]] За-288 Постанова прийнята. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна – 45, Комуністи – 54, Регіони України - 45, Народна партія – 39, Блок Тимошенко – 16, СПУ – 19, Українська Народна партія – 9, Єдина Україна – 16, СДПУ(О) – 0, Демократична Україна – 19, Партія промисловців і підприємців України – 10, Демократичні ініціативи – 3, Позафракційні - 13. Шановні колеги! Нам потрібно прийняти ряд рішень з питань, які ми обговорювали раніше. Одну хвилиночку. Мікрофон, будь ласка, увімкніть. Народний депутат Чубаров.
Дуже дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Володимире Михайловичу! Ви коли ставили на порядок денний, тобто ставили на голосування порядок денний сесії, ви говорили про те, що якщо депутати будуть наполягати, то ви поставите на голосування перелік додаткових питань. Що вельмишановні народні депутати, що я хочу звернути вашу увагу, що дуже принципові, суттєві, болючі для нашого суспільства питання вони зараз віднесені, тобто вони винесені в перелік додаткових питань. По-перше, це те щодо утворення постійно діючої комісії Верховної Ради України у справах борців за незалежність України, про жертви нацистських переслідувань, про жертви., про використання мов національних меншин і таке інше. Я просив би, Володимире Михайловичу, щоб ми зараз поставили цей перелік додаткових питань щодо включення в порядок денний 8 сесії на голосування. Дякую.
Шановні колеги, шановний Рефат Чубаров, перелік додаткових питань, запропонованих до включення в порядок денний восьмої сесії Верховної Ради України четвертого скликання, вони включені. Тому що вони були запропоновані, вони включені. А не включений лише перелік питань, які не підтримані, з різних мотивів, окремими політичними групами і фракціями. Тому, якщо ви наполягаєте, то ми можемо зараз поставити їх на голосування. Ви наполягаєте? Шановні колеги, прошу уваги. За усталеною практикою, за пропозицією ряду депутатських груп і фракцій, ми окремо винесли перелік питань, щодо яких не має підтримки з боку окремих депутатських груп і фракцій для їх включення до порядку денного сесії. Це законопроекти, які стосуються визнання воюючою стороною ОУН УПА, це законопроекти про реабілітацію жертв політичних репресій, про визначення статусу українців, примусово переселених з території Польщі в Україну. Про внесення змін до Закону України про реабілітацію жертв політичних репресій і ряд інших. Вони на окремому листочку. Тому я поставлю на голосування цю пропозицію з тим, щоб Верховна Рада визначилася шляхом голосування. З мотивів, будь ласка, три хвилини. Запишіться, будь ласка. Євген Гірник, будь ласка.
Євген Гірник, фракція “Наша Україна”, Конгрес українських націоналістів. Серед законопроектів, які є в цьому переліку, є і мій законопроект, що стосується визнання української повстанської армії. Я прошу підтримати.
Михайло Лобода передає право на виступ Петру Симоненку.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги народній депутати! Я до більшості звертаюсь тих, хто розуміє про які процеси йдеться сьогодні. І ініціаторів цих законопроектів я б рекомендував, зверніться будь ласка спочатку до Нюрнберзького процесу і там знаходьте відповідь на ті питання і проблеми, якими визнані посібниками, які воювали на боці німців якраз представники цих формувань, в тому числі і дивізія СС-Галичина, і Нахтігаль. Тобто мова йде про переписування історії і сьогодні визнання тих, хто вбивав наших радянських людей у роки Великої Вітчизняної війни, тих, хто є патріотами народу України. Комуністи категорично засуджують подібну практику. І я закликаю вас в ім’я ваших батьків і матерів, в ім’я тих, чиї кістки досі ще в колодязях лежать, хто поїхав на територію цих областей якраз лікувати і вчити, допомагати ставати освіченою нацією народ України, я пропоную ні в якому разі не підтримувати і прошу, і закликаю не голосувати. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція “Регіони України”.
Ярослав Сухий, місто Запоріжжя. Фракція політичної партії “Регіони України”. Шановні колеги, цілком зрозуміло, що кожний день роботи нашої сесії буде політизуватися. Цілком зрозуміло, що питання, котрі будуть виноситись на обговорення, на прийняття будуть дуже часто носити політичний характер. Але запропонована нам процедура голосування за перелік питань може ще більше політизувати зал. Якщо є заперечення. Безумовно, ми проголосуємо. Цілком зрозуміло, що голосів ніхто не набере за внесення до порядку денного всього переліку питань. Але я застерігаю, що це знову ж таки загострить ситуацію в нашому сесійному залі. А що стосується конкретних законопроектів, котрі вносяться, вони ж вносяться не перший рік і не перший раз. А підтримки більшості сесійного залу вони не находять. Не знаходять тому, що не знаходять підтримки суспільства, більшості суспільства нашого українського. Бо це надзвичайно гострі і болючі проблеми, які потребують спочатку розгляду вченими, суспільствознавцями, а потім – в залі.
Василь Надрага, фракція Народної партії.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги! Я хочу обратиться к вам. На сегодняшний момент предлагается голосовать за законопроекты, которые не нашли взаимопонимания на согласительном совете. Отсюда возникает вопрос: надо ли нести в зал то, что заведомо будет провалено, потому что зал не поддержит. Если мы сейчас вынесем это на повестку дня и проголосуем против, то, соответственно, это отодвигается надолго и хорошо. Так, может быть, есть смысл все-таки сначала отработать это на уровне представителей фракций и групп, найти консенсус, а после этого выходить с подобными предложениями к залу. И тогда это будет голосование результативное. В противном случае, мне кажется, что толку не будет. Мы сейчас один одного за чубы потаскаем, а по факту решение не будет принято. Спасибо.
Дякую, шановні колеги. Багато є бажаючих виступати з цього приводу. Ми обмінялися думками, але позиції зрозумілі. Хай кожна фракція визначиться голосуванням. Я ставлю на голосування: про включення до порядку денного переліку питань, які не підтримуються окремими депутатськими групами і фракціями. Прошу визначитися. Ми вже тільки що обговорювали, шановні колеги! Що ви від мене хочете? [[10:52:16]] За-110 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна” – 70, комуністів – 0, “Регіони України” – 2, Народна партія – 1, Блок Тимошенко – 8, СПУ – 0, Українська народна партія – 23, “Єдина Україна” – 2, СДПУ(о), “Демократична Україна”, Партія промисловців і підприємців, “Демократичні ініціативи” – нулі, “Позафракційні” – 4. Оголошується до розгляду проект Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України “Про посилення боротьби з наркоманією в Україні”. Михайло Васильович Лобода, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд представлено доопрацьований проект Постанови Верховної Ради України про інформацію Кабінету Міністрів України “Про посилення боротьби з наркоманією в Україні”. У проекті враховані пропозиції та зауваження, що були висловлені народними депутатами в ході обговорення під час проведення у Верховній Раді України Дня уряду України з питань посилення боротьби з наркоманією, а також пропозицією уряду щодо поліпшення цієї роботи. Я хочу надати ще одну пропозицію щодо рекомендацій Кабінету Міністрів України у першому абзаці пункту два проекту постанови необхідно вилучити слова та затвердити, як такі, що не відносяться до повноважень Кабінету Міністрів України, а також виключити пункт восьмий на сторінці три. Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства схвалив проект цієї постанови та рекомендує Верховній Раді України прийняти його у цілому. Прошу підтримати проект Постанови Верховної Ради про інформацію Кабінету Міністрів про посилення боротьби з наркоманією в Україні. Дякую.
Дякую, Михайле Васильовичу, сідайте, будь ласка. З мотивів запишіться, 3 хвилини. Будь ласка, Кармазин. Підготуватися Родіонову.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни Шановні народні депутати! Я думаю, що пропозиція, яка зараз внесена, проект постанови народним депутатом Лободою, абсолютно нормальна. Єдине, що я не впевнений, що уряд виконає ті строки, коли ми пишемо: рекомендувати уряду до 1 листопада завершити розробку і затвердження концепції державної політики України щодо алкоголю та наркотиків, і також щодо забезпечення фінансування програми, тому що вона має передбачатися зокрема, в законах про Державний бюджет. А от вже у Законі “Про Державний бюджет” дати вказівку комітету з питань бюджету і попросити уряд, щоб вже на наступний рік можна було б профінансувати ці речі. Це треба зараз сюди дописати. Я просив би у автора такі речі добавити. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Михайло Родіонов, фракція комуністів.
Родионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово Симоненко Петру Николаевичу.
Прошу мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці! Фракція комуністів заявляє, що ситуація в державі загрозлива. Вона практично за тенденцією катастрофічна! Мова йде, що це вже не проблема медична – вживання наркотиків - чи проблема соціальна, а це проблема державна, виходячи з того, що на вищому державному рівні сьогодні підтримується і розвивається наркобізнес на території України, і це стає одним з тих джерел накопичення надприбутків за рахунок того, що вбиваються наші люди. Наркобізнес торкнувся життя дітей сьогодні, і тому фракція комуністів наполягає, щоб було записано “визнати роботу Кабінету Міністрів незадовільною”, бо це дійсно торкається не тільки правоохоронних органів, це торкається сьогодні організації роботи робочих місць, рівня заробітної платні, медичного обслуговування і багато чого іншого.
Ярослав Сухий, фракція “Регіони України”.
Я прошу передати слово народному депутату України Тарасу Чорновілу.
Шановні колеги, наша фракція підтримає цей проект, але ми заявляємо, що такими способами подолати наркоманію в принципі неможливо. Це є абсолютно широка комплексна проблема і соціальний стан в державі, який на останній час погіршується реально, і та ситуація, що люди втратили певну обнадійовість на нові робочі місця, на те, що вони можуть мати забезпечене майбутнє якраз і приводить до зростання цього суспільно шкідливого явища. І окремий момент. Втрата надії, втрата ідеалів, які подарувала нова влада українському народу, з якого значна частина повірила, що в країні зміняться взаємовідносини, що не буде продовження того кучмізму і яка сьогодні впроваджує ті самі методи, вона і приводить до того, що в Україні таке явище як пияцтво, наркоманія, взагалі відчуття безнадії зростають. Тому ми настоюємо, щоб попри цієї постанови.
Шановні колеги, обмін думками завершено, будемо визначатися. Мабуть давайте спочатку проголосуємо пропозицію з приводу того, щоб прийняти її за основу. Я ставлю на голосування, бо тут були пропозиції внести певні зміни. Тому давайте проголосуємо за основу, а потім підемо по змінах. Голосуємо. За основу голосується проект постанови. [[10:58:55]] За-252 Постанова за основу прийняти. В ході обміну думками були пропозиції. Фракція комуністів пропонує перший пункт змінити. Тут у нас в проекті написано “інформація Кабінету Міністрів України про посилення боротьби з наркоманією в Україні взяти до відома”, фракція комуністів пропонує визнати незадовільною. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[10:59:38]] За-129 Не прийнято рішення. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна” – 1, комуністів – 56, “Регіони України” – 40, Народна партія – 5, Блоку Тимошенко – 5, Соціалістична партія – 1, Українська народна партія – 0, Єдина Україна – 2, соціал-демократи [[об’єднані]] – 0, Демократична Україна – 8, Партія промисловців і підприємців – 7, Демократичні ініціативи – 1, Позафракційні – 3. Таким чином, пропозиція, яка вносилася, не підтримана. Тоді я ставлю на голосування про прийняття в цілому як постанови у тій редакції, в якій запропонував нам від імені комітету Михайло Васильович Лобода. Прошу голосувати. [[11:00:41]] За-161 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати! Так може ми дні уряду не будемо проводити, якщо ми не приймаємо по них постанов. Тоді розмова, яка відбувається у нас у форматі Дня уряду нічого не значить, тому що ми поговорили і ніяких конкретних доручень Кабінету Міністрів не дали. Я думаю, що Кабінет Міністрів дуже задоволений буде такою нашою роботою. Все-таки я, шановні колеги. Тут є цілий ряд пунктів, які треба зобов’язати Кабінет Міністрів для того, щоб наша розмова на Дні уряду не залишилася просто розмовою. З мотивів запишіться, три хвилини. Будь ласка, Удовенко Геннадій Йосипович.
Дякую, шановний Адаме Івановичу, що ви мені дали слово. Я з самого початку сьогодні просив слово, просив у порядку ведення, просив з мотивів голосування. Я єдиний народний депутат, який проголосував проти сьогоднішнього порядку денного нашої сесії. Чому ми викинули з порядку денного дуже важливі законопроекти про жертви політичних репресій? Я не знаю, як кожний із вас буде дивитися в очі своїм виборцям. Ми допустили дуже серйозну не тільки політичну помилку сьогодні, шановні колеги народні депутати, проголосувавши проти включення до порядку денного законопроектів, пов’язаних з жертвами політичних репресій і з депортованими українцями. Пам’ятайте, що сьогоднішня акція Верховної Ради буде дуже гостро піддана критиці. Дякую.
Ігор Алексєєв.
Прошу передати слово Катерині Семенівні Самойлик. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Катерини Самойлик.
Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Шановні колеги, всі ми знаємо, що сьогодні в нашій державі ми не знайдемо бодай жодного села, де не було б у нас наркоманії. І, нажаль, вона має молоде обличчя сьогодні. Молодь, півмільйона молоді наркозалежні, а ми сьогодні стидаємося дати незадовільну оцінку тим, хто повинен все зробити для того, щоб викорінити це страхітливе явище в нашій державі. Ну про яке майбутнє ми можемо, може йти мова, якщо ми навіть тут, у сесійній залі заохочуємо і заморожуємо оцей стан справ із наркоманією.
Ярослав Сухий.
Дякую. Я прошу передати слово народному депутату Сулковському.
Будь ласка, мікрофон Сулковського.
Шановні народні депутати, якщо ми серйозно подивимось як відбувається голосування, то ми зразу можемо подивитись і побачити, що проурядові фракції, їм не потрібна на сьогоднішній день доля дітей, доля молоді. Я підтримую попередньо виступаючу пані Самойлик. Їм потрібно свої власні інтереси – бізнесові, кланові, які проводять “розборки”. Їм не до народу України, їм не до життя повсякденного українського народу. Їм своє власне корито треба поділити, а народ і діти України їм не потрібні.
Так, шановні колеги, я ще раз нагадую. Це постанова після розгляду питання на Дні уряду. До речі, ми не вперше стикаємось з подібними явищами, що обговорюємо питання, взагалі давайте домовимося, що ми цю традицію відмінимо. У нас традиційно сталося так, що ми слухаємо питання Дня уряду, а потім на наступних пленарних засіданнях голосуємо постанови. Мабуть давайте домовимося і просив би комітети, які будуть готувати наступні дні уряду, що відразу після розгляду питання, так як і після розгляду кожного питання треба приймати відповідний документ. Тому, звичайно, те, що ми говорили ще в червні місяці відповідно вже забулося і нам завжди важче голосувати за постанови по тому чи іншому питанню. Але я ще раз наголошую, що така постанова необхідна тому що інакше не буде ніяких результатів розгляду питання у Верховній Раді. Тому зараз, шановні колеги, була ще пропозиція одна, я поставлю на голосування, щоб дати оцінку не на задовільну, а визнати роботу Кабінету Міністрів з цього питання недостатньою. Давайте за таке м’яке формулювання проголосуємо. За недостатню роботу Кабінету Міністрів щодо подолання питань проблем наркоманії. Прошу підтримати. [[11:07:19]] За-216 По фракціях. “Наша Україна” - 7. Комуністів – 56. “Регіони України” – 46. Народної партії – 27. Блоку Тимошенко - 0. Соціалістів – 23. Української народної партії – 6. “Єдина Україна” – 12. Соціал-демократи – 0. Демократична Україна – 18. Партія промисловців і підприємців – 12. Демократичні ініціативи – 1. Позафракційні – 8. Зараз запишіться, будь ласка. 5 хвилин. Осташ Ігор.
