Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo dame i gospodo narodni poslanici, u skladu sa Poslovnikom predlažem da današnji rad produžimo sa 19,30 do ponoći, a da se u ponoć Skupština i poslanici izjasne o tome da li su spremni da nastave rad tokom noći, s obzirom da je pred nama još 250 amandmana i obaveza da u najkraćem roku usvojimo predloženi paket zakona i budžet Republike Srbije.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege poslanici, predlažem da radimo po Poslovniku, s obzirom da je po Poslovniku predviđena mogućnost da se izuzetno petkom radi, jer nam je ovde rečeno pre nekoliko dana da se mora po svaku cenu završiti rad Skupštine do petka, međutim broj amandmana i broj govornika govori u stvari o tome da to nije toliko bitno. Mnogo je važniji, po našem mišljenju, sadržaj datih predloga i ono što će ova skupština usvojiti i smatramo da nema razloga za produženje, a kamoli da se produžuje posle ponoći. Nema ni jednog racionalnog razloga da Skupština radi više nego što to Poslovnik predviđa.
Predlažem da radimo do 19,30, a u 19,30 ukoliko ostane manji broj amandmana i procenimo da imamo vremena da završimo do ponoći da tada odlučujemo o produžetku. Inače, većina poslanika ovde ne koristi stimulativna sredstva i mi ne možemo raditi duže od 19,30 časova.
Imamo dva predloga. Jedan predlog narodnog poslanika Čedomira Jovanovića da se radi do 24 časa, sa mogućnošću donošenja odluke i o eventualnom nastavku rada. Drugi predlog je narodnog poslanika Stamenkovića da se radi do 19,30 časova, po Poslovniku. Molim vas da se o tome izjasnimo. Najpre se izjašnjavamo o predlogu narodnog poslanika Čedomira Jovanovića. Za 128, protiv 25, niko nije uzdržan, nisu glasala četiri, ukupno 157 narodnih poslanika. Izjašnjavamo se o predlogu narodnog poslanika Stamenkovića da se radi do 19,30. Molim vas da se izjasnite. Za 38, protiv 125, dva uzdržana, nije glasalo 7, ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog poslanika Čedomira Jovanovića, da ćemo raditi do 24 časa, sa naknadnim odlučivanjem o tome da li ćemo nastaviti sa radom i dalje. Napravićemo pauze po dogovoru. Prva pauza u 14 časova uobičajeno, a zatim ćemo se dogovoriti.
Javio sam se po Poslovniku iz prostog razloga da razjasnimo, da precizno definišemo dokle radi ova skupština. Ne može se doneti odluka da radimo do 24 časa, a po potrebi ćemo naknadno odlučiti. Poslovnik je precizan. Pre početka donosi se odluka dokle radi Skupština. Ako radi do 24 časa, što je izglasano, prekidamo u 24 časa. Ne može nakon toga neko da izađe i da predloži da radimo dok se ne završi. Nisam znao da ste tako pametni. Uključili ste se u Evropu, ali onda morate donositi odluku, mora se proglasiti zvanično, pa da izađe i da se predloži. Ovako se igramo, ovo je neozbiljno. Moramo biti precizni. Smatram potrebu da se napravi drama od ove skupštine, tu je i dramaturg Čeda Jovanović, to je škola Nede Arnerić. Ili radimo do 24 časa ili predložite neku drugu odluku, a ne možemo ovako da se igramo.
To smo već prodiskutovali u prethodnim sednicama da se može doneti odluka po pravilu na početku dana, ali postoji mogućnost da se donese i u toku sednice, i na kraju rada. Uostalom, zaboravljate da, recimo, možemo raditi do 24, a da zakažem sednicu za 00,15 minuta. Nećemo voditi raspravu. To smo već izglasali. Mi smo nešto izglasali, vi ste prigovorili da je prekršen Poslovnik. Dao sam vam objašnjenje, a vi možete reći da niste zadovoljni i da to stavim na glasanje. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo uvaženi poslanici, u sredu kada sam izlazio za ovu govornicu rekao sam da ovaj budžet za 2001. godinu jeste budžet predloga koji se radi naopačke. Prvo je trebalo usvojiti budžet za 2000-tu godinu, za prošlu godinu, pa onda raspravljati o budžetu za 2001. godinu. Ali, kao što se sve radi naopačke, tako se i ovo radi, pa ću ja sada - na osnovu moga amandmana u članu 7, Razdeo 36, pozicija br. 178. analitički konto 911-029, iznosi 157.128.000 dinara, vrsta rashoda, to su troškovi nabavke kancelarijskog materijala, tehničkih i drugih zajedničkih poslova za potrebe republičkih organa i organizacija i eksploatacije vozila - tražiti da se navedena pozicija briše. To znači da u rubrici svega umesto 688.628.000 dinara sada bude 531.500.000 dinara. Ja ću vam obrazložiti zbog čega. Rekao sam da je bilo potrebno, prvo, raspravljati budžet za 2000-tu godinu, pa onda o budžetu za 2001. godinu, jer u ovom razdelu, koji je sada 36, ali je za 2000-tu godinu 44, gde se navodi da je 47,9 miliona potrebno za plate u Upravi za zajedničke poslove republičkih organa. Za 2001. godinu je ovde naznačeno da je to plata za 882 zaposlena radnika. Ta ista stavka je 109 miliona dinara. Za Fabriku mineralnih đubriva u Šapcu je potrebno za godišnju platu, za otprilike isti broj zaposlenih, 25 miliona dinara. Sad vi vidite kolika je ova stavka od 109. Namerno sam uzeo zadnji razdeo, baš zbog toga što gospodin ministar, verovatno ne znajući gde i kako koje rashode da stavi, nego je verovatno naposletku te rashode stavio više, pa će odatle da uzima kada mu zatreba. Primetio sam da gospodin ministar piše levom rukom, verovatno su i ovi zakoni levi, pa ćemo i ubuduće videti. Dalje, što je vrlo bitno ovde, jeste da je u budžetu za 2000. godinu, u stavci broj 3, predviđeno27 miliona dinara. Sada je ovde predviđeno 157 miliona. Sad vi vidite kolika je ta razlika. Otprilike, mislim da izađe negde oko 138 miliona. Ipak, predložio bih da ova sredstva, kojih je ovoliko neznatno, to je oko 157.128.000 dinara, da se prebace u troškove agrara, ali isključivo za potrebe fabrika mineralnih đubriva.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 116, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, od ukupno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo i narodni poslanik Božidar Vujić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 7. razdeo 3, pozicija 12. To su izdvajanja u budžetu koja se zovu sredstva za rad biroa i agencija Vlade Republike Srbije. Često je za ovom govornicom pominjano, pa i kod izbora Vlade, da je ona ekspertska. Ona sad stvarno jeste ekspertska. Ovakav budžet, sa ovakvom pozicijom, samo eksperti mogu da donesu. U obrazloženju ovog razdela stoji sledeća konstatacija, koja me stvarno uverava da je ovo ekspertska vlada. Konstatacija kaže: - "A za rad biroa i agencija Vlade, iznos od 10 miliona dinara". To ekspertsko obrazloženje, za čega se predviđa ova budžetska stavka. Ekspertsko, nema šta. Ono što je činjenica i što razlikuje ovu poziciju u odnosu na prošlogodišnji budžet, jeste da je ovo novouvedena stavka. Ono što je, takođe, činjenica i što možemo da konstatujemo, da ni jednom rečenicom, sem ove koja kaže da je potrebno izdvojiti sredstva, ne kaže se za čega to treba. Ostaje svakom poslaniku, a i svakom stanovniku države Srbije, da sam deli ova sredstva prema sopstvenoj zamisli, a Vlada će biti veoma transparentna, pa ćemo jednog dana i saznati za čega je to bilo. Za sada te transparentnosti nema, sem u deklarativnom izjašnjavanju da će ova vlada biti transparentna u svom radu. Zbog toga i pitam kakav je to rad Vlade, koji su to biroi, koje su to agencije? Mi ostali poslanici i celo stanovništvo sada smo u prilici da vidimo da su pobedile snage poražene na 8. sednici. Uostalom, to nisam rekao ja, izrekao je kolega koji je juče izašao za ovu govornicu, a on je iz DOS-a. Očito je on deo onih poraženih snaga sa 8. sednice, koja se sada povampirila i koja sada iz pukog revanšizma vraća onima koji su na toj 8. sednici pobedili. A, šta će biti sa ogromnim delom stanovništva, koji sa 8. sednicom nema veze, koji na 8. sednici nije učestvovao i koji hvala Bogu, nikada nije bio u članstvu Saveza komunista. Očito su to ti biroi za one koji su bili poraženi na 8. sednici. Ima takvih i bivših generala, a ima takvih koji imaju partijski staž, a možda i više nego što ja imam godina, a imam ih poprilično. Da li su to možda agencije, kako je rekao kolega Mirčić, za poslovnu pratnju. Ne daj Bože da jesu, ali očito možemo da mislimo da možda i jesu. Imate i ministara koji su došli iz daleka. Imate onih koji su odvojeni od porodice. Ima ih koji su odavde, iz Srbije, pa sada trenutno zbog rada u Vladi žive u Beogradu. Ima koji su iz Beograda, a otišli su da budu garanti svojih fabrika, "FMP trejda", i da opet podmeću vojsci i policiji tamo nešto u Kopnenoj zoni bezbednosti. Možda su to zbilja agencije za tu poslovnu pratnju. Sačuvaj nas Bože od takve Vlade. Ono što sam ja predložio jeste da se ova sredstva, koja su stravično transparentna i za koje niko ne zna gde će biti utrošena, prebace tamo gde jesu potrebnija. Predložio sam ovim amandmanom da se prebace u razdeo 13- pozicija 73, a to je Ministarstvo turizma. Nadam se da će iz DOS-a gospodin Kovačević to da podrži, jer očito je da sredstva koja su predviđena za podsticaj u turizmu nisu dovoljna, a mislim da mi treba da znamo da Srbija ima velike, velike preduslove za turizam, a kako brdsko - planinski, seoski turizam, tako i za banjski turizam i za sve ostalo.
Vreme.
Ako ništa drugo, turizmu su ta sredstva potrebnija, nego ovim agencijama za poslovnu pratnju.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman narodnog poslanika Božidara Vujića na glasanje. Za 51, protiv 122, niko uzdržan, nije glasalo 10, ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da ovaj amandman Narodna skupština nije prihvatila. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Gordana Pop - Lazić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, našim Poslovnikom je predviđeno da poslanik može da podnese amandman na Predlog zakona, i to članom 138. To želim da podsetim i vas i javnost zbog toga što od ove skupštine vaša dosovizija i vaša štampa hoće da predstavi jedno pozorište, jer je na kraju 3. dnevnika juče spikerka rekla, sutra se nastavlja skupštinska predstava. Gospodo, ni u kom slučaju nije predstava, jer mi zaista ulažemo veliki napor da na ovaj način, koji je Poslovnikom predviđen, ubedimo Vladu, predstavnike Vlade, kojih doduše nema ovde, sem ministra Đelića i ministra zdravlja, da poboljšaju tekst budžeta. Uložila sam amandman na ovolika sredstva predviđena za koordinaciono telo za tri južne opštine, imajući u vidu pre svega da ovom skupštinskom domu nije poznat program Vlade za to koordinaciono telo. Da je Vlada uložila minimum napora, da u obrazloženju budžeta objasni u nekoliko rečenica taj program, možda to ne bi iniciralo ovolike amandmane sa naše strane po tom pitanju. Imajući u vidu i ličnost koja treba da raspolaže tim sredstvima, a o kojoj je puno juče rečeno, ne bih da se ponavljam. Takođe, neprimereno je da čoveku kao što je Nebojša Čović dnevno poverimo, a ja sam to izračunala, 45 hiljada nemačkih maraka, ne znajući za šta. Međutim, da ne bih govorila o Nebojši Čoviću i onima koji čine DOS i Vladu Srbije, pročitaću nešto što je Nenad Čanak, recimo rekao o onima sa kojima je u koaliciji. Nenad Čanak kaže ovako, ja o liku Dragana Veselinova, koji bi bio smešan da nije groteskan, neću da govorim. To je čovek koji bi trebalo da bude (a doći ću i do Čovića) ... (Predsednik: Gospođo Pop - Lazić, molim vas da ne čitate novine ovde, nego da raspravljamo o amandmanima. Te novine čitajte kod kuće.) ... iza rešetaka, a ne u Vladi. Te njegove sitne podvale, a što je od četnika 1990. godine došao do autonomaša 1996. godine.... (Predsednik: Molim vas da se vratite temi.) ... pa se onda hitno redefinisao, kradeći ime, program i ambleme Koalicije Vojvodina, a o čemu je doneta sudska odluka, a vi znate"...
Gospođo Pop - Lazić, drugi put vas opominjem, molim vas da prekinete...
Nemojte me, gospodine predsedniče, opominjati, mogu svoj amandman da obrazložim na način na koji mislim da je najprimereniji. Kaže: "Danas se navodno bavi poljoprivredom, o kojoj zna taman toliko koliko je neophodno iz ranih Marksovih radova" ...
Gospođo Pop - Lazić, oduzimam vam reč.
Možete vi meni da oduzmete reč, mogu da se okrenem prema vama, pa da pričam.
Možete, uzmite. Izvolite mikrofon. (Narodni poslanik GoradanaPop - Lazić stoji za govornicom i priča.) Gospođo Pop - Lazić, oduzeo sam vam reč i zamolio da već napustite govornicu. Nećemo ovde čitati novine i na taj način ću postupati prema svakom narodnom poslaniku, svake stranke, bez obzira da li je iz vlasti ili opozicije, ukoliko se ne bude držao onoga što je na dnevnom redu. (Narodni poslanik GoradanaPop - Lazić i dalje stoji za govornicom i priča.) Da li vi znate šta znači kada se oduzme reč po Poslovniku, da li vi znate kada se zamoli narodni poslanik da siđe sa govorinice, da napusti govornicu, šta treba uraditi? Treba se ponašati u skladu sa Poslovnikom. Dajem pauzu od pet minuta. [[Nastavak sednice u 11,00 časova.]] Molim narodne poslanike da uvuku identifikacione kartice, da utvrdimo kvorum. Moram da učim narodne poslanike, vi koji ste se vratili, morate ih izvući i uvući, hajde malo da se naučimo šta treba raditi. Konstatujem da možemo da nastavimo sa radom. Da li se još neko javlja za reč povodom amandmana? Po Poslovniku? Izvolite.
Prvo se javljam po Poslovniku, a posle po amandmanu. Po članu 28. Poslovnika, gospodine predsedniče vi ste i dalje veoma neobjektivni i pristrasni u vođenju ovih sednica. Nikada se nije desilo da prekinete poslanika DOS-a ako se udaljava od dnevnog reda. Ovde sprečavate poslanika da iznese obrazloženje koje je pripremio za svoj amandman. Juče je to bilo u još drastičnijoj formi. Mene ste ometali dok sam iznosio ono što sadrži moje pisano obrazloženje na amandman. Vi ste sebi juče dozvolili da optužite SRS da smo odgovorni što smo podržavali Slobodana Miloševića i bili sa njim u Vladi. Jeste, mi smo zbog toga odgovorni, gospodine predsedniče. Zašto vi to govorite sa te pozicije? Uostalom, mi smo odgovorni što smo bili u Vladi sa Slobodanom Miloševićem. Ali, Demokratska stranka Srbije i Vojislav Koštunica su odgovorni što je Nenad Čanak postao predsednik Skupštine Vojvodine, što je Zoran Đinđić predsednik Vlade Srbije, što je Gašo Knežević ministar prosvete... (Predsednik: Gde je tu Poslovnik, gospodine Šešelj?) ... što je Vladan Batić ministar pravde, što je Goran Svilanović ministar inostranih poslova, pa šta je gore - biti u koaliciji sa socijalistima i Miloševićem ili biti u koaliciji sa Čankom, Đinđićem, Batićem, Svilanovićem, Gašom Kneževićem i ostalima. Molim vas, kažite šta je gore.
Ovo je bila samo još jedna zloupotreba prava da se javite po Poslovniku, da biste izneli nešto što sa Poslovnikom nema veze. Prema tome, nemam šta da vam odgovorim, izuzev da se javim za repliku, ali to pravo ću sada da preskočim. Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Rekao bih nekoliko reči o drugom delu ovog amandmana, koji se tiče pozicije Ustavnog suda. Mi Ustavni sud nemamo trenutno, a pitanje je kada ćemo ga imati. Kada padne vlada, ili ministri podnesu ostavku, oni nastavljaju da obavljaju svoje funkcije, do izbora novih ministara ili zamenici obavljaju te funkcije. Kada umre predsednik Republike ili podnese ostavku, predsednik skupštine obavlja tu dužnost. Kada ode predsednik skupštine ili, ne daj bože, umre,ili podnese ostavku, tu su potpredsednici. Dakle, kod svake institucije sistema postoji mogućnost zamene nosilaca te funkcije, da bi se obezbedilo da funkcija ostane netaknuta i da sam sistem funkcioniše. Kod Ustavnog suda nema te mogućnosti. Kad od 9 sudija, ode 5 sudija, Ustavni sud ne postoji jer nemaju zamenike. Vidite, gospodine predsedniče, kako vi uopšte reagujete na našu političku borbu ovde, u ovoj skupštini. Više neću da govorim o Nebojši Čoviću, jer on ne sme da dođe kao potpredsednik Vlade da čuje šta poslanici o njemu misle, ali juče preko državne televizije, lažovizije,DOS-ovizije, meni odgovara i kaže - da sam vampir, da sam ludak i ko zna šta je sve rekao u svom delirijumu. Drugi vaš funkcioner, Stevan Lilić u današnjem broju lista "Danas", traži zabranu SRS. Kaže - to je jedini način...
Gospodine Šešelj, molim vas da i vi prekinete sa čitanjem dnevnih novina, to možete u pauzi, ali ne na sednici Skupštine.
Ne čitam novine, ja ih pokazujem.Ovde vam pokazujem kako radi ova skupština. Ne bi bilo zgorega da svi uzmete današnji broj "Danasa", jer ima vrlo interesantan tekst profesora Zorana Tomića.... (Predsednik: Nemojte sa govornice reklamirati novine.) .... i ministra prosvete. Pročitajte to u listu "Danas", neću ja da vam čitam naravno, mislim na današnji broj.
Molim vas da prekinete sa govornice da reklamirate novine.
Ne reklamiram novine, te su novine uvek bile protiv mene, gospodine Maršićanin. Ja mogu da reklamiram "Veliku Srbiju" ili "Srpsku slobodarsku misao", ili "Radikalske talase", a ne vaše novine. Sada vam ukazujem šta vaše novine objavljuju, što je vredno da pročitate. Ova skupština ne može da radi u demokratskoj atmosferi, ako svi poslanici nisu ravnopravni. Da se vratim na Ustavni sud, niko ovde neće da odgovori kakve su namere vladajuće većine po pitanju Ustavnog suda. Vama jednostavno odgovara da ne postoji Ustavni sud.Oterali ste sudije u penziju, pre nego što ste im obezbedili zamenike. To ne može.
Molim vas da se držite dnevnog reda.
Držim se dnevnog reda. Budžetom predviđate...
Ne rukom, da se ne držite rukama, nego onim što izgovarate.
Kako se vi držite dnevnog reda, gospodine Maršićanin, da li se nogama držite, zubima? Pretpostavljam da se vi zubima držite dnevnog reda i onemogućavate opoziciju da kritikuje vlast po predlogu budžeta. Ono što vas najviše boli vi izbegavate na taj način što isključite struju poslanicima u mikrofon, ili što sprečite poslanike da govore. Nema Ustavnog suda, ljudi. Ne može država da funkcioniše bez Ustavnog suda. Ne može ni jedan organ vlasti ispravno da radi. Vi nećete da se popuni Ustavni sud. Vi imate mogućnosti da za sudiju Ustavnog suda izglasate bilo koga, imate dovoljnu većinu ovde u Skupštini. Nije vama stalo ni da izaberete najgore moguće sudije Ustavnog suda. Ne samo ekonomiste, nego ni šustere. Vama je stalo da nema Ustavnog suda. To je osnovni problem.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman narodnog poslanika Gordane Pop- Lazić na glasanje. Za 55, protiv 124, uzdržanih nije bilo, nisu glasala četiri, a ukupno je prisutno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li predlagač amandmana želi reč? Izvolite.
Prvo bih hteo da se zahvalim ministru finansija na kolačima koje je upravo dao poslaničkoj grupi Srpske radikalne stranke, u svoje ime i u ime poslaničke grupe SRS. Kolači zaista jesu bili slatki, gospodine ministre, isto onoliko koliko i DOS-ova obećanja u predizbornoj kampanji. Kolači jesu bili slatki, gospodine ministre, samo se teško gutaju. Srpski narod će ovakve zakonske kolače još teže progutati i moraće dati sve od sebe, pa čak sebi i da odere kožu sa leđa, da to uradi. Gospodine ministre, vi ste siti, a "sit gladnom ne veruje". Od vaših kolača srpski narod će biti još gladniji. Što se tiče amandmana na član 7. Predloga zakona o budžetu za 2001. godinu, amandman sam dao u četiri tačke. Najviše se tiče sredstava koja su predviđena za pripreme popisa u Republici Srbiji. Pod pozicijom 145, analitički konto 911-029, u iznosu od 200 miliona novih dinara, sa Fonda za statistiku i sa pozicije 152, Razdeo Republički geodetski zavod jer su otprilike ista sredstva namenjena za pripremu popisa i Republičkom geodetskom zavodu. Obrazloženje - trenutno, zbog okupacije teritorije AP Kosova, za koju možemo dobrim delom da proglasimo da je odgovoran i gospodin Perišić, potpredsednik Vlade, nije moguće izvršiti popis stanovništva, a sigurno je jedan od najodgovornijih za okupaciju juga Srbije, jer je znao da se priprema upad terorističkih grupa, a zašto je to tako možemo kriviti Nebojšu Čovića, koji odugovlači sa rešavanjem tog problema da bi došao do ovih sredstava od 500 miliona dinara. Po ovom amandmanu predložio sam da 200 miliona novih dinara budu dati prosveti i to namenjeno za plate po osnovama za osnovno, srednje i visoko i više obrazovanje, jer je tačno da se prosveta ne bavi konkretno proizvodnjom, međutim prosveta se bavi proizvodnjom kadrova koji će sutra upravljati ovom zemljom. Potrebna je određena stimulacija da bi prosveta mogla što bolje da proizvede takve kadrove. U poziciji 149, pod analitičkim kontom 911-029, namenjeno je 50 miliona dinara za protivgradnu zaštitu. Do sada je bilo dosta priče pogotovu od ministra poljoprivrede Veselinova, o navodnjavanju, o štetama koje suša može da proizvede u poljoprivredi, međutim zaboravlja se da je na onim delovima teritorije Republike Srbije koji budu pogođeni gradom šteta često i 100%. Prethodna vlada je počela program protivgradne zaštite. Urađeni su radarski sistemi, koji su delimično oštećeni tokom NATO agresije, i ostalo je još samo da se nabave rakete. Smatram da će sa ovih dodatnih 50 miliona dinara da u Republici Srbiji poljoprivreda biti bolje zaštićena od ovakvih elementarnih nepogoda, ali me u najmanju ruku čudi zašto to nije, ta sredstva, raspoređeno - za protivgradnu zaštitu Ministarstvu poljoprivrede, jer je ono direktno za to zainteresovano. Možda zato što gospodin Veselinov od 24 sata dnevno 12 pije viski a 12 sati se trezni. Iz svega navedenog mislim da bi ovaj amandman Narodna skupština trebalo da usvoji. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici i ovaj bi amandman trebalo prihvatiti jer se bazira na zahtevu da se unutar samog budžetskog iznosa izvrši preraspodela, da se povećaju sredstva za Ministarstvo prosvete, bez obzira što mi nemamo nikakvog poverenja u sadašnjeg ministra prosvete Gašu Kneževića, ali nadam se da će on uskoro biti smenjen. Ali, Ministarstvu prosvete trebaju mnogo veće pare i da se povećaju sredstva koja se tiču zaštite poljoprivrede od grada i druge stvari. Sada moram da napravim jednu ispravku, jer sam smatrao da je ministar Đelić nesposoban ministar, ali sam u međuvremenu saznao da je on dobar đak francuske škole političke ekonomije. Znate, u francuskoj školi političke ekonomije poznat je slučaj kraljice Marije Antoanete, koja je, kada su joj rekli da narod nema hleba, rekla - pa neka jede kolače. Pa, evo i naš ministar Đelić, kao dobar đak francuske škole političke ekonomije, pošto narodu oduzima hleb, jer posle ovih poreza i ovakvog budžeta narod zaista neće imati hleba, počeo je da deli kolače. Počeo je od narodnih poslanika, nadam se da će svim građanima redovno da deli kolače i ako redovno građani dobiju svoju porciju kolača mogu i da zaborave na hleb.
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri, u ime poslaničke grupe Stranke srpskog jedinstva predlažem da se ovaj amandman prihvati, s obzirom da se radi o sredstvima koja ne povećavaju sredstva koja su predviđena budžetom. Posebno smatram da poziciju 145. - Troškovi priprema za popis stanovništva - treba izbrisati iz ovog budžeta, jer smatramo da ove godine ne treba vršiti popis stanovništva. Popis stanovništva ne treba vršiti sve dok ne rešimo problem krize na jugu Srbije i sve dok se naši ljudi, građani Srbije ne vrate na Kosovo i Metohiju, sve dok se ne vrate Srbi, Crnogorci, Goranci, muslimani i svi ostali nealbanci koji su morali da izbegnu, a njih ima oko 350 hiljada. Ukoliko budemo ove godine izvršili popis, jer vidim da je u budžetu već predviđena stavka za popis stanovništva, onda nam se može desiti na tom popisu da nam se pojave i nekoliko novih kategorija stanovništva. Da nam se pojave Bošnjaci i da nam se pojave Vojvođani. Vi znate da je juče Skupština Vojvodine usvojila platformu koja je početak kraja Vojvodine u sastavu Srbije i Jugoslavije. Imajući u vidu javne izjave lidera DOS-a iz Vojvodine, posebno gospodina Čanka, gospodina Veselinova i gospodina Kase, jasno je da su njihovi programi separatistički nastrojeni, pa bi ovaj popis stanovništva mogao da uvede novu kategoriju i novu nacionalnu grupaciju - Vojvođani. U Vojvodini žive Srbi 70%, žive Mađari, Slovaci, Šokci, Bunjevci, Rumuni, Rusini i Vojvodina je i velika i lepa i bogata da ima mesta za sve njih, ali svakako da nema mesta za novu kategoriju, odnosno za novu etničku zajednicu. Takođe smatramo da će novi popis promovisati novu etničku zajednicu koja sebe želi da nazove Bošnjacima. Rasim Ljajić, jedan od lidera muslimana u Raškoj oblasti, a ne Sandžaku, jer je to ipak još uvek Raška oblast, insistira da se muslimani preimenuju u Bošnjake. To znači da Srbija nije njihova matična država, već da žele da Bosna i Hercegovina bude njihova matična država i da njihov jezik ne bude srpski, nego bosanski. Protiv toga treba da ustanu svi građani Srbije jer to znači da će sutra tražiti otcepljenje od Srbije i ujedinjenje sa Bosnom i Hercegovinom Alije Izetbegovića. Zato Stranka srpskog jedinstva insistira i apeluje na sve da se ova stavka budžeta izbriše i da se ove godine ne izvrši popis stanovništva, jer ćemo, kažem, tim popisom stanovništva biti bogatiji za još dve etničke zajednice, koje će doći glave Srbiji i Jugoslaviji. Zahvaljujem na pažnji.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman narodnog poslanika Veroljuba Arsića na glasanje. Za 56, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 8, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, po Ustavu, Vlada odgovara za svoj rad Skupštini. U protekla tri dana imali smo priliku da čujemo veći broj diskusija narodnih poslanika i veliki broj raspravljanih amandmana. Prema rezultatima i odlukama Skupštine po amandmanima, koje su podneli narodni poslanici, očigledno proizilazi da je Narodna skupština u podređenom, inferiornom položaju, u odnosu na Vladu i na njene stavove. Zašto - pa vidite, kada Vlada odbije amandman narodnog poslanika, narodni poslanici, odnosno većina, ne upuštaju se u suštinu amandmana, ne upuštaju se u značaj uloženog amandmana. Čudo je da skoro ni jedan amandman, koji je čak ulagao i neki od odbora skupštinskih, nije bio prihvaćen. Plašim se da će Vlada imati odlučujući uticaj, kao izvršna vlast, u odnosu na zakonodavnu vlast. U odnosu na budžet i član 7. uložio sam amandman po razdelima, gde sam ukazao da bi trebalo troškove predsednika Republike smanjiti sa 10 miliona, na pet miliona, s obzirom da on danas nema ingerencije, one koje je imao, a i njegova funkcija i sadržaj njegovog rada nije toliko izražen kao što je bio ranije, jer mnoge ingerencije preuzima Vlada. Zbog toga smatram da su ovi troškovi preveliki i da bi sa 10 miliona trebalo da se smanje na pet miliona dinara. U Razdelu 3 - Vlada Republike Srbije, pozicija 12, to su troškovi koji su namenjeni za biroe i za agencije - mišljenja sam da bi i ovde trebalo smanjiti ove troškove. Imali bismo uštedu sa 10 miliona na pet miliona, jer znamo da Vlada ima svoje stručne službe, stručne ljude, i da nije potrebno izlagati državu troškovima i plaćati nešto što se plaćati ne mora. Što se tiče Ministarstva finansija, pomenuo bih Koordinaciono telo, takođe za ove tri opštine. Slažem se sa jučerašnjim diskutantom da je potrebno obezbediti policiji i vojsci i cipele, i čarape, i odeću i obuću, u celini, i čak opremu za odbranu. Mislim da ima mesta da se ova sredstva preusmere i da se daju na korišćenje vojsci i policiji. U odnosu na Ministarstvo finansija i ekonomije, Razdeo 6, pozicija 33, Fond za zdravstvo - smatram da je zdravstvo u veoma teškom položaju u ovom trenutku i da su lični dohotci zdravstvenih radnika veoma niski i da bi ih trebalo povećati i zbog toga smatram da ovu poziciju treba udvostručiti. Isti je slučaj i kod pozicije 34, kad je u pitanju Fond za penzijsko-invalidsko osiguranje, tu takođe sredstva treba uvećati, i to udvostručiti, jer položaj penzionera je danas veoma težak, a cene nekih proizvoda su povećane čak i 300%, pa prema tome, nemaju mogućnosti danas da održe i očuvaju svoju životnu egzistenciju. U razdelu 5 - Ministarstvo pravde i lokalne samouprave izdvojeno je 95 miliona za sanaciju zatvora, ali i kazneno-popravnih ustanova. Međutim, nije dato nikakvo obrazloženje. Ne znam da li je u pitanju sanacija onih oštećenih objekata. Ako je u pitanju sanacija oštećenih objekata, onda u tom slučaju smatram da ova pozicija treba da ostane. Što se tiče Ministarstva trgovine i turizma, u poziciji 72 predviđeno je 23,5 miliona dinara, međutim, nikome danas nije do turizma, a sa druge strane, troškovi inspekcijskih službi plaćaju se iz drugih izvora i zbog toga ova stavka treba da bude takođe preusmerena u druge oblasti, a pre svega u zdravstvo, penzioni fond, školstvo i prosvetu. Ministarstvo prosvete i sporta, trebalo bi mu povećati pozicije, utoliko što umesto 10.550.000.000 za plate treba dati 20.000.000.000, ali evo kako - da se sredstva za posebne namene ukinu, jer se sredstvima posebne namene od 20.000.000 može manipulisati i nema specifikacije tih izdataka, u koje svrhe treba da budu utrošena. Tih 20.000.000.000 za posebne namene uglavnom će koristiti i o tome će odlučivati isključivo ministri u Vladi Republike Srbije, i niko neće imati mogućnosti da ih kontroliše. Što se tiče zdravstva, penzija, poljoprivrede, koja je takođe u veoma teškom položaju, trebalo bi povećati sredstva, kao i za dečju zaštitu, jer ova sredstva za posebne namene pokriće ove izdatke za povećanje ove četiri grupacije, o kojima sam govorio. Hvala vam lepo.
Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman narodnog poslanika Petra Jojića na glasanje. Za 59, protiv 122, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 7 narodnih poslanika, od ukupno 188. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade, na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman i molim da se narodni poslanici izjasne o amandmanu narodnog poslanika Radojka Petrića. Za 56, protiv 117, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 13, ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Zlatan Jovanović.
Dame i gospodo, ovaj amandman se odnosi na nekoliko razdela u članu 7. i prvo želim da kažem da se ovim amandmanom ne povećava obim sredstava, već se samo vrši preraspodela, znači, u okviru postojećih sredstava. Prvi deo amandmana odnosi se na Fond za razvoj Republike Srbije. Postojećim predlogom predviđeno je da se u Fond za razvoj Republike Srbije izdvoji 497 miliona 300 hiljada dinara za ovu godinu. Mojim amandmanom predviđeno je da se ovaj iznos poveća za 950 miliona dinara i da iznosi 1.447.300.000 dinara. Ova razlika od 950 miliona bi se dopunila iz razdela 6, sa pozicije 29 - Koordinaciono telo za Bujanovac, Preševo i Medveđu, gde bi se od 500 miliona, koliko je predviđeno, skinulo 450 miliona tako da bi za ovo telo ostalo samo 50 miliona dinara. Još 500 miliona dinara za Fond za razvoj dobilo bi se iz Fonda za strukturna prilagođavanja privrede, tako da bi se iznos od milijaradu i po, koliko je predviđeno za ovaj deo, sada smanjio na milijardu dinara. Zbog čega je ovakav amandman? Smatram da Koordinaciono telo za Medveđu, Bujanovac i Preševo ne može i ne sme da potroši ovoliko sredstava za ovu godinu, da ako ovo podelimo sa brojem dana, to iznosi oko 60 hiljada maraka dnevno, što je previše, s obzirom na sve ono što se tamo dešava, što radi gospodin Čović sa svojom ekipom. Takođe želim da naglasim vrlo tendenciozno izveštavanje i pisanje dnevne štampe, kao i televizije, koja ovih dana govori o tome kako radikali ne žele da podrže jug Srbije, odnosno neće da glasaju za jug Srbije. Gospodo, nisu ovo sredstva za jug Srbije. Ovo su sredstva za Koordinaciono telo. Što se tiče juga Srbije, on je zastupljen na drugim mestima u budžetu, a Kopnena zona bezbednosti je takođe zastupljena kao posebna stavka u ovom budžetu sa iznosom od 1.500.000.000 dinara u razdelu za Ministarstvo unutrašnjih poslova. Takođe želim da kažem da već nekoliko meseci ovo telo postoji i funkcioniše, da je i nekakav plan gospodina Čovića bio u opticaju za jug Srbije, da je taj plan bio na nekim pregovorima i usaglašavanju u Zapadnoj Evropi, a još uvek tog plana nema ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Sredstva za Fond za razvoj Republike Srbije, od nepunih 500 miliona dinara su smešno mala, jer znamo da ovaj fond treba da ima primarni značaj za podsticaj proizvodnje i razvoj naše privrede u toku ove godine. Drugi deo mog amandmana odnosi se na Ministarstvo za rudarstvo i energetiku. U razdelu 10 na poziciji 60, predviđeno je da se za subvenciju u privredu izdvoji četiri milijarde dinara. Pokušao sam da nađem obrazloženje za ovaj deo i tamo piše vrlo kratko da su subvencije za Elektroprivredu Srbije i za automobilsku industriju. Ništa više ne piše o tome. Postavljam pitanje, šta će subvencije Elektroprivredi Srbije ako znamo da od 1. aprila imamo novu cenu struje, koja je u proseku za 100% veća od postojeće cene. S druge strane, takođe znamo da su zarade zaposlenih u elektroprivredi među najvišim zaradama u Republici Srbiji. Mojim amandmanom predloženo je da se ova sredstva izbrišu i da se preraspodele. Preraspodela bi se izvršila na sledeći način. Jedna milijarda dinara bi se prenela Ministarstvu prosvete i sporta, i to na poziciji 99, plate za osnovno obrazovanje. Znači, milijardu dinara direktno za plate osnovnog obrazovanja. Milijardu dinara se prenosi takođe na račun Ministarstva sporta i prosvete, i to za plate za srednje obrazovanje, 500 miliona bi se prenelo Ministarstvu prosvete, i to za plate za više i visoko obrazovanje, i jedna i po milijarda bi se prenela Republičkoj direkciji za imovinu, i to na poziciji 158, za investicije u školstvu, zdravstvu i drugim javnim ustanovama. Na kraju bih želeo da postavim pitanje gospodinu ministru za energetiku, koga ovde nema. Dobio sam upravo informaciju da se u užičkom kraju, znači, Zlatiborski okrug, u većini opština počelo sa očitavanjem brojila još u ponedeljak. Znači, sedam dana pre nastupanja nove cene struje počinje se sa očitavanjem. Da li to znači da će potrošači po novoj ceni platiti i struju utrošenu u ovih sedam dana u periodu za koji važi stara cena struje.?
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman Zlatana Jovanovića. Za 56, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj amandman. Na član 7. amandman su podneli narodni poslanici Sreten Mitrović, Ljubiša Maravić i Đura Lazić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Ovaj amandman smo podneli na osnovu celokupnih sredstava koja su predviđena za građane sa Kosova i Metohije. Vodili smo se činjenicom, s obzirom na situaciju koja je trenutno i sredstva za sve potrebe onih koji su ostali da žive na prostorima Kosova i Metohije, i za one koji su raseljeni, da bi im omogućili što brži povratak. Na osnovu nekih konsultacija sa ministrom za finansije Đelićem saznao sam da su sredstva radnika koji su radili u državnim organima obezbeđena u tekućoj budžetskoj rezervi ili u dopunskim sredstvima, međutim, za radnike koji su radili u privredi i koji su sami sebi pre rata zarađivali lični dohodak sredstva nisu predviđena. U načelu sam rekao da samo na prostoru centralnog Kosova ima oko 3 hiljade radnika koji ne primaju lične dohotke i moram da kažem da svakog trenutka zvone telefoni i traže da se to iznese na sednicu ove skupštine. Pozivaju i radnici koji su van administrativnih granica, oni koji su proterani sa svojih ognjišta, i oni ne primaju lične dohotke, a pojedini radnici koji su primljeni u nekim organizacijama, moram ovde u ovoj skupštini da kažem da su naišli na veoma loš prijem. Ako ste imali priliku sinoć da posmatrate i radnike u zdravstvu, plakao sam kada sam slušao izuzetnog stručnjaka i on je plakao kakav je prijem, možete da se smejete slobodno, ali moram da kažem da su Srbi sa Kosmeta veoma loše primljeni, posebno posle 5. oktobra. Slušam ovde predsednika poslaničke grupe, gospodina Čedu Jovanovića, koliko i sa kojim uzbuđenjem razgovara i govori da će pomoći Kosovo, da razmišlja o Kosovu. Međutim, gospodine Čedo,na terenu se ništa još ne primećuje. Ukoliko vi ne požurite, mogu vam slobodno reći da ne morate više ni da se trudite za pomoć srpskom narodu na Kosovu, jer nećete imati kome pomoći. Ono što pričate da je Socijalistička partija kriva za prostore Kosova i Metohije, samo ću da navedem činjenicu, ukoliko se poštuje Rezolucija 1244...
Molim vas da govorimo o amandmanima. Opominjem vas.
Sigurno da kada bi UN poštovale Rezoluciju 1244 ne bi bilo svega ovoga što se dešava na prostoru Kosova i Metohije. Jer, tada bi bila garantovana lična i imovinska bezbednost, sloboda kretanja, pravo na rad i ličnu zaradu. Međutim, s obzirom da se Rezolucija 1244 ne poštuje, a mi ovde svi dobro znamo zašto, i opozicija i pozicija, srpski narod, uz pomoć Ujedinjenih nacija i albanskih terorista, je proteran sa Kosmeta. (Predsednik: Drugi put vas opominjem da se držite dnevnog reda.) Nadam se da će sve ove činjenice, koje su se čule ovde od svih poslanika koji su živo zainteresovani da se problem Kosova reši, jer time bi se mnogo pomoglo srpskom narodu, da će i ova skupština imati obzira za sve ovo i da će se srpskom narodu pomoći, i da će se ovaj naš amandman prihvatiti. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč ministar Obren Joksimović.
Poštovane dame i gospodo, poslanik je u svom obrazloženju amandmana izrekao jednu notornu neistinu. Apsolutno je netačno da se država Srbija ne brine o svojim institucijama koje se tiču Kosova i o ljudima koji su izašli ili su ostali na Kosovu. Napomenuo je Ministarstvo zdravlja i direktora koji plače. Mislim da će dosta direktora iz zdravstva, sa Kosova, zaplakati ovih dana, iz mnogo razloga. Ovog momenta plaču, jer sam im oduzeo automobile u kojima se neovlašćeno voze, jer niko od njih ne zna gde su mu radnici i koliko ih ima na broju, a uredno se isplaćuju plate za svih 6.800 radnika koji su iz zdravstva, a izašli su sa Kosova. Niko od kadrova izašlih sa Kosova ne zna tačno gde su njegovi radnici. Ima ih u Republici Srpskoj, ima ih u raznim državama u inostranstvu, ima ih svuda po Srbiji, ali oni tačan broj i raspored ljudi ne znaju. Pokušao sam u ova dva meseca, koliko radimo, da to saznamo. Jošnismo uspeli, ali ćemo vrlo brzo uspeti. Oduzeo sam im prava da zloupotrebljavaju državnu muku i da razvlače državnu imovinu, pa smo im oduzeli automobile ovih dana, i zato oni plaču. Oduzećemo im i pravo da se brinu o radnicima, jer se o njima ne brinu na pravinačin, a drugi ljudi će doći na ta mesta i brinuće se onako kako treba.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana? Ima reč gospodin Ivković.
Dame i gospodo poslanici, gospodine predsedavajući, ovim amandmanom se želi da se usmeri ka budućnosti, želi se da se usmeri ka tome da se stvori materijalna baza za povlačenje poteza na bolje na Kosovu i Metohiji. Znamo jako dobro kako je bilo posle dolaska KFOR-a. Znamo jako dobro kako je teško bilo uspostaviti sistem obrazovanja, od Goraždevca pa nadalje, sistem zdravstvene zaštite. Znamo izuzetno koliko je bilo teško zadržati određeni kadar da funkcionišu svi bitni elementi vezani za zdravstvenu zaštitu i proces obrazovanja na Kosovu i Metohiji. Nećemo daleko doći ako se zabavljamo time da li neko vozi automobil ili ne vozi, nego ako se zabavljamo time da tom narodu tamo obezbedimo dovoljno materijalne podrške, da ima motiv da ostane i da bude zametak za povratak drugih. Jer, ako se zabavljamo time da li neko vozi kola ili ne vozi, da li je taj koji prima platu na poslu 6 ili 12 sati, i da istražujemo da li jeneko pogrešio, nećemo ništa uraditi u stvaranju materijalne baze za zdravstvenu zaštitu, za proces obrazovanja, gde je atak UNMIK-a veliki, gde se ide ka tome da se daju plate od 700 do 1.000 maraka profesorima, da predaju po programima UNMIK-a, u kojem nema srpske istorije i srpske budućnosti. Mi smo ti koji smo zaduženi, kao matica Srbija, da srpskom narodu na Kosovu i Metohiji stvorimo ne samo materijalnu bazu ovim amandmanom, nego ljude koji će brinuti o tom narodu i te pare ulagati u pravom pravcu, a ne istraživati šta se događalo.
Nisam nikoga pojedinačno optužio nizašta. Ali, notorna je neistina da se Vlada Srbije ne brine o narodu koji je izašao sa Kosova ili o onom delu srpskog naroda koji je tamo ostao. Gospodine Ivkoviću, ne možete okriviti Vladu zato što je taj narod izašao odande. On je izašao u vreme dok ste vi upravljali državom, pa se niste pobrinuli ni za njegov smeštaj. O tome danas mi moramo da vodimo računa i brigu. Još jednu stvar da vam kažem, kad smo već kod njihovih primanja i kod privilegija pojedinaca. Znate, ne kukaju oni koji su najviše ugroženi. Najviše kukaju oni kojima su uzete privilegije. Ja sam napisao jedan cirkular i zamolio moje kolege da se prihvate poslova po Srbiji. U Vojvodini nedostaje na stotine lekara, u Istočnoj Srbiji nedostaje na stotine lekara, u Srbiji, uopšte, nedostaje na stotine lekara i specijalista, a ne samo lekara opšte prakse. Mali broj izašlih sa Kosova želi da prihvati ponudu. Od zdravstvenih radnika koji su izašli sa Kosova, veoma mali broj želi da prihvati ponudu, izuzev u mestima u kojima su od ranije imali kuće. Sirotinja je otišla da radi po Bosni i Hercegovini, sirotinja je pobegla u inostranstvo. Oni koji su bili imućniji, oni su se negde zadržali ili su imali svoju kuću ili rodbinu. Lekari su ipak imali malo bolji život od ostalih zdravstvenih radnika. Na kraju, ajde da ih zanemarimo. Šta ću da radim sa spremačicama? Šta ću da radim sa medicinskim tehničarima, kojih je tri četvrtine od izašlih? Šta ćemo da radimo sa administrativnim radnicima koji su radili u zdravstvu? A, ovi kukaju što sam im oduzeo "audi". Jedan mi preti kako će da me usmrti jer sam mu oduzeo "audi 6." U tom "audiu 6" će se voziti neko drugi. On je, svakako, potreban ovoj državi, a ako nije potreban, prodaćemo ga. Ustanove na Kosovu će dobiti druge direktore, koji će više voditi računa o radnicima, a manje o svojim privilegijama. To će sigurno biti i to ovih dana.
Branislav Ivković - replika.
Cenim ministra Joksimovića, uvažavam ga i želim da u svom poslu uspe. Upravo zbog toga, reći ću mu da je mnogo važnije, ministre Joksimoviću, razumem vašu želju da ulazite u pojedinosti i da se bavite određenim privilegijama koje želite da oduzmete, ali za ovu državu, za vas, za vaše ministarstvo, mnogo je važnije da se bavite opštim stvarima. Na primer, vama je promaklo juče, Živodarka Dacin je imala amandman kojim je želela da stvori materijalnu bazu upravo za oblast zdravstva, da motiviše mlade koji sede po gradovima, da idu u Vojvodinu, gde je manjak lekara, manjak tehničara, da se stvori materijalna baza za njihovu motivaciju oko rešavanja stambenog pitanja. DOS-ovska većina je to odbila. To je bilo na štetu vas i vašeg ministarstva. Što se tiče Kosova i Metohije, ovaj poslanik koji stoji pred vama, doživeo je čak i cev engleskog tompsona da ima u ustima, u Peći, u vreme kada je KFOR dolazio, i da jedva preživi. Imam i svedoke za tako nešto. Jako dobro znam kako je srpskom narodu, jer sam više od sto puta bio sa njima. I te kako smo se trudili da ih prihvatimo, motivišemo, da probijamo zonu u Goraždevcu, da se vraćaju ljudi natrag. Moja poruka vama je - glasajte za ovaj amandman. Ovaj amandman upravo i vama, i ministru prosvete, i Vladi Republike Srbije, stvara materijalnu bazu da ojačate srpski kontigent na severu Kosova i Metohije, da onim Srbima, kojima je od KFOR-a oduzeto pravo da rade u Trepči, date materijalna primanja, kao nadoknadu, i da se ta matica održi i sutra da bude zametak za povratak. Inače, ovde se svašta čuje, čuje se da mi ulazimo u zonu bezbednosti. To je laž. Mi smo bili u zoni bezbednosti, do novembra je bila policija Republike Srbije, pa smo je povukli kada smo uleteli u zamku. Ovde može sve da se kaže za ovom govornicom. [[Aplauz poslanika SPS-a.]]
Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, priznaću da se po prvi put slažem sa gospodinom Ivkovićem. Naime, rekao je onu veliku istinu, a to je da se za ovom govornicom sve može reći. Ipak, gospodine Ivkoviću, kada razgovarate o odnosu nove vlasti prema svim onim problemima, koji potresaju naše društvo, molim vas da govorite isključivo na osnovu činjenica i argumenata. Činjenice i argumenti govore o bitno drugačijoj slici i odnosu nas kao nove vlasti prema Kosovu i Metohiji, nego vas kao prethodne vlasti. (Tomislav Nikolić, s mesta: Amandman.) (Vojislav Šešelj, s mesta: Tema.) Nemojte nas pozivati da mi idemo na Kosovo i Metohiju da bismo videli kakav je život naših sunarodnika na tom delu naše teritorije. Vi niste bili spremni da odete kod predsednika Republike Srbije, ali se pritom oslanjate na one 50 metara desno, u parku, gde su nesrećni Srbi danima, pod najlon kesama, čekali da ih spasitelj sa Kosova i Metohije primi. Kada govorimo o činjenicama koje govore o odnosu nove vlasti prema Kosovu i Metohiji i rešenosti da se pokriju budžetske potrebe, koje postoje u tom delu naše teritorije, onda možemo napraviti analizu vaše spremnosti da iz budžeta koji je bio planiran za prošlu godinu usmerite sredstava na Kosovo i Metohiju. Sve minus do minusa. Jedno ste rekli, drugo ste ostvarili. Konačno, završni bilans govori da nam je i budžet u minusu. Potrošilo se više nego što je Srbija ostvarila. Međutim, kada vidimo minus u prosveti, minus u Ministarstvu za izbeglice, minus u Ministarstvu pravde, minus u Ministarstvu zdravlja od 40 miliona, ima li nešto u plusu? Ima. Republička direkcija za imovinu Republike Srbije, sredstva namenjena pribavljanju nepokretnosti za potrebe Vlade Republike Srbije, planirano 18 miliona, potrošeno 55-37 miliona više. Kada smo ušli u analizu tih 37 miliona, utvrdili smo da je neko kupovao stanove. Nisu ti stanovi kupovani u Kosovskoj Mitrovici, ti stanovi su kupovani u centru Beograda, kupovali su ih oni koji imaju jedan, dva ili tri stana, pa će za to odgovarati ili već odgovaraju. Ne držite nam lekcije iz patriotizma, bez činjenica i argumenata. [[Aplauz.]]
