Доброго дня, шановні колеги! 10 година. Шановні народні депутати, прошу вас підготуватися до електронної реєстрації. Я нагадую, що відповідно до останніх правил, які існують в нашому залі, після початку реєстрації необхідно доторкнутись до сенсорної кнопки. Утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та тримати ці дві кнопки одночасно до кінця реєстрації, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, ви готові реєструватися? Шановні колеги, перед тим, як ви почнете реєструватись, я ще раз. Просто ми тут бачимо кількість голосів. Так от, вони ідуть, ідуть, ідуть, і хтось в останній момент забирає пальці – і одразу мінус 5, 6, 7 чоловік випадає. Тому дочікуйтеся кінцевих результатів на табло, домовились? Готові реєструватись, шановні колеги? Шановні колеги, давайте все-таки домовимося, 10 година – це 10 година, це початок нашого робочого дня. Готові реєструватися? [[Шум у залі]] Та я всюди бачу, що у всіх фракціях проблиски пустих місць. Шановні колеги, прошу народних депутатів зареєструватися. [[10:03:19]] У залі зареєстровано 192 народні депутати. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв і повідомлень. Шановні колеги, прошу народних депутатів записатися на виступи. Слово надається народній депутатці України Богуцькій Єлізаветі Петрівні, фракція політичної партія "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу передати слово Павлу Фролову.
Слово надається Фролову Павлу Валерійовичу.
Добрий день, шановні колеги! Я хочу поінформувати, що вперше з початку пандемії СOVID-19 відбулася сесія Парламентської асамблеї Організації з безпеки та співробітництва в Європі (ОБСЄ). З 24 по 26 лютого 21-го року майже 300 парламентарів з 57 країн Північної Америки, Європи та Центральної Азії вперше в історії у віртуальному засіданні обговорили проблеми триваючих конфліктів, впливу СOVID-19 на безпеку, економіку, навколишнє середовище, демократію, вибори та права людини в регіоні ОБСЄ. Одними з ключових на порядку денному знову були питання агресії проти України. Так, виконуючий обов’язки Президента Парламентської асамблеї Пітер Лорд Бонесс відзначив відсутність значного прогресу у виконанні існуючих угод по вирішенню конфлікту в Україні, що продовжує страждання мирних жителів. Діючий голова ОБСЄ і міністр закордонних справ Швеції Анн Лінде відзначила, що у статусі Голови ОБСЄ свій перший візит вона здійснила до України, і саме на Донбас, а також завірила про зусилля по відновленню суверенітету, територіальної цілісності, єдності та незалежності України у міжнародно визнаних кордонах включно з Кримом та Севастополем. Генеральний секретар ОБСЄ Хельга Шмід відзначила важливість посилення технологічного та технічного забезпечення Спеціальної моніторингової місії ОБСЄ в Україні. Члени української делегації, голова української делегації Потураєв, заступник Герасимов, члени Галайчук та Фролов привертали увагу до постійного грубого порушення міжнародного права Російською Федерацією, невиконання нею міжнародних зобов’язань, незаконної мілітаризації Криму, безпеки Чорноморського регіону, впливу окупації частини Донбасу на екологію сходу України та всієї Європи. В контексті ініціативи створення "Кримської платформи", кінцевою метою якої є деокупація українського півострова, ми підкреслили необхідність посилення міжнародної співпраці на таких п’яти пріоритетних напрямках: політика невизнання анексії Криму; безпека, включаючи свободу судноплавства; ефективні санкції проти держави-агресора та їх продовження; міжнародне гуманітарне право та захист прав людини, а також подолання негативного впливу тимчасової окупації Криму на економіку та навколишнє середовище. Ми поділилися з колегами-парламентарями ОБСЄ презентацією "Кримської платформи" та поінформували, що інавгураційний саміт цієї ініціативи заплановано провести 23 серпня в Києві. У своєму виступі я також наголосив, що захист прав людини під час окупації є ключовим викликом в регіоні ОБСЄ. Окуповані Росією Крим та частина Донбасу перетворилися на території беззаконня, де порушуються права і свободи людини, де здійснюється незаконна паспортизація та примусове надання російського громадянства, де насильство, тортури. Переслідування та придушення будь-якого інакомислення стало повсякденною практикою. На жаль, з початку конфлікту було вбито понад 13 тисяч осіб і понад 25 тисяч поранено. Ми повідомили також, що Москва продовжує незаконно інтегрувати окуповані території у соціально-економічний, правовий та гуманітарний.
Дякую. Слово надається народній депутатці Васильченко Галині Іванівни, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Юрчишину.
Народний депутат Юрчишин, будь ласка.
Доброго дня, колеги. Неочікувано кілька днів тому знову наступила весна. Як нам казав діючий Президент, ще будучи кандидатом в Президенти, а також представники більшості, це період, коли почнуться посадки. На жаль, з цим не складається. Переважно зараз ми маємо ситуацію, коли політично судді приймають рішення. І сьогодні ми з вами будемо мати дискусію по нібито судовій системі, але про це пізніше. Але, що точно виходить, це постійно весною створювати механізми, перед весну створювати механізми, які би давали можливість уникати відповідальності тим, хто насправді мав би її нести як корупціонер. Про що йдеться мова? В кінці минулого року, в жовтні, Конституційний Суд повністю абсурдно, на що вказала і Венеційська комісія, скасував відповідальність за брехню в деклараціях. Ну, немає у нас ув’язнення, якщо людина, доведена до зневіри, до критичного стану економічною ситуацією в країні, епідемією, змушена буде для виживання там вкрасти дві курки в свого сусіда, він чи вона, скоріш за все, сяде гарантовано. Але людина, яка приховала два "мерседеси" екстракласу, чи два будинки, чи взагалі не подала декларацію, зараз може просто ефективно покаятися. Вдумайтеся в цей абсурд, вдумайтеся, який зараз наше суспільство має від нас фактично сигнал: про те, що людина, яка наживається на спільному добрі, на бюджеті, корупціонер не несе відповідальності, ефективно кається, а людина, яка змушена через виживання переступати закон, гарантовано сяде. Тому зараз у нас є важливим виправляти помилки, допущені раніше. В кінці минулого року ми повернули кримінальну відповідальність за брехню в деклараціях, але суттєво її послабили. Тоді Президент обіцяв, що він поверне ув’язнення. І люди, які брешуть на мільйони, які приховують на мільйони, будуть мати перспективу ув’язнення. Ми не стали чекати, власне, Президента і зареєстрували свій законопроект ще в кінці минулого року. На початку цього року Президент зареєстрував свій. Сьогодні ми маємо шанс повернути відповідальність за брехню в декларації і це сьогодні відбуватиметься на правоохоронному комітеті. Ми вітаємо нарешті Президента. Прикро, що, звісно, знову йде порушення Регламенту і ці закони не реєструються як альтернативні. Але дуже просимо суспільство звернути увагу: повернути відповідальність за брехню в декларації у вигляді ув’язнення треба до 1 квітня, інакше ще рік ніхто не відповідатиме, бо 1 квітня закінчується термін здачі декларацій. Повертайте відповідальність за брехню в декларації, саджайте корупціонерів - і буде нам щастя. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату В’ятровичу Володимиру Михайловичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати Парубію Андрію.
Андрій Парубій. Будь ласка, Андрій Володимирович.
Характерна особливість сьогоднішньої влади полягає в тому, що, забуваючи про зовнішнього ворога, влада намагається воювати всередині з українськими патріотами. І сьогодні ми спостерігаємо чергове таке шоу з метою прикрити власні прорахунки, починаючи з нездатності забезпечити країну вакциною і завершуючи ситуацією в економіці і в провалі по боротьбі з корупцією. Ми досі маємо проросійських силовиків в Офісі Президента, в ДБР та інших структурах. Ми маємо Портного в судах і відповідні рішення суддів про ув’язнення українських патріотів: як питання по Стерненку, як цькування "Ріфмастера" та Кузьменко, як спроби учинити розправу над членами "Європейської солідарності" Фединою, Звіробій, Чорновол. Ми, зрештою, маємо справу "вагнерівців", коли влада відпускає російських найманців і вбивць, коли ветерани сидять у тюрмах. І на цьому тлі розгортається черговий, ганебний серіал з черговими плівками. І особливо цинічно, що цей серіал стосується питання обміну полоненими. " Європейська солідарність" вимагає припинити брудну кампанію проти Петра Порошенка. І я хочу нагадати, що за кілька років нашій команді вдалося провести ряд масштабних обмінів полоненими. При цьому Порошенко не видав Росії ані Цемаха, як ключового свідка злочину, ані "беркутів", що розстрілювали нас на Майдані. Їх випустив особисто Зеленський, на особисте замовлення Путіна. Також "Європейська солідарність" вимагає негайних дій щодо осіб, які підозрюються в тероризмі. Ми віримо, що правоохоронні органи мають достатньо доказів, а коли так, вони повинні пред’явити підозру і клопотання про обрання запобіжного заходу щодо осіб, які підозрюються у важкому злочині. Я переконаний, люди, які фінансують тероризм згідно рішення РНБО: Медведчук, Козак - повинні сидіти в тюрмі, а не в залі Верховної Ради України. І це вимога і українського народу, це вимога "Європейської солідарності". І ми ще раз закликаємо Президента Зеленського припинити знімати дешеві постановочні шоу, їх легше знімати, аніж вести власну політику. Але без власного розуміння стратегії держави, без власного розуміння, що патріоти України і є тою основою, яка захищає Україну від російської агресії, неможливо будувати державу. Ні репресіям, ні політичним переслідуванням!
Слово надається народному депутату України Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Дивіться, у нас сьогодні рік діяльності Кабінету Міністрів, а економіка України впевнено рухається до свого краху. У нас хибний економічний курс, відсутня економічна програма, антисоціальна політика, пагубна тарифна політика. Все це є результати тієї діяльності і бездіяльності Кабінету Міністрів України. Січень місяць 21-го року. Ми маємо 4 відсотки падіння промислового виробництва, і це при тому, що у нас низька база порівняння, що у нас промисловість падає фактично 18 місяців підряд. Легка промисловість – падіння 15 відсотків, машинобудування – майже 10, сільське господарство – майже 6 відсотків спадає, і також це продовжується 18 місяців підряд. Два Кабінети Міністрів Зеленського виявилися неефективними, а отже, має бути другий уряд відправлений також у відставку. Що далі ми бачимо? Влада накоплює безсоромно борги. 91 мільярд доларів на сьогоднішній день державний, гарантований державою борг. На кожного громадянина України вже приходиться 2 тисячі 200 доларів держборгу. В свій час було, коли приходив перший уряд Зеленського, було 82 мільярди, тобто плюс 9 мільярдів доларів. Нам розказують, що віддають борги, а на сьогоднішній день вони лише збільшуються. Вслід за економічною країну накриває соціальна масштабна криза, тому що ми маємо заборгованість по заробітній платі майже 3 мільярди гривень, ми маємо рекордні борги за комунальні послуги – майже 74 мільярди гривень. Ось конкретні результати діяльності Кабінету Міністрів України і Зеленського, ось це результати подолання бідності, кінця епохи бідності і двократного зниження тарифів обіцяного. І саме тому для того, щоб закрити рот опозиційним телеканалам, опозиційним депутатам, Президент вводить санкції, запроваджує незаконні, неконституційні кроки по відношенню до інформаційних телеканалів, по відношенню до окремих депутатів з "Опозиційної платформи - За життя". Коли немає чого запропонувати в економіці, в соціальній політиці, в тарифній політиці, влада вдається до репресій, влада вдається до політичних переслідувань. Я розумію, що інтелектуальний плінтус не дозволяє сюди вносити певні проекти законів, але ж для цього можна розпустити Кабінет Міністрів і змінити, новий склад запропонувати, запропонувати нову програму діяльності, новий економічний курс, нові інструменти державного регулювання економіки, які стимулюватимуть впровадження процесів модернізації, процесів подолання бідності, якісного покращання життя в країні. Однак на сьогоднішній день влада пішла шляхом поглиблення репресій, тиску на телеканали. І фактично без суду, слідства і взагалі без рішень РНБО влада цинічно прикриває мовлення четвертого незалежного телеканалу. Ми закликаємо владу іти у відставку, якщо не спроможні подолати бідність в країні і дати.
Слово надається народному депутату Тимофійчуку Володимиру Ярославовичу.
Передайте слово Чорноморову Артему.
Будь ласка, Артем Чорноморов. Будь ласка.
Доброго ранку головуючий! Дякую. Шановні народні депутати! Доброго ранку, народе України! Знаєте, я не втомлюся говорити і відстоювати інтереси свого округу, бо, як казалось в "Одіссеї": "Я лише тою зброєю володію, що боги мені вручили в дар". Ми будемо говорити про наші проблеми. Весь тиждень минулий я провів на окрузі. Я зустрічався майже зі всіма главами ОТГ, з людьми, це об’єднаний Вознесенський район, це 13 громад. І ви знаєте, що люди, які зверталися до мене, вони говорили лише про одну проблему – це про 30-відсотокову знижку на електроенергію. В їхніх очах я бачив розпач, тому що 150 тисяч населення мого району - це, я хотів би нагадати, це територія спостереження атомної електростанції міста Южноукраїнська. Це люди, які отримували цю знижку на протязі 30 років всієї незалежності України. Колеги, раніше завжди атомна електростанція давала якусь пільгу, яка людям компенсувала той ризик, який вони коло неї проживають. Скажіть, будь ласка, ми ж всі пам’ятаємо, якою може бути небезпечною сила атому. І скажіть, будь ласка, чи припинили роботу атомні станції? Ні. Тоді відповісте мені, будь ласка, на одне запитання: чому у людей забрали єдину компенсацію проживання в зоні ризику? І я хочу сказати не тільки про своїх співвітчизників і мешканців 30-кілометрової зони міста Южноукраїнська, а також Рівненська, Запорізька і Хмельницька області теж лишилися цієї знижки. Чому я кажу "єдина"? Тому що один відсоток, який повинен повертатися до місцевих громад продажу електроенергії від "Енергоатому", в повній мірі не повертається. Колеги, це півтора мільярда гривень, які не повернулися. Це грабіж! Це грабіж людей, які, ризикуючи, проживають навколо атомних станцій. За цей один відсоток вони могли робити соціальні проекти різного масштабу. Це могли бути дитячі майданчики, це могли бути рентген-апарати в поліклініках, але, на превеликий жаль, цього немає вже дуже давно. Я вам передаю привіт, пане Прем’єр-міністре, тому що люди обурені, що в їх кишені заглядають навіть тих, хто проживає в зоні ризику. Тому, шановні народні депутати, я звертаюся до пана Прем’єр-міністра, до виконуючого міністра енергетики та до колег з енергетичного.
Дякую. Слово надається народному депутату Гузю Ігорю Володимировичу замість Лабазюка. Будь ласка.
Ігор Гузь, 19 виборчий округ, Волинь, депутатська група "За майбутнє". Я хотів би звернутися до керівництва країни, до Прем’єр-міністра з двома проблемами. В цьому залі половина депутатів (трішки менше) – це мажоритарними, і вони зобов’язані комунікувати з виборцями. Минулий тиждень теж був на окрузі. Дві дуже серйозні проблеми. Перше. Люди скаржаться на те, що фактично облгаз, який є сьогодні у приватних руках, в руках Фірташа, незаконно відрізає від газових станцій, власне, помешкання і цілі будинки. Ми з вами, уряд дали позицію не робити цього в час карантину і в опалювальний сезон. Вони шукають надумані чинники. Да, є борги. Ну, знаєте, люди сьогодні не можуть в цей час сплачувати вчасно, є певні, навіть дуже невеликі, заборгованості. Вони під надуманими причинами приходять, відключають цілі будинки, і таким чином шантажують сьогодні, власне, жителів всього будинку. Так бути не може. Люди звертаються і кажуть: "Ну, дивіться, ми будемо сьогодні йти туди, будемо їм перекривати роботу, будемо шукати інші механізми". Тому що це є порушення чинного законодавства. Опалювальний сезон давайте закінчиться - тоді будемо думати як виходити з цієї ситуації. Тому що є відповідні рішення. Це перша проблема, і, будь ласка, реагуйте на це. Тобто уряд повинен знайти механізми впливу на керівництво облгазів. Друга проблема. Ми з вами в бюджеті на 2021 рік підтримали, аби певна частина акцизу лишилися в місцевих громадах. Але пройшов січень-лютий - ні одна копійка не впала на рахунок безпосередньо об’єднаних громад. Чому? Тому що уряд не може прийняти підзаконний акт. Ну це ж теж не робота. Тобто парламент підтримує громади. Були дискусії, були довгі перемовини, була позиція Асоціації міст, але уряд не може прийняти підзаконний акт, і фактично уже два місяці, складних два місяці, ви знаєте погодні умови, інші моменти, фактично громади по країні не отримали ні копійки з, власне, акцизу на пальне. Я вимагаю у пана Шмигаля терміново на цьому тижні виправити цю ситуацію, прийняти відповідний підзаконний акт, повернути цей борг в місцеві бюджети, відповідно за січень-лютий, і аби вже з березня безпосередньо йшли ці кошти до місцевих громад. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Кубіву Степану Івановичу, політична партія "Європейська солідарність".
Пане головуючий, доброго дня усім! Прошу слово передати Чийгозу Ахтему.
Ахтем Чийгоз, будь ласка.
Шановні колеги, президія, народе України, співвітчизники, які зараз на території окупованого Криму! Сьогодні рівно 7 років тому за мирний пікет проти російського окупанта був викрадений, жорстоко закатований і вбитий Решат Аметов. Прошу вшанувати пам’ять наших героїв, які віддали життя за свою Батьківщину, за Україну. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Росія, держава-терорист, намагається і далі зламати волю кримськотатарського народу і наших громадян-патріотів в Криму в боротьбі за свою волю, за свою Батьківщину і Україну. Ми підтримуємо створення "Кримської платформи", але наполягаємо на тому, що треба прийняти законопроекти, які направлені на захист політичних прав кримськотатарського народу. І це відповідальність наша з вами, нашого парламенту. Це стосується Закону про корінні народи України, статусу кримськотатарського народу. Нарешті держава Україна, треба щоб вона прийняла зміни до Конституції стосовно Автономної Республіки Крим. Це буде потужним сигналом для наших ворогів – Росії, це буде дуже потужним сигналом на підтримку наших громадян в Криму в своїй боротьбі, це буде потужним сигналом для наших міжнародних партнерів. І, як ви знаєте, 11 лютого Європарламент прийняв резолюцію, де чітко вказав на обов’язок нашої держави прийняти деякі законопроекти на захист кримськотатарського народу. Прошу вас віднестись до цього відповідально і нарешті поставити в цих питаннях крапку. Слава Україні!