Ігор Осташ, фракція “Наша Україна”. Шановні колеги! Звичайно питання наркоманії є надзвичайно гострим у нас, у нашому суспільстві. Я абсолютно погоджуюся із багатьма доповідачами, що на жаль, в основному це сьогодні проблема молодіжного середовища і, звичайно, це також серйозна проблема, пов’язана саме із сільським населенням, із сільською молоддю. Тому що наркоманія вже почала рухатися з великих міст в напрямок також і сільської місцевості. І, звичайно, ми повинні зробити все можливе для того, щоб максимально привернути увагу до цих проблем, і серйозно збільшити фінансування тих органів, які відповідають за боротьбу з наркоманією. Що стосується роботи діяльності уряду в цій сфері, то треба розуміти це так, що, дійсно, уряд, який працює лише кілька місяців, звичайно, не може кардинально змінити ситуацію. Тому ми повинні дати їм шанс серйозно попрацювати, але зробити все можливе, що залежить саме від Верховної Ради України і серйозно подивитися на питання бюджету.
Цибенко, будь ласка, Петро, підготуватися Фоменко Катерині.
Спасибі, Адаме Івановичу! Фракція комуністів Цибенко, голова Комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, я хотів би ще раз привернути увагу до того, що Україна останнім часом починає сумнівне лідерство відзначати саме у цій сфері діяльності. Справді, це дуже сумнівна першість. І оцінюючи роботу уряду, оцінюючи роботу всіх владних структур, ми маємо на увазі те, що це має бути. оцінка роботи владних структур має бути стимулом для роботи щодо викоренення цього зла. Тому Адаме Івановичу, є така пропозиція: поставити документ в цілому з оцінкою незадовільно, якщо не буде підтримано, то документ в цілому з оцінкою недостатньо. І я думаю, що рішення буде Верховною Радою прийнято, а воно потрібне, справді, бо за наслідками Дня уряду треба приймати рішення, яке б спонукало до роботи. Дякую.
Катерина Фоменко фракція Народної партії, за нею Григорій Омельченко.
Фоменко, фракція Народної партії. Шановні колеги, ми тільки що провели парламентські слухання з цього приводу. І я називала такі цифри і такі факти: середній вік наркозалежного двадцять один рік. Я звертаюся до вас, шановні колеги. Моя пропозиція була така: закласти державну програму і закласти серйозні державні кошти до Державного бюджету України для того, щоб можна було серйозно вести розмову про боротьбу з цією проблемою нашої країни. Ми отримали проект бюджету і я хочу сказати, що ніхто не звернув уваги на наші пропозицію і все перекладено на плечі місцевих бюджетів. Хочу ще раз сказати, що місцеві бюджети не мають коштів на свої програми, на власні, на самоврядні програми для боротьби з цією державною проблемою. Тому хочу сказати, що ми повинні з вами підтримати проект постанови. Дякую.
Григорій Омельченко, фракція БЮТ. Наступний Михайло Мельничук.
Омельченко Григорій. Шановні колеги, я хочу привернути вас до того питання, коли ми одним махом чотирнадцять законопроектів проголосували про не включення до порядку денного. А кожен законопроект.
Виключіть мікрофон. Григорію Омеляновичу, будь ласка, я прошу говорити з приводу постанови, яку ми обговорюємо. Те питання, яке ми вже обговорили. Будь ласка, мікрофон Омельченка.
Адаме Івановичу, це ви в своїй сім’ї можете комусь закривати рота, розумієте? А не народному депутату України.
Вимкніть мікрофон. Григорію Омеляновичу, я не затикаю вам рота, вибачте, а я прошу вас говорити по темі. У мене є таке право по регламенту. Якщо доповідач говорить не по темі питання, Головуючий може вимкнути йому мікрофон. Ми зараз обговорюємо, я нагадую, проект постанови Верховної Ради про інформацію Кабінету Міністрів України про посилення боротьби з наркоманією в Україні. З цього питання, будь ласка, у вас хвилина. Прошу мікрофон.
Я ще раз наголошую: народний депутат України має право висловити свою точку зору, які вважає за потрібну і, будь ласка, не затикайте мені рота. І те, що ми включили до порядку денного звіт слідчої комісії по справі вбивства Георгія Гонгадзе, то треба над цим задуматися. І я прошу поставити це питання окремо на голосування. А тепер до проекту постанови. Я хочу звернути вашу увагу, що постановою Кабінету Міністрів затверджені рекомендації Кабінету Міністрів про посилення профілактики боротьби з наркоманією. І голосування, яке пропонувалось, визнати роботу Кабінету Міністрів незадовільною ми вже голосували. Його не потрібно втретє чи в п’яте раз ставити. І проголосувати за цей проект постанови без оцих оцінок, які пропонуються. І поставити на голосування – про звіт Тимчасової слідчої комісії про обставини вбивства Георгія Гонгадзе.
Будь ласка, Михайло Мельничук, фракція соціалістів.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Складається таке враження, що все у нас гаразд в державі. Ну, проголосували, не проголосували, не підтримали “незадовільно”. Не підтримали вже і “недостатньо”. Так що, ми вважаємо, що вже все достатньо, все нормально у нас у державі? Що все добре? Я не хотів би торкатись тих фракцій, які не проголосували за цю постанову. Але я вважаю, що проблема боротьби з наркоманією – це є серйозна проблема у країні. І я прошу Вас, Адаме Івановичу, ще раз винести на голосування для підтримки цієї постанови – щоб уряд взявся за роботу кінець-кінцем. Ми бачимо, що з цього приводу чимало успіхів є у правоохоронних органах. Це відомо вже нам. Але все-таки міри недостатні. Тому ця проблема є і треба голосувати за цю постанову, аби підтримати її. Дякую.
Шановні колеги! Я ще раз нагадую, ми з процедури вже три рази обмінювалися. Я ще раз нагадую, шановні колеги. Ми з вами 14 червня провели Парламентські слухання. Заслухали інформацію Кабінету Міністрів по одному з найболючіших питань не тільки для нашого суспільства, - для світової спільноти. Але нас пече те, що нам болить, в нашій державі. І я думаю, якщо ми з вами в постанові визнаємо недостатньою роботу, ми абсолютно не погрішимо проти істини. Бо дійсно, вона ще недостатня, недостатня робота не тільки Кабінету Міністрів, недостатня робота всіх органів влади, в тому числі і Верховної Ради недостатня у цьому питанні. Тому я ще раз ставлю на голосування пропозицію про визнання роботи Кабінету Міністрів недостатньою. Прошу голосувати. [[11:15:55]] За-205 Не прийнято. Пропозиції не пройшли. Я ставлю, шановні колеги, тут, мабуть, мали абсолютно рацію, зокрема Юрій Кармазін, який вносив пропозицію про те, що ми до першого листопада зобов’язуємо, або просимо, рекомендуємо Кабінет Міністрів. 14 червня до першого листопада було реально. Давайте, мабуть, якщо ми зараз приймаємо її у вересні, напишемо: “до першого грудня”, - терміни, так би мовити, збільшимо, бо ми не 14 червня. приймаємо. Немає заперечень? Тоді я ставлю на голосування з пропозицією, щоб внести зміни до термінів, в цілому проект постанови, який ми з вами проголосували за основу. Прошу голосувати. [[11:17:01]] За-175 Не прийнято. З процедури Асадчев. Прошу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, мені здається, що коли все-таки робиться запис, то представник фракції має гарантоване право на виступ. Я розумію, що можна позбавити такого права окремого депутата, але щоб від фракції не могли виступити, ну, такої, вибачте, “демократії” [[в лапках]] ще у Верховній Раді не було. Українська народна партія, яка має фракцію, не може практично висловитися по жодному питанню, тому що ви даєте три хвилини, а ми записуємося шостими-сьомими. Я вважаю, що від фракції ми маємо право на виступ. І я прошу по цьому питанню дати нам теж хвилину на виступ від фракції Української народної партії, тому що ми маємо зовсім інше ставлення до цієї постанови. Якщо ми її такою проголосуємо, то ніколи ми не поборемо наркоманію в Україні. Дякую.
Дякую. Ну, ви не голосували, так що ви висловили своє ставлення до цієї постанови неголосуванням. На жаль, така норма Регламенту. Змінимо її, вона є, до речі, вчора на Погоджувальній раді говорили про зміну статті про порядок запису на виступи, я прошу комітет, працюйте, будь ласка, над цією постановою, готуйте такий проект, який одержить підтримку залу. Слухається питання: проект Постанови про дитячу безпритульність в Україні та шляхи подолання цього явища, реєстраційний номер 5757, прийняття рішення за результатами слухань 14 червня. Доповідає голова Комітету з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму Самойлик Катерина Семенівна.
Шановні колеги! Наприкінці минулої сесії ми з вами на Дні уряду розглянули питання про дитячу безпритульність та шляхи їх подолання. І ви пам’ятаєте, що це питання викликало велику стурбованість і зацікавленість щодо майбутнього нашої держави, долі сиріт і дітей позбавлених батьківського піклування. Ми визначили і визнаємо у постанові, що основними причинами виникнення цієї проблеми є розшарування суспільства, бідність більшої його частини, різке зниження доходів і рівня життя населення, безробіття, низка ефективність роботи закладів освіти, правоохоронних органів щодо профілактики без притуленості дітей і відсутність у багатьох випадках дійового механізму. Було висловлено також велику кількість пропозицій до проекту постанови. Ми всі їх уважно розглянули і майже всі до єдиної врахували під час підготовки постанови. Хочу ще раз привернути увагу і нагадати, що мова на Дні уряду, і це засвідчує вкрай важке сьогоднішнє життя, йшла про те, що без вирішення самих нагальних проблем суспільства, тобто проблем зайнятості населення, достатнього рівня заробітної плати наших громадян, а від так і пенсійного забезпечення, створення нормальних житлових умов, духовності, моральності, без вирішення всіх цих питань просто неможливо вести мову про подолання дитячої безпритульності і бездоглядності, як сьогодні, так і у перспективі. І тому все це ми зазначаємо в постанові. Ми вважаємо привернути увагу на наступний момент. Головне юридичне управління зауважило, що, оскільки в Житловому кодексі вже законодавчо врегульовано право дітей на житло, доцільно вилучити з тексту постанови щодо внесення законодавчих пропозицій про право на житло і, відповідно, накладання арешту. Члени нашого комітету, враховуючи, що Президент України наклав вето на цей кодекс, вважають все-таки потребу відзначити цей момент у нашій постанові. Водночас ми погоджуємося з зауваженням Юруправління, що рекомендації Верховній Раді даються лише за підсумками парламентських слухань і у цьому зв’язку вилучити другий розділ постанови, а також вилучити рекомендації щодо рівноцінної відповідальності за ухилення від виховання дітей, оскільки це вже урегульовано в Сімейному кодексі, ми внесли з вами зміни по закінченню сесії. Я це говорю для стенограми. Я просила б вас прийняти дану постанову і саме головне – ми пропонуємо оголосити 2006 рік в Україні Роком захисту дитини і думаю, що ця постанова повинна.
Дякую, Катерина Семенівна. Шановні колеги, є пропозиція підтримати рішення комітету з тими пропозиціями, яку від імені комітету внесла голова. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як постанови про дитячу безпритульність в Україні та шляхи подолання цього явища. Реєстраційний номер 7757. Прошу голосувати. [[11:22:47]] За-312 Постанова прийнята. Шановні колеги, дві фракції – фракція “Наша України” і фракція БЮТ – звернулася із пропозицією надати перерву для проведення консультацій. В ході перемови із ініціаторами перерви, ми домовилися, що вони готові не оголошувати перерви, виголосити промову, з приводу чого брали перерву. Будь ласка, хто буде? Будь ласка, Володимир Яворівський, прошу. Три хвилини.
Володимир Яворівський від фракції “Наша Україна”, від БЮТ, і думаю, і від Народної партії. Шановні колеги! [[Шум у залі]] Від Народної партії. Української народної партії. Шановні колеги! Спершу дві цитати. Перша, шоу, вона звучить так: “Є два тими дурнів: одні не хочуть міняти свою позицію, а другі не можуть”. І ще одна цитата, здається, Єжі Леца, він сказав так: “Я раджу деяким вождям час від часу озиратися назад, чи хтось за ними там ще йде?” Я це веду до того, що чи можна взагалі було б уявити цивілізований парламент нації, який представляє народ, який пережив у XX столітті такі страшні катаклізми, такі страшні репресії, і цей парламент відмовляється не просто голосувати за ці законопроекти, він відмовляється їх розглядати взагалі. Товариство, що з нами відбувається? Чого ми боїмося? Ми боїмося своєї історії? Ми послухали тут солов’я, який 14 років співає одне і те ж саме. Шановні Петре Симоненко, це що, про власовську армію ми говоримо? Там цілий жмут законів: про малолітніх політичних в’язнів, про українських репресованих, у тому числі і про вояків УПА. Чому ми боїмося це розглянути? Я не можу зрозуміти Народну партію. Ваш лідер заявляє про те, що він за те, щоб визнати вояків УПА. [[Шум у залі]] Литвина я маю на увазі. А виступає тут же представник Народної партії, і виявляється, “не надо рассматривать этот вопрос”. Так разберіться ж в собі. Це – болючі рани нашої нації, давайте розберемося в них чесно. І друге. Володимир Михайлович, хіба можна обговорювати таке питання. трьом людям дали слово. Попалися там три. там два “лівих” і ще хтось. Та це питання, яке треба обговорити глибоко, педантично, переконани один одного, навести аргументи. Адаме Івановичу, ми наполягаємо на тому, і не будемо голосувати, і не будемо брати участі у роботі, якщо ми не повернемося до цього питання, не обговоримо його і не включимо його до порядку денного. Як будемо голосувати – це справа кожного, але обговорити це питання ми мусимо. Я не знаю, ми взяли таки гріх сьогодні на себе, послухали кількох солов’їв, які нам повторюють одне і те ж саме. Життя уже пішло уперед. Я отримую тисячі листів на цю свою програму зі всієї України, російськомовні люди пишуть. Визнайте цих людей, їм жменька залишилася. Через те я закликаю парламент до того, давайте проявимо нашу моральність, нашу совість, давайте розглянемо ці питання. Ще раз кажу, малолітніх в’язнів, репресованих – це все наші люди. Я переконаний, що парламент підніметься на цю висоту. Дякую.