Nema replike.
Uvažena predsedavajuća, vi ste upravo dopustili šefu poslaničke grupe, vaše grupe da teško prekrši Poslovnik, član 98. koji kaže da govornik može da govori samo o pitanju koje se nalazi na dnevnom redu. Trenutno, na dnevnom redu je amandman podnet od strane poslanika SPS-a. O njemu smo govorili ministar zdravlja i ja. Gospodin Čeda Jovanović se uključio sa političkom diskusijom i samima nama dokazao da je trebalo prvo da razmotrimo završni račun Vlade Republike Srbije, pa tek onda Zakon o javnim prihodima i javnim rashodima, pa tek onda budžet, kako red kaže. Ovde se radi sve u neredu, jer se teži da se smandrlja jedan izuzetno važan i odgovoran posao. Što se tiče stanova Vlade Republike Srbije, kupljeno je u poslednje četiri godine više od dve hiljade stanova na celoj teritoriji Republike Srbije, od Vranja do Subotice. Više od hiljadu i po je podeljeno službenicima MUP-a, i to sa punim pravom, jer rade najteži posao u ovoj državi, glava im je u torbi i porodice nikada i ne znaju da li će da se vrate kući. Nema ni jedne udovice poginulog iz MUP-a koja nije dobila stan. Preko 300 stanova je otišlo u pravosudni sistem Srbije, a preko 100 stanova u ostala ministarstva, a svega 100- ak je podeljeno u okviru Vlade Republike Srbije i u ogromnoj meri zaposlenima, a manje funkcionerima. Međutim, vi pokušavate politikom da radite posao na jedan način koji ne odgovara.
Šta da vam kažem, gospodine Ivkoviću, javili ste se po Poslovniku da reklamirate povredu, da se ne drži teme predsednik poslaničke grupe, a niste se ni vi držali. Zloupotrebili ste to pravo. Pošto se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 40, protiv 111, uzdržan niko, nije glasalo 24, ukupno prisutno 175 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade, na sednici Odbora. Da li predlagač amandmana želi reč? (Da.)
Zaista, teško je govoriti posle ovako vatrenog, patriotskog govora gospodina Čede. Ovaj govor je vrlo snažan, jak i upečatljiv. Poštovani narodni poslanici, konačno smo saznali čime se ministar Đelić bavi u Francuskoj. Premijer nam je rekao, da se bavio finansijama, međutim on se izgleda čovek bavio poslastičarskim zanatom, mesio kolače. Ministar Đerić (Đelić sa mesta: Đelić.) i Vlada, kao i novopečeni finansijski stručnjak Čeda Jovanović - doduše vidim da ga gospođa Mila edukuje ova dva dana ovde, gospođe Mile sećam se kao bivšeg člana, u prošlom sazivu, Odbora za finansije, kao proverenog kadra SPS-a, ne znam da li je tu došlo gospodine Ivkoviću do pretrčavanja, o čemu se radi - tvrde da je budžet ova tri dana restriktivan. Kakav crni restriktivan budžet? On je u najmanju ruku neodgovoran, nepošten je prema pojedinim budžetskim korisnicima i rasipnički. Predložio sam 6 izmena na rashodnoj strani budžeta, a mogao sam u svih 180 pozicija na rashodnoj strani budžeta da predložim izmene i uštede. Pre svega, u poziciji broj 17, MUP, predložio sam da se vrsta rashoda - plate uvećaju sa 10 milijardi i 100 miliona dinara na 10 milijardi i 600 miliona. Dakle, za sve budžetske korisnike povećanje plata u 2001. godini, planiran u proseku od 33%, a za predstavnike MUP-a u proseku 28%, pa smatram da bi ovim povećanjem doveli u ravnopravan položaj, u odnosu na ostale, posebno što bi se sredstva obezbedila preraspodelom rashodne strane budžeta. Gospodin Đinđić je pitao, verovatno, odakle pare. Zato sam već u poziciji broj 29, vrsta rashoda, čuveno Koordinaciono telo za Bujanovac, Preševo i Medveđu predložio da se iznos od 500 miliona dinara briše, da se ta sredstva usmere na plate pripadnika MUP-a. Jasno je da Koordinaciono telo Savezne vlade i Vlade Republike Srbije za opštinu Bujanovac, Preševo i Medveđu je potpuno beskorisno sa stanovišta državnog interesa, a odnosno pravi ogromnu štetu u nacionalnom i državnom interesu ove zemlje. Znači, predlažem da se tu sredstva brišu, a da se ta sredstva preusmere, gospođa Mila, na plate pripadnika MUP-a. Zatim, pozicija 41, u Ministarstvu pravosuđa, vrsta rashoda posebne namene, iznos 60 miliona dinara da se briše. Planirana sredstva u iznosu od 60 miliona dinara namenjena su, kako kažu u obrazloženju, izvršavanju rashoda za troškove međunarodne pravne pomoći. Pozivam ministra finansija da nam objasni koji su to rashodi za troškove međunarodne pravne pomoći. Izražavam otvorenu sumnju da su to rashodi za plaćanje troškova kancelarije Haškog tribunala u Beogradu. Ako nije tako, neka ministar odgovori da nije tako. Zatim, u poziciji 56, Ministarstvo za privatizaciju, vrsta rashoda isto opet posebne namene, predlažem da se navedena pozicija briše 72 miliona dinara. U obrazloženju i utrošku ovih sredstava u iznosu od 72 miliona dinara kaže se da su namenjena novim projektima privatizacije. Danas sam pročitao u štampi, ministar Vlahović je izjavio da je zakon o privatizaciji gotov. Ne vidim namenu tih sredstava, sem ako su planirana kao nadoknada privatnim agencijama. Jedne takve agencije je i dalje direktor ministar Vlahović , za procenu državnog i društvenog kapitala. Predlažem da se ova sredstva brišu. Zatim,Ministarstvo za ekonomske odnose sa inostranstvom, pozicija 76-20 miliona dinara, opet vrsta rashoda posebne namene. Mnogo posebnih namena imamo u rashodima, gospodine ministre. U obrazloženju utroška ovih sredstava kaže se da su planiranaza aktivnosti na promociji izvoznih investicionih mogućnosti privrede Srbije. Moja firma se bavi skoro 100 % izvoznim poslovima i nemojte da me ova vlada promoviše u inostranstvu. Takvo istovetno ministarstvo postoji, upozoravam vas, i u Saveznoj vladi i vodi ga Labus i smatram da ova sredstva treba brisati, jer je očito da će završiti u džepovima privatnih agencija koje će napraviti neke elaborate ili šta ja znam.
Isteklo vam je 5 minuta.
I sasvim na kraju - a prošli put sam vam rekao da moje vreme tek dolazi, kako je isteklo - Ministarstvo prosvete, pozicija 98, član se završava - vrsta rashoda, razvoj i reforme sistema obrazovanja, iznos 50 miliona dinara. Predlažem da se ta sredstva preusmere u isto ministarstvo, na vrstu rashoda plate, da se uvećaju plate prosvetnih radnika. Sasvim je očito da Ministarstvo, na čijem je čelu Gašo Knežević, nije sposobno da izvrši nikakve reforme sistema obrazovanja, a čak i da ih izvrši, to će naneti nepopravljivu štetu našem obrazovanom sistemu i omladini. Znači, predlažem da se ova stavka izbriše, a sredstva u iznosu od 50 miliona dinara preusmere u plate prosvetnih radnika.
Inače, ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na Odboru. Da li još neko želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Vlada bi morala da prihvati amandman narodnog poslanika Miroljuba Veljkovića, jer nema nikakvog razloga da u planiranom rastu plata zaposlenih u državnoj i u drugim javnim službama budu zapostavljeni pripadnici MUP-a, kao i to da njihovo planirano povećanje bude samo 28%, a svih ostalih 33%. Još bih na jednu stvar skrenuo pažnju i ministru Đeliću i celokupnoj srpskoj javnosti. Iz ove budžetske stavke vidi se da je ministar prosvete Gašo Knežević prevario sindikate prosvetnih radnika. Slagao ih je u lice, on im je obećao realno povećanje plata u ratama u toku ove godine, a iz ovog budžeta se vidi da će nominalno povećanje njihovih plata u ovoj godini biti 33%, kao i svim drugim zaposlenim u javnim službama. Zatim, Vlada već priznaje u ovom predlogu zakona o budžetu da planira inflaciju u toku ove godine 30%. Svi ozbiljni ekonomski stručnjaci, poput profesora Sretena Sokića, sa Fakulteta političkih nauka u Beogradu, kažu da će minimalna inflacija u toku ove godine prema svim realnim pokazateljima biti najmanje 60%, a neki tvrde da će dostići 100%. Znači,prosvetni radnici i ostali zaposleni u državnoj službi, imaće realan pad plate 30% u odnosu na prošlu godinu. Oni već imaju veliki pad od septembra meseca do januara, realni pad plata, pa tako da će njihove plate biti još niže nego protekle godine. Zašto vi u ovom budžetu niste planirali ono što je Vlada kroz usta ministra Gaše Kneževića obećala sindikatima prosvetnih radnika. Ništa od toga niste planirali. Vi ovim budžetom otkrivate da su prosvetni radnici prevareni i da će njihov položaj biti mnogo lošiji nego što je bio prošle godine. Lošiji će biti položaj svih zaposlenih u javnim službama, ali prosvetni radnici su bili i do sada u najgorem položaju.
Pošto se niko nije javio za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 104, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milan Janković. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li predlagač amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika, želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman narodnog poslanika Milana Janković. Za 49, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, a ukupno je prisutno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman.
Na član 7. pozicija 32 i pozicija 60, amandman je podneo narodni poslanik Marko Ćulibrk. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, imam dva predloga u okviru ovog amandmana. U članu 7. pozicija 32, kod Fonda za tranziciju, iznosu od milijarde i po dinara da se prebaci na poziciju 56, kod Ministarstva za privredu i privatizaciju. Sasvim je logično da ovih milijardu i po dinara, koji su predviđeni za Fond za tranziciju, bude u Ministarstvu za privredu i privatizaciju, a ne u Ministarstvu finansija. U obrazloženju stoji da će ta sredstva biti za radnike koji zbog prestruktuiranja privrede ostanu bez posla. Međutim, moramo da znamo da nekim preduzećima, pogotovu od 5.oktobra, koja su zapala u teškoće, možda će biti neophodna i neka pomoć, da bi ušli u proces transformacije. Mnogo je logičnije da ministar za privatizaciju, koji će biti upoznat sa preduzećima koja žele da idu u privatizaciju, a kojima su neophodna neka sredstva za učestvovanje na tenderima, za traženje strateških partnera, da su neophodna ta sredstva i da im po tom osnovu pomognemo. Drugi amandman se odnosi na poziciju 60, to su sredstva za subvenciju u privredi, u iznosu od četiri milijarde dinara. Mnogo bi bilo logičnije da ova sredstva budu prebačena u poziciju 25, a to je Fond za razvoj Srbije. Nelogično je da iznos od četiri milijarde dinara, koji je objašnjen vrlo šturo, da će biti uElektroprivredi, u autoinudstriji itd., bude kod Ministarstva za energetiku i rudarstvo, da sa njima raspolaže ministar koji nema mnogo veze sa privredom, nego da to bude u Fondu za razvoj Republike Srbije, jer ta sredstva su neophodnau tom fondu. Ova dva amandmana govore da jednostavno postoje sredstva u iznosu od negde 19-20 milijardi, koja su prebačena u raznorazna ministarstva, a da nisu na pravom mestu, da bi ministri, a pogotovu potpredsednici Vlade mogli da ta sredstva koriste po slobodnom nahođenju. Već sada ima informacija da u nekim preduzećima, pogotovo što potpredsednici Vlade u zadnje vreme mnogo osnivaju svoje opštinske odbore po gradovima Srbije, koriste da bi neke firme dobile sredstva iz ovog fonda. Postoji desetak firmi gde su potpredsednici Vlade intervenisali iz ovog fonda kod određenih firmi gde je došlo do kadrovskih promena na čelu tih preduzeća. Tako, jednostavno, sredstva se ne koriste namenski nego se ostavljaju i dalje za oba fonda, za koja nisu zakonski ustanovljena, a ne zna se ni kako će se trošiti, nego se jednostavno kaže uredbom Vlade. Uglavnom to su ta sredstva koja nisu namenski korišćena. Postavio bih pitanje ministru finansija, molim ga da odgovori, zašto negde nije predvideo sredstva za stimulaciju izvoza. Ko se sada bavi izvozom, on je nastradao. Japanci govore - ili izvesti ili umreti, a kod nas je izgleda - izvesti i umreti. Ili, ako već ne postoji fond za stimulaciju, zašto se nije povećao kurs nemačke marke. Svi koji uvoze već marku računaju 45 dinara kada prodaju na domaćem tržištu. Ako želimo tržišnu privredu i idemo ka tome, zašto administrativnim merama branimo kurs nemačke marke. Da li Vlada Srbije, učestvujući u tržišnoj ekonomiji, sa tržišnim, administrativnim mehanizmima brani marku na 30, a ona je već trebalo da bude 40.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, stvarno bih vas zamolio da obratite pažnju na ovaj amandman. Mi smo Zakon o porezu na promet razmatrali u načelu. Pokušalo se reći ono što se moglo reći, s obzirom na činjenicu da je šest zakona stavljeno kao jedna tačka dnevnog reda i da je vreme od 10 minuta za diskusiju smanjeno na pet minuta. Razmatraćemo vrlo brzo amandmane, pa ćemo rentgenski da ukažemo na sve tragične posledice Zakona o porezu na promet na porodice u Srbiji. Međutim, sve se to može popraviti ukoliko Vlada Republike Srbije, prihvatajući ovaj amandman, ojača Fond za razvoj Republike Srbije i onima koji po prirodi stvari, kada je proces privatizacije, pregovaraju mahom sa inostranim ulagačima i kupcima, daju kapital, da ga usmeravaju ka podizanju privrede. Mi u Fondu za razvoj privrede imamo svega 0,47%, nemamo ni 0,5 milijardi dinara. Čemu onda Fond za razvoj Republike Srbije? Čemu Upravni odbor? Podsećam da na čelu Upravnog odbora je predsednik Vlade. Zašto onda u taj fond ne prebaciti ove četiri milijarde i sedam milijardi sa pozicije - Ministarstvo saobraćaja, i sa tim parama pomoći privredi da stane na noge. Znate čega se bojim? Bojim se da će u procesu privatizacije prvo biti prodate firme koje i danas odlično posluju - uljari, cementare. I, šta će se dogoditi? Gde će otići te pare? Te pare moramo usmeriti u Fond za razvoj Srbije, da bi tim parama stimulisali preduzeća koja i dalje trpe posledice embarga, sankcija, bombardovanja, da stanu na noge i da počnu da privređuju, da građanima Srbije omogućuju da zarađuju pare. Samo građani koji zarađuju pare i porodice koje imaju redovne i dobre plate mogu da odgovore plaćajući porez na školski pribor i sve ostale stvari. Naša sugestija je u tome. S druge strane, mnogo je važno da se jedan tim za pregovore sa inostranim investitorima formira. Mi smo u prošlosti imali kojekakve belosvetske vucibatine, koje su dolazile ovde spremne i 200 miliona dolara da nam uzmu ispred očiju, a negde smo i naseli. Zato je važno da jedan tim, koji pregovara sa investitorima, ima pravo raspolaganja sredstvima privatizacije i da ih usmerava ka podizanju privrede. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim vas da se izjasnite glasanjem. Za 53, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, od ukupno 175 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 18, pozicija 116 i pozicija 117, amandman je podneo narodni poslanik Branko Ružić. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, osnovna intencija mog amandmana je da se obesmisli Zakon o ministarstvima koji ste doneli a kojim je ukinuto Ministarstvo za omladinu i sport. Što se tiče samog amandmana, u razdelu 18, Ministarstvo prosvete i sporta, za programe u oblasti sporta predviđeno je 185 miliona dinara, a za programe u oblasti brige o mladima 32 miliona dinara. Moj predlog je da se u programe u oblasti sporta predvide sredstva u iznosu od 400 miliona dinara, a za programe u oblasti brige o mladima 60 miliona dinara. Opet imajući u vidu činjenicu da ste samo za plate predvideli skoro 42 miliona dinara. Smatram da za programe u oblasti brige o mladima, imajući u vidu činjenicu koliko je psihofizičko zdravlje naše omladine i uopšte mlade populacije na stalnom udaru štetnog dejstva, kako verskih sekti, tako i narkomanije i alkoholizma, bilo bi potrebno da se izdvoje veća sredstva za ove programe. Što se tiče pitanja našeg premijera - od kog budžetskog korisnika uzeti ova sredstva, zaista nemam rešenje, ali s obzirom da ste predvideli budžetski deficit od 22 milijarde, još ovih 243 miliona neće mnogo značiti, a značiće za mlade i uopšte za sport, s obzirom da je amaterski sport indirektno i vrhunski sport, koji je zaista ugrožen, imajući u vidu činjenicu da taj podračun Uprave za sport nije počeo da funkcioniše i od decembra ljudi uopšte ne primaju plate. U slučaju da treba odrediti nekog budžetskog korisnika od koga bi mogla da se uzmu ova sredstva, bez namere da napadam vašu odluku da dajete Koordinacionom telu 500 miliona dinara, jer je verovatno to potrebno i ne sumnjam u dobre namere šefa tog koordinacionog tela gospodina Nebojše Čovića, međutim samo ove nedelje imali smo zahtev da se amnestiraju teroristi iz tzv. Dreničke grupe, a za danas najavu gospodina Čovića da će pregovarati sa istim onim teroristima sa kojima je potpisao sporazum o prekidu vatre, pa smatram da bi ova sredstva bilo bolje uložiti u mlade nego u ovo koordinaciono telo. Hvala.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 13, od ukupno 176 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, predloženim amandmanom želeo sam, pre svega, da izvršim izmene u razdelu 18 - Ministarstvo prosvete i sporta, i to na poziciji broj 99, analitički konto 911-300, iznos: "10.550.000.000" uvećati za jednu dvanaestinu, zatim pozicija broj 101, analitički konto 911-300, iznos "5.100.000.000", uvećati takođe za jednu dvanaestinu, zatim pozicija broj 107, analitički konto 911-300, iznos "2.236.000.000", uvećati za jednu dvanaestinu. Moja ideja za uvećanjem ovih pozicija budžeta je zbog jako lošeg položaja u kome se nalaze prosvetni radnici, a druga stvar je da ono što je obećao ministar prosvete, kao i Vlada, da se ovim amandmanom pokuša realizovati, tako da bi imali redovniju i kvalitetniju nastavu i pružili bolji život zaposlenima u prosveti. Ne može premijer da se ponaša tako da grdi ove koji sada štrajkuju, sa opravdanjem, jer nije se mnogo ni očekivalo povećanje koje im je obećano, a svedoci smo da je prosečan lični dohodak u prosveti jako mali, i ispod prosečnog ličnog dohotka Republike Srbije. S obzirom da vi predviđate inflaciju od 30%, pa ona obično bude dva ili tri puta viša na kraju godine, ovim mojim amandmanom će se donekle poboljšati status prosvetnih radnika. Zatim, sledeća pozicija na koju sam podneo amandman je u razdelu 18, Ministarstvo prosvete i sporta, i odnosi se na poziciju broj 116, analitički konto 911-332, gde se iznos od "185.000.000", povećava na "285.000.000". Ovo sam podneo iz jednog razloga - što je iznos od 185.000.000 jako mali i ne može da zadovolji potrebe amaterskog sporta i razvoja omladine u našoj državi Srbiji. Smatram da je ovaj iznos uvećanja od 100.000.000 zanemarljiv i da bi Vlada i Skupština Srbije trebalo da prihvate ovaj predlog amandmana. Želeo bih još da kažem da javna glasila, koja kontroliše DOS-ovska vlast, govore o nekoj opstrukciji, koja je od strane opozicije u ovom parlamentu. Međutim, opstrukciju upravo vrši gospodin ministar Đelić i šef Poslaničkog kluba, Čeda Jovanović. Zašto vrše opstrukciju - mi tri dana pričamo o budžetu i iznosimo podatak da je jako malo odvojeno za Srbe koji su ostali na prostorima Kosova i Metohije, da bi četvrtog dana čuli od gospodina Đelića da se na nekom posebnom računu nalaze sredstva od 404.000.000 koja su planirana za Srbe na Kosovu i Metohiji. Da je on taj podatak izneo u ovom budžetu, mi, normalno, ne bismo imali argumente da tri dana pričamo oko toga da su Srbi na Kosovu i Metohiji jako zapostavljeni. Međutim, posle toga se javlja i šef Poslaničkog kluba, koji tvrdi da je, štaviše, ne 404.000.000, nego 2.200.000.000 planirano za Srbe koji su ostali da žive na Kosovu i Metohiji. To je meni drago, ali ne vidim razlog - zašto to da se krije i zašto se to ne iznese kao stavka u ovom budžetu, nego moramo tri dana da vas molimo i ubeđujemo, da biste vi na kraju izneliovaj podatak. Ovo povećanje, koje tražim, dovodi do situacije da prihodi neće biti jednaki rashodima, ali postoji više načina da se i ova ravnoteža uspostavi, znači, da se postavi znak jednakosti između prihoda i rashoda.Jedan je - ova sredstva se mogu nadomestiti iz dela posebne namene, za koje su planirane 22 milijarde dinara, tako da se mogu prebaciti na finansiranje prosvetnih radnika, ili iz budžetske rezerve, koja ima 8 milijardi, ili pak da i ovu stavku prijavite kao budžetski deficit, a sve u cilju zadovoljenja i boljeg života i uslova rada prosvetnih radnika. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman poslanika Ljubomira Kragovića na izjašnjavanje i molim vas da glasate. Za 51, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15 narodnih poslanika,ukupno 177. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Lazar Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, hteo bih par reči da kažem u vezi člana 7. Naime, podneo sam amandman na više razdela, pa pošto nema dovoljno vremena, ukazao bih samo gospodinu Ministru Đeliću, a i gospodinu Čedi, da obrate malo pažnju. Naime, u ovom budžetu može doći do ušteda. Skrenuo bih vam pažnju prvo na razdeo 8, to je Agrarni budžet, to sam već govorio i taj amandman nije uspeo. Razdeo 10 - sredstva za sprovođenje Zakona o geološkim istraživanjima Naime, ta sredstva su izuzetno mala, a kada bi se uložilo više u geološka istraživanja, u geotermalnu vodu, u geotermalnu energiju, sigurno bi bila ušteda oko 20 milijardi dinara. Evo obrazloženja - u Vojvodini i Srbiji postoji dosta geotermalnih bušotina koje nisu iskorišćene, a imamo primera gde su bušotine iskorišćene i tu nemamo ulaganja uopšte, ni mazuta, ni nafte, ni gasa. Kada bi se ovaj amandman usvojio, i kada bi se uložilo u geološka istraživanja, u geotermalnu energiju, mi bi ovog trenutka manje platili oko 500.000 maraka za gas koji uvozimo iz inostranstva. To gospodin Đelić verovatno ne zna, a i nije njegova struka, i ne tražimo od vas poznavanje te materije, da već postoje firme i institucije koje su to radile i koje to rade. Ta oblast je zapuštena. Takođe bih obratio pažnju na razdeo 18, gde se traži povećanje pod rednim brojevima 96, 99, 101, 103, 107, 110, 114 - linearno povećavanje. To je što se tiče školstva. Naime, gospodin predsednik Vlade je rekao da će biti platnih razreda i da će se platni razredi isplaćivati za sve isto. Zato bih tražio osnovu za povećavanje platnih razreda. I još jedan primer - gospodinu ministru za zdravlje, koji traži povećavanje u analitičkom kontu 911-300, Društvu za borbu protiv raka, da se poveća na 10 miliona. Naime, ima mogućnosti iz drugih analitičkih konta da se skine to. Znamo da imamo povećani rak kože, rak pluća i rak disajnih organa. To se naročito dešava posle NATO bombardovanja. Ima toga u okolini Pančeva, u okolini Novog Sada, gde god je bilo bombardovanje. Postoji mogućnost kod analitičkog konta 911-029 i 911-029 redni broj 27. Dajem predlog da se naročito kod geoloških istraživanja, da Ministarstvo i ministar, pošto nije tu, da razmotri, nudi onu uštedu od 700 hiljada maraka, uz izuzetno malo ulaganje. Samo treba malo pameti.
Da li se još neko javlja za reč? Reč ima ministar Obren Joksimović.
Neću da polemišem sa stavovima koje je izneo poslanik braneći svoj amandman, ali moram da kažem nešto što je naprosto činjenica. Mislim da se dosta olako i neodgovorno iznose podaci o posledicama NATO bombardovanja, naročito u onom delu koji se odnosi na projektile sa tzv. osiromašenim uranijumom i njegovim oksidom koji je kancerogen. Naime, mi moramo da znamo da to područje nije dovoljno ispitano. Sem toga, od 111 projektila koji su ukupno ispaljeni na Srbiju i tri koja su ispaljena na Crnu Goru, svega 11 je palo u okolini Vranja. Ta područja nisu dovoljno istražena, jer Srbija kao zemlja nema dovoljno kvalitetne opreme za to istraživanje, a nema ni novaca, ali se procenjuje da ta šteta nije tako velika. Ako govorimo o ekološkoj katastrofi ili uopšte o katastrofi koja je nastala kao posledica NATO bombardovanja, onda pre svega ekološka katastrofa podrazumeva poginule, obogaljene, unesrećene, razorene domove, infrastrukturu itd. To je ono što je najveća posledica NATO agresije. Nemojmo se neodgovorno baviti procenama kolika su hemijska i radiološka zagađenja, jer onda treba da razmišljamo i kome ćemo sutra kao zemlja, koja se bazira na proizvodnji hrane, da prodamo naš proizvod, ako tako neodgovorno govorimo o stvarima koje naprosto nisu tačne.
Dame i gospodo narodni poslanici, Srpska radikalna stranka podržava amandman narodnog poslanika Lazara Marjanskog, jer je ozbiljno i argumentovano obrazložen i ministar nije u stanju da mu kontrira. Ministar ovde iznosi neke netačne i neistinite stvari. Srpski narod nije samo jednom bombardovan uranijumskim bombama, nego dva puta i posledice su stravične. Neki državni organi su doduše prikrivali te posledice, ali one sve više izlaze u javnost. Bombardovana je Republika Srpska 1995. godine, bombardovana je Savezna Republika Jugoslavija 1999. godine. U Srbiji i u srpskim zemljama prava je epidemija kancerogenih oboljenja raka. To će vam reći svi ozbiljni lekari u to upućeni, koliko je sada veći procenat obolelih od raka, nego što je bio u normalnim okolnostima. Znamo za slučaj stanovnika Hadžića, gde je više stotina ljudi obolelo od raka. Veći broj njih sada živi u Bratuncu, to je izašlo u javnost i čuli smo sada službeno saopštenje da je veći broj vojnika Vojske Jugoslavije, koji su učestvovali u ratu 1999. godine, oboleo od raka i zato ministar ne bi smeo da te činjenice prikriva i tako delimično skida odgovornost sa NATO pakta, a kada je reč o alarmantnim tvrdnjama koje nam mogu doneti najveću štetu, onda ih šire DOS-ovski ministri. Na primer, savezni ministar poljoprivrede izašao u javnost sa tvrdnjom da je moguće da su kod nas uvožene lude krave i meso ludih krava, bez ikakvog argumenta, bez ikakve činjenice on lansira senzaciju koja nam može naneti štetu. Sada vi negde pokušajte da prodate našu govedinu ili ovčije meso posle takve izjave saveznog ministra poljoprivrede. To je ono što je neozbiljno, a upozoravanje javnosti po pitanju bolesti od raka prouzrokovane bombardovanjem bombama sa osiromašenim uranijumom je vrlo ozbiljno. Jeste to za DOS delikatna tema, jer su nas njihovi politički saveznici bombardovali, oni isti koji su ih doveli na vlast u Srbiji, međutim mi moramo do kraja insistirati da se puna istina sazna.
Replika? Izvolite.
Gospodine ministre, ne tražim da vi to znate, ali ima ko to zna. Nije samo problem u uranijumu. Problem je kada je bombardovana rafinerija u Pančevu, rafinerija u Novom Sadu. Tada je mnogo nafte, benzina i ostalih hemijskih supstanci isteklo. Hitler nije bombardovao hemijske industrije, a NATO pakt je to radio. Ne morate da mi verujete, upalite kola, idite do Novog Sada, pa ćete videti da nema poljoprivrednog proizvoda kao što je bilo, da ne možete krastavac da uzgajite zato što je zemlja zatrovana, a mi ne samo da hoćemo da izvozimo zdravu hranu, nego hoćemo da jedemo zdravu hranu. Uzmite podatke, pa onda tako tvrdite da ne treba da se poveća taj konto.
Reč ima gospodin Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije nama potrebna ovakva vrsta naknadne pameti. Svi ćemo mi snositi posledice onoga što se dešavalo tokom 78 dana rata sa NATO paktom. Nama je bila potrebna pamet da bi se taj rat izbegao. Nije bilo potrebno ući u rat sa najjačim vojnim savezom u svetu, a da se ne razmisli unapred kakve će to posledice imati po državu i po društvo. Ko je očekivao da može ratovati sa NATO paktom, a da to nema posledice po vojsku koju je uveo u rat, po građane i narod koji su stradali, a nisu svi jednako u tom ratu učestvovali, ni isti teret poneli. Neki su bez domova ostali, bez posla ostali, dok su drugi zidali zabavne parkove i ne očekujte da NATO pakt vodi računa o onima koji su stradali u NATO bombardovanju. Očekujte od predstavnika bivše vlasti da polože račun pred ovim parlamentom zbog čega su kao oni koji su bili dužni da brinu o zdravlju ovog naroda, obe smislili svaku zdravstvenu instituciju i organizovali pljačku koja je najkatastrofalniji razvoj upravo imala u zdravstvu. Institut za onkologiju je bio primer odnosa bivše vlasti prema svome narodu. Najveća pljačka je bila u Institutu za onkologiju i baš na citostaticima koji su namenjeni lečenju onih koji su oboleli od raka. Ne tražimo mi od NATO pakta da se zaboravi sve ono što se dešavalo u ovom društvu, ali pre nego što rešimo svoj odnos sa svetom moramo definisati odnose unutar Srbije i pronaći one koji su među nama odgovorni da bi imali pravo da postavimo pitanje druge odgovornosti.
Molim narodne poslanike da se držimo teme. Replika, gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, Čedomir Jovanović je ovde postavio tri pitanja. Pitanje kriminala u zdravstvu. Razjasnite do kraja, vi ste vlast. Dok sam bio u Vladi zajedno sa Bojićem dve godine smo insistirali da se Leposava Milićević smeni sa funkcije ministra. Teško je bilo, ali je smenjena zbog takvih stvari. Istražite sve. O onome do čega sam došao govorim otvoreno i tada sam govorio. Vi unapred optužujete, ali ne iznosite dokaze. Što se tiče Nenada Đorđevića, on je uhapšen, suđen, pobegao u Crnu Goru i sada čujem da ga je vaša vlast vratila u Beograd. On je najviše ukrao. Nenad Đorđević najviše je ukrao. Ne znam ko je sve krao, ali znam neke koji su krali i kada bih saznao i imao argumente da su krali ja nisam ćutao, a vi istražite do kraja. Nemojte više sa tim da nas opterećujete. Istražite, dokažite i taj treba da ide u zatvor. Nemojte da hapsite zbog politike i Haga, hapsite samo zbog kriminala i to dokazano. Druga stvar, ovde Čedomir Jovanović postavlja pitanje ko je kriv za rat. Po njegovom mišljenju kriv je srpski narod. Nije NATO pakt napao na rukovodstvo, nego na srpski narod u celini [[Dobacivanje iz sale.]] Zaharije Trnavčeviću, tebe je sinoć pregazila Nataša Jovanović. Smiri se i traži sad novu emisiju, traži revanš. (Predsednik: Molim vas, ne dobacujte sa mesta). Takvi su DOS-ovci. Nemaju argumenata i misle da galamom nešto mogu postići. Mene ne možete ni naljutiti ni dekoncentrisati. Ako je rukovodstvo Srbije ili Jugoslavije krivo za rat, zašto je onda NATO pakt ratovao protiv srpskog naroda? Niko iz rukovodstva Srbije nije poginuo u tom ratu. Ginula su deca [[Dobacivanje iz sale.]] Zašto lažete vi - DOS-ovci. Nikada nisam otišao u sklonište. Dve trećine noći sam spavao u svojoj kući u Batajnici, osim kad sam bio dežuran u Vladi Srbije, pa bio u centru za obaveštavanje [[Dobacivanje iz sale.]] Zašto ste tako nedokazani. Ova sednica će trajati mnogo duže od ponoći, zbog toga. Šta mene briga, ja mogu sve izdržati. (Predsednik: Ne dobacujte.) Nikada u sklonište nisam otišao. (Glas iz sale: Ne možeš da staneš.) Sad prihvatam vaš argument. Nikad nisam otišao u sklonište, jer nisam mogao da stanem u sklonište. Gde to ima da se može jedna država bombardovati skoro tri meseca zato što im ne valja režim i što im režim nije po ukusu NATO pakta? Zato što režim nije hteo da pristane da NATO pakt okupira Kosovo i Metohiju i celu Srbiju, da se slobodno kreće sa svojim trupama po celoj Srbiji? (Predsednik: Vreme je isteklo.) Treća stvar povodom svega ovoga, dame i gospodo, vi treba da vodite malo računa o svojoj politici i o svom ponašanju. Svaka osiona vlast ima kraj. Izgleda da će vaša vlast najbrže dočekati kraj. U ovom slučaju, vi ste toliko osioni da pokazujete nervozu, da pokazujete da vam gori pod nogama. Kako vaša vlast može preživeti ono što se juče desilo u Skupštini Vojvodine? Nikako to ne može preživeti.
Ako se više niko ne javlja po ovom amandmanu, stavljam amandman poslanika Lazara Marjanskog na glasanje. Za 49, protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo 15, ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Gospodine predsedniče, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nisam uspeo da evidentiram koliko je do sada amandmana bilo na razmatranju, ali sam ustanovio, kao i svi ostali ovde u sali i oni koji gledaju prenos, da ni jedan amandman od skupštinske većine nije prihvaćen. Naravno, to je pravo parlamentarne većine. Ono što želim da kažem, da li je moguće i teoretski da od svih, recimo, stotinu amandmana, baš ni jedan nije dobio podršku, da ni jedan nije konzistentan, da ni jedan nije argumentovan, da ni jedan nije korektan. Očigledno da je moguće. I to je očigledno pravo parlamentarne većine. Verovatno će i sudbina mog amandmana tako isto proći, ali želim da obrazložim šta sam i zašto predložio. Dakle, predložio sam da se u Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za ovu godinu, u članu 7. razdeo 6 - Ministarstvo finansija i ekonomije, u poziciji 36, konto 911-900, dakle, radi se o tekućoj budžetskoj rezervi, iznos koji je predviđen - 7.957.000.000 zameni iznosom od 4,4 milijarde, da se posle ove pozicije 36, 911-900, tekuća budžetska rezerva, doda nova pozicija koja treba da glasi: "36a, 9911-400, stalna budžetska rezerva, u iznosu od 3.555.000.000 dinara. Zašto, poštovana gospodo. Zbog toga što u članu 55. Zakona o javnim prihodima i rashodima stoji - da se u stalnu rezervu budžeta Republike Srbije izdvaja najmanje 1% od ukupnog prihoda budžeta. Dakle, ne piše "ni po pravilu", ne piše "ni može", ne piše "ni da li treba ili ne treba", nego "izdvaja". Kaže - "u stalnu budžetsku rezervu opštine, odnosno grada, izdvaja se najmanje 1% od ukupnih prihoda po odbitku sredstava". Ono što je takođe važno - "obaveza izdvajanja za stalnu rezervu prestaje kad sredstva stalne rezerve budu ostvarena u visini od 10% proseka". U članu 10. izmene i dopune zakona, koje vi predlažete, stoji: "obavezno izdvajanje sredstava u stalnu budžetsku rezervu, sa 1% od ukupnog prihoda, smanjuje se na 0,5%, odnosno, sa 10 na 5%, kako zbog promene načela bruto budžeta" itd. Ne razumem kako je autor, dakle, Vlada - predlagač, Ministarstvo finansija i matični odbor, mogao da odbije amandman koji nije slobodna interpretacija moje malenkosti, dakle, Slobodana Pavlovića, poslanika, nego nešto što piše u zakonu, ako se pri tome ima u vidu šta je namena sredstava stalne budžetske rezerve, a to je da se sredstva koriste za vanredne potrebe, eventualne nepogode i tako dalje. Onda, ne razumem zašto amandman nije prihvaćen. Insistiram, predlažem da razmislite i da se ovaj amandman prihvati, jer u protivnom, demonstriraćete pravo da ne prihvatite amandman, i ja to pravo ne mogu dovoditi u pitanje, ali ćete na taj način da demonstrirate da ne poštujete ni zakon koji ste sami predložili, da ne poštujete parlament i građane Republike Srbije, za koje su namenjena sredstva iz stalne budžetske rezerve, za vanredne prilike. Voleo bih da ih nema, ali u budžetu moraju da postoje.
Da li se još neko javlja za reč u vezi sa ovim amandmanom? (Niko.) Stavljam amandman poslanika Slobodana Pavlovića na glasanje. Za 51, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 13, ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Tomović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Uvaženi predsedniče, uvaženo predsedništvo, cenjeni članovi Vlade Republike Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, suština amandmana koji sam vama podneo na odlučivanje, a odnosi se na Predlog zakona o budžetu, jeste da se sredstva predviđena MUP-u tim predlogom budžeta, znači član 7., razdeo V, od 17 milijardi dinara uvećaju za 50%, sa sledećim obrazloženjem. Naime, budžetom je predviđeno da sredstva za plate pripadnika MUP-a iznose 10 milijardi i 100 miliona, a kaže se u obrazloženju da su ta sredstva za 28% veća u odnosu na sredstva koja su za tu namenu bila planirana u prošloj godini. Ako se uzme u obzir da je ovim budžetom uključena, dakle, da je u budžetu korporirana inflacija od 30%, pa to praktično znači da će realne plate, da će u apsolutnom iznosu plate pripadnika MUP-a u ovoj godini biti za 2% manja. Ako se, sa druge strane, uzme u obzir da inflacija, a o tome sam govorio u svom prvom javljanju kada sam diskutovao na temu budžeta u načelu, da se može očekivati inflacija 50%, a neke procene kažu i više, onda to znači da će pripadnici MUP-a sa ovako planiranim sredstvima za budžet imati realno manje plate, nego što ne samo što je planirano, nego što su imali i u prošloj godini. Pa, zbog zadataka, zbog poslova koje obavlja MUP, mislim da se to ne može dozvoliti. Iz istih razloga, a što će inflacija biti, po mojoj proceni, veća nego što je inkorporirana ovde, ovim predlogom, predložio sam da se sredstva po drugim kontima, dakle za materijalne troškove, za opšte namene, a naročito za zonu kopnene bezbednosti povećaju. Ne bih želeo da ovom prilikom pravim bilo koju prejudiciju, ali juče smo slušali veoma argumentovano tvrđenje šefa Poslaničke grupe DOS-a o uslovima pri kojima pripadnici MUP-a obavljaju svoje poslove, uniforma, čizme itd. A otuda mislim da pošto ne sumnjam u reči koje je juče izgovorio gospodin Jovanović, znači da će i on založiti svoj autoritet i pomoći da poslanička većina usvoji ovaj amandman, pa da se time stvore uslovi MUP-u da obavi poslove koje se od njega očekuju. Hvala lepo.
Pri izradi ovog budžeta, Ministarstvo finansija je posvetilo potrebnu pažnju troškova MUP-a, a posebnu pažnju troškovima pripadnika MUP-a koji su angažovani u Kopnenoj zoni bezbednosti. Bili bismo neozbiljni kada bismo pred Skupštinu izašli sa predlogom koji bi unapred imao takvu vrstu propusta. Mi smo išli sa sredstvima koja su planirana, a u potpunosti odgovorili potrebama pripadnika MUP-a, koji su angažovani ne samo u Kopnenoj zoni bezbednosti, već i onima koji su angažovani na zadacima koji se smatraju redovnim. S te strane, nema potrebe za usvajanjem ovog amandmana.
Dame i gospodo poslanici, samo kratko da ponovim, istine radi u Kopnenoj zoni bezbednosti u celini do oktobra 2000. godine jesu bili pripadnici MUP-a. Kada je došlo do upadanja u zamku stare američke administracije od nove vlasti u Srbiji, pripadnika MUP-a na jugu Srbije u Kopnenoj zoni nema. Hvala lepo.
Kako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika Slbodana Tomovića na glasanje. Za 49, protiv 115, uzdržan niko, nije glasalo 12, ukupno prisutno 176 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Izvolite.
Poštovana gospodo poslanici, samo da kažem da zbog kratkoće vremena koje koristimo za obrazlaganje pojedinih amandmana juče nisam uspeo da kažem da ste odbili i 6 miliona 600 hiljada maraka za Hemijsku industriju "Zorka". Svaka vam čast, iako je tamo došlo do pokretanja dve velike fabrike i u kojima radi tri hiljade radnika, bez rukovodstva DOS-a, već se tamo samo zamenjuju, te se smenjuju, te ljudi tamo rade sami, pa se snalaze i bez toga. Ovaj amandman je vezan za Ministarstvo kulture. Pošto je gospodin Lečić rodom iz Šapca, baš me živo zanima šta će reći, a njega naravno nema ovde. Ne pada mu na pamet da bude, jer se trenutno bavi otpuštanjem 14 inspektora za kulturu u Srbiji. To je vrlo interesantna stvar, tako da ćemo imati šunda koliko god hoćemo. Tražio sam da se u delu koji govori o programima, gde ima izdvojenih samo 110 miliona, pa zaista tih 110 miliona pitanje je kako će biti raspoređeni ove godine, a u oblasti kulture, tražio sam 30 miliona za Narodno pozorište "Ljubiša Jovanović" iz Šapca, za nastavak druge faze investicionih radova u tom pozorištu. To je pozorište koje ima 160 godina tradicije. Prošle godine je proslavilo 160 godina. Danas, doduše, to je ponovo čudo, ali ponovo smena direktora i imenovanje drugog, za samo 6 meseci, a nikakvih rezultata. Zamenili ste direktora, valjda gospodin Jovanović, pošto je dramaturg po zvanju, zna šta je Narodno pozorište "Ljubiša Jovanović", ženu koja je 17 godina uspešno vodila to pozorište i koje je imalo izuzetne rezultate u oblasti kulture, a kada je u pitanju srpsko glumište. Naravno, ovo govorim iz razloga da upozorim na tu priču da ćete nešto uraditi u oblasti kulture, a to je vrlo neverovatno, jer ovde nema para, koliko vidim ni za plate zaposlenih u oblasti kulture, a kamoli za investicije i radove. Da kažem, prošli put kada ste mi odgovarali na amandman, vi ne znate gospodine da smo mi zaista ogromne kilometre puteva uradili za ovih 10 godina, a ako ne znate pozivam vas da dođete tamo da vidite šta smo uradili. Radili smo i u oblasti kulture jako puno, jako, jako puno i to naravno vi ne priznajete, ne pada vam na pamet, jer samo kada je došao DOS na vlast vi ćete sve da stvorite, ali zašto odbijate onda ove stvari, koje se ne tiču samo političkih stvari. Hvala lepo.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje amandman poslanika Dragana Tomića. Za 41, protiv 111, uzdržan niko, nije glasalo 18, ukupno prisutno 170 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. Razdeo 6 i 18 amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani predsedniče, kolege poslanici, moj prvi amandman je na član 7. Razdeo 6, pozicija 25, konto 911-190, Fond za razvoj Republike Srbije, predložio sam da se predloženi iznos u budžetu od 497.300.000, poveća za 502.700.00, i da ukupan iznos bude zaokružen na 1.000.000.000. Zašto baš Fond za razvoj? Prevashodno zbog toga što je naša privreda, a možemo diskutovati otome zbog čega je, u prethodnom periodu radila u vrlo lošim uslovima, ali je činjenica da je zaista radila u nepovoljnim uslovima. Činjenica je da je mnogo radnika ostalo bez radnih mesta, činjenica je da niko nije mogao da na adekvatan način nađe zaposlenje, nije mogao da ostvari pravo na rad, i tako dalje. Činjenica da je u periodu posle 9. juna 1999. godine, kada je veliki deo naše privrede uništen, upravo iz sredstava Direkcije za obnovu i razvoj i iz Fonda za razvoj veliki broj privrednih kapaciteta obnovljen i kao primer za to jeste kragujevačka "Zastava". Zbog toga je Fond za razvoj od vrlo velike važnosti za našu privredu, za ono što ćemo da stvaramo i od čega ćemo da živimo. Privredni rast je bio očigledan u tom periodu, posle 9. juna 1999. godine, i da nije bilo dešavanja koja su destabilizovala ukupnu političku situaciju,pa i ekonomsku situaciju u našoj zemlji, oko Oktobarske revolucije, taj privredni rast bi bio sigurno u 1999. i 2000. godini čak i dvocifren. Na žalost mi smo imali situaciju koja je destabilizovala i privredne tokove, pa i saradnju INO partnera i firmi iz cele Srbije, pa i iz Pirota, a moram da podsetim da su INO partneri "1.maja", čak bili u situaciji da povuku svoje ugovore, da preispitaju svoje Lom poslove koje su imali sa "Prvim majem". Privreda je dovedena u još goru situaciju i ima vrlo velike poteškoće da normalno funkcioniše. Da bismo mogli da popunimo taj budžet - gospodine Panajotoviću, ne morate da mašete, vidimo se vrlo dobro - u toku 2000. godine SPS u saradnji sa državnim organima pokrenula je akciju, a ja pričam o Fondu za razvoj, da se iz Fonda za razvoj pribave sredstva koja će obnoviti proizvodnju, i u Dragošu, i pomoći "Prvom maju", pomoći "Piroteksu" , i svim drugim firmama kojima je to potrebno,da ne pričam o "Sarlahu" koga ste upropastili, da pomognemo privredi koja je zaista u teškoj situaciji. U ovom sadašnjem trenutku, predložene mere poreske politike dodatno će pogoršati uslove za funkcionisanje preduzeća. Zbog toga, mislim da je ovaj predlog za povećanje sredstava za Fond za razvoj zaista umesan i da bi trebalo da usvojite ovaj amandman. Da vam kažem samo, nikome u Srbiji nije potrebna milostinja. Svi ljudi u Srbiji traže mogućnost da rade, da zarade, kako bi obezbedili sredstva za svoj normalan život. Ovih tri milijarde dinara, koje je Vlada predvidela za suzbijanje socijalnih tenzija, ne znam koliko će biti dovoljne za ono što će izazvati set poreskih zakona koje ste predložili. Dakle, to je štose tiče prvog amandmana. Drugi amandman je na član 7. razdeo 18, pozicija 116, konto 911-332 programi u oblasti sporta. Predložio sam da se iznos od 185.000.000 uveća za 60.000.000 . Zašto? Neposredni povod jeste taj.... zamolio bih da se malo više pažnje obrati. Neposredni povod je to što se dešava među našom omladinom, koja je sve više prepuštena sama sebi, izložena je mnogim negativnim uticajima, dolazim iz kraja u kome je tendenciozno prisustvo narkomanije,.... gospodine Panajotoviću, zašto reagujete negativno, a ne znam stvarno zbog čega - narkomanija je sve više prisutna i u kafićima koji niču kao pečurke posle kiše i koji prikupljaju mlade ljude koji nemaju kuda da odu, gospodo, nemaju čime da se bave, jer u Pirotu ne postoji sportska hala. Sportska hala koja ni posle četiri godine, od 1996. godine,nije izgrađena, nisu udareni temelji, a još daleke 1996. godine imali smo obećanja i obećanja da će tu biti donacija, da će biti stranih ulaganja, da ćemo mi to završiti za manje od godinu dana. Više od četiri godine, ponovo Pirot nema sportsku halu. Zbog toga tražim povećanje iznosa za programe u oblasti sporta od 60.000.000 , koji će biti dovoljni da se ne samo u Pirotu, već i u drugim mestima, započne izgradnja sportskih objekata i više para da za investiranje ili za ulaganje u programe sporta, koji će omogućiti omladini da se bave sportom, kao jednim zdravim načinom za popunjavanje slobodnog vremena. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje amandman poslanika Dragana Todorovića. Za 43, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od ukupno 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Načlan 7. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Garčević. Ovaj amandmanodbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč?(Da.)