Я бачу, народна депутатка Шол, ви казали, що не передавати слово. Я прошу до слова народу депутатку Зінкевич Яну Вадимівну, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Марії Іоновій.
Будь ласка, Марія Іонова.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, шановні українці! Центральна виборча комісія зареєструвала відомого дитячого кардіохірурга, волонтерку і патріотку України Юлію Кузьменко – кандидатку від "Європейської солідарності" у 50 виборчому окрузі на Донеччині. Чому Юля. Наша команда дуже відповідально підходила до вибору кандидата по такому важливому округу, і Юля, вона саме з окупованої Горлівки, вона з Донбасу, вона добре знає його характер і дуже любить цей край. Вона з перших днів війни прагнула допомогти армії і мирним жителям. Як волонтер десятки разів, сотні разів бувала на фронті. І як дитячий медик вона надавала консультації дітям прифронтової зони. Вона має рідкісну хворобу. Ой, вибачте, вона має рідкісну професію – це дитячий кардіохірург. Вже рік вона не може ані оперувати, ані рятувати дітей, тому що її оголосили винною без суду і слідства на брифінгу, де стовідсотковий прокурор свій, реформатор Рябошапка, Президент Зеленський і міністр внутрішніх справ оголосили причетними до вбивства Павла Шеремета Юлю, Яну і "Ріфа". Коли до нашої політичної партії звернулися десятки волонтерських і ветеранських громадських організацій з ідеєю висунути Юлію Кузьменко як кандидатку саме від нашої політичної сили, ми відразу це підтримали. І чому "Європейська солідарність". Тому що наша команда вже більше року системно чинить опір проросійському реваншу і політичним переслідуванням волонтерів, ветеранів, захисників України. Ми проти політичних репресій і вибіркового правосуддя нинішньої влади. І ми за ці півтора роки неодноразово були в судах і судилищах, де сьогодні судять "Ріфа2, Стерненка, Юлю, "Фортуну". І ми дякуємо тим політичним силам, які поряд. І ми дуже шкодуємо, що на цих судилищах інші демократичні сили мовчать і роблять вигляд, що не помічають політизації цих судових процесів і використання слідчих і силових органів для політичного тиску і репресій. І чомусь ані ДБР, ані СБУ, ані поліцію не цікавить повернення корупційних схем, державні закупівлі, медичні непрозорі закупівлі. І їх також не цікавить, що успішні держпідприємства стали збитковими. І ми бачимо, що олігархат підняв голову. Ворогами режиму Зеленського оголосили волонтери обрані, ветерани і опозиція. І примітно дуже, що навіть інша країна, тобто заява колишніх білоруських силовиків, не помічають причетність до вбивства Шеремета. Наступне судилище Юлі і "Ріфа" 9 березня. Ми всією фракцією будемо брати на поруки, з проханням віддати на поруки і "Ріфа", і змінити запобіжний захід для Юлі, яка зараз на цілодобовому домашньому арешті, щоб вона могла здійснювати свою політичну діяльність, агітацію на Донбасі, на своєму окрузі. І ми звертаємося до всіх фракцій, в тому числі депутатів від "Слуг народу", які усвідомлюють заполітизованість цієї справи, прийти на суд. Юля.
Шановні колеги, у нас залишилося 4 хвилини, відведені нам на цей період. Далі йдуть два народні депутати від фракції "Батьківщина", вони попросили весь цей час, 4 хвилини, передати Юлії Володимирівні. Тому, будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко, фракція "Батьківщина".
Вітаю всіх, колеги! Я думаю, що ви уважно почитали порядок денний на сьогодні. Ви бачите, які питання поставлені в порядку денному як пріоритетні. Там все, що хочеш. Наприклад, Закон 4351-д про те, як ще вдосконалити корупцію на гральному бізнесі. Безумовно, в країні, яка вже потерпає від бідності так, що скоро люди будуть масово взагалі покидати Україну, тому що вона буде несумісна з життям, головне питання, яке визначили як пріоритетне сьогодні для розгляду в парламенті, – це гральний бізнес. І не тільки на сьогодні: на завтра гральний бізнес, на післязавтра. Звільняють від оподаткування, а люди де в цьому порядку денному? Далі у нас цілий розділ в порядку денному про оленів, дятлів, шакалів. Тут врегульовується, як потрібно мисливство влаштувати, розумієте? Сьогодні, коли люди сидять з мізерними пенсіями нижче прожиткового рівня, коли сьогодні тарифи зашкалюють так, що люди вже не здатні платити і 80 мільярдів гривень сьогодні накопичилося боргів перед НАК "Нафтогазом" за тарифи, скажіть, будь ласка, про оленів, дятлів і шакалів тут непогано розглянути закон, це пріоритет у вас? Я хочу сказати, що це вже переходить всі абсолютно межі. Крім того, у нас в пріоритетах розібратися з тим, як зробити рекламу так, щоб жінки і чоловіки були змішані в одне і щоб було так, щоб реклама і жінок, і чоловіків стосувалася в рівній мірі, і щоб гендерна рівність у нас була. Я за гендерну рівність. Але в той час, коли країна падає, економіка летить вниз, розглядати як пріоритетні такі закони. Розум є в цій Верховній Раді чи ні? Я можу сказати, що такої ганьби і приниження просто ніколи в цій Верховній Раді не було. У нас був випадок, коли у нас головний Закон був визначений про кажанів. Це був один випадок, і Верховна Рада тоді на вухах стояла, що таке взагалі відбувається. Але сьогодні при тому, що країна так бідує, у нас весь порядок денний просто просякнутий лобістськими, корупційними законами, законами, які проти інтересів України приймаються і проти інтересів людей. Ви знаєте, що ми разом з вами всі склали порядок денний із законопроектів, які стосуються тарифів. От у мене в руках цей документ, де кожна фракція дала свій закон про врегулювання тарифної політики, щоб люди не платили такі гроші, для того, щоб провести сесію і, замість реклами полювання оленів, дятлів і грального бізнесу, прийняти Закон по тарифам, який потрібен людям, ми збираємо підписи на позачергову сесію. Два дні збираємо. Знаєте, скільки підписів зібрано? Замість 150 – 69. Кожна опозиційна фракція ставить половину підписів, щоб, не дай боже, не винести питання тарифів в зал. А "Слуги народу" навіть одного підпису, в тому числі за свої законопроекти по тарифам, не поставили. Скажіть, будь ласка, чому так визначаються пріоритети? Чому в цьому залі на першому місці корупція, лобізм, здача наших українських ресурсів, здача землі, промислових стратегічних підприємств і оборонних, а люди стоять на останньому місці, і ніхто не цікавиться тим, що вони сьогодні ледве живуть? Подивіться на інфляцію, яка в країні зараз. Люди вже продукти купувати не можуть. І тому я прошу вас: змініть порядок денний, підпишіть.
Шановні колеги, ми завершили цю частину. Час для виступів вичерпаний. Далі: на вимогу двох депутатських фракцій, керуючись пунктом 15 частини першої статті 27 Закон України про Регламент, просимо оголосити перерву з заміною на виступ. До слова запрошується народний депутат України Забродський Михайло Віталійович. Будь ласка, Михайло Віталійович.
Шановні колеги, шановні громадяни України, у війни, як відомо, багато вимірів. На війні б’ються люди і техніка, військові частини і підрозділи, а ще у війні б’ються політики і дипломати, змикаються заводи і фабрики, навчальні заклади і конструкторські бюро, банківський сектор і засоби масової інформації. Кожен з елементів має свої сили і засоби і використовує свої форми і методи боротьби. Але в будь-якій державі є складова сектору безпеки і оборони, яка поєднує все перелічене. Мова йде про спецслужби. Новітня історія нашої країни до всім відомих подій липня 20-го року мала всі шанси повнитись великою перемогою. Нею б мала стати блискуча реалізація по справі розшуку і затримання найманців зі складу ПВК Вагнера. Всі вони професійні вбивці. Їх добирають за військовими спеціальностями і практичним досвідом, за рекомендаціями і зарахованими результатами. Їм добре платять, платять за вбивство. Їх робота не має нічого спільного зі шляхетною справою захисту Батьківщини. Вони – "сірі гусаки", вони – "брудні" найманці. І є всі підстави вважати, що саме від їх рук загинули в липні 2014 року 49 десантників і льотчиків в Іл-76 поблизу аеропорту Луганська. На той час можливість поквитатися за смерть бойових товаришів не представилась, але, як відомо, в житті нічого не буває безкарним. На початку 19-го завдяки політичній волі керівництва країни, професіоналізму наших військовослужбовців, допомозі партнерів була розгорнута безпрецедентна для сучасності операція по викриттю, документуванню і затриманню бажаючих заробити на крові. Близько 1,5 року прискіпливої і кропіткої роботи. Все планомірно наближалося до блискучої реалізації, задіяні чисельні сили і засоби, і кращі фахівці, але трапилось "але". Не на таємничій конспіративній квартирі, не високо в горах і не в лісі - посеред нашої столиці, в нашому офісі, ймовірно наші чиновники допустили, щоб трапилось те, що ніколи не мало б трапитись: витік інформації, який згодом привів до провалу операції. Історія, яка залишає більше питань, ніж відповідей. Не зрозуміле блеяння керівництва про фейки і непричетність, спроби ігнорування і замовчуваності, розгубленість і незадоволеність в суспільстві. Надскладна для всіх нас ситуація, виходом з якої може стати реалізація інструментів парламентського контролю. Тільки так можна розірвати завісу брехні і недомовленості, і тільки так можна знайти відповідь на два основних питання: хто винний і як таке трапилось. Не всі політичні сили в цій залі демонструють відповідні побоювання і нерішучість. Послідовна і принципова позиція "ЄС" ще у вересні минулого року була продемонстрована у проекті відповідної постанови про створення ТСК. На жаль, боязнь і намагання приховати всі обставини, а час від часу і незацікавленість, тривалий час дозволяли блокувати створення такої комісії. Сьогодні "Європейська солідарність" зробила наступний.
Дякую. Дякую, Михайло Віталійович. Шановні колеги, перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень на сьогодні, вам надано. Переходимо до їх розгляду. Першим питанням у нас стоїть звіт про діяльність Державного бюро розслідувань. Відповідно до статті 232 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України Верховна Рада щороку розглядає звіт Державного бюро розслідувань про результати діяльності цього органу за календарний рік, стан виконання покладених на нього завдань, додержання законодавства, прав і свобод людини і громадянина, а також напрями та шляхи підвищення ефективності діяльності Державного бюро розслідувань. Відповідно до статті 23 Закону України "Про Державне бюро розслідувань" Державне бюро розслідувань щороку до 15 лютого подає Верховній Раді України письмовий звіт про свою діяльність за попередній рік, який вам було надано. Профільний Комітет Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності здійснив відповідну попередню підготовку цього звіту для його розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Шановні колеги, відповідно до Регламенту пропонується наступний порядок розгляду цього питання. Доповідь виконувача обов’язки Директора Державного бюро розслідувань – до 20 хвилин. Відповіді доповідача на питання від народних депутатів – до 20 хвилин. Виступ представника профільного комітету – до 10 хвилин. Виступи від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилин. Всього регламент - 71 хвилина. Шановні колеги, на трибуну для доповіді запрошується виконувач обов’язки Директора Державного бюро розслідувань Олексій Олександрович Сухачов. Будь ласка, Олексій Олександрович.
Доброго дня! Шановний пане Перший заступник Голови, шановні депутати, шановні співвітчизники! Для мене велика честь звітувати у сесійній залі перед вами і всім українським народом про діяльність Державного бюро розслідувань. Сьогодні суспільством приділяється увага реформуванню правоохоронної системи та покладається велика надія на створені правоохоронні органи, які мають захищати кожного громадянина від будь-яких протиправних проявів та свавілля. Запорукою цього є підтримка представниками країн "Великої сімки" пріоритетних для України напрямів розвитку, серед яких є трансформація Державного бюро розслідувань у ефективний і незалежний правоохоронний орган. Тому 2020 рік став для нас історичним, зокрема завдяки внесенню Верховною Радою законодавчих змін, які були підтримані Президентом України, Державне бюро розслідувань набуло статусу правоохоронного органу. Крім того, на виконання Указу Президента від 5 лютого 2020 року змінено організаційну структуру бюро та створено нові підрозділи, а саме: Головне оперативне управління, Головне слідче управління, Головне оперативно-технічне управління, Управління забезпечення особистої безпеки. Створення цих підрозділів дозволило задіювати під час досудового розслідування увесь комплекс оперативно-розшукових заходів та негласних слідчих дій, а також невідкладно реагувати на суспільно небезпечні події чи надзвичайні ситуації. Зокрема, з перших годин страшної трагедії, яка сталася 25.09.2020 року поблизу міста Чугуїв Харківської області та забрала життя 26 людей, ДБР розпочало активне розслідування причин катастрофи військового літака АН-26. Слідству вдалося максимально швидко встановити причини катастрофи та здобути беззаперечні докази, за результатами яких трьом особам повідомлено про підозру, двоє з них досі утримуються під вартою за рішенням суду. Досудове розслідування вказаної трагедії знаходиться на постійному контролі Президента України, його завершення плануємо на кінець квітня поточного року. З метою запобігання подібним трагічним випадкам нами ініційовано перевірку Державною аудиторською службою дотримання вимог чинного законодавства щодо виготовлення та експлуатації всіх літаків, які виготовлялися державним підприємством "Антонов" з 1991 року. В рамках тісної співпраці з Тимчасовою слідчою комісією Верховної Ради України зрушено з місця не менш гучну справу, пов’язану із вибухами військових складів у місті Сватове Луганської області, що сталися ще у жовтні 2015 року та забрали життя трьох військовослужбовців та однієї цивільної людини. За результатами повідомлено про підозру двом військовослужбовцям Збройних Сил України. На сьогодні вживаються вичерпні заходи щодо встановлення та притягнення до відповідальності ще понад 20 осіб. Особлива увага приділяється розслідуванню катувань та іншого неналежного поводження працівниками правоохоронних органів. Так, за 2020 рік до суду направлено 83 обвинувальні акти стосовно 117 осіб, серед яких обвинувачуються у катуванні 15 правоохоронців. Іншим особам інкримінуються, крім катування, перевищення влади, незаконне тримання під вартою та порушення прав на захист. Завдяки злагодженій роботі з Офісом Генерального прокурора та керівництвом Національної поліції завершено розслідування фактів катувань у Кагарлицькому та Павлоградському відділеннях поліції, обвинувальні акти направлено до суду всього стосовно 13 поліцейських. Тому ще раз хочу запевнити суспільство, що Державне бюро розслідувань і надалі стоятиме на захисті конституційних прав громадян. Також започатковано системну роботу під час розслідування корупційних кримінальних правопорушень, що дозволило направити у 20-му році до суду 461 обвинувальний акт, з них більше ніж половина - пов’язаних із одержанням неправомірної вигоди загальною сумою понад 19 мільйонів гривень. Наведена статистика є підтвердженням того, що бюро набирає значних обертів у боротьбі із таким суспільно небезпечним явищем, як корупція. Ще одним пріоритетним напрямом роботи слідчих бюро минулого року було розкриття злочинів, пов’язаних із трагічними пожежами в Одеській, Луганській та Харківській областях, які забрали 54 людських життя та спричинили значних матеріальних втрат. Протягом 20-го року слідчими ДБР встановлено причини пожеж на Одещині, серед яких системне неналежне виконання службових обов’язків керівником Головного управління ДСНС в Одеській області. Обвинувальний акт стосовно нього направлено до суду та встановлюється причетність інших посадових осіб до вказаних подій. За результатами досудового розслідування масштабних пожеж на Луганщині повідомлено про підозру керівнику та п’яти службовим особам Головного управління ДСНС у Луганській області, які підробляли акти гасіння пожеж. У зв’язку з цим бюро ініціювало проведення у 21-му році Державною аудиторською службою заходів фінансового контролю Головного управління ДСНС в Луганській області. Крім того, у 2020 році ДБР знешкоджено 15 злочинних угрупувань, до складу яких входило 63 особи, що збільшило показники у 8 разів у порівнянні з 19-м роком. Викрито 9 злочинних угрупувань із корупційними зв’язками, причетних до незаконних порубок лісу та реалізації лісопродукції, а також шахрайства, вимагання неправомірної вигоди та збуту наркотичних засобів. Поряд з цим, бюро проводилась системна робота у боротьбі з контрабандою, зокрема повідомлено про підозру 7 працівникам органів, що здійснюють контроль за переміщенням товарів через митний кордон. Стосовно 62 з них направлено обвинувальні акти до суду. Активізація роботи на цьому напрямку позитивно вплинула на динаміку наповнення державного бюджету України. Тільки по одеському регіону завдяки злагодженим діям працівників бюро за два останніх місяці 20-го року митні платежі збільшились на 21 відсоток, або на 1 мільярд 466 мільйонів гривень, у порівнянні з аналогічним періодом 19-го року, та заблоковано незаконне відшкодування ПДВ групі підприємств того ж регіону у сумі понад 500 мільйонів гривень. Робота по недопущенню виснаження бюджетних ресурсів держави не залишається поза нашої увагою і надалі. Загалом у 2020 році слідчими бюро здійснювалося досудове розслідування у понад 43 тисячах кримінальних проваджень, середнє навантаження на слідчого склало 105 кримінальних проваджень. Незважаючи на це, ефективність роботи слідчих ДБР у порівнянні з 19-м роком збільшилась у 4 рази, зокрема протягом 20-го року встановлено понад 415 мільйонів гривень збитків. На стадії досудового розслідування в бюджет повернено близько 20 мільйонів гривень, накладено арешт на майно загальною вартістю понад 93 мільйони гривень. У співпраці з Національним агентством з розшуку та менеджменту активів передано до його управління рухоме та нерухоме майно вартістю понад 300 мільйонів гривень. Позитивна динаміка на цьому напрямку не зупиняється. Так, лише за результатами роботи ДБР за два місяці 2021 року виявлено та передано до Нацагентства активів на суму 1,4 мільярда гривень. Крім того, значно підвищилася ефективність досудового розслідування злочинів проти учасників Революції Гідності. Так, минулого року слідчими ДБР у справах Майдану, за погодженням з Офісом Генерального прокурора, притягнуто до кримінальної відповідальності 40 осіб, 23 обвинувальних акти направлено до суду. На сьогодні слідчими ДБР проводиться досудове розслідування у 12-ти кримінальних провадженнях стосовно колишніх високопосадовців, у тому числі до яких застосовано санкції Європейського Союзу, а саме: колишніх Президента, міністра внутрішніх справ та його заступника. Починаючи з грудня минулого року по теперішній час, отримано дозволи суду на проведення спеціального заочного досудового розслідування, що дозволить притягнути винних осіб до кримінальної відповідальності вже цього року. З метою відкритого інформування суспільства про стан досудового розслідування цих злочинів започатковано та на постійній основі проводяться щомісячні звіти перед громадськістю та зустрічі з родинами Героїв Небесної Сотні. Завершення розслідування справ Майдану є одним із пріоритетних та найвідповідальніших завдань, які стоять перед Державним бюро розслідувань у 2021 році. Його виконання – це справа честі для нас. З метою запобігання і виявлення правопорушень у діяльності працівників ДБР у 2020 році завершено формування управління внутрішнього контролю як дієвого механізму недопущення вчинення працівниками ДБР корупційних та інших протиправних посягань. Демонструючи нульову толерантність до корупції, бюро вживає заходи щодо запобігання вчиненню кримінальних порушень серед своїх працівників. З цією метою запроваджено комплексну систему виявлення корупційних ризиків, у тому числі шляхом проведення психофізіологічних досліджень із застосуванням поліграфа. На сьогодні ДБР залишається єдиним правоохоронним органом, у якому передбачено обов’язкове проходження його працівниками поліграфу на системній основі не рідше 1 разу на рік. У цьому контексті слід зазначити, що вимоги відбору кандидатів до ДБР досить суворі. Серед них не тільки наявність вищої юридичної освіти і стажу роботи в галузі права, а й обов’язкові високі моральні якості та бездоганна репутація. Саме за таких вимог на кінець 20-го року за результатами проведених конкурсів бюро укомплектовано на 65 відсотків, на 01.01.2021 року – на 71 відсоток, на 15.03 плануємо на 81 відсоток. Прозоре забезпечення відомства високопрофесійними кадрами є одним з пріоритетних завдань ДБР у поточному році. Крім того, з метою оперативного реагування та якісного проведення заходів досудового розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності ДБР, на базі 7 наявних територіальних управлінь створено їх відокремлені структури підрозділу з дислокацією у кожному обласному центрі. Проведені організаційно-штатні зміни не змінюють загальну чисельність територіальних управлінь, водночас значно підвищують їх мобільність. У рамках розпочатої у 20-му році розбудови потужного та сучасного державного правоохоронного органу нами на належному рівні забезпечено взаємодію з органами прокуратури, які у порядку, визначеному КПК України, здійснюють процесуальне керівництво. Також налагоджено обмін оперативною інформацією та проведення спільних операцій з Офісом Генерального прокурора, Службою безпеки, Національною поліцією, НАБУ, Міноборони, Державною прикордонною та податковою службами. Для покращення якості обміну інформацією проведено великий обсяг робіт із впровадження передових технологій та побудови сучасної інформаційно-телекомунікаційної мережі ДБР. Загалом за матеріалами інших правоохоронних органів слідчими Державного бюро розслідувань розпочато понад три з половиною тисячі кримінальних проваджень. З метою забезпечення прозорості та цивільного контролю за діяльністю Державного бюро розслідувань наприкінці 2020 року сформовано Раду громадського контролю. Як результат, вперше річний звіт про діяльність ДБР було розглянуто та схвалено на засіданні Ради громадського контролю, як того вимагає закон. Також почала діяти Дисциплінарна комісія та затверджено Правила професійної етики працівників бюро. Проведена робота додатково гарантує, що формування команди бюро можливе лише на основі спільних цінностей, які об’єднують працівників ДБР, а саме: доброчесність, відповідальність, професійність, рішучість. Для запобігання протиправним проявам Державне бюро розслідувань постійно проводить інформаційні кампанії та інформує суспільство про свою діяльність. Зокрема, протягом 2020 року на офіційному веб-сайті розміщено понад 1 тисячу 700 новин, які переглянули 6 мільйонів читачів. Наша команда покладає велике значення поінформованості та обізнаності громадян про діяльність бюро. Відтак ми і надалі працюватимемо над посиленням якості комунікації ДБР з громадськістю. Шановний пане Голово, шановний Перший заступник, шановні депутати, шановні українці! Перед нами стоїть багато викликів. Тож можу вас запевнити, що Державне бюро розслідувань як незалежний та ефективний правоохоронний орган і надалі гідно стоятиме на захисті верховенства права, відповідно до якого людина, її життя, здоров’я, честь, гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Я впевнений, ми рухаємось у правильному напрямку, як довести кожному громадянину України, що закон один для всіх. Дуже вдячний за вашу увагу та готовий відповісти на ваші запитання.
Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до запитань до доповідача від народних депутатів України. Нагадую, на це відводиться до 20 хвилин. Тому прошу записатись на запитання. Слово надається народному депутату Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я прошу передати слово народному депутату України Шуфричу Нестору Івановичу.
Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Шановний виконуючий обов’язки керівника Державного бюро розслідувань, у мене до вас два запитання. Перше. Скажіть, будь ласка, в якому стані зараз розслідування щодо можливих злочинів, скоєних Петром Порошенком? І особливо, в якій стадії зараз загальновідома справа про незаконне призначення пана Семочко першим заступником голови Служби зовнішньої розвідки? І друге питання. Вчора на засіданні Комітету з питань правової політики до вас було доведено інформацію щодо незаконного втручання Служби безпеки України в журналістську діяльність і перешкоджання журналістській діяльності "Першого незалежного", внаслідок чого було зупинене супутникове мовлення цього каналу і розповсюдження мовлення в кабельній мережі. Дякую за відповіді.
Дякую за запитання. Стосовно першого питання. У ряді проваджень, які розслідуються Державним бюро розслідувань, Петро Олексійович Порошенко неодноразово допитувався. На сьогодні виконуються міжнародні доручення та проводиться ряд експертиз, за наслідком чого слідчими буде прийняте остаточне рішення у вказаних справах. Стосовно справи Семочка. Вона знаходиться у Печерському суді, тому провадження за цією справою закрито. Стосовно засідання Комітету Верховної Ради, яке відбулося вчора. Дійсно, це питання піднімалося. Але на адресу Державного бюро розслідувань або територіальних управлінь станом на 3.03.2021 року не надходила жодна заява, звернення або інформація. Дякую за запитання.
Дякую. Слово надається народному депутату України Княжицькому Миколі Леонідовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Гео Леросу. Дякую.
Народний депутат Гео Лерос, будь ласка.
Олексію Олександровичу, по-перше, цей звіт - повне лайно. По-друге, у мене до вас запитання: коли ви почнете допитувати депутатів-корупціонерів з правлячої партії? Це перше запитання. Чи ви допитуєте виключно депутатів опозиції? Друге запитання. Коли ви вручите підозру Андрію Борисовичу Єрмаку за зрив спецоперації по "вагнерівцям" за державну зраду? Коли це буде, назвіть дату. І третє. Хочу вам нагадати, як закінчив пан Труба за політично вмотивовані справи. Так само закінчите ви, коли з Офісу Президента дзвонить вам пан Татаров та пан Єрмак і роздає вказівки, кого викликати на допит, а кого - ні. Дякую. Дайте відповідь на два запитання.
Дякую за запитання. Їх чотири. Тому я прошу звернутися за вказаними кримінальними провадженнями на моє ім’я з особистими запитами, і ми будемо їх відпрацьовувати та надавати відповіді відповідно до Кримінального процесуального кодексу. Дякую.
Слово надається народному депутату України Горбенку Руслану Олександровичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, колеги! Дуже дякую за звіт. Також дуже дякую Державному бюро розслідувань за співпрацю з Тимчасовою слідчою комісією Верховної Ради України щодо пожеж на Луганщині. Ваш орган – це єдиний правоохоронний орган, який показує співпрацю та результати по факту, а не на папері. Але ми маємо. є Інформація і просимо провести аудит і перевірки Головного управління лісового та мисливського господарства Луганської області, тому що останніх 6 років проводились тендери на посадку лісових насаджень, але самих насаджень немає. І основна версія щодо причини пожеж – це є незаконна вирубка. І чому правоохоронні органи не контролювали цю незаконну вирубку і де самі посадки? Дякую.
Дякую за запитання та інформацію. Ми негайно відреагуємо на зазначені події та найближчим часом за наслідками першочергових отриманих результатів ми вас поінформуємо. Дякую.
Слово надається народній депутатці Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Сьогодні ви говорили про честь. Так от, честі і гідності у вас немає загалом. І в цьому я неодноразово сама переконалася. Але питання: коли буде притягнуто до відповідальності Шуфрича, Кузьміна та інших депутатів ОПЗЖ за завідомо неправдиве повідомлення про злочин? Наступне питання. Чим ви можете пояснити систематичні порушення ДБР приписів КПК України щодо територіальної юрисдикції? Наступне. Поясніть причини ухиляння слідчими ДБР від виконання ухвал Шевченківського суду. І я можу наголосити, що у вашій роботі занадто багато політики, занадто мало закону. І, зокрема, всі рішення, які були прийняті з порушенням територіальної юрисдикції, мають бути не тільки закриті, а всім людям мають бути виплачені вами компенсації за моральну і фізичну шкоду.
Дякую за запитання та дякую за оцінку, надану роботі Державного бюро розслідувань. Що стосується Печерського суду. Відповідно до Кримінально-процесуального кодексу слідчі звертаються для виконання та реалізації своїх процесуальних повноважень за місцем розташування органу досудового розслідування, як визначає Кримінально-процесуальний кодекс. Водночас, за роз’ясненнями Верховного Суду України, місцем розташування органу досудового розслідування є його юридична адреса. Державне бюро розслідувань, юридична адреса: місто Київ, Панаса Мирного, 28. Наразі заплановано капітальний ремонт будівлі та у 21-му році ми завершаємо ремонт. Дякую за запитання.
Слово надається народному депутату України Монастирському Денису Анатолійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Неклюдову Владлену Михайловичу.
Владлен Михайлович Неклюдов, будь ласка.
Дуже дякую. Шановний Олексій Олександрович, дуже приємно чути ваш звіт, і я особисто вивчав показники роботи Державного бюро розслідувань, і, зокрема, спеціального підрозділу по розслідуванню кримінальних проваджень щодо справ Майдану. І ці показники - вони втричі більші, ніж спеціального підрозділу, який був при Генеральній прокуратурі, підрозділ Горбатюка так званий, за часів Луценка, втричі більші ці показники. Але водночас мене хвилює питання, що ще не закінчено досудовим розслідуванням кримінальне провадження щодо розстрілу людей на Майдані, на Інституцькій, щодо Януковича, Захарченка та інших. Ми прийняли у першому читанні Закон 2164 щодо заочного досудового розслідування та засудження. Як ви вважаєте як практик, чи прийняття цього законопроекту, чи воно вплине позитивно, ефективно на розслідування цих проваджень і судового розгляду, як ви вважаєте?
Це дуже болюче питання для всього суспільства та Державного бюро розслідувань. Водночас хочу наголосити, що управління у справах Майдану було сформоване лише у січні 20-го року. Крім того, є певні результати. Ми будемо вдячні за підтримку та налаштовані на спільний результат. Дякую.
Слово надається народному депутату Морозу Володимиру Вікторовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Передайте, будь ласка, слово народному депутату України Бурмічу Анатолію Петровичу.
Будь ласка, народний депутат Бурміч Анатолій Петрович.
Шановний виконуючий обов’язки, скажіть, будь ласка, на підставі яких матеріалів і чи заяв ви порушили кримінальну справу по самоуправству стосовно Голови Конституційного Суду? Це перше питання. І друге питання. Чому не порушена кримінальна справа за тим же самоуправством, зловживанням, перешкоджанням журналістській діяльності стосовно тих осіб, які відключили "Перший незалежний" канал, що створили журналісти? Дякую.
Шановний пане Анатолію, хочу доповісти, що, дійсно, в Державному бюро розслідувань проводяться досудові розслідування в рамках окремих кримінальних проваджень стосовно суддів Конституційного Суду України. Водночас станом на сьогодні повідомлено про підозру лише одному з них, триває низка експертиз. За результатами проведення всіх необхідних слідчих дій буде прийнято остаточне рішення за вказаними справами. Що стосується другого питання: стосовно каналу. Я, якщо не помиляюсь, вже відповідав на це питання, водночас повторюсь, що на адресу Державного бюро розслідувань не надходило жодного повідомлення, запиту, звернення громадського організації, народного депутата або іншої особи, яка має на це право, тому ми не вправі коментувати рішення Ради національної безпеки поза межами кримінального процесу. Дякую.
Слово надається народному депутату Рудик Кірі Олександрівні, фракція політичної партії "Голос".
Передаю слово Осадчуку Андрію Петровичу.
Андрій Петрович Осадчук, будь ласка.
Шановний пане виконуючий обов’язки Директора ДБР, в жовтні минулого року найвищі посадові особи цієї держави публічно звинуватили Голову Конституційного Суду в скоєні тяжких злочинів. Фракція "Голос" з свого боку подавала відповідну заяву про вчинення злочину Головою Конституційного Суду до Офісу Генерального прокурора. Скажіть, будь ласка, зараз, станом на березень 2021 року, чи йдуть розслідування цих заяв і нашої заяви? Чи є у них перспективи? І коли ви очікуєте завершення розслідування? Дякую.
Дякую за запитання. Дійсно, на нашу адресу надходили звернення та заяви від вашої політичної сили, вони враховані в рамках кримінальних проваджень, здійснюється перевірка викладених фактів. Найближчим часом ми дамо результат за декількома кримінальними провадженнями стосовно дій судів Конституційного Суду України. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Бондарю Михайлу Леонтійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Дякую. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановний виконуючий обов’язки, чому ви не кажете правду? Чому вам подобається знаходитися начебто на вулиці Панаса Мирного, де вас нема? Там, як сніг випав, там люди не ходили. Тому що ви хочете знаходитися начебто в Печерськом у районі, бо Печерський районний суд – це самий прогнилий суд України, і саме ви хочете звертатися, як сама прогнила структура, в самий прогнилий суд, замість того щоб йти до Шевченківського суду, який вже неодноразово виносив рішення про те, що ви робите щодо політичних репресій абсолютно необґрунтовано. І тому ви й сидите на цій вулиці і робите вигляд, що начебто ходите на Панаса Мирного. А питання в мене до вас наступне: скільки вам за останній тиждень разів подзвонив Зеленський, Єрмак, Смирнов та Татаров? Повідомте, будь ласка.
Дякую за надану оцінку Державного бюро розслідування, його діяльності. Щодо питання. Хочу наголосити, пане Олексію, що Державне бюро розслідувань – це незалежний державний правоохоронний орган, який взаємодіє з державними інституціями, в тому числі з Офісом Президента України, з одним із заступників, який координує та співпрацює в рамках взаємодії з іншими правоохоронними органами, у тому числі з Державним бюро розслідувань. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Вацаку Геннадію Анатолійовичу, депутатська група "Довіра".
Слово передаю Вельможному Сергію Анатолійовичу.
Вельможний Сергій Анатолійович, будь ласка.
Сергій Вельможний, Луганщина. Я дякую вам за роботу ДБР на Луганщині, завдяки яким виявлене викрадене паливо та підробка документів ДСНС на Луганщині. Але тільки після заяви Олександра Сухова, народного депутата, внесено відомості до ЄРДР щодо бездіяльності ДСНС, голів ВЦА на Луганщині під час пожеж, які трапилися в липні-жовтні 2020 року. Пан Пшик, голова ДСНС на Луганщині,заявляє, що людські жертви та сотні зруйнованих будинків – то прикра сторінка історії. Тому і запитання: коли ДБР на Луганщині пред’явить підозру пану Пшику, голові ВЦА Луганщини Гайдаю, голові ВЦА Сєвєродонецька Стрюку? Але все відомо, згідно матеріалів ТСК, що саме ці особи винні в цих пожежах і в людських жертвах. Тому запитання: коли дата точна, коли ви це зробите? Дякую. Сергій Вельможний, Луганщина.
Дякую за запитання. Хочу повідомити, що вказані факти не досліджувалися в рамках окремих кримінальних проваджень, ми негайно організуємо цю роботу. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Каптєлову Роману Володимировичу. Перепрошую? А ви ж брали уже слово. У мене просто тут вибило чомусь. Добре. Гончаренко Олексій Олексійович. Я пам’ятаю, що ви були, але чомусь мені вибило зі списку. Будь ласка, Олексію Гончаренку включіть мікрофон.
Гарні питання ставить Гео Лерос. Передаю питання Гео Леросу.
Слово народному депутату Гео Леросу, будь ласка.
Олексій Олександрович, я не буду вам нагадувати, що з себе представляє ваш звіт, думаю, ви запам’ятали. Хочу почути від вас відповідь на наступне запитання. У рамках кримінального провадження про зрив спецоперації по "вагнерівцям" коли буде допитаний Керівник Офісу Президента України Єрмак Андрій Борисович, який несе відповідальність за зрив цієї спецоперації? Дякую.
Дякую за запитання. Але хочу повідомити суспільство та вас, що слідчими Державного бюро розслідувань проводиться постійна робота, щоденна, погодинна, стосовно вказаного кримінального провадження, у тому числі допити осіб, яких ви зазначили. Тому не треба маніпулювати на вказаному кримінальному провадженні, слідство триває та найближчим часом ми дамо результат. Дякую.
Слово надається народному депутату України Каптєлову Роману Володимировичу, фракція Політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня! Прошу передати слово Бакумову.
Будь ласка, Бакумов Олександр Сергійович.