Шановні колеги, давайте ми проведемо ще додаткові консультації. Ви розумієте, що 110 голосів – це явно недостатньо для того, щоб ставити питання на голосування. Слухається проект постанови про ркомендації парламентських слухань "Перспективи розвитку паливно-енергетичного комплексу України". Прийняття рішення за результатами слухань, які відбулися 15 червня 2005 року. Доповідає від комітету Бронніков Володимир Костянтинович. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, в конце прошлой сессии 15 июня мы провели слушания по перспективам развития национального топливно-энергетического комплекса до 2030 год. К сожалению, за этот период многое изменилось. Если мы ориентировались при обсуждении этой программы на один, на развитие промышленности. То в связи с тем, что сейчас наступил разлад с основным поставщиком энергоносителей, что мы толком не знаем еще, какие будут цены на газ, какая динамика цен на нефтяные продукты, мы считаем, что энергетическая стратегия должна быть откорректирована с учетом прогнозного развития промышленности. Энергетика должна представлять перспективы экономического и промышленного роста Украины. Энергетика должна знать, на какие финансовые, материальные и промышленные ресурсы, производимые в стране, она может там рассчитывать. В этой связи комитет создает рабочую группу, которая проведет консультацию с коллегами из Государственной думы Российской федерации, чтобы понять коренные причины резкого изменения перспектив цен на основные энергоносители. Комитет также приступает к разработке постановления о создании парламентской комиссии, чтобы проанализировать коренные причины возникновения угрозы энергетического кризиса. В консультации Минпаливенерго мы договорились, что уже в жовтні мы выйдем с новым откорректированным проектом решения по энергетической стратегии Украины. В этой связи мы предлагаем снять с рассмотрения предлагаемую постанову на сегодняшний день, рассмотреть ее в жовтні 2005 года. Спасибо за внимание.
Так, дякую. Таким чином нам треба підтримати комітет. Володимир Костянтинович, а другий проект постанови буде? Варіант. Так. Тобто комітет пропонує зараз цей проект постанови не розглядати. Вони готують новий варіант, оскільки частина того, що вже в цій постанові записано, навіть уже виконано. Ось ще раз повертаюсь до того, що нам треба досить оперативно приймати постанови, хоча там ви бачите. Да, бо ситуація змінюється досить швидко. Переходимо до розділу “Друге читання”. Слухається Проект Закону про комплексну реконструкцію кварталів [[мікрорайонів]] застарілого житлового фонду. Реєстраційний номер 7483. Друге читання. Доповідає Голова комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку Пустовойтенко Валерій Павлович. Нема Валерія Павловича. Хто від комітету може? Нема представників комітету? Відкладається. Слухається Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо приведення у відповідність з Цивільним процесуальним кодексом України]]. Реєстраційний номер 6017 [[друге читання]]. Голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович, будь ласка.
Дякую Адам Іванович, шановні колеги! Я хотів би вам нагадати, що 1 вересня вступив в дію новий Цивільно-процесуальний кодексу України і Кодекс адміністративного судочинства. Ми не чекаючи поки він почне діяти підготували відповідний законопроект, який в другому читанні виноситься на ваш розгляд. Суть його в тім, що ми повинні внести в деякі законодавчі акти зміни визнані з дією нового Цивільно-процесуального кодексу. Зокрема, новим Цивільно-процесуальним кодексом статтею 249 передбачено, що оголошення фізичною особи померлою після набрання законної сили рішення надсилається до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, для вжиття заходів по охороні спадкового майна. А в Законі “Про нотаріат” така позиція не передбачена, тому ми і пропонуємо внести ці відповідні зміни. Також в Законі “Про міжнародний комерційний арбітраж”, коли мова йде про виконання рішень іноземних судів, відповідно до нового Цивільно-процесуального кодексу статті 392, передбачено, що ці рішення приймаються, розглядаються місцевими судами, а в законі “Про міжнародний комерційний арбітраж” записано, що ці питання розглядаються обласними чи апеляційними судами. Потрібно внести у відповідність зміни до цього кодексу. Також потребує змін Закон України “Про виконавче провадження”. Новий Цивільний процесуальний кодекс передбачив процесуальний інститут наказове провадження. Тобто суд може розгляну справу у відсутності сторін, коли мова йде про не складну справу стягнення аліментів і інше, і видати наказове рішення, як виконавчий лист. Для того, щоб ці рішення виконувалися потрібно внести зміни до Закону “Про виконавче провадження”. А також потребує відповідного доповнення і Цивільний кодекс України в зв’язку з відповідними положеннями Цивільно-процесуального кодексу. Одним словом, законопроект, який є у вас на розгляді, він розглядається уже в другому читанні, до нього поступило кілька зауважень, зокрема моя, Оніщука, і всі вони враховані. Тому пропозиція комітету така: прийняти в другому читанні лише, Адаме Івановичу і, шановні колеги, ми тут записали в розділі 3, що цей закон набирає чинності одночасно з Цивільним процесуальним кодексом України. Ми це робили в липні, і саме так записали. Але оскільки діє вже Цивільно-процесуальний кодекс, то, мабуть, треба записати загальну формулу: цей закон набирає чинності з дня опублікування. Дякую за увагу.
Можна, але, мабуть, Василь Васильович, воно і не викликає, бо той уже діє. Правильно? Ну, мабуть, чистіше юридично буде так, як ви пропонуєте. Шановні колеги, усі пропозиції, які подані до даного законопроекту, враховані. Тому ми маємо всі підстави з урахуванням пропозиції прикінцевих положень, мається на увазі момент введення в дію, записати в тій редакції, в якій запропонував Василь Васильович, що він вводиться в дію з моменту опублікування. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо приведення у відповідність з Цивільним процесуальним кодексом України]] [[реєстраційний номер 6017]]. Прошу голосувати. [[11:35:02]] За-236 Прийнято. Шановні колеги, є доповідач у нас по тому питанню, він був у Голови, кажуть, на співбесіді. Тому ми слухаємо зараз Проект Закону про комплексну реконструкцію кварталів [[мікрорайонів]] застарілого житлового фонду, [[друге читання]] Пустовойтенко Валерій Павлович, будь ласка, 7483 реєстраційний.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати. Верховна Рада 17 червня цього року розглянула законопроект в першому читанні та прийняла за основу. Комітет з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку, на наступний після засідання Верховної Ради день, направив звернення до всіх комітетів і фракцій та груп з проханням, у важно розглянути цей складний документ і внести до нього свої зауваження і пропозиції. За короткий термін народні депутати, члени комітету, ретельно опрацювали всі пропозиції до проекту Закону і підготували його до другого читання. На 17 статей законопроекту надійшло 233 пропозиції. В середньому, майже 13 зауважень за суттю. Всі пропозиції, до надійшли станом на 4 липня цього року, включені до таблиці поправок. З них враховано в повному обсязі 94 зауваження, враховано редакційно 54, враховані частково 9, відхилено 76. В своїх пропозиціях народні депутати відобразили майже зауваження Головного Науково-експертного Управління Апарату Верховної Ради України до законопроекту. Найбільш проблемними були і є на сьогодні три блоки питань: підстави та порядок виселення мешканців – перше питання, друге – зміни до Житлового кодексу УРСР та інших правових актів, що приведені у прикінцевих положеннях. Право чинність запропонованого спрощення порядку отримання прав на землю, дозволів на будівництво та порядок будівництва. Тому принципово визначено, що в законопроекті слід залишити посилюючі статті, а зміну чинних норм базових законів, включаючи Житловий кодекс, винести за межі законопроекту і провести їх окрему. У зв’язку з введенням із Прикінцевих положень, вилучені положення, які змінюють норми чинного законодавства. Скореговані також положення статті 4 щодо проектування без права на змелю і будівництва без проекту, які конфліктують з чинним місцевим законодавством. Норма примусового виселення зменшена і розтлумачена редакційно. Зокрема, що виселення буде проводитися виключно за рішенням суду. Шкода, що затягується час з прийняттям Житлового кодексу. Там всі норми чітко виписані і на їх підставі механізм буде працювати без утиску. Завтра ми на засіданні комітету будемо розглядати Житловий Кодекс і я надіюсь на вашу підтримку, який повністю нівелює всі питання. цього закону. Враховуючи гостроту житлових проблем і численні пріоритети соціальних проблем в Україні, комітет вносить в Верховній Раді пропозицію проект закону прийняти про комплексну реконструкцію кварталів застарілого житлового фонду номер 7483 в другому читанні і в цілому. Зразу добавлю, що він не буде впливати на порядок відселення громадян інших країв, в основному цей закон іде на покращання і будівництво житла тільки в місті Києві. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, розглядаємо пропозиції народних депутатів, які не враховані. Я звертаюсь до колег, хто із народних депутатів вносив пропозиції і вони не враховані, але наполягають народні депутати? Тоді підніміть, будь ласка руки, хто наполягає. І я прошу, ви будете називати номер своєї правки, яка сторінка, щоб ми швидко орієнтувались. Будь ласка, Василь Надрага, прошу мікрофон.
135-тая поправка. Она касается того, что, если более 50-ти процентов собственников или арендаторов жилья принимают решение о совместных решениях, в том числе и о том, чтобы выкупить жилье, то я предлагал, чтобы мы все-таки давали право всем участникам в этом процессе принимать участие. А то мы можем позволить, чтобы человека выкинули из жилья только потому, что кто-то, не живущий в этом доме, может самостоятельно, без его участия принимать решения. Ну, это есть ненормально. Мы лишаем человека жилья. За него решает кто-то другой. Так не может быть. И поэтому непонятно, почему данная поправка не принята.
Будь ласка, Валерій Павлович.
Відповідь дуже проста. Що згідно Конституції виселення громадянина з тієї чи іншої житлової площі можна тільки робити за його особистої згоди. Ми пропонуємо цієї правки, вона є невідхилена, таких поправок було не одна, а декілька, 75 відсотків власників, якщо згода є, то тоді інвестор, який буде працювати на цій дільниці, подає матеріали до суду – і суд приймає кінцеве рішення. По рішенню суду тільки.
Я думаю, шановні колеги, що наш колега Василь Надрага абсолютно правий, що тут порушується конституційне право людини. Дійсно, більшість може прийняти, що треба виселитися, але таким чином позбавили його житла. Я ставлю на голосування поправку 135 народного депутата Надраги. Прошу голосувати. [[11:41:17]] За-170 Поправка не підтримана. Ще які поправки? Будь ласка, Надрага мікрофон. По фракціях? Прошу. Вибачте, Василь Іванович. По фракціях. “Наша Україна” – 8, комуністів – 50, “Регіони України” – 32, Народної партії – 31, Блоку Тимошенко – 9, соціалісти - 4, Української народної партії – 1, Партія “Єдина Україна” – 4, соціал-демократи – 0, “Демократична Україна” – 16, Партія промисловців і підприємців – 7, “Демініціативи” – 3, “Позафракційні” – 5. Будь ласка, мікрофон Надраги.
Уважаемые коллеги, 194 поправка, она касается 127 статьи, в которой регламентируется, каким образом местные органы власти принимают решения о том, кто будет инвестором-застройщиком. Так вот, моя поправка предлагала, что “у разі наявності більші ніж одної заявки на участь у реалізації проекту реконструкції, орган місцевого самоврядування приймає рішення про проведення конкурсу”. То есть, суть проблемы: если есть несколько, как минимум, два заявки, то местная власть должна провести конкурс между желающими осуществить эту застройку. И это честно, это публично, это борьба с коррупцией, это возможность, скажем так, без каких-то теневых вариантов решать вопрос, кто получает подряд, на каких условиях, и соответственно, при публичном обсуждении принятия решения уйти, я повторяю еще раз, от любых коррупционных схем. Спасибо.
Так, яка правка, Василь Іванович?
Це 194, є така правка.
194. Будь ласка, Валерію Павловичу.
Ще не відомо, коли тендер проводився, є корупція чи ні. Що краще? Це складно сказати, чи при тендері більше корупції, чи коли його немає. Це перше. Стаття викладена наступним чином, що при проведенні конкурсів з залученням інвесторів-забудовників для реалізації проектів реконструкції, заміни житлового фонду орган місцевого самоврядування приймає рішення, в якому визначається [[тут є порядок у умови всі]] і так далі. Це визначається абсолютно новим законом, який стосується про арх у них ітектурну діяльність. Я вважаю, що потрібно залишити у тому виді, як воно є у законі сьогодні. Готується лист на розгляд цього питання, міська рада розглядає, потім робиться проект, а після того, як проект буде готовий, може бути декілька пропозицій, він розглядається у міській раді, і вона затверджує хто буде будувати або займатися реконструкцією мікрорайону. Вважаю, що вона недоцільна ця поправка.
Наполягає Василь Іванович? Є рація у пропозиції нашого колеги, тому я ставлю її на голосування. Ставиться на голосування поправка 194. Прошу голосувати. [[11:44:31]] За-119 Не прийнято. Ще правка. Надрага, завершили правки? Так, у Надраги немає правок. Будь ласка, Майстришин.
Моя правка стосувалася порядку надання дозволів.
Номер, будь ласка.
На жаль, я не можу найти її. Валерію Павловичу, порядку надання дозволів на будівництво. Я якраз наполягав на тому, щоби на сьогоднішній день розробити серйозну процедуру надання дозволів на будівництво так, щоби, по-перше, зменшити елементи корупції з одної сторони, а з іншої сторони, найважливіший фактор – це встановити термін, протягом якого цей дозвіл буде отриманий. Я от недавно був у Чеській Республіці, у них ця ситуація відрегульована дуже простим і зрозумілим способом, тобто протягом 45 днів ти подав відповідні документи, і ти повинен отримати дозвіл в будь-який момент. Якщо тільки ти не отримав відповідний дозвіл протягом такого терміну, ти маєш право починати забудову і не дай Боже в цьому місці не можна було за певними нормами будувати, то за це несе відповідний орган державної служби.
Це поправка 185 Майстришин яку подавав. Я можу зразу сказати, що найкраща система надання дозволу і розгляду документів ще була при радянській владі. Там чітко було записано норми, терміни, хто коли розглядає і приймається рішення виконкомами місцевих рад. Ми частково редакційно врахували, що. вашу поправку, і я буду доповідати закон сьогодні десь при архітектурну діяльність, там чітко єсть уже порядок скорочення термінів всіх. Вона звучить наступним чином. “За рішенням органів місцевого.” Ну тут, по-перше, ваша поправка. Прочитаю, щоб всі в залі знали. До абзацу 2 статті 14 після крапки добавити речення “порядок та строк надання вихідних даних на проектування об’єктів забудови кварталів мікрорайон визначаються Кабінетом Міністрів. За рішенням - ми врахували як написали – за рішенням органів місцевого самоврядування розроблення проектної документації та будівництва об’єктів може здійснюватися до прийняття рішення про надання земельної ділянки, відповідно до закону. То єсть, терміни обов’язково повинні бути згідно Кабінету Міністрів затверджують. що стосується. Якщо ні, то місцевими радами. Я згоден на. підтримати пропозицію Майстришина і підтримати її. Прошу поставити на голосування.
Я ставлю на голосування правку 185 народного депутата Майстришина, яка підтримується комітетом. Прошу проголосувати. Голосуєм дружно. [[11:47:31]] За-55 55, наша агітація була слабою. Недостатньою. Так, будь ласка, Кармазін, потім Дорогунцов.
Юрій Кармазін. Я хотів подякувати Валерію Павловичу за хорошу підготовку цього законопроекту, тому що моя 136-та поправка, де чомусь написано, що вона відхилена, хоча, в принципі, я бачу, що вона врахована. Я пропонував вилучити статті, які суперечать Конституції і повністю. що суперечить частині 2 статті 12 проекту. Адже ви записали зараз, по-перше, за рішенням суду, по друге, наданням рівноцінного за площею кількості кімнат, житлових кімнат в межах. або приміщень в межах кварталу комплексної реконструкції населеного пункту. Це якраз те, що дуже лякало людей, що заберуть в центрі Києва чи Одеси, чи Дніпропетровська, а віддадуть десь на Соловках. Тут зараз це питання вирішується. Тому, Валерій Павлович, я не зрозумів, чому для статистики, для юридичної точності, чому ви не написали, що врахована поправка Кармазіна в даному випадку, адже порушення Конституції вже усунено таким чином.