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani ministre, pošto je jedan jedini, vama se obraćam Đeliću, hoću da kažem, da sa ove pozornice uputim apel da se ne bavimo onim što ne treba, a da ostane legitimno pravo poslanika šta treba da predlože. Sa druge strane, apelovao bih na gospodina Jovanovića da se jednom mane onoga šta je bilo, i da ovu skupštinu ostavi da možemo da radimo mirno, a onaj ko je kriv, neka sa zakonom kaže i tamo mu je mesto, gde mu je mesto. Znači, da se međusobno možemo poštovati, moramo, a ja gledam Vladu Srbije kao svoju Vladu, bez obzira što sam opozicija. Hoću i da ta Vlada tretira opoziciju i poslanike u Skupštini kao svoje građane. To je preduslov da ova skupština može normalno da funkcioniše. Sada ću se vratiti, kao prosvetar, opet u jednom delu gde nisu u pitanju plate. Smatram da je za funkcionisanje obrazovanja neophodno obezbediti i sredstva za izgradnju stanova. Kao što je poznato, nijedna stavka nije predviđena za to ni u opštinskim budžetima, niti kolektivi koji se izričito finansiraju mogu to imati, kada se radi o materijalnim troškovima sa stanovišta opštine i o platama sa pozicije Republike, što znači da taj deo problema u obrazovanju nije predviđen za rešavanje. Obrazovanje je verovatno jedinstvena institucija, državna, a koja nije u mogućnosti da obezbedi nijedan dinar za rešavanje stambenih prilika svojih radnika. U tom smislu, imajući u vidu da se na mnogo mesta javljaju posebne namene, bilo bi dobro da u rezervi budžeta ima novaca, bez obzira ko ih osporavao, a bilo bi najčistije da je sve fiksirano i da se kaže - za to i to su sredstva, pa u tom smislu predlažem da se izdvoji 650 miliona dinara kao početak rešavanja stambenog pitanja prosvetnih radnika. Znam da je isti problem i u kulturi, u zdravstvu. Sve to ukazuje da bi određena sredstva kao jedan početak rešavanja trebalo izdvojiti. S druge strane, predložio bih Vladi da o onih famoznih 500 miliona više ne raspravljamo u ovoj skupštini, jer je sama sebi juče oduzela dva sata vremena, umesto da ih je premestila tamo gde im je mesto. To znači, kod Ministarstva unutrašnjih poslova. Time bi uskratila mogućnost bilo kakvih diskusija, a organi koji su nadležni rešavali bi taj deo problema. Međutim, tvrdoglavošću, odbijajući sve to, stavljajući novce ovde, pa predlažem da tamo gde ima elemenata i ukazivanje poslanika da se ta sredstva namenski prebace i da se u Skupštini dalje ne vode polemike.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 8, od ukupno 163 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Upravo smo završili sa amandmanima na član 7. Prelazimo na amandmane na član 11. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Gudurić. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre pošto ste jedini, predložio sam da se član 11. briše. A vi ako ste u manjini, ne možete da održite kvorum, bar možete da ćutite, da može da se priča. Predloženim članom Vlada je sebi dala ovlašćenja da radi neke stvari koje radi Skupština, s obzirom da se u jednom delu tiču rebalansa. Ne bi to bio poseban problem da u Vladi sede svi ispravni ljudi. Koliko su neki ispravni znamo, a neke ne znamo, ne znamo ni kako izgledaju, jer sem onog dana kada smo glasali o njima ili kada ste ih izabrali, nismo ih videli. Da u Vladi ne sedi haški izvršilac, koji ovde kad god je izašao za govornicu ponešto nas je slagao, ako gospodin Čeda, koji je pogledao, ne veruje, neka pročita stenogram, kada je gospodin Batić pre šest-sedam nedelja sa ove govornice rekao da će za nekoliko dana kopnena zona biti kilometar, pa pošto to nije, onda se to mora kazati - gospodin ministar laže, a nije mu jedini put. Gospodin ministar će verovatno nekad pričati kako se to nekad upalo sa dugačkim cevima i sa ... (Glasovi: O amandmanu.)
Molim vas da obrazložite vaš amandman.
Pa, pričam gospođo o amandmanu. Pričam zašto nisam za to da se ostavi to pravo Vladi, a vi slušajte i nemojte pričati okolo sa koleginicom pa ćete razumeti. I, ne bih da me oni koji pripadaju antisrpskoj stranci prekidaju. Ovo je ipak srpski parlament [[žagor]] Možete i da mučete što se mene tiče, a ne samo da ačete. Isto tako, pošto stalno pričate o nekoj transparentnosti, a gospodin Čeda Jovanović priča o nekim lopovima, kako god zakorači za ovu govornicu, ne bi škodilo da gospodin Čeda postane isto transparentan, pa da kaže kako to neko kome je još mamino mleko na usnama, ko od radnog staža uglavnom nema ništa, tera džip od 100 hiljada maraka, pa mu taj zapale, pa on tera neki drugi, iz čega plati to obezbeđenje koje ga tu prati. To bi bilo jako transparentno. Ili, ja ću pozvati gospodina Čedu Jovanovića, nije mi to baš neki užitak, da dođe u Beočin da vidi šta imam ja, pa da on meni pokaže šta ima on, pa da budemo transparentni i da onda Čeda Jovanović može da priča o lopovima, ali kada se bude gledao u ogledalu.
Izvolite. Reč ima predsednik poslaničke grupe Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo, Srpska radikalna stranka podržava ovaj amandman. Za normalne ... Nedo, prati pa ćeš znati koji. Amandman na član 11. Predloga zakona o budžetu. Ova Neda Arnerić ništa ne razume ljudi, šta je to. Onda nemoj da dobacuješ kad ne razumeš. Moraš? Dobro, iz drugih razloga dobacuješ, e dobro. Ali nemoj dok me kamere snimaju zbog toga šta će žena kod kuće da mi radi kad se vratim. Član 11. je za normalne i ozbiljne ljude suvišan, ali za one koji imaju nameru i planiraju da muljaju sa ovim budžetom on je veoma dobar. U Predlogu zakona o budžetu imamo mnogo fiktivnih stavki, stavki za koje unapred ministar finansija zna da neće biti utrošene. To su razne posebne namene, razne izmišljene pozicije. A, onda će sa tih stavki da prebacuju u stalnu budžetsku rezervu da bi ministar finansija imao na raspolaganju što više novca da ga troši kako mu se prohte, a da Narodna skupština o tome nema pojma. To je smisao člana 11. koji glasi: "Vlada može preneti u tekuću budžetsku rezervu sredstva raspoređena ovim zakonom za koja utvrdi da neće biti utrošena i rasporediti ih za druge namene". Koje su te druge namene - to se nas ne tiče. To samo oni znaju i to će samo oni raspoređivati. Zato bi ovaj član trebalo izbaciti iz Predloga zakona o budžetu. Nedo, je li tebi sada jasno?
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Da li tražite utvrđivanje kvoruma? Izađite. Nemojte dobacivati s mesta.
Očigledno je da u sali nema 126 narodnih poslanika, koji su po Poslovniku dovoljni za glasanje. Molim da se utvrdi kvorum i da skupštinske službe pokupe kartice koje se nalaze u poslaničkim jedinicama za glasanje.
Utvrdićemo kvorum. Molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum za rad. Molim službu da pogleda i izvuče kartice koje su na mestima, koje su narodni poslanici, koji su izašli iz sale,zaboravili. Stavljam amandman narodnog poslanika Stevana Gudurića na glasanje. Za 44, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nisu glasala tri, ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Prelazimo na član 12. Na član 12. amandman je podneo Odbor za finansije. Predstavnik Vlade se saglasio sa ovim amandmanom na sednici Odbora za finansije. Pošto je predstavnik Vlade prihvatio amandman Odbora za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 41 narodni poslanik, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Mucić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade, na sednici Odbora, jer je sadržan u amandmanu 1. Odbora za finansije, koji je postao sastavni deo Predloga zakona. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Ljubomir Mucić. Objašnjenja radi, ako niste pratili, dakle, amandman je praktično prihvaćen i postao je sastavni deo Predloga zakona.
Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da se radi o istovetnom tekstu, samo bih želeo da ukažem na neke stvari, s obzirom da smo na sednici Odbora zaista posvetili dosta pažnje amandmanima i da ipak iz nekih razloga određeni amandmani nisu prošli, nisu prihvaćeni i podržani od strane Odbora, a evo, ovaj amandman je podržan i ja sam zbog toga, što se tiče predloga sledećeg amandmana odustao - namerno kažem odustao od tog amandmana, jer je principijelan. Želim da kažem da ipak svi ovi amandmani, koji su ovde upućeni, koji su danas razmatrani, nisu samo jedna puka gomila papira i lična želja poslanika što pokazuje to da je ove predloge amandmana, koje sam podneo a prihvatio Odbor i saglasila se Vlada. Čitajući sve amandmane, koje su poslanici podneli, uočio sam da su neki sistemski i sistematski pripremljeni, neki su čista struka, a neki čist zakonski osnov, ono što nije Vlada uključila u predloge svojih zakona. Neki su i lokal-patriotski, kao i ovaj amandman, koji je podržala Vlada. Mogu reći da većina njih treba da se nađe bar u narednim razmatranjima rebalansa ili predloga izmena i dopuna Zakona o budžetu. Šta sam ovim izmenama člana 12. predložio - predložio sam da isti status u ovom amandmanu i ovom članu imaju neka sredstva bivših fondova, koja su ranije korišćena na osnovuprograma Vlade Republike Srbije i na koje je ili dala saglasnost Vlada Republike Srbije ili je te programe utvrđivala. U cilju nastavka sprovođenja odgovornog posla na otklanjanju posledica od zemljotresa u Kolubarskom okrugu, a takođe i na obnovi zemlje, pošto su ova sredstva vezana jednim zakonom, Zakonom o porezu na finansijske transakcije, predložio sam da u okviru ovoga člana, Vlada Republike Srbije donosi finansijski plan otklanjanja posledica i od bombardovanja, i od ratne štete, a takođe i na otklanjanju posledica od zemljotresa u Kolubarskom okrugu, na predlog Ministarstva građevina, a uz saglasnost i predloženi program radova Saveta za izgradnju i razvoj Kolubarskog okruga, koji je i do sada utvrđivao program rada. Ovo je principijelni amandman, na namensko korišćenje sredstava, na poziciji 68, razdeo 12, kao i sa određene pozicije u razdelu 6, 10. i 29. i boriću se uvek da i dalje principi i aršini u budžetu budu jednaki i istorodni za sve, bez obzira o kome predlagaču se radi. Zbog toga sam principijelno i odustao od ovog narednog amandmana i želim da podsetim ministra da nisam dobio odgovor na jedno dva pitanja, što se tiče rasprave u načelu, a to je - da li će nepredviđena sredstva za stalnu budžetsku rezervu, gde je zakonski predviđeno sada da se nakon izmena zakona uvodi 0,5%, umesto 1%, da li će to povećati deficit budžeta i šta bi sa sredstvima za sprovođenje izbora, da li su i ona planirana u okviru donacija, ili će na neki drugi način biti obezbeđena, a takođe i odgovor na pitanje - za koju i koliku teritoriju Srbije je predviđeno 200 miliona dinara na ime troškova pripreme za popis stanovništva? Hvala vam.
Da li se još neko javlja za reč u vezi sa ovim amandmanom? (Ne javlja se.) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Ljubomira Mucića. Inače, amandman je faktički prihvaćen, da bi se znalo o čemu se radi, jer je sadržan u amandmanu Odbora za finansije, koji je usvojen i postao je sastavni deo zakona. Ali, u svakome slučaju o ovome se izjašnjavamo glasanjem. Za 52, protiv 80, uzdržanih 9, nije glasalo 17, ukupno prisutna 158 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ako mislite na odlučivanje po prethodnom amandmanu, potpuno je svejedno kakav je rezultat glasanja, jer je amandman već uvršćen. Teško je bilo zaista razumeti kako da se glasa, tu je bio problem, takav smo već jedan slučaj imali sa predlogom gospodina Simonovića.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 13, kojim tražim da se ovaj član briše. To je jedan od nebrojenih amandmana u kojem su poslanici pokušavali da kvalitativnim promenama nadograde sve nedostatke koje ovaj budžet ima. Ovaj budžet je sastavilo Ministarstvo finansija na čelu sa ministrom finansija i očito u odnosu na broj amandmana dovoljno sam za sebe govori koliko ga je ova ekspertska vlada sačinila. Ekspertska Vlada u kojoj ima mali milion potpredsednika, koji su u stvari predsednici stranaka članica DOS-a i koji na taj način zadovoljavaju svoje lične ambicije i svetu, a sa druge strane eksperte verovatno treba da sačinjavaju ministri. Jedan od tih eksperata jeste i ministar finansija i ta ekspertiza me je ponukala da podnesem ovaj amandman na član 13. Zašto da se briše? Jedan od razloga leži u jednoj maloj konstataciji, i želeo bih kao veoma zanimljivu davam je predočim. Tri lica u tri različita organa, i to su generalni sekretar predsednika Republike, sekretar Narodne skupštine i generalni sekretar Vlade, na jedan način su u poziciji da svi ukupno barataju sa 162 miliona dinara. S druge strane, postoji pet programa unutar pet ministarstava, koji su veoma važni verovatno i za ta ministarstva, ne bi ih inače ni predlagali i ne bi se sadržavali u budžetu, a to su sledeći. Razdeo 13, pozicija 73, to su podsticaj u turizmu - 18 miliona, razdeo 14, pozicija 78, to su matica Srba iseljenika - 1.400.000, razdeo 16, pozicija 91, to je dečja nedelja - 960 hiljada dinara, razdeo 19, pozicija 124, to su programi Ministarstva kulture - 110 miliona i razdeo 21, pozicija 133, to su posebne namene Ministarstva vera - 30 miliona, sve ukupno to je 160 miliona, 160 miliona veoma važnih za stanovništvo Srbije za ostvarivanje ovih programa predviđenih za ove namene. A istovremeno, znači, 162 miliona kod tri lica. Eto u čemu se sadrži ekspertska vlada. Doveli smo do toga da je svrha ovog budžeta ne ostvarivanje zadovoljenja potrebe stanovništva, nego je svrha budžeta ostvarivanje mogućnosti pojedincima da manipulišu. Kako ste Čoviću dali 500 miliona, tako ovde imamo situaciju da se sekretaru naše Skupštine, shodno njegovom ćefu, njegovom trenutnom raspoloženju, daje mogućnost da privremeno izmeni raspored sredstava predviđenih za pojedine namene, osim sredstava predviđenih Vladi. Šta je to privremeno? Sve što on uradi biće znači trajno. Znači, nema privremeno i nesporno je da su ova tri sekretara administrativni rukovodioci ova tri organa i tri aparata. Nesporno jeste, ali ih vi stavljate u poziciju da ono što oni nisu, da sada postaju finansijski stručnjaci, da oni lično po svom ćefu određuju šta je to privremeno preko potrebno u odnosu na ono što je možda ranije dogovoreno. Dajete im mogućnost da oni kao pojedinci imaju mogućnost da manipulišu. Takav je ekspert pariski đak ministar finansija.
Ako se niko više ne javlja za reč po ovom amandmanu, stavljam amandman narodnog poslanika Božidara Vujića na glasanje. Za 14, protiv 107, niko se nije uzdržao, nije glasalo 10, ukupno 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije su odbili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?Izvolite
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče, amandman na član 13. se odnosi na predstavnika iz vladajuće koalicije DOS-a, koji nije prisutan u ovoj sali i pomislićete da je to Nebojša Čović. O njemu smo govorili juče, s tim što ste me prekinuli prilikom mog izlaganja kada sam obrazlagala kakvi su to gresi Nebojše Čovića i zbog čega Vlada Republike Srbije ne treba da mu poveri 500 miliona dinara da rukovodi tzv. koordinacionim telom za Bujanovac, Preševo i Medveđu. A usput da pomenemo i to da, pošto Nebojša Čović nastavlja sa šiptarskim teroristima pregovore i u toku današnjeg dana i to pompezno sinoć na DOS-oviziji najavljuje da je 56 puta prekršeno to njegovo primirje sa šiptarskim teroristima, četvorica srpskih policijaca su teško ranjena i nastradala u napadima šiptarskih balista i zbog toga je očigledno bilo, a i danas je, da je tu Vlada napravila grešku. Greška se čini i kod člana 13. i kod, rekoh, osobe koja nije prisutna u sali. U pitanju je već svima poznati i po, naravno, negativnim stvarima za sve građane Srbije čuven Georgije Marić, koji je znao da je ovaj amandman na dnevnom redu i brže bolje pre pet minuta izašao iz sale. Evo ga vraća se. Pošto se gospodin Marić vratio biće dobro da čuje zbog čega Narodna skupština ne treba da izglasa ovaj član u Zakonu o budžetu i zbog čega i njemu takvom ne treba da se poveri da u okviru ovog amandmana, kao što član kaže, stav 2.: "Sekretar Narodne skupštine Republike Srbije može u okviru razdela 2 privremeno izmeniti raspored sredstava predviđenih za pojedine namene". Ta sredstva verovali, ili ne, su u iznosu od 4,5 miliona dinara. Da li vi, gospodo narodni poslanici, na osnovu dosadašnjeg rada generalnog sekretara Georgija Marića, da li celokupna javnost koja prati sednice Narodne skupštine, mislite da ovom čoveku može da se poveri na čuvanje ili na raspoređivanje u toku 2001. godine 4,5 miliona dinara. Naravno da je odgovor negativan, a to ću potkrepiti i samo nekim stvarima koje je do sada u svojoj već negativnoj karijeri na mestu generalnog sekretara uradio gospodin Georgije Marić. Setite se pre dva meseca kada je noću, kao pravi hajduk, upao u prostorije Poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, izneo je nameštaj i opremu srpskih radikala, a onda kada je to učinio pitanje je koje je to doba noći bilo, nije našao za shodno ni da obavesti bilo koga od predstavnika Srpske radikalne stranke da je to uradio. Znači, nesposoban je za komunikaciju. Nesposoban je da daje autentična pravna tumačenja predsedniku Narodne skupštine Republike Srbije i na jučerašnju reakciju predsednika Skupštine kod tumačenja Poslovnika, koji se zloupotrebljava i od strane predsednika i pojedinih poslanika iz tzv. DOS-a, kada mu je predsednik rekao - vidi to, potraži i pronađi, on je onako zbunjen počeo da lista, gledao, ali nije mogao da pronađe taj član Poslovnika po kome se onemogućava poslanicima Srpske radikalne stranke da do kraja iskažu svoje mišljenje na podneti amandman. Ono što smo juče pominjali, a što je zaista prava slika i prilika ovakvog generalnog sekretara, je činjenica da je bivšem zameniku sekretara, gospođi Marici Savić, 27. marta uručio rešenje o otkazu i da sve to, da nije žalosno bilo bi zaista smešno, bude još tragičnije on u svom obrazloženju, lepo se čovek potpisao, stavio pečat Narodne skupštine, rekao znači, a dao je otkaz ženi koja je savesno i časno radila posao kao stručan pravnik na mestu zamenika sekretara, rekao je - znači na ovaj način imenovanoj je samo učinjeno. Tako da ovo zakasnelo rešenje nije na njenu štetu. To što je dobila otkaz, naprotiv, to je u njenu korist. Dame i gospodo poslanici, da li možete da pomislite da takav čovek može, po Zakonu o budžetu, članu 13. stav 2., da dobije mogućnost da mu se povere bilo kakva sredstva. Apsolutno, to je nemoguće. Zato vam predlažem da glasate za ovaj amandman. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman je veoma promišljen, jer odredba iz Predloga zakona o budžetu, iz člana 13., nema nikakvog smisla. Ona je u kontradikciji sa članom 7. Čemu uopšte posebne pozicije u članu 7. koje se tiču ova tri razdela - predsednika Republike, Narodne skupštine i Vlade - ako generalni sekretari mogu svojom voljom posle to da premeštaju, da tumbaju kako ih volja? Zašto se onda ne odredi samo iznos za predsednika Republike, pa neka njegov generalni sekretar radi sa parama šta hoće, to je iznos za Narodnu skupštinu, pa neka generalni sekretar raspolaže slobodno parama, to je iznos za Vladu Srbije, generalni sekretar slobodno raspolaže? Ovde nas samo zamajavate, dajete nam posebne pozicije, a posle ostavljate pravo generalnom sekretaru da te pozicije menja po svojoj volji. To nema nikakvog smisla. Što se tiče generalnog sekretara Narodne skupštine, iz ovog rešenja smo se uverili da nije nikakav pravnik. On je sramota za Pravni fakultet, na kome je eventualno stekao diplomu. Možda mu je Gašo Knežević tu diplomu proizveo, jer znamo iz iskustva koliko je Gašo Knežević prodao ocena. O tome postoje brojna svedočanstva. Kod njega se za oko 300 maraka ispit vrlo jednostavno polagao. Taj generalni sekretar nema nikakvog znanja. Vi iz DOS-a, koji ste gluvi, to je vaš problem i to mene ne interesuje. Taj čovek ne može da raspolaže novcem. Njemu se ne smeju poveriti ni dve ovce na čuvanje, iz onog stada kojim je Vladan Batić naplaćivao svoje advokatske usluge.
Ima reč gospodin Jovanović, uz napomenu da se stalno govori o generalnom sekretaru, koga Narodna skupština uopšte nema.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, nije to jedina neistina koja se danas izriče od strane mog opozicionog kolege, gospodina Šešelja. Naime, u predlogu budžeta koji je on, ispred Republičke vlade, potpisao, u Predlogu budžeta za 2000. godinu, nalazi se 56 računa otvorenih za sredstva posebne namene. Samo u Ministarstvu pravde 10. Da biste razumeli koliko je istovremeno vlast, čiji je Šešelj istaknuti protagonista, mada on za svaku vrstu negativne posledice koja prati rezultate te vlasti kaže da nije znao, za vlast koja je tako, u opozicionom statusu, zabrinuta za puteve novca, imam samo jedno pitanje - zašto su, kao ljudi koji su se tako odgovorno odnosili prema državnim sredstvima, imali 56 posebnih računa u budžetu za 2000. godinu, i samo četiri čoveka koji su kao budžetski inspektori bili nadležni za kontrolu 50 ili 60 milijardi dinara, koliko je prošle godine ova država potrošila?
Gospodin Šešelj - replika.
Sredstva za posebne namene imala su razna ministarstva. Šta su to bile posebne namene? To su popravke zgrada i izgradnja stanova. Vi lepo sada podnosite završni račun za prošlu godinu, vi utvrđujete da li su te pare ispravno, po zakonu, potrošene. Ja sam potpisao namene, a vi sada utvrdite da li su namenski potrošene. Ako nisu, vi pozivajte na odgovornost. Od oktobra nisam potpredsednik Vlade. Pozivao sam na odgovornost, reći ću vam nekoliko primera - Vlada je dala 20 vila da MUP proda i da se od toga kupe stanovi za policiju. Nekoliko puta sam pismeno tražio da mi se podnese izveštaj. Ministar nije podneo izveštaj. Ja sam ga, kao potpredsednik Vlade, javno napadao zbog toga. To je u svim medijima bilo. Smenjen je zbog toga. Morao je da podnese ostavku, na naš zahtev. Sad vi utvrdite da li je to namenski potrošeno. Zašto vi mene ovde upozoravate? Dvojica funkcionera, o kojima je reč, nose naziv generalnog sekretara. Jedan je sekretar, ali nije generalni. Šta to znači ako sam i njega oslovio kao generalni? Možda želi da bude generalni. Možda je isti kao pukovnik Vukšić. Pukovnik Vukšić je celog života želeo da bude general. Nije mu uspelo, 20 godina je bio pukovnik, otišao je u penziju i zamrzeo Miloševića. Išao je sa njim u Dejton, učestvovao u potpisivanju Dejtonskog sporazuma, nadao se generalskom činu, voleo Miloševića, zaklinjao se u njega. (Predsednik: Gospodine Šešelj, molim vas da se vratimo temi.) Kad je otišao u penziju bez generalskog čina, odjednom ga je patološki zamrzeo. Unapredite i tog vašeg sekretara u generala, ali kad vam kažem da je loš pravnik, primite to jer je argumentovano, jer vam kaže redovni profesor Pravnog fakulteta.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana? (Niko.) Stavljam na glasanje amandman poslanika Nataše Jovanović. Za 43, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 9, ukupno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, nadam se da ovoga puta predsednik Skupštine neće isključiti struju, jer ću se strogo držati teme. Nije mi uopšte jasno zbog čega me je prošli put isključio, tim pre što sam govorio o temi, a tema je bila zaista veoma interesantna. Ako je jedini razlog to što sam spominjao ime Nebojše Čovića, odnosno, vlasnika firme FMP Trade, samo zbog toga što se ime firme "Trade" rimuje sa krade, onda prihvatam to što je predsednik Skupštine, na osnovu sugestije ovde, ovde predmeta, zbog kojeg sam i podneo amandman, učinio to što je učinio. Dakle, amandman na član 13., podneo sam iz mnogo razloga. Pre svega zbog toga što se sekretar Narodne skupštine do sada u svom radu nije pokazao ni kao čovek ni kao stručnjak. On je takođe, kao sekretar vršio opstrukciju rada Narodne skupštine, a to je na taj način što nije pripremao određene dokumente koji su bili potrebni i neophodni za rad Skupštine. Tako da je sekretara predsednik Skupštine u više navrata slao da traži po fiokama kabineta dokumenta koja su izgubili i koja su bila potrebna za rad Skupštine. Takođe, sekretar Skupštine se bahato ponaša prema poslanicima, a pre svega poslanicima SRS-a, a kojoj pripadam i ja, i to na takav vulgaran i beskompromisan način, i običan čoban ili kudan, kako se to na selu naziva, ne bi mu bio dorastao. Da bi mogao da dam svoje obrazloženje u tom pravcu, moraću da pratim uporedo životni put toga kudana, odnosno čobanina seoskog i sekretara o kojem je ovde reč. Dakle, taj poznanik još u vreme politbiroa...
Da li smo se sada vratili na pričanje priča, onih čuvenih, ili ajde malo da se vratimo na temu, na amandman.
Vraćam se, predsedniče, na temu.
Nemojte tužne priče, molim vas.
Tema je ta, što je istovetni put i sekretara i tog čoveka koga poznajem. Dakle, on je bio sekretar jedne seoske organizacije komunističke partije, ali je završio ovako kako predviđam da će da završi i ovaj sekretar. Naime, radi se o tome da taj sekretar gde god je pokazao prstom padale su glave ili su ljudi bili streljani...
Ovde se radi o sredstvima, a ne o ... gospodine Kesejiću, možete li da me saslušate samo sekund, daću vam da nastavite.
Sekretar Skupštine ....
Ništa.
... pokazuje prstom na zaposlene u Skupštini koji gube posao. Radi se o Marici Savić koja je bila zamenik sekretara skupštine, a koja je izgubila posao samo zbog toga što nije bila podobna za rad u Republičkoj Skupštini, jer je bila poštena žena. Ne bi se mogle događati ove mahinacije, koje su predviđene ovim amandmanom, dakle, ovim članom 13. Član 13. govori o tome da sekretar Skupštine može da raspolaže sa svim sredstvima koja su vezana za razdeo 2, izuzev plata koje pripadaju poslanicima i radnicima u Narodnoj skupštini. Ako se izuzmu ta sredstva, 180 miliona dinara, pa to znači da bi sa 85 miliona dinara sekretar Skupštine mogao da raspolaže. U takve ruke, dakle, kao što sam morao prikazati sekretara, koji ni po čemu ne odaje poverenje jednog dostojnog čoveka, pre svega, zatim i stručnjaka, podneo sam amandman da se član ovog zakona briše iz tog razloga. Siguran sam da bi u tome mnogo pomogli i samom sekretaru Skupštine, jer neće završiti kao sekretar...
Vreme.
... mesne zajednice tog sela, kao kudan, odnosno čobanin, jer taj čobanin bi završio tako što je čuvao dve guske, a gospodin ovde prisutan, gospodin Georgije Marić može da završi i u robiji.
Ako se niko više ne javlja za reč, ja ću staviti ovaj amandman na glasanje, uz primedbu da već u nekoliko navrata narodni poslanici u okviru amandmana govore o pitanjima koji spadaju u ono što se zove podnošenje zahteva za razrešenje ljudi na određenim funkcijama. Molim vas da te stvari razdvojite u skladu sa Poslovnikom. Naravno, sve to može, a onda da vodimo o tome raspravu. Kada su zakoni na dnevnom redu, da raspravljamo o zakonima. Stavljam na glasanje amandman. Za 39, protiv 115, uzdržan niko, nije glasalo 10, ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Izvolite.
U članu 16. stav 1. stoji citiram: "Prihodi koji su pogrešno uplaćeni ili uplaćeni u većem iznosu od propisanih vraćaju se na teret pogrešno ili više uplaćenih prihoda, a ako posebnim propisom nije drugačije određeno". Mojim amandmanom briše se zarez i ostatak rečenice, tako da bi amandman, odnosno ovaj stav 1. trebalo da glasi: "Prihodi koji su pogrešno uplaćeni, odnosno uplaćeni u većem iznosu od propisanih, vraćaju se na teret pogrešno ili više uplaćenih prihoda". Smatram da je sasvim logično i ispravno, ako poreski obveznik uplati više ili pogrešno uplati poreski iznos, da mu se taj iznos vrati, a ne da se ostavi ministru finansija ili ne znam kome da nekim propisom ta sredstva oduzme poreskom obvezniku.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Kako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika Zlatana Jovanovića na glasanje. Molim vas da se izjasnite. Za 46, protiv 105, uzdržan niko, nije glasalo 12, ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) (Glasovi iz sale: Jao!)
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 16. Predloga zakona o budžetu stav 2. Pokušao sam ovim amandmanom da sprečim da se na najbeskrupulozniji način izvrši pljačkanje korisnika ovog razdela. Naime, u članu 16. govori se o plaćanju sredstava na račun korisnika budžeta i govori se o povraćaju sredstava za pogrešno uplaćena sredstva. Ovim se ne govori o roku vraćanja sredstava na razdeo koji je trebao biti uplaćen. Zbog toga postoji mogućnost da se stvaraju crni fondovi, da se sredstva nenamenski koriste i da ta sredstva na pogrešno uplaćenom kontu mogu da ostanu do beskonačnosti. To znači da se sa tim sredstvima može manipulisati. Iz tog razloga podneo sam amandman da bi se sredstva pogrešno uplaćena na određeni konto morala vratiti u određenom roku. U roku koji bi obezbedio da se sredstva koja su predviđena za određene namene mogla odmah i koristiti, a da nema mogućnosti da Vlada, odnosno ministarstvo u kome su sredstva pogrešno uplaćena koriste sredstva za pojedine mućke, koje su u zadnje vreme čak i u novinama bile objavljene. To je kada se tiče obezbeđenja veštaka, da je preko određenih banki uplaćen na ime donacije, sredstva otišla preko "Ceptera", a da veštak i poljoprivredni proizvođači nisu dobili. Da bi se iz ovog primera izbegla takva mogućnost i u ovom zakonu, predlažem da se pogrešno uplaćena sredstava na određeni konto vraćaju u roku od tri dana. Dakle, da ne stoje na kontu , dok to nekome ne čini povoljno , da se sredstva mogu koristiti i u druge namene.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman poslanika Stevana Kesejića na glasanje. Za 41, protiv 102, uzdržana tri, nije glasalo 16, a ukupno su prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije su odbili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, smatram da je potrebno da Skupština prihvati ovaj amandman zbog toga što Vlada Republike Srbije, na čelu sa premijerom Đinđićem, kod projekcije budžeta i kroz izradu svih članova ovog zakona nije vodila računa o jednoj veoma bitnoj stvari, a to je o situaciji u kojoj se danas nalazi Fabrika automobila "Zastava" iz Kragujevca. Vama je svima poznato da je besomučnom agresijom NATO-pakta od 78 dana "Zastava" gotovo do temelja uništena, uglavnom njeni najvitalniji delovi, i da je tadašnja Vlada narodnog jedinstva učinila sve što je bilo u njenoj moći da za veoma kratko vreme pomogne "Zastavi" u iznosu od otprilike 150 miliona dolara. Taj iznos je u tako teškoj situaciji, u zemlji, posle takvog razaranja naše privrede i infrastrukture, Vlada Republike Srbije uputila kao pomoć, osposobila "Zastavu" za ponovni rad, za proizvodnju. U prošloj godini , u 2000. godini, od 1. januara do 31. marta, u fabrici automobila "Zastava" proizvedeno je oko 2.800 automobila. Danas, dame i gospodo narodni poslanici, od 5. oktobra, od revolucije od puča, "Zastava" apsolutno ništa ne proizvodi, ništa ne radi, kao i većina fabrika u našoj zemlji, celokupna naša privreda. Danas "Zastavini" radnici, svi zaposleni, i oni koji su na plaćenom odsustvu i oni koji odlaze na posao, oni su u malom broju, primaju mizerne zarade, skoro nikakve, a sa druge strane, premijer Đinđić im je preporučio sa državne televizije, sa Dosovizije, da u svakom smislu, u geografskom smislu, za toliki broj, na 10.000 zaposlenih u fabrici automobila "Zastava", ima mesta u našoj Srbiji, ali da za njih nema mesta u "Zastavi". To je ono što ste vi , dame i gospodo iz DOS-a, obećavali i obmanjivali i radnike "Zastave" i radnike širom naše zemlje. Kada ste izlazili u kampanju za septembarske i decembarske izbore, vi ste obećavali kule i gradove i rekli ste da odmah u našu zemlju po preuzimanju vlasti od strane DOS-a dolazi do 6 milijardi dolara, a Đinđić je pre neko veče rekao - pokažite mi bilo kojeg strateškog ino partnera koji je sada spreman da u "Zastavu" uloži 5 milijardi dolara, koliko je potrebno. On je baš tu cifru pomenuo, da bi se fabrika oporavila. Mi smo, učestvujući u Vladi narodnog jedinstva, posle takve agresije, sa 150 miliona dolara, koje vama Amerikanci nikada neće dati ili će dati tek onda, a ističe vam vaš rok, danas je pretposlednji dan onoga što treba da učinite, dok isporučite sve Srbe optužene za navodne ratne zločine i uputite ih u kazamat za Srbe u Hag, dok ne ispunite sve njihove uslove, o autonomiji Vojvodine, o otcepljenju i rasparčavanju naše zemlje, i zato smatram da je neophodno da se obavežu svi državni organi, što predlažem ovim amandmanom, da isključivo po odobrenju Vlade Republike Srbije kupuju vozila domaće proizvodnje u fabrici "Zastava". Postavlja se jedno logično pitanje, posle svega nakaradnog i štetnog što ste uradili za samo 6 meseci vaše vladavine, posle izvršenog puča, šta to da kupe i koji je to broj automobila kojima raspolaže sada "Zastava" za prodaju? Taj broj je, nažalost, dame i gospodo poslanici, veoma mali, iz prostog razloga što u prvim danima po izvršenju vaše revolucije u "Zastavu" su, kao i u mnoge druge državne firme i institucije, upali ljudi sa dugim i kratkim cevima, a ovoga puta na čelu sa čuvenim Miodragom Savićevićem, koji je još u komunističkom vremenu dokazan kao proteže Brozovog režima i koji je, kada je bio direktor "Geneksa", za samo jedan jedini dan na londonskoj berzi, po sopstvenom priznanju, prokockao 20 miliona dolara. "Zastavi" se mora pomoći, ali pitanje je kako "Zastava" može da opstane dalje, sa takvom vašom politikom, kada vi idete tendenciozno na to, celokupnim vašim ... (Predsednik: Vreme.) .... nastupom i vazalskim odnosom prema onima koji vam izdaju naloge, za vaše kompletne političke poteze, za kreiranje budžeta, da uništavate našu privredu i da je tako obezvređenu prodate budzašto. Smatram da je neophodno, a verujem u to da će ubrzo, promenom vlasti, "Zastava" pokušati da stane na svoje noge i da pronađe strateškog partnera, kako bi nastavila u nekim izmenjenim okolnostima da posluje. Hvala.
Izvolite vi.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je veoma ozbiljan amandman. Žao mi je, iskreno, što ga tako neozbiljno primate. Veoma je važno za celi Kragujevac, Šumadiju, Srbiju, da se "Zastavina" fabrika oporavi. Njen oporavak je počeo u vreme mandata prošle vlade, a vi ste to sve upropastili. Od kada ste sa automatskim puškama upali u "Zastavu", ona skoro ništa ne radi, a za prva tri meseca ove godine, kako sam saznao pre dan - dva, svega 400 vozila je uspela da proda. Vlada Srbije i državni organi pod njenom kontrolom, za 2,5 godine nisu kupili ni jedan auto inostrane proizvodnje. Kupovana su samo "Zastavina" vozila. [[Žagor.]] Znate, vi možete tako. Ti Karaičiću vodi računa na kakve skupove ideš, jer čujem homoseksualce sve više tuku po Beogradu. Nemojte da radite to što radite po vašim novinama. Napamet samo laži i klevete lansirate. Proverite prvo. Nijedno vozilo strane proizvodnje Vlada Srbije nije kupila. Na inicijativu ... (glasovi - "pežo"). Koji "pežo"? (Glasovi: Lepenov.) Koji Lepenov? Da li je to Vlada Srbije kupila? Pa kako Vlada Srbije može Lepenov "pežo" da kupi. Pazite šta govorite, bre. Nemate tri grama mozga ljudi, šta vam je, pazite šta govorite, šta izmišljate. Nije na inicijativu Srpske radikalne stranke. Vlada Srbije je donela posebnu uredbu i tu uredbu sam ja potpisao. Da nijedan državni organ ni javno preduzeće ne može da kupi vozilo strane proizvodnje. Svi su nas poslušali, uredbu poštovali, osim organa lokalne samouprave i njihovih javnih preduzeća gde je na vlasti bila bivša Koalicija "Zajedno". Samo su se oni oglušili na tu uredbu. I "Zastava" je zahvaljujući tome, i između ostalog zahvaljujući tome, mogla mnogo lakše da plasira svoja vozila. A vi sad uopšte brigu ne brinete. Dok ste mislili da je još u "Zastavi", tamo negde u nekom sefu, ostalo para koje je uložila Vlada Srbije, jurišali ste sa automatskim puškama. Kada ste videli da tih gotovih para nema, digli ste ruke od "Zastave" i "Zastava" ponovo propada svakim danom sve više.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 41, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, od ukupno 164 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto imamo još dva amandmana i glasanje u celini, što je 10 minuta, posle ćemo ići na pauzu. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman koji ima istovetan smisao kao i prethodni amandman gospođe Nataše Jovanović, takođe člana SRS. Prosto ne mogu da verujem da u ovoj skupštini ima toliko zluradosti prema predlozima pojedinih amandmana koji treba da služe za revitalizaciju privrede, a znate u kakvom je stanju. Uostalom, vi ste na vlasti. Odgovornost je na vama. Ono što mi želimo da pokušamo jeste da se popravi stanje. Nema toga koji ne zna kakva je situacija u "Zastavi" i nema verovatno toga dobronamernog koji ne želi da pomogne. Svestan sam da vi činite većinu i da morate da radite onako kako je Vlada predložila, koja je izabrana još 5. oktobra u NATO paktu i koja je potom birala vas poslanike, pa morate to i da slušate. Ali, prosto ne mogu da zamislim da među vama bar nema trunke želje da se pomogne ono što je nacionalno. A "Zastava" jeste i od nacionalnog i od državnog interesa za ovu državu Srbiju. Ne verujem da ima igde među vama bilo kakve želje da se to ne uradi. U svakom slučaju, ovaj amandman teži ka tome da se uradi ono što je radila i prethodna vlada, da se zaštiti na neki način nacionalna proizvodnja. Sa jedne strane to, a sa druge da se uvode određeni vidovi štednje u sredstvima koja se u svakom slučaju prikupljaju od svih stanovnika. U budžetu, koji je toliki da je četiri puta veći nego prošlogodišnji, kao da mi se čini da ministar finansija ima neko drugo ime i prezime, bez obzira što će ga to vređati, način na koji će se prikupiti sredstva u budžetu deluje kao da je on neki mali Mula Jusuf. Da su to harači, umesto da služe kao porezi. "Zastava", opet ponavljam, jeste od nacionalnog interesa i bilo bi vreme da svi vi koji ste poslanici DOS-a i oni koji čine ovu vladu, ovu vlast, kažete ministru Đeliću da "citroen" nije domaće proizvodnje. Da je "citroen" francuska proizvodnja, a on ako je došao iz Francuske ne mora nama da uvodi francuske nazore. Naše domaće vozilo je "zastava". I ako je mogao jedna takva veličina kao što je gospodin Dobrica Ćosić, da mu ne bude ispod časti da se vozi u "jugo-floridi", ako on može da se vozi u "jugo-floridi", koje su to veličine sada u ovoj vladi koje to ne mogu da rade u domaćem vozilu. Ako on hoće da se vozi u "citroenu", izgleda da neki drugi poslanici misle da je domaće proizvodnje i domaće vozilo ono što se zove SR Njemačka, e pa nije, "Zastava" je domaća. Vi kroz ovaj budžet i kroz odbijanje ovog amandmana, a odbićete ga kao što ste odbili i predlog gospođe Nataše Jovanović, pokazujete koliko vam na srcu leži i "Zastava" i nekoliko hiljada kooperanata koji sarađuju sa "Zastavom". To je stotinak i više hiljada radnika u ovoj državi, a pokazujete i koliko želite da se obnovi proizvodnja u ovoj državi Srbiji.
Da li neko drugi želi reč?
Dame i gospodo, svojim DOS-ovskim kolegama se izvinjavam što sam se javio za reč, ali morao sam. Morao sam da se javim. Pozivam se i na član 98. i na član 99. Poslovnika. Jedan govori o temi, drugi govori o dostojanstvu Narodne skupštine. Znate, gospodo, nije na dnevnom redu nikakav zakon o sanaciji "Crvene zastave" iz Kragujevca, ili neki propis koji bi išao u tom pravcu. Mi diskutujemo o Predlogu budžeta. Sam je gospodin Šešelj malopre govorio da je on donosio nekakvu uredbu kojom je uređivao koji će se automobili kupovati. Dakle, niko nije rekao da ova vlada neće da podrži domaću automobilsku proizvodnju. Pustite je. Sačekajte da vidite šta će da kupuje, pa je onda kritikujte. Ali, ako počnemo u zakonu o budžetu da uređujemo gde ćemo šta da nabavljamo, onda kandidujem "Matroz" za papir, "Knjaz Miloš" za kiselu vodu itd. Dajte da se ponašamo ozbiljno. Vlada će sigurno podržati domaću proizvodnju, a ako ne podrži, onda je kritikujte. Ali, nemojte da ovom prilikom pričamo o takvim temama. Nije to ozbiljno. Ovo je Skupština Srbije. (Vojislav Šešelj - sa mesta: Vi ste mnogo nervozni.) Jesam, gospodine Šešelj, jako sam nervozan.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim vas da se izjasnite glasanjem. (Božidar Vujić, sa mesta: Povreda Poslovnika.) Opomena da treba da prekinem govornika kada izmaknu temi dnevnog reda - to je bilo?
Gospodine predsedavajući, pokušaću da nađem u Poslovniku po kom članu ste prethodniku dali reč. On nije predstavnik nijedne poslaničke grupe, nije ni predstavnik Vlade, samo je potpredsednik. Po kom članu?
Po Poslovniku.
Po kom članu Poslovnika ste dali? Time ste prekršili ovaj poslovnik.
Gospodin Šabić je tražio reč u vezi sa kršenjem Poslovnika, dobio je reč. Nije izneo član, kao što ni vi ne iznosite [[žagor]] Molim vas da izađete napolje i raspravite to. Mi nismo ni u kakvom sukobu, izađite napolje pa se raspravite. Sada će pauza za ručak, pa... Stavljam na glasanje, u trećem pokušaju, ovaj amandman. Za 36, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, od ukupno 162 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poslednji amandman je amandman na član 28, koji je podneo Odbor za finansije. Predstavnik Vlade se saglasio sa ovim amandmanom na sednici Odbora za finansije. Pošto je predstavnik Vlade prihvatio amandman Odbora za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, gospodo potpredsednici, poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, pre svega želim da se zahvalim svima na ovoj prvoj, bar u ovom sazivu, diskusiji oko budžeta. Ona je donela nekoliko dobrih ideja i hteo bih, jednostavno, u ovoj zaključnoj reči oko prve tačke dnevnog reda, o budžetu za 2001. godinu, da pričam o šest ključnih tačaka i da napomenem i da ponovim koji su to glavni prioriteti ovog budžeta, u šest isto tako kratkih tačaka. Prvo, počinjem sa ovim primedbama i idejama - bilo je priče da je ovaj budžet inflatoran i moram reći da je krajnje iznenađujuće da se to čuje od ljudi koji su bili na vlasti u poslednjih deset godina i koji su proizveli dve hiperinflacije u ovoj zemlji, uključujući i onu koja je druga najveća u istoriji čovečanstva. Samim tim, hteo bih da vas upoznam i sa inflacijom koja je bila prošle godine, a to je 113%, od kojih je 27%,pa onda 18% proizvedeno stihijskom liberalizacijom cena, kada je odlazeći režim oslobodio sve cene onoga što je držao administrativno dve-tri godine, a samim tim i da vas upoznam sa zadnjim podatkom koji smo dobili jutros, da je inflacija u martu bila 0,9%. [[Aplauz.]] Znači, za prvi kvartal to će sve ukupno biti 7,6%, pomnožite sa četiri, videćete da je onih 35 sasvim izvodljivo, sa ovom metodom biće nešto više, ali očekujemo manju inflaciju, kada ovo što treba uskladimo, ali mi to radimo planski, kontrolisano, i što se tiče struje, i poreske reforme, govorili smo o tim ciframa, one su male, i samim tim, inflacija će biti mnogo manja u drugom semestru ove godine, u drugoj polovini ove godine. Inače, čini mi se da je to jedan veoma odgovoran budžet, da ćemo inflaciju održati na ovom nivou, i bolje je tako gledati činjenice, nego licitirati sa nekim ciframa tzv. eksperata. Što se tiče same diskusije, mi smo napravili jednu manju računicu i u neku ruku to je i normalno kad se dolazi u budžetsku diskusiju, kada bi usvojili sve amandmane, trebalo bi budžet povećati. A mnogi su govorili da je budžet preveliki, a kako nije, govorili smo o tome juče, jer kad se saberu svi specijalni računi, kad se vidi sve što je bio kvazi-fiskalni deficit, koji se krio u EPS-u, "Matrozu" i drugim preduzećima, vidimo da je na to opozicija htela da doda još 67,58 milijardi dinara troška. Istovremeno je predložila da se smanji 12,2 milijarde troškova, što u celini dolazi do 55 milijardi i još 45% dodatnih rashoda budžeta. E, ne može i jedno i drugo. Ne može se reći da nije dovoljno, da treba još, a sa druge strane govoriti o nekom neodgovornom budžetu. Čini mi se da to pokazuje - a videli smo i iz diskusije da su neki tražili da se napravi podsticaj izvoza, neki nisu hteli da se čuje o nekoj agenciji za to, meni se čini da je ona nužna, a imajući u vidu kakva nam je situacija u privredi, i u tome se valjda svi slažemo - da je baš zbog toga ovaj budžet jedan budžet ravnoteže onoga što je bilo teško sklopiti. I moje kolege ministri su videle kakve su bile teške te diskusije da bi došli do ovog budžeta, koji je čini mi se jedan momenat ravnoteže u datoj, u teškoj situaciji našeg društva i naše države. Treće pitanje bilo je oko MUP-a i oko Kopnene zone bezbednosti - moram reći da je i tu dosta čudno, rekao bih čak i nepristojno govoriti ili licitirati - u momentu kada imamo toliko ljudi koji su ubijeni, četiri vojnika, 12 policajaca, sedam građana u poslednjih nekoliko nedelja, a ova politika, videli smou zadnjih nekoliko dana, daje određene uspehe. I ona je nasleđena, i ona daje boljitak na onome što je nasleđeno. Kad su u pitanju tih famoznih 500 miliona, pa valjda je svima jasno da je to tu u slučaju da se nešto strašno desi, da se pomogne civilima, da se popravi neka infrastruktura, u slučaju da bude nešto loše, a ja se, naravno, nadam da ta sredstva nećemo morati da trošimo, jer će to značiti da ova nova politika, politika pameti, politika dijaloga i sa nacionalnim manjinama, i sa međunarodnom zajednicom, će i dalje davati plodove, kao što je počelo da daje plodove. Četvrta stvar je Kosovo. Dozvolite da još jedanput ponovim da nije apsolutno tačno da smo mi odvojili samo 80,8 miliona dinara, već onim razdelom o kome sam govorio juče, predvideli smo 404.000.000 dinara. Zašto to nije iskazano tako i već danas - zato što je zakonom uređeno da se tako i uradi, prema jednom programu koji će doneti Vlada Republike Srbije i bićete svi blagovremeno obavešteni o tome. I uz to, naravno, dolaze i one plate za sve one koji su ili na Kosovu, ili, nažalost, danas raseljeni po Srbiji, kojima smo predvideli ono što njima pripada zakonom, a to je još dodatnih 1.700.000.000, i dolazimo tako do cifre od 2.200.000.000, kao što i treba - a moj kolega Obren Joksimović je rekao i tako ćemo se i ponašati - niti ti funkcioneri, kao ni jedni drugi u ostatku naše državne uprave, neće moći da uživaju neke privilegije ako im nisu primerene. Što se tiče pete tačke, hteo bih samo da kažem reč-dve o prosveti. Pošto su se neki pozivali na to da je potrebno pomoći prosveti, a čini mi se da su neki potezali sa pištoljima na tu prosvetu. Želim samo da podsetim na neke činjenice - za poslednje dve i po godine, pre oktobra, znači ono što je bilo od januara 1997. godine, pa negde do oktobra 2000. godine, prosveta je i dalje padala, samo jedan jedini put njihova plata je povećana za 20%, i to u martu 2000. godine. Zatekli smo stanje da su u proseku oni imali platu od 60 maraka. Od tada šta se desilo - dve stvari - ukinuli smo dnevnicu solidarnosti, i to je jedan namet koji bi, da ga nismo ukinuli, danas bio 12 milijardi dinara za naše građane,a sa druge strane, kao što i znate, od oktobra, pa do sada, mislim da je veoma primeren dogovor koji je napravljen sa sindikatima, mi smo uspeli sa njima da poboljšamo taj veoma srozan materijalni položaj i idemo dalje tim putem. Naravno da i današnjih 110-120 maraka nije dovoljno, ali prosveti je najzad, posle toliko godina, krenulo nabolje. Mi smo rekli da su prioritet i mi smo to dokazali, dokazali smo odlukama koje smo doneli o njihovim platama, od oktobra, dokazali smo po onom dogovoru koji je veoma važan, jer je on potpisan od strane svih sindikata i on se odnosi na celu godinu, i to je čini mi se veoma odgovoran dokument. Vlada će ispoštovati ono što je ona potpisala i isto tako očekujemo od sindikata da ispoštuju ono što su oni potpisali, i da neće biti štrajkova, ukoliko mi, kao što planiramo, budemo fer prema njima. I najzad, šesta stvar koju bih hteo da napomenem, to je ono što se zvalo transparentnost. Bilo je puno priča o tome, šta je iskazano ovde i šta je iskazano onde. Od reči - transparentnost više volim neku domaću reč koja se zove - poštenje. I samim tim najavljujem danas da mi već radimo na nacrtu zakona o budžetskom postupku, koji ćemo predložiti za koju nedelju ili koji mesec, ukoliko bude prostora u parlamentu, jer čini mi se da nekoliko pitanja ovde stoji - mislim da treba još preciznije urediti i budžetsku proceduru, i usvajanje budžeta, i izvršenjeda bi još više ličili na jednu normalnu zemlju. Zbog toga mislim da treba da usvojimo za određeno vreme taj dokument. Najzad, zaključujem time što bih hteo da vas podsetim na one prioritete, na one ključne stavke ovog budžeta, a to je - prvo, da je to budžet štednje, neke stvari su već odlučene, ali mi ćemo se svakoga dana truditi da smanjimo obim potrošnje, s tim što ćemo ganjati svaki luksuz, sve neprimerene privilegije i tražiti racionalnost u trošenju. Drugo, radićemo veoma aktivno na suzbijanju sive ekonomije, krenuli smo sa punktovima na administrativnim granicama sa Kosovom i sa Crnom Gorom, krenimo dalje sa onom uredbom o nafti i videćete ovih dana i sledećih nedelja veoma decidno ćemo ići u tu borbu i uhvatiti se u koštac sa tim, jer to je jedno od ključnih stvari, da bismo mogli da obezbedimo novac za zdravstvo, za prosvetu, za sve ono što je prioritet. Treća stvar su platni razredi. Mnogi su pričali o nekim platama u lokalnim samoupravama, one neće biti zaobiđene, i samim tim, ne vraćaju se u nekakvo komunističko vreme bilo kakve uravnilovke, gde se ne priznaju bilo kakve razlike u platama, jer mislim da su one primerene. Jednostavno, mi ćemo napraviti malo više pravde u tome i sa tim ćemo izaći isto za koju nedelju pred javnost i pred vas. Četvrta stvar je usklađivanje sa saveznim institucijama, sa Saveznom vladom i Vojskom,mi smo od njih tražili, i ovih dana oni već odlučuju o tome da žive na istoj nozi kao i mi. To je isti budžet. Nažalost, od strane Crne Gore se ne uplaćuje u naš federalni budžet, tako da moramo živeti na istoj nozi i oni su već pokrenuli neke akcije u tom smislu. Najzad, ako govorimo o prioritetima želim samo da ponovim da su to ponovo prosveta, zdravstvo, edukacija radne snage i razvrstavanje onih koji su najugroženiji. Sa time zaključujem ovo što sam hteo da vam kažem. Želim da se zahvalim svima na diskusiji i želim jednostavno da kažem da, naravno, ovaj budžet nije budžet koji smo mi sanjali, nije to budžet koji bi mogao da podmiri ono što je najnužnije u mnogim segmentima našeg društva, ali čini mi se da je to budžet realnosti, budžet odgovornosti, budžet koji eto danas, i sa time zaključujem, od vas apelujem i tražim da izglasate, jer mi se čini da je to ono najbolje što možemo u datom momentu uraditi. On ne rešava sve, ali čini mi se da je značajan korak prema oporavku naše zemlje, ne samo vlasti, nego cele naše zemlje. Hvala.
Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu u celini. Za 125, protiv 25, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 5, od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu. Sa radom nastavljamu u 16,00 časova. [[Posle pauze - 16,10]] Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da nemamo kvorum. Sednicu nastavljamo u 16,25 časova.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pošto je ovaj agrarni budžet vezan sa budžetom koji smo već usvojili, meni je dužnost, iako je to sadržano u Predlogu zakona koji je već usvojen, da obrazložim i član 1. Predloga zakona o Agrarnom budžetu. Predložio sam da u članu 1. umesto 5.100.000.000 dinara Agrarni budžet iznosi 6.630.000.000 dinara, i za to dajem sledeće obrazloženje: U prethodnom izlaganju o delu koji se odnosi, na agrar, vezano za poljoprivredu izašao sam sa onom najvažnijom stavkom da poljoprivrednicima treba da omogućimo novostvorenim uslovima da mogu poljoprivredom da se bave i da hrane ovaj narod. Da bi poljoprivreda uspešno radila i uspešno stvarala, bitan faktor u tom segmentu je i vodoprivreda. Da je voda nasušna potreba i za poljoprivredu i za stanovništvo, daću nekoliko pokazatelja, vezano sa tim. U oblasti vodoprivrede imamo tri sfere delovanja. To je: uređenje voda, zaštita voda i korišćenje voda. Voda, kao segment uspešnosti zdravog života i hranjenja biljnog i životinjskog sveta i ljudskog roda, na našim prostorima je proteklih godina i u narednom periodu zbog narušenog vodnog bilansa i te kako važan faktor. Moram da napomenem da potrebe stanovništva u vodi ogledajuse u cifarskom pokazatelju od 2.800 kubika vode po glavi stanovnika, da naši vodni resursi imaju kapacitete od 1.500 kubika vode po glavi stanovnika. Iz toga možete da sagledate da ovo sve nije u jednoj koaliciji i da treba da vodimo brigu o tome. Pre svega, vodu imamo po obodima Republike, a naši nizijski predeli, gde nam je industrija, gde su nam privredni subjekti, gde nam je stanovništvo i plodne oranice, zaostaju za kapacitetima, kako u podzemnim izdancima, tako i u izvorima vodnih tokova. Iz tog razloga, kapaciteti koji su planirani u Prostornom planu Republike Srbije, kao što su višenamenske akumulacije koje su i predviđene da se grade više godina, a nisu završene usled nedostataka sredstava, to su rovni sistemi "Selova" i "Prvonek". Iz tog razloga, ova sredstva su potrebna, u ovom delu koji se predlaže, da se više izdvoje, kako bi se ona završila i kako bi se izgradili regionalni vodoprivredni sistemi i vodovodni sistemi za snabdevanje vodom u nizijskim delovima zemlje. Iz tog razloga, u ovom momentu treba posvetiti u ovom faktoru vrlo bitne stavke. Što se tiče domena zaštite uređenja voda, ovo je zemlja koja je svojim kapacitetima i svojom stručnom snagom i kadrovima izgradila najbolje sisteme zaštite od štetnih dejstava voda, i u Evropi smo poznati po tome. Mi smo zaštitili poljoprivredne površine, zaštitili gro industrijskih objekata i gradova. Smatram da tim sistemima treba posvetiti punu pažnju, jer 3.500 km odbrambenih nasipa, 1.500 km regulacionih građevina, 39 i više namenskih akumulacija, zaslužuju da se održavanju ovih sistema posveti malo više pažnje. Da ne govorimo o hidromelioracionim sistemima, kao što su sistemi "Dunav-Tisa-Dunav", kao što je sistem "Nadela" u Vojvodini, kao što su hidrosistemi koji su počeli da se grade u Negotinskoj niziji. Sve je to ono što govori da u ovoj oblasti, sve u korist građana i poljoprivrede, treba da budu izdvojena mnogo veća sredstva nego što jesu. Iz tog razloga, kao i drugih razloga, smatram da u svim ovim predlozima koje sam dao, ovaj amandman treba da se usvoji. Mogu da kažem da ovde postoji i jedna dobra saradnja sa drugim predstavnicima sada vodeće partije - DOS-a , jer u Odboru za poljoprivredu, mislim da smo mi imali mišljenja koja smo u vidu jednog zajedničkog predloga dali Vladi Republike Srbije, da Agrarni budžet ne treba da se podigne ovoliko, nego u nekim razumnim granicama. Amandman je podneo Odbor, ali Vlada nije usvojila ni predlog svoga odbora, a Odbor je predložio od 5.100.000.000 dinara na 5.900.000.000 dinara. Vlada je predložila da se i to odbije.
Pre nego što dam reč, ako još ima po ovom amandmanu, hteo sam da zamolim narodne poslanike, pošto se najveći broj amandmana koji su podneti na ovaj zakon zapravo ne mogu usvojiti. Ne mogu se usvojiti zbog toga što se direktno odnose, vezani su za pojedine stavke u već usvojenom Zakonu o budžetu. Dakle, svaki amandman koji predlaže povećanje iznosa stavki koje su već utvrđene Zakonom koji smo usvojili, kao sugestiju, bez obzira na eventualnu opravdanost, jer je o tome već bilo reči tokom rasprave o budžetu u pojedinostima, najdobronamernije predlažem da razmisle o mogućnosti povlačenja amandmana, jer oni svakako ne mogu zbog tog razloga da budu prihvaćeni. Da li se još neko javlja za reč u vezi sa ovim amandmanom? (Ne.) Kako se niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 51, protiv 125, uzdržan jedan, nije glasalo 6 , ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Prema tome konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Ovaj amandman odbio je Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Izvolite.
Pošto ministar finansija nije tu, da se njegovoj domaćici koja je spremila onu oblandu zahvalim i da kažem da je bila dobra i ukusna. Ovo što je narodu spremljena oblanda, bila bi dobra i ukusna da ste ove slatke amandmane ufilovali u njih. Bez njih će im biti gorko i umesto vode iz usta teći će im suze. To ide na vašu dušu. U članu 1. menja se iznos 5 milijardi i 100 miliona, trebalo bi 6 milijardi i 500 miliona. Sredstva za agrar u 2001. godini treba da budu uvećana do iznosa od 6 milijardi i 500 miliona dinara zbog toga što je Predlogom zakona izostavljena jedna značajna oblast, a to je voćarska proizvodnja i proizvodnja povrtarskih kultura. Predloženim zakonom o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u tekućoj 2001. godini izostavljena je jedna značajna oblast koja učestvuje velikim procentom u ukupnom privređivanju naše zemlje i zapošljava ogroman broj našeg stanovništva. Naime, u ovom predlogu uopšte nije planiran bilo kakav podsticaj za razvoj voćarskih i povrtarskih kultura i unapređenje domaće industrije za preradu voća i povrća. Možda je to i planirano nekim drugim zakonskim aktom, ali s obzirom da je reč o zakonu koji definiše Agrarni budžet, nužno je ovim zakonom osvrnuti se i na ovaj, i te kako značajan, deo agrara. Umesto pomoći domaćoj proizvodnji, preradi voća i povrća, naša Vlada svojim nečinjenjem još više otežava iovako težak položaj agrara. Tako mi već imamo na našem tržištu poljoprivredne proizvode iz uvoza po nižoj ceni u odnosu na iste domaćih proizvođača. Primer za to su proizvodi "Fruktala" iz Slovenije i prozvodi iz Nemačke u prodavnicama Pekabete i drugim trgovačkim kućama u Beogradu, po takozvanim dampiškim cenama, dok proizvoda iste vrste od domaćih proizvođača u tim istim objektima uopšte nema. U tom cilju nužno je u ovom predlogu zakona izvršiti dopunu člana 1. i člana 2. U članu 1. umesto 5 milijardi i 100 miliona, staviti iznos 6 milijardi i 500 miliona. U članu 2, posle tačke 7, dodati tačku 8. - mere i akcije za povećanje proizvodnje voća i povrća, od milijardu i 400 miliona dinara. Naravno, zapitaćete se odakle obezbediti dodatnih milijardu i 400 miliona za Agrarni budžet. Problem je jednostavno rešiti. Međutim, Vlada se u ovom periodu oglušila na sva upozorenja i zahteve proizvođača za zaštitu domaće proizvodnje. Iako je bilo zahteva proizvođača u zemlji za uvođenje prelevmana na proizvode od voća iz uvoza, dozvoljen je slobodan uvoz istih proizvoda, uz minimalne carine od 1%. Umesto zaštite domaće proizvodnje, slovenačko antisrpski lobi, čija je uloga u razbijanju prethodne Jugoslavije, a i ove SRJ, svima nama dobro poznata, pod geslom slobodne trgovine, niskim cenama uvoznih proizvoda, planski i dugoročno uništava domaću proizvodnju. Efekti takve kvazimondijalističke politike vrlo brzo će vam doneti potupno uništenje domaće industrije, prehrambenih proizvoda i dovođenje u nezavidan položaj velikog dela stanovništva koji od toga egzistira. Pošto je u agrarnu proizvodnju i preradu uključen najveći deo našeg stanovništva, a posebno u prehrambenu industriju, veliki broj poljoprivrednih gazdinstava i proizvođača na individualnom sektoru, nužno je predvideti zaštitu ovog dela stanovništva povećanjembudžeta i uvođenjem prelevmana koji bi se koristili upravo u ove svrhe. Kako je već bilo zahteva od domaćih proizvođača, Vlada i Ministarstvo za poljoprivredu morali bi hitno da, uz konsultacije sa odgovarajućim privrednim subjektima, donesu zaštitne, zakonske mere u obliku prelevmana i odgovarajućih carinskih stopa na uvoz poljoprivrdenih proizvoda. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Kako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika Slobodana Janjića na glasanje. Za 48, protiv 123, uzdržan niko, nije glasalo 14, ukupno prisutno 185 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. i član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Ja ću biti vrlo kratak. Moj amandman i suština mog amandmana je u tome da se pokuša da se obezbede neka sredstva, koja će biti upotrebljena za namensku izgradnju eventualnog sistema za navodnjavanje. Moram da vam kažem da je incijativa pokrenuta na sednici skupštine opštine i to upravo od strane članova odborničke grupe DOS-a. Glasajte po svojoj savesti. Toliko.
Da li se još neko javlja po ovom amandmanu? Ako ne, stavljam ga na glasanje. Za 48, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 10, a ukupno je prisutno187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. i član 2. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Odbor za finansije predložio je da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li predstavnik Odbora želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za50, protiv 69, uzdržanih 26, nije glasalo 42, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miomir Ilić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 48, protiv 129, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, a ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Odbor za finansije iOdbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana, odnosno podnosilac amandmana je opravdano odsutan, prijavio je odsustvo, da li možda neko drugi želi reč? Reč ima predstavnik poslaničke grupe, izvolite. Reč ima narodni poslanik Miloš Lukić.
Uvaženi gospodine predsedniče, uvažene kolege poslanici, ovim predlogom izmena u Agrarnom budžetu ne bi se znatno poremetili finansijski odnosi, a neke nepravde bi se ispravile. Najpre kod neizmirenih obavezaiz prethodnog perioda, trebalo bi uvećati iznos, ali trebalo bi ga uvećati zbog toga što ova država duguje velike sume novca, odnosno velike količine proizvoda proizvođačima šećerne repe. Samo šećerana u Ćupriji za neizmirene obaveze duguje seljacima ćuprijske, paraćinske, jagodinske i drugih opština u ovom okruženjuiznos od 275 miliona dinara. Podsetio bih da je i ministar poljoprivrede, u svom izlaganju naglasio da je proizvodnja šećerne repejedna od značajnijih proizvodnih grana u poljoprivredi i da od proizvodnje šećerne repe mnogo zavisi kako će živeti naši seljaci i kakav će život biti na selu. Ako se ovo danas neusvoji, obaveza ostaje, znači da će morati kad - tad da se izmiri seljacima ova obaveza kako bi se povratilo poljuljano poverenje. U tački 2, premije za mleko, predlog je da sena izvestan način preliju tamo gde im je mesto, odnosno da se preusmere u Fond za unapređenje stočarstva, tako da bi se u stvari stimulisala proizvodnja mleka, stimulisalo bi se povećanje stada priplodnih krava, odnosno krda priplodnih krava i na taj način bi proizvođači bili stimulisani da proizvode mleko, a na ovaj način kako se do sada radilo, stimulisali smo potrošnju, odnosno prodaju ovog artikla. Takođe,imamo izuzetno nepovoljnu situaciju kod poljoprivrednih stanica u Republici Srbiji. Poljoprivredne stanice i instituti svedeni su na najnižu moguću meru i na najniži stepen opremljenosti. Njihov rad to je bitan zbog svega što se trenutno dešava, a dešava se da moramo da vodimo veliku borbu protiv uvoza poljoprivrednih proizvoda koji nisu adekvatni, zbog kojih je zavladala prava panika na Zapadu, pa na ovaj način želimo da se na terenu pojača kvalitet kontrole,mislim na prehrambene proizvode, odnosno na proizvodnju prehrambenih proizvoda i u oblasti proizvodnje hrane. Mislim da se tu takođe dugoročno mnogo dobija i ne bi trebalo ove argumente staviti olako van domena razmišljanja, znači o njima treba još jednom razmisliti. Takođe, imamo jednu pojavu koja je zadnjih godina uznemirila naše poljoprivredne proizvođače, a to je na neki način promena klimatskih uslova u kojima živimo i radimo. Jedne godine, kao što je bilo pre par godina, imali smo katastrofalne poplave na teritoriji srednjeg Pomoravlja, imali smo katastrofalne razmere, imali smo poplave u Vojvodini, odnosno izbijanje podzemnih voda, a već naredne godine velike suše. Ove godine se najavljuju velike suše. Predlog je da se, praktično, određeni deo sredstava preusmeri u uređenje vodotokova i da se preusmeri u održavanje ovih sistema za navodnjavanje, kao i za pravljanje novih sistema. Praktično, ovaj predlog ne bi ugrozio budžet, a doprineo bi mnogo dugoročnom unapređenju i razvoju poljoprivrede. Zahvaljujem.
Da li se još neko javlja u vezi sa ovim amandmanom? (Ne.) Ukoliko ne, stavljam amandman na glasanje. Za 47, protiv 122, uzdržana su dva, nije glasalo 16, a ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite gospodine Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, hteo bih samo da istaknem zašto sam predložio da se poveća sa 2 miliona na 4,5 miliona dinara, odnosno izvinjavam se, na 4,5 milijarde. Čuli smo da stočni fond treba da se održi, da se proširi sve ostalo. Ima jedan dobar primer koji me je naveo da to predložim. Naime, mlekara u Zrenjaninu "Mlekoprodukt" ima jednu veoma dobru stvar. Svaki proizvođač mleka, koji iznese28.000 litara mleka godišnje, zaposlen je i u stalnom radnom odnosu, ima platu, lični dohodak kao majstor prve kategorije. A dabi mleko bilo jevtinije, ove subvencije treba da se uvedu, sigurno biovaj primer uticao i da se ostali proizvođači mleka,udruže uneku mlekaru, kako bi godišnje ostvarivali veću dobit, a ujedno cena mleka bi pala, zbog veće proizvodnje. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman poslanika Marjanskog. Za 48, protiv 125, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Kako su ovi iz Demokratske stranke Srbije sve finiji i finiji, očito da dolaze neka nova vremena. Prvo, svrha ovog amandmana je očita. Da bi se povećala premija na proizvodnju mleka, ne samo da bi se stimulisala proizvodnja ovog artikla, nego da bi se uticalo na socijalnu kategoriju, što je u suprotnosti sa izlaganjima ministra finansija, gde je predvideo u budžetu da će sve biti prepušteno tržišnim uslovima, a njegovo izlaganje i njegov koncept je u suprotnosti sa onim što je premijer izneo u svom ekspozeu, a to je da se očekuju velike spoljne investicije u narednom periodu koje se odnose na ulaganja u poljoprivredu. Premijer je najverovatnije mislio da će ove investicije, odnosno deo tog novca biti uložen u proizvodnju mleka. Nadam se da će biti u pravu i da će se obistiniti to kada je u pitanju ovaj deo Agrarnog budžeta, odnosno resora poljoprivrede. Realno se plašim da samo ne prođemo kao i do sada što su prošli Republika Srpska, Crna Gora, da pored njihovog matičnog stočnog fonda piju mleko sa Širokog Brega iz Slovenije. Kakav nam je ministar poljoprivrede, moje su sumnje i strah još opravdaniji. Drugo, strah je da će doći do potpunog uništenja stočnog fonda, a ne do povećane proizvodnje mleka, jer kako obrazlaže predsednik Poslaničke grupe DOS-a, kako drži zanosne govore, kao da je pohađao školu u Lepenskom Viru, to je Neda Arnerić organizovala, to je "Leto 99-to", veliki je strah da će se to obistiniti. Imam razumevanja za čoveka. Artikli koje on upotrebljava u većoj količini nisu predviđeni ni zakonom ni budžetom. To je stvar Ministarstva unutrašnjih poslova.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman. (Zaharije Trnavčević se javlja za reč.) Po kom osnovu? Nema osnova. Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 51, protiv 129, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, od ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da ste uzbuđeni kad me vidite, posebno ova DOS-ovska većina, ali neću vam priuštiti ovog puta uživanje da slušate samo vi, jer se nadam da predsednik Skupštine neće ponovo iščupati kablove. Podneo sam amandman na član 2. ovog zakona o subvenciji iz tačke 2. regresa za priplodnu stoku. Mojim amandmanom hteo sam da ukažem Ministarstvu poljoprivrede, pre svega, a i ministru resornog ministarstva, zbog čega se SRS zalagala za povećanje Agrarnog budžeta. Smatramda ovaj amandman govori o veoma važnoj sferi, o nabavci priplodne junadi, bikova i priplodnih ovaca. To je veoma važna grana poljoprivrede, koja veoma bitno utiče na opšte stanje u poljoprivredi. Stvaranjem kvalitetnih priplodnih materijala obezbeđuje se bolja konzumacija stočne hrane, a samim tim stvaramo i bolje rase, pre svega krava sa većom laktacijom, kao i većom proizvodnjom mesa. Zbog toga se poboljšanje rasne strukture kod priplodne stoke opravdava time što garantuje naciji da će jesti kvalitetnu i zdravu hranu. Da će kroz primarnu poljoprivrednu proizvodnju stvarati zdravu hranu i na taj način obezbediti dovoljne količine stočne hrane, koja neće biti genetski manipulisana i neće se moći dogoditi da pojedini ministi uvoze genetski manipulisanu hranu, kao što je to soja ili bilo koja druga kultura. Na primer, proizvodnjom mnogih kultura koje se koriste u stočnoj ishrani Srbija, odnosno SRJ je poznata i Evropi i svetu. Zbog toga ima potrebe da se o ovim problemom pozabavimo malo ozbiljnije, kada je u pitanju genetski potencijal priplodne stoke. Zbog toga se moj amandman odnosi na povećanje broja priplodnih junica, bikova, ovaca i ovnova, kako bi zapatili što veća krda i stada. Povećanje od 52 miliona dinara, na predloženih 138 miliona i 200 hiljada dinara, iznosilo bi ukupno 290 miliona dinara, što naravno u ukupnoj masi budžeta premašuje ono što je budžetom predviđeno i što je izglasala DOS-ovska većina, ali postoje i budžetske rezerve i svugde u svetu ozbiljna država mnogo polaže na rase i kvalitet priplodnih junica, koje su daleko bolje nego priplodni bikovi. S tim u vezi, verovatno da ovde ima nekih koji se bolje u to razumeju, pa, s obzirom da će me verovatno podržati u ovom amandmanu, ja sam imao toliko da kažem u vezi sa ovim amandmanom.
Ako se više niko ne javlja po ovom amandmanu, molim vas da se izjasnite glasanjem. Za 48, protiv 117, uzdržan jedan, nije glasalo 18, ukupno 184. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Stevo Dragišić. Da li se neko javlja za reč? (Ne javlja se.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Molim da se izjasnite. Za 45, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 18, ukupno 186. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, svi amandmani koje su poslanici SRS podneli na Predlog zakona o Agrarnom budžetu i te kako imaju smisla, a naročito zbog činjenice što ukazujemo na sve propuste aktuelne vlasti i na to da će ovakav budžet u iznosu od 5.100.000.000 dinara svakako destimulativno da utiče na naše poljoprivredne proizvođače u svim granama poljoprivredne proizvodnje i zbog činjenice da pojedine poljoprivredne oblasti svakako treba više stimulisati. A ovaj moj amandman se odnosi na proizvodnju šećerne repe, na premiju regresa za šećernu repu, iz razloga što je vama svima poznato da je to jedna od osnovnih životnih namirnica i zbog činjenice da je kilogram šećera u našoj zemlji, od septembra do danas, u maloprodaji poskupeo, ni manje ni više, nego četiri puta. Šećer, koji se prodaje po nešto nižim cenama, uglavnom mogu da dobiju i da se njime snabdeju građani koji nabavljaju u supermarketima C-Marketa. To je šećer iz donacija i očigledno je da pored neke sitne, skoro nikakve zabeležene pomoći, su to donacije koje vama stižu od vaših prijatelja iz zapadnih zemalja. Ono što tražim ovim amandmanom je da se upravo taj iznos za regrese i subvencije, koje je Vlada predvidela od 492 milionai 800 hiljada dinara za šećernu repu, uveća na milijardu i 100 miliona dinara. Zašto je to važno - pa važno je zbog toga što je proizvodnja šećerne repe nešto na šta neće tek tako lako poljoprivredni proizvođači da se odluče, iz prostog razloga što je za proizvodnju šećerne repe potreban veći manuelni rad, znači, veća fizička radna snaga, a i zbog činjenice da je to veoma važno zbog toga što naša država ima velike proizvodne kapacitete i svakako da bismo stimulacijom proizvodnje šećerne repe mogli da uposlimo sve pogone u industriji šećera. Ono što nam je sugerisao predsednik Skupštine, gospodin Maršićanin, nisam mogla da prihvatim i zato koristim vreme i verujem da sam vas do sada ovim argumentima u proizvodnji šećerne repe ubedila da glasate za ovaj amandman, jer, rekavši da smo mi već usvojili Zakon o budžetu za 2001. godinu, doduše tesnom većinom, pre dva sata, mi praktično imamo situaciju da bi Vlada, da ima imalo sluha za poljoprivredne proizvođače, bez obzira na to što je tako tesnom većinom usvojen budžet za 2001. godinu, mogla da obezbedi dodatna sredstva za svaku stavku koju mi amandmanom predviđamo, pa i za ovu da se iznos od skoro 500 miliona poveća milijardu i 100 miliona. Strategija kompletno u razvoju naše poljoprivrede treba da ide u tom pravcu da se sprovedu korenite reforme, kako bi se pomoglo poljoprivrednim proizvođačima i kako bi im se svakako premije isplaćivale na vreme, i ne verujem da će ova vlada i ovaj ministar za to imati dovoljno sluha i da će ispuniti takva očekivanja poljoprivrednih proizvođača.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ova restriktivna odredba Poslovnika, da se samo šefovi poslaničkih grupa mogu javljati za reč kad se vodi debata o pojedinim amandmanima je zaista loše formulisana, loše postavljena, ona nas uskraćuje za mogućnost jedne ozbiljnije rasprave o svemu tome. Naravno, nisam hteo da se javim po pitanju nekoliko prethodnih amandmana, da bih se u raspravi o ovom sadašnjem amandmanu Nataše Jovanović osvrnuo malo na vaš odnos prema tim amandmanima, koji su veoma ozbiljno sačinjeni. Znam da veliki broj ljudi ovde ne interesuje uopšte poljoprivreda, ni agrarna politika. Najmanje to interesuje ministra poljoprivrede, ali poljoprivreda je svakim danom u sve većemhaosu. Mi imamo strašne probleme, sada i sa šećerom, odnosno proizvodnjom šećera, i sa mlekom, odnosno proizvodnjom mleka, jer nerazumnim potezima Vlade i Ministarstva poljoprivrede mi smo sada potpuno ubili želju u poljoprivrednim proizvođačima da uopšte seju šećernu repu. Mnogi od vas to znaju. Zna i Zaharije Trnavčević, ubeđen sam. Čitao sam mu tekst u "Blicu" po pitanju proizvodnje šećera. Ne treba sada ovde mnogo da se ženira što je sinoć poražen od Nataše Jovanović. Neka kaže mišljenje tamo gde njegovo mišljenje može biti kompetentno.
Poštovani narodni poslanici, ja, za divno čudo, nisam podneo nijedan amandman na Agrarni budžet, iako je to oblast kojom se 53 godine bavim. Zašto nisam podneo - nisam podneo zbog toga što smatram da je pravo rešenje za jugoslovenski agrar u tome da ova Narodna skupština pozove Vladu, ministra poljoprivrede, da pripremi jedan nacrt dugoročne agrarne politike, koji ćemo mi ovde da raspravljamo i da utvrdimo. Nije stvar u tome da se ovde, kao što se vidi iz ovih amandmana, nadmećemo oko toga, da povećamo sve stavke u Agrarnom budžetu, između ostalog za premiju za šećer i mleko, nego u tome da se vodi jedna drugačija cenovna politika, drugačiji pariteti cena. Predlagači toga da se povećaju stavke za premije za mleko ne znaju da ovoga časa mleka ima već u ponudi više nego što je apsorpciona moć našeg tržišta (poslanik iz sale: Nema para.). I to je tačno, i da je pad kupovne moći. Prema tome, ja ću predložiću, sada sam rekao šefu Poslaničke grupe DOS-a, gospodinu Čedomiru Jovanoviću, napisaću jedan predlog i nadam se da ćete iza njega da stanete i vi iz opozicione stranke, da se o ovome povede rasprava. Mi smo, uostalom, za vreme predizborne kampanje to obećavali i najavljivali. Da se utvrdi agrarna politika u kojoj će biti pariteti cena, zemljišna, vodoprivredna politika, kreditna politika, poreska politika, obnova zadružnog pokreta. Jedna od najvećih bolnih tačaka ovog usitnjenog agrara Jugoslavije jeste u tome što su zemljoradničke zadruge zamrle, što ne postoje, što su potpuno seljaci lišeni svojih demokratskih i svojih ekonomskih prava da upravljaju tim zajedničkim poslovima. Prema tome, da sam na vašem mestu, od 28 amandmana, 24 su podneli poslanici Srpske radikalne stranke, odustao bih. Odustao bih od toga i podržao bih ovaj predlog koji će, nadam se, uskoro da bude podnet. To bi mogao da bude i zaključak Narodne skupštine, da pozove Vladu Srbije da negde u junu mesecu, kada prođemo čitavu fazu donošenja novih zakona, to uradimo. To je veoma ozbiljan i dugoročan posao, verujte mi da je to ono što seljaku treba, jedno osećanje sigurnosti, jedno osećanje izvesnosti, jedna jasnoća, šta ga očekuje, sa čime može da računa, šta će se dogoditi ako bude dobro radio, ako bude koristio nauku itd. Prošla je zima. Verujte mi da nije održano ni 50 predavanja u selima. Da budem neskroman, 20 sam ja priredio i organizovao na raznim mestima. Prema tome, dragi poslanici, da se složimo oko toga pitanja ako nam je na srcu interes naroda i onog jadnog seljaka koji je 10 godina bio čerupan.
Ako se više niko ne javlja za reč po ovom amandmanu, stavljam amandman Nataše Jovanović na glasanje. Za 51, protiv 123, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Agrarni budžet za koji sam u budžetu predvideo da bude planski i sistematski određen na sumu od 10 milijardi dinara nije prihvaćen, pa sam zbog toga na ovaj agrarni budžet podneo amandman na član 2. tačka 3, gde je predviđeno da se iznos od 492 miliona za premije, regres i subvencije poveća na 985 miliona dinara. Jasno mi je da je ekspertska grupa na čelu sa gospodinom Đinđićem i gospodinom Đelićem bila preko u Americi i da je tamo dobila befel, kako to naš narod kaže, da može ovaj budžet da se stavi na dnevni red. Dobili su zeleno svetlo za ovaj budžet, ali su dobili i određene uslove koje treba da ispuni naš narod. Mislim da ovi uslovi ne treba da budu povezani sa Agrarnim budžetom i sa našim seljakom. Svi naši amandmani, Srpske radikalne stranke, koje smo danas i prethodnih dana ovde na ovoj skupštini isticali bili su negirani od strane odbora, Vlade kao i od kolega poslanikaDOS-a, koji su se uglavnom nekulturno i necivilizovano ponašali prilikom izlaganja svakog našeg poslanika. Šta će vama amandmani, gospodo iz DOS-a, kada vi imate onih 6 milijardi koje očekujete, a koje mi do danas nismo videli, niti ćemo ih videti. Šećerna repa je biljka koja ima svoju bajku, ta bajka je poznata svima i zove se "Deda i repa". O njoj neću ovog puta. Ovim amandmanom u članu 2. premije su predviđene od 0,20 din po kilogramu. Predlažem da se ta premija poveća na 0,40 din po kilogramu. Time se vrši projekcija pozitivnog razmišljanja na duži period našeg seljaka. Ako naš seljak ove godine bude zadovoljan sa premijom od 0,40 dinara, tada će se površine znatno povećati, bez posebnog uputstva sa bilo čije strane i šećerna repa dobija svoje mesto na poljima gde do sada nije bila kao kultura. Šećerane u Srbiji su projektovane za veće količine šećerne repe i bili smo nekada izvoznik šećera, te ovim amandmanom se poboljšava struktura sredstava i za fabrike šećera. Polja pod šećernom repom su za pet i više puta u odnosu na prošli period smanjena. Plan setve je predviđen za 61.000 hektara. Ovaj amandman koji predlažem će povećati površinei kilograme na tim površinama. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Stavljam amandman na glasanje. Za 48, protiv 112, jedan uzdržan, nije glasalo 26, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman.
Član 2. predloženog zakona menja se tako što se pod II premije, regres i subvencije tačke 3, premije za šećernu repu, predviđeni iznos od 492.800.000 dinara menja na 965.600.000 dinara. Obrazloženje - dame i gospodo narodni poslanici, mislim da ministar za poljoprivredu, gospodin Veselinov, nije dovoljno posvetio pažnje ovoj temi. Smatram da je za brži oporavak šećeranstva u našoj Republici neophodno uložiti znatno veća sredstva u vidu premija za šećernu repu, nego što je to predloženo Predlogom zakona. Iznos koji sam predložio predstavlja solidna sredstva kojima bi se mogla značajnije pospešiti proizvodnja šećerne repe. Dame i gospodo narodni poslanici, proizvodnja šećerne repe spada u red poljoprivrednih grana gde je najviše zastupljena mehanizacija, a takođe i ručni rad. Imajući u vidu zastarelost i starost mehanizacije, nedostatak rezervnih delova, zato i predlažem da se prvobitni iznos poveća. Što se tiče zaštite šećerne repe, takođe su ulaganja velika: zaštita od korova,zaštita od šećerne pipe. Dame i gospodo, proizvodnja šećerne repe je ozbiljna delatnost u poljoprivredi, uvideli smo ove godine koliko su smanjeni prinosi, za tri do četiri puta, da li zbog suše, jer smo slabi sa sistemom za navodnjavanje ili zbog slabe upotrebe agrotehničkih mera, jer nije bilo sredstava za to. Sve je ovo uticalo na prošlogodišnju proizvodnju šećerne repe. Predviđena je proizvodnja šećerne repe na 61.600 ha sa ukupnom proizvodnjom 2.466.000tona. Mislim da su želje jedno a stvarnost drugo. Ove godine je bila slaba organizacija oko regresiranja repromaterijala. Već se zakasnilo oko te kampanje, pa se ratari kao i uvek snalaze sami. Mi srpski radikali mislimo da je gospodin ministar za poljoprivredu Veselinov ovim obećanjem izigrao ovu granu poljoprivrede i bilo bi časno i pošteno kada bi podneo ostavku. Seljacima ne trebaju političari, već stručnjaci iz ove oblasti. Šećerane su u teškom stanju. Prvo, ako sagledamo šećeranu u Pećincima, ona se nalazi u vrlo teškom materijalnom stanju, prvo jer je oprema zastarela, a drugo jer su sredstva za održavanje njenih tehnoloških sistema vrlo mala. Mitrovačka šećerana je isto tako, šabačka šećerana je već više godina zatvorena. Jedino ima par šećerana u Vojvodini koje još rade.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 46, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 19, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo, očekivao sam da ovaj amandman podnese narodni poslanik koji je član Upravnog odbora Duvanske industrije u Nišu, ali kako on to nije uradio, morao sam ja da uradim. (Vojislav Šešelj - sa mesta: Koji?). Aleksandar Krstić, član Upravnog odbora. (Vojislav Šešelj - sa mesta: Da li je iz DOS-a?) Naravno. Ovo je amandman na tačku 4. člana 2. - premije za duvan. Predlažem da se predviđeni iznos od 360 miliona dinara poveća na 720 miliona dinara. Da budem konstruktivan, s obzirom da je budžet usvojen i da je sada teško raditi neke prepravke budžeta, možemo odmah posle ove sednice da zakažemo novu sednicu - rebalans budžeta, i da tu nađemo sredstva koja postoje u budžetskoj rezervi ili sredstva koja će biti dobijena od donacije, odnosno od privatizacije. Pokazalo se da i nije važno koliko usvajamo budžet, jer i dalje stoji u budžetu prihodna strana 107 milijardi, a smanjenjem akciza na benzin i naftne derivate, bar 10 milijardi je skinuto. Pa, umesto da stoji 97 milijardi, mi i dalje imamo nerealan iznos od 107milijardi. Proizvodnja duvana je profitabilan posao. To je posao u koji treba više ulagati da bismo imali i mnogo veću zaradu i da bismo imali uslove za veću proizvodnju. Uostalom, cigarete, cigare, rezani duvan, duvan za žvakanje, za lule, podležu akcizi. Od toga i država može imati mnogo veće prihode i da se ti prihodi od tih akciza, poreza na promet i slično, upotrebe za mnogo korisnije stvari. Zainteresovanost građana za proizvodnju duvana postoji. Uostalom, transformacijom u privredi može se očekivati i veliki višak radne snage, i na taj način se mogu motivisati mnogi građani da nađu svoj interes u proizvodnji duvana. To je veoma težak posao, ali donosi i lepe prihode. Moram da vam kažem da je do sada duvan uvožen čak iz Angole. Znatna devizna sredstva su trošena. Bilo je puno afera u duvanskoj industriji, oko tog duvana. Loše sorte, loš kvalitet, količina koja nije bila adekvatno plaćena, sve je to proizvodilo razne afere i u duvanskoj industriji, i o tome se puno pričalo i u Nišu. Mi možemo postati veliki izvoznici duvana, umesto što smo uvoznici duvana. Prošle godine je prvi put uvedena ta premija na isporučeni duvan. Mislim da je bila 24 dinara po kilogramu. To je već dalo znatne rezultate. Rekao sam da je to veoma mukotrpan posao, ali je isplativ posao. Mnoge kuće u ulici u kojoj stanuju Nebojša Čović i bivši general Perišić napravljene su tako što su roditelji tih ljudi zaradili na duvanu. Oni su to teško stekli. Doduše, Čović i general su to dobili od države besplatno, a oni ne znaju to da cene. Mislim da ste slabo uradili deo budžeta koji se odnosi na proizvodnju duvana, ali očigledno je da vas u DOS-u više interesuju cementare, naftna industrija, pa tamo šaljete ljude u upravne odbore. Evo, Vesić mi klima glavom i kaže - hvala što si me pomenuo, pošto je on novi član Upravnog odbora Cementare u Starom Popovcu.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Niko.) Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 117, uzdržan jedan, nije glasalo 19, ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Stamenković je malo pre rekao skoro sve o tome zašto treba povećati sredstva u ovoj stavci budžeta. Ja ću samo da podsetim na dve stvari. Prva stvar je ekspoze ministra poljoprivrede, koji je ničim izazvan rekao da je proizvodnja duvana naša velika izvozna šansa. Potpuno se slažem sa tim. Međutim, sa ovakvim premijama, regresima ili subvencijama, od tog posla nema ništa. Većim ulaganjem, bilo iz budžetske rezerve, bilo iz potpuno neuravnoteženog i netransparentnog budžeta, bar u strani prihoda koja vrlo lako trpi umanjenje od 10-20 milijardi dinara, sredstva za ove svrhe se mogu naći. Tim pre što bi se ovakvom proizvodnjom potpuno eliminisao uvoz duvana, mogao bi da se eliminiše uvoz duvana, osim neznatnih količina koje služe za specijalne mešavine. Drugo, što bi se izvozom duvana u zemlju slila određena devizna sredstva. Prema tome, ovaj iznos od 800 miliona dinara ne trebasmatrati subvencijom. Treba smatrati kratkoročnim, doduše beskamatnim, ulaganjem u proizvodnju duvana, koji će sva ta devizna sredstva vrlo brzo vratiti u budžet.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Niko.) Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za glasalo 45, protiv 118, uzdržanih nema, nije glasalo 21, ukupno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Sada imamo tri amandmana sa samo izmenjenim iznosima. Predlaže se ista stavka. Hteo sam još jednom da vas podsetim i da vas zamolim, ni jedan od ovih amandmana ne može realno biti prihvaćen zbog toga što su te stavke već fiksirane Zakonom o budžetu. Imamo tri amandmana gde se predlaže promena iste stavku, samo nešto različiti iznosi. Prvi amandman je na član 2. podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo poslanici, moj amandman se odnosi na subvencije za pasterizovano mleko, gde se predviđeni iznos od 242 miliona dinara zamenjuje iznosom od 520 miliona dinara. Gospodin Zaharije je izjavio maločas da mleka ima dovoljno na tržištu i da čak ima određenog tržišnog viška. Međutim, da li nije znao o ovome ili možda nije znao ni ministar za poljoprivredu, trenutno u vezi pasterizovanog mleka na tržištu imamo dve vrste. Jedna vrsta koja se prodaje u PVC ambalaži koja je jeftinija, a druga vrsta koja se prodaje u brik pakovanju, ili kako ga neki zovu tetrapak, mada moram da kažem da je to dosta netačan naziv, koje je za 5 dinara skuplje. Mlekare kao proizvođači, prerađivači mleka i trgovci, pribegavaju jednom određenom triku, da mleko koje je u PVC ambalaži, znači kesicama, prodaju po ceni kao da je u brik pakovanju. Znači, po ceni većoj za 5 dinara. Povećanjem subvencija, verujem da bi ta nepravilnost bila izbegnuta i da bi se samim tim i redovi za mleko, gde se mleko prodaje po onoj ceni kako treba i po onom pakovanjukako treba, čak i redovi bi nestali. Svi znamo da je najveći broj korisnika mleka, da su to naša deca kojima je mleko neophodno u razvoju. S druge strane, svaka stimulacija proizvodnji i potrošnji mleka, prerade mleka i potrošnja stimuliše proizvodnju. Znači, stimulacijom stočarske proizvodnje, bez koje na primer ratarska proizvodnja ništa ne vredi, jer ćemo pšenicu i kukuruz prodavati kao tržišne viškove, odnosno sirovinu i ne vidim razloga zašto da sve proizvode tako prodajemo, a ne prodajemo ih kao gotove proizvode u vidu mlečnih i mesnih prerađevina. Pogotovo, što je sada čitava Evropa zaražena sveopštim stočnim bolestima. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje, poslanika Veroljuba Arsića. Za 46, protiv 110, uzdržan niko, nije glasalo 27, ukupno prisutno, 183 narodna poslanika. Prema tome konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj predlog amandmana na Predlog zakona o korišćenju Agrarnog budžeta u 2001. godini glasi: član 2. predloženog zakona menja se tako što se pod II premije, regresi i subvenicije, tačka 5. subvencije za pasterizovano mleko, gde je predviđen iznos od 242 miliona, zamenjuje iznosom od 500 miliona dinara. Ovaj predlog sam naveo iz dva razloga. Jedan razlog je za stimulisanje proizvodnje mleka i rad mlekara i upošljavanje kapaciteta, a drugi razlog je da se cena sa povećanjem premija i subvenicja, da cena mleka bude manja do krajnjeg korisnika. Ako znamo da su najveći korisnici mleka i mlečnih proizvoda upravo ona najmlađa i ona najstarija populacija našeg društva, kojoj je ovaj artikal neophodan, onda je ovo jedan human i socijalan amandman, kako bi krajnji potrošač što lakše i što jeftinije do mlečnog proizvoda, mogao da dođe. Ovoliko koliko se sada upozoravamo, da ne treba da dajemo ove amandmane, da je budžet već usvojen, da se ova stavka ne može menjati. Međutim, ovde je iznos samo dupliran i mislim da se radi o jako maloj sumi novca, a verovatno ministar Đelić može da nađe i da obezbedi i zato molim narodne poslanike da prihvate ovaj predlog amandmana, kako bi našim građanima pasterizovano mleko bilo što jeftinije. Hteo sam gospodinu ministru za poljoprivredu da se obratim, da nakon vaše ove revolucije i upada kriznog štaba u naš najveći poljoprivredni kombinat, jedan od najvećih za proizvodnju zdrave hrane Takovo, dobio sam informaciju da je taj krizni štab, ne samo što je smenio postojeće rukovodstvo, ali je od sinoć uspeo da donese odluku da ... (Predsednik: Da li su to poslanička pitanja ili šta? ) ... preko 50% radnika pošalje na prinudni odmor.
Nemojte, poslanička pitanja su na kraju sednice.
Ovo nije pitanje, nego je u vezi agrara, pošto su poljoprivrdeni kombinati deo Agrarnog budžeta. (Glasovi iz sale: Tema!) Ovo bi moglo da zainteresuje gospodina ministra Đelića, a poznato je da Takovo proizvodi kolače, tako da će da obuče kecelju i da stalno mesi kolače, one koje deli i poklanja, a da je uposlio radnike poljoprivrednog kombinata Takovo, oni su mogli te iste kolače i da mu proizvode. To je rezultat pogubne politike DOS-ovske vlasti, kako na sav agrar tako i na kombinate koji se bave proizvodnjom zdrave i domaće hrane. Šta vi želite? Vi želite da uništite domaću proizvodnju zdrave hrane, da bi mogli tu firmu da rasprodate i onda ...
Gospodine Kragoviću, da li bismo mogli da se vratimo na amandman?
Neku hranu iz Holandije, pa gospodine samo da završim još jednu rečenicu da bi mogao gospodin ministar, pa normalno i kolače iz Francuske da uvozi, pa ovde da deli. Zašto bi iz Takova kupovao kolače, jer su tamo verovatno jeftiniji. Ovo je sramota za jednu ozbiljnu vlast koja misli da uposli naše kapacitete i da se bavi agrarom u ovoj državi. Hvala.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika Ljubomira Kragovića na glasanje. Za 42, protiv 116, uzdržan niko, nije glasalo 16, ukupno prisutna 174 narodna poslanika. Prema tome konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uložio sam ovaj amandman na član 2. i predlažem da se u razdelu II poveća iznos od 242 miliona na 484 miliona. Ovo je iz razloga, jer smatram da će uvećani iznos koji predlažem kao subvenciju za proizvodnju pasterizovanog mleka stvoriti uslove da se u celosti podmire potrebe našeg stanovništva i da naša država u bliskoj perspektivi postane izvoznik ove osnovne prehrambene namirnice. Naročito, trebalo bi obratiti pažnju na prerađivače mleka i izdvojiti veća materijalna sredstva. U tom slučaju bi došlo do smanjenja cena mleka, a ne do povećanja, niti bi proizvođači mleka mogli da zidaju cene, kao što to čine u ovom trenutku. Da je stanje u agraru veoma teško, navešću samo jedan primer. Tu je ministar, gospodin Veselinov, ne znam da li je obavešten i da li zna da je u Banatskom Brestovcu u jednoj zadruzi koja se zove "Žikica Jovanović - Španac", došlo do uginuća oko 50 krava, a preti opasnost da od gladi ugine i onaj ostatak. Zato predlažem ministru Veselinovu da bez odlaganja ode u Banatski Brestovac i utvrdi ove činjenice i da preduzme sve moguće mere da se sanira stanje u ovoj poljoprivrednoj grani, bar u ovome mestu, jer na taj način treba pomoći radnicima koji trenutno rade i po veoma teškim uslovima, a stoka je bez hrane. Verujem da ministar Veselinov može iznaći mogućnosti i rezerve da se pomogne ovom naseljenom mestu i ovoj zadruzi. Hvala.
Dobro, ministar nije veterinar pa da treba da ide da leči krave. Ako se više niko ne javlja za reč, prelazimo na glasanje. Stavljam amandman narodnog poslanika Petra Jojića na glasanje. Za 44, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 22, a ukupno je prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. tačka 2. nove podtačke 6. i 7. i tačka 3. podtačka 2. amandman je podneo narodni poslanik Živanko Radovančev. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, poštovani zameniče ministra, poštovani narodni poslanici, podneo sam dva amandmana u okviru predloga zakona o korišćenju Agrarnog budžeta. Oba se odnose na član 2. U okviru prvog amandmana, predložio sam iz jednog duga, moralne i svake druge obaveze, prema profesiji i struci, i firmi u kojoj zarađujem hleb, a koja se naslanja na stočarsku proizvodnju, da pokušam da uverim, a unapred sam siguran da to neću uspeti, jer je veoma čvrsto definisan okvir koji, čini mi se niko u ovom poslaničkom sastavu, koji pripada poziciji ili opoziciji, neće moći da pomeri ni za pola dinara. Mi se vežbamo na neki način demokratije, predlažemo amandmane, a čini mi se da nema šanse, bez obzira koliko je amandman utemeljen u životu i td. Biće tema. Naime, o čemu se radi. Za stočarski fond znamo da je najteži deo ionako teške poljoprivredne i ukupne proizvodnje. Zamolio bihza malo pažnje ako možete, slušam vas dva dana. Stočarski kompleks je u izuzetno teškoj situaciji, naročito u godini posle sušne godine, kada imamo situaciju da je cena hrane izuzetno visoka iiz tako visoke cene hrane imamo izuzetno visoku cenu proizvodnje, kako u tovu, tako i na planu proizvodnje mleka. Sadruge strane, imamo kupovnu nemoć potrošača, imamo situaciju da i ovako skromnu stočarsku proizvodnju, ne možemo da plasiramo u okviru domaćeg tražišta. Predlog ide u pravcu da se u Agrarnom budžetu predvidi pozicija u okviru tačke 6. - Subvencija za podsticaj izvoza mesa i proizvoda od mleka, kako bi uspeli da otkupimo stoku po ceni koja garantuje zanavljanje novog ciklusa u tovu, kako bi uspeli da subvencioniramo meso u iznosu od 30 dinara po kilogramu i to u količini od 12.000 tona. Imamo još jedan primer, a to je kod proizvodnje mleka, odnosno prerade mleka. Uz svu zahvalnosti i Ministarstvu i Vladi što je predložila visoko učešće pozicije za premije i za regrese za priplodnu stoku, u iznosu od 70% u odnosu na ukupan Agrarni budžet. Nalazimo se u jednoj situaciji da imamo očuvanu proizvodnju mleka, a na drugoj strani takvu očuvanu proizvodnju mleka, mlekare nemaju kome da plasiraju, prodaju zbog pada kupovne moći. Na trećoj strani, u izvozu nismo konkurentni, zapravo zbog jednog visokog nivoa cena u otkupu, koju smo morali prihvatiti zbog visoke cene hrane. Preti opasnost i kada je u pitanju kompleks mesa i mleka da jednostavno prerađivačka industrija, zbog nemogućnosti da plasira svoje proizvode, dođe u zonu nelikvidnosti, da jednostavno počne da ne otkupljuje ni meso ni mleko, i da demotiviše proizvođače da u narednom perioduzapočnu novi ciklus u toj proizvodnji. Mnogo je veliki novac, unazad nekoliko godina, na konto premija, naročito premija za mleko, uložen da bi u naredna tri meseca, kada očekujemo maksimalnu proizvodnju mleka, kada očekujemo nemogućnost da mlekare otkupe zbog zaliha koje imaju , jednu povratnu reakciju i da za tri meseca poništimo višegodišnja ulaganja ove države, ove republike, kada je u pitanju proizvodnja mleka. Nasuprot ovom predlogu, imamo jedan drugi predlog, koji će još, čini mi se, da oteža. Neki dan sam pročitao da je Savezna vlada pripremila da li Zakon o spoljno trgovinskom režimu, gde se hvalimo da potpuno liberalizujemo uvoz, izvoz itd.A šta to znači?