Шановний пане виконуючий обов’язки голови Державного бюро розслідування, директора, хочу сказати, що на сьогоднішній день дуже важливою є розбудова структури Державного бюро розслідувань, аби підвищити ефективність його відповідного функціонування. У мене до вас таке запитання. Скажіть, будь ласка, які ви бачите першочергові завдання, які на сьогоднішній день Верховна Рада разом із профільним комітетом могли б вирішити і допомогти вам, щоб Державне бюро розслідувань почало повноцінно функціонувати з новою відповідною своєю інфраструктурою? Дякую.
Дякую, пане Олександре. Я хочу повідомити, що всі завдання, які стоять перед Державним бюро розслідувань, перелічені в статті 1 Закону про ДБР. Ми вдячні Комітету з питань правоохоронної діяльності, у нас є жива дискусія, щоденна. Я не буду витрачати час, ще хочу подякувати комітету. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Констанкевич Ірині Мирославівні, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановний пане голово, ми розуміємо, що Державне бюро розслідувань – це важливий правоохоронний орган, який ми фінансуємо з державного бюджету у розмірі 2,5 мільярди гривень. І очевидно, що все українське суспільство чекає результату діяльності цього важливого, незалежного правоохоронного органу. Ми бачимо на веб-сайтах ДБР про те, що щомісяця представники управління у справах Майдану звітують громадськості про те, як відбувається розслідування цієї справи Майдану. Але, разом з тим, ми бачимо про те, що фактично це розслідування зупинилося на рівні підозр. Пане голово, коли будуть вироки і коли будуть звинувачення? Дякую.
Дякую. Якщо ви уважно слухали мій звіт, то 26 обвинувальних актів цього року у справах Майдану направлено до суду. Дякую.
Дякую. Слово, будь ласка, надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати Софії Федині слово.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
Ви так і не відповіли на моє запитання: коли буде притягнуто до відповідальності Шуфрича, Кузьміна та інших представників ОПЗЖ за завідомо неправдиве повідомлення про злочин у справі нібито розкрадання 100 мільярдів гривень, чи доларів, в якому також фігурує Президент Сполучених Штатів Америки? Це перше. І друге. Ви говорите про справи Майдану. Є постанова Верховної Ради України, яка розглядає Революцію Гідності як вікопомну подію в історії України. У ваших документах пише, що Революція Гідності – це масові заворушення з застосуванням сили. Так де ваша гідність? Чому ви суперечите в своїй документації постановам і рішенням Верховної Ради України? І коли нарешті за злочини проти Майдану ви будете притягати тих, хто вбивав і розстрілював майданівців? Наразі ви займаєтеся тільки Танею Чорновол – майданівкою, і взагалі цим самим дискредитуєте будь-яку національно-визвольну боротьбу.
Щодо осіб, які винні, я з цього почну. Починаючи з грудня минулого року по теперішній час, отримано дозволи суду на проведення спеціального досудового розслідування, що дозволить притягнути винних осіб до кримінальної відповідальності. Загалом отримано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування щодо умисних вбивств учасників акцій протесту, серед них: Голова Служби безпеки, міністр та заступник міністра внутрішніх справ, міністр оборони, перший заступник Голови СБУ, командувач внутрішніх військ, керівник столичної міліції та інші. Робота у цьому напрямку триває. З урахуванням того, що згадані особи не перебувають на території України, в нас не було правових підстав організовувати досудове розслідування. Протягом грудня 2020 – березня 2021 ми зрушили з місця. Дякую.
Дякую, Олексій Олександрович. Доповідь завершена. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Денис Анатолійович Монастирський. Будь ласка, Денисе Анатолійовичу.
Шановні колеги, дозвольте спочатку після нашої гострої дискусії щодо ДБР і призначення сказати все ж таки про призначення Державного бюро розслідувань. Цей орган створювався в 2015 році в цьому залі також голосуванням, і призначення Державного бюро розслідувань було те, щоб розірвати цей зв’язок: орган, який здійснює розслідування (а до цього часу це була Генеральна прокуратура), органи прокуратури, і орган, який наглядає за здійсненням розслідувань – та сама Генеральна прокуратура, ті самі органи прокуратури. В цьому була основна філософія створення цього органу. Створення, яке без перебільшення відбувається з великими потугами, складно, адже зараз можна сказати, що історія цього органу налічує 5 років. Рівно або приблизно 5 років тому, у лютому 2016 року, постановою Кабінету Міністрів було утворено Державне бюро розслідувань. Але, крім папірця, на якому утворили його і, власне, проголосували, більше нічого не було зроблено. Фактично саме ДБР почало працювати лише 2 роки тому, в кінці 18-го року. Тому фактично ми сьогодні з вами аналізуємо перший публічний особистий звіт керівництва ДБР Верховній Раді України. І, я думаю, це дуже добрий початок традиції, що щороку постійно має відбуватися особистий звіт ДБР, тому що на цей орган, який налічує, має налічувати до 1 тисячі 600 працівників по всій Україні, покладено надзвичайно великі питання і повноваження. Щодо особливості звіту хочу зазначити: згідно Закону "Про Державне бюро розслідувань" звіт попередньо розглядає Рада громадського контролю ДБР. І нарешті цього року вперше створена була Рада громадського контролю, яка розглянула звіт ДБР, і громадський контроль цього звіту вже відбувся. РГК ДБР позитивно схвалила звіт Державного бюро розслідувань. Звичайно, ми з вами маємо пам’ятати, що рік тому, трохи більше року тому відбулось перезавантаження взагалі ДБР і щодо правового статусу, і щодо керівництва. І протягом 2020 року - фактично це був рік становлення, кадрового становлення ДБР, - було проведено, наскільки я знаю, близько півтори тисячі конкурсів вакантних посад. І, попри це, по звіту, який сьогодні було представлено, були непогані результати роботи ДБР. Я маю на увазі по тим розслідуванням, які були. Звичайно, ми з вами всі пам’ятаємо резонансну мить, коли вирішувалось питання переходу слідчих з Генеральної прокуратури, які розслідували справи Майдану, до ДБР і передача справ. Ми з вами всі переживали, щоб не було втрачено ці провадження, щоб вони не втратили в темпі свого розслідування. Сьогодні ми з вами почули - і це надзвичайно важливий факт, - про те, що цей підрозділ, спеціальний підрозділ в Державному бюро розслідувань створено по розслідуванню даних проваджень. І, не дивлячись на ці всі кадрові пертурбації, які були протягом минулого року, все ж таки є суттєві успіхи у справах Майдану. Це я говорю про 23 обвинувальних акта стосовно 28 осіб, які направлено до суду. І якщо ми з вами проголосуємо закон, який дійсно є ключовим в цьому питанні, про заочне досудове розслідування, то, дійсно, та мета, яку за цією трибуною сказав Генеральний прокурор, що підтвердив, власне, і виконуючий обов’язки Директора ДБР, про те, що реалістично розслідувати справи Майдану до кінця цього року, вона буде реальною. Будемо сподіватись, що це так і є. І обов’язково проконтролюємо це ми з вами, як тільки це буде відбуватися. Також можу сказати, що нарешті запрацювало Управління внутрішнього контролю, яке почало притягувати до відповідальності самих працівників ДБР. Вже є чотири кримінальних провадження. Власне, це означає, що механізм такого внутрішнього контролю також діє. Звичайно, ми розуміємо, що різні правоохоронні органи конкурують. Як правило, я хотів би, звичайно, бачити здорову конкуренцію. І це також однозначно стримує правоохоронні органи від зловживань, які відбуваються. Також важливим моментом і одним з мети створення Державного бюро розслідувань було протидія катуванням. От 127 стаття Кримінального кодексу, якщо ви подивитеся за статистикою, вона в кінці року завжди мала один показник – нуль, нуль проваджень по катуванням. Власне, створення окремого органу – бюро розслідувань, Державного бюро розслідувань – мало цю ситуацію докорінно змінити. Чи змінена зараз вона? Абсолютно ні, не змінена. Але ми сьогодні з вами бачимо конкретні кримінальні провадження щодо правоохоронців по питанню катування. І це перші ластівки, які, я сподіваюсь, переростуть в серйозну методичну роботу, і завдяки все ж таки керівнику ДБР мають отримати належну оцінку. У тому контексті я хочу згадати справу і Павлограда, і Кагарлика, які нашуміли на всю країну. Але, на відміну від попередніх років, я маю на увазі 3, 4, 5 років до того, ці справи сьогодні в суді. І це говорить про те, що це ефективний підхід до розслідування даних проваджень. Щодо виконання ролі ДБР, я як керівник правоохоронного комітету в цьому випадку можу сказати, що робота є абсолютно позитивною і конструктивною. Щодо комплекту кадрів. Звичайно, це одна з основних проблем. Півтори тисячі, тисяча шістсот співробітників ДБР по штату може бути. На 1 січня 2020 року сформовано 65 відсотків працівників. Але, як ми встановили вчора на комітеті, зараз вже завершуються конкурси, і вже до 15 березня цього року ДБР буде сформовано на 81 відсоток, і головна складова – це оперативники ДБР, це те, що вони зможуть отримати нарешті незалежність, і отримувати незалежність від Служби безпеки України зокрема. А це в контексті реформи Служби безпеки має ключове питання. Тому самостійні, самодостатні органи, оперативні органи і підрозділи ДБР, звичайно, будуть говорити про те, що з цього року спрос по всім провадженням з ДБР може і має бути максимальний, тому що час кадрового перевантаження завершився. Звичайно, у нас залишився один великий-великий борг. На жаль, на жаль, сьогодні з цієї трибуни звітує лише виконуючий обов’язки Директора ДБР. Я дуже сподіваюсь, що буде обраний в цьому році Директор Державного бюро розслідувань, який буде нести персональну відповідальність за все, що відбувається в ДБР, тому що, звичайно, як би не прискіпливо ми ставилися до доповіді сьогоднішнього виконуючого обов’язки Олексія Сухачова, але все ж таки він виконує обов’язки Директора ДБР і представляє сьогодні цю інституцію поки що тимчасово. Однозначно позитивно те, що створена Рада громадського контролю, про яку говорили 2 роки, всі 2 роки існування Державного бюро розслідувань. І вже сьогодні запущена дисциплінарна комісія, без якої співробітники ДБР не могли притягнутися до відповідальності. Це була ганьба, будь-яке питання, будь-яке провадження щодо самих службовців ДБР не могло бути розглянуто, тому що не працювала дисциплінарна комісія. Сьогодні можна сказати, що нарешті вона створена, і це є великий-великий плюс. Проте, попри ці моменти, які ми зазначили позитивні, є дуже багато того, що потребує вдосконалення. Я вже згадав закадрове питання. Звичайно, мають бути доукомплектовані кадри ДБР на 100 відсотків, тільки тоді ми можемо говорити, що, так, цей орган працює повноцінно, в нормальних умовах, нормально забезпечений. На жаль, мушу сказати, що в багатьох регіонах України приміщення, в яких працює ДБР, воно абсолютно не пристосовано до роботи слідчих, оперативників. І над цим я прошу особливо попрацювати виконуючого обов’язки Директора ДБР, щодо того, що бюджет надає можливості і створювати, і проводити ремонти. Прохання, щоб протягом цього року це матеріальне питання було закрито абсолютно і в жодному разі ми до цього не поверталися. Питання взаємодії з громадськістю - також одне із питань, яке потребує однозначного покращення, тому що ті питання, які звучали сьогодні від народних депутатів, ті питання, які звучать від громадських організацій і в наших зверненнях до комітету, вони потребують одзначного доопрацювання. Тому прошу звернути увагу і в плані неправомірного засекречування своїх документів, присвоєння грифу "ДСК", а інколи навіть на запити комітету вони не надавалися в повному обсязі, так, як це було необхідно. Також я прошу звернути увагу, в нас створюється новий зараз орган – Бюро економічної безпеки, і там питання кримінального аналізу має бути на першому місці. Ви маєте, звичайно, тут бути попереду, тому що ви також є на вістрі роботи і протидії організованій злочинності. Це і методики SOC та IoC по протидії тероризму мають бути використано в роботі ДБР. Загалом комітет схвально оцінив роботу і пропонує прийняти звіт ДБР до відома. Дякую вам за увагу.
Дякуємо, Денисе Анатолійовичу. Шановні колеги, ми переходимо зараз до виступів від депутатських фракцій і груп. Тому я прошу записатися на виступи. На це відповідно до Регламенту відводиться 21 хвилина. Прошу записатись. Слово надається народному депутату Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, шановний пане голово. Прослухавши звіт, ви знаєте, щось мені навіяло і я згадав цитату видатного українського сатирика Михайла Михайловича Жванецького: "К сожалению, мы так и не услышали начальника транспортного цеха". Бо ми послухали звіт виконуючого обов’язки директора Державного бюро розслідувань, але ми не почули звіт директора, як це передбачено Законом про ДБР. Насправді це є показник роботи цього органу, що його до сих пір очолює виконуючий обов’язки. Це абсолютно є неправильним і неприпустимим. Тут багато говорилося про мету створення Державного бюро розслідувань. Коли створювалось Державне бюро розслідувань, ми створювали українське ФБР. Чи стало за два роки ДБР – ФБРом? Очевидно, що не стало. Очевидно, що не стало. Тому що насправді показники роботи Державного бюро розслідувань – це не лише ті цифри, які ми сьогодні бачили на своїх екранах, це реальними показниками ефективної роботи Державного бюро розслідувань мали би стати зменшення корупції, зменшення злочинності, зменшення правопорушень, які повинні розслідувати слідчі і детективи Державного бюро розслідувань. Але, на жаль, цього не відбувається. А пам’ятаєте, які були реляції, коли обирали першого Директора ДБР7 Обирали його на так званому незалежному конкурсі за участі міжнародних експертів, і говорили, що це все і є панацея, і це все буде супер, і це все буде добре, і запрацює ДБР. А сьогодні здебільшого критичні питання, що справедливо, критичні оцінки, що справедливо, критичні зауваження щодо діяльності. Так, може, давайте скажемо самі собі чесно і справедливо, що пройшов час міжнародних експертів, треба шукати чесних, порядних слідчих в Україні, треба шукати чесних, порядних членів комісій в Україні, треба шукати українських людей, які зацікавлені в тому, щоб правоохоронна система була чесною, незалежною, ефективною і справедливою? Давайте скажемо, що це гасло "звільнимо всіх старих, наберемо всіх нових", уже не працює. Давайте скажемо про те, що руйнація правоохоронної системи і створення (в лапках) на її руїнах нових органів – це все непрацююча історія, абсолютно непрацююча історія. І саме тому ми маємо такий стан боротьби із злочинністю, як зараз. Тому ми маємо сьогодні таке критичне ставлення до діяльності Державного бюро розслідувань. Але наступний звіт я би хотів почути від Директора ДБР. Дякую.
Дякую, Сергій Володимирович. Слово надається народному депутату України Костенку Роману Васильовичу, фракція політичної партії "Голос".
Устіновій передайте.
Олександра Устінова, будь ласка.
Шановні колеги, ми тут щойно чули дуже такий помпезний звіт Директора ДБР, який вчора також його презентував у нас на правоохоронному комітеті. Нам розказують про те, що їм зараз не вистачає приміщень, їм не вистачає устаткування, їм не вистачає людей, які і би прийшли і почали працювати. Ви знаєте, скільки початкова зарплата в ДБР, от якщо ти лейтенантом туди приходиш? Від 40 тисяч, і це без всіх надбавок, премій і т.д. Реальна зарплата - 50-60 і вище, це коли ти "лейтьохою" тільки переступаєш поріг. Це у півтора рази вище, ніж у народного депутата. І нам кажуть, що у них недостатнє фінансування, що їм всього мало. А знаєте, що найбільше розслідує ДБР? Я вчора питала Директора на правоохоронному комітеті. 40 відсотків всіх справ, по яким є підозра, – це самоволка. Тобто у нас всі ці "лейтьохи", всі ці оперативники, ці всі слідчі розслідують те, як хлопці самовільно залишають військову частину, щоб піти "Кока-колу" купити. Вибачте, нам потрібен правоохоронний орган, такий величезний, така "махіна" з величезними зарплатами, яка розслідує самоволку? Орган, який мав би розслідувати корупцію, який мав би розслідувати державних службовців, у нас зараз розслідує реально те, що хлопці ходять купувати "Кока-колу". Друге. Ви знаєте, нам вчора презентувати найбільш резонансні справи Державного бюро розслідувань. Перша справа була про те, що 100 тисяч доларів хабара вимагали. Коли я запитала, а чому порушили підслідність і це не НАБУ, знаєте, що мені сказали? Що там не 100 тисяч доларів, а 10 тисяч доларів насправді хабар був. Виявляється, що першої резонансної справи вже немає. А друга, яка була у звіті, де 80 тисяч доларів хабара була, Національна поліція розслідує. Тобто у нас найбільш топові, резонансні справи ДБР розслідують інші, або насправді там в десять разів помилилися в сумі хабара. Наступне. Якщо почитаєте звіт Державного бюро розслідувань, я зараз не жартую, ви знаєте, що вони у звіті пишуть? Що їх досягнення – це те, що у них на 10 тисяч підписників в "Фейсбуці" виросло. Це не жарт, відкрийте подивіться звіт, це досягнення Державного бюро розслідувань. Ви собі уявляєте, щоб ФБР хвалилося перед народними депутатами і громадськістю про те, що вони ще плюс десять тисяч підписників у себе на "Фейсбуці" отримали? Мені, чесно кажучи соромно, мені соромно, коли я читала цей звіт і коли я розуміла, коли створювалася найбільша "махіна", яка мала розслідувати всі не підслідні НАБУ злочини, розслідувати всіх чиновників, всіх державних службовців, вони зараз займаються тим, що розслідують самоволку хлопців. Ви знаєте, у мене лише один висновок по цьому звіту. Перепрошую, але скажу мовою оригіналу: "якщо нема конкретных дел, не спасет пиар-отдел". Тому можна дуже багато зараз писати красивих звітів, але нам потрібні реальні справи. Дякую.
Слово надається народному депутату Шахову, депутатська група "Довіра".