Стаття ж звучить не так, як ви сказали, стаття викладена дещо по-іншому, а з вашою поправкою ми погодилися, яка буде після першого читання. Вони, дійсно, враховані.
Так, дійшли “мирової”, я так розумію. Юрій Анатолійович, немає більше ваших правок? Немає. Так, будь ласка, мікрофон Сергія Івановича Дорогунцова.
Шановний Адам Іванович! Дорогунцов, фракція Компартії. Я звертаюся до вас і до Валерія Павловича. У мене поправка була перша-восьма до статті першої. Мова йшла про зміну концепції, методології самого закону. Закон носить антинародний характер, проект закону. Він спрямований на реалізацію інтересів так званих інвесторів, тобто капіталістів, підприємців, і спрямований водночас проти народу. Оце головний його недолік. А далі це все розгортається в конкретних статтях. Причому, я хочу звернути вашу увагу, що використовується чотири рубрики. Перша рубрика – не враховано зауваження, це цілком зрозуміло, друга – враховано редакційно, тобто не враховано, третя – враховано частково, майже не враховано.
Сергію Івановичу, ваш час вичерпаний уже. Ми ведемо мову поки що по першій вашій правці. Будь ласка.
Адаме Івановичу, я мав розмову даже перед розглядом цього закону з Сергієм Івановичем. Це дійсно правда. У нього декілька є поправок. Да. Я можу сказати наступне. Я розумію політичний настрій у залі і все. Я не міг би сказати, що цей закон антинародний. І також я не можу сказати, що цей закон не направлений на підтримку інвесторів. Тобто він дійсно направлений на підтримку інвесторів. І у цьому законі визначено, у нас є головний закон нашої держави Конституція, що без згоди власника на житло ніхто його не відселить. Без згоди міської ради ніхто не буде робити реконструкцію того чи іншого кварталу. І це стосується перш за все, я повторюю сьогодні, з забудовою міста Києва, де є проблема. І на засіданні комітету на наступному засіданні ми будемо розглядати питання про забудову центральної частини міста Києва. Тому що у свій час прошляпили забудову Києва. Нада було на засіданні Кабінету Міністрів розглянути генеральний план розвитку України і розглянути генеральний план розвитку столиці нашої країни це Києва і затвердити його у вигляді закону, і тоді б ми працювали. А ми робимо через шию: спочатку закони, які приймаємо рішення. Навіщо сьогодні робити реконструкцію, я приїхав тільки що з Луганська, де стоять п’ятиповерхові будинки. Бориспіль, Бровари і так далі – вони будуть підлягати реконструкції. Там достатньо площі для того, щоб будувати житло. А в Києві треба створити умови, щоб будували житло. Ми не можемо залишати у тому виді, який є. Тому, Сергію Івановичу, ваші поправки є. Вони частково враховані, частково ні. Я хотів би, щоб ми політичне питання зняли, будемо працювати далі.
Шановні колеги, давайте розберемося. Спочатку щодо правки першої Сергія Івановича. Він робить зауваження до закону, але вносить правки. Тобто ми не маємо за що голосувати, бо тут немає конкретної пропозиції крім того, що є характеристика закону. І щодо слів Валерія Павловича. Ніде не сказано, що цей закон тільки для Києва. Це одне, а друге – ну не може Верховна Рада приймати закон для Києва, для Луганська, для Одеси окремо. Він загальний закон. Якщо ми його приймемо, то будь-яке місто, яке захоче скористатися цим законом, скористується. То ми можемо зараз домовитися до того, що ми приймаємо тільки для Києва закон. Давайте забудемо про Київ. В такому розумінні, в законному забудемо. Він для будь-якого міста. Для Києва це найбільше пече, я підтримаю. Так, ще в кого які є. Будь ласка.
Я репліку напишу. Ви сказали, якщо дозволите. Я дійсно кажу, що закон приймається для всієї України. Це перше. Я пробачаюсь, але він буде працювати на сьогоднішній день як працює в Москві тільки в місті Києві. І можу ще раз сказати. Я займався реконструкцією “хрущовок” починаючи з 1987 року. І не пішла ця реконструкція. Дуже складне питання. Перш за все відселення громадян. Тому що треба дати нове житло, яке відповідає нормам, які є. містах. Але саме головне, що без згоди міської ради не одна реконструкція мікрорайону не буде ніколи прийматись рішення. Міська рада приймає. А міська рада сьогодні створюється або обирається із народних депутатів або депутатів районної, міської ради, які обрані там же, в цих же регіонах. Якщо будуть депутати нормально працювати, не буде ні одне право порушене наших громадян. А цим питанням треба займатися.
Все абсолютно правильно. Будь ласка, Валерій Асадчев. Мікрофон.
Дякую, Адам Іванович. Шановний Валерій Павлович, я вас дуже прошу звернути увагу. Тут є одна серйозна, мені здається, невідповідність. Почитайте з самого початку, що закон визначає правові, економічні та інші засади щодо заміни застарілого житлового та нежитлових фондів, а в статті 3 “Сфера дії закону” записано, що він тільки регулює відносини, які стосуються застарілого житлового фонду. Значить у вас дві статті не відповідають одна іншій. На мій погляд, питання нежитлового можна ставити тільки в контексті вбудованого в житловий. Тому що закон побудований на реконструкцію житлового фонду. І там де є нежитлове вбудоване в житлове, він може регулювати, а регулювати взагалі нежитловий фонд, мені здається, цей закон не може. Тому ці дві статті треба зробити, щоб вони відповідали один одному.
Я відповім, це була поправка Станіслава Івановича Гуренка. Ми поправили, написали в статті поправку, застаріле житлового та не житлового фондів. Дійсно, є строєні та пристроєні приміщення, вона врахована. Я дякую.
Давайте при остаточній редакції дослухаємося Валерія Осадчого про те, що там юридично стикувалася перша і третя статті. Хто ще з народних депутатів.
Якщо цього не буде, то тоді прийдеться виводити з не житлового переводити в житловий, а це процес, який не повинен бути ні в якому разі. Тому врахована Станіслава Івановича Гуренка поправка і ми її відредагуємо так, як пропонує Валерій Осадчий.
Я про це і кажу. Шановні колеги! Хто ще з вас подавав пропозиції, ще є пропозиції Сергія Івановича Дорогунцова, будь ласка мікрофон.
Адам Іванович, я бачу ваш настрій, настрій доповідача, який полягає в тому, щоб я взагалі не говорив про свої відхилені поправки, а таких біля 30-ти і дві третини з них відхилені прямим текстом. Тому я хочу сказати, що за цей закон ні при якій погоді я голосувати не буду. Я буду голосувати проти і я хочу, щоб це знали.
Сергій Іванович, я привселюдно заявляю, що ви маєте повне право по хвилині на кожну з ваших 30-ти неврахованих поправок, якщо у вас є бажання, будь ласка, яка правка аргументуйте ми будемо визначатися. Ніхто вас такого права не позбавляє, називайте правку, сторінку і будемо визначатися.
Правка 14 стаття перша, частина друга. Застарілий житловий фонд, що це за визначення? Нехай Валерій Павлович скаже, який це. Немає ж чітких критерій визначення. Я кажу, що він живе в застарілому, а він каже, що я живу в застарілому, а який він насправді? Я пропоную критерій і написано так, враховано редакційно, значить не враховано. Це сторінка, будь ласка, 4 поправка 14.
Вже і наступна 16 ваша поправка. Я можу сказати наступне. Який порядок, повірте я готовий на ці питання відповісти. Ми не можемо в законі конкретно записувати взагалі по всім будинкам. Я ще раз кажу, при міськвиконкомах сьогодні є комісії з числа депутатів, фахівців і науково-дослідних проектувальних інститутів. Створюється комісія, і вони визначають це застарілий чи не застарілий фонд? Він придатний для житла чи ні? Його аварійність або ветхость цього будинку, або просто який потрібно ставити на капітальний ремонт. І згідно цього рішення міська рада приймає рішення про відселення. От така категорія. І так сьогодні визначається.
Сергій.
Сьогодні даже новий будинок, може так статися, що комісія прийме рішення і його прийдеться відселяти і розбирати, як розбирається сьогодні приміщення академії науки. не будувалося декілька років.
Валерій Павлович, Сергій Іванович, у статті 1 цього закону є спеціальне визначення, це на сторінці 3, що таке „застарілий житловий фонд”? Це сукупність об’єктів житла усіх форм власності і так далі, і тому подібне. Так що таке визначення в законі є. Іінша справа, наскільки воно буде об’єктивним потім. Так, ви наполягаєте на голосуванні поправки. Наполягає. 14 поправка Сергія Івановича Дорогунцова, прошу визначатися. [[11:59:13]] За-98 Не підтримано. Яка наступна ваша правка?
16.
16 давайте пропустимо. Бо дуже багато їх. 20.
20, прошу.
Стаття 1 частина 6. Мова йде тут про земельні ділянки і так сформульована ця стаття, що ця частина, що ніби йде мова про ділянку в пустелі Сахара. На цій же ділянці живуть люди. А не порожня ділянка, це не американські прерії давайте рахуватися з цим, це не враховано в законі.
Ви не прочитали повністю я прочитаю, як написано. Перше. Частина перша, тобто стаття 1 частина 6. Особа яка прийняла рішення, а далі йдеться про земельну ділянку не заселену людьми, а ту яка знаходиться в американських преріях або в пустелі Сахарі. Треба., яка приймала рішення за умови добровільної згоди людей, що проживають в застарілих будинках. По-перше, особа не приймає, а приймає міська рада. Ні одна особа, по Закону, не має права прийняти рішення. Це перше. Друге. Можу сказати наступне, що без згоди людей, ще раз повторюю, це раніше визначено, ніхто не має права проводити забудову цього мікрорайону і на те є порядок, узгодження проекту, а потім далі буде прийматися рішення.
Сергію Івановичу, голосуємо, чи ви задоволені відповіддю. Наполягає на голосуванні. Ставиться на голосування двадцята поправка Сергія Івановича Дорогунцова Прошу визначитися. [[12:01:08]] За-71 Наступна яка поправка ваша?
22-га.
Давайте ми вже “земельну ділянку” пропустимо 20-ту. 22-га. Врахована редакційно, так і буде: замість “законодавство” треба всюди писати “закон”. Вони сказали, що пишуть, бо нормативні акти теж сюди відносяться. Тепер поправка 26-та до статті першої частини десятої. Вилучити слово “мікрорайон” тобто мова йде про окремі будинки, про квартали і мікрорайони. Де, в якому місті, центрі, в центральних районах цілі мікрорайони будуть винищуватися. Я вважаю, що треба обмежитися кварталами. Все.
Будь ласка, Валерій Павлович, це 26-та поправка.
Закон називається “Про комплексну реконструкцію кварталів [[мікрорайонів]] ”. Квартал – це може бути мікрорайон, це по різному може бути. На голосування ставте.
Ставлю на голосування. Прошу визначатися з поправкою 26. [[12:02:48]] За-69 Так, наступна яка, Сергій Іванович?
Наступна стаття 1 частина 12. Після слова “проживання” додати: “мешка. цього будинку”. Сьогодні дуже багато здають квартир під найом. І враховувати мешканців будинків, які не мають ніякого права до цього будинку, не доцільно цього включати. Вони – тимчасові люди, що там проживають.
Мікрофон Дорогунцова, будь ласка.
Мова йде про те, що, не про тих, хто тут нелегально проживає. Не мігрантів, а тих, хто тут споконвіку живе, в цьому будинку, оцих мешканців треба і вказати.
Ставлю на голосування 28-му правку. Прошу визначатись. [[12:04:04]] За-67 Не підтримано. Яка ще Ваша правка? Будь ласка, мікрофон Дорогунцова, 38-ма правка.
38-ма, це все стаття перша. Частина 14-та. Вживається таке поняття – стартові житлові будинки. Нехай Валерій Павлович пояснить, що таке “стартові”? Я вважаю, що коли з центра міста відселяють людей на околиці, і в основному це будуть пенсіонери, то це не стартові, а фінішні будинки. І я прошу замінити.
Стартові житлові будинки будуть будуватись в межах того кварталу, де буде вестись реконструкція. Із цього кварталу будуть переселяти всіх громадян і якраз на територію цього мікроквартала за згодою цих громадян.
Голосуємо. А є, Валерій Павлович, це чисто професійний термін “стартовий будинок”.
Ну, знайшли такий термін.
Знайшли такий термін. Зрозуміло, буде, значить, такий будинок. Ставлю на голосування поправку.
Раніше називалося, в кожному виконкомі були “переселенчеські будинки”, куди відселяли мешканців для капітального ремонту, для забудови кварталу. Потім вони поверталися в ці квартали після того, як були заключені договори на переселення в цей же будинок. Без договору, без відносин договірних не буде ніякого відселення з будинку ніколи.
Валерій Павлович, так, може, ми його так і залишимо: “переселенський будинок”.
Ну, як на слово “переселенський фонд”, то він такий, що.
Ні? Так, ставимо. Все, дискусія завершена. Я ставлю на голосування пропозицію Сергія Івановича, 38 правку. Прошу голосувати. [[12:06:16]] За-66 Так, ще яку правку ви хочете проголосувати?
Сорок друга правка є.
Ввімкнутий мікрофон.
У законі всюди, зокрема в статті першій, частина 15-та, і в подальших статтях, вживається таке словосполучення, така категорія: “суспільні потреби”.
Яка правка, Сергій Іванович?
Це 42-га. Я вважаю, що після слів “Житлового фонду” треба говорити не про суспільні потреби, а “для забезпечення їх мешканців комфортним житлом”, отак.
Будь ласка, Валерій Павлович.
Я можу, що таке суспільні потреби. Мешканці будинку живуть в такому будинку, там повинні бути всі умови для того, щоб можна нормально жити. Це вже суспільні потреби. Ну, я не заперечую, щоб добавити так, як Сергій Іванович написав: “для забезпечення їх мешканців комфортним житлом”. Воно частково враховано.
Ставлю на голосування 42-гу поправку Сергія Івановича. Прошу голосувати.
Та не треба голосувати. Треба погодитися: “для забезпечення їх мешканців комфортним житлом”. Погодитися. [[12:07:50]] За-58
58. Ще які пропозиції, Сергію Івановичу!
Пропозиція 66.
66, будь ласка. ­ ДОРОГУНЦОВ С.І. 66 до статті 4. Після слів “Конституції України” я пропоную записати “відповідно до Конституції цього закону” і далі за текстом, опустивши слово “інших”, бо не відомо яких. А саме цим законом треба, щоб після Конституції керувалися забудовники або органи самоврядування.
Ставте на голосування.
Ставлю на голосування 66 правку. [[12:08:56]] За-59 Ще які пропозиції, Сергію Івановичу?
72 і 74 враховані.
Зараз. Врахована, так, про єдиного інвестора, якщо правду каже.
Надрукована у документі.
Будь ласка , мікрофон, 88.
Я пропоную в цій частині десятій статті 7 написати, там починається це: звільняють інвесторів і так далі. Написати: “Інвестори-забудовники передають в установленому порядку частину побудованої житлової площі”.
Записано, що вона врахована.
самоврядування.