Opominjem vas za vreme.
... Da i ovako osiromašenu poljprivredu, koja se nalazi u teškoj situaciji, jednostavno dovedemo u situaciju i da izložimo konkurenciji svetske proizvodnje koja uz sebe ima državu. Još uvek ova poljoprivreda, kada je u pitanju izvoz, nema državu i ne postoje podsticajne mere i doći ćemo u jednu situaciju , da najintenzivniju granu u okviru poljoprivredne proizvodnje svedemo u okvire nekih skromnih razmera. Uložili smo unazad sigurno 7-8 godina... (PREDSEDAVAJUĆA: Gospodine Radovančev, ušli ste u 7 minut. Ovo je druga opomena za vreme.) .... možda i negde oko 500 miliona maraka. Hvala.
Gospodin Šešelj želi reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman ima smisla jer tretira jedno veoma teško pitanje, pitanje adekvatnog snabdevanja veštačkim đubrivom za poljoprivredne proizvođače. Možda bi bila još bolja varijanta da je Vlada već nešto učinila da se na saveznom nivou ukinu carine za uvoz veštačkog đubriva, dok se naše fabrike ne osposobe za proizvodnju dovoljnim količinama. Veštačko đubrivo ne može da se zloupotrebi. Ono ima samo jednu jedinu namenu. Međutim, naš problem je ovde mnogo složeniji. Mi imamo jedan predlog zakona koji se bukvalno bazira na prepisivanju prethodnih zakona, a i bivša vlast je najmanje možda uradila na planu reforme poljoprivredne proizvodnje. Tu je bilo najveće zaostajanje. Naravno, ja samokritički priznam tamo gde ima razloga za to. A nova vlast problem kao da uopšte ne razume. Nova vlast je u potpunom haosu. Njena kadrovska politika je porazna. Mislio sam da je prošli ministar poljoprivrede Jovan Babović nesposoban za taj posao, ali sada imamo daleko nesposobnijeg Dragana Veselinova. Sada ispade da je ovaj Jovan Babović stručnjak par ekselans u odnosu na Dragana Veselinova. Ne možete vi ništa uraditi u poljoprivredi sa Draganom Veselinovim kao ministrom jer on ništa ne zna o tome. Njegov stric i otac su čupali svojevremeno brkove seljacima, pa ne može da deluje nikada ubedljivo seljacima. Treće, on pobeže sa ove debate o Agrarnom budžetu jer ga ne interesuje i vi mislite da on nešto može da postigne. Ne može. Može vas samo dodatno izblamirati. Ali nije to jedino mesto gde vam je promašena kadrovska politika. Vidite, postavili ste Nenada Čanka za predsednika Upravnog odbora NIS-a. Nenada Čanka, koji rastura državu, da upravlja NIS-om, jednim od najvažnijih javnih preduzeća NIS-om. (Glasovi - tema.) Ili ste postavili Mijata Savića, lično ga je Zoran Đinđić postavio, za direktora Fonda za zdravstvo i on nastavio stopama Nenada Đorđevića. Već velika pobuna, već velike špekulacije sa lekovima, bune se jedni proizvođači zato što su privilegovani drugi. Nastavlja se sve ono što je bilo osnovni problem ranije. Zato, ako zaista želite da popravite stanje u poljoprivredi otarasite se Dragana Veselinova i nađite nekog sposobnog čoveka za ministra.
Pošto se niko više ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman. Za 38, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, od ukupno 179 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman kojim se povećavaju sredstva za unapređenje stočarstva. Smatram da je unapređenje stočarstva danas sigurno prioritet u poljoprivredi. Kvantitativno i kvalitativno unapređenje posebno je značajno kad vidimo situaciju u Zapadnoj Evropi. Lude i blesave krave, šap, slinavka, bukvalno su desetkovali stočni fond Zapadne Evrope. Juče smo čitali da oni prelaze na krokodile i nojeve, odnosno da njih uključuju u ishranu svog stanovništva. Engleska, Francuska, Holandija s obzirom na desetkovan stočni fond, menjaju način ishrane. Međutim, kako se to nama ne bi dogodilo, bilo bi pametno da malo više pažnje obratimo na naše stočarstvo. Ali ne ovako kako to radi ministar za poljoprivredu, da dobija donacije od Amerikanaca u količini od 50 hiljada tona modifikovane ili bolje rečeno izmanipulisane sojine sačme. Amerikanci kažu, što nas ne plaši, da nemaju podataka da je ona opasna po zdravlje, ali nas plaši to što oni nemaju podataka i da nije opasna po zdravlje. Da čiste magacine i svoj otpad prebacuju ovde već u prvim danima ove vlasti, sa sojinom sačmom, i opasnošću koja će se tek kasnije pokazati, da li ćemo i kod nas imati lude i blesave krave, slinavku, šap i druge boleštine, to ćemo tek da vidimo. Međutim, ne mogu Amerikanci, i to će vreme pokazati, bombardovati čitav svet, raditi šta hoće po svetu, a da se i njima sutra ne dogode lude krave, slinavka, šap, da se desetkuje i njihov stočni fond. Neko će verovatno i o tome da počne da razmišlja. Kada im se to dogodi pa kad oni krenu kao sad po Zapadnoj Evropi da love, da pecaju krokodile i da hvataju nojeve, možda i slepe miševe, onda ćemo imati jednu sasvim drugačiju situaciju u svetu. Da to ne dočekamo, možda bi bilo pametnije da već sada uložimo malo više para u naše zdravo stočarstvo, koje je sačuvano zdravo, i da ne dočekamo ovo što je dočekala Zapadna Evropa.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 39, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, od ukupno 180 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi želi reč? Izvolite, ima reč predsednik poslaničke grupe Vojislav Šešelj.
Mi ne možemo o ovom kompetentno da raspravljamo jer nas nije Vlada obavestila o svom stavu prema svim amandmanima, a vi nam neprekidno govorite da predstavnik Vlade nije prihvatio. Nas ne interesuje šta je prihvatio, a šta nije prihvatio predstavnik Vlade. Nas interesuje kada je bila sednica Vlade, kad je na dnevnom redu bio svaki amandman i kakvo je mišljenje Vlade. To smo morali da dobijemo pismeno za svaki amandman, a dobili smo samo izuzetno za nekoliko amandmana. Zbog toga ni ovaj zakon ne može da se usvoji, a ni Zakon o budžetu nije regularno usvojen.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 40, protiv 122, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, od ukupno 181 prisutnog narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, raspravljamo o veoma važnom zakonu, o zakonu koji se prvi put u veoma sličnom obliku našao pred poslanicima pre nekoliko godina i vidim da je nova vlast uspela da ga prepiše i da mu samo cifre prilagodi nekom svom planiranom budžetu za ovu godinu. Međutim, linearnim povećanjem cifara u odnosu na prošlu godinu nije smelo da se uđe u ovaj zakon, zato to su se u međuvremenu poremetili neki odnosi u Evropi, posebno koji nas obavezuju da sa mnogo više brige raspravljamo o ovom zakonu i onome što nas neizostavno čeka u toku ove godine. Mi imamo dve vrste neprijatelja na svojim granicama - jedan je NATO pakt, a drugo su stočne bolesti. Imali smo do sada sreće, kao nerazvijena zemlja i kao blokirana zemlja, sprečeni smo u razvoju, ali je to bila neka vrsta brane za ulaz bolesti koje haraju onim drugim delom, savremenim svetom, koji nas je izopštio iz svoje zajednice jedno vreme. Možemo mi sada da se ponašamo neodgovorno, možemo mi sada da pričamo o bilo čemu, ali slike spaljenih goveda, ovaca, koje nam neprekidno emituju svetske agencije iz najrazvijenijih zemalja, trebalo bi da budu upozorenje. Ne možemo da ostanemo oaza koja će biti potpuno sačuvana od onoga što ugrožava mnogo bogatije države od nas. Pa zar nije jednostavnije da uložimo nešto više novca u zaštitu, nego da posle toga sve što imamo damo u obnavljanje stočnog fonda, ili u ne daj Bože, lečenje građana koji bi mogli da se razbole dok mi ne preduzmemo mere. Pokušao sam da vas ubedim da deo sredstava, jednu rezervu koja postoji u budžetu, preusmerite na zaštitu od onoga od čega će nas boleti glava, već možda negde i u maju mesecu. Predložio sam da od Čovićevog tela uzmete onih 500 miliona, njemu čoveku ništa nije potrebno, njemu ništa ne smete u ruke da date. A nije tačno ni to da su sve lude krave utrčale u DOS. Ima razloga da sačuvamo stočni fond. Ja vas ubeđujem u to, vi možete da se ponašate kako god hoćete. Postojala je rigorozna kontrola i Bogu hvala mi nismo jeli zaraženo meso, najverovatnije dok DOS nije došao na vlast. Deca bi nam bila zahvalna ako ih sprečite da jedu to meso i dok ste vi na vlasti. Nećete dugo biti na vlasti, ali bi posledice mogle da budu strašne. Zato vam preporučujem, u ovih pet minuta, koliko ste mi dali, da se ozbiljno uzmete u pamet, da osposobite službu koja će pokušati da zaštiti stočni fond, kako bismo imali državu. Narod koji nema svoje hrane, taj narod nema državu. Nisam mnogo ubeđen da ste vi u stanju da obezbedite toliko sredstava građanima da mogu da imaju svoju hranu i da mogu da je kupe. Mi sada dolazimo do nekih razlika koje do sada nisu mogle da budu ni zamislive, mi sada, kažu, imamo viška mleka u prodavnicama. Ali to uopšte nije povećana proizvodnja, to je samo mleko koje građani više ne mogu da kupe zato što su cene otišle vrtoglavo u nebo. Da bi, dragi moji DOS-ovci imali šta da muzete, mora to da bude zdravo i mora da bude nahranjeno, i mora neko da vas bar nekom poslu nauči. Evo, otkako ste seli na grbaču ovoj državi, ne videh da jedan posao, osim priče za govornicom, umete da radite. Hvala lepo.
Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se za reč kao predsednik Poslaničke grupe, ne zbog nauke, kojoj nas izlaže SRS, već zbog obaveze da kao predstavnik vlasti činjenicama opovrgnem sve one neistine koje su prethodno izrečene. Ministarstvo poljoprivrede je imalo posebnu pažnju u okviru budžeta i sredstava sa kojima raspolaže naša Vlada. Ta sredstva su, kao i u drugim slučajevima, manja od naših želja, ali su ona maksimum sa kojim smo mi mogli u ovom trenutku da raspolažemo. Podsetiću svog prethodnika da je Vlada, u kojoj je njegova stranka imala dominantnu ulogu, prošle godine izdvojila u iste svrhe sedam puta manje sredstava, a da su sredstva utrošena, u poređenju sa onim koja mi danas vama predstavljamo, osam puta manje. To najbolje govori o odnosu prema istini. Znaju i sami seljaci koliko je bila dobra vaša vlast. Naravno da smo mi dužni da pred njima polažemo račun, i to činimo. Vlada Republike Srbije nije mogla mnogo da uradi kako bi u ovih prethodnih sedam nedelja popravila katastrofalne posledice koje su se javile nakon desetogodišnje vlasti Slobodana Miloševića. Ipak, mi smo učinili jedino što smo mogli - skinuli smo poreze sa đubriva, sa semena za reprodukciju, sa sadnog materijala, sa pesticida i sa poljoprivredne mehanizacije. Skinuli smo,gospodine Nikoliću, poreze, a vaša vlada ih je 1. januara 1999. godine uvela, i to po stopi od 9%, plus 3% saveznog poreza, plus 3% poreza na železnicu, plus 3% beogradske takse. Samo na teritoriji Beograda, porez po tom osnovu je plaćan u iznosu od 18%. Možemo da razgovaramo i o traktorima koje je vaša vlada kupila, pa da uporedimo koliko ste platili traktora, a koliko ste kupili sebi službenih automobila, pošto ste prethodno rekli da se time niste bavili.
Dobro je kad vi, gospodine Jovanoviću, sedite u sali, uvek nam se pruža prilika za repliku, zato što vi nikada ne umete dobro da protumačite prethodnog govornika. To je verovatno zbog slabe koncentracije. I najlakše je izaći ovde i reći - niste vi valjali, kao da mi ne znamo da nismo valjali, kao da vam to više puta sa ove govornice nismo rekli. Pa naravno, nismo bili dovoljno dobri. Da smo bili dovoljno dobri, ovakvi kao što ste vi nikada nas ne bi pobedili. Lepe su vaše priče. Prozvao sam vas pre 5-6 dana i pitao - ko se od vas u životu ozbiljnim poslom bavio, od koga je od vas zavisila plata barem 500 radnika? O čemu vi ovde sa mnom razgovarate? O proizvodnji? Ko od vas zna šta je proizvodnja? Koliko godina radnog staža imate negde gde se zarađuje plata radom, znojem, je li neko od vas detetu bar sanke za zimu napravio, da zna da ima nešto iza njega da je napravio. Gospodine Jovanoviću, Agrarni budžet, izvršenje Agrarnog budžeta za prošlu godinu, za prvu posleratnu godinu, govori o tome da je Agrarnom budžetu dato više od 4,3%.Plan koji nam sada ovde predočavate govori o tome da za Agrarni budžet odvajate 3,8% budžeta. Ne treba više nikakva priča. Vama je sada nešto mnogo važnije od Agrarnog budžeta. Ne pronađosmo u raspravi o budžetu - šta vam je to važnije? Neprekidno ste govorili da je poljoprivreda uništena, da je seljak ponižen, ojađen i iskorišćavan, jeftine cene hrane, hranili ste gradove i besplatno. Šta je sada to važnije od seljaka, sada, ovoj promenjenoj vlasti, šta je to važnije što je odnelo veći kolač budžeta? Seljak treba da zna, ponovo na njegova leđa, u mnogo gorem obimu, mnogo drastičnije se kači sada. Pričate o oslobađanju od carina, od akciza i poreza - pa to ste pod pritiskom naših amandmana morali da uradite. E sad me baš interesuje - sve to što ste skinuli u budžetu, kako ne izađe vrli ministar ili njegov zamenik, da kaže - koliki je sada iznos budžeta. Možda je sada Agrarni budžet 4% budžeta, ukupnog budžeta, ali niko ovde ne usvoji kada smo usvajali budžet, niko ne usvoji da je sada budžet za 10-12 milijardi manji nego što je bio prvobitni predlog. Kada je Vlada izašla sa amandmanom, Zoran Đinđić kaže - kada god hoćete nešto da skinete recite na koju stranu dodajete, kada god hoćete da dodajete recite kome skidate. Vi skidoste 10% budžeta jednim amandmanom i ne rekoste nam ko će sada biti uskraćen ili je možda ministar krio tih 12 milijardi dinara sopstvenih rezervi u budžetu, pa kaže - ako nas pritisnu amandmanima mi ćemo popustiti za 10-12 milijardi, ja sam to i onako mislio da ukrademo, da niko ne zna za šta se otima. To govore cifre, to govori rasprava. Voleo bih da me život demantuje, ali sam ubeđen da nas čeka velika glad zahvaljujući vama, draga gospodo.
Reč ima gospodin Ivković.
Da je ovoj vladi važan budžet onda bi ministar poljoprivrede sedeo ovde i slušao narodne poslanike, kao što sedi ministar za zdravlje u Vladi Republike Srbije i zamenik ministra finansija. Međutim, očigledno mu Agrarni budžet nije važan. Samo bih zamolio predsednika Poslaničke grupe Demokratske opozicije Srbije da ne daje netačne podatke. DOS je na vlasti u Srbiji za pet dana već šest meseci i neka građani Srbije razmisle šta se dogodilo za šest meseci vlasti DOS-a, jer je za pet dana upravo šest meseci, i šta se dogodilo od tih obećanja. Ako govorimo o budžetu definitivno zbog nekih izjava koje sam čuo na televiziji, a i ovde, da mi malo raščistimo šta je bio i koliki je bio budžet prošle godine i šta je sve u njega ulazilo i koliki je ove godine. Prošle godine planski budžet je bio 32 milijarde dinara. Pored tog budžeta tačno je, bili su i posebni računi doneti zakonima u ovoj Narodnoj skupštini, vezani pre svega za obnovu i rekonstrukciju zemlje od 20 milijardi dinara. Ja sam i juče rekao da je tih 20 milijaradi dinara ovaj narod morao da utroši na rekonstrukciju, na otvaranje mesta za zapošljavanje radnika čije su fabrike uništene i, nažalost, ona vlada koja je tada bila na vlasti nije ispunjavala socijalna davanja, jer je morala da rekonstruiše zemlju, jer je verovatno agresoru to i bio cilj da trošimo pare na rekonstrukciju, a ne na socijalna davanja. Zato smo i pali kao vlada i tu smo dobru školu prošli i naučili. Kada se uzme da, znači, tih 20 milijardi ove godine ne treba da bude budžet, jer mi smo zemlju obnovili i rekonstruisali. Ostaju 32 milijarde. Plan je 127 i koliko je budžet uvećan? Skoro tri i po puta je budžet uvećan. Narod to i te kako interesuje, jer će narod to osetiti kroz Zakon o porezu na promet. U tome je problem i da se zna da je ovaj budžet neopravdano visok. Zamolio bih da ovde stvarno ostavimo političku priču i da stvarno govorimo o temi koja je na dnevnom redu, jer i ja bih mogao da govorim o manipulacijama. Ceo dan do nas dolazi priča kako se skupila grupa u ekstremnom krilu DOS-a, angažovani kriminalci i danas će baš da otmu predsednika Miloševića. Ako će to da rade čekamo ih, a ako neće, dobro je za državu.
Reč ima gospodin Bogdanović, predsednik Odbora za finansije.
Nemam običaj da govorim na ovaj način, ali pošto smo se juče prozivali oko škola, imanja škola, nemanja škola, a vidim da je danas ponovo pitanje škole. Razumem ove što nemaju škole pa ne znaju da računaju, ali me čude ovi koji imaju škole pa umeju, kao što je bio moj prethodnik. Prvo, procenat za Agrarni budžet koji je izdvojen je jasan i oni koji imaju škole znaju da izračunaju. Znači, drastično je manje, jer cifre kada se uporede to je sve jasno. Dalje, ne može se govoriti više na ovakav način kada je u pitanju ovaj budžet, zato što je gospodin Jovanović lepo rekao daje cifra enormno izdvojena i ta cifra je apsolutno u ovom trenutku bila jedino moguća. Šta je još interesantno? Neka se ne brinu oni kako će se budžet napuniti. On će se napuniti jer se neće krasti. Neće se krasti na način kako se to radilo kroz skrivene fondove, kroz skrivena sredstva, kroz navodnu izgradnju zemlje, kroz sve ono o čemu vi pričate. Toga nije bilo, 90% od toga što vi pričate nije postojalo. Te pare su potrošene na neki drugi način. Prema tome, bićete sami zaprepašćeni kada budete videli da je stvarno ovom narodu na raspolaganju novca koliko je predviđeno ovim budžetom.
Lepo je govorio predsednik Odbora za poljoprivredu. Neće se krasti. Baš lepo. Je li se zakleo Dragan Veselinov da neće krasti? Gde? U onoj svojoj verskoj sekti? Je li se zakleo Nebojša Čović da neće krasti? Lisica se zaklela da neće da krade kokoške. Baš lepo. Kako to da je Zoran Đinđić postavio novog direktora Fonda za zdravstvo bez znanja ministra zdravlja, bez saglasnosti DOS-a itd? Tamo gde su najveće pare, tamo gde je bio Nenad Đorđević, tamo se pikira, a ovamo se daju prazna obećanja. Čime ste vi to dokazali da se neće krasti? Ovde u ovoj skupštini ima i onih koje ste pokupili kao otpatke drugih stranaka. Ja ću vam reći samo jednoga. Aleksandar Stefanović je nekada bio generalni sekretar Srpske radikalne stranke. Pametan čovek, je li tako? Da vidimo kako je pametan. Uzeo je dva stana od Savezne skupštine.
Gospodine Šešelj, kao radikal je uzeo.
Mi smo ga zbog toga smenili i onda je Aleksandar Vučić došao na njegovo mesto.
Da se vratimo na amandmane, molim vas.
Mi smo prvi insistirali da stanove vrati i morao je oba vratiti. Jedan u Bloku 70 na Novom Beogradu, a drugi na Vračaru. Onda je 1997. godine dao izjavu novinarima da je srušio Dražin spomenik, pa pokušao da muva nešto oko kioska, izbačen je iz stranke i evo ga sada u Batićevoj stranci.
Gospodine Šešelj, opominjem vas da se držite teme.
Sve ono što su otpaci drugih stranaka sjatilo se ovde. Pogledajte koliko je bivših socijalista, pogledajte koliko se julovaca prebacilo od 5. oktobra u DOS-ovske redove. Nemojte vi da dajete prazna obećanja.
Gospodine Šešelj, po drugi put vas opominjem.
Sjatili su se oni koji su najskloniji krađama. Neka kaže ministar zdravlja je li dao saglasnost za imenovanje novog direktora Fonda za zdravstvo? Kako to može uopšte? Ako ima hrabrosti neka izađe.
Gospodine Šešelj, oduzimam vam reč. Molim vas da napustite govornicu. Gospodin Ivković po replici prethodno, zatim ministar gospodin Joksimović.
Pošto je za ovom govornicom rečeno da se ne zna matematika, samo da kažem aktuelnu matematiku za poljoprivrednike. Danas semenski materijal plaćaju 200 maraka, a u septembru 2000. godine bio je 100 maraka. Tek toliko oko matematike. Što se tiče utroška sredstava od programa za obnovu i rekonstrukciju zemlje, tvrdim vam da vi dok ste na vlasti nećete stići da okrečite sve ono što smo mi u obnovi zemlje izgradili, a što se tiče skrivanja o budžetima, samo znam da su sve te pozicije koje su bile definisane, definisane na bazi zakonskih odluka, na bazi upravnih odbora koji su kontrolisali rad. Ako je bilo grešaka, izvolite recite, ali znam da ste vi u budžetu planirali 19.100.000.000 dinara, pod kontrolom ministra finansija 5.200.000.000 dinara, ministar rudarstva i energetike 4.000.000.000, ministar za saobraćaj i veze 7.000.000.000 i 3.000.000.000 još kod jednog ministra. Ukupno 19.100.000.000 dinara za fondove koje ste samo imenovali da postoje. Niti postoji zakonska odluka, niti postoji bilo koja odluka Vlade. Kriterijumi za raspodelu tih sredstava apsolutno ne postoje. Zato mi i jesmo, kao socijalisti, vama sugerisali - ljudi, vi oporezujete baš zato što nema proizvodnje, da bi stekli pare. Prebacite te pare u Fond za razvoj Srbije. Predsednik Upravnog odobra Fonda za razvoj Srbije je predsednik Vlade. Tajfond za razvoj Srbije je legalan organ. On može da inicira razvoj malih i srednjih preduzeća, može da kontroliše tehnološku i proizvodnu opravdanost programa. Pokrenite privredu, onda će porezi biti mnogo manji. Hvala.
Ima reč ministar Joksimović. (Odustao je.) Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman Tomislava Nikolića. Za 50, protiv 117, uzdržanih nema, nije glasalo 20, ukupno 187 narodnihposlanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman kojim za zdravstvenu zaštitu životinja tražim maltene duplo povećanje u Agrarnom budžetu, i to sa 800 miliona na milijardu i po. Obrazloženje za ovakav zahtev dao sam u predlogu amandmana, a čuli ste i mog prethodnika, gospodina Tomislava Nikolića. Javnosti radi, dužan sam da dam i dodatno objašnjenje. Kako se ovde predstavnik Ministarstva za poljoprivredu igrao matematikom, evo jedne enigme za male matematičare. Prošlogodišnji budžet - 30 milijardi, Agrarni budžet - milijardu i po. To je skoro 5%. Ovogodišnji budžet je 130 milijardi, a Agrarni budžet pet. U apsolutnom iznosu jeste povećanje. Svaka čast DOS-u. Ali, u nominalnom je za jedan i više posto manji. Eto brige o poljoprivredi. Predlog za dupliranjem iznosa proističe usled nedovoljno predviđenog iznosa u budžetu za ovu namenu s jedne strane, a sa druge strane urgentnom potrebom za zdravstvenom zaštitom životinja, radi prevencije onoga što je već prisutno u okruženju, a i u Evropi. Sva je sreća da se u uslovima sankcija naši bikovi nisu družili sa engleskim ludim kravama. Ali, koliko sutra, pod DOS-ovom vlašću, nisam više ubeđen u to. Određene stočne bolesti: svinjska kuga, trihineloza, bolesti peradi, besnilo, već su prisutne kod nas. Rezultat je između ostalog, i zbog loše i nedovoljno kvalitetne stočne hrane. Zbog svega ovoga dolazi do desetkovanja stočnog fonda, što prouzrokuje nedostatak stajskog đubriva. Nebacanjem stajskog đubriva na oranična polja, ne vrede nam ni zalivni sistemi. To je ta elementarna stvar koju ministar Veselinov ne poznaje, a stalno forsira u javnosti istupima sa navodnjavanjem. Uvaženi kolega Zaharije Trnavčević, koga lično neobično cenim i poštujem, inače poznat kao novinar "Sela" i šire, izrazio je nevericu u vezu stajskog đubriva sa navodnjavanjem. Očito je da ovde, i kod ministra Veselinova i kod gospodina Zaharija, manjka znanje za imanjem. Ali, na ovoj istorijskoj sednici imali smo priliku da gospodin Zaharije toliko naljuti gospodina Veselinova, a gospodin Petar Jojić ga je poslao u Banatski Brestovac i on ode. Ne interesuje ga rasprava o Agrarnom budžetu. Šta to vas DOS-ovce uopšte interesuje? Uzeli ste budžet, a rekao sam da su u budžetu stavke samo zadovoljavanje pojedinačnih ambicija. Imamo primer Čovića, imamo sada i Veselinova, i tako možemo redom. Zašto ministar stalno forsira navodnjavanje? Zbog "Merhav grupe" iz Izraela. Predsednik te korporacije, gospodin Jozef Majman, je posetio Vladu, posetio nadležno ministarstvo. Inače, to je investitorski koncept. Napravio je dogovor sa Veselinovim, ne znam da li je još potpisan, daj bože da nije. Normalno, provizija za Veselinova. Razmatrali su u Vladi mogućnost ulaganja sredstava u revitalizaciju i izgradnju irigacionog sistema na 200 ha u Vojvodini, u užem delu Srbije. Eto zašto Veselinov stalno spominje navodnjavanje. Nema pojma o ciklusu poljoprivrede. Uostalom, profesor je na Političkom fakultetu, ali kroz ovaj mito koji će da dobije, forsira firmu koja će navodno da radi neke poslove oko irigacionih sistema. Gospodo, "Merhav group" iz Izraela se bavi petrohemijom kao osnovnom delatnošću. Ući će oni u Srbiju, nešto će petljati oko irigacionih sistema, a posle ulaze u Pančevo. I tu će proviziju da dobije Veselinov. Ulaze i uzimaju "Petrohemiju" u Pančevu. Evo zašto Veselinov priča o ovome. Evo zašto Veselinov ne može da bude ministar poljoprivrede, jer o tome ništa ne zna. Ovo je očito dokaz da ovaj agrarni budžet služi samo za lično zadovoljenje pojedinaca, kroz određene provizije u budžetu ili sa strane.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Niko). Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 45, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 9, ukupno prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Podneo sam amandman na član 2. stav 3. tačka 3. - stručne poljoprivredne službe, za koje je ovim predlogom izdvojen iznos od 60 miliona dinara. Mojim amandmanom ovaj iznos se uvećava na 120 miliona dinara. U obrazloženju ovog stava, koji je dao predlagač zakona, stoji - "rad stručnih službi obavlja se pretežno na posedima zemljoradnika, na kojima se vrši kontrola plodnosti zemljišta, uvođenje novih sorti, primena novih agrotehničkih mera, demonstracioni ogledi, kao i praćenje celokupne biljne i stočarske proizvodnje. Ovaj posao obavlja Institut za primenu nauke u poljoprivredi, 39 područnih poljoprivrednih službi i 504 osnovne poljoprivredne stručne službe". Iz ovog obrazloženja se vidi da se radi o jednom ozbiljnom projektu, da se radi o ozbiljnoj službi, o velikom broju izvršilaca i da je za ove namene potrebno izdvojiti adekvatna sredstva. Ako se ima u vidu da ove službe posao obavljaju na individualnim gazdinstvima u privatnom posedu, ako se ima u vidu da je preko 85% obradivog zemljišta u privatnom posedu i preko 90% stočnog fonda takođe u privatnom posedu, onda smatram da je ovaj moj amandman sasvim korektan i da treba ovaj iznos povećati. Zaharije Tranvčević je to potvrdio malopre, rekavši da je u toku prethodne zime održano vrlo malo ovih stručnih savetovanja sa poljoprivrednicima, a znači da postoji razlog da se ovaj rad poboljša. Na kraju bih samo želeo da kažem da je budžet, koji je usvojen juče, neregularan jer iznos koji je usvojen odgovara prvobitnom predlogu. Da vas podsetim, u toku zasedanja prekjuče, došlo je do amandmana od strane Vlade, kojima su neke stavke u ovom predlogu izmenjene, a prvenstveno znači u zakonima o akcizama i porezu na promet, pa je sada deficit budžetski uvećan za dodatnih 10 - 15 milijardi dinara. Znači, onaj iznos koji je usvojen kao budžet ne odgovara novom stanju stvari, znači, deficit je znatno, znato veći.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika na glasanje. Za 43, protiv 111, uzdržan niko, nije glasalo 18, ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Mnogo ima onih koji nisu glasali, pa molim službu da ponovo pogleda malo kartice po sali. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini. S obzirom da sam već juče pričao o kompletnom Agrarnom budžetu i povećanju, danas sam samo podneo na član 2. pod III, gde su druge obaveze utvrđene zakonom, a to je tačka 7. - mere i akcize u poljoprivredi, predviđen iznos od 15 miliona dinara. To je, ako pogledate, 7. tačka, gde je zaista najminimalniji iznos u kompletnom Agrarnom budžetu, a upravo predviđen ovom tačkom. Potrebno je da se povećaju sredstva od 15 miliona, makar na 50 miliona dinara, a pre svega zbog toga što se, u skladu sa Zakonom o kontroli kvaliteta poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, alkoholnih i bezalkoholnih pića i sredstava za zaštitu bilja, u Agrarnom budžetu obezbeđuju sredstva, a pre svega za analizu kvaliteta poljoprivredno prehrambenih proizvoda, kao i reprodukcionog materijala koji se koristi u poljoprivrednoj proizvodnji. Za ove ogromne poslove iznos koji je predložen ovim zakonom je apsolutno nedovoljan. Zbog toga mislim da je suma koju sam predložio znatno bolje rešenje. Zbog čega treba povećati predložena sredstva pokušaću da vam to obrazložim. Pre svega, potrebno je jer trebamo izvršiti detaljnu i ozbiljnu analizu kvaliteta poljoprivredno prehrambenih proizvoda, a pre svega znamo da u toku NATO agresije, a bili smo izloženi bombardovanju, samo je šteta u ekosistemu negde oko četiri milijarde i 250 miliona dolara. Korišćena su zabranjena sredstva, kao što je municija sa osiromašenim uranijumom, pa i vreme kontaminacije zemljišta je veoma dugo, tako da je zbog zaštite zdravlja stanovništva neophodno vršiti stalnu i pojačanu kontrolu poljoprivrednih proizvoda. Kroz humanitarnu pomoć dobijamo sve i svašta. Neophodna je kontrola kvaliteta dobijene pomoći u hrani, kako biljnog, tako i animalnog porekla. Često nam stižu životne namirnice koje su po našim standardima nepodesne za ishranu ljudi. Ono što bi oni na Zapadu morali pre svega da unište, često stiže nama kao humanitarna pomoć, jer na Zapadu je tako mnogo jeftinije. Da ne bismo došli u situaciju da nam deo stanovištva bude izloženo opasnosti, moramo pojačati i mere kontorle. DOS-ovim novim porezima i akcizama možemo očekivati samo dalje siromašenje još većeg dela stanovništva. Oni će biti prinuđeni da primaju humanitarnu pomoć, pa je to možda i razlog da se u zaštitu i kontrolu ulažu i veće sredstva, nego što su predložena. Posebna priča je sadni i semeni materijal, sve ono što je nedovoljno ispitano u zemlji donatora, dotira se upravo zemljama koje su zahvaćena ekonomskom krizom. Te zemlje, a gde i naša Srbija spada, služe kao eksperimentalni poligoni. Ne smemo dozvoliti da zbog nedostatka zemalja godinama trpimo strašne posledice. Na kraju, proizvodnja kvalitetne i zdrave hrane je nama, u svakom slučaju, šansa. Danas na Zapadu mi nismo u mogućnosti da prodamo automobile, televizore, računare, ali zdravu hranu možemo. U vreme najtežih sankcija izvozila se čuvena oblačinska višnja, malina i jagoda. Ko donosi značajna devizna sredstva, istovremeno može rešiti problem viška radne snage, koja bi se angažovala u poljoprivrednoj proizvodnji. Znači, sve moramo činiti da pre svega zaštitimo domaće stanovništvo, a i većim angažovanjem sredstava doprinećemo većoj proizvodnji zdrave hrane, kao našoj velikoj razvojnoj šansi. Zato i tražim da se za mere i akcije u poljoprivredi, predviđeni iznos od 15 miliona poveća na 50 miliona dinara. Hvala.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman poslanika Gorana Cvetanovića na glasanje. Za 39, protiv 116, uzdržan niko, nije glasalo 17, ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. tačka III, podtačka 5. i nova podtačka 8. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu predložili su da se ovaj amandman odbije, a predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
U članu 2. predloženog zakona, pod tačkom III, koja glasi - druge obaveze utvrđene zakonom, u tački 5, uređenje poljoprivrednog zemljišta - predviđeni iznos od 40 miliona dinara menja se na 100 miliona dinara. Program uređenja poljoprivrednog zemljišta obuhvata ulaganje u radove, komasacije, izgradnje sistema za odvodnjavanje i navodnjavanje, pretvaranje neobradivog u obradivo zemljište, poboljšanje kvaliteta postojećih zemljišnih površina, melioracije zemljišnjih površina u brdsko - planinskim područijima, biološku rekultivaciju i kontrolu plodnosti i dr. Za ovako obiman program predložena sredstva su apsolutno nedovoljna. Zato smatram da visina iznosa koju sam predložio predstavlja donju granicu neophodnu za obavljanje gore opisanih poslova. Posebno su potrebna veća sredstva za izdvajanje u brdsko - planinskim područijima, za izgradnju terasa za voćarske plantaže. Molio bih malo za pažnju jer ovo je prvi put da se poslanik DOS-a i SRS-a u nečemu slažu. Uništavanje srpskog sela i poljoprivrede počeo je Tito 1948. godine, a to je tačno pre 53 godine, kada se počeo baviti time i Zaharije Trnavčević.
Replika , gospodin Trnavčević.
Neću da branim sebe ali moram da opomenem sve, pa i gospodina Slobodana Janjića, da sam ja samo novinar 53 godine, posmatrač sam, šta se događalo u ovoj zemlji i na selu, posebno na selu. O tome na čijoj sam strani bio, da li sam to podržavao ili kritikovao, postoje pismeni tragovi, postoje emisije, postoji nečije pamćenje. Ja sam, sada ću da otkrijem za one koji nisu znali, pisao one tekstove o Živojku - Radojku , Tašku Načiću i Butkoviću, kojima sam se smejao moćnim glupim vlastodršcima, a to nastavljam da radim i dalje, a branio sam seljaka, pogotovu onog čestitog. Prema tome, nemojte mi pripisivati, kao što je ranije jedan od radikalskih poslanika rekao, baš Slobodan Janjić, da sam ja odgovoran za smanjenje stočnog fonda itd. Onaj gospodin Gudurić je rekao, poslanik - to su ljudi koji nemaju argumente, nego onako pričaju, da ne kažem neku drugu reč - da sam ja kriv, šetajući po Srbiji, što se širi bolest ludih krava. Oni ne znaju uopšte - širi se bolest ludih volova.
Gde ste se prepoznali? (Predsednik se obraća Vojislavu Šešelju, koji traži reč.) Nije valjda cela poslanička grupa.... Ja sam razumeo ... a, po Poslovniku .
Javio sam se kao šef poslaničke grupe i čudi me, gospodine predsedniče, što pravite problem oko toga... a imam pravo da govorim i povodom ovog amandmana. Ja sada govorim.
Sačekajte malo.
Ne ometajte predsednika dok ja govorim.
Niste ni pomenuti, niti bilo šta. (Govornici je prišao narodni poslanik, Stevan Gudurić). Videćemo šta je. Niste ni pomenuti.
Gospodine Maršićanin, ja sam prema vama bio izuzetno korektan, malo pre nisam hteo, a sada ću to uraditi da vas pozovem za svedoka kada sam govorio o poslaniku o Aleksandru Stefanoviću, a vi ste ga kao predsednik opštine izbacivali iz tog stana, zbog koga smo ga mi smenili sa funkcije generalnog sekretara. Da li je istina?
Apsolutno.
Evo, vi ste mi svedok. Nisam hteo mnogo da govorim. Ja sam izašao da potvrdim nešto od ovoga što je rekao narodni poslanik Zaharije Trnavčević. U jednoj stvari on je u pravu, ja sam mu svedok. Lično mi se Josip Broz Tito žalio kako ga Zaharije Trnavčević napada, previše ga napada. Evo, možemo to i da proverimo, Jovanka je srećom još živa, pred njom mi se žalio kako ga Zaharije Trnavčević napada, i da mu je to već nepodnošljivo, da ga noga boli od toga kako ga Zaharije napada.
Molim vas, da bih mogao da znam i o čemu se i zašta se ko javlja, ipak moram da čujem. Vi ste se javili zbog čega?(Predsednik se obraćanarodnom poslaniku Stevanu Guduriću.) Gospodin Gudurić? Odustao? Dobro,odustao je. Dajte malo da se saslušamo.
Gospodine predsedavajući, gospodo iz Vlade Srbije, dame i gospodo poslanici, mi bi voleli da možemo sa vama da ostanemo u ovoj sali i da radimo pošteno, želeći da vam pokažemo da određeni amandmani koje su podneli poslanici SPS-a imaju svoju vrednost i da bi uticali na popravku zakona koji je na dnevnom redu. Međutim, ono što sam usput saopštio, očigledno da je zbilja, nama su javili naši ljudi, koji se nalaze kraj donje kapije u Užičkoj ulici, da je tamo gde je predsednik Slobodan Milošević, već 6 vozila sa ljudima obučenim u crne uniforme, pod punim naoružanjem, gde je jedno vozilo hitne pomoći, i mi poslanici SPS-a odlazimo tamo. Hvala lepo. (Poslanici SPS-a napuštaju salu.)
Molim za tišinu. Dužan sam, ne zbog narodnih poslanika ovde, već zbog onih koji prate televizijski prenos, molim vas, da se saslušamo, da kažemo da ovo što je izgovorio gospodin Ivković, to je sasvim neprimereno za skupštinsku govornicu, jednostavno zbog javnosti koja sluša i iznositi ovde vesti , koje niti su proverene, niti ih mi odavde iz sale možemo proveriti, to je neumesno i zaista može da proizvede određene reakcije u javnosti koje nisu dobre, bez obzira o čemu se radi. Već drugi put se koristi, za ova dva meseca, ova govornica za iznošenje vesti koje mogu da proizvedu uznemirenje javnosti i mogu da dovedu do težih posledica. Jednostavno, ovo što je izrekao nije informacija, već njegovo privatno mišljenje. Molim sve one koji ovo slušaju da to tako i shvate, bez obzira što ova vest može neke da obraduje, a neke da rastuži. Molim vas da se vratimo našem poslu zbog koga su nas građani izabrali, da donosimo zakone i da se izjasnimo o amandmanu koji je podneo na član 2. poslanik Slobodan Janjić. Za 21, protiv 124, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, a ukupno je prisutno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su Odbor za finansije i Odbor za poljoprivredu. Predstavnik Vlade saglasio se sa ovim amandmanom na sednicama Odbora za finansije i Odbora za poljoprivredu. Pošto je predstavnik Vlade prihvatio ovaj amandman konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini u celini. Za 133, protiv pet, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet od ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O AKCIZAMA Da li ima predloga da dam pauzu? (Ne.) Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Nataša Jovanović, Stevan Kesejić, Milutin Prodanović, Borislav Pelević, Slobodan Janjić, Goran Cvetanović, Dragoljub Stamenković, Miloš Lukić, Veroljub Arsić, Vitomir Plužarević, Dragan Čolić, Petar Jojić, Gordana Pop - Lazić, Dragan Tomić i Slobodan Tomović, Živodarka Dacin, Lazar Marjanski, Zoran D. Nikolić, Momir Radoičić, Ljubomir Kragović, Zoran Radovanović, Rajko Baralić, Miroljub Veljković, Tomislav Nikolić, Dragan Todorović, Vladimir Garčević. Narodni poslanik Živodarka Dacin obavestila je Narodnu skupštinu da povlači svaj amandman na Predlog zakona. Primili ste amandmane Vlade Republike Srbije, kao i mišljenje Vlade o pojedinim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o akcizama u načelu. Za 135, protiv pet, uzdržanih nije bilo, nisu glasala četiri od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Stvarno sam zaprepašćen da Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Članom 2. se definišu proizvodi koji su opterećeni akcizom. Između ostalog, u članu 2. piše, osvežavajuća bezalkoholna pića. Predložio sam da umesto stavke 5. u stavu 2. stoje - gazirana bezalkoholna pića. Pozivam ministra finansija da mi kaže u kom se to uporednom zakonodavstvu, a on je verovatno kada je pravio ovaj predlog zakona o akcizama konsultovao uporedno zakonodavstvo drugih zemalja, se akcizom opterećuju prirodni sokovi. Ako mi da takav primer u uporednom zakonodavstvu stvarno ćupoverovati da je u Parizu radio nešto drugo, a nije mesio kolače. Vi morate da znate, gospodo iz DOS-a, i vi gospodine ministre, da ćete uvođenjem ove akcize na prirodne sokove, 100% prirodne sokove, ne samo opteretiti te sokove, nego ćete strahovito destimulisati i proizvodnju voća. Pozivam vas da malo razmislite i da date primer ovde, gde, u kojoj zemlji se akcizom opterećuje 100% prirodni sok.
Da li se neko javlja za reč? Izvolite, ima reč ministar Đelić.
Kao svuda u svetu, pa i u Srbiji prirodni sokovi neće biti opterećeni. Pogledajte član 13. Odgovor je da neće biti opterećeni, pogledajte član 13. (Miroljub Veljković, s mesta: - Uopšte nisam zadovoljan odgovorom.)
Nema šta da budete zadovoljni ili nezadovoljni. Dakle, ako se niko više ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 117, uzdržanih nema, nije glasalo 19 od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnici Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o akcizama i upornost poslaničke grupe SRS je već donela efekte, zato što se akciza za naftu i benzin smanjila sa 16 na 10 dinara. Računam da ćemo upornošću pri izlaganju o daljim amandmanima naterati ministra ili Vladu da prihvate još neki amandman, a sve u cilju da se zaštiti krajnji korisnik tj. potrošač. Međutim, koliko ih mi štitimo, krajnje korisnike i potrošače, moram jednu priču da vam ispričam, da od novembra meseca nafta i benzin, koji su išli preko Crne Gore na Kosovo i Metohiju, preko Rožaja, i od kako su postavljeni carinski punktovi, KFOR je počeo da naplaćuje 10.000 maraka po cisterni za naftu i 13.800 maraka po cisterni za benzin. Prelaze kroz Srbiju i na putu za Kosovo i Metohiju, na punktu zvanom Mehov krš, šverceri plaćaju reket, 5.000 maraka za naftu i 7.000 maraka za benzin, po jednoj cisterni, a nakon ovog reketiranja slobodno prolaze i idu na Kosovo i Metohiju. Glavni diler za Kosovo je Prizrenac Aslan Đeladin koji je u saradnji sa Tačijem i okupatorima još za vreme Kušneraformirao ovu firmu i vrši dalje distribuciju nafte i naftnih derivata na Kosovu i Metohiji. Firme koje transportuju benzin i naftu su uglavnom iz Crne Gore, kao što su"Si-faktor", "Ineks-petrol" i ostale, uz jednu napomenu, gospodo poslanici, da je najmanja količina nafte koja se može kupiti u Baru milion litara, nafte ili benzina. Kako se vrši ovo reketiranje nafte? - Reketiranje nafte se vrši tako što se novac bez ikakvih priznanica uzima od švercera i u džakovima dostavlja gospodinu ministru Đinđiću ili njegovom zameniku i gospodinu potpredsedniku Savezne vlade, gospodinu Labusu. Nemate potrebe gospodo da dosađujete, sa jednim malim naporom i dolaskom na granične prelaze Srbije i Crne Gore možete to da proverite. Ako uzmemo jednu običnu računicu, da jedna cisterna ima 30.000 litara, planiranom akcizom predviđeno je da za tu istu cisternu naš uvoznik plati 480.000 dinara, porez 20%, još 210.000 dinara. Sve to opterećuje sa 690.000 dinara, 690.000 dinara sa 30 dinara je 23.000 maraka. Međutim, on mnogo manje reketira ovaj transfer benzina i nafte na Kosovu i Metohiji. Da mnogo manje reketiraju, dokaz je i taj što šverceri ne idu više preko Rožaja, nego ulaze u Srbiju i preko Mehovog krša ulaze na Kosovo. Postavlja se pitanje - zašto gospodin Đinđić i gospodin Labus naplaćuju duplo manji reket od gospode okupatora? Ako su oni mogli 10.000 i 13.800 da uzimaju po cisterni, zašto on dozvoljava taj promet od pet i sedam hiljada maraka? I na ovaj način dozvoljava jedan nelegalan šverc na štetu građana Srbije,gde se odgovarajući ljudi nenormalno bogate. Ili je u pitanju neki dil gospodina Đinđića sa Šiptarima, da im omogućuje snabdevanje naftom i naftnim derivatima, jer kako drugačije shvatiti njegovu preporuku Srbima na Kosovu i Metohiji da oni izađu na predstojeće izbore, koje će oni da organizuju. Zakon o akcizama, koji je bio predložen, predviđao je cenu benzina preko 50 dinara po litru. Međutim, amandmanima opozicije naterana je Vlada da smanji ovu akcizu, tako da ona sada iznosi 10 dinara, ali će cena i dalje da bude povećana. Zato predlažem da prihvatite ovaj amandman, koji se odnosi na to da se izvrši umanjenje akciza za ove proizvode.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne javlja se.) Za 17, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, ukupno 152. Konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Podnosilac amandmana je opravdano odsutan, da li neko drugi želi da se javi za reč? Izvolite, ima reč gospodin Lukić.
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo, predlog da se u članu 2. Zakona o akcizama tačke 5, 6. i 7. brišu proizišao je iz potrebe da se zaštite najširi slojevi stanovništva, jer se ovde radi o tri artikla koja su vrlo često u upotrebi, a čini mi se da stavka koja bi se ovom akcizom ostvarila nije toliko značajna. Mi moramo biti svesni da će naši građani biti dodatno oporezovani i onim propisima koji slede narednih dana, porezom na imovinu itd. Ovde se radi o osvežavajućim bezalkoholnim pićima, kafi i soli za ishranu. Ovo su artikli koji su vrlo često u upotrebi, da ne ponavljam to da su čak obuhvaćeni akcizom sokovi od prirodnog voća, zatim kafa i so. Predlog je da se ova tri artikla izuzmu iz obaveze plaćanja akcize i da se na taj način zaštiti standard građana. Zahvaljujem.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman poslanika Borislava Pelevića, molim vas da se izjasnite o tome. Za 18, protiv 115, uzdržan jedan, nije glasalo 17, ukupno 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj amandman. Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Dragoljub Stamenković, Zoran Radovanović, Rajko Baralić i Petar Jojić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Već je rečeno da bi trebalo ukinuti akcizu na sok, a ja samo da kažem ministru finansija, ministre finansija, zaboravili ste da oporezujete još jednu stvar, čuje se u hodniku, neki iz DOS-a kažu, predlažu kazan za pečenje rakije seljacima. To ste zaboravili, ali kada budete radili neke ispravke i to uvedite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uložio sam amandman na član 2. stav 1. zakona o akcizama. Smatram da je neosnovano oporezovati so, a svi znamo da je ona u širokoj upotrebi i da će mnoge opteretiti sa plaćanjem akciza i zbog toga sam predložio da se kuhinjska so i ona druga so, koja se u širokoj upotrebi koristi, da se oslobode plaćanja akcize.
Ako se više niko ne javlja za reč stavljam amandman na glasanje. Za 20, protiv 114, niko se nije uzdržao, nije glasalo 19, ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predsednik Vlade na sednici Odbora. (Lazar Marjanski: Odustajem.) Odustao. Hvala. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predsednik Vlade na sednici Odbora. Izvolite.