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Я вимагаю врахувати це як запит від всіх народних депутатів: Лукашева, Шахова, Вельможного, Сухова - з приводу Луганської області. Не один раз, шановні колеги, я виступав з цієї трибуни, і, слава богу, нарешті ми почуті! Руслан Горбенко правильно сказав, що порушені вже кримінальні провадження, але не всі. 120 кримінальних проваджень було порушено проти чиновників, направлені на ДБР, потім відправлені ДБР в поліцію Луганської області, в Сєвєродонецьк, Лисичанськ, також на місце, щоби "Гайдуй", тобто Гайдай – голова військово-цивільної адміністрації Луганської області, керував ними і вказував, що робити. Сьогодні одна людина-цар з’явився на всю Луганську область, який керує всіма силовими структурами: СБУ, прокуратурою, правоохоронними органами, лісами і так далі, всіма департаментами. Звернути увагу, порушити і дати все ж таки відповідь тут, в залі, дай бог, що зробила ДБР. По лісах сьогодні буквально, надходять сьогодні звіти наших волонтерів, що робиться: вивозиться автівками, вагонами ліс, "зеленку" рублять замість того, що типа згоріло. Згоріло 50 тисяч гектарів лісу, нанесено 22 мільярди гривень сьогодні збитків області. Екологічна, техногенна катастрофа. Скільки це буде відбуватися? Я ж за це говорю не просто, що мої батьки поховані в Луганській області або діди, які проливали кров за це. Я говорю за всіх людей Донбасу. Сьогодні зверніть увагу на голову Попаснянської військово-цивільної адміністрації, якого призначав Гайдай. Дитячі садочки, аморальна, депресивна зона сьогодні, і там грабують мільйонами гривень. 465 мільйонів гривень вкрадено в місті Сєвєродонецьку Стрюком, головою військово-цивільної адміністрації. Розслідувати. 260 мільйонів гривень вкрадено головою військово-цивільної адміністрації Лисичанської міської ради, а дитячий садочок шахтарський на 100 дитячих місць закривають. Люди сьогодні репетують, звертаються до чиновників. Що це відбувається в області, скажіть, будь ласка? На дорогах вкрадені мільярди. Розслідувати екологічний фонд – 360 мільйонів гривень, за які говорив Руслан Горбенко теж народний депутат від Луганщини, що ліси нібито висаджували, а гроші, які вкрали, ніхто нічого сьогодні не розслідує. Лісів немає, грошей немає - всім до одного місця! Води немає, господарство, повністю інфраструктура зруйнована - і всім начхати. Зверніть увагу і негайно дайте відповідь що зроблено по 120 кримінальним провадженням у Луганській області. Скільки можна вже репетувати з цієї трибуни? Врешті.
Слово надається народному депутату Бакумову Олександру Сергійовичу, фракція Політичної партії "Слуга народу".
Шановний головуючий, шановні колеги, шановний український народе! Ми повинні не забувати, що Державне бюро розслідувань – це правоохоронний орган, принципами діяльності якого є верховенство права, законність і неупередженість. На сьогоднішній день в цій залі було багато політичних заяв і звинувачень стосовно того, що Державне бюро розслідувань, його структурні підрозділи не впоралися десь із своїми завданнями, неправильно розслідують певні кримінальні провадження чи зобов’язані комусь там пред’явити якусь підозру. Але це ж все деструктивно і неправильно, такими гаслами розкидатися в парламенті. Я пропоную оцінити нам інше: а чи здатне Державне бюро розслідувань в цих умовах як інституція виконувати свої функції і повноваження, і чи ми приймаємо цей залік в їх роботі або не сприймаємо? Я впевнений і готовий сказати, що за 2 роки роботи Державного бюро розслідувань ця державна інституція відбулася. У нас є багато запитань до її функціонування, але вона відбулася. Ми вдячні всім комітетам за те, що Державне бюро розслідувань підтримує постійну комунікацію з нами. Ми їх підтримуємо в запровадженні нових законодавчих новел, які спрощують і роблять ефективніше їх роботу. На сьогоднішній день є питання очільника Державного бюро розслідувань, і ми як більшість підтримуємо заклики колег, що наступний звіт має відбуватися, і говоритися, оголошуватися саме Директором Державного бюро розслідувань. Ми можемо ставити питання про розширення в майбутньому підслідності, адже назва Державного бюро розслідувань провокує на те, щоб воно розслідувало всі відповідні злочини, а сьогодні воно обмежується саме злочинами, які вчиняють особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Я впевнений, що разом з вами ми зможемо в подальшому удосконалити роботу Державного бюро розслідувань і зробити його більш ефективним. Дякую за роботу всім працівникам Державного бюро розслідувань.
Шановні колеги, слово надається Олексію Олексійовичу Гончаренку, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, у мене була можливість поставити питання виконуючому обов’язки, і я поставив просте запитання: скільки разів йому дзвонив Зеленський, Єрмак, Смирнов, Татаров? І пан виконуючий обов’язки підтвердив, що він в контакті з заступником голови Офісу Президента, який контролює правоохоронні органи. До речі, у мене було ще одне питання, я передав його Гео Леросу, то я хочу негативно згадати Гео Лероса, що він не достатньо жорстко поставив питання. Так ось, я хочу вам сказати, шановний пан Сухачов, ви маєте працювати незалежно, а не в координації з Офісом Президента. Тому що те, що ви нам сказали, ви на всю країну зізналися, хто насправді керує ДБР. За такою логікою ви могли сюди не приходити. Нам могли для доповіді прислати сюди смартфон Татарова, і ми могли його покласти тут на трибуну біля мікрофону. Нам же Зеленський оголосив про те, що у нас буде "суд в смартфоні" - так у нас і "ДБР в смартфоні". У нас суд – в смартфоні Смирнова, ДБР – у смартфоні Татарова. Отак ми і живемо, так ми і працюємо. І тому в нас такі результати. Я хочу сказати, що Державне бюро розслідувань перетворилося на "державне бюро переслідувань" політичної опозиції до діючої влади. Ось вона, реальність, і з цим неможливо сперечатися. Ми хотіли створити українське ФБР, а створили українське КДБР, яке знову по лекалам КДБ працює. І оце реальність, яка є абсолютно неприйнятною. Я хочу звернутись до вас, пане Сухачов. Ви офіцер, ви працювали в СБУ, служили в СБУ, в зовнішній розвідці. Як ви дивитесь своїм колегам в очі сьогодні, коли "злили" повністю "вагнерівців" справу, яку готували ваші колеги - офіцери Служби безпеки, Головного управління розвідки? Злили, і ніхто це не розслідує, і ви це не розслідуєте. Коли Бурбу, очільника Головного управління розвідки Міноборони, позбавляють прикриття і держохорони - нащо? Щоб до нього дотягнулися російські спецслужби? Як ви на це дивитесь? І як ви дивитесь колегам в очі, що ви цього не розслідуєте? Шановні друзі, це катастрофа - те, що у нас відбувається, повна деградація надзвичайно важливих інституцій, використання їх як засобів політичного впливу і тиску і ручне управління з боку Офісу Президента всім цим. Тому, Володимир Зеленський, не треба нікого сюди присилати. Приходьте сюди самі і відповідайте за своє ДБР, за свою Генеральну прокуратуру, які ви всі правоохоронні органи обсадили своїми друзями. Ганьба!
Дякую. Шановні колеги, давайте ми домовимося таким чином. Дозвольте я поясню. Відповідно до частини четвертої статті 51 Регламенту Верховної Ради України, цитую: "Народний депутат або представник депутатської фракції, депутатської групи, на адресу яких були виголошені образливі слова, може звернутися до головуючого на пленарному засіданні з вимогою надання слова для репліки". Ще раз кажу, в тих словах, які були там, образи ваші, образливих слів, навіть не образи, образливих слів не було. В іншому випадку я вимушений буду звернутися до регламентного комітету з тим, щоб притягнути до відповідальності пана Гончаренка за використання образливих слів. Тому, шановні колеги, я йду далі. Я надаю слово. [[Шум у залі]] Шановні колеги, давайте перестанемо займатися тим, що у всьому світі називається зловживанням, і перейдемо до нормальної роботи Верховної Ради. Я вам процитував Регламент. Я надаю слово народній депутатці Славицькій Антоніні Керимівні, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Прошу передати слово Мамці Григорію Миколайовичу.
Григорій Миколайович Мамка, будь ласка.
Шановні народні депутати, можна довго сперечатися, але необхідно зрозуміти для себе звичайну річ: що від нас в залі залежить на 70 відсотків робота любого правоохоронного органу. Дійсно, 5 років – це стаж невеликий, але необхідно згадати кожному і про себе. Коли в цій залі чуть більше року назад всі добросовісно нажимали зелені кнопки і удосконалювали роботу Державного бюро розслідувань, то раніше хтось про щось думав, про цей звіт або про роботу правоохоронного органу? Відповідь – ні. Чому ні? Ви зверніть увагу, вперше в історії законом знімають керівника і заступників з посад. Це вірно? Ні, невірно, але ви дали квоту і довіру Президенту, Офісу Президента і надали йому час 2 місяці на призначення виконуючого обов’язки. 2 місяці пройшло, а комісія щодо відбору керівника Державного бюро розслідувань до цього часу не запустилася. Можна говорити про всі абсолютно речі, але необхідно, якщо уже зняли з посади законом, вашим голосом, необхідно включатися в процес. Причина дуже проста: відповідь з Міністерства закордонних справ, що немає фахівців-міжнародників, які можуть прийняти участь в цій комісії. Це знущання більше року з боку міжнародних партнерів? Абсолютне знущання. На даний час в залі є законопроект для того, щоб Кабмін зобов’язати надати трьох представників, щоб запустити комісію і роботу щодо вибору керівника. Після цього необхідно запитувати: ви так удосконалили роботу Державного бюро розслідувань, що забули про історію його створення? Державне бюро розслідувань, дійсно, було створено 5 років назад, і першим пунктом, і першим підрозділом було створено слідчі підрозділи. Але більше року блокування створення оперативних співробітників. було просто заблоковано і набір їх почався через півтора року. На даний час відсутній. з експертного закладу, який повинен призначати, проводити дослідження для, зверніть увагу, повного, об’єктивного розслідування подій. Його немає, не існує. Можна говорити про сухі цифри, але необхідно починати з себе. Необхідно включати законодавчі ініціативи, активно приймати роль у виборі керівника - і після цього запитувати. Дякую.
Слово надається народному депутату Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні громадяни України, шановний Олексій Олександрович! Я як представник депутатської групи "Партія "За майбутнє", як представник парламенту. Випала честь підвести такий невеличкий висновок сьогоднішньому вашому звіту. Олексій Олександрович, я вас дуже прошу, послухайте мене, будь ласка, як останнього виступаючого від парламенту, і шановних народних депутатів, щоб вони не заважали слухати керівнику ДБР те, що кажуть народні депутати. Є позитив, безумовно, бо я хочу нагадати, що це перший керівник ДБР, який прийшов у парламент і відзвітував. Як би ми не відносились, але до цього не приходили і не звітували. Наступне. Я хочу, щоб ми всі зрозуміли: попередній парламент голосував і створив ДБР саме як орган, який в першу чергу повинен боротися з корупцією. Всі злочини, які не відносяться до НАБУ, автоматично повинні розслідуватися ДБР. І в першу чергу суспільство чекає, що будуть результати у вигляді того, що конкретні корупціонери будуть отримувати тюремні строки. Ми окремо як мажоритарники, які працюють з людьми, звертаємо на це вашу увагу, бо суспільство зараз ще має довіру, в тому числі до вашого органу і до вас. Але якщо не буде конкретних результатів, то ця довіра буде втрачатись. Наступне. Це, безумовно, ті працівники, які у вас працюють. Так от, разом із створенням органу. Я все-таки попрошу, Олексію Олександровичу, дослухати мене, і шановних народних депутатів не заважати слухати керівнику ДБР. Заробітна плата у вас у ДБР набагато вища, ніж в інших підрозділах правоохоронних. Це і дає змогу вам набирати найкращих. Але на даний час 65 відсотків складу – це є надзвичайно низький показник. І ми очікуємо, що в найближчі місяці ви як керівник зробите все, щоб весь структурний підрозділ був набраний, були створені їм умови для роботи, і вони почали дійсно показувати результати. Дійсно, про це казали вже колеги, ми дякуємо, що ви до нас прийшли. Але все ж таки ми очікуємо, що через рік, ця практика позитивна продовжується, але тут повинен звітувати повноцінний директор ДБР, не виконуючий обов’язки з обмеженими все ж таки. і обмеженими повноваженнями, і обмеженим штатом, але повноцінний директор повинен відповідати і нести відповідальність перед народними депутатами. Тому дякуємо за те, що ви сьогодні прийшли. Ми дякуємо вам за звіт. Є над чим працювати. Але вкотре хотів би сказати народним депутатам: боротьба з корупцією – це і ДБР, і парламент разом. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд звіту виконуючого обов’язки Директора Державного бюро розслідувань завершено. Давайте подякуємо виконуючому обов’язки за присутність. Вельмишановні колеги, в нас залишилося 5 хвилин до перерви. У нас є декілька варіантів розвитку подій. Перше - ми увійдемо в наступне питання і, може, продовжимо на 15 хвилин, щоб завершити його. Другий варіант – ми можемо проголосувати якісь незначні питання, які є, щоб вкластися в цих 5 хвилин. Як ви скажете? Тобто ми почнемо перерву вчасно, але зараз проголосуємо. Я прошу надати слово Сергію Віталійовичу Бабаку, в нього є питання. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, ми просимо підняти законопроект 3759 в порядку денному. Комітет рекомендував його відправити на доопрацювання. З усіма фракціями погоджуємо, що він пройде зараз без обговорення, і ми зможемо таким чином звільнити поле для наступних законопроектів, які врегулюють цю проблему. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень з тим, щоб підняти 3759 і одразу відправити його на доопрацювання? Шановні колеги, немає, так, питань? Немає заперечень? Шановні колеги, тоді я одразу ставлю на голосування висновок комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України “Про освіту” щодо посилення відповідальності за порушення академічної доброчесності, законопроект 3759. Я хочу нагадати про наше голосування: воно відбувається натисканням на сенсорну кнопку і після цього ваш вибір голосування. Ви готові голосувати? Готові. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:22]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас ще є декілька питань про перейменування населених пунктів. Ні? Шановні колеги, є деякі законопроекти на доопрацювання ще йдуть. Доопрацювання. Шановні колеги, я називаю законопроекти, які є на доопрацювання, ви говорите, чи ви готові їх приймати, і рухатися далі. Законопроект 3033а, 3033а-1. Готові відправити на доопрацювання? Назва: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо додаткових гарантій прав педагогічних та науково-педагогічних працівників під час карантину або обмежувальних заходів, пов’язаних із поширенням коронавірусної хвороби. Не хочете. Добре. Наступний законопроект ми проголосували. Наступні законопроекти: 4303, 4303-1, 4303-2 про стимулювання розвитку цифрової економіки України. Вони йдуть також на повторне перше. Ці можемо голосувати, да? Шановні колеги, тоді по цьому питанню я одразу ставлю на голосування висновок комітету: направити до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект 4303 про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні. Готові голосувати? Ще раз нагадую, через сенсорну кнопку. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:31]] За-288 Рішення прийнято. І останній законопроект, який стоїть. Повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект 4169: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт". Немає заперечень? Ви не хочете? Ми відправляємо його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання для того, щоб розвантажити Раду. Добре? Шановні колеги, я ставлю на голосування рішення - висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" (реєстраційний номер проекту 4169). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:35]] За-280 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується перерва до 12:30. Але прошу о 12:30 бути в залі, бо ми переходимо до розгляду важливих законопроектів. Дякую.
Доброго дня, шановні народні депутати! Я попрошу зайняти свої місця, ми продовжуємо нашу роботу. Запросіть, будь ласка, всіх народних депутатів до зали. Отже, шановні народні депутати, я попрошу всіх зайняти свої місця, вдягнути обов’язково маски захисні. Пам’ятайте, що на нас дивляться всі, тому що ми працюємо у відкритому режимі, я прошу відповідально ставитися до цього. Також попрошу засоби масової інформації теж дотримуватися маскового режиму. Дуже дякую. Шановні народні депутати, отже, на ваш розгляд ставиться проект Закону про обчислення часу в Україні (реєстраційний номер 4201, 4201-1). Автори законодавчої ініціативи просять розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу приготуватися до голосування. Нагадую, що ми працюємо разом з сенсорною кнопкою. Готові до голосування? Отже, ставлю розгляд законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:36:46]] За-187 Дякую. За – 187 народних депутатів. Отже, до слова запрошується народний депутат України Стефанчук Руслан Олексійович. Будь ласка, пане Руслане.
Доброго дня, вельмишановні колеги, законопроект, який представлений вашій увазі, його написання було обумовлене декількома основними причинами. Перша причина – це те, що відповідно до Конституції України питання, яке стосується одиниць часу і обліку часу, – це предмет виключно законів України, а на сьогодні воно регламентується постановами Кабінету Міністрів України, що є неправильно. Друга причина – це те, що відповідно до всіх досліджень, які проводились в Україні і за її межами, сезонний перевід стрілок годинника воно негативно сказується на здоров’ї людини, яке відповідно до 3 статті Конституції України є вищою соціальною цінністю. І тому основна ідея після цього – це скасувати сезонне переведення стрілок годинників. Третій аргумент, який був наведений при розробленні цього закону, – це спростування міфу, начебто даний законопроект спрямований на те, щоб не дотримуватися якоїсь економії. На моє звернення до всіх академій, до всіх міністерств було підтверджено, що жодних розрахунків, які би давали можливість і підстави стверджувати, що це призводить до якоїсь економії, не проводилося ні в Україні, ні за її межами. Четвертий аргумент, який став предметом цього закону, - це те, що відповідне рішення було прийнято Європейським парламентом: із 2021 року було прийнято рішення, що скасована буде ідея сезонного переведення годинника. Таке рішення було ухвалено за результатами онлайн-голосування в ЄС. Крім цього, я от хочу навести ще один аргумент, що нам потрібно встановити на всій території України, включаючи тимчасово окуповані території, єдиний київський час. Тому що ви знаєте, що окупант почав з того, що він на тимчасово окупованих територіях встановив московський час. Основна ідеологія цього законопроекту – поширити природний для України зимовий час плюс два, який відповідає поясному часу, і відмовитися від подальшого переведення годинників, тому що це суперечить цілій низці питань, пов’язаних із життям і здоров’ям людини. Тому, шановні колеги, я.