Сергію Івановичу, 88 врахована, ця врахована правка.
Віримо. Яка правка? Будь ласка, мікрофон.
104.
Вона ніби і така технічна, але дуже важлива. Мова йде про те, що мешканців житлового будинку або кварталу за місяць попереджують про те, що їх виганяють з тієї житлової площі. За місяць! А я пропоную написати. Ну що чоловік може за місяць? Навіть не може прийти в себе, почувши таку звістку. Я пропоную написати “за 6 місяців”. Валерій Павлович напише. пише “відхилено, бо це обмежує право на інформацію”. Ви чули таке? За 6 місяців обмежує право на інформацію. Ні, ну це. от винахідники.
Сергій Іванович, ну по-перше, не я писав, а закон уряд подавав. Так що ви на мене стрілки не переводьте, будь ласка. Це перше. По-друге, можу вам сказати, не за 6 місяців, ще тільки прийдуть в мікрорайон і тільки запитають одного громадянина, або прийдуть робити геологічні ці ж дослідження, всі будуть знати де, хто будувати, з ким там домовились і все. І які 6 місяців? Воно зразу буде відомо. Навіщо нам чекати 6 місяців?
Голосуєм 104 правку. Прошу визначатися. Ми закінчимо питання, а перерву обов’язково на 30 хвилин оголосимо. [[12:12:02]] За-61 Так, 109 ваша поправка є. Наполягаєте?
Врахована. Редакційна.
Тоді 131.
Тут написано так в 131 поправці. А стаття це 12. Частина 1. Мова йде про те, що буде зроблена незалежна оцінка вартості цього будинку. Валерій Павлович, від кого незалежна? Від власника будинку чи квартири. Від кого незалежна? Я пропоную.
Від інвесторів, які будуть робити оцінку. І це контролює, якраз в законі записано, міська рада. Ми не можемо, щоб не приймали участь мешканці в оцінці того житла, в якому вони проживають. Якраз тут вірно записано.
Так, наполягаєте на голосуванні? Так, голосуємо 131-шу правку. [[12:13:22]] За-61 Так, є ще бажання, Сергій Іванович?
142-га.
142-га ваша правка і 149-та. 155-ту, будь ласка, мікрофон.
яка врахована редакційно. І про що тут йде мова, я хочу навести такий приклад. Припустимо, хтось із народних депутатів живе в одному з центральних районів міста в будинку, який називається “хрущовкою” або “сталінкою”. Вартість одного квадратного метра складає 600 доларів, я так, в умовних одиницях оцінюю. На цьому місці його викинули в стартове житло, то бишь фінішне, будують 45-поверховий будинок і він має право одержати тут квартиру. Але тут вартість одного квадратного метру 6 тисяч доларів або умовних одиниць. То він мусить заплатити різницю забудовнику. Він може це зробити, а? Через це я пишу, щоб було чітко визначено, що він, не залежно від вартості нового житла, йому повернули його житло.
Голосуємо 155-ту. [[12:15:12]] За-77 Шановні колеги, тут до мене підходять, звинувачують, що перерви не оголошуємо. Є дві пропозиції. Сергій Іванович знімає свої правки? Не знімає. Тоді, шановні колеги, давайте ми оголосимо зараз перерву на 30 хвилин. Після перерви продовжимо розгляд законопроекту, хоча я хотів, щоб ми його завершили, не перериваючи. Оголошується перерва до 12 години 46 хвилин.
Сергій Іванович на місці? Будемо продовжувати. Валерій Павлович і Сергій Іванович. Так. Ми зупинились на 155-й. Яка наступна? Так, будь ласка, мікрофон Дорогунцова.
Зараз поправка, Валерій Павлович, 174-та. Написано “відхилено”. Стаття 13 частина 8.
Сорок третя сторінка.
Найшли?
Найду.
Так. Я пропоную вилучити, оскільки вона повторює іншу статтю. А замість частини 8 статті 13 включити такий текст “власник квартири, житлового будинку, який реконструйовано або замінено новобудовою, зберігає право на одержання в них квартири без виплати різниці між вартістю вилученої в нього квартири і квартири, наданої йому в реконструйованому будинку або новозбудованому”. Отака пропозиція. Ви написали “відхилено, не узгоджується з текстом”, не узгоджується з інтересами інвесторів, так і кажіть.
Прошу поставити на голосування.
Так, ставлю на голосування 174 правку Сергія Івановича Дорогунцова. Прошу голосувати. [[12:50:11]] За-50 По фракціях хочуть? Будь ласка, по фракціях. Наша Україна – 1, комуністів – 44, Регіони України і Народної партії – по 1, Блок Тимошенко, соціалісти, Українська народна партія – 0, Єдина Україна – 2, соціал-демократи, демократична Україна, Партія промисловців і підприємців, Демократичні ініціативи – 0, позафракційні – 1. Сергій Іванович, яка наступна правка ваша? 214, оце радує. 51 сторінка, 214-та. Будь ласка, аргументації.
Між ними було ще десять поправок.
Ви не наполягає на них. 12:36
Я пропустив, Валерій Павлович, мені вас шкода просто, ви ж втомилися.
Абсолютно ні, я вам дякую за те, що ви сказали, але 204 це поправка Надраги, у вас 203.
Ні, ні у мене 214, Дорогунцов. Написано врахована редакційно, тобто не врахована. Стаття 16 частина 3, йдеться про щільність нової забудови, я пишу, вона повинна відповідати санітарно-гігієнічним, екологічним та іншим нормативам, а далі за текстом. Зробити таку вставку, чому, бо я хочу вам сказати, що в Києві щільність нової забудови на порядок перевищує існуючу щільність забудови, не буде ніяких сквериків, ніяких парків, ніяких дитячих площадок і так далі, будуть одні новобудови за.
Потрібно врахувати пропозицію, я вважаю, що воно визначено іншим законодавством і можу сказати поїдьте в місті Києві в нові мікрорайони де враховано фактично все. Як гарно готується комплексна забудова мікрорайонів. Я підтримую пропозицію Сергія Івановича і вважаю, що це потрібно врахувати без голосування.
Шановні колеги! Немає заперечень, бо дійсно, тут кожному ясно, що забудова санітарно-гігієнічним нормам повинна відповідати, не заперечуєте? Тоді погоджуємося. Ще в Сергія Івановича залишилося дві правки 218 і 219.
Поправка 218. Стаття 17 частина друга і третя, я пропоную вилучити, оскільки ця норма, Валерій Павлович ви знайшли її, так?
Так.
Частину другу і третю. Оскільки ця норма виглядає, як жарт і виписана тільки в інтересах інвестора забудовника.
Вона відхилена прошу ставити на голосування.
Голосуємо 218 поправку Сергія Івановича, прошу голосувати. [[12:53:27]] За-57 І 219-та, будь ласка.
Шановний Валерій Павлович! У прикінцеві положення, писав я тут ,потрібно внести зміни і уточнення які пропонуються, від 1-ї до 17-ї статей, щоб вони знайшли своє узагальнене відображення у цих кінцевих положеннях. І насамкінець я хочу сказати, що голосування по моїм зауваженням абсолютно точно адекватно відображає інтереси депутатів, які присутні в цьому залі, або інтереси їх фракцій. Я дуже вдячний вам, що ви витримали все це, і це останнє моє зауваження можна на голосування не ставити. Я підтверджую, що цей закон приймається в інтересах багатих для бідних. От коли ми усунемо бідність, то тоді можна буде через сто років приймати цей закон.
Я дякую. Якщо дозволите Адаме Івановичу, я зроблю коментар з цього приводу теж. Можу сказати наступне. Ми повинні використовувати сьогодні для реконструкції, для забудови в Україні можливість залучень інвестицій у галузь будівництва. Якщо тільки забудовнику, інвестору буде невигідно будувати житло, вони його ні в одному місті України будувати ніколи не будуть. І інших, на жаль, інвестицій в бюджеті фактично немає. Тому що ми завалили Житловий кодекс, на який накладено Президентом вето. І я надіюся, що ми після того, як завтра розглянемо на комітеті, на майбутньому пленарному тижні приймемо Житловий кодекс з вами, подолаємо вето Президента, і це буде впроваджена система забезпечення наших громадян житлом. А зараз прошу підтримати цей закон і голосувати.
Так, Сергій Іванович з місця не вступайте в дискусії. Валерій Павлович для уточнення ви самі сказали. потім після того, коли сказали, що завалили, а потім кажете, що не ми завалили. Верховна Рада не завалила Житловий кодекс, вона його прийняла. Будемо ставити на голосування і, я думаю, шановні колеги, ми можемо констатувати, що у нашого колеги Кармазина з’явився досить серйозний конкурент в особі Сергія Івановича по активності. Перед голосуванням з мотивів запишіться, будь ласка, три хвилини. Кармазин, будь ласка.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, я не боюся конкуренції, тому що я – кращий. Шановний Адаме Івановичу, це я вам реплікою відповів.
На жаль, не чув, ви повторіть, будь ласка.
Я сказав, що я кращий, тому не боюся конкуренції. Я прошу не ображатися колег на мене, я, насправді, з Одеси і тому жартую. Шановні друзі, я думаю, що такий довгий розгляд цього питання сьогодні привів до того, що зараз дуже мало людей, які можуть взагалі нажимати на кнопки і ви це бачите, Адаме Івановичу. Це, якраз, можливо, дайте нагадування, щоб люди зайшли до зали, тому що до перерви і під час перерви їх тут було на багато більше. Щодо мотивів, то я хочу сказати, що цей Закон можна і треба приймати, тому що ті “хрущовки”, які є і які будувалися на 20 років, уже загрожують життю громадян сьогодні, багато з них. Я маю на увазі, панельні “хрущовки”, не цегляні і вони загрожують життю громадян.
Будь ласка, Буйко Георгій.
Буйко. Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненку.
Мікрофон Симоненка, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці. Фракція комуністів принципово голосувати за цей проект Закону не буде і не вперше вимагає від авторів, розробників, від уряду, щоб сьогодні виключити норму, за якою передбачається примусове виселення людей якраз з цих приміщень. Ця норма порушує Конституцію, бо житло – це приватна власність, це проблема, яка має відношення о того, що треба мати державну політику забудови соціальним житлом і давати можливість. Бо в центрі міста живуть люди і похилого віку, і все те, що пов’язано з їхньою подальшою долею, залежить від волі тих, хто сьогодні вирішив знищити це житло і на місці їх побудувати для себе дуже дороге житло. На цьому одні будуть десятки мільйонів мати, а інші сьогодні будуть вигнані з житла. Тому фракція комуністів голосувати за підтримку цього закону не буде.
Сергій Матвієнков.
Матвиенков, 55-тый округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Жилищная проблема действительно одна их самых острых, из самых больных проблем, которая сегодня волнует буквально всех. И, к сожалению, мы тут провели границу, разделили наше население на две части. Первая часть – это те люди, у которых есть деньги и они практически жилищную проблему давно для себя решили. Вторая категория – это те, которые этих денег не имеют. К сожалению, и перспектив на сегодняшний день жилищного строительства либо приобретение жилья в том виде, в котором есть, они не видят. Хрущовки – действительно бич, их нужно решать. Но данный законопроект, как бы мы не хотели, что бы мы ни говорили, - это законопроект города Киева. И мы видим, что эта модель может действовать только в городе Киеве. Ни в Мариуполе, ни в Севастополе, ни в других городах, к сожалению, эта модель действовать не будет. Это первое. И второе. Не может не настораживать. 25 процентов принудительного выселения! Что бы мы ни говорили и как бы мы ни говорили, есть Конституция. Есть какие-то права человека, которые действуют на эти нормы. Поэтому принятие либо непринятие этого закона, к сожалению, коренным образом проблему жилья у нас в стране не разрешает.
Георгій Манчуленко.
Георгій Манчуленко, 203-тій округ, Чернівецька область. Фракція Української народної партії. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Фракція Української народної партії схиляється до підтримки в другому читанні даного законопроекту, вважає, що має більше позитивів цей законопроект, ніж негативів. І нас хвилює, звичайно, проблема відселення. Хоча є аварійні будинки практично. І треба відселяти людей. І ми хочемо, щоб така категорія людей була надійно захищена з боку держави, щоб вони отримали відповідну компенсацію в житлі. А загалом проблема застарілого житлового фонду для України є надзвичайно гострою і болючою. І проблема не тільки Києва, це і жителів інших міст України, це, сподіваюсь, що це і проблема “хрущовок” у рідному місті Чернівці, в інших обласних і райцентрах України. Тому цю проблему треба врегульовувати якомога швидше, тим краще буде для нашого народу. Дякую.
Так, всі процедури ми з вами пройшли. Маємо підстави ставити на голосування: про прийняття в цілому Закону “Про комплексну реконструкцію кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду”, реєстраційний номер 7483. [[13:01:35]] За-199 Рішення не прийнято. По фракція, будь ласка. “Наша Україна” - 37, комуністів – 0, “Регіони України” – 4, Народної партії – 38, Блоку Тимошенко – 34, соціалісти – 0, Української народної партії – 23, “Єдина Україна” – 15, соціал-демократи – 0, “Демократична Україна” – 19, Партія промисловців і підприємців – 13, “Демократичні ініціативи” – 3, “Позафракційні” – 13. Яка пропозиція: на повторне?
Є прохання: на повторне друге читання направити закон. Прошу проголосувати.
Профільний комітет пропонує перенести цей законопроект на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[13:02:41]] За-227 Прийнято. Але, дійсно, шановні колеги, я думаю, обговорення показало, і, Валерій Павлович, спробуйте на комітеті подивитися на те, що стосується дійсно проблеми примусового виселення. Якщо ми його врегулюємо у цьому законопроекті, тоді, ви бачите, він має шанси конституційну більшість одержати.
Я зразу на це питання відповім, щоб ви знали, що в Житловому кодексу була чітко виписана система відселення наших громадян – тільки за рішенням суду. Взяли на цю статтю Житлового кодексу наклали вето, якраз це вето не дозволяє вирішити ці питання. Тому всіх запрошую завтра на засідання комітету о 15 годині, ми вирішимо цю статтю, як вона повинна бути і це буде подальшим поштовхом, у тому числі для цього закону. Дякую за увагу.
Валерію Павловичу, за рішення суду. Але, якщо ми у законі запишемо, що 25 відсотків, то будь-який суд прийме, що це законно. Ось в чому біда. Треба записати і в цьому так. Добре. Будь ласка, репліка, прізвище Симоненка згадувалося.
Симоненко, фракція комуністів. Колега Яворівський дозволив собі висловити деякі міркування з приводу моєї позиції. Так, дійсно, у нього немає іншої точки зору, як4 подякувати і похвалити мене за мою принципову послідовну позицію, як за часів радянської влади, так і сьогодні. Я розумію, що відбувається і все роблю для того, щоб захистити трудовий народ, збіднілий, зубожілий завдяки тій політиці, яка проводилася під час перевороту бензовозами і хто навколішки стояв, це історія знає. Але я хотів би нагадати пану Яворівському, що ми навчалися позиції відносно бандерівщини на його книжці “Вічно Кортеліси”, які, до речі, допомагали ми, ЦК комсомолу, написати спочатку. Тому я ще і ще раз хочу нагадати пану Яворівському, що ми не забули, і прийде час історії, коли спитаємо, а куди поділася гуманітарна допомога Чорнобильського фонду і з ким він у парі куди його подів цей фонд, куди сотні мільйонів ділися зубожілого, так скажемо, народу? Дякую.