Gospodine ministre, malo pre ste obmanuli Skupštinu i javnost. U članu 3. ne piše da su sokovi 100% proizvedeni od voća. Podneo sam amandman na član 5. gde se u drugom stavu kaže - "na proizvode koji se kupuju od prodavaca sa teritorije Republike Crne Gore akciza se ne obračunava i ne plaća ako je plaćena u toj republici". Jedino izgleda našem ministru finansija nije poznato da je Crna Gora danas najveći švercerski centar u Evropi. Predloženim rešenjem da se akciza ne zaračunava ukoliko je već zaračunata i naplaćena u Crnoj Gori doći ćemo u situaciju da ćemo biti preplavljeni akciznim robama iz Crne Gore, a naš budžet od toga neće imati nikakvog efekta. Jasno je, potpuno je jasno da će se sve potvrde o plaćenoj akcizi, biti falsifikovane. Kako vi mislite da zaustavite naftu iz Crne Gore? Milo Đukanović će da vam da potvrdu da je platio akcizu? Kakav efekat ima naš budžet? Kada Milo Đukanović počne da plaća svoje obaveze prema saveznom budžetu onda sam saglasan da ova odredba ostane. Kada savezna država počne da uvodi ingerencije 100% na svojoj teritoriji onda sam saglasan da ova odredba ostane. Do tada, znači na svu robu na koju se naplaćuje akciza u Srbiji, treba naplaćivati na granici između Srbije i Crne Gore, inače ćemo, budite potpuno sigurni, biti preplavljeni švercovanom naftom, cigaretama i ostalom akciznom robom. Ministar finansija, italijanski ministar finansija zna šta radi Milo Đukanović, a naš ministar finansija izgleda ne zna.
Ako se više niko ne javlja za reč po ovom amandmanu, stavljam amandman poslanika Veljkovića na glasanje. Za 19, protiv 113, jedan uzdržan, nije glasalo 20, ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio ovaj amandman. Pošto je amandman Vlade prihvatio Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima ministar Đelić.
Želeo bih samo da dodam što se tiče teksta - posle stava 4. dodaje se stav koji glasi itd. Dodatne konsultacije su pokazale da bi bilo, zbog ekoloških i drugih razloga, primereno da se u stvari ne plaća akciza na te proizvode, međutim tehnika je sada da je ovo sastav zakona i na sledećoj redovnoj sednici mi ćemo predložiti amandman da se akciza ukine na ta ulja, motorna ulja i maziva. Samo toliko kao informacija.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac zahteva želi reč? (Nije tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne) Stavljam amandman na glasanje. Za je glasalo 17, protiv 121, niko se nije uzdržao, nije glasalo 16, ukupno 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane su podneli narodni poslanici Dragan Tomić i Slobodan Tomović. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Podnosioci zahteva nisu ovde. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 122, niko se nije uzdržao, nije glasalo 16, ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac zahteva želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo, na član 9, uz navedenu poziciju 2, za dizel gorivo koje se koristi u poljoprivredi, predlažem da se ukine stopa akcize zbog stanja u poljoprivredi i zbog svega onog što tereti poljoprivredu. Smatram da bi ukidanje ovih 8,7 dinara po litri poboljšalo želju i volju poljoprivrednih proizvođača da uzoru one neuzorane površine. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 12, ukupno 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li neko želi reč? (Ne želi.) Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19,protiv 118, uzdržanih nema, nije glasalo 14, ukupno 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Lukić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, ovaj amandman, koji sam podneo na član 9. zakona o akcizama, je specifičan utoliko što je verovatno jedini amandman koji predlaže da se povećaju stope akciza na određene proizvode, i to: u članu 9. stav 1. tačka 4. - umesto iznosa 2,70 dinara, treba da stoji 16,50 dinara. Ovde sam dužan da dam jedno objašnjenje. Naime, Vlada je svoj amandman dala u zadnjem momentu, tako da smo mi amandmane Vlade dobili kada smo već došli u salu i nismo stigli da reagujemo, pošto su oni sastavni delovi Predloga zakona, inače bi ovi iznosi bili nešto drugačiji. Međutim, suština je u sledećem: predlog ovog amandmana treba da načini jedan značajan korak u uvođenju reda i poretka u trgovini naftom i naftnim derivatima. Čuli smo mnoge pritužbe i mnoge žalbe na to kako se trguje naftom i naftnim derivatima i kako se ogromne pare slivaju u neke džepove, a ne u državnu kasu. Zapravo, ovaj amandman ima za cilj da izjednači, po opterećenju akcizom, proizvode koji su slični derivatima nafte, kao što su benzin i nafta, a to su: mlazno gorivo, tečni naftni gas i petrolej. Kakva je situacija do sada bila, ovi artikli su opterećeni sa znatno nižom akcizom, tako da su mnogi oni koji su se zakonito ponašali i platili državi sve dažbine, ove proizvode prodavali kao surogate benzina i nafte. Na taj način su najviše oštećeni kupci, krajnji potrošači, jer su dobili nekvalitetnu robu, a posebno je oštećena država. Na neki način mi pokušavamo, ovo ne govorim u svoje lično ime, ovo govorim u ime mnogih prometnika naftom i naftnim derivatima, mnogih ljudi koji ovaj posao rade pošteno i koji žele da to rade na legalan način i na svojim benzinskim pumpama, ukoliko bi ovaj amandman bio usvojen, znači, u budžet bi se slila znatna sredstva koja, praktično, nisu planirana, a sprečio bi se šverc ovim derivatima. Takođe bismo postigli i to da bi na ovaj način Vlada izgubila jedan od bitnih razloga, koji je navela kada je donela onu čuvenu, nezakonitu i neustavnu, Uredbu o zabrani uvoza naftnih derivata. Izjednačavanjem ovih dažbina ne bi postojao interes da se ovi naftni derivati uvoze, niti da se sa njima radi ono što je do sada rađeno, a isto važi i za oblast proizvodnje. Naime, kada se ovi derivati proizvode u domaćim rafinerijama, oni su takođe manje opterećeni. Takođe se ostavlja mogućnost da se sa njima radi ovo što se radi, odnosno da država bude oštećena. Pokušaj da se neka pravda nađe, nađen je u tome da je veštački povećana proizvodna cena ovih derivata u rafineriji. To apsolutno nije tačno. Nije tačno da se, recimo, petrolej proizvodi po takvoj tehnologiji da je to skuplje za nekih desetak dinara nego proizvodnja benzina. Zapravo, ovde se ostavlja mogućnost da država neka svoja sredstva preliva u Naftnu industriju Srbije, što opet nije u redu, i nije u redu sa gledišta interesa i ove države i javnih prihoda koji iz ovih derivata treba da budu ostvareni. Po našim saznanjima, ogroman deo budžeta treba da bude napunjen upravo iz ovih izvora, iz prometa naftom i naftnim derivatima. Mi smo u razgovoru sa ministrom finansija i ministrom energetike, zapravo, na tragu jednog rešenjai mislim da će stalnim kontaktima između prometnika naftom i odgovarajućih resora u Vladi ipak doći do rešenja, tako da Vlada povuče svoju neustavnu Uredbu o zabrani prometa, a da se uvede red u ovu oblast. Zahvaljujem.
Izvolite.
Vi ste, gospodine predsedniče, malopre tražili da se ne donose alarmantne vesti sa ove govornice. Proveravajući vas i proveravajući Branislava Ivkovića, saznao sam, uverio sam se pouzdano, da te vesti nisu alarmantne. Sedam terenskih vozila, punih do zuba naoružanim ljudima u crnim uniformama, i dvoja ambulantna kola su pred Miloševićevom rezidencijom na Dedinju. Pozivam državno rukovodstvo, znam koliko ste vi neozbiljni i vama mnogo i ne govorim, pozivam državno rukovodstvo na razum i trezvenost. Ako se prolije krv, onda se može desiti da krvavom kolu ne bude kraja. Znate, to je opasno. Zato pozivam na razum i trezvenost. Vi koji nemate razuma, ništa vam tu nije jasno. Nadam se da ima onih koji su razumni, a trenutno raspolažu sredstvima sile u svojim rukama. Zbog toga ovo govorim. Biće veoma loše ako padne krv. Nemam nikakvih ličnih razloga da branim Miloševića, ali ovo što radite večeras je na štetu državnih... (Predsednik: gospodine Šešelj, ne zna se ovde ko šta radi. Molim vas da i vi ne činite isto što i gospodin Ivković. Vi niste ni ovlašćeni ni dužni da proveravate te vrste informacija, niti da o tome upoznajete javnost.) Ali, vi ste dezinformisali Skupštinu. (Predsednik: Nisam dezinformisao i to možemo raspraviti u pauzi.) Želim da moja savest bude mirna. Ja sam ovde naciji, a ne parlamentu, saopštio šta se dešava i moja je savest mirna. Za sve ono što se eventualno mnogo gore desi snosiće odgovornost oni koji su to organizovali.
To se valjda i podrazumeva. Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, uvažene kolege narodni poslanici, razum možemo da demonstriramo samo ako se ponašamo odgovorno. Odgovorno ponašanje u parlamentu poslanici demonstriraju odgovornim odnosom prema poslu koji rade. Nije naš posao da brinemo o tome ko sedi u automobilu ispred kuće u kojoj se nalazi Slobodan Milošević. On je građanin poput svakog od nas. Ukoliko je zabrinut, on najbolje zna zbog čega treba da brine. Mi sasvim sigurno nismo ti koji će ozakoniti bezakonje. Parlament u kojem je gospodin Šešelj predstavljao vlast u prethodnom mandatu je, bogami, bio parlament u kome je najmanje bilo razuma i ponajmanje zakona, a ukoliko se tumače odluke koje su donosili. Dakle, vratimo se mi raspravi o zakonu o akcizama. Usvojili smo Agrarni budžet, budžet, baš pri glasanju kod ta dva veoma važna pitanja kojima se ovaj parlament bavi tri dana, a ulazi i u jednu noć. Gospodin Šešelj nije bio tu i time pokazuje koliko ga interesuje posao kojim se bavi. Dakle, samo amandmani, glasanje, to je posao zbog koga se ovde nalazimo, a neka drugi rade posao za koji postoje.
Čedomir Jovanović je u pravu, ova tri dana uopšte ovde nisam bio i ni očemu nisam govorio što je na dnevnom redu. Nisam uopšte učestvovao u radu parlamenta. Šta se to njega tiče. Uopšte nisam bio ovde. Ovo nije neozbiljna stvar, jer mene ne interesuje ako je grupa ljudi tamo. Ako je to grupa do zuba naoružanih ljudi, sa dugim cevima, onda to mora da se tiče i ovog parlamenta. Pogotovo ako je jutros u štampi saopšten novi američki ultimatum. Ako vi tako dejstvujete, po američkom ultimatumu i izazovete krvoproliće u Beogradu, treba da budete svesni kakve će to posledice imati i ništa više. Da ne bežite posle od odgovornosti.
Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miloša Lukića. Za 22, protiv 130, uzdržan niko, nije glasalo 9, ukupno prisutan 161 narodni poslanik. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Bilo je predloga, nešto mi dobacuju da se napravi kratka pauza. (Glasovi iz sale: Ne.) Dobro. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Petar Jojić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo, amandman koji sam podneo, odnosno amandmanom kojim sam podneo, tražim da se u članu 9. brišu tačka 3. i tačka 7, odnosno da se ne plaća akciza za ulje za loženje, koja iznosi 5 dinara i 40 para i petrolej za osvetljenje dva dinara i 50 para. S jedne strane, suočeni smo sa zahtevom EPS-a da se štedi električna energija, da se pređe na druge vidove grejanja. A, jedna od pogodnih stvari za grejanje je i ulje za loženje. Najavljuju se restrikcije struje. Mnogi će morati da koriste petrolej za osvetljenje, a sada se i na to uvode akcize. Ne radi se o velikoj sumi, a koliko čujem ministar za finansije će prihvatiti da se ukine akciza za ulje koje se dobija preradom. Tako da već kršimo jedan princip, da se usvojeni budžet menja, da bi se moglo bar za ovaj petrolej za osvetljenje, a što nije velika suma, da se ukine akciza, a ako je moguće i za ulje za loženje. To je jedan od načina da se pređe na grejanje bez električne struje.
Reč ima Petar Jojić, kao podnosilac istog amandmana, izvolite.
Dame i gospodo, poznato je iz njegovog sadržaja da ovaj zakon jeste u tesnoj vezi sa budžetom i iz njega se vidi da su akcize jedan od značajnih stavki za njegovo punjenje. Ovim želi Vlada da sivu ekonomiju stavi pod kontrolu, a što je nemoguće. Siva ekonomija se mora regulisati reformom brojnih zakona i na drugi način. Međutim, zakon o akcizama nije precizno definisao sve oblasti koje su u njemu navedene, a da bi se uspešno sproveo naročito delovi zakona od člana 9. do člana 20. Predložio sam amandman, konkretno na član 9. stav 1. Predloga zakona, gde predlažem da se u stavu 1. tačke 3. i 7. brišu. Poznato je da je jedan broj naših građana prinuđen da se greje na lož ulje. Opterećenjem lož ulja i ovog energenta akcizom u svakom slučaju će opteretiti brojna domaćinstva, a radi se o veoma siromašnim domaćinstivma koja su prinuđena da se greju na lož ulje. Nije jasno čime se predlagač rukovodio kada je predvideo da se i na petrolej, čak za osvetljenje, plaća akciza. Poznato je da je u određenim krajevima naše zemlje jedan broj naših građana prinuđen da se koristi i da isključivo kao osvetljenje koristi ovaj petrolej. Smatram da ovo treba ukinuti, jer nema mesta u ovom trenutku da se građani opterećuju akcizama i na ovaj način. Hvala.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman narodnih poslanika Dragoljuba Stamenkovića i Petra Jojića na glasanje. Za 19, protiv 112, uzdržan niko, nije glasalo 21, ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, mogu da konstatujem da ipak čitate amandmane radikala. Hoćete nešto i da naučite. Mogu samo da kažem da amandman koji je podnela Vlada, da je to moj amandman, jer ste sigurno ceo amandman na član 9. usvojili. Propustili ste jednu važnu stvar, a to je da na tečni gas, a tu ste dali 1,90 dinara, sigurno da mora da ide mnogo više. To se tiče Vojvodine, jer ona upotrebljava dosta tečnog gasa i upravo svi amandmani koji su bili, bili su zbog gasa. Još je rečeno da sigurno akciza mora da ide dole, bar za jedan dinar. Hvala.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman narodnog poslanika Lazara Marjanskog na glasanje. Za 19, protiv 112, uzdržan niko, nije glasalo 17, ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 9. da se tačke 3, 6. i 7. brišu. S obzirom da Vlada stalno apeluje na smanjenje električne energije s obzirom da je već Vlada najavila povećanje cene električne enerigije, od 1. aprila 2001. godine, svi slojevi naše populacije će se okrenuti povećanoj potrošnji, nekih drugih izvora energija, poput ulja za loženje, specijalno ulje za loženje, lako specijalno, tečni naftni gas, kao i perolej za osvetljenje. S obzirom da živimo u 21. veku, sa značajnim poskupljenjem električne energije, u svakom slučaju mi narod Nikole Tesle, živećemo kao u praistoriji. Sredstva koje građani Srbije dobijaju kao lične dohotke nisu dovoljna za egzistenciju, tako da su građani Srbije primorani da se okrenu drugim, jeftinijim vidovima energije. Vlada Republike Srbije je na te vidove povećala akcize, pa su i one postale skupe, za naš ionako plitak džep. Pre svega je pogođena široka populacija, koja je dostigla donji prag socijalne neizdrživosti. Izbeglice koje su ostalena tim mestima, ne svojom voljom, već voljom NATO pakta, greju se pre svega na lož ulje, a mnogi, moramo biti iskreni, kao osnovno sredstvo za grejanje imaju i neke druge vidove energije. Tužno je što ovo moram da kažem, ali ti ljudi posle ovakvih akciza, neće moći ni petrolej da koriste za osvetljenje, kao sredstvo koje je do sada bilo najjeftinije. Verovatno je to slika prosečnog života našeg građanina, kakav deo Evrope želi.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, a ukupno je prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Stevan Kesejić, Rajko Baralić i Gordana Pop-Lazić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li neko od podnosilaca amandmana želi reč? Izvolite, reč ima Stevan Kesejić.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom na član 9. u stavu 1, tačka 7. predlažem da se briše. Dosadašnja praksa nam je pokazala da je DOS-ovska vlast držala ovaj narod u mraku, da električne energije nije bilo duži niz meseci od kako su preuzeli vlast i da nam perspektiva nije blistava, tim pre što DOS-ovci obećavaju još žešće restrikcije u narednom periodu, pa i poskupljenje od 1. aprila koje će biti više od sto posto za potrošače električne energije. Iz tih razloga građani Srbije moraće da se opredele za druge izvore električnog osvetljenja, odnosno onih osvetljenja koji vode narod Srbije u novi u 21. vek. Uvođenjem petrolejki narod Srbije će sigurno uštedeti mnogo para, ali i DOS-ovska vlast se i tu dosetila pa je uvela akcize na osnovnu potrebu da građani mogu da vide. Najlepše bi bilo kada ništa ne bi videli i kada bi živeli u mraku. Zbog toga će ovaj amandman umnogome doprineti da građani Srbije, osvetljavajući svoje stanove petrolejom, imaju stalno u glavi upravo ono što ste im obećali u predizbornoj kampanji, da će bolje živeti, ali pipajući, negledavši i nevidevši. Verujem i ubeđen sam da će i DOS-ovska većina u parlamentu glasati za ovaj amandman, pre svega što će ova specijalna naprava, petrolejka, dobiti novo ime i zvaće se "dosovka". To će biti za duge vekove, poznato i priznato i sećaće se svi građani Srbije na DOS-ovsku vlast, koja je vladala nekoliko meseci i koja je uspešno vratila građane Srbije u 19. vek.
Hvala. Reč ima podnosilac amandmana, narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedavajuća, odmah ću na početku da kažem da u daljem izlaganju neću reći da je Vojislav Koštunica kriv za sve što se dešava u ovoj državi od 5. oktobra pa nadalje, pa vas molim da mi ne isključujete mikrofon. Što se tiče amandmana, vezano za Zakon o akcizama, htela bih malo i ministru Đeliću da skrenem pažnju na to da je SRS posmatrala Predlog zakona o akcizama, u sklopu pokušaja Vlade da izvrši fiskalnu reformu, da se obezbede sredstva za budžet, da se suprotstavi sivoj ekonomiji. Akciza je, u suštini, deo opterećenja koje ipak na kraju mora podneti potrošnja, a koju poznaje savremeni svet, međutim svugde u svetu prisutna je tendencija opadanja akcize, a kod nas to nije slučaj. Akcize, pre svega imaju funkciju zaštite, od pušenja, alkoholizma i tome slično. Predlog zakona o akcizama razotkriva da će njeogovom primenom biti prikupljena značajna sredstva za novi budžet, u planiranom iznosu, čak 25,5 milijardi dinara, što je nešto manje nego celokupni iznos budžeta za prošlu godinu. Ovoliko punjenje novog budžeta akciznim sredstvima je neralano, niti ima ove vrste resursa kod akciznih obveznika. Sam proces obezbeđivanja sredstava javne potrošnje vezan je za proširenje vrste i broja proizvodana koji se plaća akciza, i posebno ovom prilikom treba istaći petrolej, zbog čega samuložila amandman, tj. šta je sve predmet akciznih dažbina, koji su sve obveznici akciza, koja je osnovica akcize i koliki su iznosi i stope. Za brojne proizvode, mi prednjačimo u svetu, imajući u vidu ovaj predlog zakona. Imajući u vidu proizvode na koje se plaća akciza, kao i osnovicu za plaćanje, pre svega iznos stope akciza, naša stranka, SRS, ne prihvata da bude saučesnik ove akcizne presije. Povećanje ove vrste fiskalnih obaveza neprihvatljivo je za naše građane, a samim tim i za SRS. Šta je u stvari akciza? Jedna vrsta poreza, i ovakav oblik poreza mora da se uporedi sa ekonomskom snagom poreskih obveznika, kao i sa ekonomskim granicama i ulogom poreza u celini. Posezanje za akcizama najlakši je put ka obezbeđenju sredstava za javnu potrošnju, ali je i najbrži put da se izbegne istinska reforma poreskog sistema koju nam je premijer i DOS-ovska vlast obećavala u predizbornoj kampanji i premijer u samom ekspozeu. Kada predlažete akcizu na petrolej verujte mene je ovaj predlog naveo na gorak podsmeh. U kući imam četiri petrolejke, pa računam država će verovatno imati veliku korist od mene uvodeći akcizu na petrolej i verovatno ova vlast zna da struje još dugo u Srbiji biti neće, pa da će građani morati da se preusmere na petrolej. Znači, povećava se potrošnja petroleja, pa ajde da uzmemo i namet na vilajet, još koji dinar, za budžetsku kasu.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za je glasalo 18, protiv 109, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 18, od ukupno 145 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Miroljub Veljković i Dragan Čolić. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Sekretar skupštine ponovo loše radi svoj posao. Sasvim je očito da su Vlada, kao i Odbor za finansije, prihvatili moj amandman. Predložio sam da se član 9. menja tako što će se iznosi akcize na derivate nafte umanjiti za 30%. Čak je Vlada i više izašla u susret mom predlogu, pa je na motornom benzinu umanjila za 60%. Znači, Vlada je prihvatila, a sekretar izgleda da je to loše prosledio vama gospođice, tako ste pročitali, da nije prihvaćen. Znači, zadovoljan sam gospodine ministre.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za je glasalo 18, protiv 116, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, od ukupno 148 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Član 10. se menja i glasi - na duvanske prerađevine akciza se plaća u različitim iznosima u odnosu na strane i domaće cigarete. Svakako je neophodno da se akciza primenjuje na duvanske prerađevine, ali je neophodno da se različiti iznosi akciza primene za cigarete domaće proizvodnje, da bi se zaštitila domaća proizvodnja, domaće fabrike za preradu duvana koje su u nezavidnom položaju. Trenutno na zalihama imaju polugodišnju proizvodnju, koju ne mogu da prodaju zbog damping cena uvoznika odnosno stranih proizvođača i duvanske mafije. Fond za duvan i proizvođači duvana obavestili su gospodina Branka Dragaša, savetnika predsednika Vlade - stanje i problemi u duvanskoj grani, sa predlogom mera. Rod duvana u 2000. godini otkupljen je u količini od 8.179 tona. To je manje za 10% u odnosu na otkupljenu količinu duvana roda 1999. godine, kada je bilo 9.042 tone, a manje za 46% u odnosu na ugovorenu i rasađenu količinu duvana roda 2000, planiranu u 14.479 tona. Uzrok je bila suša. Vrednost otkupljenog duvana je 557,7 miliona dinara, bez premije proizvođačima. Proizvođačima je isplaćeno 406,3 miliona dinara. Stanje na dan 31.01.2001. godine, dug proizvođačima je 151 milion i 400 miliona dinara, vrednost ukupne premije je 196,3 miliona dinara na bazi otkupljene količine duvana roda 2000. godine. Isplaćena premija od 94,2 miliona ili avans od 35,6 miliona plus 56,6 za drugi kvartal. Dug proizvođačima je 102,100. Da je IMT-u isplaćeno 84,2 miliona za kupovinu 314 traktora. IMT je do danas isporučio 50 traktora. Da je odlukom prelazne vlade Republike Srbije IMT-u pozajmljeno 100 miliona dinara sa računa za premiranje sirovog duvana, "Zastavi" iz Kragujevca 40 miliona dinara, što je potpuno ispraznilo navedeni račun. Da fabrike cigareta nisu u stanju da trenutno kupe i isplate preduzećima ni kilogram duvana, jer im je prodaja cigareta na domaćem tržištu drastično smanjena i povećavaju zalihe zbog povlašćenog položaja uvoznih cigareta. Plan proizvodnje sirovog duvana u 2001. godini je 15.020 tona, sa veoma povoljnom tipskom strukturom. Učešće najdeficitarnijeg tipa duvana je 40%. Za ostvarivanje ovako ambicioznog plana proizvodnje sirovog duvana potrebe na domaćem tržištu bi se podmirile sa oko 80%. Potrebna su određena ulaganja i to, pored nabavke semena, zaštitnih sredstava i repro-materijala, za nabavku 205 specijalnih sušara za sušenje virdžinije, u vrednosti od 98,4 miliona dinara plus nabavka 3.000 tona specijalnog mineralnog đubriva na bazi kalijum sulfata MPK 8, 16, 24 ili 7, 14, 21, u vrednosti od oko 45 miliona dinara. Predlog mera - da Vlada Republike Srbije i dalje zadrži postojeću uredbu o podsticaju proizvodnje sirovog duvana ("Službeni glasnik" broj 16/2000) koja je dala veoma pozitivne efekte, jer su se proizvođači vratili proizvodnji duvana. Dokaz je ugovorena i rasađena proizvodnja duvana roda 2000. godine, 14.798 tona, koju je prepolovila nezapamćena suša. Trebalo bi je samo uskladiti sa zaštitnom cenom u smislu primene postojećeg cenovnika za sirovi duvan po tipovima i klasama i sa Zakonom o duvanu. (Predsednik - vreme.) Prometom fermetizovanog duvana se bave neovlašćena i privatna preduzeća, koja nemaju opremu, ni stručnu radnu snagu za fermentaciju duvana. S obzirom da je potrebno otkloniti navedene probleme, koji izazivaju negativne reakcije kod primarnih proizvođača, a to su - da se na poseban način za stimulaciju primarne proizvodnje duvana, koji se nalazi u Republičkoj direkciji za robne rezerve, da Vlada vrati 100 miliona dinara. (Predsednik: Gospodine Janjiću, sada je vreme za amandmane, već ste prešli šest minuta, molim vas da završite.) I 40 miliona dinara koji su pozajmljeni "Zastavi" iz Kragujevca. Da se vraćena sredstva odmah usmere za isplatu ukupnog duga primarnim poljoprivrednim proizvođačima, jer je veliko nezadovoljstvo primarnih proizvođača, što može negativno da utiče na ostvarenje veoma ambicioznog plana za 2001. godinu, da preduzeća za proizvodnju i obradu duvana, sredstva, kojima se proizvođačima isplaćuje dug mimo premije, isporučiti Republičkoj direkciji za robne rezerve, odnosno isporuče fermentisani duvan.
Gospodine Janjiću, dužan sam da vam oduzmem reč, zaista ste preterali, ovo je vreme za amandmane, nije rasprava u načelu.
Znam da vas ne interesuju proizvođači duvana.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja se.) Stavljam na glasanje ovaj amandman i molim vas da se izjasnite. Za 18, protiv 122, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 18, ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 10, za sve navedene pozicije, od jedan do pet, predlažem da se akcize umanje za 50%, a sva ostala sredstva da budu namenski usmerena ka domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji, odnosno domaćoj duvanskoj industriji, da na svim onim prostorima, gde do sada nije duvan mogao da se proizvede, ovim sredstvima bi se podsticala domaća duvanska industrija. Hvala vam.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman. Za 18, protiv 127, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11 narodnih poslanika, ukupno 156. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje i molim vas da glasate. Za 19, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 23,ukupno 157. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Slobodan Janjić i Petar Jojić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, na član 11. stav 1. uložio sam amandman i predlažem da se briše u stavu 1. tačka 3. Naime, ako bi se uvelo plaćanje akcize na alkohol, koji se prodaje bolnicama, apotekama i drugim krajnjim potrošačima, to bi direktno uticalo na rast cena i usluga, što bi se negativno odrazilo na iovako teško stanje u našem zdravstvu, kako na korisnike, tako i na davaoce zdravstvenih usluga. Zbog toga predlažem da se ovaj amandman usvoji. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Slobodan Janjić.
Neprimerno je da se akciza, koju Vlada predlaže, primeni na alkohol, koji se prodaje u apotekama, bolnicama, ako se zna da je zdravstvo ionako u teškoj situaciji. Ovi troškovi bi im dodatno opteretili poslovanje. Taj alkohol koriste bolesnici na kućnoj nezi, kao i dijabetičari za dezinfekciju. Zar i na to treba porez, akcize, takse, šta treba?
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman i molim vas da se izjasnite. Za 20, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasao 21 narodni poslanik, ukupno 155. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Predlagač amandmana nije ovde. Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 127, uzdržan jedan, nije glasalo 12, ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Petar Jojić.
Na član 12. Predloga zakona o akcizama predložio sam amandman i mišljenja sam da ne treba uvoditi plaćanje akcize na pivo, koje sadrži malo alkohola, jer se radi o proizvodu hranljive materije, hranljive prirode. Mnogi naši građani pivo koriste kao prehrambeni artikal široke potrošnje. Zato smatram da ne treba uvoditi plaćanje akcize na pivo, baš zbog hranljivog svojstva i široke upotrebe kod naših građana. Ako bi se uvelo plaćanje akcize, skoro 50% bi bilo pivo skuplje za naše građane, što je apsolutno enormno za ove prilike. Hvala lepo.
Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Za 24, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 16, ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Nataša Jovanović i Ljubomir Kragović. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za finansije odbio je ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na član 13. je vezan za predmet povezivanja i na ono što je na početku rasprave o pojedinostima prilikom prvog amandmana govorio poslanik Srpske radikalne stranke gospodin Miroljub Veljković. Radi se o osvežavajućim bezalkoholnim pićima i o činjenici da predlagač kroz ovu specijalnu vrstu poreza i akcizu, nazovite je kako god hoćete, predviđa da se litar osvežavajućeg bezalkoholnog pića i onda navodi šta tu sve spada, a to su osvežavajuća bezalkoholna pića, od voćne baze, biljnih ekstrakata i žitarica, veštačka osvežavajuća bezalkoholna pića, sirupi, praškovi itd, oporezuje, odnosno da akciza za tu vrstu proizvoda bude jedan i po dinar po litru. Vlada Republike Srbije u predlogu budžeta nam je pokazala da prihod od planiranih 107,6 milijardi dinara za 2001. godinu je zaista teško ostvariv. Iz prostog razloga to će se videti kroz amandmane na Predlog zakona o porezu na promet, a provejavalo je sve vreme kroz naše konstruktivne diskusije i ukazivanje na štetnosti takve poreske politike, da je akcizom samo htela da zahvati od raznih vrsta proizvoda ukupno 25 milijardi 500 miliona, odnosno četvrtinu od planiranih prihoda. Smatram neosnovanim akcizu od jedan i po dinar na litar osvežavajućeg bezalkoholnog pića iz prostog razloga što dolaskom tzv. Demokratske opozicije Srbije na vlast u našoj zemlji, vi znate i sami ste toga svesni, mnoge fabrike su gotovo potpuno prestale da rade. Međutim, ima mnogo onih tzv. društvenih preduzeća, a mnogo je više na listi onih koji se bave proizvodnjom osvežavajućih bezalkoholnih pića privatnih preduzeća, koje će ovakva mera Vlade i način ubiranja poreza, odnosno akciza u ovom iznosu i od ovog proizvoda pogoditi i otežati im dalju proizvodnju i poslovanje. Nama je jasno da vi nećete prihvatiti ovaj amandman. O tome će da govori i kolega poslanik Srpske radikalne stranke, gospodin Ljubomir Kragović, i to bi za vas bilo zaista teško, jer samim činom da ste pod pritiskom i nas poslanika ovde, naših amandmana i celokupne javnosti smanjili akcizu na naftu i na benzin, govori o tome dovoljno da je budžetski deficit sada mnogo veći, možda do 40 - 45 milijardi dinara, koje vi nećete biti u stanju da obezbedite, a ovakvim oporezivanjem i akcizom na ono što treba da predstavlja normalnu potrebu šireg sloja ljudi, stanovnika i činjenicom da ćete otežati proizvođačima mogućnost da u većoj meri prodaju te proizvode. Verovatno da to ide u prilog svima onima, a najviše je vas takvih u DOS-u, koji želite da učinite ovako težak položaj naših fabrika još težim, a naročito zbog činjenice da mnoge od čelnika, pa i samog premijera, ova akciza na domaće proizvode osvežavajuće bezalkoholne ne pogađa, jer mi svi znamo da je njegovo omiljeno piće koka kola, gde ima i izvestan broj akcija.
Gospodo narodni poslanici, amandmanom na član 13. da se briše, dajemo još jednu šansu da je svakako ostalo da se akciza plaća na osvežavajuća bezalkoholna pića, ali samo prilikom uvoza. Znači da strana bezalkoholna pića, ali ukoliko se prihvati ovaj amandman oslobodili bi domaću proizvodnju, jer je neprimereno da se plaća na bezalkoholna pića koja se proizvode kod nas u Srbiji, da se plaća akciza, pa bih vas zamolio da prihvatite ovaj amandman, jer bi ovim ostala akciza na osvežavajuća bezalkoholna pića, ali bi se onda odnosilo samo na ona koja se uvoze, jer bi iz domaće proizvodnje bila oslobođena, a samim tim normalno cena bi bila manja i krajnji potrošač bi mnogo manje izdvajao za osvežavajuća bezalkoholna pića.
Ako se više niko ne javlja za reč stavljam amandman na glasanje. Za 22, protiv 121, niko se nije uzdržao, nije glasalo 15, ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Predlažem gospodinu ministru da u članu 13. umesto 1,50 dinara po litri smanji na 0,50 para.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 21, protiv 123, niko se nije uzdržao, nije glasalo 16, ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za finansije odbio je ovaj amandman. Izvolite.
Srpska radikalna stranka je svakako za to da se plaća akciza na kafu, ali mi smatramo da je predloženi iznos akciza od 10 dinara po kilogramu kafe prevelik i zbog toga sam dala amandman da se taj iznos smanji na pet dinara po kilogramu za sirovu, prženu, mlevenu i ekstrakt kafe, iz prostog razloga što je to jedan okrepljujući do mere dokle nije štetan napitak, nešto što je nama Srbima ostalo od turskog doba, ali mnogo toga goreg od turskog doba zadesiće nas pod ovakvom vlašću. Ovakvi paketi poreskih zakona i ovakav harač, mi ni u to vreme nismo doživeli. Predlažem vam da prihvatite ovaj amandman.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 21, ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Predsedniče, više volim kad kažete da nije prihvatio, nego odbio. Naime, biću kratak. Znamo da crnu kafu upotrebljavaju široke mase. Predlažem gospodinu ministru Đeliću sa 10 dinara po kilogramu da smanjite na 3 dinara. Mislim da bi svi bili zadovoljni, i Vlada i narod.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 22, protiv 124, uzdržanih jedan, nije glasalo 12, ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Stevan Kesejić, Goran Cvetanović, Vitomir Plužarević, Petar Jojić, Veroljub Arsić, Gordana Pop-Lazić, Vladimir Garčević, Rajko Baralić i Momir Radojičić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilacamandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na član 15, gde predlažemo da se navedeni član briše, radi se o soli za ishranu. Polazeći od činjenice da je so za ishranu neophodna, isto kao i hleb i ostale životne namirnice, i da nedostatak soli direktno utiče na zdravlje i metabolizam organizma, pa dosta često može da utiče i na krajnje životne posledice, zbog toga bi bilo nehumano povećavati sve ove životne potrebe akcizama. Mnogo vam se nešto žuri, gospodo. Izgleda da ni soli ovom narodu ne treba, po vama. Posebno u članu 15, gde se govori o akciznoj vrednosti od 2 dinara, moram skrenuti pažnju da se takođe govori i o akciznim cenama za različito pakovanje, u ovom članu. Naime, pakovanje od jednog kilograma je dva dinara, što će reći da je srazmerno prema veličini pakovanja isto toliko uvećano za akciznu vrednost po jednom kilogramu. Čudi me da niste uveli i akcize na slanike, na manji slanik, na veći slanik, i kako je god slanik veći u domaćinstvu, da se tako određuje i cena akcize za so. Zbog toga predlažem da se član ovoga zakona o akcizama briše i da se oslobodi inače već prevelikih dažbina koje su nametnute od strane ovog predlagača. Dobro je poznato da so i hleb, kod Srba pravoslavaca, predstavlja još jedan simbol, gde domaćin dočekuje gosta uz so i hleb, i ako ništa drugo, trebali bismo zbog toga da pokažemo svoju dušu i oslobodimo so akciza, i omogućimo građanima da ta nužna životna potreba bude što pristupačnija građanima.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mogu da vam kažem da sam se u najmanju ruku začudio kada sam video da se na kuhinjsku so uvodi akciza. Tu je sa nama i gospodin ministar zdravlja, koji je po struci lekar, i moraće da se složi sa mnom da je posle vode, kuhinjska jodirana so najvažniji hemijski element za opstanak ljudske vrste. Dame i gospodo poslanici, so za ljudsku ishranu se koristi i u prehrambenoj industriji, u celokupnoj prehrambenoj industriji, počev od pekarske industrije. Znači, posredno se uvodi akciza i na hleb. Od konditorske industrije, od suhomesnate industrije, uvodi se akciza čak i na naše zimnice. Možda vama taj iznos od dva dinara ne izgleda previše veliki po kilogramu. Iskoristiću kasnije priliku, kada se bude raspravljalo o Zakonu o porezu na lične dohotke, da vam dokažem kako od jednog dinara na kraju u maloprodaji budu tri. U to budite sigurni. Sad ode i ministar finansija, a hteo sam da ga pozovem za ovu govornicu da obrazloži ovom parlamentu i srpskoj javnosti zašto uvodi akcizu na hranu. Hvala.
Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, još jednom podsećam da akciza kao oblik oporezovanja pojedinih proizvoda trebalo bi da optereti samo luksuznu robu, kao i u svakoj normalnoj državi. To su zna se šta: cigarete, alkohol, bunde, krzno, zlato, dijamanti, brilijanti, ono što vi u DOS-u imate. Ali, so, kao osnovnu životnu namirnicu, opteretiti akcizom, je nešto što apsolutno potire postojanje akcize kao jedne vrste poreza. Ne može ekonomski da se objasni da akciza, ovde je profesor Popović, ministar nije tu, kako je moguće da se akcizom oporezuje nešto što nije luksuzno? Ne znam ko je vas vaspitavao, ali meni je moj deda u detinjstvu rekao - dete, prvo u kući moraš da imaš so, brašno, kvasac, šećer i gas. To vam je sve što je neophodno, kao osnovne životne namirnice, da možete da preživite. Mislim da bi ministar zdravlja morao da objasni, da se složi ili da ubedi ove druge predstavnike Vlade da je so životna namirnica od koje neposredno zavisi zdravlje ljudi, a on je valjda taj koji treba da se brine o zdravlju ljudi. Razumem da se uvodi akciza na alkohol, na benzin, na cigarete, ali i tu je trebalo praviti razliku između domaće proizvodnje i uvoznih proizvoda. Sam nam je predsednik Đinđić, predsednik Vlade, rekao da je lakše kontrolisati izlazak proizvoda iz fabrike iz domaće proizvodnje, nego prilikom uvoza i priznao da prilikom uvoza to ne može da kontroliše. Znači, trebalo je zaštititi domaću proizvodnju, a akcizom ocarniti uvozne proizvode. Mi se zaiste trudimo sa ove govornice da ukažemo javnosti da je ceo ovaj paket zakona u pitanju, koliko će to da ih košta, koliko će to da oguli kožu svih nas i građana Srbije. Pokušali smo da ubedimo Vladu i da se koriguje, koliko je to moguće. Vlada je ostala gluva, ali građani će zapamtiti ovo što smo im mi ovih dana uporno govorili, a nadam se da će se proceniti ko je taj koji ih je na kraju potpuno ogulio.
Dame i gospodo narodni poslanici, ipak sam dužan kao lekar da par rečenica o soli kažem, kao jednom bitnom elementu ishrane. Pre svega, so je osnovna životna namirnica, koja spada u grupu od 65 artikala koji čine potrošačku korpu građana. Samim tim i sami znate koliko je od vitalnog značaja. Ja ću par rečenica o tome. Pre svega, najefikasniji način prevencije strume, za celokupno stanovništvo jeste upravo i jodiranje soli za kuhinjsku, veterinarsku i idnustrijsku upotrebu. Ova profilaksa je dovela do značajnog smanjenja učestalosti strume, odnosno gušavosti i kretenizma. Samo ću da vas podsetim da je enerska struma i dalje zastupljena u pojedinim delovima Srbije, a pre svega u reonu Kopaonika, Raške oblasti, neka sela u Mačvi, a bogme je ima i u Srbiji i u Crnoj Gori. Inače, u našoj zemlji, samo kolegi da dam radi informacije pošto očigledno nije informisan, je uvedeno obavezno jodiranje soli, i to zakonski je uvedeno obavezno jodiranje soli, zakonskom uredbom, a to je 10 miligrama kalijum jodida na kilogram soli, a to je upravo ta jodirana so. Kod radnika koji troše veću energiju prilikom rada, potreba za solju je od 20 - 25 grama dnevno. Smanjenjem unosa soli smanjuje se unos i esencijalnih minerala, a pre svega mislim na natrijum i hlor. Na kraju, samo povećanje cene soli utiče u svakom slučaju na povećanje cene gotovih proizvoda, a to su pre svega mesne prerađevine, mlečni proizvodi i začinjena roba.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlažem da se amandman 15. briše, ... (Predsednik: Šta da se radi? Amandman?) član, član 15, znači amandman je stavljen na taj član, da se taj član briše i da zbog ukupnog ekonomskog stanja i svega što se dešava u društvu ovo bude korist za naše ljude, odnosno za naš narod. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije beznačajno ukazati na činjenicu, da se budžet ne mora puniti baš zbog toga što treba cenu soli povećati za dva dinara više. Ja sam zbog toga smatrao za potrebno da uložim ovaj amandman i smatram da nema nikakvog razloga, bez obzira na teškoće u kojima se nalazimo, ali nije primereno podizati cenu soli, i to dva dinara po kilogramu. Hvala.
Pošto se niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 21, protiv 107, uzdržanih tri, nije glasalo 22, ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Ja ću veoma kratko. Akciza od dva dinara po kilogramu, da to pređe na 0,50 dinara, tako da bi bilo akcize, ali samo 50 para.
Ako nema više prijavljenih, stavljam amandman narodnog poslanika Lazara Marjanskog na glasanje. Za 16, protiv 116, uzdržan niko, nije glasalo 22, ukupno prisutna 154 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio ovaj amandman. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ne, zato što nije ovde, na dežurstvu je. Stavljam amandman na glasanje. Za 20, protiv 110, uzdržan jedan, nije glasalo 22, ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine predsedniče, molim vas da služba pokupi kartice onima koji nisu u sali i da promenite ovu vodu.
Da li hoćete da govorite pre utvrđivanja kvoruma ili?
Samo da promeni vodu.
Molim službu da izvuče kartice na mestima gde poslanici nisu prisutni.
Zaustavite vreme, molim vas. Niste stvorili uslove da mogu da govorim. Zamenite prvo ovu vodu.
Treba da stigne. Čekamo. Izvolite, gospodine Janjiću.
U članu 18. Predloga zakona o akcizama, stav 3. menja se i glasi: "Sredstva za štampanje i izdavanje kontrolnih akciznih markica obezbeđuje Narodna banka Jugoslavije i resorno Ministarstvo finansije i ekonomije u Vladi Republike Srbije." Obrazloženje - nije primereno da obveznik akcize, prizvođač trgovinskog preduzeća plaća akcizne markice zbog toga što se, u transakcijama banke, proizvođaču, odnosno uvozniku naplaćuju određene dažbine, što dodatno opterećuje proizvođače i trgovinska preduzeća. Takođe, predloženim zakonom moglo bi da dođe do velike zloupotrebe markica za akcize, zbog mogućnosti kontrole istih. Molim kameru da prikaže ove dve kutije cigareta (Slobodan Janjić pokazuje dve kutije cigareta "Partner".) To je "Partner", ali pogledajte kako izgledaju te kutije u trafikama u Beogradu. Jedne su sa markicama iz Makedonije, a jedne iz Srbije. Kome plaćamo akcizu? To je, izgleda vaša duvanska mafija.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Zaključujem glasanje. Za 12, protiv 91, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 34, a ukupno je prisutno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, predložio sam da se akciza plaća na proizvode koje izvoze proizvođači. Jednu stvar, dobru stvar profesore Popoviću, pošto ministar nije tu, moram vama da se obratim, uradili ste u ovoj vašoj, da kažem, reformi poreskog sistema, a to je da ste napravili jedinstvenu poresku stopu. Jeste visoka, a ja ću imati amandmane kada dođe taj zakon na dnevni red, ali je dobra stvar. Konačno smo dobili jedinstvene poreske stope. To je jedna od pretpostavki uvođenja zakona na dodatnu vrednost ili na novu stvorenu vrednost. Pretpostavljam da će vaše poreske reforme ići u tom pravcu, da će verovatno naredni potez biti taj - uvođenje poreza na dodatnu vrednost. Sledeća stvar koju ćete morati da uradite je da se akciza, i porez na promet naplaćuje i na izvoznu robu, a kada izvoznik izveze robu, priloži poreskom organu izvoznu carinsku deklaraciju, država mu vraća to. Sve države u svetu, koje imaju kategoriju poreza na dodatnu vrednost, imaju ovakvu praksu i ona je normalna. To će biti jedna stvar koja će se testirati u ovoj godini kako funkcioniše. Druga dobra stvar, ako se prihvati ovaj amandman, je ta da ćemo sprečiti fiktivne izvozne papire i da akcizna roba ostaje u državi. Samo jedan podatak, našleper cigareta koji se izvozi primera radi sa fiktivnim papirima u RS, Hrvatsku, Makedoniju, ako su to cigarete grupe A), ostaće 6 miliona dinara nenaplaćenih od akciza. Svi smo imali prilike da čujemo premijera od pre 6-7 dana, kada je pred celom nacijom rekao da je pozvao direktora Savezne uprave carina i pitao ga - je li, jel možeš ti da sprečiš šverc nafte? Direktor Savezne uprave carina, mu je rekao - ne. Kako možemo sada biti sigurni da se neće praviti fiktivni izvozni papiri za tih 200 hiljada maraka, jer toliko je na šleperu cigareta. Znači, dve dobre stvari pripadaju i ovim amandmanom to dobijamo. To što ćemo testirati i pripremati uvođenje poreza na dodatnu vrednost. Druga stvar - sprečićemo, a budite sigurni da će toga biti, i svi ovde u sali znate da toga ima, posebno ovi koji žive blizu tih graničnih mesta ka Republici Srpskoj itd. Predlažem Vladi da prihvati ovaj amandman jer smatram da je dobar.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 14, protiv 117, uzdržanih nema, nije glasalo 17, a ukupno je prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 19. Predloga zakona o akcizama predložio sam da se u stavu 1. briše tačka 2. Nema ni jednog osnova niti opravdanog razloga da bi trebalo osloboditi od plaćanja akciza na proizvode koje nabavljaju diplomatska i konzularna predstavništva, kao i strano diplomatsko osoblje i konzularni funkcioneri. Mišljenja sam da su predstavnici diplomatskih i konzularnih predstavništava u većoj mogućnosti da plaćaju akcize nego naši građani, pa ih zato ne treba oslobađati, a i sama kontrola od oslobađanja plaćanja akciza nije moguća da se uvede i smatram da ih treba opteretiti da i oni plaćaju akcize. Oni su daleko bogatiji od naših građana. Hvala lepo.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 13, a ukupno su prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Garčević. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Nije tu. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 20, protiv 125, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, od ukupno 156 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Prodanović. Ovaj amandman su odbili Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovani narodni izabranici, poštovano predsedništvo, ovaj amandman odnosio se na oslobođenje od akcize ulja koja su dobijena rerafinacijom. U dogovoru sa ministrom Đelićem, Vlada će na sledećoj sednici dozvoliti da se ovaj proizvod oslobodi akcize pa povlačim amandman. Hvala.
Konstatujem da je amandman povučen, ali ne znam kako će se osloboditi ako se zakonom o akcizama utvrdi da ima. Nije moje da o tome razmišljam. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Ovaj amandman su odbili Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 21. Predloga zakona u stavu 2. propisano je da ministar finansija i ekonomije može da odobri akcizna skladišta u koje proizvođač može otpremiti proizvode bez obaveze obračunavanja akcize, pod uslovom da se obezbedi kontrola otpremanja i prijema u skladište proizvoda na koje se plaća akciza. Dame i gospodo narodni poslanici, mišljenja sam - ukoliko bi se prihvatio predlog iz člana 21. st. 2. Predloga zakona o akcizama postavilo bi se pitanje i postojala bi velika opasnost za brojne malverzacije i nepravilnosti, jer bi se ministru finansija dalo ovlašćenje da po svom nahođenju određuje skladišta za moguće privilegovane proizvođače bez obračunavanja i plaćanja akciza u momentu skladištenja, što je po Zakonu obaveza. Zbog toga predlažem da se u stavu 2. brišu tačke 2, 3. i 4. ovog amandmana. Hvala lepo.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 21, protiv 131, uzdržanih nije bilo, nije glasalo šest, od ukupno 158 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio ovaj amandman. Pošto je Odbor za finansije prihvatio amandman Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Ovaj amandman je odbio Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman sam podnela na član 27, u kome se kaže da se zatezna kamata za sve koji ne uplate akcizu u propisanom roku računa u iznosu od 0,2% dnevno. Desilo se pravo čudo, gospodo poslanici. Vlada je verovatno sa svim tim ekspertima i ministrom Đelićem na čelu razmatrala pažljivo ovaj amandman i prihvatila ga u osnovi, kako je to obrazloženo u odgovoru koji sam dobila, kao i svi vi. Amandman je prihvaćen zbog toga što kamata od 0,2 posto dnevno nije mogla da se obračunava, zatezna kamata, na taj način, jer je to u suprotnosti - kako Vlada kaže. Amandman narodnog poslanika u osnovi je prihvaćen kroz amandman Vlade Republike Srbije kojim se predlaže da se kamata obračunava u skladu sa saveznim propisima koji uređuju visinu zatezne kamate. Oni nisu namerno prevideli činjenicu da je to bilo u suprotnosti sa saveznim propisima, jer Zakon o obligacionim odnosima kroz član 277, 278. i 279. uređuje zatezne kamate, kao i ostale kamate koje su regulisane ovim zakonom. Taj amandman je u suštini prihvaćen, ali je precizno definisan na način koji sam rekla - da se obračunava eskontna stopa Narodne banke Jugoslavije na godišnjem nivou, da Narodna skupština treba da prihvati. Jer, ako bi se obračunavala ova kamata od koje je Vlada odustala zbog ovakvog "propusta", činjenica što su bili svesni kakav će revolt da proizvede takav njihov postupak i način obračuna zatezne kamate, eskontna stopa NBJ je baš tolika da je u iznosu na godišnjem nivou kao predviđena inflacija od strane Vlade, negde oko 30%. Da je ostala zatezna kamata od 0,2% dnevno i mi bismo imali kamatu na godišnjem nivou od preko 76%. Ministar Đelić sam zna činjenicu da je kriza Vlade i veliki revolt u Francuskoj doveo u pitanje položaj Vlade, pre nekoliko godina, zbog toga što je kamata samo za nekoliko procenata povećana, odnosno predloženo njeno povećanje. Hvala.