Дякуємо. До слова запрошується до виступу з альтернативним законопроектом народний депутат України Соболєв Сергій Владиславович. Будь ласка, пане Сергію.
Шановні колеги, в чому поєднані ці законопроекти і чим вони відрізняються? Так, дійсно, Кабінет Міністрів не має права регулювати це, бо згідно з Конституцією і законами України це повинен врегулювати законом парламент. Тут все правильно. А от далі починається. А що таке "київський час"? Ну, це було зрозуміло, коли був московський час, коли був владивостоцький час - був київський час. У нас немає часових поясів, у нас є єдиний український час, і саме це визначає наш законопроект. Він не київський, не львівський, не донецький, а він український. І це є практика всіх держав, де є єдина часова зона. Друге: як обраховується цей час. В нашому законопроекті чітко визначено, що є всесвітній координований час плюс 2 години. І цей законопроект визначає, яким чином іде відліку часу. На жаль, в попередньому законопроекті цього немає. Третя відмінність, яка є. Ми підписали з вами Угоду з Європейським Союзом, де передбачили, що ми синхронізуємо всі зміни, які відбуваються. Так от, Директивою Європейського Союзу визначено, що 21-й рік є перехідний рік, і наш законопроект саме це і встановлює законом як перехідний рік. Це буде означати, що ми на майбутнє так само відмовляємося від переходу на літній або зимовий час, але починаємо діяти, починаючи з осені 21-го року. Таким чином, буде український час - це 2 години плюс всесвітній час.
Дякуємо, пане Сергію. До слова запрошується співдоповідач від комітету - голова підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Колтунович Олександр Сергійович. Будь ласка, пане Олександре.
Дякую. Я хотів би доповісти насамперед, що якраз питання метрології, стандартизації і так далі – це питання, яке відноситься до підзвітності нашого економічного комітету. Хотів би звернути увагу про те, що комітет 17 лютого 21-го року розглянув проекти законів 4201 і 4201-1 (альтернативний). Авторства Стефанчука Руслана Олексійовича і Соболєва, Івченка (це альтернативний). Хотів би звернути увагу на ключові позиції і яка ситуація зараз відбувається в країнах Європейського Союзу. На сьогоднішній день фактично у березні місяці і впродовж найближчих кількох місяців країни Європейського Союзу перейдуть на один-єдиний час, і вони вже більше не будуть переходити. У них не буде цієї відмінності літнього, зимового часу. Тому законодавча ініціатива депутатів, вона є логічною, вона є доречною хоча б з тієї точки зору, що в принципі ми йдемо в ногу з часом. Є відмінності і зауваження, які дали Головне науково-експертне управління, Юридичне управління. Міністерство економічного розвитку і торгівлі звертає увагу на те, що необхідно дочекатися переходу країн Європейського Союзу, але в Європейському Союзі уже є відповідне рішення і доручення щодо переходу. Тобто в принципі всі формальні виконані вимоги. Що стосується рішення комітету, то комітет за результатами обговорення прийняв рішення внести законопроекти 4201 і 4201-1 на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду у першому читанні законопроект 4201 прийняти за основу, а законопроект реєстраційний номер 4201-1 відхилити. Дякую за увагу.
Дякую, шановний голово підкомітету. Чи є проблема і питання для обговорення? Є? Є. Бачу, що хочуть обговорювати. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка. Так, будь ласка, до слова запрошується Герус Андрій Михайлович, фракція "Слуга народу".
Дякую. Дуже важливий законопроект. Прошу його підтримати і проголосувати. Спасибі.
Дякую. Дуже влучно. Який саме, ви, правда, не уточнили, але будемо здогадуватися. До слова запрошується народний депутат Павло Бакунець. Бакунець, група "Довіра", будь ласка. Будь ласка, пане Павле.
Шановна пані головуюча, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Однозначно, що в країні, котра воює на сході з агресором, в країні, котра бореться всередині з коронавірусом, в країні, котра має велику прогалину в судовій реформі, найважливіше, що потрібно зробити, - це перевести стрілки годинників. Звичайно, що цей законопроект абсолютно є, так би мовити, нормальним. Одначе в нас є важливіші завдання в нашій державі, аніж просто переведення годинників. Ми можемо прийняти цей законопроект за основу з доопрацюванням. Одначе вважаю, що краще, аніж переводити стрілки годинників, ми перевели б кошти до органів місцевого самоврядування, я маю на увазі збільшити їм податкову базу для того, аби місцеве самоврядування змогло зробити освіту, культуру чи дороги. Ми можемо хоча б крок зробити назустріч завершенню децентралізації. І тим ми дійсно переведемо годинники розвитку наших громад. Щодо годинників часових в країні, вважаю, що цей законопроект не є основним, не є на часі. І звертаюся до керівництва Верховної Ради, аби ставити більш важливіші законопроекти в наш план роботи, аніж такі. Дякую.
Дякую. Я думаю, що якраз фракція монобільшості почують ваш заклик ставити більш актуальніші питання в порядок денний. До слова запрошується Вадим Івченко, фракція "Батьківщина", будь ласка. Іван Крулько? Будь ласка, пане Іване.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати законопроект нашого колеги по фракції Сергія Соболєва (4201-1). В чому різниця між двома законопроектами? Начебто безневинний законопроект в розрізі виконання резолюції Європейського Союзу: ми не будемо переходити на літній або на зимовий час. Все тут добре, але є одне "але", як і в кожній справі. Якщо цей законопроект 4201 буде прийнятий, тоді, не перейшовши на літній час, ми будемо мати один час з Москвою. Якщо буде 4201, тоді ми будемо слідувати європейській директиві повністю, ми будемо її виконувати і будемо ближче до Європейського Союзу, а не до Москви, от в чому різниця. Тому, коли подаються такі безневинні і начебто правильні, з першого погляду, законопроекти, треба дивитися, а в чому ж полягає суть. Тому позиція фракції "Батьківщина" полягає в тому, що ми повинні чітко слідувати директиві Євросоюзу, і якщо ми будемо переходити уже відповідно до цієї директиви, а 21-й рік є якраз роком перехідним, коли всі країни приводять своє внутрішнє законодавство до директиви Європейського Союзу, то краще вже Україні не переходити на зимовий час і відповідно залишитися в тому часовому поясі. А ми як Україна маємо один часовий пояс, у нас немає київського, ужгородського чи луганського часового поясу, у нас є український часовий пояс, і ми повинні в повній мірі бути ближче до Європейського Союзу, куди ми з вами прийняли рішення інтегруватися відповідно до Конституції України. Гасло має бути "Геть від Москви!", а не "ближче до Москви". Ось в цьому є проукраїнська державницька позиція. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Тарас Батенко, група "Партія "За майбутнє". Будь ласка, пане Тарасе.
Шановна президія, шановні друзі, шановний Руслан Олексійович як ініціатор законопроекту, ви знаєте, коли гасло Хвильового "Геть від Москви!", то давайте продовжимо – "геть від московського часу!" А альтернативою московському часу тільки може бути київський час, час Київської Русі. Тому це точно законопроект не про чотири слова, і точно законопроект, який стосується людей і для людей. Я би більше сказав, він стосується всіх, хто має. кожної живої істоти, яка має біологічний годинник. Очевидно, що ми тут серйозно підходимо до цього питання, тому що питання часу в історії завжди викликало великі дискусії, починаючи від введення григоріанського календаря в 1582 році, як дискусія розтягнулася на сторіччя і завершилась тільки на початку ХХ століття. І очевидно, коли з Першою світовою війною почали переводити годинники, воно теж викликало велику дискусію. Україна, Українська РСР тільки з 81-го року використовує літній і зимовий час. Сумнівна економія електроенергії, вона показала економію електроенергії тільки на 1 відсоток у 80-х роках. Зараз це більше питання медичне, коли медики б’ють на сполох. Тому що перехід з літнього на зимовий час виявився болісним для більшості людей, оскільки біологічний годинник не може миттєво переключитись. І констатують медики збільшення кількості викликів швидкої до тих, хто страждали від хвороб серця і так далі. Тому, друзі, я вважаю, що ми можемо дискутувати про час, але альтернативою московському часу, нью-йоркському часу може бути тільки київський час на всій території України. І там немає питання регіональних часів, те, що ми ретельно проаналізували. Питання робочого часу завжди може унормовуватись використанням, коригуванням у різних куточках України тим чи іншим підприємством. Наша депутатська група "За майбутнє" буде однозначно підтримувати "за" це питання із доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Дякую. До бурхливої дискусії ще доєднується Степан Кубів, "Європейська солідарність" фракція. Будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги! Однак хочу підкреслити наступне. Перше: що "Європейська солідарність" буде підтримувати законопроект 4201 щодо скасування літнього часу. Я би подякував і Сергію Соболєву, і Руслану Стефанчуку, тому що скасування літнього часу впливає на здоров’я людей, особливо дітей і людей похилого віку. Друге, я абсолютно погоджуюсь із тезою, що скасування літнього часу на території України повинно відбуватися максимально синхронно і з відповідними змінами на території ЄС, які будуть проведені до 1 квітня. І ми тоді визначимося в однозначності між першим і другим читанням.Чітко тут немає: "московський час" чи інший. Бо в законопроекті 4201, і підтримані відповідно на засіданні комітету, є чітко обумовлено всі правильні речі. І третій аспект. Відповідно до Конституції України в законопроекті 4201 надано визначення абсолютно сумісних понять з Конституцією України. Дякую.
Дякую. Цабаль Володимир від фракції "Голос", будь ласка.
Цабаль Володимир, фракція "Голос". Шановні колеги, безумовно, фракція "Голос" підтримує обидва законопроекти. Перехід на літній час – це анахронізм, який відбувся 110 років тому, коли люди користувалися свічками, а освітлення – це були основні витрати на електроенергію. Тому цей анахронізм треба відміняти. Зараз, у сучасному світі, негативний вплив на здоров’я людини від цього переходу, а це, наприклад, на 8 відсотків збільшення інсультів від переходу. Цей негативний вплив значно гірший, ніж потенційна економія. Тому ми закликаємо підтримати цей законопроект. Звичайно, в другому законопроекті від фракції "Батьківщина" є свої плюси. Це, наприклад, синхронізація з Європою і ссилка на конкретні нормативи, але ці речі можна виправити до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. Хто ще хоче з мотивів? Бачу, Олександр Колтунович. Будь ласка, "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановні колеги, я хотів би додати кілька важливих моментів. Перше. Насамперед ми маємо розуміти, що в Європейському Союзі як був свій центральний європейський часовий пояс, він там так і залишиться. Російська Федерація також відмовилася - це наші також сусіди, - також відмовилися від переходу на літній і зимовий час. У них так само, як є свій час, він так у них і залишиться. Мова йде про те, що ми фактично наздоганяємо уже другим темпом, в принципі, усіх наших сусідів і скасовуємо цю опцію щодо переходу на зимовий і літній час. Однак я хотів би звернути увагу, що в даних законопроектах міститься ряд неузгоджень, які необхідно було би прибрати між першим і другим читанням, для того щоб, наприклад, уже в останню неділю березня ми не переходили і знову плюс рік не додавали собі по часу. Тому, в принципі, з поправками оперативно це пройти. Це перше. А друге, я хотів би все-таки погодитися з колегами щодо пріоритетності. Тому що, якщо ви подивитеся всі супровідні документи, соціально-економічний плюс від даних законопроектів - він нульовий, він не впливає ні на бюджет, ні на фінанси. Тому все-таки ми виступаємо за те, щоб ми підтримували економічні законопроекти, які впливають на економіку і підтримку.
Дякую. Всі висловилися з даного питання, можемо переходити до голосування. Прошу зайняти свої місця. Отже, рішенням комітету профільного було прийняти даний законопроект 4201 за основу. Шановні народні депутати, готові до голосування? Заходять наші колеги. Будь ласка, займайте свої місця, я прошу підготуватися. Отже, ставиться прийняти за основу законопроект номер 4201 - проект Закону про обчислення часу в Україні. Прошу голосувати. [[12:56:12]] За-277 За – 277 народних депутатів. Рішення прийнято. Шановні народні депутати, комітет також просить, що відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставиться на голосування пропозиція про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок до підготовки до другого читання законопроект 4201. Прошу голосувати. Це скорочення вдвічі, ви розумієте, строків подачі, щоб встигнути якраз комітету. [[12:56:54]] За-247 Рішення прийнято. Дякую, шановні народні депутати. Руслан Олексійович, ви продовжите?
Дякую, шановні колеги, за підтримку. Далі йдемо. Наступне питання – це повторне перше читання законопроекту 3711-д: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких законів України щодо відновлення роботи Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (доопрацьований проект з поданням комітету від 02.02.2021 року). Перед тим, як запросити доповідача, я хочу попросити, щоб ми дали згоду на розгляд цього проекту за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:57:54]] За-222 Рішення прийнято. Я запрошую до слова голову Комітету з питань правової політики Костіна Андрія Євгеновича. І оскільки він і від комітету, і від авторів, надайте 4 хвилини.
Шановні колеги, ми сьогодні розглядаємо дуже важливий законопроект, який стосується відновлення роботи Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 27 січня 2021 року проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких законів України щодо діяльності Верховного Суду та органів суддівського врядування, який був доопрацьований у комітеті відповідно до Постанови Верховної Ради України від 5 листопада 2020 року. Законопроект доопрацьовано з метою приведення положень законодавства України у відповідність з рішеннями Конституційного Суду України від 18 лютого та 11 березня 2020 року. Крім того, під час доопрацювання були враховані зауваження та пропозиції народних депутатів України, Європейською комісією "За демократію через право" (Венеційської комісії), висловлені у висновку від 9 жовтня 2020 року, а також спільні рекомендації, надані програмою USAID "Нове правосуддя" та проектом ЄС "Право-Justice". Законопроектом передбачається внесення змін до законів "Про судоустрій і статус суддів", "Про Вищу раду правосуддя" з наступними питаннями. Визначається порядок формування Вищої кваліфікаційної комісії суддів, зокрема пропонується, щоб до складу конкурсної комісії з питань доброчесності входили три особи з числа суддів або суддів у відставці, запропоновані Радою суддів України, та три особи, запропоновані відповідно Радою прокурорів, Радою адвокатів, Національною академією правових наук України. Водночас відповідно до рекомендацій Венеційської комісії пропонується перший склад конкурсної комісії з питань доброчесності, який сформує новий склад ВККС та працюватиме протягом року, сформувати з трьох осіб з числа суддів або суддів у відставці, запропонованих Радою суддів України, та трьох осіб з числа міжнародних експертів, запропонованих міжнародними та іноземними організаціями, з якими Україна співпрацює у сфері запобігання та протидії корупції відповідно до міжнародних договорів України. Встановлюється, що ВККС складається з 16 членів, які призначаються за результатами конкурсу строком на 4 роки. Встановлюються чіткі строки внесення пропозицій щодо кандидатур до складу конкурсної комісії, визначається порядок проведення конкурсу та призначень на посаду члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Пропонується також виключити ряд положень Закону номер 193, які визнані Конституційним Судом України такими, що суперечать Конституції України. Водночас предмет регулювання законопроекту був дещо звужений, та питання, які пов’язані з Верховним Судом України, були за рекомендацією Венеційської комісії винесені в окремий законопроект. Цей законопроект обговорювався дуже на багатьох засіданнях комітету, і була отримана підтримка від Ради суддів України, від Верховного Суду, від Вищої ради правосуддя з зауваженнями, від Головного науково-експертного управління з зауваженнями. Обговорення законопроекту також було проведено з експертами Ради Європи і Венеційської комісії. Продовжується наш діалог з міжнародними організаціями, які надають допомогу Україні в правовій сфері. Законопроект буде доопрацьований комітетом до другого читання у відкритому діалозі з представниками депутатських фракцій і груп за участю представників судової влади, професійними громадськими та міжнародними організаціями та експертами. Наша мета – це створення нової ВККС на прозорому та відкритому конкурсі. Законом передбачено, що всі співбесіди з кандидатами будуть проводитись в режимі відеотрансляції. Нова ВККС - це не тільки про добір нових суддів, яких нам не вистачає, це про завершення конкурсних процедур до судів першої інстанції та Вищого суду з питань інтелектуальної власності. Це також і продовження самоочищення судової влади, адже більш ніж 2 тисячі суддів чекають на кваліфоцінювання. Президент України та фракція політичної партії "Слуга народу" за те, щоб в Україні діяли чесні та справедливі суди. І прийняття цього закону – необхідний першочерговий крок в цьому напрямку. Прошу підтримати і прийняти цей законопроект у повторному першому читанні за основу. Дякую.
Дякую, Андрію Євгеновичу. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Тоді я попрошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Бакунцю Павлу Андрійовичу, депутатська група "Довіра".
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Павло Бакунець, депутатська група "Довіра". Однозначно, що протягом останніх, вже не одного місяця, у нас є заблокована робота щодо призначення суддів, і важливо зробити якийсь крок. Знаю, що профільний комітет вже робив і рік тому цей крок, одначе, як ми знаємо, було відповідне рішення Конституційного Суду, і все стоїть заблоковано. І незважаючи на те, що даний законопроект має багато негативних наслідків, все ж таки вважаємо, що його потрібно приймати за основу, адже потрібно розблокувати роботу ВККС для того, аби розпочати призначення суддів і тим перезапускати судову реформу в нашій країні. Тому пропонуємо проголосувати даний законопроект за основу з його доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Гончаренку Олексію Олексійовичу, фракція "Європейська солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна, будь ласка.