Слухається проект Закону про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій [[друге читання]], реєстраційний номер 4008. Доповідає голова Комітету з питань науки і освіти Родіонов Михайло Кузьмич. Будь ласка, Михайле Кузьмичу.
Шановні народні депутати! До другого читання надійшло від народних депутатів і від Кабінету Міністрів 170 пропозицій, 11 від народних депутатів. від 11 народних депутатів і від Кабінету Міністрів, уряду тобто. З них враховано повністю - 105, враховано редакційно і частково - 38, не враховано - 170. Хочу деякі зауваження стосовно цього закону. Цей закон довго оброблявся в Комітеті з питань науки і освіти, тому що спочатку він був прийнятий з існуючою базою, яка існувала для оподаткування технопарків і інноваційного фонду, потім , ви знаєте, в тому році ці пільги були відмінені, тому закон зроблений під сучасну базу, оподатковану сучасну базу. Тому вводяться механізми стимулювання такі: кредитування та субсидіювання трансфери технологій, виплата нагороди авторам технологій, порядок використання коштів від трансферу технологій. Але всі ці моменти стосуються і обов’язково за трансферт технологій, які створені за державні кошти і за кошти місцевої влади. Вот собственно говоря, як кажуть головна відмінність цього закону від того, що було підготовлено до другого читання з першого разу. Тому є пропозиція перейти до поправок.
Підемо за тою ж аналогією, шановні колеги. Хто з народних депутатів наполягає на розгляді його правок? Я таких.
Я скажу. Ті, хто відхилені поправки не тому, що вони, як кажуть, суперечать, просто внесено 170 багато правок і є кращі редакції. Кращі, більш точніші редакції, тому всі не враховуєш, а найкращу врахували.
Тобто, Михайло Кузьмич, ви правильно поправились, не кращі, а точніші.
Точніше, да.
Так, не наполягає ніхто? Міністр просить слово, будь ласка.
Я хотів би сьогодні сказати, що Закон про державне регулювання діяльності у сфері трансферту технологій дуже важливий для нашої молодої держави, оскільки ми маємо дуже багато цікавих технологій, рішень. І те, що з України беруть ці технології, абсолютно вони не захищені, абсолютно не зареєстровані, не внормовані, не проведено патентної чистоти, немає цього порядку. Це дуже і дуже шкодить нашій Україні, нашій промисловості, нашим вченим. Цей закон ці моменти регулює і внормовує. Ми підготували зараз у уряді на завершення закон про інноваційну підтримку. інноваційної діяльності, де буде чотири види підтримки науково-технічної інноваційної діяльності, і цей закон, вони дають уже поле підтримки наукових розробок, запровадження високих технологій. І я просив би дружно від імені уряду проголосувати за цей закон.
Станіслав Миколайович, я так зрозумів, що вето на цей закон не буде.
Не повинно. Там є невеликі питання, скажімо, за субсидіювання, але наступним законом ми його регулюємо. І, Адам Іванович, там написано всі кошти, дуже Комітет з науки та освіти, я дякую колезі Родіонову, вони виписали такі механізми, що це узгоджується з міністерством і Кабінетом Міністрів, і тими порядками ми зробимо, щоб це було правильно.
Так, шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій, реєстраційний номер 4008. Прошу голосувати. Підтримаємо науку. [[13:10:15]] За-283 Закон прийнятий. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" – 25, комуністів – 55, “Регіони України” – 37, Народна партія – 41, Блок Тимошенко – 30, соціалісти – 23, Українська народна партія – 18, “Єдина Україна” – 19, соціал-демократи об’єднані – 0, “Демократична Україна” –15, Партія промисловців і підприємців – 11, Демініціативи – 0, позафракційні – 9. Розглядаємо питання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо допуску на фондовий ринок його професійних учасників]], друге читання. Реєстраційний номер законопроекту 1098. Доповідає член Комітету з питань економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій Пилип Пилипович Буждиган. Будь ласка.
Шановні народні депутати, законопроект про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо ліцензування професійної діяльності на ринку цінних паперів]], реєстраційний номер 1098, був розглянутий у першому читанні ще 24 жовтня 2002 року. До цього часу надходили пропозиції на друге читання. Всього надійшло дев’ять пропозицій. Всі пропозиції враховані. Комітет з економічної політики пропонує і на своєму засіданні восьмого лютого 2005 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його у другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Дякую. Пилипе Пилиповичу, у мене тільки запитання, а чому через шість місяців з дня опублікування ви пропонуєте його ввести?
Це думка комітету, я не можу.
Це у нас новела практично. Або з моменту опублікування, або з нового фінансового року, а тут щось. Ну, є пропозиція, будемо визначатися. Таким чином, шановні колеги, як ви бачите, всі пропозиції внесені вами враховані в цьому законопроекті. Тому я ставлю на голосування про прийняття у цілому як закону Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо допуску на фондовий ринок його професійних учасників]], реєстраційний номер 1098. Прошу голосувати. [[13:13:11]] За-285 Закон прийнято. Розглядається Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо регулювання правових відносин при оцінці майна]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер законопроекту 2033. Доповідає голова підкомітету комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Володимир Кирилович Черняк. Будь ласка, Володимир Кирилович.
Шановні народні депутати, комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій відповідно до постанови Верховної Ради України підготував і вносить на розгляд Верховної Ради у другому читанні проект Закону України “Про внесення змін до деяких законів України” яким пропонується привести ряд законів у відповідність із Законом “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні”. Ну, ми завжди так робимо. Якщо ми приймаємо закон, то виникає потреба внести зміни до інших законів, якщо це рамковий концептуальний закон. Ось в даному випадку ми маємо справу з такою законодавчою рутиною. За час, що минув після прийняття зазначеного законопроекту в першому читанні вже були внесені певні зміни до тих законів, які пропонувалося узгодити. Тобто життя уже нас випередило, а Закон “Про підприємства” в Україні взагалі втратив чинність. Тому і були внесені певні корективи у законопроект, який запропонований у другому читанні. Тобто ми врахували ті зміни, які вже відбулися і врахували ті пропозиції, які надійшли від депутатів. Всього в комітет надійшло 37 пропозицій, з яких лише 4 пропозиції відхилено. Решта враховані повністю, частково або редакційно. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект із зауваженнями, які пропонується вилучити положення про внесення змін до Закону України “Про виконавче впровадження”, от єдине зауваження, яке було зроблено. Такі ж пропозиції були подані народними депутатами Беспалим, Акопяном та Шаровим. І комітет пропонуючи відхилити ці пропозиції виходив з того, що зазначені зміни були запропоновані Кабінетом Міністрів, які були погоджені в тому числі і Міністерством юстиції. Комітет пропонує поставити на голосування ті пропозиції, якщо наполягають, чотири пропозиції, які відхилені.
Дякую, Володимир Кирилович, я бачу Борис Якович Беспалий готується. Ні, не наполягаєте тут ваші дві чи три пропозиції? Не наполягає. Акопян є зауваження і пропозиції? Не наполягає. І, здається, якщо я не помиляюся.
Остання Горбаля пропозиція. Також не наполягає. Тоді, шановні товариші, давайте прислухаємося до думки профільного комітету і підтримаємо цей законопроект. Я ставлю на голосування про прийняття закону у другому читанні в цілому, як закону. Закону “Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання правових відносин при оцінці майна”. Реєстраційний номер законопроекту 2033. Прошу голосувати. [[13:17:23]] За-299 Нарощуємо темп, закон прийнятий. Розглядається Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо ринку цінних паперів]]. Реєстраційний номер 2038 [[друге читання]]. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань економічної політики управління народним господарством власності та інвестицій Володимир Анатолійович Демьохін, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам экономической политики рассмотрел и подготовил ко второму чтению законопроект, который касается изменений в статью 6 Закона Украины «Про державне регулювання ринку цинних паперов в Украине». В соответствии с нормой данного законопроекта Державной комиссии с ценных паперов и фондового рынка могут делигироваться полномочия. может делигировать свои полномочия центральному аппарату и территориальным органам путем принятия соответствующего решения, утвержденного в установленном порядке. Это законодательная инициатива внесена Кабинетом Министров, поддержана Верховным Советом в первом чтении, принята за основу. И учитывая то что, если будет принят за, все-таки закон мы надеемся, комитет не считает, что такое положение может, противоречит статье 19 Конституции. Это было замечание Головного юридичного управления. Правда надо ответить, что частично изменяется концепция закона, в результате подготовки, в процессе подготовки ко второму чтению мы получили 8 поправок, из которых 7 было учтено, одна отклонена. Я предлагаю проголосовать за данный законопроект и принять в целом. Спасибо.
Дякую. Так тут в основному всі правки враховані частково, одна правка тільки 7 народного депутата Буряка - відхилена. Сергій Васильович не наполягає на ній? Не наполягає. Тоді ті правки, які частково враховані, автори поправки не наполягають на редакційних уточненнях. Ні. Тоді я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття в цілому як закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання ринку цінних паперів реєстраційний номер 2038. Прошу голосувати. [[13:20:13]] За-324 Зовсім добре. 324. Закон прийнято. Дивіться 283, 285, 299, 324 кожний законопроект набирає все більшу кількість голосів. Слухається проект закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо відповідальності за порушення законодавства про приватизацію]], реєстраційний номер 2441 [[друге читання]]. Доповідає заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Матвєєв Володимир Йосипович. Будь ласка.
Проект Закона был принят в первом чтении еще в 2003 году. Законопроектом ко второму чтению предлагается установить административную ответственность должностных лиц государственных предприятий за нарушение требований органов приватизации в части своевременного предоставления достоверной информации об объектах, которые подлежат приватизации, или предоставление такой информации в неполном объеме. Кроме того, законопроект преследует цель уточнить момент перехода права собственности на объект приватизации от продавца к покупателю. К проекту поступило три поправки народного депутата Ващук. Две из них учтены частично, одна отклонена. По сути, данными поправками предлагается слово, принятое в первом чтении слово «стоимость» заменить на слово «цена». Комитет не поддерживает данное предложение, поскольку, в тексте Закона, в который вносятся изменения, применяется термин «стоимость объектов». Надо отметить, что к данному законопроекту поступило замечание Юридического Управления, которое было рассмотрено в комитете. Юридическое Управление указывает, что принятая редакция в первом чтении, а именно, уточнение момента перехода права собственности на объект приватизации от продавца к покупателю, не согласовывается с положениями гражданского кодекса. Поскольку гражданский кодекс не запрещает устанавливать, что права собственности на приватизированный объект переходит к покупателю с момента уплаты полной стоимости приобретенного объекта приватизации, как указывается в проектах, которые мы сегодня рассматриваем. И, согласно Конституции, правовой режим собственности устанавливается Законом, комитет считает, что данный замечания носят только рекомендательный характер. Учитывая так же, что указанные предложения противоречат концепции, принятого в первом чтении законопроекта, комитет оставил их без внимания. Комитет предлагает Верховной Раде принять Закон во втором чтении и в целом.
Дякую. Катерино Тимофіївно, ви задоволені тим, як враховані ваші поправки? Інших поправок ніхто не вносив, тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону - закону про внесення змін до деяких законів України щодо відповідальності за порушення законодавства про приватизацію. Реєстраційний номер 2441. Прошу голосувати. [[13:23:28]] За-284 Прийнято. Але темп знижений. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" [[щодо небанківських установ]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 2533. Доповідає перший заступник Голови Комітету з питань економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій Володимир Анатолійович Демьохін. Будь ласка.
Спасибо. Я думаю, Адам Иванович, надо уже не считать, а то сглазят. Уважаемые коллеги! Мы рассматриваем несколько законопроектов подряд, касаемых урегулирования деятельности Комиссии по ценным бумагам, фондовому рынку. Важнейший вопрос для нашей экономической политики. Тем более мы отмечали уже с вами на парламентских слушаниях, что экономическая политика, мягко сказано, находится в зародыше. Ценнейший механизм – механизм фондового рынка. И вот очередной законопроект - номер 2533 – «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні”. Наш комитет по вопросам экономической политики подготовил на рассмотрение, на второе чтение данный законопроект. Предметом законопроекта является регулирование отношений, связанных с рынком ценных бумаг. Конкретно вот дачи полномочий комиссии по ценным бумагам, фондовому рынку, определение отдельных вопросов, терминов, которые касаются профессиональной деятельности на данном рынке. Замечание Главного юридического управления касается объединения в трех законопроектах. Два из них мы уже с вами приняли во втором чтении и в целом. Поэтому мы предлагаем все-таки, учитывая, что все поправки, а их было 20, 17 из них учтено, три всего отклонено, принять данный законопроект во втором чтении и в целом. Спасибо за внимание.
Дякую. Я звертаюся до колег Горбаля і Добкіна. Їхні правки не враховані. Чи вони наполягають на голосуванні? Немає бажання. Тоді ставимо на голосування [[все інше враховано]], я ставлю на голосування: про прийняття в цілому як закону Закону “Про внесення змін до Закону України “Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні” [[щодо небанківських установ]], реєстраційний номер 2533. Прошу голосувати. [[13:26:25]] За-275 Закон прийнято. Розглядається питання: проект Закону про Дисциплінарний статут митної служби України [[повторне друге читання]]. Реєстраційний номер 3379. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій Володимир Анатолійович Демьохін. Будь ласка.
Спасибо. Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, мы в очередной раз рассматриваем многострадальный законопроект про дисциплинарный устав Мытной службы. Почему говорю «многострадальный», потому что он давно уже нужен, давно актуален, но мы никак не можем его принять. В результате работы в комитете мы при подготовке ко второму чтению получили 180 поправок. Учтены полностью, частично, редакционно 109. 71 поправка отклонена. Я хочу обратить ваше внимание, что за данный законопроект - он касается урегулирования внутренних отношений в наших таможенных органах, то есть это и вопросы дисциплины, и вопросы этики. И конечно, он не касается экономических вопросов, не касается вопросов таможенных формальных процедур. Предлагается рассмотреть по поправкам, которые не были учтены, 71 поправка. Фрг__00360*002*017&lt;13:27:59&gt; И все-таки обращаюсь к вам принять во втором чтении и в целом данный закон, который очень нужен нашим таможенникам. Спасибо.
Так, шановні колеги, доповідь завершена. Хто з народних депутатів має намір відстоювати свої поправки, тут чимало не враховано? Є. Будь ласка, Борис Безпалий, мікрофон.
Борис Безпалий, Блок Віктора Ющенка “Наша Україна”. Йдеться про 86 поправку, 91, 152, вони є абсолютно однотипні. Тут всюди вживається термін у законі “спеціальний уповноважений орган виконавчої влади у галузі митної справи”. Я не тільки тому, що воно дуже довго звучить, але Конституція України не знає таких термінів, є просто центральні органи виконавчої влади в тій або іншій галузі. За інерцією ми пишемо спеціально уповноважені і тим самим не тільки зайві слова, але і плутанину, тому що серед центральних органів виконавчої влади є міністерства, є державні комітети, є центральні органи зі спеціальним статусом, і все це вносить захаращеність. Я зараз не пропоную пройти весь масив законодавства, хоча б це і не завадило, але, принаймні, не вносити наново додаткової плутанини. Тому у мене є пропозиція редакційно, це є правки редакційні, зняти ці зайві слова і не заплутувати нікому голову. Дякую.