Za 21, protiv 126, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, ukupno 150 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije prihvatio je ovaj amandman. Pošto je Odbor za finansije prihvatio amandman Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Zoran D. Nikolić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade, na sednici Odbora. Predlagač nije ovde. Molim vas da se izjasnite o ovom amandmanu. Za 17, protiv 125, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije prihvatio je ovaj amandman. Pošto je Odbor za finansije prihvatio amandman Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Na član 49. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije je prihvatio ovaj amandman. Pošto je Odbor za finansije prihvatio amandman Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo time završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, možemo da zaključimo pretres Predloga zakona u pojedinostima i da glasamo o Predlogu zakona o akcizama u celini. Stavljam na glasanje Predloga zakona o akcizama u celini. Za 134, protiv 6, uzdržan jedan, nisu glasala četiri, ukupno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o akcizama. [[Aplauz.]] Pre nego što pređemo na 4. tačku dnevnog reda, hteo sam da vas podsetim da sam vas na početku sednice, 27. marta ove godine, obavestio da je Vlada Republike Srbije 15. marta 2001 godine podnela Narodnoj skupštini 24 predloga zakona, koji su vam dostavljeni. U dnevni red ove sednice uvršćeno je šest, a u proceduri nam je ostalo još 18 predloga zakona, koje je podnela Vlada. Pored toga, primili ste i jedan broj predloga zakona i drugih akata, koje su podneli narodni poslanici i odbori Narodne skupštine. Imajući u vidu broj akata koji se nalaze u skupštinskoj proceduri, kao i potrebu blagovremenog organizovanja rada nadležnih odbora Narodne skupštine, sazvao sam Drugu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, za ponedeljak, 9. april 2001. godine. U sazivu te sednice, koji će vam biti dostavljen na vaše adrese, sadržan je i predlog dnevnog reda sednice. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Nebojša Jović, Nataša Jovanović, Tomislav Nikolić, Aleksandar Vatović, Božidar Vučurović, Predrag Mijailović, Stevan Kesejić, Dragan Marković, Borislav Pelević, Živko Selaković, Goran Cvetanović, Slobodan Janjić, Sredoje Mihajlov, Marijan Rističević, Dragoljub Stamenković, Milorad Mirčić, Vojislav Obradović, Veroljub Arsić, Gordana Pop - Lazić, Petar Jojić, Dragan Čolić, Srboljub Živanović, Dragan Tomić, Momir Radoičić, Zoran Radovanović, Jovan Todorović, Toma Bušetić, Marko Ćulibrk, Stevan Gudurić, Živodarka Dacin, Miroljub Veljković, Živodarka Dacin i Milan Stanković, Ljubomir Kragović, Joca Arsić, Rade Bajić, Bora Stanimirović, Živanko Radovančev, Miloš Nešović, Slobodan Pavlović, Vlada Republike Srbije i Odbor za kulturu i informisanje. Narodni poslanik Živodarka Dacin obavestila je Narodnu skupštinu da povlači svoj amandman na član 11. Predloga zakona. Primili ste izveštaje Odbora za finansije, Odbora za saobraćaj i veze i Odbora za kulturu i informisanje, kao i mišljenje Vlade o pojedinim amandmanima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezu na promet u načelu. Za 131, protiv 8, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 7, ukupno 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu (Vlada ne prihvata ovaj amandman.) (Poslanik Gordana Pop - Lazić, sa mesta: Ministar finansija je ovde izvestilac, a ne Vlada.) Nije Vlada, da, nego predstavnik Vlade. Rekao sam da molim predstavnika Vlade da se izjasni. Ako sam napravio lapsus, izvinite, ali u svakom slučaju, pitam predstavnika Vlade da se izjasni o amandmanu. Predstavnik Vlade je predložio da se amandman ne prihvati. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 16, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 8, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu (Predstavnik Vlade se izjasnio negativno.) Pozivam predlagača da obrazloži amandman.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 8. tačka 5. stav 2. i ovom prilikom pružam šansu gospodinu ministru Božidaru Đeliću da dokaže da je genije. Pola uslova već ispunjava zato što se zove Božidar, a ova druga polovina, ovaj amandman je amandman koji u stvari puni prihode budžeta, a sprečava razna tumačenja, različita tumačenja, kakvih je do sada bilo u praksi. U procesu prerade sirove nafte dobijaju se i drugi proizvodi, ne samo benzini i dizel gorivo. Dobijaju se benzinii tzv. srednji derivati, dobija se mazut i bitumen. Ograničiti ovaj član samo na benzine i dizel gorivo znači omogućiti rafinerijama ili privatnim uvoznicima sirove nafte, koji daju sirovu naftu na preradu, da umesto dizela, na koji se plaćaju akcize i porezi po ovom članu, iz rafinerije povuku razređivač za bitumen, koji je čisti dizel samo se tako zove. Ima još 14 vrsta dizel goriva i sve je to čisti dizel, samo se malo drugačije zove. To su ovi mangupi iz rafinerija tako nazvali da bi izbegli plaćanje obaveze. Tu je Velt, Novosol 1, Novosol 2 i još da vam ne pričam koliko proizvoda. Zbog toga mislim da bi, ako već Vlada namerava da napuni budžet, da prihvati ovaj amandman koji ne može da šteti, a može mnogo da koristi. Drugi deo amandmana je da je obveznik poreza na promet u prometuderivata nafte dobijenih uslužnom preradom uvoznik sirove nafte. Time se ništa ne menja, samo se izbegava mogućnost zloupotreba i manipulacija. To vam isto govorim iz iskustva. Uvoznik treba da bude obveznik poreza, jer uvoznik može da uvozi za korisnika koji ne postoji, za uvoznika koji je fiktivan. Kao dokaz za carinske organe, koji inače kod ovih derivata vrše obračun poreza na promet, dovoljna je samo izjava korisnika, a ta izjava korisnika predstavlja samo jedan memorandum nepostojeće firme. Ukoliko niste odlučili koje su to firme koje će fiktivno da uvoze i ukoliko niste odlučili da postoje firme koje će umesto dizela da povlače surogate dizela iz rafinerija i time izbegavaju plaćanje obaveza društvu, onda ovaj amandman treba da prihvatite i da time i onu drugu polovinu uslova da budete genije ispunite.
Niko se više ne javlja za reč. Stavljam amandman na glasanje. Za 16, protiv 107, jedan uzdržan, nije glasalo 19, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. (Predstavnik Vlade se negativno izjasnio.) (Gordana Pop-Lazić - Povreda Poslovnika.)
Predsedniče, pozivam vas da pogledamo zajedno član 140. "Predlagač zakona, nadležni odbori i Vlada dužni su da pre sednice Narodne skupštine razmotre amandmane koji su podneti na predlog zakona i da Narodnu skupštinu obaveste za koje amandmane predlažu da ih Narodna skupština prihvati, a za koje da ih odbije". Ne može sada ministar Đelić u ime Vlade da kaže - prihvatam amandman ili ne prihvatam. On samo može po članu 2. Poslovnika da se javi za reč i da učestvuje u raspravi po podnetim amandmanima. Ne znam doduše, možda smo mi dobili. Puno je materijala i možda mi imamo izveštajVlade kako se Vlada izjasnila o našim amandmanima, ali vi morate da znate, nemojte da kršite Poslovnik i nemojte sada da ministra Đelića proizvedete u celu Vladu. Vlada ima mnogo više članova nego što je jedan ministar, doduše samo je on ovde.
Vi biste ovde bili u pravu da niste zaboravili da se radi o hitnom postupku i da se mogu razmatrati akti i bez ... Ovo je samo jedna dodatna informacija. Nema potrebe i više nećemo pitati predstavnika Vlade. To je jedna dodatna informacija, ali po hitnom postupku i nemamo obavezu da imamo stav Vlade. Mislim da ste zadovoljni odgovorom. Bili biste u pravu da nije hitni postupak. Izvolite, gospodine Vučuroviću.
Ovaj amandman je na član 9. tačka 5. stav 4. Ovaj član je prepisan iz prošlog zakona, kada su bile različite stope poreza na promet proizvoda i poreza na promet usluga, pošto su sada stope poreza na proizvode i poreza na usluge 17% i onda je besmisleno da ovo ostaje. To je samo suvišna papirologija. Praviti dve fakture, jednu za prevoz na koju se plaća 17%, jednu za robu na koju se plaća 17%. Zašto to ne bi stalo na jednu fakturu? Preterana papirologija, administriranje i troškovi.
Ako se više niko ne javlja za reč, molim vas da glasamo o amandmanu poslanika Vučurovića. Za 17, protiv 105, niko nije uzdržan, nije glasalo 22, ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Miroljub Veljković i Ljubomir Kragović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Gospodine ministre, malo pre sam, niste bili tu, pohvalio Vladu što je uvela jedinstvenu stopu poreza na promet. To je jedna dobra priprema za dalju reformu fiskalnog sistema, znači za uvođenje pravog poreza, poreza na dodatnu vrednost. Međutim, planirana stopa za ovu godinu od 17% je veliki udar na standard stanovništva. Posle nekontrolisane liberalizacije cena posle 5. oktobra naše tržište je preživelo nekoliko velikih cenovnih udara. Vaši proračuni da će od 1. aprila, uvođenjem ovog poreskog paketa, inflacija biti 4,4%, cene će porasti samo 4,4%, nije tačna, budite sigurni u to i ona će biti daleko veća. Zato vam predlažem da stopu umanjite na 12%. Uvođenjem novog poreza na dodatnu vrednost, pretpostavljam da će to biti od 1. januara 2002. godine, može da se polako, kako raste standard stanovništva, polako i ta stopa uvećava.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo, ovo je vrlo ozbiljan amandman i trebalo bi da se ministar finansija o njemu izjasni. Mi smo videli da ministar finansija najviše voli da ćuti, a pogotovo njegovom zameniku Dejanu Popoviću niko ni kleštima reč ne bi mogao da izvuče. Ministre, nemojte vi da se javljate za reč onda kada se rasprava završi, kad poslanici nemaju mogućnosti da vam repliciraju. Uđite malo u debatu sa poslanicima, u raspravu, pa onda osporavajte te amandmane, ako mislite da nisu dobri. Ova zakonska odredba o porezu na promet od 17%, za sve robe koje se oporezuju, je veoma opasna. Ona će već u aprilu izazvati veliki inflatorni udar. Očigledno o tome niste razmišljali, kao što DOS-ovci uopšte ni o čemu ne razmišljaju. U ekonomiji pravite haos, u politici pravite haos, u pravnom sistemu pravite haos. Situacija je na Dedinju veoma napeta, više hiljada građana se okupilo, opkoljeno policijom. To je tačno. Leila, ti ne znaš ništa. Ti znaš samo o kašikama da pričaš. To je sve veoma ozbiljno. Vi haos pravite na svim područjima, a uopšte ne razmišljate o posledicama. Vaša nervoza, vaša mržnja koju ovde isejavate, samo je za mene dodatni argument da sam potpuno u pravu. Vi niste ovde došli zato što mislite svojom glavom, nego što ste poslušni NATO paktu. Vi ste ovde izabranici NATO pakta. Vi činite sve što je protiv vašeg naroda.(Predsednik: Gospodine Šešelj, ajde da se vratimo Zakonu o porezu na promet.) Govorim o zakonu. Taj zakon je takođe protiv interesa našeg naroda, u celini. Srpski narod će biti ojađen ovim zakonom, kao što je ojađen svakim vašim postupkom.
Molim vas da ne dobacujete s mesta. Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 22, protiv 114, uzdržanih nema, nije glasalo 15, ukupno 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Ovaj amandman se naslanja na amandman koji je predložio Tomislav Nikolić. Naime, osnovna ideja iz ekspozea koji je izneo predsednik Vlade, a to je da se vođenjem poreske politike prvo rastereti privreda, a drugo, da se takvom politikom dođe u situaciju da jedna prosečna porodica može od kućnog budžeta da letuje ili zimuje. Sada, da ne idemo toliko daleko, ali ono što je krajnji cilj fiskalne politike ove vlade, ne samo da se puni budžet, nego da ta prosečna porodica može da kupi jednu potrošačku korpu. Pošto je ovde rečeno da sad, kakva je situacija, 70% te potrošačke korpe, na osnovu svoje kupovne moći, može da kupi prosečna porodica. Zbog čega je ovo povezano? Iz prostog razloga, što se ovom poreskom politikom, gde se ujednačava ili uprosečuje procenat poreza na promet od 17%, zanemaruje činjenica da je 3% poreza na promet na saveznom nivou. To znači da je prosečan porez koji građanin plaća 20%. Ako se ima struktura proizvoda, koja je u prometu, i analizom te strukture dođe se jasno do podatka da dobar deo učešća imaju prehrambeni proizvodi, pa među njima u toj potrošačkoj korpi nalaze se i oni proizvodi koje ste opteretili, ne samo porezom na promet nego i dodatnim porezom, akciznim porezom. Doduše, hleb iz potrošačke korpe nije oporezovan, ali je oporezovano brašno, voda, kvasac, aditivi. Još uz to, nisam zaboravio Kovačeviću, so. Ni komunisti nisu uvodili porez na so, ni Turci nisu uvodili porez na so. Vi ste, gospodo, uveli. Šta bi bilo logično? Da se omogući toj prosečnoj porodici da živi po standardima DOS-a ili po standardima i modelima Evropske zajednice. Tu porodicu treba rasteretiti poreza. Podvlači se i podmeće jedna priča koja izaziva sasvim kontra efekat kod građana koji nisu upućeni u ovu problematiku, a i kod većine iz ove vladajuće korporacije, da će ove poreze plaćati samo poreski obveznici. Troškove ovih poreza snosiće građani Srbije. Svaki građanin će i te kako osetiti posledicu ove poreske politike koju vi vodite. Ono što je dobro, to je da se na vreme ministre odlučite da za pojedine artikle smanjite porez na promet, jer kako ste ad hoc doneli odluku da se smanji akciza na promet benzina i nafte, pa ste uskratili ovaj budžet za 10 milijardi, mislim da bi manji problem bio da donesete sada isto takvu odluku za ovom govornicom, da oslobodite ili umanjite porez na prehrambene proizvode. To bi bilo dobro, i to znaju vaše stranačke kolege unutar DOS-a, samo ne smeju ovde zbog stranačke discipline da izađu. Đinđić vam je zapretio. Vi iz Demokratske stranke Srbije ste sledeći na redu. Samo se igrajte sa njim. Drugo, vi predsedniče rekoste da toplo preporučujete, naravno, ne mislim u lošem smislu na ovo što je toplo, da poslanici povuku amandmane, jer je već usvojen Zakon o budžetu. Niste se setili da kažete da je to protivustavan akt, protivzakonit akt. Tu po hodnicima brujite kako ste u svađi sa autonomašima, i međusobno, zbog usvajanja platforme u Skupštini Vojvodine, a ovim aktom, Zakonom o budžetu Srbije, vi ste im dali krila. Sad mogu da likuju po Vojvodini, mogu da prave planove kako će oni u početku praviti autonomiju, koja će biti zakačena na izvorne prihode, a kasnije Republiku. Vi ste direktan krivac. Ali, kako sad da se ospori ovaj protivustavan akt, kad nema Ustavnog suda? Marjane Rističeviću, i vi ste u ovom predlogu zakona, jer vi ste ipak jedan prosek.
Gospodine predsedniče, pogledajte prvi red desno, pokazuje se da sedi poslanik, a on nije tu. Ovakvi rezultati glasanja dovode u pitanje regularnost Skupštine.
To jedino mogu da protumačim, molim vas, da u okolnostima kada neko iznese prigovor da se radi o falsifikovanju glasanja, pa da to saslušamo u tišini i rešimo taj problem u tišini. Dajte malo da budemo koncentrisani. Ovo jedino možemo rešiti tako što ćemo proveriti kvorum i to ćemo i učiniti. Molim vas, da pre nego što se izjasnimo o amandmanu poslanika Milorada Mirčića, da utvrdimo kvorum. Imamo kvorum. (Glasovi iz sale: Pauza.) Pa, nije nam baš to neki interes. Podsećam narodne poslanike da smo doneli odluku da radimo do 24 časa, a ne da sedimo u holu do 24 časa. Dakle, možemo se izjasniti o amandmanu poslanika Mirčića. Molim vas da glasate. Za 21, protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo 8, ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje amandman. Za 20, protiv 122, uzdržan niko, nije glasalo četiri, ukupno prisutno 145 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Vlada i Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje amandman. Za 17, protiv 121, uzdržan niko, nije glasalo 8, ukupno prisutno 146 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog za dodavanje novog člana. Narodni poslanik Tomislav Nikolić je podneo amandman 3, kojim je predložio da se posle člana 10. doda novi član 11. i amandman 4, kojim je predložio da se, zbog amandmana 3 izvrši prenumeracija člana 11, što, prema članu 138. Poslovnika, ne može da predstavlja poseban amandman, već pravno - tehničku redakciju koja je trebalo da bude iskazana u okviru njegovog amandmana 3. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje amandman. Za 22, protiv 119, uzdržan niko, nije glasalo četiri, ukupno prisutno 145 narodnih poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman konstatujem da je amandman Vlade postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje amandman. Za 23, protiv 115, uzdržan niko, nije glasalo 10, ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Prema tome konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Da li neko želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, postoji jedna logička veza između ovih amandmana, koje je SSJ podnela, a to je da oni umnogome ne zadiru u izmene i opterećenje budžeta, a vode računa o najugroženijim slojevima stanovništva. U tom smislu, amandman na član 11. tačka 3. predlaže je da se, pored svih vrsta hleba i mleka, u ovaj krug proizvoda oslobođenih poreza na promet uvrste sir, šećer, jestivo ulje, jaja, mast, deterdžent domaće proizvodnje, sapun za ličnu higijenu domaće proizvodnje, lekovi, medicinska sredstva, udžbenici za osnovno, srednje, visoko i više obrazovanje, voda za piće, ugalj i ogrevno drvo. Svi ovi proizvodi, po svim kriterijumima, nisu oni koji u nekom visokom procentu učestvuju u punjenju budžeta, a umnogome bi doprineli da se održi minimum nekog životnog dostojanstva. Treba ipak omogućiti slojevima stanovništva, kao što su penzioneri, nezaposleni itd, da prežive, da se prehrane, da održe minimum lične higijene i da se ogreju preko zime. Inače, ovi proizvodi nisu stvarno oslobođeni u potpunosti. Naime, oni jesu oslobođeni poreza na promet, a mislim na hleb i mleko, ali su opterećeni svim onim dažbinama kojima su ovi proizvodi već opterećeni, dok dođu do potrošača. Opterećeni su svim onim davanjima na lična primanja zaposlenih u procesu proizvodnje, zatim kroz porez na usluge koje se vrše dok ovi proizvodi dođu do potrošača, kroz porez na lična primanja i ostale dažbine, oni koji učestvuju u prometu itd. Prema tome SSJ, ostaje pri ovom predlogu i smatra da je on prihvatljiv i da bi trebalo da bude usvojen jer bi bilo u interesu širokog sloja stanovništva. Zahvaljujem.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 21, protiv 113, uzdržan je jedan, nije glasalo 10, a ukupno je prisutno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, predložio sam amandman u kome bi Vlada objasnila narodu da ih ne obmanjuje. Predložio sam da se u članu 11. tačka 3. reč "hleba" briše. Zašto bi trebalo tu reč izbrisati, objasnio je moj kolega Mirčić malopre, jer je cinična tvrdnja da se na hleb ne plaća porez. Na sve sastojke hleba se plaća čak i na vodu, a onda kažete da se na hleb ne plaća porez. Ovaj amandman sam dao samo zbog toga, da bi kako vi to kažete, ovaj zakon bio što transparentniji. Isto onoliko transparentan, koliko ste u prihodnoj strani sakrili, da će se od akciza naplatiti cirka 50 milijardi dinara.Zato vi tako lako otpisujete 15 milijardi i zato lako podižete neke delove rashodne strane budžeta jer ste unapred stvorili crne fondove, a to se svuda u svetu zove kao crni fond, kojima ćete pokriti,a ne samo lažni iskazani budžetski deficit od 20 milijardi, nego još malo više. Uostalom, verovatno ne znajući da sam poslanik opozicije, to ste mi i sami potvrdili, gospodine ministre, u razgovoru u hodniku.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman poslanika Božidara Vučurovića. Za 20, protiv 110,uzdržan je jedan, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 145 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predloženi amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da)
Dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom na član 11. Predloga zakona, predlažem da se tačka 3. menja i da glasi, da pored svih vrsta hleba, mleka, u članu se još dodaje: i mlečnih proizvoda kratkotrajne upotrebe. Obrazloženje za ovo je veoma jednostavno i prosto. Pored upotrebe mleka u svakodnevnoj konzumaciji širokog sloja građana, veoma je prisutna upotreba drugih mlečnih proizvoda, kratkotrajne upotrebe, pre svega jogurta, koji se inače koristi i kod bolesnika, gde lekari često preporučuju da se određeni lekovi piju sa jogurtom, a isto tako jogurt konzumiraju i starije osobe i one osobe koje imaju manja materijalna primanja. Takođe, pod ovom kategorijom, mlečnih proizvoda, spada i sladoled koji uglavnom koristi naš mlađi naraštaj, a to su deca, tako da bi ovim ...
Gospodine Kesejiću, samo malo, molim narodne poslanike malo tiše, ako možete i da isključite mobilne telefone.
Mislio sam da ćete mi oduzeti reč zbog sladoleda, ali nije opomena, mogu da nastavim. U pomenutom amandmanu gde predlažem da se oslobode ove kategorije mlečnih proizvoda, široki sloj građana bi mogao da upotrebljava mlečne proizvode koji imaju i veće kalorične vrednosti i koji su obogaćeni vitaminima. Zbog toga smatram da bi Vlada, odnosno predlagač, ministar Đelić trebalo da ima u vidu sve ove okolnosti koje sam naveo i siguran sam da nije protiv toga da građanima ukine jogurt i sladolede deci.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 17, protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo 12, ukupno su prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. O poslovniku? Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, Poslovnik je prekršen u članu 113, gde kaže - "narodni poslanici dužni su da koriste isključivo svoje identifikacione kartice, kao i da se identifikuju pri ulasku u salu ubacivanjem kartice u poslaničku jedinicu. Za narodnog poslanika koji koristi identifikacionu karticu drugog narodnog poslanika, odnosno na drugi način zloupotrebljava elektronski sistem za glasanje, predsednik Narodne skupštine predlaže meru udaljenja sa sednice. Gospodin propali general i ambasador je glasao u8. redu, sa leva na desna, treće mesto je bilo upaljeno.
Sačekaćemo da dođe sekretar da proveri u službi da li je zaista to bilo tako. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Momir Radoičić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 20, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, od ukupno 141 prisutnog narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Joca Arsić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 20, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od ukupno 142 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Janjić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
U članu 11. stav 1. menja se tačka 4. i glasi - đubriva, sredstva za zaštitu bilja i dodaje se semenski "materijal". Predlagač nije kod oslobađanja poreza na promet proizvoda uzeo u obzir činjenicu da se poljoprivrednim proizvođačima mora pomoći i olakšicama kod kupovine semenske robe, koja je velika stavka u ulaganju u poljoprivrednu proizvodnju.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 101, uzdržana dva, nije glasalo 18, od ukupno 139 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Hoćete po Poslovniku. Izvolite.
Gospođo, molim vas da utvrdite kvorum u sali. Naša poslanička grupa izražava sumnju u to da ima dovoljan broj poslanika. Pokušajte da to uradite u roku koji je propisan Poslovnikom, a ne da čekamo dva-tri minuta kroz sistem elektronskog glasanja da vi pozivate vaše poslanike iz hodnika.
U kom članu piše koliki je rok za utvrđivanje kvoruma, molim vas. Utvrdićemo kvorum, samo momenat. Molim narodne poslanike da ... Za reč se javlja Pal Šandor, takođe po Poslovniku.
I Šešelj je izašao iz sale, a ostavio je identifikacionu karticu (Nataša Jovanović s mesta - kartica je van jedinice.) Da, kada sam rekao službi da dođu i da izvade karticu i služba je izvadila. Prema tome, vi idete sa pričom - nisam bio u sali, a karticu sam ostavio, pa niste primetili. Prema tome, nemojte [[žagor]] nemojte to da igrate. Vidimo mi to odavde. On ostavi namerno karticu, pa onda kaže nisam u sali, a registrovao sam se. Hoće samog sebe da stavi u aut... (Nataša Jovanović - vama odgovara da je njegova kartica unutra.) Ne mislim da nam odgovara. Imamo mi svoj kvorum. Mi smo toliko jaki. Nama ne treba njegov kvorum, ali nije korektno zbog toga što to namerno radite.
Molim vas, o tome možemo da vidimo, ali samo sa sekretarom i službom. Ne mogu da pratim ko je ostavio, a ko nije ostavio karticu. A, što se tiče kvoruma utvrdićemo kvorum. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje ... imamo još jedan po Poslovniku. Izvolite. (Nataša Jovanović, sa mesta - Ne možete tako.) Da li možete da sačekate da utvrdimo kvorum, ali dobro... Utvrdićemo kvorum. Dajem reč gospodinu narodnom poslaniku Prorokoviću. (Narodni poslanik Nataša Jovanović prilazi do stola predsedavajućeg i ...) Molim vas da se ne raspravljate. Reč ima narodni poslanik Proroković, po Poslovniku.
Povređen je član 113. stav 1, u kome se govori da su poslanici dužni pri ulasku u salu da se identifikuju ubacivanjem kartice u identifikacione jedinice. Shvatam, gospođo Jovanović, ili gospođice, ili drugarice, da ste vi nervozni. Ipak, hapse osnivača vaše stranke, vašeg ... ideologa vaše politike svih ovih godina, ali nije Skupština mesto na kome treba da izražavate tu nervozu. Hvala. (Milorad Mirčić reklamira povredu Poslovnika.)
Molim samo iz tehničke službe da neko dođe i proveri čije su kartice na mestu, a čije nisu, čije su uvučene, a čije ne.
Predsedavajući je prekršio Poslovnik u onom delu gde se jasno kaže da nema rasprave na predlog poslanika da se vrši provera kvoruma. Nema rasprave. Šta ti je, jel ti muka, ladiš se jel (obraća se nekom od poslanika). Još malo. A, vi kolega jako ste duhoviti. Znate, nije to osnivač SRS. To je onaj koji je vas finansirao, vas kome ste klicali a sad ga hapsite. Čekajte, čekajte, Vesić maše sa dosijeima a ima i Leković, pa da vidite kad dobijete dosijee ko je od lidera dobijao pare. Nemojte tako da likujete. Vas je on osnivao, jer mu je tako nesposobna opozicija trebala.
Utvrđujemo kvorum. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da imamo kvorum.
Gospodine predsedniče, ja sam još pre tri predloga o amandmanima ukazao na kršenje Poslovnika u članu 113.... gde je predviđena mera da za onoga ko je zloupotrebio sistem za glasanje, odnosno tuđu karticu, predsednik Narodne skupštine predlaže meru odstranjenja. Dok mi čekamo gospodina sekretara, ova sednica može da se završi. A svi su videli da je pored njega bilo upaljeno treće svetlo, gde nije sedeo narodni poslanik.
Gospodine narodni poslaniče, cela vaša poslanička grupa zloupotrebljava kartice, sedi u sali, a ne ubacuje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Prema tome, ja ću uvažiti vašu primedbu, ali prvo i vi, koji niste uvukli identifikacione kartice, izađite iz sale. Molim vas da uvučete kartice ili da izađete iz sale, jer ću biti prinuđen da primenim mere po Poslovniku, kako ste predložili. Vi ste dužni da uvučete kartice. Treći red, drugo i treće sedište, četvrti red, prvo, treće i četvrto, šesto, osmo i deveto sedište, peti red, drugo, četvrto, sedmo, osmo i deveto sedište. Morate ubaciti karticu. Bez obzira što imamo kvorum, vaš kolega je prigovorio kršenje Poslovnika, u delu zloupotrebe identifikacionih kartica. Vi ste dužni da ubacite kartice, kada ste u sali, ili da salu napustite. Odlučite se - da li ste duhovi, ili ste poslanici. (Poslanik Pal Šandor traži reč.) Ako imate šta da kažete, izvolite za govornicu.
Poštovana gospodo, poslanici SRS nemaju moralno pravo o ovome da pričaju, ja sam predlagao svojevremeno amandman da onaj ko pritisne dugme umesto nekoga drugoga, izgubi poslanički mandat. Zajedno sa socijalistima glasali ste protiv tog amandmana. Prema tome, ovaj poslovnik ovde, ovo što piše, to je ostalo još kad ste vi bili na vlasti, niste bili za to da izgubi mandat, ne samo da se udalje iz sale, nego da izgubi poslanički mandat, onaj ko je umesto drugoga pritisnuo dugme. Prema tome, završili smo priču.
Ima reč narodni poslanik Gordana Pop-Lazić (kršenje Poslovnika).
Molim vas da poslanike SRS ne nazivate duhovima, jer mi čitav dan ovde, zaista, pokušavamo da damo svoj doprinos radu ove skupštine i ne izlazimo iz sale, jer neprestalno izlazimo za ovu govornicu i moramo da čekamo svoj red da izađemo i da iznesemo svoje amandmane, a poslanici skupštinske većine se šetaju po Knez Mihajlovoj, restoranu i po bifeima.
Vi prijavljujete kršenje Poslovnika, ili šta radite?
Kršenje Poslovnika - ne dozvoljavam da se Poslaničkoj grupi, gospodine predsedniče, u skladu sa članom 99, obraćate na ovakav način. Dužni ste da se obraćate svima sa uvažavanjem. I, ako vam treba pola sata da ovde skupite kvorum, to je vaš problem, a ne naš problem. Opozicija ne mora da vam daje kvorum.
Jednostavno, radi se o činjenici da vaša kartica nije uvučena, a da se meni čini da vas vidim. Jednostavno sam konstatovao da je to možda vaš duh, a ne vi, koji ne biste kršili Poslovnik. Ali, imate priliku da obrazložite amandman na član 11. koji ste podneli. Taj amandman Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne očekujemo da će Vlada i odbori prihvatiti naše amandmane, ali želimo da ukažemo javno na to da smo podneli amandmane, da smo se založili kod Vlade da skrenemo pažnju pre svega da SRS smatra da su svi ovi zakoni u celini loši, nisu realni, da će dovesti do još većeg haosa i za mnoge subjekte, i privredne, i za građane, koji apsolutno nemaju perspektivu za budućnost. Oni, kako vi želite da ih prikažete, ne predstavljaju putokaz valjanih ekonomskih odnosa i ne proizilaze iz realnog društvenog stanja i društvenih mogućnosti. Ovaj paket zakona samo pokazuje da smo mi, srpski radikali, bili u pravu kada smo vas sve ovo vreme kritikovali, kada smo javnost upozoravali u predizbornoj kampanji - do čega će ova DOS-ovska vlast dovesti. Porez na promet roba i usluga, po ovom predlogu, daleko je od brige za životni standard, kako vi to želite da prikažete, a da o ekonomskoj i o socijalnoj funkciji obećanih reformi tranzicije i ne govorimo. Ekonomski efekti ovakve vrste opredeljenja politike poreza na promet nisu ni u funkciji privrednog rasta, razvoja i zapošljavanja, naprotiv, izazvaće negativne efekte u ovim sferama. Diskutabilna je i poreska osnovica, poreska stopa, kao i plaćanje poreza na promet roba i usluga. Neprihvatljivo je opredeljenje da ovaj predlog zakona zadovoljava kriterije i neposredno doprinosi neutralnosti, kako vi kažete, transparentnosti, pravičnosti poreza, kako to u ovim razlozima za donošenje zakona stoji. SRS ne prihvata ni stavove da sistemska opredeljenja rekonstrukcije monetarnog sistema i ekonomskog oporavka Jugoslavije, njenog uključivanja u evropske i svetske organizacije, kao bitan preduslov, zahteva suštinsku i korenitu fiskalnu reformu, koja će biti u pravcu tih kretanja, a prvu fazu predstavlja upravo ovaj predloženi paket poreskih zakona. Vi to, uostalom, navodite i u razlozima za donošenje ovog zakona.Mada je glavni cilj ovog predloga zakona prikupljanje sredstava uz adekvatnu mesečnu, polugodišnju, godišnju fiskalnu politiku, i specifičnu ulogu Vlade Srbije u zasnivanju nove politike javne potrošnje, pripisuje mu se i reformski karakter, koji on ne sadrži. Moj konkretan amandman odnosi se pre svega na oslobađanje od poreza određenih kategorija, a to su u članu 11. stav 1. tačka 5. da se porez na promet proizvoda ne plaća na proizvode koje pod uslovima reciprociteta nabavljaju diplomatska i konzularna predstavništva, strano diplomatsko osoblje i konzularni funkcioneri, na osnovu posebnih potvrda saveznog organa, nadležnog za inostrane poslove, kao i u slučajevima predviđenim međunarodnim ugovorom. Znači, narodu možemo da gulimo kožu, ali diplomate, koje su u situaciji da mogu da plate ove poreze, ne smemo da diramo, jer može da se desi da recimo Milan St. Protić mora da plati veliki porez u Americi, mada Amerika ne brenuje mnogo uslove reciprociteta, da Vesna Pešić mora da plati neki porez, mada ih i u Meksiku baš briga za to šta se dešava u Srbiji. Prema tome, gospodo, ovakav način razmišljanja kada je porez u pitanju, mislim da je možda to neki uslov vezan za neke standarde u Evropskoj uniji, ali bolje da ste razmišljali o ovom narodu ovde, koji nema odakle da vam plati porez.
Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 16, protiv 122, niko se nije uzdržao, nije glasalo 10, ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Jović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Narodni poslanik nije prisutan. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 117, niko se nije uzdržao, nije glasalo 17, ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vatović. Odbor za finasije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 22, protiv 113, jedan uzdržan, nije glasalo 11, ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Predrag Mijailović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 11. stav 1, da se posle tačke 14. doda tačka 15. i 16, što znači da se lekovi za humanu upotrebu oslobode poreza, protetička i ortopedska sredstva, sanitarna sredstva i sva ona sredstva za koja se obezbeđuje njihovo plaćanje iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja. Smatram da je ovo logičan amandman. Zašto bi nešto oporezovali i ponovo uzimali iz Fonda za zdravstveno osiguranje, jer vi znate kako su naše apoteke prazne i pacijenti žele da dobiju lek, jer po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti oni na to imaju pravo i zato molim da se ovaj amandman usvoji.
Reč ima ministar Đelić.
Želeo bih dosta otvoreno, kao i uvek, da govorim o ovom pitanju koje je veoma važno, jer ako je Vlada rekla da je zdravstvo jedno od četiri prioriteta ovog budžeta, naravno kada pričamo o lekovima, o ortopedskim i drugim pomagalima, moramo veoma pomno pogledati šta se radi. Međutim, kada se došlo do izbora da li osloboditi od poreza na promet lekove, ortopedska i druga pomagala ili pak njih oporezovati došli smo do sledeće konstatacije i predloga, koji bi ipak hteo da vam predložim večeras i da ga podržite, ili eventualno da povučete vaš amandman. Imali smo zadnjih godina i dug niz godina oslobađanje svih lekova i vidi se da lekova apsolutno nije bilo. U čemu je problem? Problem je, kao što smo videli nekoliko poslednjih dana, da je taj segment našeg društva i te kako bio kriminalizovan, da oni lekovi koji su bili kupljeni baš za Fond zdravstva su se nalazili, ni sami ne znaju kako, ali često u tim privatnim apotekama i može se reći da taj primer eklatantno dokazuje da porez ne rešava problem neke druge politike. Tu se eklatantno vidi da se ne može kroz politiku voditi zdravstvenapolitika, da se kroz poresku politiku ne može voditi socijalna politika, već najbolji način je da se vodi poreska politika, a posle na rashodnoj strani obezbedi, kroz zakon koji nešto obezbeđuje za neku ciljnu grupu dodatna prava koje onda država održi i baš u domenu lekova i ortopedskih i drugih pomagala mi u stvari imamo tu zaštitu. To je Zakon o zdravstvenoj zaštiti i dozvolite da vam napomenem taj član 7. koji je u stvari dosta dobro urađen i koji daje specijalna prava, ne samo zaštite od bilo koje promene u porezu na promet, već od bilo koje cene lekova za sledeće ciljne grupe. To su deca do 15 godina života, školska deca i studenti do 26 godina života, žene u vezi sa trudnoćom, porođajem i materinstvom, lica starija od 65 godina, hendikepirana i invalidna lica, nezaposlena lica, materijalno neobezbeđena lica i članovi njihovih porodica, korisnici stalnih novčanih pomoći. Dalje, lica u vezi sa zaštitom i lečenjem od zaraznih bolesti, malignih oboljenja, šećerne bolesti, hemofilije, duševnih bolesti, cerebralne paralize, multiple skleroze, reumatske groznice, hipertenzije, koronarnih i cerebralno vaskularnih bolesti i druga lica u vezi sa pružanjem hitne, odnosno urgentne zdravstvene zaštite. Onda, zdravstvena zaštita ovih lica obuhvata vakcinacije, ukazivanje hitne medicinske pomoći, preglede i lečenje i dobijanje lekova prema listi lekova i medicinskih indikacija, dobijanje ortopedskih pomagala prema utvrđenom invaliditetu itd. Čini mi se u ovom momentu kada izlazimo iz jednog duboko kriminalnog sistema i dalje oslobađanje tih lekova i ortopedskih pomagala bi bilo na neki način priznavanje da ova nova vlast neće moći da iznese ovaj zakon i da neće moći da obezbedi baš ovim ciljnim grupama da ostvare svoja prava, što znači predlog večeras je da se taj amandman povuče. Međutim, verujte da od svih sredstava sledeće nedelje i sledeći meseci moraju pokazati da li treba ponovo da pogledamo u materiju i, verujte, tu ćemo veoma pragmatično gledati stvari i reagovati veoma brzo.
Povlačim ovaj amandman nadajući se da će se ostvariti ono što je ministar Đelić rekao, jer mi je to bio osnovni cilj da čujem.
Konstatujem da je poslanik Mijailović povukao amandman na član 11. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Živko Selaković. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se iz dva razloga da malo pojasnim moj podneti amandman na član 11. tačka 14. Biodizel gorivo dobija se preradom sirovog biljnog ulja, tačnije rečeno uljane repice, i nailazi na sve veću primenu u dizel motorima širom sveta. Obzirom da i sama reč govori od čega se dobija, uljane repice, znači, ono ima i ekološki karakter. Mi znamo da u svetu sve ono što štiti ekologiju, odnosno, zaštitu čovekove sredine, oslobođeno je od poreza. Tako i ova vrsta goriva svuda u evropskim zemljama, pa i u SAD-u, ne podleže oporezovanju. To isto gorivo, odnosno energent, proizvodi se kod nas u pet fabrika. Ono direktno podstiče poljoprivrednu proizvodnju. Iz razloga što je ekološkog karaktera i što podstiče poljoprivrednu proizvodnju, ovo gorivo je i starim Zakonom o porezu na promet, u članu 32. tačka 20, isto bilo oslobođeno poreza na promet. Iz navednih razloga, ekologija, unapređenje poljoprivredne proizvodnje, to me je navelo da predložim ovaj amandman, da i dalje ovo gorivo bude oslobođeno poreza na promet. Taj tekst amandmana bi glasio - energetsko gorivo biodizel iz obnovljenih resursa i biodizel premijum. To bi bio sastav tog amandmana koji sam podneo. Kao članu Odbora za ekologiju i član Odbora za poljoprivredu, dužnost i moral mi nalažu da za ovako nešto glasam. Posebno ističem, kao zamenik predsednika Poslaničke grupe SSJ-a, kada je u pitanju unapređenje poljoprivrede, takođe i SSJ stoji iza ovog amandmana. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 103, uzdržanih dva, nije glasalo 13, ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Sredoje Mihajlov. Poslanik Sredoje Mihajlov je povukao amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, koliko znam, Vlada je trebala da prihvati ovaj amandman. Radi se o porezu na promet na stočnu hranu i komponente koje se koriste prilikom pravljenja stočne hrane. Tako da bih voleo da čujem mišljenje Vlade. Takođe, bio sam na jednom Odboru za finansije i predsednik Odbora za finansije me je izvestio da je Vlada delimično prihvatila ovaj amandman. Da li to znači da je to sastavni deo predloga Vlade? (Da.) Onda, u redu. Već kad sam ovde, vidim da mnoge pogađa ona napetost na Dedinju, pa u sredu vojvoda na redu, pa se nadam toj napetosti i u Batajnici. Unapred se radujem. Kad smo već kod stočne hrane i kod poreza, posle nekih vaših izlaganja ja se zapitam - bože, koju stoku mi seljaci sve hranimo i na tu humanu aktivnost porez plaćamo?
Ako sam dobro razumeo, vi ste povukli ovaj amandman. Vlada ga je delimično prihvatila. Konstatujem da je poslanik Marijan Rističević povukao amandman na član 11.
Povredili ste član 99. Poslovnika, koji govori o tome da su narodni poslanici dužni da se jedni drugima obraćaju sa uvažavanjem. Meni je Marijan Rističević simpatičan i prijatelj mi je, ali sa ove govornice iznositi takve pretnje, nije ukusno. Znam da vi imate sklonosti ka poeziji i da ste i ranije govorili sve u stihu, sve u prozi. Uvek dobar fazon para vredi, a za ovaj sam završite.
Zaista nisam čuo. Da sam čuo, ako je to rečeno, ja bih ga upozorio i upozorenje bi bilo potpuno umesno. Ne mogu da se izvinjavam umesto njega. Zaista, nisam čuo. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi.)
Podneo sam amandman na član 11. Zakona i tražim da se dodaju nove tačke 15. i 16. U tački 15. bi stajalo - poreza na promet se oslobađaju školski udžbenici i školski pribor za osnovno, srednje, više i visoko obrazovanje. U tački 16. - oslobađa se tekstilna konfekcija za decu do 10 godina i dečija obuća do broja 36, što otprilike odgovara tom uzrastu dece. Čuo sam da veliki broj kolega, bar kako smo razgovarali u hodniku, podržava ovaj amandman i da su spremni da glasaju. Ne očekujem da ga podrže poslanici koji imaju određene sklonosti, koju vezama ne mogu da dovedu do dece, i sa jedne i sa druge strane. Ne očekujem da amandman podrži Proroković, jer taj čovek zaista ništa ne može da shvati. Ne očekujem da Popović podrži, jer je malopre potrčao da tuče Luneta, koji je predložio oslobađanje lekova od poreza na promet. Na kraju, ne očekujem da moj amandman podrži budaletina Rističević, ali očekujem od svih domaćina koji imaju decu, koji imaju porodicu, da podrže ovaj amandman. (Predsednik: Molim vas da ne koristite takve izraze. Ako već drugima zamerate primitivizam, onda nemojte ni vi biti primitivni.) Kako ste ovo čuli? Baš me čudi kako ste ovo čuli, a maločas niste čuli Rističevića. Očekujem da i ove simpatične bakice verovatno neće podržati ovaj amandman. Ne očekujem ni kandidat za gradonačelnika Grada Beograda, da i on podrži ovaj amandman, jer on do podne mrzi sebe, a od podne ceo svet.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Amandman je podnesen na član 11, da se posle tačke 14) doda tačka 15), koja suštinski treba da oslobodi poreza na promet dečiju obuću, odeću, i opremu za novorođenčad. Ministar je na neki način već dao obrazloženje zbog čega Vlada ne može da prihvati ovaj amandman. Suština tog obrazloženja je da je oslobađanje dečije odeće i obuće je demagogija. Uz dodatak, da bi na taj način postojala mogućnost da se povlasti bogatiji deo stanovništva, da jeftinije kupuje dečiju obuću i odeću ili opremu za novorođenčad. Ne znam da li su službe, stručne službe dale konkretne podatke, relevantne podatke koliko je to i procentualno i brojno bogatih u ovoj Republici Srbiji, a koliko je onih koji su ispod ili na ivici egzistencije, koji isto tako moraju da obezbede odeću i obuću i opremu za novorođenčad. Mislim, upravo, da je ministar plasirao jednu demagošku tezu, jer ne možete za onaj sloj izuzetno bogatih od 5 do 10% da zanemarite materijalne uslove većine koja je siromašna. Drugo, opšte je poznato da u tom sloju koji su bogati i koji bi po ministrovim rečima zaradili neki dodatni kapital, nije veliki broj dece i nije to brojčana porodica, ali solomonsko rešenje je ponuđeno od strane Vlade, a to je da se preko dečijih dodataka i fondova isplati. Znači, uprošćeno gledajući, prvo se uzme od tih građana, a onda im se preko dečijih dodataka i raznih fondova taj novac vrati. U životu bi to izgledalo kao kada vam lopov izvuče novčanik iz džepa, odvede vas na večeru, plati vašim parama večeru, vrati vam novčanik i traži od vas zahvalnost što vas je častio večerom. Tako se i Vlada ponaša. Ako je problem osloboditi poreza dečiju obuću i odeću i opremu za novorođenčad, onda neka ministar, koliko je to procentualno, sačini troškove i opterećenje budžeta, a ne da ovakve predloge kvalifikuje kao demagogiju. Znate, pored ovog problema koji imamo iz dana u dan, sve je više onih koji ne mogu da obezbede ni obuću ni odeću za decu. A Srbija ima jedan problem od ranije, poznata je bela kuga. Statistički, u materijalu koji smo dobili, pokazuje se koliko je porodica sa troje, koliko sa dvoje, a koliko sa jednim detetom. To nije neka velika cifra, nije neka velika brojka, a bilo bi dobro ako ništa drugo, a ono kao bar politička dobra volja da se pokaže kod ove vlade da želi da pomogne porodicama koje imaju decu. Naravno, deca do 15 godina.
Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 21, protiv 115, niko uzdržan, 8 nije glasalo, ukupno su prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Obradović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 20, protiv 110, niko uzdržan, 15 nije glasalo, ukupno prisutno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo Odbor za kulturu i informisanje. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li predstavnik Odbora želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za troje, protiv 112, pet uzdržanih, 23 nije glasalo, ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo poslanici, predložio sam dva amandmana na tačku 11. Predloga zakona o oporezivanju. U amandmanu 1 radi se o oslobađanju određenih artikala od poreza, koje podrazumeva dečiju konfekciju, školski pribor, kao i ostalu opremu za decu. Smatram da je u cilju stimulisanja nataliteta u Srbiji potrebno ovaj amandman usvojiti, zato što su troškovi izdržavanja i jednog deteta često neprimereni u ličnim dohocima koje naši radnici imaju. U amandmanu 2. oslobađa se poreza sanitetski materijal u koji možemo svrstati čak i dečije pelene. Gospodin ministar je obrazložio zašto nije oslobodio lekove poreza. Međutim, čudi me, jer dečije pelene ne mogu da se dobijaju na recept, a sasvim je nelogično da ne budu oslobođene od poreza, tako da smatram da ove amandmane treba usvojiti. Hvala.
Stavljam amandman narodnog poslanika Veroljuba Arsića na glasanje. Za 18, protiv 111,uzdržana dva, nije glasalo 13, ukupno prisutno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11 amandman je podneo narodni poslanik Stevan Gudurić. Vlada iOdbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Predlagač nije prisutan. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Za 18, protiv 108,uzdržanih nema, nije glasalo 17, ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Nešović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 17, protiv 109,uzdržanih nema, nije glasalo 17, ukupno prisutno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Toma Bušetić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 112,uzdržanih nema, nije glasalo 12, ukupno prisutno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 18, protiv 108,uzdržanih nema, nije glasalo 17, ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11, amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Slušajte me dobro, poslanici DOS-a [[žagor u sali]] , nemojte da dremate, član 11. ovog zakona, slušajte me dobro, član 11. ovog predloga zakona, znači, definiše na koje proizvode se ne plaća porez na promet. Radi građana, znači, definiše se šta neće poskupeti 1. aprila. Svojim amandmanom sam predložio da 1.aprila ne poskupi jestivo ulje - gledaju vas ljudi koji su glasali, pazite dobro - znači predložio sam da ne poskupi jestivo ulje, dečja hrana, dečja odeća i obuća i školski pribor. Ukoliko, poslanici DOS-a, glasate protiv ovog amandmana, glasali ste da jestivo ulje, dečja hrana, dečja odeća i obuća i školski pribor poskupi za 20%. Vaši glasači će ove artikleod 1. aprila plaćati skuplje za 20%. Čik sada glasajte protiv ovog amandmana. Narod vas gleda.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miroljuba Veljkovića. Za 21, protiv 104,uzdržanih nema, nije glasalo 14, aukupno je prisutno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11 amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, vašim ponašanjem vi ne samo da ne poštujete srpske radikale, već vi ne poštujete Vladu koju ste izabrali. Drugo, vi ne poštujete ni ovu srpsku javnost,koja vas upravo gleda i koja treba da donosi neki sud o vama. U članu 11. stav 1, posle tačke 14, dodati sledeće tačke: 15. sve vrste udžbenika i školskog pribora; 16 sve vrste dečje obuće i odeće; 17 lekovi i medicinska sredstva; 18. ortopedska pomagala; 19 proizvodnja i distribucija vode i toplotne energije. Sada ću to da obrazložim. 15. Znači, ukoliko dođe do oporezovanja udžbenika i školskog pribora u sadašnjem vremenu, zbog nedostatka sredstava za život,neće imati dovoljno sredstava za školovanje. Bez znanja nema napretka i boljitka. 16. Da bi se u sadašnjoj situaciji povećao natalitet, ovo bi bio skroman doprinos mladim ljudima da misle na sadašnjost i budućnost ove zemlje i zato ga treba osloboditi od oporezivanja. 17. Lekove i medicinska sredstva treba osloboditi od oporezivanja jer u sadašnjoj situaciji, padom društvenog standarda, većina stanovnika nije u mogućnosti da kupi lek. Većina lekova se kupuje. 18. Ortopedska pomagala moraju biti oslobođena poreza na promet, jer njih koriste oni čija je borba za život i rad, velika. 19. Još više će se opteretiti budžet građana, iovako skroman, oporezovanjem vode i grejanja. Toliko. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 16, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasao 21, od ukupno 142 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su podneli narodni poslanici Živodarka Dacin i Milan Stanković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Nisu tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 107, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 22, od ukupno 143 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Živanko Radovančev. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 24, od ukupno 145 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o ovom amandmanu. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, član 12. kaže da se plaća porez na promet usluga koje se obavljaju uz naknadu. A pod uslugama se smatra, između ostalog, i usluga prometa proizvoda na veliko. U članu 15. zakonodavac objašnjava šta je porez na usluge prometa proizvoda na veliko. Kaže da je to razlika u ceni. Razlika u ceni je kategorija koja se po odbitku troškova poslovanja oporezuje kao dobit preduzeća. I, oporezovati je u ovoj fazi predstavlja dvostruko oporezivanje. Ovaj član zakona je u direktnoj suprotnosti sa osnovama Zakona o porezu na promet. Pošto očigledno ne slušaju, ponoviću sve ovo, a posle ću opet. Rekao sam vam da ovo predstavlja duplo oporezovanje. Rekao sam vam da mi sa svim zemljama u svetu maltene imamo ugovore ili sporazume o sprečavanju duplog oporezivanja. Ovde se to vrši. U ovoj fazi. Vrši se i u fazi kada se razlika u ceni iskazuje kao dobit preduzeća. Rekao sam vam da je ovo u direktnoj suprotnosti sa Zakonom o osnovama poreskog sistema. Da li ste sada shvatili? Odlično.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 102, uzdržan jedan, nije glasalo 29, od ukupno 146 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, po Predlogu zakona o porezu na promet skoro sve se oporezuje, pa čak i voda. Sve ono što se tiče životnih potreba, u širokoj potrošnji, pored životnih namirnica, kao što je hleb, mleko, meso, ako ne meso ono bar pasulj, treba osloboditi plaćanja poreza na promet. Takođe treba osloboditi poreza na promet udžbenike, školski pribor, dečiju odeću i obuću, i u oblasti usluga prevoza osloboditi đake, studente i penzionere. Ovim predlogom zakona poreski obveznici postaju čak i novorođenčad, jer se i za nabavku opreme za njih, kao što su pelene, benkice i drugo mora plaćati porez na promet. Ovim zakonom Srbija se pretvara u poresku i reformsku državu. U predlogu Vlade vidi se da su ovi porezi jedini izvor prihoda, umesto efekata porizvodnje, koje trenutno nema. Umesto podsticaja i stimulacija privatne inicijative, kod kojih se zapošljava jedan broj građana, ovim zakonom se guši i proizvodnja i privatni sektor. U odnosu na unutrašnji prevoz putnika u saobraćaju, dolazi do povećanja cena karata za 20%, čime se ugrožavaju interesi đaka, studenata, penzionera i drugih radnika koji su upućeni na javni prevoz. Veliki broj učenika i studenata putuje, radnici i drugi naši građani ovim su direktno ugroženi i utiče se na njihov standard. PTT usluge se povećavaju takođe, a ovo je jedna od najviše korišćenih komunikacija naših građana. Ovim će doći do znatnog poskupljenja ovih usluga, što predstavlja atak na džep naših građana. Dame i gospodo, neka naši građani znaju, pošto skupštinska većina nije prihvatila nijedan amandman SRS, ispada da ćete da izglasate idealne poreske zakone i budžet. Zbog toga mi nećemo snositi krivicu. Mi smo iz Srpske radikalne stranke preduzeli sve što smo mogli da ukažemo na brojne probleme koji čekaju naše građane u Srbiji, kao i ogromni porezi. Da napomenem, u 2000. godini budžet je iznosio 32 milijarde. Za ovu godinu budžet iznosi 130 milijardi. Ovo će platiti građani kroz račune koje skoro treba da očekuju. Sada i građani treba da znaju ko će biti kriv za račune koji ih čekaju, a koji će biti enormno visoki. Mnogi će požaliti, što kažu DOS-ovci, na radikalsku opstrukciju, na radikalske amandmane. Smatram da su amandmani bili veoma korektni, i da su ukazali na brojne probleme i da je trebalo da budu prihvaćeni, i opet ponavljam, Vlada je preuzela skupštinsku ulogu, jer sve što je Vlada predložila i sve što je Vlada odbila, poslanici u Narodnoj skupštini prihvataju. Mišljenja sam da narodni poslanici moraju više pažnje posvetiti svom statusu i svojoj zakonodavnoj ulozi. Hvala vam lepo.
Pošto se više niko nije javio za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 15, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 25, ukupno prisutno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vatović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li predlagač amandmanaželi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 16, protiv 101, uzdržana četiri, nije glasalo 24, ukupno prisutno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Dragana Tomića. Za 15, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? Ima reč narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 12. tačka 14. da se briše. U tački 14. imamo emitovanje tona i slike. Vi verovatno i sami znate da većina vlasnika, koji drže medije za emitovanje medija i slike, imaju pre svega privremene dozvole, mada mali broj ima i trajnu dozvolu. Od juna je najavljen novi konkurs za dodelu frekvencija i pre svega treba rešiti status onih koji imaju privremene dozvole. Elaborati su već poslati i prihvaćeni, samo treba pre svega da se poštuju. Elaborat po pitanju opreme se ne poštuje, jer u svakom slučaju zahtev da tehnički bude u redu treba da se poštuje, ali i sami znamo da je kod većine vlasnika upravo oprema dosta zastarela. Pre svega, moramo da znamo da je potrebno da svako od vlasnika ima zakup frekvencije, odnosno korišćenja etra, a to zavisi pre svega od frekvencije koju obuhvata, broja stanovnika koji može da sluša ili da posmatra sliku koja se emituje, kao i nerazvijenost opštine u tom delu. Pored tog zakupa frekvencije, u svakom slučaju mora da se plaća i taksa za filmove koji se emituju, i to se potpuno drugačija taksa plaća za strane filmove, a posebno drugačija taksa za domaće. Zatim, potrebna su autorska prava za emitovanje muzike, kao i porez na dohodak. Savezni ministar za telekomunikacije, Boris Tadić, je čak najavio mogućnost da će biti dozvoljeno samo emitovanje jednog programa, odnosno ili informativnog, ili kulturnog ili komercijalnog. U svakom slučaju, to teško da će moći da se realizuje, jer nijedna stanica koja nema komercijalni program neće moći opstati, iz prostog razloga što samo to omogućava određenu nadoknadu i profit prilikom takvog rada. U redu, postoje neki zahtevi, kao što je da svaki medij ima sopstveni program od nekoliko sati, i to je u redu, jer, u svakom slučaju, ako nisu u mogućnosti da par sati emituju sopstveni program, ne treba ni da postoje. Samo se plašim da zbog toga što uglavnom na svim televizijama možemo da vidimo emitovanje samo DOS-ovih vesti, odnosno ovih koji predstavljaju pre svega partije iz DOS-a, sve vreme na televiziji su samo oni zastupljeni i plašim se da ove male medije, koje poseduju male lokalne opštine i koji su u svakom slučaju pomogli mnogima iz DOS-ove vlasti da dođu na vlast, da sada na ovaj način ne pokušavaju da suzbiju i da na taj način, s obzirom da je RTS sada vlasništvo, u pravom smislu reči, DOS-a, da na taj način onemogućavaju neko suprotno i drugačije mišljenje.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 14, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
U prethodnom članu sam već rekao da se ostvarena razlika u ceni oporezuje kao dobit i da oporezovanje u ovoj fazi predstavlja duplo oporezivanje. Rekao sam vam već da je to u suprotnosti sa Zakonom o osnovama poreskog sistema. Vi to niste hteli da čujete na prethodni član, a verovatno nećete ni na ovaj član. Većina proizvoda, pogotovo onih akciznih, prodaju se danas sa obračunatim porezom na promet. To ću plastično da vam objasnim. Ako kupim jedan kilogram mazuta za dinar i prodam ga za dinar i deset para, vi mi u ovom momentu po važećem Zakonu o osnovama poreskog sistema ne možete naplatiti porez na tih 10 para. Možete mi ga naplatiti kao porez na dobit preduzeća i to je to.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 11, protiv 110, niko se nije uzdržao, nije glasalo 23, ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, u Predlogu zakona o porezu na promet brisati član 16. Znači, to je u stvari stopa poreza na promet i iznosi 17%, plus tri posto za vojsku, to je 20%. Ako se uzme da je stopa oporezovanja za usluge sa 12% otišla na 20%, a na trgovačku robu sa 28% otišla je na 20%. Znači, može se videti da su proizvodne delatnosti, zanatske kuće i sve proizvodne grane ovim porezom na promet ugrožene. Ovakvom stopom delujete nestimulativno i neproizvodno. Bojim se da ovim porezom i ovom stopom mnoge zanatske radnje će biti zatvorene, a mnogi radnici ostaće bez posla. Dame i gospodo narodni poslanici,na trgovačku robu sa 28% predlaže se stopa od 20%. Znači, većina trgovačkih kuća je zaštićena ovom stopom. Vlada ovim stimuliše rad preduzeća koja se bave neproizvodnim radom. Možda se želi model zemalja u tranziciji, Mađarske, Rumunije, Češke, Slovačke, čije su privrede propale, a proizvodne hale ovih zemalja služe kao magacini za švercovanu robu. Radnici su na ulicama, kriminal raste, prostitucija raste, šverc cveta, to hoće Vlada od nas i zato predlažem da se zadrži stara stopa od 12%.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 16, protiv 114, niko se nije uzdržao, nije glasalo 12, ukupno 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, smatrala sam da je kod podnošenja predloga ovakvog amandmana neophodno da se stopa poreza na promet smanji iz razloga koji su mnogobrojni i mnoge od njih su izneli poslanici Srpske radikalne stranke govoreći o svojim amandmanima, a ovakvo ponašanje vladajućeg DOS-a, predlagača i vas koji potpuno nezainteresovano u nekoj svojoj euforiji, smejanju, spavanju, blebetanju provodite vreme večeras i u toku celog popodneva, građani Srbije svakako treba da znaju, a verujem da mnogo njih i dalje prati sednicu Narodne skupštine Republike Srbije, da su jedino poslanici Srpske radikalne stranke kroz diskusiju ovog zakona i u načelu i sada u pojedinostima ukazali javnosti na činjenicu koja je svima dobro poznata, da mi danas u Srbiji, u Saveznoj Republici Jugoslaviji imamo nesposobnu, nenarodnu i već uveliko korumpiranu vlast DOS-a. Imamo vlast koja uopšte ne vodi računa o tome šta će biti sa našom državom, šta će biti sa narodom i ko će moći ovakve poreske stope da plaća. Vi, gospodo iz tzv. DOS-a, tako grupisani u vaše poslaničke grupe, a čujemo da će ih sada biti više od tog DOS-a, da ćete da krenete sa razdvajanjem i da će veoma brzo doći do raspada te takve vaše koalicije, jedino ste imali za cilj da obmanete građane i da lažnim obećanjima zadobijete njihovo poverenje na izborima, da biste im sada kroz oporezovanje osnovnih životnih namirnica, prehrambenih proizvoda, svega onoga što je potrebno za decu predškolskog i školskog uzrasta, ono što je potrebno da bi se ta deca izdržavala sa kakvim takvim platama, a veoma su male njihovih roditelja, vama je sve to smešno, a za to vreme predsedavajući ovom Skupštinom, gospodin Maršićanin izgleda i očigledno da sam sa sobom ima problema, kada je mogao pre dva sata, kada nisam reagovala, da konstatuje da u sali možda ima duhova. Gospodine Maršićanin, ako vi imate neke probleme, ako vam se već neko ili nešto priviđa, ovo je već vreme kada se ponoć približava, zadržite koncentraciju, umirite razularene poslanike, a opet nemate kvorum DOS-a koji sedi u sali. Stavite na znanje i dalje takvim svojim ponašanjem građanima da ne vredite za poverenje koje ste zadobili i da ćete vi vrlo brzo voljom naroda postati prošlost, i to ružna prošlost.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 13, protiv 96, uzdržanih nema, nije glasalo 34, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Miroljub Veljković i Ljubomir Kragović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Gospodine predsedniče, pošto se vaši poslanici veoma dobro zabavljaju po bifeima, molim vas da utvrdite kvorum, da pošaljete avaze da ih prikupe i onda da nastavimo da radimo kako Bog zapoveda.
Molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Imamo kvorum.
Poslanici DOS-a, prvo da konstatujemo da me niste poslušali i da ste glasali da od 1. aprila poskupi jestivo ulje, dečja odeća i obuća i školski pribor. Upozorio sam vas da ne glasate. To će od 1. aprila poskupeti za 20%. Ponovo me dobro slušajte, poslanici DOS-a. U članu 16. predlažem da stopa poreza na promet usluga iznosi 12 a ne 17%. Znači, upozoravam vas da će od 1. aprila poskupeti za 20% šišanje, popravke cipela, prevoz, đačke ekskurzije, školske kantine, studentske menze, telefoni, struja, gas, ugostiteljske usluge, pisma, televizija itd. Predlažem vam da prihvatite amandman i da umesto 20% ove usluge poskupe, koje plaćaju građani i vaši birači, da prihvatite ovaj amandman i da to poskupi za 12%. Ponovo vas čikam, glasajte protiv ovog amandmana.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 19, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 6, ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Tomislav Nikolić i Marko Ćulibrk. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Kako to mislite podnosioci? Mi nismo zajedno podneli. Treba da pitate jednog, pa drugog. Kome ćete prvo dati reč?) I jednom i drugom. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Koga prvo pitate?) Prvo pitam Marka Ćulibrka (nije prisutan). Da li Tomislav Nikolić želi reč? (Želi.)
Dragi moji oduševljeni poslanici DOS-a, egzaltirani, fascinirani, zadovoljeni, kao što niste bili u poslednjih 11 godina, večeras sam iskoristio priliku da odem u Aranđelovac na jednu TV emisiju, i ogromna je razlika u odnosu na samo pre nekoliko dana u pitanjima gledalaca. Do pre nekoliko dana uglavnom su mi zamerali na tome šta smo mi radili dok smo bili u Vladi, a sada pitaju - gospodine Nikoliću, šta nam ovo uradi DOS? Kažem, dame i gospodo narodni poslanici, možete da vičete, da vrištite, da blejite, da arlaučete, ovim zakonom poskupljuju svi proizvodi u Republici Srbiji. To ostaje iza ovog zakona. Zaboraviće se i to kako ste vi vikali, i kako ste me opominjali, i šta sam ja govorio, ali će onog dana kad ovaj zakon stupi na snagu i kad građani ujutru zateknu na svim prodavnicama nalepnicu "popis", onda će tek ostati trag iza ovog zakona. Trag je strašan. Vi niste hteli ništa da oslobodite poreza. Vama čak ni štampa nije potrebna. Vi ste sad oporezovali štampu kao što je mi nikada nismo oporezovali. Vi im niste priznali pravo na manjak u obliku remitende, vi niste priznali školski pribor, udžbenike, vi nećete da oslobodite poreza na promet ono što mora da bude oslobođeno. Sad smo došli do poreza na promet usluga, i umesto 9 od jedne diktatorske vlasti, porez na promet na usluge ode na 17% kod demokratske vlasti. Da vas neko pita, gospodo poslanici, zašto tako glasate, vi ćete reći - pripadamo DOS-u. Da vas neko pita koliki treba da bude porez na promet usluga, vi biste se zamislili, zato što to vaš ministar ne zna. On je sleteo avionom iz više inostranstava nekoliko dana pre nego što je došao da brani ovaj budžet. On će i da ode avionom. Vi ćete da ostanete da objašnjavate komšijama kako se to desilo da posle toliko godina pobedite i da sve poskupi. Blago vama, kad vas nije sramota. Više puta sam u ovoj skupštini glasao... (Predsednik: Ja vas molim da ne dobacujete smesta.) nekad sa voljom nekad bez volje, nekad sam bio ubeđen da činim dobro, nekad nisam, ali nikad nisam glasao kad sam bio ubeđen da činim loše. Nikada, ni za jednu odluku koja je bila loša nisam glasao. A vi glasate evo već pet dana za loše odluke. Sami ste svesni toga da su odluke loše. Sami ste svesni toga da građani nemaju čime da vam napune ovaj budžet. Budžet se ne namiruje tako što ćete da povećavate porez, nego tako što ćete da povećate proizvodnju. To barem da zna vaš ministar. Vi biste sada dame i gospodo, da uvezete viski, da ga prevezete do prodavnice, da vam platimo carine, akcize i poreze, porez na uslugu prevoza i sada svi da pijemo viski, da bi vi napunili budžet. Inače, vi na drugi način budžet ne možete da napunite. Kojim porezom na usluge? Na koje usluge ćete naplaćivati porez? Govorim o amandmanu, dame i gospodo narodni poslanici, ne mogu da govorim Vladi. Prvo, ovde nema Vlade, a drugo, ministar je potpuno nevezan za Srbiju. Njega ovo ne interesuje. Njemu je ovo eksperiment kao Rusija, kao sve druge zemlje u tranziciji. Krenuće posle u sledeću zemlju sa jednim iskustvom više. Gde ćete vi da ostanete? Niko od vas, a ja vas, bar neke dobro poznajem, niko od vas ne snosi krivicu za ovo. Vi još niste ukaljani. Zašto se sada kaljate? Za građane Srbije vi ste anonimna lica, a sada ćete tek postati poznati, one koje će narod da prepoznaje na ulici, kao i ove koji su do sada bili na vlasti. Šta vam to treba, dame i gospodo narodni poslanici? Ovo nije zakon za Francusku, ovo je zakon za Srbiju. Molim vas da prihvatite amandman, pa da time učinite sebi jednu veliku uslugu.
Stavljam amandman na glasanje. Za 19, protiv 116, uzdržan niko, nije glasalo 15, ukupno je prisutno 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Nije prisutan. Izvolite, gospodine Lukiću.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, dok sam išao prema ovoj govornici bilo je više dobacivanja da ne treba diskutovati na ovu temu. Ne znam da li se svi slažemo sa tim. Međutim, mislim kada je reč o porezu na usluge i stopi koja je propisana, ovog puta ne iznosim mišljenje niti stranke niti podnosioca ovog amandmana, reakcije na ovako visoku stopu poreza na usluge su svuda i na svakom mestu, mi smo imali dosta kontakata sa građanima i svi su prosto šokirani ovako visokom stopom. Koje će posledice biti, videće se uskoro. Očekuje se veliki problem, prvo u naplati poreza na usluge, jer su usluge ipak najpogodnije da se na njih izbegne poreska obaveza. U uslovima smanjene privredne aktivnosti, sigurno da je smanjen i obim usluga. Troškovi onih pravnihi fizičkih lica koja pružaju usluge nisu smanjeni. Tako da će sigurno biti lančane reakcije i povećanjem poreza na usluge povećaće se cene mnogih proizvoda. Zbog svega ovoga možemo samo još da konstatujemo da su plate porasle za svega 36% u prethodna tri meseca, a da se predlaže rast poreza na usluge praktično za 100%. Zbog svega toga, predlažemo da ova stopa bude 8%, a kada se na to doda savezni porez od 3%, to je 11%. U tim uslovima država bi imala stalne i sigurne izvore prihoda kroz porez na usluge i sigurno bi bilo mnogo manje izbegavanja. Opet da ponovim, uticaj na budžet ne bi bio znatan niti bi to bio udar, s obzirom da ova stavka u budžetu i nije tako velika. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 23, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, ukupno je prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman, konstatujem da je amandman Vlade postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Pošto podnosilac amandmana nije prisutan, da li predstavnik grupe želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. U članu 17. tačka 2), posle svih nabrojanih usluga na koje se ne plaća porez na promet, predlažemo da se dodaju i usluge u poljoprivredi. Ova stavka je stvarno neznatna i ne utiče na priliv u budžet, a sigurno je da bi mnogo doprinela i mnogo znači poljoprivrednim proizvođačima, s obzirom da smo konstatovali da nisu dobili ono što su očekivali i što zaslužuju svojim radom i angažovanjem i onim što su dali ovoj državi. Ako dodamo da u poljoprivredi imamo dotrajalu mehanizaciju, visoku cenu goriva, praktično se gubi svaka motivacija da se vrše usluge u poljoprivredi. Mislim da je ovo jedna stavka koja stvarno nema nikakvih razloga da bude uvrštena u usluge na koje se plaća poreza na promet. Takođe, jedna vrlo značajna stavka, a to su usluge prevoza putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju autobusima, tramvajima i trolebusima. Porez na ove usluge koje su nabrojane uveden je, mada do sada nije plaćan i sigurno je da će znatno uticati na troškove života. A znamo da gradski javni prevoz koriste one socijalne kategorije koje su najviše ugrožene i kojima ova stavka predstavlja značajan trošak u kućnom budžetu. Amandmanom se predlaže da ove usluge i dalje budu oslobođene plaćanja poreza, a smatramo da ukoliko bi došlo do povećanja stope i u ovoj oblasti, pored svih onih povećanja cena koje očekuju naše građane, to će biti veliki udar. Pored toga što se očekuju eventualne povlastice, mislimo da treba prihvatiti ovaj amandman. Smatramo, takođe, da su naši građani opterećeni svim onim porezima koje ih očekuju narednih dana i da je ovo zadnji ustupak za koji molimo u njihovo ime, ne u lično ime, niti u ime stranke, već u ime onih građana na koje direktno udara ovaj propis. Zahvaljujem.
Stavljam amandman na glasanje. Za 13, protiv 107, jedan uzdržan, nije glasalo 19, ukupno je prisutno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman jepodneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Gospodine predsedniče, zaista ste me duboko uvredili nazvavši mene i poslanike SRS da smo "duhovi". Ne zbog vašeg mišljenja, do kojeg mi nije stalo, već zbog toga što smo vredno i marljivo radili na ovom zasedanju, boreći se da vas ubedimo da ne donesete ovakve zakone koje donosite. Kako bi izgledalo da, recimo, npr. ja sasvim opravdano kažem - da je ovaj do vas - slepi miš. Ili da kažem da je poslanička grupa DOS-a - vampiri. Ja za to imam dokaze, a pre svega zbog toga što ovaj do vas stalno leprša i plaši poslaničku grupu SRS. Za poslaničku grupu DOS-a, valjda je sada svima poznato da su "krvopije" i da žele da "isišu i poslednju kap krvi iz ovog naroda". Dakle, i ovaj amandman koji podnosim, jeste upravo da bi sprečili što je moguće više da se isisa srpske krvi iz građana, naroda Srbije. Amandman na član 17. tačka 3.treba da donese oslobađanje poreza na vodu. Naime, u ovom članu sam predložio da se oslobodi poreske obaveze od 17% i plus 3% posebnog poreza, za vodosnabdevanje i odvođenje prečišćene i upotrebljene vode. Uvođenje poreske obaveze od 17% i posebnog poreza od 3%, dovelo bi preduzeća koja se bave ovim poslovima, vodosnabdevanje građana i odvođenje prečišćene i upotrebljene vode, još u težu situaciju. Ovo posebno zbog nenaplaćenih računa,agregata u vodoprivredi. Građanina korisnika, ovim nametom na vodu, pored svih ostalih poskupljenja,zakon bi još više udaljio od normalnih, egzistencijalnih potreba. Dok se u drugim evropskim državama subvencioniše i voda, i posebna brigavodi, o ekologiji, što je naravno izvor zdravlja, ovim upoređivanjem vode, država bi pokazala koliko joj je stalo do evropskih standarda, a ovu vrlo važnu oblast, koja je usko povezana sa zdravstvom i zaštitom građana, opravdavapodneti amandman. Očekujem od svih poslanika Narodna skupštine da će podržati ovaj amandman.
Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 17, protiv 115, uzdržanih nema, nije glasalo 16, a ukupno je prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pre nego što pređemo na sledeći amandman, da vas podsetim dasmo se dogovorili da ćemo danas raditi do 24,00 časa, sa mogućnošću produženja rada. O tome moramo da odlučimo. Da li ima predloga? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo poslanici, imajući u vidu današnju odluku, a s obzirom da smo ovih nekoliko dana izgubili dosta vremena i na političku propagandu, na prepucavanja, a da smo se u isto vreme pozivali na odgovornost građana i ograćali budućim poreskim obveznicima, predlažem da večeras radimo, s obzirom da nije još mnogo ostalo, do kraja dnevnog reda, kako bi omogućili našim građanima, naročito poreskim obveznicima, da se u toku vikenda pripreme, da izvrše popis, s obzirom da su manji porezi, da već od ponedeljka mnoge cene budu niže i da naši građani mogu da osete rezultate. Znači, predlažem rad do okončanja sednice.
Dame i gospodo, imam predlog da radimo do 24,00 časa, kako smo se jutros dogovorili, kako bismo omogućili građanima da novac koji imaju kod kuće upotrebe da kupe još poneki artikal po jevtinijoj ceni. Ovaj zakon će da stupi na snagu 1.aprila i sve će biti skuplje. Onaj ko laže , da se izvini sa ove govornice građanima koje sada obmanjuje. Ako sam to ja, doći ću za govornicu da se izvinim. Ako ste to vi, onda vam je sramno jedino pojavljivanje za ovom govornicom od kada ste poslanik. Vi ste izašli ovde da obmanete građane Srbije da će stupanjem na snagu ovog zakona sve biti jevtinije. Molim vas lepo, u sledećem mom amandmanu upozoravam vas da će od sada i usluga komšije komšiji, kada mu poore njivu, imati porez na promet usluga od 17%.
Za reč se javio ministar, gospodin Đelić.
Poštovani poslanici, znam da je kasno, a jedno bih hteo da vas zamolim u ime Vlade, da nastavite diskusiju večeras do kraja dnevnog reda iz dva razloga. Prvi razlog je zato što, uistinu, da bi mogao uredno da se sprovede novi porez na promet, najbolje za naše građane da se izvrši popis je u nedelju, što znači da mora da bude publikovano sutra i u tom slučaju da ovo krene u ponedeljak. Jutros, kao što sam napomenuo, mislim malo ranije, imali smo sastanak sa svim značajnijim trgovačkim firmama i mrežama u zemlji, i oni su bez ikakvog problema rekli da neće biti većih promena cena sledeće nedelje. Drugi razlog je možda isto tako važan, danas sam dobio kao i svi vi poziv iz unutrašnjosti, iz lokalnih samouprava i 6. tačka dnevnog reda je apsolutno nužna njima da bi mogli sutra da se sretnu i da izglasaju budžet, jer sutra je zadnji dan da to urade i da imaju redovno finansiranje od 1.aprila.Znači, mnogi od njih očekuju to da bi mogli da rade. Hvala vam unapred. [[Aplauz u sali.]]
Imamo zapravo jedan predlog, da se nastavi sa radom do okončanja sednice. Molio bih predlagača da ispravi taj predlog, jer, istini za volju, ova sednica u svakom slučaju ne može da se završi. Reći ću vam zašto ne može? Može da sezavrši rasprava i izglasavanje zakona, ali ne može da se završi sednica zbog toga što imamo poslednju tačku dnevnog reda - Poslanička pitanja. Pošto nemamo uslova za postavljanje poslaničkih pitanja, jer nema Vlade koja na ta pitanja treba da odgovori, mi sednicu u svakom slučaju ne možemo da završimo. Pre nego što predložite nešto, pročitajte Poslovnik. Sad vas molim da ispravite predlog.
Zaključno sa osmom tačkom dnevnog reda. U pozivu ste dobili.
Stavljam predlog na glasanje, da se radi do okončanja osme tačke dnevnog reda. Za 124, protiv šest, uzdržana tri, nije glasalo 17, ukupno 150. Konstatujem da će se raditi do okončanja osme tačke dnevnog reda. Na član 17. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop - Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici SRS danas očigledno govore gluvima. Vi ste gluvi za sve naše predloge. Vi se bavite nekim drugim pričama ovde u poslaničkim klupama, da li je neko uhapšen, nije uhapšen, gde se nalazi, neki ... kao što je recimo Leila, viče - hvala Bogu, dočekah posle 11 godina, a ovaj što liči na Lenjina kaže meni - i vi ćete biti uhapšeni. E, gospodine, baš bih volela da vidim kako ćete vi to mene da uhapsite. Što se tiče ovog amandmana, dosledno svom prethodnom amandmanu, koji sam podnela na član 11. stav 1. tačka 5. koji sam obrazložila, smatrajući da ne treba da oslobodimo od poreza na promet diplomatska i konzularna predstavništva, podnela sam amandman i na član kojim oslobađate takođe diplomatska i konzularna predstavništva od poreza na usluge. Znate šta, ako mogu da platim porez, ako majstor koji dođe u moju kuću da mi popravi veš mašinu mora da plati porez na to i da mi to naravno uračuna u cenu koštanja, baš me briga da li će Vesna Pešić morati da plati porez na promet kad menja flekice na cipelama, ako ih uopšte menja. Prema tome, ne vodite vi računa očigledno o tome da li se oslobađa poreza na promet, poreza na usluge, onaj deo stanovništva koji je socijalno ugrožen, nego sprovodite neku svoju demagogiju, pa nam i sam ministar ovde demagoški kaže - nije porez socijalna kategorija. Mi ćemo to građanima da nadoknadimo kroz socijalnu pomoć. Sada ćemo svi mi da čekamo socijalnu pomoć koja je u visini 1.000 dinara godišnje da bismo mogli svojoj deci da kupimo cipele. Ako ja, gospodo, imam troje dece, pa je porez na promet 20%, pa porez na usluge 17%, pa treba da ih obujem, obučem, da nabavim udžbenike, a niste se postarali da od toga oslobodite građane poreza na tu robu i niste razmišljali o tome, znači da ne razmišljate uopšte o natalitetu u ovoj zemlji. Briga vas kakav će natalitet biti. Vama je cilj da nas bude što manje. Nemate vi nikakav program kojim bi se eventualno Vlada pozabavila, kako da mi poboljšamo natalitet, kako da roditelje stimulišemo da rađaju decu. Ja sam svoju izrađala do 1990. godine. Izdržavam ih tako kako mogu i umem, ali vi ovde, ima vas puno mladih, pitam vas koliko vas ima jedno, dvoje, a većina vas verovatno nema nijedno dete. E, to je problem ove Srbije i to je problem budućnosti.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za devet, protiv 102, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 34, od 145 ukupno prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Todorović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije tu.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 10, protiv 108, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, od ukupno 144 prisutna narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17 amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vatović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
S obzirom da se amandman odnosi na oslobađanje od poreza za komunalne usluge, a da je Vlada podnela amandman kojim se predlaže da se na komunalne usluge porez ne plaća do 31. decembra 2001. godine, povlačim svoj amandman.
Konstatujem da je narodni poslanik Aleksandar Vatović povukao amandman stavljen na član 17. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom nisam hteo uopšte da pokvarim bilo šta u ovom predlogu zakona. Samo sam hteo da vas podsetim da ste u kampanji obećavali kako ćete ukidati namete na vilajete, poreze, razreze, prireze. I ovo što amandmanom tražim da bude oslobođeno poreza na promet usluga bilo je do sada oslobođeno poreza na promet usluga. Dakle, vi ste Zakonom o porezu na promet usluga oporezovali promet usluga koje do sada nisu bile oporezovane, pa s obzirom na to da ste rekli da nećete krasti, da ćete stvoriti mnogo više prihoda nego ovi koji su do sada bili na vlasti, nego mi, onda vam ne trebaju novi dodatni porezi. Potrebno je samo da izvršite predizborna obećanja. Zanimljivo je šta ste, odnosno na šta ste uveli porez na promet usluga. Uveli ste porez na promet usluga u poljoprivredi na obradi zemljišta. Da li je neko od vas razmišljao koja je to usluga u poljoprivredi na obradi zemljišta. To vam je usluga kad dođu komšije da vam pomognu da okopate kukuruz, oni dođu na mobu ... [[žagor]] Ti si već za večeras završila posao kad si čula za ono hapšenje, nećeš valjda opet. Hoćeš opet? Kad pokupi čovek komšije na mobu da mu okopaju kukuruz i oni počnu na suncu da kopaju, uleti jedan finansijski inspektor i kaže - porez na usluge za ovo okopavanje kukuruza. Kad komšija komšiji traktorom obrađuje zemlju, uleti poreznik i kaže plati porez na ovu obradu. Pazite dalje, poslednja stavka mog amandmana - porez na građevinske usluge. Kod nas se kuće prave mahom na mobu, jer nemamo para da platimo građevinskim preduzimačima da nam prave kuće, i na taj način nemamo čak po novim zakonima, ne znam da li je na to neko ukazao dok nisam bio tu, nemamo pravo ni da budemo oslobođeni poreza na građevinski materijal. Zato što smo oslobođeni poreza samo ako je to reprodukcioni materijal. A, on je to samo ako ga nabavlja registrovana firma za obavljanje radova. Ako građanin ode da kupi građevinski materijal platiće porez na promet iako ima građevinsku dozvolu, i sad kad se okupe komšije da pomognu da se izbetonira ploča, vi ćete da kažete - vas šestorica što betonirate, porez na usluge ovom siromašku koji pravi kuću. E, takva ste vi vlast. E, zaista ste do kraja doterali. Pazite šta kaže vrli ministar - kaže: da završimo to noćas, da bi sutra prodavnice vršile popis. Sutra je nedelja, pa kako gospodine ministre da vrše popis? Neko je već trebalo da im kaže da noćas, sada, jutros budu u prodavnici. Kako da im kaže, kada ovaj zakon još nije izglasan, kako da im kaže kad ga predsednik Republike još uvek nije potpisao, kako da im kaže kad još uvek nije objavljen u "Službenom glasniku Republike Srbije"? Ne može, bre ministre, nije ovo Alajbegova slama, ovo je pravna država. Ne može, makar kakvi hajduci da su došli na vlast, pa postoji neka Ustavom i zakonom garantovana procedura. Evo, predlažem vam, operite deo savesti, pa oslobodite poreza na promet ove usluge koje sam vam naveo u amandmanu, malo ću vam oprostiti.
Da li se još neko javlja za reč? Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 17, protiv 95, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 32, ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. (Poslanici Srpske radikalne stranke napuštaju sednicu.) Molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum za rad. (Imamo kvorum.) Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Sredoje Mihajlov. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Podnosioca amandmana nema. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, ukupno 130. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Rade Bajić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosioca amandmana nema. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 116, uzdržan jedan, nije glasalo 7, ukupno 131. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Bora Stanimirović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 7, ukupno 133. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 117, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Rade Bajić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 121, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 7, ukupno 135. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Miloš Nešović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 118, niko se nije uzdržao, nije glasalo 10, ukupno 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Odbor za finansije nije prihvato ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 118, jedan uzdržan, nije glasalo 9, ukupno 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman, konstatujem da je amandman Vlade postao sastavni deo Zakona. Na član 30. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 120, jedan uzdržan, nije glasalo 8, ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 120, niko se nije uzdržao, nije glasalo 9, ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30 amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Odbor za finansije nije prihvato ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 115, niko se nije uzdržao, nije glasalo 15, ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Jović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 120, niko se nije uzdržao, nije glasalo 10, ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 109, niko se nije uzdržao, nije glasalo 20, ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 7, protiv 122, niko se nije uzdržao, nije glasalo 8, ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman, konstatujem da je amandman Vlade postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezu na promet u celini. Za 125, protiv 7, niko se nije uzdržao, nije glasalo 6, ukupno 138 narodnih poslanika. Time je Narodna skupština usvojila Zakon o porezu na promet u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNIM PRIHODIMA I JAVNIM RASHODIMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Branislav Pomoriški, Ljubomir Mucić, Zoran D. Nikolić i Žarko Obradović, kao i amandman Odbora za finansije. Narodni poslanik Dragoljub Stamenković podneo je neblagovremeno amandman na član 2. Predloga zakona, pošto ga je podneo 28. marta 2001. godine, što je suprotno članu 156. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine. Primili ste izveštaje Odbora za finansije. Pošto je načelni pretres o ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima u načelu. Za 122, protiv 7, niko se nije uzdržao, nije glasalo 8, ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Obradović. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li se neko javlja za reč? Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 123, uzdržanih nema, nije glasalo 8, ukupno 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo Ljubomir Mucić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li se neko javlja za reč? Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 122, uzdržanih nema, nije glasalo 11, ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za finansije podneo je amandman na član 9. stav 2. Na sednici Odbora za finansije predstavnik Vlade prihvatio je ovaj amandman, čime je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 9. amandman je podneo Branislav Pomoriški. Odbor za finansije odbio je ovaj amandman jer je sadržan u amandmanu ovog odbora, koji je predstavnik predlagača prihvatio. Na sednici Odbora za finansije predstavnik Vlade nije prihvatio amandman narodnog poslanika. Da li se neko javlja za reč? Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 9, protiv 118, uzdržanih jedan, nije glasalo 13, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Pomoriški. Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora prihvatili su ovaj amandman. Pošto su ovaj amandman prihvatili Odbor za finansije i predstavnik Vlade, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Zoran D. Nikolić. Ovaj amandman odbili su Odbor za finansije i predstavnik Vlade na sednici Odbora. Da li se neko javlja za reč? Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 7, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 10, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne želi.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima u celini. Za 129, protiv 8, uzdržanih jedan, nije glasalo četiri, ukupno 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima.
Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O OBIMU SREDSTAVA I UČEŠĆU OPŠTINA I GRADOVA U POREZU NA PROMET U 2001. GODINI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Miroslav Markićević, Dragan Kovačević, Ljubodrag Grbić, Branislav Pomoriški, Dragan Marković, Žarko Obradović, Dragan Tomić, Rajko Baralić, Vladimir Garčević, Stevan Gudurić, Zoran D. Nikolić i Joca Arsić. Primili ste izveštaj Odbora za finansije. Pošto je načelni pretres u ovom predlogu zakona obavljen u okviru zajedničkog načelnog pretresa, prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u načelu. Za 126, protiv 6, uzdržanih nema, nije glasalo 11, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Međusobno povezane amandmane na čl. 2. i 3. tačke a, podtačke 1, podneo je narodni poslanik Žarko Obradović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li se neko javlja za reč? Stavljam na glasanje ove amandmane. Za 7, protiv 127, uzdržanih nema, nije glasalo 9, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. i 3. tačke a, podtačke 4, podneo je narodni poslanik Branislav Pomoriški. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ove amandmane. Narodni poslanik je odustao od amandmana. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačku b. podtačke 4, 16, 37, 60, 61, 91, 94. i 99, a na član 3. tačku b podtačke 4, 16, 38, 72, 73 110, 114. i 120., podneo je narodni poslanik Zoran D. Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 123, uzdržan niko, nije glasalo 14, ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačku b, podtačke 7, 40, 51, 75, 101. i 138, a na član 3. tačku b podtačke 7, 45, 60, 92, 123. i 164. podneo je narodni poslanik Rajko Baralić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 128, uzdržan niko, nije glasalo 9, ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Prema tome konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. i 3. tačke b, podtačku 17. podneo je narodni poslanik Stevan Gudurić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 125, uzdržan niko, nije glasalo 12, ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. i 3. tačku b, podtačku 29. podneo je narodni poslanik Joca Arsić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 128, uzdržan niko, nije glasalo 8, ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. taču b, podtačku 138. i na član 3. tačku b, podtačku 164. podneli su narodni poslanici Miroslav Markićević, Dragan Kovačević i Ljubodrag Grbić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 12, protiv 121, uzdržan niko, nije glasalo 9, ukupno prisutno 142 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačku b, podtačku 140. i na član 3. tačku b, podtačku 166. podneo je narodni poslanik Dragan Tomić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 123, uzdržan niko, nije glasalo 12, ukupno prisutna 142 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 3. tačku b, podtačke 41, 54, 95, 109, 111. i 133, podneo je narodni poslanik Dragan Marković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 8, protiv 126, uzdržan niko, nije glasalo 8, ukupno prisutno 142 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Međusobno povezane amandmane na član 2. tačku b, podtačku145. podneo je narodni poslanik Vladimir Garčević. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 8, protiv 123, uzdržan niko, nije glasalo 12, ukupno prisutno 143 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog za dodavanje novog člana. Narodni poslanik Rajko Baralić je podneo amandman koji predlaže da se posle člana 3. doda novi član 3a. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 119, uzdržan niko, nije glasalo 17, ukupno prisutno 143 narodna poslanika. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog za dodavanje novog člana. Narodni poslanik Rajko Baralić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 3. doda novi član 3b. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Da li želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnite. Za 7, protiv 126, uzdržan niko, nije glasalo 8, ukupno prisutan 141 narodni poslanik. Prema tome, konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Branislav Pomoriški i Stevan Gudurić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Znači, Pomoriški odustaje, on ne odustaje, a mora da odustaje i Gudurić. Znači, stavljam na glasanje amandman Stevana Gudurića. Za 7, protiv 124, uzdržanih nema, nije glasalo 10, ukupno prisutan 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman Stevana Gudurića, a da je narodni poslanik Branislav Pomoriški povukao ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Da.)
Hvala vam.
Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini u celini. Za 130, protiv 8, uzdržanih nema, nije glasalo 5, a ukupno prisutno 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001.godini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda - PREDLOG ODLUKE O NARODNIM POSLANICIMA NA STALNOM RADU U NARODNOJ SKUPŠTINI REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podneo Administrativni odbor. Saglasno članu 153. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 137, protiv niko, uzdržan je jedan, nije glasalo 8, a ukupno je prisutno 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog jednoglasno. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog odluke, koji je podneo gospodin Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe SPS. Saglasno članu 153. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres Predloga odluke. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres po ovom predlogu. Izvolite, da li želite reč? Odustajete? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 116, protiv dva, uzdržanih 12, nije glasalo 15, ukupno je prisutno 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Ovim smo završili 8. tačku dnevnog reda. Samo malo, znate šta, jedino da donesemo ponovo odluku, izglasali smo da završimo sa 8. tačkom dnevnog reda, a to je suprotno toj odluci.
Pozivam se na član 191. Poslovnika. Smatram da je naša odluka bila protivna Poslovniku, pošto se u članu 191. predviđa da se poslanička pitanja postavljaju po pravilu, pošto Narodna skupština okonča rad po svim tačkama dnevnog reda. I, stoga mislim da bi bilo u skladu sa Poslovnikom da završimo današnju sednicu sa 9. tačkom dnevnog reda.
Da li se još neko javlja za reč? Da li ima još neki predlog? Izvolite.
Gospodo poslanici, mislim da zaista ne bi bilo korektno da menjamo odluku, pogotovo što je ona doneta uz sugestiju predsednika Skupštine. Drugo, deo opozicije je izašao i zaista nema uslova da nastavimo rad, nego da sutra završimo tu tačku, tim pre što opozicija ima poslanička pitanja, a oni su izašli sa saznanjem da se ta tačka dnevnog reda neće održati.
Pošto nisam bio sve vreme, shvatio sam da imamo predlog da se nastavi sa radom i sa devetom tačkom. Zamolio bih da odlučimo ovako, da ne bismo menjali odluku, postoji mogućnost da ja kao predsednik Skupštine zakažem nastavak sednice koja bi se završila osmom tačkom za pet minuta, naravno zamolio bih vas samo ako neko od narodnih poslanika ima nameru da postavi poslaničko pitanje da se o tome izjasni. Mislim da bi to bilo korektno, ukoliko je neko imao nameru da traži odgovor od prisutnih predstavnika Vlade da se o tome izjasni ili da donese odluku da poslaničko pitanje uputi pisanim putem, kako je takođe Poslovnikom predviđeno. To bi bilo ipak korektno i na taj način bismo mogli da u skladu sa Poslovnikom nastavimo rad. Gospodin Dobrosavljević, izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, institucija poslaničkog pitanja služi pre svega da opozicija u parlamentu uputi Vladi određeno pitanje. Vladajuća većina to ne radi jer obično Vladu čine ministri iz njenih redova. Mislim da ne bi bilo korektno da mi ovo uradimo sada, bez prisustva jedne jedine opozicione stranke, osim Stranke srpskog jedinstva. Zbog toga mislim da bi bilo korektno da ovo odložimo za neku drugu situaciju.
Molim vas, ne bih otvarao sada po ovom pitanju raspravu. Dakle, imali smo predlog da izmenimo odluku i da donesemo novu odluku, kojom ćemo nastaviti rad i sa devetom tačkom dnevnog reda. Molim vas da se o tom predlogu izjasnimo. Alternativa je da nastavimo sa radom sutra u 10,00 časova. Novi predlog ili ...? Izvolite. (NEKO OD POSLANIKA: Predlažem da nastavak ove sednice utvrdimo za idući ponedeljak, kada je zakazana sledeća redovna sednica, pre te sednice.) Molim vas da saslušamo sve predloge i da donesemo odluku.
Pretpostavljam da se ovo što je do sada rečeno u stvari i jedino što jeste sporno. To je da su suprotstavljena dva stava. Pretpostavljam da od nas niko nema danas potrebe da postavlja bilo kakva poslanička pitanja. Sa druge strane, bilo bi vrlo nekorektno da neku opoziciju lišavamo mogućnosti da ih ona postavlja, a ona sigurno ima i motive i razloge. Upravo zato što su izašli predlažem da danas konstatujemo da ćemo završiti sednicu, jer nema poslaničkih pitanja. Ne verujem da ćemo njihove interese pogoditi zbog toga što će sedam dana kasnije moći da postavljaju poslanička pitanja.
Dobro, potvrdili smo da imamo predlog o kome možemo da odlučujemo, a to je da donesemo novu odluku kojom menjamo odluku koju smo doneli negde u 23,55 minuta, da donesemo novu odluku o tome da ćemo nastaviti sa radom i po devetoj tački dnevnog reda. To ću staviti na izjašnjavanje. Molim vas da se o tome izjasnimo glasanjem. Po broju glasova videćemo da li imamo kvorum, to nije problem. Predlog je da nastavimo rad. Za 99, protiv 18, uzdržana četiri, nije glasalo 15, ukupno 136 narodnih poslanika, čime se potvrđuje da imamo kvorum. Glasalo je ukupno 136 poslanika, odnosno toliko je prisutno. Konstatujem da smo doneli odluku da nastavimo sa radom i po devetoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - POSLANIČKA PITANjA Pre nego što vam dam reč, dozvolite da vas podsetim da, prema članu 190. Poslovnika, narodni poslanik ima pravo da postavi poslaničko pitanje pojedinom ministru ili Vladi iz njihove nadležnosti i ono mora da bude jasno formulisano. Takođe podsećam da izlaganje poslanika koji postavlja pitanje ne može da traje duže od tri minuta. Ko želi da postavi poslaničko pitanje? Izvolite gospodine Peleviću.
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo, potpredsednici, poštovane kolege narodni poslanici, gospodo ministri, pitanje je za ministra pravde i ministra unutrašnjih poslova Republike Srbije. Pod kojim okolnostima je i po kom pravnom osnovu uhapšen i sproveden u Hag gospodin Milomir Stakić, bivši gradonačelnik Prijedora? To pitanje smo postavili i na Odboru za odbranu i bezbednost i drago mi je što je to očigledno jedini odbor koji razmišlja svojom glavom i koji je većinom glasova ovo isto pitanje postavio ministru unutrašnjih poslova. Mislim da je ovo više pitanje za ministra pravde i zato ga i postavljam. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Kako ministar pravde nije prisutan, pitanje će biti dostavljeno ministru pravde i lokalne samouprave, gospodinu Batiću, kao i ministru unutrašnjih poslova, gospodinu Mihajloviću, radi davanja odgovora u pisanom obliku. Da li još neko od narodnih poslanika ima poslaničko pitanje? Izvolite.
Poštovane kolege, Vlada Republike Srbije, donoseći uredbu o nafti obećala je da će za praćenje sprovođenja uredbe formirati parlamentarnu komisiju i postavljam pitanje Vladi - Kada će Skupštini predložiti formiranje takve parlamentarne komisije da biste mogli dati validni odgovor i na veliki broj pitanja privrednika?
Odgovor na ovo pitanje ćete takođe dobiti u pisanom obliku od nadležnog ministarstva, a pitanje će biti dostavljeno radi davanja odgovora. Da li se još neko javlja za reč?
Pošto u postupku priprema i predlaganja zakona, ovih koji su bili danas na dnevnom redu i koji se očekuju na narednoj sednici, Vlada nije konsultovala sindikate i na taj način potvrdila zalaganje koje je DOS dao u predizbornoj kampanji, o negovanju socijalnog partnerstva i socijalnog dijaloga. Na taj način Vlada je propustila i priliku da celi tok ove sednice, kad je javnost u pitanju, prođe u jednoj daleko boljoj i prijatnijoj atmosferi.
I pitanje gospodina Gligorića biće dostavljeno na davanje odgovora u pisanom obliku. Javio se za reč gospodin Pelević.
Dame i gospodo, pitanje za predsednika Vlade i za sve ministre, izuzev gospodina Đelića - zašto ne prisustvuju sednicama Narodne skupštine Republike Srbije, kada se rešavaju pitanja od životne važnosti za sve građane Republike Srbije? Da li to značida oni omalovažavaju ovu skupštinu, da li to znači da žele da se ponašaju kao ministri iz prethodne vlasti? Hvala lepo.
Pitanje će biti dostavljeno predsedniku Vlade, kao i svim ministrima, radi davanja odgovora u pisanom obliku, izuzev gospodinu Đeliću. Ako se više niko ne javlja za reč, završavamo Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja. Druga sednica je zakazana za ponedeljak, 9. april.