Шановні українці, нинішня влада краде в країни найдорожче – краде час. І "профукали" вже два роки, замість того, щоб продовжувати системну реформу судової гілки влади, розпочату п’ятим Президентом України і нашою командою. Я нагадаю, що саме ми почали реформу Верховного Суду і створення антикорупційного суду за допомогою Комісії доброчесності. Ви в турборежимі майже ліквідували Верховний Суд, скоротивши, намагавшись, кількість суддів, посиливши їх навантаження і залежність від Банкової, що отримало негативну реакцію не лише суспільства, експертів, а і Венеціанської комісії. Ви фактично ліквідували Вищу кваліфікаційну комісію суддів, і до чого це призвело? Не укомплектовані суди, немає доступу до правосуддя простого українця, завантажені судді абсолютно, і при цьому тиск Банкової і вплив страшний адвокатів Януковича. Сьогодні, коли ви отримали негативну реакцію на ваші дії з боку міжнародних експертів, ви як реформу створюєте ліквідовану вами Вищу кваліфікаційну комісію суддів, але ялову, яка не буде мати жодних повноважень, і при цьому хочете зробити політичний орган – Вищу раду правосуддя для того, щоби там так само сформувати повністю свою залежну судову гілку влади. Вже є свій на сто відсотків Генпрокурор, своє ДБР, ми сьогодні чули цю ілюзію звіту, і тепер ще не вистачає впливу на суд. Ви створюєте залежний Конституційний Суд. І власне, саме тому ми хочемо сказати, що для країни ключове – це система реформа судової гілки влади, яка має бути незалежною. Ми вимагаємо справжнього суду присяжних, а не фікції, яка сьогодні працює. Ми вимагаємо, щоби Конституційний Суд формувався за допомогою міжнародних експертів. І ключове – щоби припинилося "телефонне право" Банкової, "телефонне право" адвокатів Януковича, які сьогодні, коли було обіцяно саджати.
Слово надається народній депутатці України Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії. Юрчишин, будь ласка.
Свій виступ я би хотів розпочати з подяки десяткам тисячам громадян, які у минулий вівторок, у минулу суботу виходили на вулиці з вимогою не персональної справедливості, а справедливості для всіх. Так звертали увагу і на справу Стерненка, і на справу Андрія Антоненка ("Ріфмастер"), але вимагали справедливості. І справедливість справді можуть забезпечувати такі судді, як наприклад, суддя Біцюк, який пройшов всі конкурсні процедури з незалежної ВККС і ВРП, і з Громадською радою міжнародних експертів, який у Вищому антикорупційному суді вже вкотре приймає рішення по судді Вовку, щоб він прийшов і таки поніс відповідальність. Але негативним прикладом є якраз суддя Вовк, який контролює ВРП, який контролює Вищу кваліфікаційну комісію суддів до моменту її, власне, розгону. І наше зараз завдання не створити абищо, знаєте, не завести козу, щоби потім її виводити, не створити ВККС, яке буде тільки назву мати "кваліфікаційна комісія суддів", а насправді буде повністю контролюватися нереформованою ВРП. І колега, керівник профільного комітету, ну, як би дещо не повністю сказав. Ми не врахували рекомендації Венеційської комісії, бо Венеційська комісія, власне, пропонувала не наділяти додатковими функціями нереформовану ВРП, що пропонує цей законопроект, за який голосувати не можна. І 30 останніх секунд я використаю для того, щоб звернутися до адекватних суддів. Колеги, у вас 9 березня з’їзд, 9 березня під профспілками буде дуже багато людей, які будуть прагнути справедливості. Я вас дуже прошу, колеги-судді, відкладіть кадрові питання, відкладіть заповнення Вищої ради правосуддя і нереформованої ВККС до моменту, поки будуть нормальні правила. А за цей закон голосувати не можна – це чергова імітація, повертайте в комітет і допрацьовуйте адекватно. Дякую.
Слово надається народному депутату України Батенку Тарасу Івановичу. Народний депутат Рудик, будь ласка.
Шановні українці, для багатьох колег в цьому залі цей законопроект - про Вищу раду правосуддя, про Вищу кваліфікаційну комісію суддів, про багато дефініцій, які, на превеликий жаль, впливають на судову систему і не роблять її такою, яка би зробила для вас, шановні українці, можливим подати, оскаржити дії органів влади і бути впевненими, що суд стане на вашу сторону. Ця влада, на превеликий жаль, думає, що цю систему можна змінити отак – "відосиками", "судами в смартфоні", якимись закликами і математичним скороченням кількості суддів. Коли в жовтні Президент Зеленський і його монобільшість виносили на голосування 19-го року скорочення членів Верховного Суду вдвічі, з 200 до 100, їм плескали в ладони, і ці передні ряди червоніли від радості, що завтра все поменяется. Їм говорили експерти: не робіть цього. Їм говорили судді: не робіть цього. Їм говорили країни 7G, посли яких постійно сьогодні впливають на рішення цієї влади: не робіть цього. Їм Венеційська комісія каже: не робіть цього. Але ж вони хитріші всіх - вони взяли і зробили! І Конституційний Суд в березні наступного року скасував це прогнозовано. Що вони за цей рік зробили? А нічого. Вони пропонують старій Вищій раді правосуддя, тій раді правосуддя, яка не побачила проблем в діях одіозного судді Вовка, вирішувати, хто буде завтра в наших судах. Наша депутатська група не буде підтримувати це ганебне рішення. І ми звертаємося до всіх колег: не ведіться на профанацію. Система.
Шановні колеги, у нас ще буде три виступи з мотивів, але в порядку черговості: Маслов, після цього Нестор Іванович, після цього Сергій Володимирович. І переходимо до голосування. [[Шум у залі]] Ні, спочатку Маслов був. Ну добре, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Чи назріло питання справедливого правосуддя в Україні? Безумовно. Назріло і перезріло, ізвіняюсь, уже й згнило. Тому ми обов’язково маємо зараз зробити все, щоб наші громадяни мали можливість отримати справедливе, правосудне рішення суду, незалежно від того, подобається це іншій стороні чи ні. Цей законопроект, який зараз запропонований, чи буде він цьому сприяти? Ні. Це ще одна чергова спроба взяти під контроль суддів заради забаганок влади. Ми зараз говоримо "ні" цьому законопроекту, руки геть від суддів. А ми маємо, дійсно, об’єднатися заради того, щоб створити справедливий, незалежний суд, який би захищав людей, а не владу, Президента та інших можновладців. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату Маслову. Після цього ще Сергій Володимирович. І, шановні колеги, після цього я запрошую народних депутатів до залу, будемо голосувати. Народний депутат Маслов, будь ласка.
Колеги, сьогодні з 7 тисяч суддів вакантні майже 2 тисячі посад. До чого це призводить? Що, наприклад, Київський районний суд Одеси, суддя за одну годину має розглянути справу з моменту заходження обвинувального акту і до самого вироку. Ви всі знаєте, що нереально. В моїй рідній Дніпропетровській області, в Царичанському суді, немає суддів взагалі з повноваженнями. Про що цей законопроект? Цей законопроект про баланс між незалежністю суддів, вимогою громадськості щодо участі чесних міжнародних експертів, - ми врахували це в доборі членів Вищої кваліфікаційної комісії, - а також баланс між державний суверенітетом нашим. Голосуючи, я особисто буду підтримувати цей законопроект, і закликаю вас зробити це. Тому що ваші виборці на місцях не мають на сьогоднішній день ефективного доступу до правосуддя. Цей законопроект лише про відновлення можливості.
Слово надається народному депутату Власенку, і після цього ми переходимо до голосування. Народні депутати, займіть свої місця. Будь ласка, Сергій Володимирович.
Дякую, пане голово. Півтора роки не проводиться добір суддів, але це відбулося лише з однієї причини: тому що монобільшість в режимі скаженого принтера прийняла абсолютно неконституційний, ідіотський закон, який, очевидно, зрозуміло і підставно був скасований Конституційним Судом. Тому ви створили цю проблему, ви створили цю проблему, зробили це безглуздо і непрофесійно! Півтора роки нічого не робили, щоб цю проблему вирішити в належний спосіб. Цей закон не про чесний і справедливий суд, як говорив попередній колега, цей закон про можливість контролю над добором суддів, це можливість контролю над функціонуванням судової системи. Цей закон не відповідає ані вимогам Венеційської комісії, ані рішенню Конституційного Суду, ані висновкам ГНЕУ, який нищівно розкритикував це. І про міжнародних експертів. Невже в Україні немає 6 достойних, порядних людей, які могли би обрати суддів? Та я вам наведу прізвища: Віктор Іванович Шишкін, Микола Іванович Козюбра, В’ячеслав Васильович Джунь, Іван Петрович Домбровський. Це українці, чесні і порядні.
Дякую. Шановні колеги, ми переходимо до голосування. Я ще, якщо дозволите, нагадаю вам, що для голосування потрібно використовувати сенсорну кнопку, а також кнопку, якою ви робите свій вибір. Шановні колеги, займіть, будь ласка, свої місця. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та деяких законів України щодо відновлення роботи Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, реєстраційний номер проекту 3711. Шановні колеги, готові голосувати? Шановні колеги, цей законопроект 3711-д ставиться за основу відповідно до рішення комітету. Готові голосувати? Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[13:16:15]] За-227 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Дякую. Шановні колеги, переходимо далі. Наступний законопроект, який ми ставимо на розгляд, – це законопроект 4225: проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо Національного військового меморіального кладовища. Перед тим, як розглядати цей законопроект, я прошу розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. Скорочена процедура, колеги. [[13:17:07]] За-233 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступника міністра розвитку громад та територій Хоцянівську Наталію Володимирівну. Будь ласка, Наталія Володимирівна.
Шановна президія, шановні народні депутати! Постановою Верховної Ради України було схвалено рішення про створення Національного військового меморіального кладовища. З метою реалізації вимог постанови внесено відповідні зміни до законодавства, відповідно до яких Національне військове меморіальне кладовище є об’єктом права державної власності, не підлягає приватизації та передачі в оренду. Питання про відведення земельної ділянки під це кладовище вирішується відповідно до Земельного кодексу України. Будівництво здійснюється за рахунок коштів державного бюджету. Замовником будівництва є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері соціального захисту ветеранів війни. Порядок організації поховань та перепоховань на території кладовища визначається Кабінетом Міністрів. Витрати на поховання померлих здійснюються за рахунок коштів державного бюджету України. Утримання в належному стані та охорона Національного військового меморіального кладовища забезпечуються за рахунок коштів Державного бюджету України відповідно до закону, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, запрошую до слова співдоповідачем голову підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Ганну Вячеславівну Бондар, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет розглянув на своєму засіданні 3 лютого 2021 року законопроект за реєстраційним номером 4225 та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти його за основу. При цьому, зважаючи на необхідність його комплексного доопрацювання, комітет також вирішив вважати за доцільне відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України врахувати в законопроекті до другого читання пропозиції і поправки щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання. Комітет відмічає, що введення в законодавче поле поняття "Національного військового меморіального кладовища" з визначенням особливостей його розміщення та утримання, а також унормуванням питань щодо організації поховання та кола осіб, які підлягають похованню на території кладовища, створить підґрунтя для вирішення питання увічнення пам’яті і організації почесних поховань та перепоховань борців за незалежність України. Комітет з питань бюджету відзначив, що законопроект має вплив на показники державного бюджету, а згідно з наданим до нього фінансово-економічним обґрунтуванням орієнтовна вартість першочергових робіт та послуг складе понад 20 мільйонів гривень. Однак повний обсяг витрат на будівництво, утримання меморіального комплексу буде розрахований після затвердження його місця розташування. Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу визнав положенням законопроекту такими, що регулюються національним законодавством країн-членів Європейського Союзу та не підпадають під дію міжнародно-правових зобов’язань України у сфері європейської інтеграції. Комітет з питань антикорупційної політики дійшов висновку, що законопроект відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Отже, просимо прийняти законопроект 4225 за основу з пропозицією комітету щодо врахування до другого читання запропонованих до нього уточнень згідно із вимогами частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Шановні колеги, до слова запрошується народний депутат України Неклюдов Владлен Михайлович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановний головуючий, я прошу передати слово моєму колезі Стріхарському Андрію.
Андрій Стріхарський, будь ласка.
Андрій Стріхарський, 196 округ, Черкащина. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, вважаю, що сьогодні ми повинні разом і швидко вирішити питання щодо правового статусу Національного військового меморіального кладовища. Дана ініціатива дозволить детально визначити особливості розміщення та утримання кладовища, організацію почесних поховань та перепоховань на його території борців за незалежність України в ХХ столітті, загиблих військовослужбовців, учасників бойових дій. Мною та колегами з нашого комітету було підтримано одноголосно даний законопроект. Наголошую, що забезпечення законодавчих гарантій належного поховання та вшанування пам’яті загиблих учасників Великої Вітчизняної – це наш з вами безумовний обов’язок. Тому, будь ласка, підтримайте даний законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Чийгозу Ахтему Зейтуллайовичу, будь ласка. В’ятрович, будь ласка, народний депутат.
Прошу передати В’ятровичу.
Шановні колеги, цей проект розблоковує створення Національного військового меморіального кладовища, яке Україна повинна мати як кожна гідна держава, тим більше держава, яка протистоїть російській агресії. Україна врешті повинна мати свій Арлінгтон. Ухваливши цей закон, ми даємо уряду можливість створити меморіальне кладовище, що перебуватиме в державній власності і фінансуватиметься з державного бюджету, і, я певен, повинно знаходитися в найближчих околицях столиці. Робота в цьому напрямку ведеться вже не один рік, і я як голова Українського інституту національної пам’яті теж мав честь бути до неї приналежним, до цієї роботи. Але потрібні зміни до закону, які, власне, і пропонує цей законопроект. Національне військове меморіальне кладовище призначатиметься для почесних поховань і перепоховань українських військових, як тих, хто поліг за Україну в ХХ столітті чи загинув за інших обставин, виконуючи військовий обов’язок, так і героїв, які віддали своє життя у нинішній війні з Російською Федерацією. При цьому проект забороняє використовувати меморіальне кладовище для поховань колишніх кегебістів чи високопосадовців комуністичного режиму, якщо вони не брали участі в боротьбі за незалежну Україну. Тому під час другого. Але, разом з тим, під час другого читання, вважаю, слід уточнити деякі формулювання, щоб максимально чітко виписати, хто може, а хто не може бути похований на цьому кладовищі. Національне меморіальне кладовище має стати місцем, яке об’єднує українців у пошані до їх героїв, всіх тих, хто віддали свої життя за незалежність України. "Європейська солідарність" підтримуватиме цей законопроект. І закликаємо Президента та уряд зробити наступний крок: створити у Києві національний пантеон, де мають бути поховані найвидатніші українці. Бо це не про минуле - це про сучасне і про майбутнє України. Бо лише там, де пам’ятають загиблих, є ті, хто готові захищати живих. Дякую.
Слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, звичайно, всі хто загинув, де б які конфлікти, війни не були, і хто б до якої партії чи до яких поглядів не належав, він повинен бути похоронений. Тому що земне життя закінчується і людина вже буде лежати. Створення якогось спеціального кладовища – це черговий крок до таких законів, як про мову, який буде тільки розколювати, розколювати суспільство. І я певен, що ми не будемо підтримувати і не будемо проти. Але я вважаю, що головне, щоб так ще не сталося, як сталося зі створенням музею Майдану, коли розікрали 200 мільйонів гривень. А тому, якщо воно і буде створено, воно повинно об’єднувати, а не розколювати суспільство. І кошти ніхто там не повинен на цьому всьому робити, бізнесу, і розкрадати. Дякую.
Слово надається народному депутату Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція "Батьківщина".
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дуже добре, шановні колеги, що відповідно до Постанови Верховної Ради, але ще 2011 року, в уряді знайшовся час і можливості написати даний нормативно-правовий акт, який, я сподіваюся, буде проголосований сьогодні в першому читанні, а згодом з поправками внесений і проголосований в цілому. Про що йде мова? Мова йде про створення подібного, можливо, музею, який є у Вашингтон, D.C., або поруч з ним, де можуть бути поховані всі ті, хто захищав власну Батьківщину, з почестями, зі всіма регаліями. І дуже добре, що є норма, яка дає можливість перепоховати тих всіх бійців, які боронили незалежність України у національно-визвольних змаганнях. Я одразу хочу сказати: сьогодні не простий день для міста Києва, адже в цей день у 1918 році пройшов переможний марш Січових стрільців та інших визвольних наших воїнів, які продемонстрували волю і вигнали цю більшовицьку навалу з міста Києва. Це символічний день. Ми маємо пам’ятати цю історію. Також дуже добре, що перші кроки - передбачається виділення коштів для облаштування перших робіт. Я сподіваюсь, що коли пройдуть певні процедури, виділення земельної ділянки, перші роботи, постане питання і реалізується для того, аби ми зробили для всіх тих учасників визвольних змагань меморіали, музеї, і привели туди наших діточок, яким показали справжню, правдиву історію України. Фракція "Батьківщина" закликає голосувати всі політичні сили в першому читанні, оскільки є категорія, яку потрібно уточнити до другого читання, і хто має бути похованим, і за якими підрозділами. Слава Україні!
Шановні колеги, чи є ще бажаючі? Я бачу - Шахов. Я бачу - "Голос". Більше не буде. Тоді я ще надам два виступи, і після цього переходимо до голосування. Прошу запросити народних депутатів. І є ще, бачу, "За майбутнє". Ви визначіться, хто буде. Перший - народний депутат Шахов, 1 хвилина, і потім ще по хвилині "Голос" і "За майбутнє". Будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, треба підтримувати пам’ять загиблих. Треба підтримувати і вшановувати українських бійців. Але чому сьогодні я не бачу від міністерств, хто буде вшановувати живих людей, які сьогодні голодують, бідують, бідкаються по гуртожитках? Я говорив знову-таки не один раз з трибуни: 800 родин в Луганській області залишилися безхатьками. Досі не видали компенсацію за їх будинки, досі не видали компенсацію за їх квартири. Досі не проголосували законопроект про узаконення цих будинків. І досі сьогодні люди стоять з протягнутою рукою до військово-цивільних адміністрацій за допомогою на хліб. Врешті-решт, голодують живі люди, помирають, суїциду море на вулиці.
Дякую. Далі хто? Я бачив, Констанкевич Ірина Мирославівна, і після цього Соломія Бобровська. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Ірина Мирославівна Констанкевич.
Шановне товариство, хочу висловити позицію депутатської групи "Партія "За майбутнє". Ми теж підтримуємо ідею даного законопроекту, оскільки вважаємо, що саме в такий спосіб ми можемо продемонструвати свою активну підтримку формування національної пам’яті. Через такі місця колективного вшанування тих, хто загинув за незалежність України, ми демонструємо, наскільки для нас є наше важливим минуле, для того щоб мати майбутнє. Тому депутати групи "За майбутнє" підтримують, але будемо просити, щоб до другого читання все-таки прибрати ті дискусивні моменти, які є, а також неточності у формулюваннях. Дякую.