Спасибо большое за ваше замечание, но я хотел бы сказать, что действительно есть истина в ваших словах, но комитет исходил из чего, что данный термин специального уповноваженого есть в Таможенном кодексе. А, как известно, Таможенный кодекс – это есть основополагающий документ, регулирующий деятельность всей нашей таможенной службы. В связи с этим мы и приняли решение об отклонении вашей поправки. Спасибо.
Я також солідарний з доповідачем, про те, що Борис Якович абсолютно правий, ці два словосполучення тут абсолютно зайві, мабуть треба чистити нам Митний кодекс. Будь ласка, мікрофон Бориса Беспалого ввімкніть.
Дякую, але, знаєте, я ще 5 слів буквально по цій і потім по іншій. Справа в тому що до чого приводити у відповідність. Основою є Конституція і якраз проблема є в тому, що Митний кодекс тоді треба приводи у відповідність не до Конституції, а не одну помилку робити підставою для іншої помилки. Хоча це питання редакційне і я б запропонував його на розгляд дійсно Юридичного управління, літературного і так далі і відмовитися від зайвих слів. А тепер я хотів би по 167 поправці. Тут написано, що застосування дисциплінарних стягнень передбачається законодавством. Законодавством є і наказ командира, законодавством є підзаконні акти. Між тим, ми не можемо допустити, щоб до митників застосовувались будь-які інші дисциплінарні стягнення, крім передбачених законом. Тому принципово є замінити тут на слово “законом”, щоб не було самодіяльності в встановленні покарань. Це, на перший погляд, правка редакційна, але насправді змістовна. Я наполягаю, щоб.
Уважаемый Борис Яковлевич, она учтена ваша поправка. Мы учли.
167 врахована. Замість “законодавства” написано “закону”.
А то, что касается все-таки термина «специальна уповноважена» я думаю, что это путь один - внесение законопроекта, изменение и в таможенном кодексе, и в данном законе о дисциплинарной службе. Спасибо.
Так, ще хто наполягає на своїх поправках? Немає? Тоді будемо голосувати. Кажуть, що митники не можуть працювати без цього закону, не дають “чисті руки”. З мотивів голосування запишіться, три хвилини. Так, будь ласка, Беспалий.
Дякую. Ну те, що у мене були часткові зауваження, це не свідчить про те, що наша прискіпливість до законодавства є на перешкоді прийняттю закону. Я від імені фракції Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна", і я думаю, від інших фракцій, висловлюю сподівання, що вже з чергової спроби цей закон буде прийнятий, тому що, дійсно, нагальна потреба в цьому є. Ми всі знаємо, які виникли проблеми в митній службі. І розуміємо, що одним тільки статутом дисциплінарної служби ці проблеми не вирішаться і навіть його неухильним дотриманням, на що ми сподіваємося. Але ми все ж таки зробимо крок до впорядкування ситуації в митній службі, на митниці, тому що це є питання, яке стосується, насправді, не тільки тих, хто там працює, а й дуже багатьох, та, фактично, всіх українців, тому що це експорт, імпорт і взагалі правопорядок в державі. Тому наша фракція підтримує закон, і сподіваємося, інші фракції також це зроблять.
Сергій Челноков.
Адам Иванович, прошу Симоненко Петра Николаевича.
Будь ласка, мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракция коммунистов. Первое, фракция коммунистов поддержит этот закон, проект закона, который формально усиливает ответственность тех людей, кто работает сегодня на таможне. Но я призываю всех сегодня, товарищи, одна из проблем, чтобы защитить и отечественного производителя, и бизнес, это после майдановых событий реально увеличение в 2-3 раза взяток во всей таможенной службе. И это как бич, как какая-то зараза уже разъедает все то, что имеет отношение к авторитету государства и к судьбам людским. Поэтому мне представляется, что мы сегодня надеяться только на одни законы не можем, потому что назначение тех, кто занимался контрабандой автомобилей, назначение в руководящие органы, ну, о чем это говорит? Ну, это позор просто для Украины. И если пришли сегодня с чистыми руками и белые, пушистые, то надо наводить сегодня порядок в системе. И только изменение в системе даст возможность представить других людей, тех, которые будут защищать интересы государства.
Так, будь ласка, Ратушняк. Я не бачу. Михайло Мельничук. А, вибачте, Сергій Ратушняк, мікрофон, а потім Мельничук.
Так, дякую. Шановни депутаты! Я что хотел сказать, что у нас вот тут за то, что берут, разогнали ГАИ. Вот так, с утра. А почему таможню не разогнать? Ведь у нас все равно сегодня «прозрачно». Просто вчера было «прозрачно» для одних, а сегодня для помаранчевых. Вся суть в том, что государство делает вид, что платит правоохранителям и фискальщикам, в том числе и таможенникам, а они делают вид, что работают за эту зарплату. Ведь мы же ничего этим не меняем. Пока мы не сделаем зарплату, которую он будет бояться потерять, мы ничего не поменяем на таможне. Вот и сегодня Скомаровский поехал в Закарпатье, где губернатор на прошлой неделе собрал с чопской таможни 1 миллион 50 тысяч долларов. Наверное они окажутся сегодня вечером здесь в Киеве. Ничего эти законы не меняют сути. Спасибо.
Я оголосив, Михайло Мельничук, будь ласка.
Михайло Мельничук фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Фракція Соціалістичної партії буде підтримувати даний законопроект. Але все-таки у нас є деякі застереження. Безумовно, я погоджуюся з тими колегами, які сьогодні роблять зауваження, застереження і висловлюють свої побажання кращої роботи митної служби. Наприклад, я би сьогодні по Чернівецькій області взяв Порубне митницю, де недавно щойно призначений пан Добровольський був знятий з начальника митниці. Але все-таки він у системі залишився і відіграє чималу роль там. Я вважаю, що все-таки корупцію можна вижити тільки тоді, коли, якщо знята людина з роботи, якщо він в чомусь там звинувачується, то немає що його залишати взагалі на митниці. А залишає для того, щоб і дальше йшов деребан з підприємців.
Обмін думками завершений. Тоді я ставлю на голосування, щоб не звинувачували відповідно митники нас, що ми їх критикуємо і справедливо, а не допомагаємо. То давайте допоможемо і приймемо дисциплінарний статут митної служби України. Я ставлю на голосування про прийняття у цілому як закону, реєстраційний номер 3379. Прошу голосувати. [[13:37:48]] За-314. Дисциплінарний статут митної служби прийнятий. Переходимо до наступного законопроекту. Закон “Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” [[друге читання]]. Реєстраційний номер 7541. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань промислової політики і підприємництва Віталій Іванович Майко. Будь ласка, Віталій Іванович.
Віталій Майко, Партія промисловців і підприємців. Шановні народні депутати, Комітет з питань промислової політики і підприємництва підготовлено до другого читання законопроект. Реєстраційний номер 7541 “Про дозвільну систему у сфері господарчої діяльності”, внесений Кабінетом Міністрів України. Дозвольте нагадати вам, що метою прийняття цього законопроекту є удосконалення дозвільної системи у сфері господарської діяльності, визначення основних засад видачі документів дозвільного характеру, впровадження європейських принципів їх видачі, головніше – спрощення роботи підприємців, про що так багато говориться останнім часом. До зазначеного проекту надійшло 45 пропозицій. Майже всі вони враховані. Комітетом не підтримана одна пропозиція депутата Довгого і частково враховані пропозиції депутата Кармазіна. Шановні народні депутати, члени Комітету з питань промислової політики, підприємництва при доопрацюванні зазначеного законопроекту особливу увагу звернули на пропозиції стосовно запровадження декларативного принципу впровадження певних дій при започаткуванні господарської діяльності та надання суб’єктам господарювання права вибору способу отримання документів дозвільного характеру або безпосередньо за зверненням у відповідний дозвільний орган, або за зверненням до адміністратора. Комітет також погодився з пропозиціями щодо збільшення розміру штрафу за роботу без державної реєстрації як суб’єкта господарювання, без ліцензій або дозвільних документів. Також варто відмітити, що законопроектом запроваджена відповідальність не тільки суб’єктів господарювання, але і посадових осіб органів дозволу за порушення виконання законодавства з видачі документів дозвільного характеру. Проектом також зобов’язано адміністраторів та дозвільні органи забезпечити безоплатне консультування з питань отримання відповідних документів дозвільного характеру за зверненням об’єкта господарювання, що дозволить зробити всі консультації щодо процедури отримання дозвільних документів доступними кожному заявнику. Враховуючи, що майже всі пропозиції доопрацювання законопроекту до другого читання враховані, члени комітету пропонують підтримати зазначений законопроект і прийняти в другому читанні та цілому, як закон. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, Віталій Іванович. Віталій Іванович, ви, мабуть, із-за скромності не сказали, що одне із ваших пропозицій не врахована 21. Ви на ній не наполягаєте?
Ні.
Ні. Не враховані пропозиції народного депутата Довгого, наполягає? Не наполягає. І частково врахована одна із пропозицій Кармазіна. Не наполягає. Тому я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закону “Про дозвільну систему сфери господарської діяльності”. Реєстраційний номер 7541. Прошу голосувати. [[13:42:16]] За-273 Закон прийнятий. Переходимо до розгляду Проект Закону про благоустрій населених пунктів [[друге читання]]. Реєстраційний номер 5666, дуже багато шісток. Доповідає голова Комітету з питань будівництва транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку Валерій Павлович Пустовойтенко, будь ласка.
Шановний Головуючий! Шановні народні депутати! В грудні минулого року Верховною Радою було прийнято за основу проект Закону про благоустрій населених пунктів, внесений Кабінетом Міністрів України. Остаточна редакція законопроекту доповнена низкою нових статей, зокрема включено статті, якими визначено поняття „балансу.тримуючи об’єкти благоустрою”, підставити та порядок відшкодування збитків, завданих об’єкту благоустрою, перелік об’єктів благоустрою, права та обов’язки підприємств та установ, організацій щодо утримання об’єкта благоустрою в належному стані, основні засади охорони та утримання зелених насаджень. Більш чітко в законопроекті виписано склад правил благоустрою населеного пункту. Запропоновано зокрема доповнити географічну частину правил схемою меж об’єктів благоустрою населеного пункту з визначеним балансоутримуючих цих об’єктів, а також меж територій, закріплених за підприємствами, установами, організаціями. Таким чином, жодна територія загального користування в межах населеного пункту не залишатиметься безгосподарною. У законопроекті уточнено положення щодо здійснення громадянського контролю в сфері благоустрою. В прикінцевих положеннях уряду доручається забезпечити протягом трьох місяців з дня надання чинності цим законом прийняття нормативно-правових актів, що випливають із цього закону. У ході підготовки законопроекту до другого читання комітетом було опрацьовано 207 зауважень народних депутатів. Ці зауваження є слушними і переважною більшістю враховані при доопрацюванні. Комітетом отримано позитивний висновок Головного юридичного управління, але висловлено кілька зауважень. Хотів би стисло зупинитися на основних з них. Перше. Частиною другою в статті 36 проекту пропонується визначити напрями фінансування заходів з благоустрою населених пунктів за рахунок коштів Державного бюджету. Проте, це не узгоджується з вимогою частини другої статті 95 Конституції, відповідно до якої виключно з Законом про Державний бюджет визначаються будь-які видатки на суспільні потреби. Статтею 36 законопроекту визначено, що фінансування заходів з благоустрою населених пунктів, утримання та ремонту об’єктів благоустрою здійснюється за рахунок коштів і їх власників, або користувачів. Зокрема, за рахунок коштів Державного бюджету, передбачається фінансування заходів на виконання державних програм, підготовка проектів законів а інших нормативних актів, робіт по благоустрою на землях державної власності, охорони та утримання об’єктів благоустрою, переданих органами державної влади на баланс підприємств, робіт і утворення об’єктів рекреаційного призначення. Також щороку ці кошти повинні включатися до бюджету. Таким чином, запропонована норма не суперечить вимогам статті 95 Конституції України. Законопроектом пропонується встановити норму.
Дайте можливість звершити.
яка зобов’язує сільські, селищні, міські ради утворювати інспекції по благоустрою населених пунктів. Однак, згідно з Законом України про місцеве самоврядування в Україні пункт п’ятий статті 26, питання затвердження структури повністю затверджує міська рада. Відповідно до статті 40 законопроектів, для здійснення контролю за органами благоустрою населених пунктів, виконанням правил благоустрою територій, в тому числі, організації озеленення і так далі. Можуть утворювати інспекції з благоустрою і населених пунктів і запропонована норма не носить загальнообов’язкового характеру. Враховуючи наведене, запропонована норма жодним чином не суперечить положенню статті Закону про місцеве самоврядування. Я просив би, шановний Голово, шановні народні депутати, прийняти Закон “Про благоустрій населених пунктів” в другому читанні і в цілому і готовий відповісти на ваші запитання. А, саме головне, потрібно вже ці кошти включати в проект бюджету, як на місцевому рівні, так і державному, на 2006 рік. Дякую за увагу.
Дякую за доповідь. Хто з народних депутатів не вдоволений результатами розгляду правок? Бачу двох. Оржаховський, будь ласка, називайте, яка правка.
Дякую, Адаме Івановичу. Моя правка 149-та не врахована. Я її зачитаю. Я пропонував: “Передбачити фінансову підтримку, як самодостатніх, так і дотаційних рад” – це до статті 24. Я розумію, що нинішній закон, він дуже потрібний і я дякую комітету за те, що попрацювали добре и в тому числі і багато моїх пропозицій враховано. Я відчуваю і погоджуюсь, що дійсно для, як 24-та стаття гласить забезпечення благоустрою територій підприємств, установ та організацій – кошти з бюджету не можна виділяти. Але, все ж таки, так я це дуже серйозна справа і ми не маючи грошей по нинішній ситуації в радах, то цей закон може не працювати. Може не працювати. Тому я вважаю, що все ж таки нам в майбутньому, знаю, що це не норма цього закону, в майбутньому слід дійсно змінювати процедуру.
Валерій Павлович, будь ласка.
Я розумію це питання. Дійсно, сьогодні по цілому ряду наших місцевих рад, органів місцевих рад є, виникає таке питання. Ну, хочу зауважити своєму колезі про те, що сьогодні в місцевих радах кошти залишились тільки на заробітну плату, в залежності від рад 92-96 відсотків. Тому не тільки на благоустрій немає коштів. Взагалі ні на що. Тому ми не можемо записувати. Тоді на охорону здоров’я, на обладнання не записуємо, повністю робити перелік. І це потрібно визначати тільки бюджетами як державним, так і місцевими. Це не норма цього закону абсолютно.
Так, наполягає, ні, не наполягає. Наступна правка, будь ласка, Оржаховського мікрофон.
Дякую, Адам Іванович. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Валерій Павлович, стаття 155-та, вірніше, правка 155-та. Написано: “Враховано у розділі 7 цього Закону”, мою пропозицію визначити хто писатиме протоколи, - дільничні, комунальники? Адже штати в радах дуже мізерні. Я розумію, Ви запропонували це як громадські інспектори. Скажіть будь ласка, я теж не буду наполягати на голосуванні, але скажіть, це цим законом ради мають визначити цих громадських інспекторів, чи потрібно новий якийсь закон?
Згідно цього закону можна навести приклад міста Києва. Я особисто приїздив коли вчитися, і такі ради, інспекції фактично працюють вже у всіх регіонах України. І нам потрібно законодавчо дати можливість і право працювати цим радам, підняти їхній рівень, щоб вони були захищені законом. І я виступаючи, я думаю, що асоціація, яку очолює Олександр Омельченко, і мери міст, які входять в цю асоціацію, чітко знають, як працює ця інспекція. Вважаю, що вони повинні і так працювати, але закон для них повинен бути.
Наполягаєте на голосуванні?
Ні.
Ні. Так, ще є правка? Будь ласка, мікрофон Оржаховського. Він завершить свої – і потім підемо.
Ну, в мене ту є декілька, я не буду називати цих правок, просто одне хочу запитати вас. Валерій Павлович, тут є посилка на існування державних інспекцій, автомобільних інспекцій. Я думаю, що це варто вилучити з цього, так як ми сьогодні не знаємо, що ж у нас буде. Дякую.
Така державна інспекція при Мінтрансі працює, ми затвердили план роботи, і в бюджеті є фінансування на цей рік в сумі.
Валерій Павлович, давайте домовимося, дійсно, так і попросимо Юридичне управління: коли вони готуватимуть до остаточного підпису, назвати якимось чином не конкретно, що “державна автоінспекція”, а “спеціальні органи, які будуть забезпечувати безпеку руху” і так далі.
Я зразу відповім. Ви знаєте, що при Мінтрансі вже створена Інспекція по роботі контролю на транспорті.
Але тут мова йде не про ту інспекцію, а про Державну автоінспекцію.
Я погоджуюся: відпрацювати разом.
Тому так відпрацюємо, як воно буде далі. Хоча в законі вона-то ліквідована, але ліквідована вона незаконно, бо в Законі про міліцію такий орган на даний час існує, так що тут ви праві і неправі. Нощенко, будь ласка, які правки. Потім – Беспалий. Мікрофон Нощенка Миколи.
Спасибі. Я вніс поправку. Нощенко Микола Петрович, 160 виборчий округ, “Демократична Україна”. Я вніс 11 поправок, чотири враховано, а інші відхилені. І я хотів би спочатку по процедурі. Ну, по-перше, нам роздана Порівняльна таблиця, де у правій колонці немає повного тексту закону, і це ускладнить голосування в цілому. Це перше. Друге. Там, де є повноваження всіх учасників процесу благоустрою, є один загальний пункт проти якого я заперечую, це вславлено „вирішує інші питання у цій сфері”. На мій погляд цей запис розширює повноваження всіх, від Кабінету Міністрів до сільської ради. Вийде путаниця і будуть судові суперечки. Я хотів би, щоб хто доповідає, пояснив, чому ми саме не пішли на уточнення цих пунктів і залишили його у Кабінеті Міністрів, сільській-селищній раді, державній адміністрації, цей пункт? Який зміст ви вкладали? Від вашої відповіді я буду тоді наполягати чи не наполягати.
Я згоден з вашою пропозицією, прошу вилучити і врахувати вашу поправку.
Так. Будь ласка, мікрофон Нощенка.
Спасибі за ці поправки, тут їх 4 поправки. Але в мене тепер є конкретне зауваження до поправки 55. Поправка 55 гласить так, що я хотів добавити замість абзацу „організовують місця відпочинку для населення” я запропонував: „визначають та організовують”. Що ви зробили. Ви вилучили повністю цей абзац. До речі, ви не маєте права згідно процедури, тому що за нього вже 226 голосів проголосувало. Я прошу повернути цей запис і залишити або в старій редакції, або добавити два моїх слова. А ви його вилучили повністю.
Це була поправка народного депутата Атрощенка, номер його виборчого округу 207, вона була врахована. Це була поправка. Я можу з вашою пропозицією погодитися, нам потрібно поставити на голосування, тому що депутати всі рівні.
Так. Зараз Микола Петрович, два зауваження на ваші зауваження. З приводу того, що ви кажете, що неправильно права частина законопроекту, вірніше, порівняльної таблиці, оформлена. Вона оформлена відповідно до того, як потрібно бути оформлено, бо в правій частині якраз подається остаточна редакція, що пропонується нам голосувати. Це – одне. І друге – ви маєте право наполягати на голосуванні 55-ї поправки, але тут Комітет нічого не порушив. Так, ми прийняли 226. Але була пропозиція суб’єкта законодавчої ініціативи кожен має право або так, або так, але ми з вами і ви маєте право наполягати на тому, щоб підтвердити цю статтю. Тому я її зараз буду ставити на голосування. Хто за те, щоб підтвердити 55 поправку, яку врахував комітет. Прошу визначатися. [[13:55:53]] За-107 Правка не підтримана, значить вона не врахована, хоча комітет її врахував. Тобто, Микола Петрович, залишається редакція, на якій ви наполягали. Так, будь ласка.
Є пропозиція, щоб доручити Антрощенко і Нощенко відпрацювати цю позицію.
Нічого ми вже нікому не доручатимемо, бо ми тоді перетягнемо на невідомо яке голосування. Ми просто, комітет врахував, але Верховна Рада не підтримала думку комітету, значить залишається попередня редакція, яку ми прийняли у першому читанні те, що наполягав Микола Петрович. Так, ще які правки у Нощенко? Всі, Микола Петрович? Так, ще є. Будь ласка, Нощенко мікрофон.
Поправка 72. Стаття 25, ну 5 пунктів моїх проголосували в першому читанні і.
72 Беспалого правка, будь ласка, подивіться.
72. Ну напевно тоді разні таблиці у нас.
Мабуть так. Я не виключаю.
Я счас тоді у Беспалого підійду і виясню яка у нього 72-га.
У пункті 5 частині 1 статті 12 слова “в абзац” вилучимо. законом порядку вилучити. Абзац вилучено.
Про це ви маєте на увазі? Микола Петрович!
У мене 72 стаття, я з Інтернету сьогодні роздрукував, говорить про те, що в разі приватизації громадянами квартир багатоквартирного житлового будинку благоустрій його території проводиться співвласниками, товариством співвласників. Ви замінюєте новим словом “балансоутримувачем цього будинку”, про що мова не йшла ні в першому, ні. немає жодної поправки, щоб ввести поняття “балансоутримувач”.
Микола Петрович, Валерій Павлович, я прошу, Микола Петрович, візьміть у когось не з Інтернету, щоб ми йшли тотожно, потім ми до ваших правок повернемося. А зараз, будь ласка, Беспалий.
Це редакція доопрацювання.
Це трохи інша редакція.
Ну, я ще хочу. Я відповім зразу на це питання. Значить, сьогодні, так, є приватизований будинок. Але об’єднання співвласників ці громадяни не хочуть створювати. А будинок знаходиться, як і в середині будинкової мережі, знаходиться на балансі ЖЕКів. Так тоді що, не буде прибиратися будинок чи не буде доглядатися територія? Такого бути не буде. Буде, там дальше записано, буде об’єднання співвласників, вони будуть нести відповідальність за благоустрій.
Валерій Павлович, ми потім будемо регламентувати, коли. Шановні колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, мікрофон Беспалого.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, я думаю, ви всі погодитеся, що закони мають писатися ясно, чітко і ясно, щоб вони дотримувалися, а не заплутувалися. Тому я пропоную по всьому тексту, це восьма поправка, слова “вулично-дорожня мережа” і подібні замінити чітко – “дорожня мережа”, “дорожній рух”. Крім вулиць є проспекти, є провулки. Що ми, будемо писати “бульварно-дорожній рух”, “бульварний рух”, “провулочний рух” і так далі? Є чітко в тій же самій державній автоінспекції, яку напівліквідували чи недоліквідували, “дорожній рух”, “правила дорожнього руху”. І з цієї точки зору все це є дороги. А називається воно проспект, проїзд, в’їзд чи вулиця – це не має значення. Тому щоб відійти від цієї заплутаної ситуації, я пропоную по всьому тексту закону чітко писати “дорожня мережа”, “дорожній рух”. Це буде чітко, ясно і зрозуміло.
Так, добре, я дякую вам. Але хочу зразу сказати, що вулиця складається як з проїжджої частини, так і з пішохідної. І це враховано. Ми консультувалися після ваших зауважень, і юристи, і всі, хто займається цією справою, і інститут науково-дослідний підтвердив, що якраз такий термін повинен бути. “Вулично-дорожньою мережею вважається.” Тому що будуть дорогу прибирати, за тротуари забудуть, як сьогодні робиться, де ноги можна поламати. Тому треба, щоб було записано якраз в тому виді, як записано в сьогоднішньому законі.
Борис Якович погоджується. Ні? Наполягаєте на голосуванні? Не наполягає, але й не погоджується. Так, ще ваші якісь?. Немає. Хто ще? Миколо Петровичу, ви вже знайшли текст? Будь ласка, мікрофон Нощенка.
Це поправка 151-ша.
151-ша, дивимося.
Мова йде про те, що я пропонував, якщо будинок приватизований, мається на увазі квартири, я замінював поняття приватизації багатоповерхового будинку на приватизацію квартир. Але ви вилучили все це, те, що ми проголосували у першому читанні, і запровадили нове поняття, що утримання проводиться балансоутримувачем. Це трошки міняє ситуацію. Тому що багато на балансі у нас є гуртожитки. Балансоутримувачі не мають коштів. І практично благоустрій цих навколо територій і самих будівель зводиться до нулю. Будь ласка, поясніть. Я буду наполягати на тому, щоб ми повернулися до старої редакції 25-ї статті або голосувати в залі. Якщо набере 226, значить записуємо нову редакцію. Дякую.
Шановний, дорогий Миколо Петровичу. Як сьогоднішній. закону про реконструкцію мікрорайоні всі казали, що є багаті люди, які будують за рахунок своїх коштів будинки, вони створюють об’єднання співвласників, огороджують свою територію, визначають уже приватні жеки і обслуговують їх. Це да, я згоден. Але сьогодні якраз не вирішено питання у 95 відсотків житла, яке залишається на балансі балансоутримувачів. І тому цей закон повинен бути. А вже далі буде співвласники кожного будинку поступово вийдуть з цієї мережі і створять об’єднання співвласників, які будуть повністю обслуговувати придомові території. Я якраз за це, ми семінари проводилися і все. Але, на жаль сьогодні, якщо взяти будинок 90-квартирний так навскид, то відсотків 30 взагалі не хочуть ставати співвласниками цих об’єднань. Що по місту Києву, що по інших регіонах України. Треба вести відповідну роботу. Тому я наполягаю, щоб залишилося у тому стані, як воно сьогодні записано в законі. Ми не можемо людей залишити, тим більше, як ви сказали, немає коштів на утримання. Місцеві бюджети повинні фінансувати або власники, на балансі яких знаходяться ці будинки.
Микола Петрович.
Ставте на голосування.
На голосування ставимо чи ви. мікрофон Нощенко, будь ласка.
Я наполягаю на тому, щоб ми проголосували так як визначає Регламент нашої роботи. Ми фактично змінюємо редакцію того, що проголосовано, базу закону. Якщо зал проголосує “вилучити” те, що ми проголосували. в попередній редакції, я не буду заперечувати. Але ж змінивши редакцію, губиться моя поправка.
Добре. Значить, шановні колеги, будьте уважні. Я зараз проведу, можливо, і два голосування. Можливо і два. Перше голосування – буде голосуватись поправка Народного депутата Нощенка. Якщо вона одержить підтримку, значить наступного голосування ми не проводимо. Якщо поправка Нощенка не одержить підтримки, ми проведемо ще одне голосування за пропозицію комітету. Зрозуміли? Я ставлю на голосування поправку 151 народного депутата Нощенка. Прошу голосувати. [[14:04:02]] За-60 Не підтримано. Я ставлю на голосування пропозицію комітету. Пояснюю чому. Тому що ми у першому читанні прийняли в одній редакції, комітет змінив цю редакцію. Ми повинні підтвердити цю редакцію. Ставиться на голосування пропозиція профільного комітету.
Голосуємо “за”. Ми залишимо тоді на прибудинкові території без благоустрою. “За” треба голосувати. [[14:04:39]] За-148
За – 148. Таким чином, шановні колеги, залишається редакція, яка була прийнята у першому читанні. Наполягання? Чиї це? Я не знаю. Ну, імениннику можна пояснити. Наполягання Нощенка, народного депутата, вашого колеги.
Адам Іванович, я пробачаюсь, але так здається є Закон “Про об’єднання співвласників”. Він чітко визначає, як утворюється об’єднання.
Я розумію. Буде той закон визначати.
Сьогодні ніхто не займається благоустроєм, завтра всі двірники перестануть підмітати кругом наших будинків.
Валерій Павлович, тоді у мене запитання до тих хто готував закон, а це готував в іншій редакції, бо ми залишаємо те, що було в першому.
Адам Іванович, я маю на це відповісти, що Житловий кодекс, який подав уряд взагалі був неприродним і ми його приймали десять років що інші закони, на те і Верховна Рада є, щоб вона доопрацювала закони, що вони відповідали ці закони вимогам наших громадян, наших виборців, а потім за них голосувати.
Є пропозиція шановні колеги, профільний комітет я розумію наполягає, ще раз поставити на голосування його пропозицію, мова йде про 33 сторінку.
Там де будуть утворення, об’єднання співвласників, автоматом вони будуть займатись благоустроєм. Це одне з стратегічних питань. Ми повинні відійти від ЖЕКів, щоб об”єднання доглядали ці будинки. І дати право громадянам самим управляти при будинковою територією, будувати заправки, гаражі, дитячі площадки, все. Вірно. Але це потрібно робити через закон про об”єднання співвласників.
Валерій Павлович, я, не всі колеги мають на руках. Тому пропонується записати так: “Утримання та благоустрій при будинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, у яких з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій при будинкової території”.
А також об”єднання співвласників, де вони утворені. Так.
А також об”єднання співвласників. Прошу підтримати пропозицію комітету. Голосуємо. Голосуємо дружно. [[14:07:22]] За-282 Таким чином, прийнято.
Я дякую.
Оржаховський, будь ласка, яка правка? Редакція комітету підтримана наголошую. Будь ласка, Оржаховський.
Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Адаме Івановичу, поправка 85-та. Написано „враховано”. Валерій Павлович, я вважаю, що тут ми тільки наполовину для рад дали можливість підсилили їх права у галузі благоустрою. Моя була пропозиція доповнити статтю 12-ту положенням щодо посилення адміністративного впливу з боку рад на порушників благоустрою юридичних і фізичних осіб. Так, дійсно, і написано у визначенні, в установленому порядку розміру відшкодувань. Але це поняття таке в установленому порядку. Так що ми будемо керуватися Адміністративним кодексом чи якимись іншими положеннями? Я вважаю, що так і далі буде, коли ми будемо 17 гривень чи 54, бо тут конкретизації немає. Дякую.
Давайте запишемо або міською радою визначені положення щодо штрафу, або Кабінету Міністрів.
Це можна.
Шановні колеги! Напевно давайте все-таки ми не в кожному законі не будемо визначати штрафи, бо є спеціальні закони які це визначають. Домовилися? Цей закон не може визначати штрафи, а, дійсно, в установленому законом порядку. А кодекси відповідні такий порядок установлюють, тут комітет правий. Так, немає більше зауваження? Тоді я ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону про благоустрій населених пунктів [[реєстраційний номер 5666]]. Прошу голосувати.
Голосуємо за. [[14:09:28]] За-298
Дякую. Незважаючи на те, що у реєстраційному номері аж три шістки, Закон, бачите, успішно пройшов. На цьому, напевно, шановні колеги [[ми вже не встигнемо наступний розглянути]] оголошується ранкове засідання закритим. Перерва до 16 години.