Дякую. Соломія Бобровська, будь ласка, фракція "Голос". І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". В першу чергу це важливо для того, щоб ми формували культуру вшанування своїх героїв. Тому що це формує символізм, на яких ви ростите своїх дітей, формуєтеся самі і формується історія. Я хочу, щоб у Рівному, у Львові, чи на Луганщині, чи в Одесі я мала можливість прийти і показати не лише Алею героїв, до речі, яка була створена свого часу за ініціативи Українського інституту національної пам’яті, але щоб і в Києві можна було прийти на наш військовий Арлінгтон і показати тих людей, які боролися за незалежність. Більше того, я би повернулась до формування і створення нарешті пантеону Героїв. Тому що всі ті, поховані далеко за межами, за кордоном – символи, які були спалені, знищені для того, щоб навіть могил їх не було, вони всі повинні і прах їх повинен повернутися в Україну. Це дуже глибокі національні символічні речі. Тому однозначно "за". Доопрацьовуємо, і друге читання також "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно із статтею 116 Регламенту проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо Національного військового меморіального кладовища (реєстраційний номер проекту 4225). Шановні колеги, ви готові голосувати? Готові? Шановні колеги, вищезазначена пропозиція ставиться на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:22]] За-304 Рішення прийнято. Шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини (реєстраційний номер проекту 4048). Пропозиція розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:59]] За-230 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступника міністра юстиції Олександра Анатолійовича Банчука. Будь ласка, Олександр Анатолійович.
Шановний голово, шановні народні депутати! Представляю вашій увазі законопроект, який розроблений Міністерством юстиції на виконання низки вимог, які випливають з рішення Європейського суду з прав людини. І дуже важливо, що цей законопроект передбачений у плані законопроектних робіт Верховної Ради під номером 347. І тому ми виконуємо також і план роботи законодавчого органу. Про що цей законопроект? Цей законопроект розроблений, тому що є, наприклад, рішення "Петухов." і "Петухов (2) проти України" щодо того, що в нас наразі неможливо переглянути справи довічного позбавлення. осіб, які довічно позбавлені волі, щоби замінити їм на строкове позбавлення волі. І цей законопроект це передбачає. Також є рішення "Іващенко." і "Найдьон проти України" щодо можливості ознайомлення засудженими особами з матеріалами завершених кримінальних проваджень. І законопроект передбачає те, що вони можуть ознайомлюватися з електронними копіями проваджень для того, щоб готувати відповідні свої скарги, вони або адвокати, і не потрібно буде витрачати час і кошти, ресурси на етапування до відповідних розміщення судів для ознайомлення з цими матеріалами. Також зміни передбачені до Закону "Про транспорт", щоби дозволити проведення страйків на транспорті, тому що це законодавство чинне України забороняє наразі, але це відповідно встановлено у рішенні "Веніамін Тимошенко проти України", у рішенні Європейського суду з прав людини, що таким, що не відповідає вимогам і стандартам Європейської конвенції. Тому прохання, зважаючи на те, що є низка рішень і є певні юридичні зобов’язання України перед Європейським судом з прав людини, привести чинне законодавство у відповідність до цих стандартів, і щоби ми не були фактично зобов’язані, і не було, не ставалося порушень прав людини. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань правової політики Ігорю Павловичу Фрісу. Будь ласка, Ігор Павлович.
Добрий день, шановні колеги! За дорученням Голови Верховної Ради України від 7 вересня 20-го року Комітетом з питань правової політики було розглянуто на своєму засіданні від 19 листопада 20-го року (протокол номер 40) проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини (реєстраційний номер 4048) від 3 вересня 20-го року, поданий Кабінетом Міністрів України. Безпосередньо зараз представником Міністерства юстиції було визначено, що вказаним законопроектом є необхідність внести відповідні зміни в Кримінально-виконавчий кодекс України, а також Закон України "Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі". Було чітко визначено, що вказані вимоги передбачені відповідним рішенням Європейського суду з прав людини, і ми як країна, яка приєдналася до виконання вказаних рішень, зобов’язані виконати вказані рішення. Вказаний законопроект було розглянуто на комітеті. Були надані відповідні висновки Головного науково-експертного управління Верховної Ради, в якому були зазначені певні зауваження. Вказаний законопроект розглядався Комітетом з соціальної політики та захисту прав ветеранів, який так само схвально вирішив рекомендувати вказаний законопроект прийняти за основу. Були відповідні висновки Інституту законодавства Верховної Ради України, які так само висловили низку зауважень, які можуть бути виправлені шляхом доопрацювання до другого читання. Враховуючи це, на підставі зазначеного Комітет Верховної Ради з питань правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини (реєстраційний номер 4048, від 03 вересня 2020 року), поданий Кабінетом Міністрів України, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити на пленарному засіданні під час розгляду даного законопроекту відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про необхідність внесення пропозицій.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Ар’єву Володимиру Ігоровичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую за слово. Шановний головуючий, шановні колеги, ми під час розгляду питання про призначення судді Конституційного Суду мали тут жваву дискусію, яка закінчилася нібито консенсусним розумінням того, що інститут конституційної скарги, який ми запровадили, поки що не запрацював у тому вигляді, як ми планували з самого початку і, на жаль, не став тим чинником, який би впливав на зменшення кількості тих скарг, які подають українці до Європейського суду з прав людини. Бо це завдання Конституційного Суду і конституційної скарги - саме вирішувати в тому числі в площині довічного ув’язнення ці питання, на заміну в певних випадках застосування умовно-дострокового звільнення і так далі. Інша справа, що, напевно, рівень довіри до національних судів, до Конституційного Суду в рази менший, ніж до Європейського суду з прав людини. І тому Україна активно бере одну з "пальм першості" щодо звернень до Європейського суду з прав людини багато років підряд. Тому ми маємо цілу низку і пілотних рішень, починаючи з рішення "Іванов проти України", і низку гучних рішень, як "Петухов" і "Петухов (2)" щодо України. Тим не менше, це дуже добре, що ми почали якимось чином більш активно реагувати на ті рішення Європейського суду з прав людини, які вже є, що, мені здається, унеможливить аналогічні звернення щодо таких справ в майбутньому. Тому, безумовно, ми будемо підтримувати за основу цей законопроект. Певні є застереження щодо окремих його нюансів. В тому числі ми розуміємо, що умовно-дострокове, воно не завжди в Україні є абсолютно чесним і прозорим, і треба буде думати, як на нього реагувати. Так само в частині трудового законодавства певні корекції і зміни потрібно буде до другого читання внести. Тим не менше, в першому читанні, безумовно, фракція буде підтримувати даний законопроект і буде активно готувати свої пропозиції до другого читання, для того щоб після його прийняття ми показали приклад того, як Україна не тільки відповідно виконує рішення Європейського суду з прав людини, але і для наших громадян показали ту модель, за якою вони можуть бути спокійні, що їхні звернення будуть почуті і імплементовані в Україні.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Анні Костянтинівні Скороход, депутатська група "Партії "За майбутнє", будь ласка.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Дмитро Лубінець, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, я, по-перше, хотів би зазначити, що ми розглядаємо два законопроекти, і вони пов’язані між собою, 4048 і наступний 4049. Абсолютно технічні і правильні законопроекти, потрібно за них голосувати. Я підтримую те, що казав попередній виступаючий. Проблема в тому, що, на жаль, Україна зараз на першому місці серед всіх країн по зверненню наших громадян до Європейського суду з прав людини. І саме щоб менше було звернень, технічні моменти ми багато прибираємо, щоб це в майбутньому не давало підстав знову для звернення наших громадян. Тому потрібно голосувати. Депутатська група "Партія "За майбутнє" це підтримує і буде голосувати в першому читанні. Але знову ж таки звертаю вашу увагу, я дуже часто з цієї трибуни про це кажу, шановні народні депутати, перед голосуванням зверніть увагу, що до обох законопроектів, як 4048, так і 4049, надано зауваження Головного науково-експертного управління, які потрібно буде виправляти, прибирати при підготовці до другого читання. Тому, безумовно, в першому читанні голосуємо "за". Я думаю, що тут розбіжностей точно не повинно бути, весь парламент повинен проголосувати "за", але до другого читання, звертаюсь до профільного комітету, попрацюйте над обома законопроектами, щоб зробити вивірений гарний документ, який дійсно допоможе нашим громадянам України. Дякую.
Дякую. Слово надається Власенку Сергію Володимировичу, фракція "Батьківщина".
Дякую, шановний пане голово. Я би хотів трошки поправити попереднього виступаючого: Україна третя, а не перша, в списку за поданням скарг до Європейського суду з прав людини після Російської Федерації і Туреччини. Це перше. Друге. Насправді що таке справа "Петухов.", "Петухов (2) проти України"? Це рішення Європейського суду, яким визнано сам факт відсутності можливості перегляду пожиттєвих вироків. Сам факт неможливості перегляду визначається Європейським судом з прав людини як катування. І такої ж позиції дотримується і Комісія з протидії тортурам Ради Європи. Тому насправді закони і 4048, і 4049 вирішують це питання, тому їх треба підтримати в першому читанні. Але чи є вони досконалими? Абсолютно очевидно, що ні. Абсолютно очевидно, що вони потребують доопрацювання під час підготовки до другого читання. Тому я ще раз звертаю увагу шановного пана голови, що комітет приймав рішення застосувати 116-у. До речі, наскільки мені відомо, і по 4048, і по 4049 аналогічна позиція. Застосувати 116 статтю Регламенту, щоб можна ці законопроекти доопрацювати. Тому що, наприклад, 4049, який, я не знаю, чи ми встигнемо сьогодні обговорити, не має специфіки, механізму перегляду вироків по довічно позбавлених волі за Кримінальним процесуальним кодексом 1960 року. А ця проблема реально об’єктивно існує і її треба вирішувати. Вона може бути вирішена і в законопроекті 4048 частково, і в 4049. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати ці обидва законопроекти за основу і теж буде пропонувати поправки для покращення цих законопроектів, і для того, щоб рішення Європейського суду з прав людини у справі "Петухов." і "Петухов проти України (№2)" було виконано в повному обсязі, і щоб це рішення було знято з контролю в Комітеті міністрів Ради Європи. Дякую.
Дякую. Саме у такій пропозиції я і буду ставити на голосування, яка є в комітеті. Я запрошую до слова Колтуновича Олександра Сергійовича, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний головуючий, прошу передати слово Шуфричу Нестору Івановичу. Дякую.
Нестор Іванович, перепрошую, Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, для багатьох українців так, на жаль, сталося, що Європейський суд з прав людини став останньою інстанцією, де вони таки знайшли правду. Прикро, що вони не змогли знайти правду в рідній країні. Ми ратифікували відповідну угоду і, дійсно, визнаємо рішення Європейського суду з прав людини як такі, які обов’язкові для виконання на території України. І так воно до сьогоднішнього дня і відбувалося. І ви знаєте, зазіхати на права наших громадян, які вже затверджені рішенням Європейського суду з прав людини, до сьогоднішнього дня ніхто не наважувався. Що цей закон зараз пропонує? Він пропонує ускладнення процедури реалізації рішень Європейського суду з прав людини, які винесені на користь наших громадян. Тому, виходячи з інтересів і виключних прав наших громадян, а особливо спостерігаючи, як сьогодні влада знищує конституційні основи нашої держави, а саме фактично зупинив роботу Конституційний Суд, а зараз зазіхає на незалежну судову владу, вважаю недоречним, невчасним втручатися в процедуру виконання рішень Європейського суду з прав людини. А от до чого до чого, а до цих рішень були претензії у всіх попередників, яких ви замінили. Але у жодного з них навіть в голову не прийшла думка ускладнювати реалізацію рішень Європейського суду з прав людини в нашій країні. Ставлення до цього суду і є ставлення до наших громадян. Дякую за увагу.
Дякую. Ще бажає хтось з мотивів? Я бачу, Мезенцева, народна депутатка, і Арешонков, і після цього переходимо до голосування. Давайте спочатку, якщо можна, Марія Мезенцева, будь ласка. І потім, Володимире Юрійовичу, вас запросимо і будемо голосувати.
Шановні колеги як голова делегації Ради Європи Парламентської асамблеї Ради Європи я хочу наголосити, що цей законопроект відповідає нашим міжнародним зобов’язанням. Україна вступила до Ради Європи в 95-му році. Європейський суд з прав людини є одним з органів Ради Європи. Його виконання сторін, тобто країн, 47 країн Ради Європи, є обов’язковими. Цей законопроект вкладає ще додатковий позитивний сенс для того, щоб ми виходили як країна з-під моніторингу. Також вітаємо вольове рішення Президента про перезапуск конкурсу на представника, представницю від України до Європейського суду з прав людини. Шановні колеги, закликаю вас підтримати законопроект 4048. Дуже дякую.
Дякую. Володимир Юрійович Арешонков, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Безперечно, думка депутатської групи "Довіра" корелюється абсолютно з думкою колег, які вже висловлювалися. І ми погоджуємося з тим, що надзвичайно важливим є питання виконання міжнародних зобов’язань України. Ми маємо робити все для того, щоб забезпечити впровадження висновків Європейського суду з прав людини. І, безумовно, повинно на постійному контролі бути питання покращення стану дотримання прав людини серед засуджених. Мені здається, що і законопроект 4048, і 4049, вони однозначно повинні бути доопрацьовані до другого читання, тому що є, і сьогодні висловлювали наші колеги, зауваження, тим не менше, в першому читанні їх потрібно приймати. Депутатська група "Довіра" буде це робити. Дякую.
Дякую, Володимир Юрійович. Шановні колеги, обговорення завершено. Я попрошу народних депутатів зайняти свої місця. І я просто підкреслюю ще раз, що я ставлю на голосування пропозицію, яку зробив комітет, а саме: прийняти за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України щодо проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини (реєстраційний номер проекту 4048). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:51:08]] За-305 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас наступний законопроект, він пов’язаний з цим законопроектом, і, якщо можна, ми без обговорення його можемо проголосувати? Шановні колеги, тоді з вашого дозволу. [[Шум у залі]] Можемо? За основу, звичайно. Комітет не дав по 116-й тут. Тут рішення комітету за основу. Тоді давайте, можливо, дамо слово комітету. Я не знаю, у мене рішення за основу. Давайте виступить комітет. Але перед тим, як я запрошу комітет, давайте проголосуємо тоді скорочену процедуру по цьому законопроекту. Шановні колеги, я ставлю скорочену процедуру по законопроекту 4049. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:52:17]] За-273 Рішення прийнято. Оскільки ми домовилися, що предмети зрозумілі, однакові, я не буду запрошувати доповідача, а запрошу голову Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирського Дениса Анатолійовича. Будь ласка, Денис Анатолійович.
Шановні колеги, даний законопроект є частиною ініціативи уряду щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини. Вона стосується надзвичайно важливого питання, двох основних таких питань. Це питання щодо "довічників", які знаходяться в тюрмах і засуджені на довічне позбавлення волі, так зване право на надію, що через певний період часу може бути перегляд рішення суду. Це частина законопроекту. І друга частина законопроекту стосується питання про адміністративний арешт також в світлі рішень Європейського суду з прав людини. В цьому контексті комітет висловив свою позицію, тому що у нас вже прийнятий в першому читанні законопроект про порядок відбування адміністративного арешту, який ми зараз готуємо до другого читання. І очевидно, якщо буде це підтримано комітетом, до другого читання законопроект 4049 буде підкориговано відповідно до позиції Верховної Ради України. Загалом цей законопроект, про який ми зараз говоримо, треба підтримати в першому читанні і доопрацьовувати його до другого читання через правки і пропозиції. Комітет вирішив підтримати його за основу. Також прошу підтримати і зал також це рішення. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечень щодо такого рішення комітету? Шановні колеги, тоді, з вашого дозволу, я ставлю пропозицію комітету прийняти за соснову проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини (реєстраційний номер проекту 4049). Готові проголосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:54:54]] За-313 Рішення прийнято. Шановні колеги, я хотів порадитись з вами. У нас залишилося 5 хвилин. Дивіться, я розумію так, що в наступне питання немає потенціалу заходити. Але давайте раціонально використаємо час, законопроект про облік, який ми сьогодні прийняли в першому читанні. У нас є 8 ще перейменувань, по яких немає заперечень, 8 перейменувань. Готові? Шановні колеги, ставлю. Ті, які погоджені були залом. Добре. Шановні колеги, перший проект постанови, який. Перший проект Постанови про присвоєння найменування населеному пункту Тисменицького району Івано-Франківської області (реєстраційний номер 3535). Ставимо на голосування прийняти цю постанову. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:26]] За-319 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови 4675 - це проект Постанови про перейменування села Коросне Львівського району Львівської області. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:58]] За-315 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови про перейменування села Брустурів Косівського району Івано-Франківської області (реєстраційний номер 5074). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати за цей проект постанови. [[13:57:33]] За-321 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови про перейменування села Борщів Львівського району Львівської області (реєстраційний номер 5076). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати цей проект постанови. [[13:58:03]] За-325 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови 5080 - проект Постанови про перейменування села Кринички Житомирського району Житомирської області. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:58:33]] За-317 Рішення прийнято. Наступний проект Постанови 5083 - проект Постанови про перейменування села Зеблози Кременецького району Тернопільської області. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:02]] За-321 Рішення прийнято. І передостання постанова – це проект Постанови 5084 про перейменування села Зарічне Охтирського району Сумської області. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:30]] За-320 Рішення прийнято. І останній на сьогодні, крайній, проект Постанови про перейменування села Мокріївка Миргородського району Полтавської області (реєстраційний номер 5085). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:58]] За-321 За – 322. Рішення прийнято. Шановні колеги, на сьогодні все. Єдине ще, прийшло чотири заяви. Ну, вони нічого не вирішують, але з приводу голосування 3711-д. Це заяви народних депутатів Драбовського, Тищенка, Копанчук та Воронова про те, що вони хотіли проголосувати "за", але техніка їм не дала можливості. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую.