Добрий ранок, шановні колеги народні депутати! Прошу, займайте свої місця. Будь ласка, прошу всіх до зали, займайте свої місця. Ми можемо розпочинати наше засідання. Шановні народні депутати, прошу займати свої місця. Будь ласка, ввімкніть систему "Рада" для реєстрації народних депутатів. [[10:16:40]] 297 народних депутатів. Оголошую ранкове засідання Верховної Ради України відкритим. Шановні народні депутати, перед тим, як ми розпочнемо розгляд питань порядку денного, хочу вас проінформувати, що вчора було проведено чергове засідання ради реформ при Президенті України за присутності керівників фракцій, комітетів, уряду, голови уряду, де ми розглядали ряд питань, пов’язаних в тому числі з електронним врядуванням, в тому числі з дерегуляцією і багато інших можливих питань щодо проведення реформ в країні. Одним із питань я презентував план законодавчої нашої спільної роботи, шановні колеги, для проведення реформ в країні. Він має сім розділів, 44 пункти і базується на Коаліційній угоді, на Угоді про асоціацію з Європейським Союзом, Програму дій уряду, яку ми з вами затвердили, і потребує опрацювання в комітетах, фракціях, коаліції, групах депутатських для того, щоб ми створили єдиний план системної нашої законодавчої роботи. Сьогодні я розішлю його до вашої уваги і буду вдячний вам за те, що ви опрацюєте цей план, включити пропозиції, які будуть важливі, і ми на базі цього плану абсолютно системно побудуємо роботу щодо нашого законодавства. Зробимо групи профільні по кожному розділу: економіка, соціальна політика, оборонний сектор, децентралізація, багато інших питань, які нам потрібно врегулювати. Ми всі розуміємо, що в нас немає багато часу на проведення реформ. І частина завдань у проведенні реформ стоїть перед українським парламентом. Тому наша робота має бути злагоджена і планова, що є дуже важливим, щоб ми відійшли від практики прийняття законів України правками, частинами, а перейшли до серйозної законотворчої роботи. Також хотів би вас проінформувати про те, що триває процес децентралізації влади. І ви знаєте, що Президентом України видано указ про створення комісії, яка напрацює текст Конституції, яка буде достатньо інклюзивною, комісія сама, оскільки туди ввійдуть і фракції парламенту обов’язково, експерте середовище, для того, щоб ми з урахуванням пропозиції Венеціанської комісії, досвіду наших колег напрацювали якісні зміни по децентралізації і провели конституційну реформу в цій частині. Указом Президента запропоновано мені очолити цю роботу. І ви знаєте, що раніше я прийняв таку пропозицію: ми будемо спільно з вами займатися цим питанням. Окремо хотів би зазначити, що урядом теж опрацьовано питання децентралізації. Ми розуміємо, що деякі кроки ми зробили, в тому числі і в фінансовій децентралізації. Окремо хочу зазначити, що в понеділок, коли ми тут голосували закони МВФ економічні, ми голосували з вами зміни до Бюджетного, Податкового кодексу, які дозволяють фінансувати в повному обсязі всі видатки сіл, селищ і малих міст України. Але нам потрібно йти далі для того, щоб робити все для того, щоб підсилювати місцеве самоврядування і проводити серйозні знакові реформи в нашій країні. Тому прийнято рішення спільне Президента, уряду те, що на базі парламенту за участі Адміністрації Президента, профільних міністерств створена Експертна робоча група щодо впровадження децентралізації влади в Україні. І я теж буду опікуватися цим питанням спільно з вами. Тому я думаю, що попереду у нас є надзвичайно багато питань, які пов’язані з проведенням децентралізації саме в 2015 році. Я хотів вас про це поінформувати, шановні колеги. А зараз ми переходимо до розгляду питань порядку денного. Законопроект номер 2269: проект Закону про чисельність Збройних Сил України. Доповідає заступник міністра оборони Петро Миколайович Мехед. Є пропозиція доповідача розглянути даний законопроект. Є пропозиція трошки пізніше комітету розглянути, так? Тоді законопроект 2171: Закон про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до публічної інформації у формі відкритих даних. Доповідає заступник глави Адміністрації Президента України Дмитро Шимків. Теж була пропозиція про те, щоб розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підготуватися, шановних колег народних депутатів. І прошу визначитися щодо розгляду цього законопроекту за скороченою процедурою. Секретаріат прошу запросити народних депутатів до зали і депутатів прошу зайняти свої робочі місця. За скороченою процедурою. [[10:22:10]] За-166 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідач – Шимків Дмитро Анатолійович, заступник голови Адміністрації Президента. Будь ласка, Дмитро Анатолійовичу.
Шановний Володимире Борисовичу! Шановні народні депутати! За дорученням Президента України сьогодні вам запропонований для прийняття проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до публічної інформації у формі "відкритих даних". Цей проект Закону є одним із складових законодавчого пакету інформаційних реформ під назвою "Цифрова Україна". Які ключові положення цього законопроекту. Перше. "Відкриті дані" – це один із ключових елементів в боротьбі з корупцією та бюрократією. Законопроектом передбачається оприлюднення інформації з державних реєстрів громадських організацій, інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб, генеральних планів населених пунктів та детальних планів територій, Реєстру об’єктів державної власності та інше. Цей законопроект є, який я представляю, передбачений Антикорупційною стратегією 2014-2017, затвердженою попереднім парламентом. Друге. Законопроект повністю відповідає нормам Європейського Союзу, а також Директиві ЄС 2013/37/EU від 26 червня 2014 року, який зобов’язує держав-членів надавати всю інформацію, а також його повторне використання. Ця ініціатива, яку ми сьогодні презентуємо, підтримана громадськими організаціями, експертами за підтримки ООН та Міністерства закордонних справ Данії. Найголовніше, що публікація даних, у форматі відкритих даних дозволяє в електронному форматі українським розробникам аналізувати дані, опрацьовувати їх і приймати рішення. І наостанок. Створення прозорої системи, в якій можна аналізувати дані щодо державних рішень, допомагає зробити країну прозорою. І прошу вас підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, співдоповідає голова Комітету з питань свободи слова, інформації Вікторія Сюмар. Вікторія Сюмар. Давайте, будь ласка, запишіться два – "за", два – "проти", потім буде співдоповідь голови комітету. "Блок Петра Порошенка", народний депутат Юринець.
Прошу передати слово Ользі Бєльковій.
Шановні колеги, ми вітаємо, безумовно, ініціативу Адміністрації Президента і Президента долучитися до світового тренду з подачі даних у вигляді відкритих даних. Цей законопроект дозволить не тільки громадянам України, а і експертам, і представникам бізнесу долучитися до всіх світових тенденцій. Відкриті дані дозволяють сьогодні кожному з нас отримати необхідну інформацію з реєстрів, побудувати свої і бізнесові, і особисті рішення на основі відкритих даних. Ми вітаємо цю ініціативи і цей законопроект, і те, які буде слідувати за ним, і будемо підтримувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Радикальна партія, народний депутат Кошелєва. Купрієнко, народний депутат, Радикальна партія.
Купрієнку.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка, Чернігів. Нарешті, громадяни України при реалізації цього закону отримають доступ в тому числі до цих проектів тих злочинних рішень, які тихцем приймаються міськими радами, районними радами, обласними радами. Але в цьому законопроекті є один невеличкий такий нюанс. Буде єдиний портал, куди всі мають внести інформацію, причому інформацію знеособлену, тобто повиключати звідти прізвища. Це дуже великий об’єм роботи. Згідно "Прикінцевих положень" закон набуває чинності з моменту опублікування, Кабміну дається 3 місяці на приведення у відповідність своїх актів. Потім ще час на створення цього державного порталу. А люди будуть заходити на цей портал і намагатися отримати інформацію. Тому, я вважаю, за доцільне в законі прописати з якого часу цей портал запрацює. Наприклад, через чотири місяці з дня опублікування закону. І тоді всі органи державної влади, місцевого самоврядування встигнуть занести туди інформацію і не буде невдоволення людей, які після набуття чинності закону, будуть намагатися інформацію отримати, а не отримують тому, що не буде готове. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народ6ний депутат Абдуллін, "Батьківщина".
Я прошу передати слово Вадиму Івченко.
Вадим Івченко, будь ласка.
Шановні українці, шановні депутати, ми всіляко підтримуємо даний законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до публічної інформації. Наші люди мають знати, куди витрачаються кошти налогоплательщиков. Але головне, для того, щоб ми були відкриті, я прошу Голову Верховної Ради сьогодні відкрити безпосередньо на тих людей, які сьогодні приїхали. Я хочу їм подякувати. Там, колеги, стоять такі ж, як ми з вами, керівники органів місцевого самоврядування. Там мери малих міст, там сільські і селищні голови, там ті керівники, які теж обрані народом. Вони сьогодні приїхали підтримати законопроекти, які були напрацьовані коаліцією. Колеги, я прошу, щоб вони сьогодні отримали, зараз включити інформацію як проходить засідання, трансляцію Верховної Ради як проходить засідання на площу для того, щоб вони мали змогу почути кожну фракцію, почути кожного депутата, почути кожну позицію щодо законопроектів про повернення землі, щодо законопроектів про спроможність фінансову місцевого самоврядування щодо деяких законопроектів щодо посилення фінансової спроможності органів місцевого самоврядування. Володимир Борисович, я вас прошу, і ці законопроекти стоять в порядку денному, і вони будуть розглядатися відразу після нашої перерви в 12.30. Дякую.
Будь ласка, фракції, які не брали участі в обговоренні. Олег Березюк.
Шановні пані і панове, шановні депутати, я попрошу у вас хвилиночку уваги. Фракція "Самопоміч" хоче зараз зробити невеличку заяву. Заява полягає в тому, що 11 чи 13 законопроектів, які стоять в порядку денному, з’явилися в порядку денному вчора в 11 годині вечора. Фракція закінчила свою роботу в 10 годині вечора. Ми просто їх фізично не бачили. Тому, навіть якщо серед них є добрі, а серед них є добрі законопроекти, зокрема і цей законопроект, про який ми говоримо, над якими працювали наші, ми не будемо голосувати за ці законопроекти. Немає причини за них голосувати, немає причини це робити в такий вульгарний спосіб. Вибачте, будь ласка, але це наша принципова позиція. Дякую вам.
Дякую. Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я хочу підтримати свого колегу лідера фракції "Самопоміч" – Олега Березюка. Ми в парламенті з вами маємо дотримуватися процедури. Процедура для нас – це Закон про Регламент, це наша Біблія парламентська. І тому ми маємо її дотримуватися, закони мають розглядатися відповідно до процедури, щоб потім у нас не виникало питань, що ми приймаємо закони і через 2 дні вносимо в них зміни, бо хтось не дочитав і не додивився. Ми знаємо, що Голова Верховної Ради Володимир Гройсман – кращий Голова всіх часів і народів. Але це не відміняє дотримання процедури парламентської, це не відміняє того, щоб ми маємо діяти відповідно до вимог нашого Закону про Регламент. Тому, шановні колеги, діємо всі відповідно до закону і народ нарешті побачить, що в парламенті сидять люди, які з себе показують приклад дотримання Закону і Конституції України.
Дякую. Нестор Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Багато нарікань і саме на нас, на народних депутатів України, що ми чогось там приховуємо, що ми щось не хочемо комусь розказати. Якраз цей закон, це є крок до того, що люди будуть мати можливість знати про дії влади. І мене, чесно кажучи, трошки дивує, що наші колеги, які весь час кричать, що всі про все мають знати, зараз уникають від прийняття цього закону, ховаючись за певними процедурними моментами. Якщо цей закон пройшов розгляд у комітеті, то ми зараз маємо проголосувати щодо внесення його у порядок денний, і маємо можливість негайно голосувати. Тому ми зараз закликаємо Верховну Раду України бути відповідальними і не боятися інформації щодо себе, улюблених, а дати цю інформацію людям. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, дивіться, законопроекти, які були подані, вони пройшли розгляд у комітетах відповідно до. Ті, що внесені законопроекти Президентом, вони є, розглядаються невідкладно. Що стосується процедури, процедура не порушена, оскільки вони пройшли розгляд у комітеті. Крім того, хотів би зазначити, шановні колеги, надзвичайно важливий законопроект, і він вноситься у першому читанні. Тобто мова йде про те, що ми зараз можемо витратити час на його розгляд, на обговорення. Якщо треба додатковий час – будь ласка, жодних питань немає. Але те, що стосується сьогодні законопроекту про відкриті дані, ну, він є очевидно потрібним, очевидно зрозумілим, його підтримує все експертне середовище. Тобто це не те, щоб нам бути там закритими, а нам треба відкритими. Якщо треба часу більше його ознайомитися – давайте ознайомимось, більше обговорювати – давайте обговорювати, але це не є причиною його сьогодні там переносити або не розглядати. Якщо є якісь застереження серйозні по законопроекту, давайте будемо обговорювати, давайте будемо переносити, жодних питань немає. Запрошую до слова голову профільного комітету Вікторію Сюмар.
Шановні колеги, ну, я, чесно кажучи, не зовсім розумію, чому виникли питання довкола цих документів. Тому що наш комітет розглянув це ще в п’ятницю, не в сесійний тиждень зібрався, тому що Президент вніс це як першочергове. Все це було на сайті, це було розроблено Радою реформ. Це законопроект, який був розроблений громадськістю реанімаційним пакетом реформ на доопрацювання до Закону про доступ до публічної інформації. Він просто уточнює його і робить його значно більш деталізованим. Зокрема, те, що стосується 2172, це зміни до Бюджетного кодексу. Що це передбачає? Там є одна єдина правка щодо оприлюднення на відкритому веб-порталі паспортів бюджетних програм. Колеги, що таке "паспорти бюджетних програм"? Це документи, які місять повну інформацію щодо мети бюджетного планування, щодо цілей, щодо завдань. І на основі цих паспортів можна робити моніторинг виконання бюджетів всіх рівнів. Тобто фактично це покликане на повне відкриття інформації, зокрема, і щодо бюджетного планування, тому це абсолютно реформаторських законопроект. Я не розумію, які тут можуть бути застереження до нього. Тому що це і вимоги міжнародних організацій і це, насправді, вимоги громадськості, і це абсолютно те, що підтримує філософію, як мені здається, парламентської коаліції. Тому комітет ухвалив одноголосне рішення про підтримку 2172. Єдине застереження комітету і це сказано в постанові комітету, об’єднати це із врахуванням Закону 0949, який підписаний Президентом. Тому що мова там іде про створення спеціального веб-сайту, на якому ці відкриті дані будуть оприлюднюватися. Але в 0949 ми вже створили такий єдиний ресурс всієї публічної інформації. Це треба об’єднати, щоб це був єдиний сайт, де і відкриті дані, і.
Не обмежуйте, дайте завершити.
Десять секунд. І кошти, те, що називається у нас публічні фінанси. І тут ми зробимо величезний крок вперед щодо відкритості. Ініціативу Президента комітет пропонує схвалити за основу і в цілому з урахуванням позиції 0949. Ні, за основу, за основу – доопрацювати. Дякую.
Дякую, Вікторія Петрівна. Шановні колеги, є закон насправді важливим. Розглядаємо його в першому читанні. Він про відкриті дані, для того щоб бути максимально публічними і прозорими. Якщо є питання по підготовці до другого читання, буде таблиця, будуть поправки, буде щось враховано депутатами парламенту, щось не враховано. Тому я прошу, шановні колеги народні депутати, всіх зайняти свої місця і приготуватися до голосування. Будь ласка, шановні колеги, прошу всіх зайняти свої місця і приготуватися до голосування. Будь ласка, запросіть депутатів до зали для початку процедури голосування. Шановні колеги, готові голосувати? На ваш розгляд вноситься законопроект номер 2171: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо доступу до публічної інформації у формі відкритих даних. Колеги, приготуйтеся, будь ласка, це публічність і прозорість даних. Прошу голосувати за основу даний законопроект, за основу. За основу, шановні колеги. [[10:38:58]] За-243 Рішення прийнято. По фракціях. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. Реєстраційний номер законопроекту. По фракціях? Будь ласка. "Блок Порошенка" – 104, "Народний фронт" – 55, "Опозиційний блок" – 18, "Самопоміч" – 1, Радикальна партія – 18, "Батьківщина" – 14, "Воля народу" – 7, "Економічний розвиток" – 9, позафракційні – 17. Рухаємося далі. Будь ласка, законопроект 2187. [[Шум у залі]] Колеги, якщо потрібно більше часу на обговорення, давайте будемо обговорювати. Але ж це не привід того, щоб зупиняти процес голосування по законопроектам. Проект Закону про внесення зміни до статті 73 Кодексу законів про працю України (щодо встановлення святкового дня – День захисника України). Реєстраційний номер 2187. 2187. 2187. Є пропозиція доповідача – представника Президента Степана Івановича Кубіва – за скороченою процедурою розглянути цей законопроект. Будь ласка, визначайтесь щодо розгляду його за скороченою процедурою. [[10:40:57]] За-194 Будь ласка, Степан Кубів.
Шановний український народе! Шановні народні депутати! Відповідно до стаття 93 Конституції Президент України вніс на розгляд Верховної Ради законопроект про внесення зміни до статті 73 Кодексу законів про працю України і визначив цей закон як невідкладний для позачергового розгляду. Нагадую всім, що 14 жовтня 2014 року видано Указ Президента, яким встановлено День захисника Вітчизни. Указ Президента від 23 лютого 1999 року за номером 202 "Про День захисника Вітчизни" є відмінений. Тобто "23 лютого" ввійде в минуле історії, коли день армії, проти котрої бореться Україна і український народ, це стає чужим святом. В даному законопроекті пропонується включити до переліку святкових і неробочих днів – День захисника Вітчизни України 14 жовтня. Адже 14 жовтня – це символічне свято, свято Покрови, свято Покрови українського народу, свято Покрови козацтва, це символ, який абсолютно допоможе волі народу ще більше укріпити, коли ми будемо святкувати День радянської армії. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіть співдоповідач у нас Василь. Голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики Олександр Валерійович Дроздик. Будь ласка, прошу на трибуну.
Шановний голово, шановні народні депутати, 4 березня 2015 року Комітет з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення розглянув на своєму засіданні законопроект під реєстраційним номером 2187, поданий Президентом України. Законопроектом пропонується внести зміни до статті 73 Кодексу законів про працю і встановити додатковий вихідний день – 14 жовтня День захисника України. На думку комітету встановлення Дня захисника України 14 жовтня засвідчить шановливе ставлення держави до людей, які боронять свою державу, захищають територіальну цілісність, незалежність і суверенітет України. Тому комітет на своєму засіданні підтримав даний законопроект і вважає за необхідне його прийняти за основу та в цілому. Дякую.
Будь ласка, шановні колеги, два – "за", два – "проти", запишіться, будь ласка. Народний депутат Мосійчук.
Шановний український народе, український парламент! Фракція Радикальної партії абсолютно підтримує ініціативу Президента щодо перенесення Дня українського війська на 14 жовтня. Це не тільки День Покрови, і це не День козацтва, а це і День Української повстанської армії. І символічно, що саме сьогодні це рішення буде прийнято парламентом, адже рівно 65 років тому в нерівному бою з військами НКВС поліг Головнокомандувач Української повстанської армії, батько нашого колеги Юрія Шухевича – Роман Шухевич. Прошу вшанувати пам’ять Головнокомандувача УПА хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Отже, необхідність назріла дуже давно перенесення цього свята. Тому показати підтримку, зв’язок між поколіннями козацтва, січових стрільців, Української повстанської армії ми можемо зараз нашим голосуванням. І я просив би парламент зосередитись і дати максимальну кількість голосів за це історичне рішення. Слава Україні!
Народний депутат Кондратюк, прошу.
Ігорю Луценко, будь ласка. Луценку Ігорю прошу передати слово.
Будь ласка, Ігор Луценко.
Шановне товариство! 14 жовтня завжди було народним святом, завжди святкування його проходило в веселій і бойовій атмосфері! Завжди це було свято боротьби проти окупації, внутрішньої чи зовнішньої. Я мушу сказати, що 14 жовтня 2013 року двоє з присутніх тут, в цьому залі, депутатів зробили партизанський рейд в угіддя Януковича і знищили одну з його розстрільних вишок. Це такий просто невеличкий епізод, який насправді спрогнозував те, що станеться далі. Розстріли, кривава суть Януковича і так далі. В цьому святі актуалізується все, що є у нас зараз. Тому ми, розуміючи, що сьогодні у нас є боротьба і перш за все боротьба духовна проти зовнішнього поневолення, маємо своїм базовим обов’язком в решті решт належним чином в цих парламентських стінах вшанувати це свято. Хоча воно, повірте, і без нашої допомоги буде жити. Але з нашою допомогою покажемо, що наша нинішня держава є відповідною тим високим прагненням людей, котрі боролися століттями за нашу свободу! Тому ми однозначно виступаємо за те, що сьогодні це рішення має бути прийнято. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги! Я думаю, що нам треба залучити істориків і фахівців для того, щоб ми один раз оптимізували і впорядкували систему державних і національних свят. І щоб не поверталися по конкретних позиціях, хоча, безумовно, сьогоднішнє рішення надзвичайно важливе, і за нього треба голосувати. Що я маю на увазі? Завжди, коли ми у Верховній Раді в попередньому скликанні торкалися теми національних і державних свят, ми були пов’язані із нормою, яка нас в соціальному сенсі, в трудовому законодавстві говорила про те, що ми не можемо збільшувати кількість або зменшувати кількість. Я думаю, що це формальна обставина. Але тим не менше вона провокує нас до розмови про те, що ми поодиноко, напевно, лише в Китаї, я зараз не можу згадати, ми міжнародний день трудящих святкуємо два дні. Це якесь непорозуміння. І очевидно, якщо наші експерти-фахівці дійдуть згоди, що Перше травня таки потрібне, то точно друге травня ми мусимо забрати як святковий день. Взагалі система святкових днів, так наш аналіз показує, що ми найбільше святкуємо в світі, особливо із системою переносів свят. Тому, підтримуючи беззаперечно ідею Дня захисника України, треба упорядкувати загальну систему, і мусять це зробити не політики, не Адміністрація Президента, а фахівці-експерти. Друга теза надзвичайно важлива. І тут я експертів, які готували указ Президента, хочу похвалити, що нарешті правильно ми позиціонуємо як день захисників України. Вся термінологія, зв’язана з Вітчизною, вітчизняна наука і так далі – це суто радянська, комуністична термінологія, яку ми мусимо забути. Немає вітчизняної науки. Є національна наука, є національні школи. Так само не може бути свят захисту там Вітчизни. Є захист України як держави. Тому, друзі, підтримуємо цю ініціативу. Вона українська, правильна і історично обґрунтована.
Будь ласка, Павло Кишкар, "Самопоміч". Потім – народний депутат Медуниця, "Народний фронт".
Фракція політичної партії Об’єднання "Самопоміч" категорично підтримує таку ініціативу. Проте, зважаючи на економічний фактор поняття "вихідний день" ми будемо наполягати на тому, щоби при остаточному розгляді цього законопроекту визначити цей день як святковий, але не вихідний. Тому що один вихідний день для нашої економіки – це піввідсотка нашого валового внутрішнього продукту, приблизно. Тому, зважаючи на історичне коріння цього дня, День українського козацтва, День пам’яті воїнів УПА ми категорично підтримуємо таку ініціативу, проте визначати цей день як святковий. Дякую.
Народний депутат Медуниця, "Народний фронт".
Шановні українці, шановні народні депутати! Фракція "Народного фронту", безумовно, підтримує цю законодавчу норму, і ми одноголосно проголосуємо за встановлення вихідного святкового дня 14 жовтня, це свято Покрови велике християнське. Покрова завжди була покровительницею українського війська. І нам треба перестати жити за радянськими кальками. І те свято, яке колись, хтось відзначав 23 лютого День захисника так званої Вітчизни радянської, має бути встановлене в Україні 14 жовтня. Разом з тим, ми хочемо звернути увагу на ті атавізми, які залишились у нас пов’язані з цими так званими святковими вихідними днями. Ми зараз не розуміємо, чому ми маємо відпочивати в понеділок, якщо святковий день, наприклад, підпадає на вихідний календарний на суботу чи тиждень. Безумовно, цю норму треба відмінити. Ми не розуміємо, чому святкові вихідні дні залишаються 1, 2 травня. Нагадаю, що 1 травня.
Дайте завершити, будь ласка.
Дайте закінчити. 1 травня як день святковий відзначалося в двох великих країнах: в фашистській Німеччині і в Радянському Союзі. Тому це свято має бути скасоване. Так само те, що стосується 9 травня. Весь світ відзначає певну дату закінчення Другої світової війни, і тільки ми чомусь відзначаємо це 9 травня. Отже цей сектор треба реформувати і далі. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Андрій Іллєнко.
Андрій Іллєнко, "Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги, звичайно, треба максимально підтримати дане рішення, тому що це відновлення історичної справедливості. 14 жовтня – це справжній День захисника України, це День козацтва, це день Покрови, це день створення Української повстанської армії, це день, коли уже в незалежній Україні українські патріоти завжди виходили на багатотисячні марші, зокрема, які "Свобода" організовувала. І навіть тоді, коли, це було 10 років тому, коли не так багато людей ще виходило, коли були великі протистояння проти цих маршів, але вони відбувалися. І в результаті сьогодні ми бачимо, що в парламенті, нарешті, ми будемо голосувати за те, щоби цей день був святковим днем. Це велика перемога і велике відновлення історичної справедливості. Але наостанок я хотів би закликати Президента України так само відновити історичну справедливість і повернути звання "Героя України" Степану Бандері і Роману Шухевичу. Слава Україні!
Будь ласка, шановні колеги народні депутати, прошу займіть свої місця, ми можемо переходити до голосування. На ваш розгляд вноситься для голосування проект Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України щодо встановлення святкового дня "День захисника України" (реєстраційний номер 2187). Прошу підготуватись до голосування і голосувати за основу та в цілому. За основу та в цілому. [[Шум у залі]] [[10:55:54]] За-244 Дякую, шановні колеги. По фракціях, будь ласка. Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься законопроект (реєстраційний номер 2172) проект Закону про внесення змін до статті 28 Бюджетного кодексу України щодо доступу до інформації про бюджетні показники у формі відкритих даних. Ми проголосували з вами 2171, це є закон в доповнення того закону, який був проголосований. Є пропозиція доповідача розглянути його за скороченою процедурою. Прошу визначатися колег народних депутатів. [[10:57:12]] За-205 Рішення прийнято. Будь ласка, прошу доповідача. Шимків Дмитро Анатолійович, заступник голови Адміністрації Президента України.
Шановні народні депутати! Цей законопроект 2172 є доповненням до законопроекту 2171 і стосується безпосередньо бюджету, і вноситься до змін до статті 28 Бюджетного кодексу України щодо доступу до інформації про бюджетні показники у формі відкритих даних. Ключові положення цього законопроекту стосуються відкритості, як уже зазначалося. Як показує аналіз опитування про відкритість бюджету. Україна у 2012 році перемістилася на 35 місце після 19 місця у 2010 році. На 2014 рік ще дані не оприлюднені, але закритість і непрозорість українського бюджету, зокрема, для використання у публічному аналізі, відзначають міжнародні організації, міжнародні інституції. Таким чином, у багатьох питаннях ми не виконуємо директиви ЄС, у багатьох питаннях щодо прозорості бюджету ми не відповідаємо на запит українського суспільства, зокрема, бюджетні запити не оприлюднюються, ефективність бюджетного планування і розподіл коштів вимагають значного опрацювання паперової інформації. Публікація відкритих даних у прозорому форматі дозволить аналітичним системам дуже швидко і вчасно аналізувати дані і давати свої висновки. Таким чином, прошу підтримати цей законопроект як доповнення до законопроекту 2171. Дякую.
Дякую, Дмитро Анатолійович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань фінансів Василь Васильович Амельченко. Будь ласка, Василь Васильович.
Шановний Володимир Борисович, шановні народні депутати, шановні українці! Комітет з питань бюджету вчора на засіданні розглянув законопроект 2172 та загалом підтримую чи ідею щодо спрощення доступу і посилення відкритості інформації про бюджет щодо положень законопроекту, зауважує про таке. По-перше, оприлюднення інформації у формі "відкритих даних" передбачено запровадити згідно із законопроектом 2171, який ми прийняли, і є він базовим щодо врегулювання зазначеного питання. По-друге, згідно із законопроектом публічна інформація у формі "відкритих даних" оприлюднюється на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на сайтах розпорядників інформації. По-третє, положення щодо оприлюднення головними розпорядниками бюджетних коштів не враховує встановлених кодексом загальну процедуру підготовки державного бюджету. Крім того, з метою збереження прийнятих у лютому змін до кодексу щодо розширення бюджетної інформації, які вчора набути чинності, нам необхідно уточнити відповідні положення законопроекту до другого читання. Враховуючи необхідність подальшого доопрацювання законопроекту з метою врегулювання порушених питань, Комітет з питань бюджету ухвалив та ке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 2172 за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу сьогодні та доручити Комітету з питань бюджету доопрацювати зазначений законопроект та внести на розгляд Верховної Ради у другому читанні, тільки після прийняття в цілому законопроекту 2171, попередній. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться два – "за", два – проти. Будь ласка, Вікторія Сюмар від комітету.
Комітет з питань свободи слова та інформаційної політики був другим комітетом, який розглядав даний законопроект. Власне кажучи, він так само стосується більшої відкритості щодо бюджетних програм і бюджетних паспортів. Зміни передбачаються не в Закон "Про доступ до публічної інформації", а до Бюджетного кодексу. Але оскільки філософія аналогічна до 2171, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді підтримати даний законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Сергій Мельник, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що нещодавно Президентом підписаний Закон 183 "Про відкритість використання публічних коштів", який є більш широким. І зазначений законопроект звужує коло питань, визначених у раніше прийнятому Законі про висвітлення на офіційному веб-порталі. Тому я пропоную при доопрацюванні до другого читання врахувати всі ті положення, які містяться в зазначеному законі.
Народний депутат Купрієнко, Радикальна партія.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка, Чернігів. Ми повністю підтримуємо указаний законопроект. Він конче необхідний суспільству, нарешті отримають доступ до інформації, яка дозволяє визначити, скільки грошей чиновники куди виділяють і де вони крадуть. Тому за цей законопроект треба голосувати, він необхідний, він є тим інструментом, який дозволить народу України контролювати їхні ж, народні, кошти, куди вони витрачаються. Підтримаймо і закликаємо всіх проголосувати в першому читанні, а всі дріб’язкові неточності, які там можуть бути по тексту, до другого читання виправимо. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Нестор Шуфрич, "Опозиційний блок".
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги! Цікаво голосуються у нас закони щодо надання інформації будь-якої, особливо тої, яка стосується державних діячів і видатків Державного бюджету. Хочу звернути увагу, як слушно говорив наш Голова, що це продовження попереднього закону 2171 щодо доступу до публічної інформації у формі відкритих даних. Народ України має знати, що цей закон ніколи не був би прийнятий, якби за нього не проголосувала опозиція. З 243 голосів, які були набрано, рішучі голоси, якраз ключові голоси дав саме "Опозиційний блок". Тому ми сьогодні звертаємось до влади, щоб вона була відповідальною і не ховалася від людей, щоб зараз цей закон набрав більше 300 голосів, тоді ми повіримо, що у нас є коаліція, яка не боїться інформації щодо самих себе. Ви знаєте, нам вже говорять про вас, про опозицію, ми все знаємо. І це добре. Бажано було б щоб люди вже почали отримувати інформацію і про нову владу. І тут якраз в минулому. журналісти хитають головою. я сподіваюся, що вони будуть такими самими принциповими, якими були до обрання їх народними депутатами України. Я сьогодні закликаю Верховну Раду України зосередитися, повернутися з кулуарів і проголосувати за те, щоб люди знали, куди діваються їх гроші, тому що у них є питання. Вони платять, а віддача нульова. Дякую за увагу.
Будь ласка, Сергій Соболєв, "Батьківщина".
Шановні колеги! Це, я хотів би нагадати, ті законопроекти, які в минулому скликанні парламенту опозиція пробувала провести десятки разів. Це законопроекти, які були підготовлені експертним середовищем, опозиційними фракціями парламенту, але, на жаль, тоді влада Януковича робила все можливе для того, щоб приховати інформацію про порядок використання бюджетних коштів, про бюджетні програми, про те, яким чином плануються взагалі використання тих коштів, які є публічними, бо це кошти є не уряду, не місцевих громад, а це дійсно є кошти публічні, за які вони повинні звітувати перед всіма громадянами України. Саме тому наша фракція "Батьківщина" буде підтримувати ухвалення цих законопроектів. Перший ми вже проголосували "Про доступ до публічної інформації", і другий законопроекти, який дозволяє в он-лайн режимі негайно, з дня в день контролювати порядок використання кожної копійки. Це дає можливість не лише контролювати порядок їх використання, але і дає можливість у випадку, якщо іде нецільове використання, моментально реагувати на це суспільство. Саме тому ми вважаємо, що такі законопроекти абсолютно відповідають нашій стратегії реформ, нашому просуванню щодо Європейського простору, де такі правила діють вже десятки років і це фактично буде відповідати загальному правилу доступу до публічної інформації, включаючи інформацію щодо використання бюджетних коштів. Просимо вас підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги народні депутати, прошу, займіть свої місця. Будемо переходити до голосування за цей важливий законопроект. [[Шум у залі]] Будь ласка, займайте свої місця. Підготуйтеся до голосування, шановні колеги народні депутати. [[Шум у залі]] Будь ласка, шановні колеги народні депутати, займайте свої місця. Прошу. Для голосування вноситься проект Закону про внесення змін до статті 28 Бюджетного кодексу України щодо доступу до інформації про бюджетні показники у формі відкритих даних (реєстраційний номер 2172). Ви чули доповідь доповідача, співдоповідь і думки народних депутатів. За рішенням комітету вноситься на голосування пропозиція прийняти цей законопроект за основу. Прошу, шановні колеги, голосувати щодо прийняття за основу 2172. Про відкриті данні щодо бюджету, про бюджетні показники. Прошу голосувати. За основу. [[11:09:27]] За-279 Дякую, шановні колеги. Наступний законопроект. На ваш розгляд вносить законопроект (реєстраційний номер 2072) проект Закону про Рахункову палату. Є пропозиція доповідача розглянути його за скороченою процедурою. Але я не буду обмежувати бажаючих виступити, я надам слово. Прошу пропозицію Степана Кубіва щодо скороченої процедури розгляду. Прошу голосувати. Я дам всім виступити, я обмежувати не буду. Щодо розгляду за скороченою процедурою. [[11:10:20]] За-185 Рішення прийнято. Будь ласка, Степан Кубів, виступайте.
Шановні колеги депутати! Шановний український народе! Даний закон є дуже фундаментальним, базовим. І цей закон вимагає від нас дуже великої роботи щодо забезпечення на перспективу того, що вимагають на сьогодні від нас громадські організації, органи самоврядування і взагалі окремі громадяни України, які хочуть бачити, як витрачаються кошти з бюджету, про публічність фінансів. І саме цей закон сьогодні внесений тому, що згідно рішення Конституційного Суду України, вслухайтесь в дату, 11 липня 1996 року, про Рахункову палату визнано таким, що не відповідає Конституції України. Ми говоримо про те, що більше десятиліття ми не виконували рішення Конституційного Суду і обходилися тим, що ніби його не потрібно виконувати. Разом з тим хочу сказати, що виникало питання, а чому Президент виносить даний законопроект сьогодні до зали. Та виносить тому, що з часу прийняття рішення Конституційного Суду від 23 грудня 1997 року у справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України або конституційності, справа про Рахункову палату, парламентом не було внесено відповідні зміни до закону. Вчора даний проект розглядався як на підкомітеті, так і на комітеті. Я дякую колегам за ті зауваження і ті доповнення, які потрібні будуть внесені на сьогоднішній день. Разом з тим, я не буду говорити про принципи, вони є на презентації. А я зупинюся на відповідних позиціях, які є аргументованими в запитаннях. І попробую дати частково відповідь. Невідповідність Бюджетному кодексу України встановлення особливої процедури підготовки бюджетного запиту Рахункової палати та передбачену проектом гарантії повного і своєчасного фінансування Рахункової палати. Це було питання на бюджетному комітеті. Відповідь є така, що порядок визначення процедури формування і використання фінансових ресурсів на утримання палати є одним із механізмів забезпечення незалежності діяльності Рахункової палати. Разом з тим статтею 7 Лімської декларації і керівних принципів аудиту державних фінансів є прораховано ряд статей, які ми повинні виконувати, врахувати, адже ми працюємо сьогодні з міжнародними і кредиторами, міжнародними фінансовими організаціями - донорами. Особливий порядок фінансування незалежності аудиту, про що теж говорилося, встановлено в низці державних законів. Це закони про судоустрій і статус суддів, про Національне антикорупційне бюро, про прокуратуру, де є відповідно стаття і пункти, де чітко прописана дана позиція. Слідуючим питанням було сказано про недоцільність надання доступу в режимі реального часу до інформаційних систем і баз казначейства. Хочу відповісти, що засадами державної антикорупційної політики в Україні, "Антикорупційна стратегія 2014-2017", затверджено законом від 14 жовтня минулого року за номером 1699-VII. Передбачається також те, що статтею 3 Закону про відкритість використання публічних коштів було прийнято вже 11 лютого 2015 року. Слідуюче питання, яке було до нас на засіданні вчора, це те, що необхідність виключення з проекту положень щодо перевірки Рахунковою палатою Національного банку України. Хочу сказати, що згідно Закону про Національний банк України (стаття 70) є передбачено, пряма мова: "Про Національний банк України встановлено, що Рахункова палата в порядку здійснення контролю за надходженням коштів до Державного бюджету України та використання коштів Державного бюджету України здійснює перевірку використання кошторису доходів і витрат Національного банку України". Це іде підтвердження про правильність, зменшення корупційних дій, прозорості публічних фінансів. І на остаток я би хотів сказати те, що є можливість створити Громадську раду, яка дозволить максимально оприлюднювати рекомендації, якість документів, які використовуються в дохідній і видаткові частині державних фінансів, бюджету України і ті повноваження тих структур, які сьогодні відображені. І на остаток. Рахункова палата України, закон, який був прийнятий, і зараз пропонується проект у першому читанні, вимагає, напевно, обговорення в комітетах, з народних депутатів. Я би попросив якнайшвидше консолідувати дані пропозиції, провести професійну дискусію. І цей закон є необхідний державі, цей закон є необхідний українському народу для розкриття більше ніж два тисячоліття тих таємниць, які ефективно проводила Рахункова палата станом до сьогоднішнього дня, і удосконалити механізм. Дякую.
Дякую. Будь ласка, співдоповідач голова підкомітету з питань бюджету Крулько Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, законопроект про Рахункову палату за номером 2072 подано Президентом України та визначено як невідкладний. Мета цього закону полягає приведення у відповідність із вимогами Конституції, визначення правового статусу повноважень та поряду діяльності Рахункової палати з урахуванням міжнародних стандартів аудиту державних фінансів. Важливо відзначити, що прийняття цього закону передбачено Коаліційною угодою та визначено ключові питання, які мають відображені в цьому документі. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету на своєму засіданні розглянув цей законопроект. Одразу хотів би сказати, що до цього законопроекту в комітеті висловлено ряд принципових зауважень. Зокрема, замість того, щоби розширити повноваження Рахункової палати, навіть звужено існуючі повноваження. Наприклад, щодо фінансового контролю фондів загальнообов’язкового державного соціального і пенсійного страхування та державних підприємств, кошти яких належать до публічних фінансів. Дискусійним також є питання щодо порядку призначення та звільнення Голови та інших членів Рахункової палати, строку їх повноважень, граничної чисельності Апарату, з огляду на демократичні засади, і принципи забезпечення незалежності Рахункової палати. Має місце неузгодженість положень закону з вимогами Бюджетного кодексу, насамперед запровадження особливостей щодо фінансового забезпечення Рахункової палати. Спірним є питання і потребує уточнення стосовно зовнішнього аудиту діяльності Рахункової палати. А забезпечення членів Рахункової палати службовим житлом узагалі є недоцільним, оскільки це передбачає значні витрати з державного бюджету. Загалом необхідно упорядкувати і систематизувати положення законопроекту та привести.
Будь ласка, не обмежуйте. Завершуйте. Ми домовлялись, я не буду.
Та привести окремі з них, включаючи термінологію, у відповідність з бюджетним та іншим законодавством. Комітет з питань бюджету звернувся до всіх ключових установ щодо цього законопроекту і до нас надійшли висновки. Зокрема, Міністерство фінансів пропонує підтримати цей законопроект у першому читанні. У той же час, до комітету не надійшов висновок Головного науково-експертного управління. Враховуючи необхідність подальшого доопрацювання цього законопроекту з метою врегулювання порушених питань, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні ухвалив таке рішення. Рекомендувати Верховній Раді проект Закону про Рахункову палату (№ 2072) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та доручити Комітету з питань бюджету доопрацювати зазначений законопроект за загальною процедурою, тобто без скорочення термінів його доопрацювання. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться два – "за", два – "проти". "Блок Петра Порошенка", народний депутат Рибак, прошу.
Шановні колеги, даний законопроект, дійсно, потрібно сьогодні підтримати у першому читанні, і фракція "Блоку Петра Порошенка" просить всіх підтримати. До другого читанні даний законопроект буде доопрацьований і винесений на розгляд. Дякую.
Дякую. Народний депутат Єднак, "Самопоміч".
Прошу передати слово Вікторії Войціцькій.
Вікторія Войціцька, будь ласка.
Ми однозначно підтримуємо даний законопроект і будемо за нього голосувати в першому читанні. Однак, ми хотіли б додати декілька речей зі своєї сторони. Перше, ми вважаємо, що необхідно обов’язково внести зміни до наступних моментів. Прохання передбачити до другого читання, щоб можна було внести поправки про внесення змін. Перше. До Регламенту Верховної Ради щодо призначення голови та інших членів Рахункової палати відкрито, на конкурсній основі і щодо вдосконалення процесу звільнення цих осіб. Друге. До Кодексу про адміністративні правопорушення щодо вдосконалення статті 188/19, про відповідальність за невиконання вимог Рахункової палати, а також до процесуальної частини щодо вдосконалення порядку складання і розгляду протоколів за статтею 188/19; до Кримінального кодексу щодо відповідальності за замах, погрозу і насильство не лише щодо голови Рахункової палати, але й щодо інших членів Рахункової палати. І ще хочу додати, що в цьому законопроекті ми не побачили частини, яка би врегульовувала можливість проведення перевірок і аудиту державних підприємств, на чому ми будемо безпосередньо наполягати, тому що такі підприємства, як, наприклад, "Укргазвидобування" та інші. Рахункова палата, на жаль, не має зараз можливості проводити аудит. А для нас – для депутатів і для народу України необхідно знати, що відбувається в цих компаніях. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Гальченко, "Опозиційний блок".
Прошу передати слово депутату Долженкову.
Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Ми зараз спостерігаємо ситуацію, коли Верховна Рада України зараз хоче прийняти законопроект щодо Рахункової палати України, повністю підконтрольний чинній владі. Рахункова палата України відповідно до статті 98 Конституції України є органом Верховної Ради, що здійснює контроль як за надходженням, так і за використанням державних коштів. Контрольна функція за стандартами європейського парламентаризму належить опозиції, але подивіться, який порядок формування персонального складу цього конституційного органу. Голову Рахункової палати, кандидатуру голови вносить спікер Верховної Ради, який є представником коаліції, члени Рахункової палати, а саме, контролери та секретар Рахункової палати призначаються за поданням відповідної голови Рахункової палати. Тобто на обличчя повна підконтрольність вказаного конституційного органу чинній владі і при цьому повна неучасть представників опозиції та інших позафракційних депутатів, які не входять до коаліції. Тому вказана процедура ставить під дуже великий сумнів ефективність контролю та. об’єктивність та. щодо використання цими коштами. Необхідно зазначити, що ми – фракція "Опозиційний блок" вимагаємо розгляд вказаного закону із законопроектом щодо опозиції, в якому передбачено, що зокрема, Рахункова палата є одним із важелів контролю і має певну квоту з представників опозиції та позафракційних депутатів, які не входять до коаліції. В нас дуже велике прохання: врахувати це і відповідно поставити на голосування в першочерговому порядку законопроект про опозицію, в якому передбачені положення щодо Рахункової палати. Дякую.
Олександра Кужель, "Батьківщина".
Шановні виборці, шановні колеги! Партія "Батьківщина" підтримує намагання Президента посилити і переглянути функції Рахункової палати. Чому? Є світовий досвід: з корупцією борються не прокурорами, не правоохоронцями, у всьому світі найголовніша боротьба з корупцією – це кожнохвилинна, я підкреслюю, кожнохвилинний контроль за використанням бюджетних коштів, а не коли вже зняли міністра, або він втік, або тоді тільки переглядають, куди він витрачав гроші і яким чином, ефективно чи ні. І тому, підтримуючи всі зауваження і бюджетного комітету, і колег з "Самопомочі", обов’язково потрібно внести на друге читання посилення функцій Рахункової палати, але, на наш погляд, треба робити повну реформу. Звертаючись до уряду і підтримуючи дослідження громадської організації "Публічний аудит", ми пропонуємо зробити реформу в частині ліквідації фінінспекції, і реакція Прем’єра на корупційність діючої фінінспекції є для нас зрозумілою, а посилити Рахункову палату і внутрішній аудит в кожному міністерстві, який повинен бути не підпорядкований міністру, а кожен день давати інформацію, яким чином і куди використовуються міністерські гроші. І іншу частину людей з фінінспекції - посилити контроль місцевих адміністрацій. І це буде дійсно реформа, і це буде прозорий державний контроль за державними фінансами. Дякуємо.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Пинзеник Віктор Михайлович.
Шановні народні депутати, фракція підтримала пропозицію про голосування в першому читанні цього законопроекту, але які застереження є до цього закону, який треба при доопрацюванні врахувати? В меншій мірі, можливо, навіть вони стосуються повноважень Рахункової палати, а тих речей, які не мають відношення до Рахункової палати, але чомусь стали нормою цього закону. Річ перша. По суті цим законом запроваджується новий мінібюджетний кодекс. Тобто запроваджуються правила формування бюджету відмінні від єдиних правил формування бюджету, який передбачено Бюджетним кодексом. Цей закон містить норму, що головні розпорядники бюджетних коштів самостійно визначають видатки на своє утримання з Державного бюджету. Тоді цю норму треба доповнити наступним пунктом: "Водночас ліквідувати Міністерство фінансів України". Бо в такій ситуації Міністерство фінансів не потрібно, воно не відіграє ніякої ролі. Друга річ. Принципова річ. Деякі речі, які стосуються повноважень Рахункової палати, є надмірні, вони не потрібні. Наприклад, мова йде про доступ в режимі онлайн до операцій Казначейства України. У мене не викликає застережень, коли Рахункова палата хоче отримати інформацію про залишки коштів, які операції проведені, але до рахунків Казначейства не повинен мати доступу ніхто, крім самого Казначейства. Подібного роду зауваження стосуються до перевірок Національного банку України. Коли мова йде про кошторис доходів і видатків бюджету, так, це повноваження Рахункової палати. Але коли мова йде про доступ і відслідковування операцій Казначейства, то це взагалі немає логіки. Чому? Бо Національний банк України в даному випадку виконує суто технічну функцію – проведення платежів, а самі рішення приймають. Казначейство. Далі. Законопроект містить багато норм, які "пахнуть" комунізмом. До якого часу ми будемо забезпечувати житлом? Хоч воно називається службовим житлом. Ми ж добре знаємо, скільки коштує квартира в Києві. Ці норми мають бути вилучені. Якщо мова йде про страхування житла, то при чому тут бюджет? Страхуйтесь. Є страхові компанії. Страхування майна – ідіть в страхові компанії, а це не має робитись за рахунок коштів українського бюджету. Ми не страхуємо чомусь вчителів, а чомусь працівника Рахункової палати страхуємо. Вибачте, ми навіть депутатів не страхуємо. Депутатів Верховної Ради України. І останнє. Рахункова палата нібито призначена робити аудит використання публічних коштів, а сама Рахункова палата має бути об’єктом аудиту? Так. Відповідна норма є, але ви ніде не знайдете норму про те, що ці результати аудиту мають бути оприлюднені. Це обов’язково має ввійти в проект, у текст остаточного закону. Тому пропозиція підтримати в першому читанні, дати повну процедуру підготовки до другого читання і тоді прийняти в цілому.
Дякую. Будь ласка, Іван Мельничук, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, безумовно, підтримуючи прийняття даного законопроекту у першому читанні, я хочу звернути вашу увагу на те, що у пункті третьому розділу VIII "Прикінцевих положень" говориться про те, що голова та інші члени Рахункової палати призначені на посади та надання чинності цим законом, перебувають на посадах до вирішення Верховною Радою України питання про їх звільнення з посад. Проте зверніть увагу на те, що стаття 19 не передбачає відповідних підстав для такого звільнення, а від так пункт третій розділу VIII суперечить її положенням. Колізія між положеннями пункту третього та восьмого статті 19 законопроекту може бути використано з метою отримання неправомірної вигоди в за правильне тлумачення в лапках, їх змісту та застосування більш вигідного для конкретної особи способу вирішення цього питання. А також вона може стати і причиною масового поновлення судами членів Рахункової палати на свої посадах, що також може бути пов’язане з отриманням неправомірної вигоди. Тому беззаперечно прошу прийняти у першому читанні, до другого читання вдумчиво опрацювати і прийняти в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Микола Томенко. Потім Микола Левченко. Юрій Левченко.
Шановні колеги, по змістовній частині законопроекту я на 99 відсотків погоджуюся з колегою Віктором Пинзеником. Але хочу сказати одну більш сумнішу історію. Я не розумію логіки нашого рішення стосовно Рахункової палати. Я так розумію, що тепер ми знову нікого не призначаємо в Рахункову палату поки не приймемо закон. Вас поінформують, що 25 березня 2015 року ми святкуємо в парламенті 3 роки своєї бездіяльності. Рівно 3 роки у нас пересиджують на посадах заступник голови Рахункової, секретар, 6 контролерів, а перший заступник – вакансія. В мене питання: у нас що чисельність, що у грузинській діаспорі, вже не закінчилося людей, немає кого призначити, чи що? Чи парламент не спроможний дати людей на посади контролю за бюджетним коштом? Я вимагаю від керівництва Верховної Ради невідкладно сформувати легітимний склад Рахункової палати і паралельно працювати над законом. Не теоретично треба боротися з корупцією, а практично складом Рахункової палати.
Будь ласка, Юрій Левченко.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ. Законопроект безперечно має низку позитивних моментів в порівнянні з чинним законом, тому безперечно ми будемо в першому читанні підтримувати. Але лише в першому читанні і вимагаємо, що він буде сильно допрацьований до другого читання. Чому? Тому що є дуже багато недопрацювань. По-перше, у частині детальнішого контролю за використанням кредитів, залучених державою від іноземних держав, міжнародних фінансових організацій. У частині притягнення до відповідальності посадових осіб, винних за неефективне використання бюджетних коштів. У частині здійснення моніторингу ефективності роботи податкової служби і ефективності використання резервів Національним банком України. Тобто це тільки кілька пунктів, які дуже важливі, які треба доопрацьовувати, тому що вони неправильно або недостатньо правильно пописані в законопроекті. Також слід зазначити про те, що в цьому законопроекті зараз пропонується по суті дуже сильно передати Рахункову палату, яка має бути незалежним парламентським органом, підконтрольним парламентом Президенту. І нам все ж таки треба повернути, щоб парламент контролював Рахункову палату, і вона була незалежним органом парламентським. Для правильного контролю над державними фінансами. Дякую.
Дякую. Народний депутат Купрієнко, Радикальна партія.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні друзі, Закон про Рахункову палату в тому вигляді, який він є зараз, він не діє, це очевидно. І ви чули з виступів наших колег. Що робити. Терміново приймати новий закон. Голосувати за нього в першому читанні. Вчора на регламентному комітеті з’явилась інформація про те, що, увага, кількісний склад Апарату Верховної Ради менший, ніж кількісний склад народних депутатів разом з помічниками на посадах, отримує таку ж заробітну плату, фонд, як і народні депутати! Отут робота Рахункової палати! Тому що на запити не відповідають і ховають витрачання бюджетних коштів. Біля ста депутатських звернень від Радикальної партії пішло на основних розпорядників бюджетних коштів, куди ж вони використовують кошти в плані наукових розробок, утримання науково-дослідних інститутів, на підвищення кваліфікації, - вибачте, жах! Стільки відстійників для пенсіонерів, колишніх держслужбовців по країні, що просто на голову "не налазить". Тому закон необхідно голосувати. Давайте проголосуємо до другого читання всі поправки, всі пропозиції, вдосконалимо цей закон. Він, дійсно, не зовсім досконалий. Але треба його голосувати в першому читанні і всім разом доопрацювати так, щоб нас не дурили, щоб людей не дурили. І щоб ми могли бачити, куди витрачаються народні кошти!
Дякую. Шановні колеги, я прошу, ми завершили обговорення. Я передаю слово зараз Оксані Сироїд. Прошу запросити народних депутатів до зали і підготуватись до голосування. Будь ласка, Оксано Іванівно.
Шановні колеги! Я також хотіла би сказати декілька слів стосовно законопроекту про Рахункову палату. Передовсім, дійсно, український парламент не стане повноцінним парламентом до того часу, поки він не сформує повноцінну функцію контролю за використанням публічних фінансів. Це людські гроші, це гроші людей, за які ми несемо відповідальність, і тільки парламент може повноцінно забезпечити контроль за публічними фінансами. На жаль, Рахункова палата до цього часу не спроможна виконувати ці функції. Тому такий законопроект є вкрай необхідним. І це дуже добре, що ми сьогодні отримали законопроект, який дає нам стартову точку для роботи і для формування повноцінної функції і контролю за використанням публічних фінансів. Однак, для того, щоб ця функція була повноцінно виконана, щоб ми були чесними перед людьми, ми повинні забезпечувати те, щоб Рахункова палата мала достатні повноваження, і про це говорили виступаючі. Друге. Це те, що ми повинні забезпечити, щоби діяльність Рахункової палати була повністю прозора, публічна і підзвітна сама по собі. Інакше ми не будемо мати довіри до цього органу. І третє. Це до колег з "Опозиційного блоку". Насправді склад Рахункової палати повинен бути політично нейтральним та фаховим, незалежним. І тут немає ніякого стосунку до опозиції. Ми наполягаємо на тому, аби Рахункова палата формувалася на конкурсній основі, а не відповідно до політичних квот. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі одностайні в тому, що законопроект, який внесений Президентом, є важливим про Рахункову палату. І всі згодні з тим, що ми маємо його підтримати в першому читанні і доопрацювати його до другого читання максимально якісно, з урахуванням думок народних депутатів. Будь ласка, шановні колеги, прошу займайте свої місця, і будемо голосувати за даний законопроект. Готові голосувати?Шановні колеги народні депутати, будь ласка, увага, приготуйтеся до голосування. На голосування вноситься законопроект про Рахункову палату (реєстраційний номер 2072). Законопроект внесений Президентом. І комітет пропонує його прийняти за основу. Від всіх фракцій ми чули позицію, що це є спільна позиція, тому прошу голосувати. За основу – 2072. За основу. За основу прошу голосувати. [[11:39:41]] За-282 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. По фракціям, будь ласка. Подивіться по фракціям. Наступне, шановні колеги, проект Закону про чисельність Збройних Сил України (реєстраційний номер 2269), який внесений до парламенту Президентом України, Верховним Головнокомандувачем. Є пропозиція доповідача розглянути його по скороченій процедурі. Прошу визначитися щодо цієї пропозиції. Є пропозиція доповідача щодо розгляду за скороченою процедурою. [[11:40:33]] За-186 Рішення прийнято. Будь ласка, заступник міністра оборони Петро Миколайович Мехед. Співдоповідає голова профільного комітету Сергій Пашинський.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати, законопроект розроблений Міністерством оборони України на виконання вимог статті 85 Конституції України та визначає загальну чисельність Збройних Сил України у кількості, яка не перевищує 250 тисяч осіб, в тому числі 204 тисячі осіб це військовослужбовці. Визначена законопроектом чисельність дозволить утримувати у складі Збройних Сил відповідно рівню загроз кількість бойових військових частин та підрозділів. Законопроектом передбачено, що в особливий період чисельність Збройних Сил збільшується на кількість особового складу призваного на військову службу на виконання Указів Президента України про мобілізацію затверджених відповідним законом України. Після завершення антитерористичної операції та проведення заходів демобілізації чисельність Збройних Сил буде зменшена відповідно до воєнно-політичної обстановки. Реалізація цього закону в 2015 році передбачається в межах коштів, запланованих для Міністерства оборони в Державному бюджеті України. Прошу прийняти законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, на місце. Будь ласка, голова профільного комітету – Сергій Пашинський.
Шановні колеги, чисельність Збройних Сил України, згідно нашого законодавства і Конституції, визначається Верховною Радою. На жаль, з початком війни ми змушені були провести декілька хвиль мобілізації, зараз починаємо призов, і також ми збільшуємо штатну чисельність і кількість бойових підрозділів. Для цього відповідно ми зобов’язані внести відповідні правки до законодавства. Закон дуже простий, він передбачає буквально 2 пункти. Це затвердження чисельності у 250 тисяч осіб і фіксація факту, що в особливий період чисельність Збройних Сил автоматично збільшується на кількість мобілізованих згідно чинного законодавства. Ще раз хочу підкреслити, що цей закон пов’язаний з підвищенням боєздатності нашої армії і, в першу чергу, він пов’язаний із збільшенням чисельності сухопутних військ, їх штатної чисельності і кількості бойових підрозділів, ще раз підкреслюю. Прошу підтримати цей закон за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Сергій Володимирович. Будь ласка, 2 – "за", 2 – "проти" запишіться, шановні колеги. Павло Кишкар, "Самопоміч", будь ласка.
Фракція "Самопоміч" наголошує на тому, що не дотримано процедури внесення цього законопроекту на розгляд засідання Верховної Ради. Але хотілось би говорити про інше. Наповнення і зміст зрозумілий, і він потребує прийняття. Хотілось би нагадати, що сьогоднішні звістки з фронту говорять не про те, що ми генеруємо неправильні закони, ми говоримо про те, що нема виконання хороших законів. На сьогоднішній день ми говоримо і говоримо про те, що є загиблі на фронті, ми говоримо і говоримо про те, що є люди, поранені на фронті, ми говоримо про те, що ми в односторонньому порядку виконуємо умови псевдоперемир’я і продовжуємо втрачати цих людей. Я особисто об’їздив всі навчальні центри і побачив проблематику підготовки людей. Системно нічого не змінюється. Це – особиста відповідальність міністра оборони, секретаря Ради нацбезпеки та Президента України. І ми наголошуємо на неухильному виконанні і дотриманні закону, зокрема, верховним головнокомандувачем. Дякую.
Будь ласка, Микола Величкович, "Народний фронт".
Микола Величкович, "Народний фронт". Прошу передати слово Юрію Березі.
Юрій Береза, "Народний фронт", будь ласка.
Юрій Береза, "Народний фронт". Все ж таки, шановні колеги, я наголошую на прийнятті цього закону, тому що він на сьогоднішній день дасть можливість все ж таки збільшити кількісно склад Збройних Сил України, це по-перше. Це на сьогоднішній день все ж таки нам потрібно. Питання є по якості, і по якості ми розглядаємо зараз і працюємо над цим. Але наголошую на тому, що цей закон на сьогоднішній день необхідний для держави, для розвитку Збройних Сил України, для розбитку і боєспособності Збройний Сил. Наголошую на цьому. Без прийняття цього закону все ж таки те, що відповідає зараз потребам на Сході, без прийняття цього закону зараз ми зупинимося в нашому розвитку. Наголошую і закликаю. Шановні колеги, прошу проголосувати цей закон. Те, що профільний комітет його підтримав, це одне з тих факторів, які говорять, що за нього треба проголосувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Нестор Шуфрич, "Опозиційний блок".
Спасибо. Спасибі, пане Голово. Шановні колеги, давайте говорить откровенно о чем этот закон и какова причина и природа появления этого закона – наши дети снова пойдут служить в армию. Я хочу напомнить всем нам, которые присутствуют в этом зале про избирательные кампании, которые за последние 10 лет были не одна, и каждый раз мы обещали женам, матерям, что их дети будут дома, что их дети больше не будут призываться в армию. И я хочу сегодня посмотреть, кто нажмет на кнопку "за", на эту зеленую кнопочку, которая пошлет наших детей в армию. [[Шум у залі]] Якщо сьогодні хтось думає підняти боєздатність нашої армії, то це треба робити не за рахунок дітей. Той, хто служив в справжній армії, знає, що курс молодого бійця – це є той період, коли становиться солдат, але це той, хто справді служив. Щодо підняття боєздатності Верховна Рада вже зробила рішучий крок, 126 мільярдів гривень додаткових доходів в державному бюджеті, 30 мільярдів ми вже виділили. Буде необхідність – виділимо більше. Але для кого? Для професіоналів, для тих людей, які знають, що таке бути військовослужбовцем і бути професійним солдатом. Я абсолютно переконаний, що сьогодні той, хто проголосує за цей закон, голосує проти матерів, голосує проти родин і заради того, щоб діти пішли і воювали. Ми проти цього! Ми за те, щоб наші діти були дома, а воювали.
Дякую. [[Шум у залі]] Колеги, немає сенсу. Записаний ще Мосійчук, Радикальна партія і потім – Юрій Луценко від "Блоку Петра Порошенка". Будь ласка, запис завершуємо. Радикальна партія.
Шановні громадяни України, шановні колеги народні депутати! Я вам скажу: той, хто проголосує проти цього закону чи не підтримає цей закон, той працює на Путіна, той працює на російську агресію, той працює на те, щоб нога російського окупанта топтала нашу рідну землю на Донбасі, топтала нашу кримську землю. Адже цілком очевидно, що наша країна буде сильною, буде обороноздатною, буде успішною, буде переможною лише за умови, коли ми матимемо потужну армію, коли ми матимемо потужні Збройні Сили. Банда Януковича, яка була при владі, зробила все, щоб розвалити армію, розвалити спецслужби, розвалити обороноздатність держави. І сьогодні недобитки банди Януковича в нинішньому парламенті намагаються продовжити свою "чорну" справу, виступаючи п’ятою колоною Кремля, виступаючи на підтримку російського агресора. Жодна дипломатія, жодні переговори ніколи не закінчаться успіхом, якщо за спиною дипломата не стоїть потужна армія, якщо за спиною переговорника немає потужних збройних сил. Але потужні Збройні Сили і армія – це не лише чисельність, а це, і це найголовніше, це увага і збереження життя українських військовослужбовців. Армія буде сильна тоді, коли військовослужбовці будуть нагодовані, одягнуті, озброєні, коли в них буде сучасна техніка, коли в них буде сучасне медичне обслуговування. Тому ми як парламент маємо перед собою ставити завдання не лише збільшення чисельності армії, а збільшення якості Збройних Сил України, щоб вони були сучасні, мобільні, високоозброєні. Той, хто виступає проти армії, той виступає проти України. Слава Україні!
Будь ласка, Луценко Юрій Віталійович, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, закон, який ми зараз розглядаємо, визначає збільшення чисельності української армії. Я навіть не думав, що в залі це може викликати якусь іншу думку, крім голосування "за". Всі, хто сидить в цій залі, в тому числі і "Опозиційний блок", завдячують армії тим, що ви в цьому залі. [[Оплески]] Шкода, бо по виступу одного з виступаючих краще б він сидів в окопі, а хтось би із наших солдат вижив. Тут Нестор питав, чи пошлем ми туди своїх синів. Да, я свого послав. І тому маю моральне право казати: Україна потребує української армії, сильної, великої, захищеної і впевненої в тому, що політики її не зраджують. Я ще раз хочу повторити, впевненої у тому, що політики у Верховній Раді і навколо неї її не зраджують. Наш святий обов’язок зараз продемонструвати, що.
Дайте завершити. Мікрофон включіть, будь ласка.
Святий наш обов’язок продемонструвати, що Верховна Рада і армія разом з Головнокомандуючим Президентом – це одне ціле. Тим більше, шановні, я дещо понижу голос і хочу, щоб ви послухали. Уже через 2 місяці дуже вірогідне відновлення широкомасштабних військових дій. І ми кожен день, заходячи в цей зал, повинні думати, що ми зробили, щоб зупинити агресора, щоб не допустити зайвих втрат і щоб повернути всю українську територію. Кнопка "за" – це шлях до перемоги! Слава Україні!
Героям слава! Дякую Юрій Віталійович. Будь ласка, будь ласка, Олег Березюк, "Самопоміч".
Шановні пані й панове, в кожного війна і фронт на своєму робочу місці: депутата, працівника апарату, керівника Адміністрації Президента. Кожен має високоякісно її виконувати. Цей закон не обговорюється, цей закон потрібно приймати тільки тому, що це є безпека людей цієї країни і її суверенність. Але з іншого боку, ми мусимо вказати тим, хто не якісно виконує свою роботу, що вони мусять це робити, як це роблять воїни на передовій. І це важлива задача. Цього би не було, навіть цієї дискусії, якби це відбулося там, де воно мало відбутися. Кожен за своє як на фронті. Голосуємо за цей закон і не слухаємо більше нікого.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, Дмитро Тимчук, "Народний фронт". І будемо голосувати.
З початку військової агресії Росії проти України ми переконалися в тому, що Збройні Сили України наші мають досить дивну структуру. У нас дуже мало бойових частин та підрозділів і дуже багато підрозділів забезпечення. Вчора на Комітеті з питань національної безпеки і оборони ми дуже уважно розглядали цей законопроект. І якраз представники Міністерства оборони дали нам чітке пояснення, скільки бригад, скільки батальйонів, рот і взводів створюватимуться. Тобто всі цифри не для того, щоб просто якось роздути чисельність армії, а саме створити, я зауважую, нові бойові підрозділи, які зараз вкрай потрібні для відбиття російської агресії. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, я прошу займати свої місця. Надзвичайно важливий законопроект. Сергій Соболєв, хвилину, будь ласка, від фракцій, які не брати участі в обговоренні. І завершуємо. Будь ласка, заходьте, народні депутати, до зали, займайте свої місця, прошу. Сергій Соболєв.
Сергій Соболєв, фракція "Батьківщина". Наша фракція безумовно буде підтримувати цей законопроект. За ті роки, коли розвалювалася українська армія, це якраз той законопроект, який дозволяє готувати Збройні Сили, саме професійні Збройні Сили, а не тих, кого будуть призивати на 20-30 діб. І далі у зв’язку з надзвичайною ситуацією кидати на фронт. Саме цей закон дозволяє на перспективу нам готувати професійних, досвідчених людей, які будуть мати можливість захищати Батьківщину. Саме тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Дякуємо.
Шановні колеги народні депутати! Прошу, займіть свої місця до голосування. Шановні колеги народні депутати, будь ласка, займіть місця. Ми розпочинаємо голосування. Проект Закону, внесений Президентом України про чисельність Збройних Сил України (реєстраційний номер 2269). Пропозиція комітету профільного – прийняти за основу і в цілому. Я розумію, що ця позиція підтримана всіма фракціями парламенту. Шановні колеги, шановні колеги, ставлю на голосування реєстраційний номер проекту Закону 2269 – за основу та в цілому. За основу та в цілому 2269. 2269 – за основу і в цілому. [[11:57:33]] За-270 Рішення прийнято. Шановні колеги, хвилину вашої уваги. Я вчора, коли ми розпочинали сесію, засідання сесії, я поінформував вас про трагедію, яка відбулась на шахті імені Засядька. Я, на превеликий жаль, не помилився, у мене не було офіційної інформації, але була у мене внутрішня інформація щодо кількості загиблих. І тільки зараз офіційна інформація співпадає з тим, що я сказав вчора. На превеликий жаль, шахтарі загинули. І як ви знаєте, Президент Петро Порошенко оголосив 5 березня, увага, 5 березня днем жалоби у зв’язку з трагічною загибеллю шахтарів внаслідок аварії, що сталась 4 березня на донецькій шахті імені Засядька. Згідно з Указом глави держави у день жалоби на всій території України о 12 годині пам’ять загиблих буде вшанована хвилиною мовчання. У нас є ще буквально там півтори хвилини. І ми зараз вшануємо людей, які віддали свої життя, виконуючи свій трудовий обов’язок, які працюють на благо держави, її економіки. На превеликий жаль, це відбувається в нашому житті і має місце. Шановні народні депутати, відповідно до Указу Президента 5 березня визначено Днем жалоби у зв’язку з цією трагічною трагедією, яка відбулась. І прошу, шановні народні депутати, вшанувати пам’ять загиблих шахтарів хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Вічна пам’ять загиблим. Наші співчуття рідним і близьким. Шановні колеги, оголошується відповідно до Регламенту перерва до 12 години 30 хвилин. Дякую.
Шановні колеги. Поки народні депутати просуваються в зал засідань з буфету і з кулуарів, я хотів би зачитати два оголошення. Отже, перше оголошення. Повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Пам’ять і порозуміння". Головою міжфракційного депутатського об’єднання "Пам’ять і порозуміння" обрано народного депутата України Матіос Марію Василівну. Привітаємо Марію Василівну на цій важливій і відповідальній ланці роботи. Наступне повідомлення. Повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Депутатська група дружби Україна – держава Ізраїль". Керівником цього міжфракційного депутатського об’єднання обрано народного депутата України Фельдмана Олександра Борисовича. Привітаємо Олександра Борисовича з міжфракційним об’єднанням.
А щоб не звучало "Україна – держава Ізраїль", тому я зазначив розділові знаки. Дякую.
Шановні народні депутати, будь ласка, займайте свої місця. Я прошу секретаріат запросити народних депутатів до залу парламенту, ми продовжуємо нашу роботу. На ваш розгляд вноситься законопроект (реєстраційний номер 2250) – проект Закону про ринок природного газу. Будь ласка, шановні колеги, запрошуйте колег народних депутатів до залу. Шановні колеги народні депутати, заходьте, будь ласка, до залу, розпочинаємо роботу. чи продовжуємо засідання ранкове. Шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону про ринок природнього газу (реєстраційний номер 2250), підготовлений урядом України. Є пропозиція заступника міністра енергетики та вугільної промисловості доповідача та співдоповідача, першого заступника голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу Домбровського Олександра Георгійовича розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Я прошу підготуватися щодо розгляду. Колеги, увага! Будь ласка. [[Шум у залі]] [[12:43:50]] За-105 Навіть я не встиг проголосувати. Чи встиг? Будь ласка, заходьте, шановні народні депутати. Давайте ще раз проголосуємо за розгляд по скороченій процедурі. Нам потрібно 150 голосів набрати. Будь ласка, шановні колеги, прошу підтримати дану пропозицію, 2250 щодо розгляду за скороченою процедурою. Прошу голосувати персонально кожного, шановні колеги, 2250. "За" – щодо розгляду за скороченою процедурою. [[12:44:28]] За-130 Заходьте в зал, народні депутати, будь ласка. Керівників фракцій я просив би. Керівників фракцій я просив би зайти до зали, запросити своїх депутатів до зали. Будь ласка, шановні народні депутати, заходимо до зали. Шановні колеги народні депутати, прошу, займайте свої місця. Є пропозиція щодо розгляду законопроекту 2250 за скороченою процедурою. Керівників фракцій прошу зайти до зали парламенту і запросити. І запросити. Будь ласка, шановні колеги, приготуйтесь до голосування щодо скороченої процедури розгляду. Будь ласка, шановні колеги. Щодо процедури скороченого обговорення, 2250. Приготувались, шановні колеги народні депутати? Давайте продовжувати нашу роботу. Будь ласка, заходьте, займайте місця. 2250 – щодо розгляду за скороченою процедурою. Будь ласка, заходьте. Шановні колеги, важливий законопроект. Будь ласка, 2250, є пропозиція доповідачів щодо розгляду даного законопроекту за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати дану пропозицію голосуванням. Голосуємо щодо розгляду за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Щодо розгляду за скороченою процедурою. [[12:47:29]] За-158 Рішення прийнято. Дякую. Не всі депутати були у залі. Будь ласка, заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Діденко Ігор Миколайович. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, члени уряду, доброго дня! Проект Закону України про ринок природного газу розроблено Міністерством енергетики і вугільної промисловості України разом з Національною комісією регулювання енергетики, комунальних послуг, компанією НАК "Нафтогаз України" відповідно до зобов’язань держави Україна про приєднання до Енергетичного Співтовариства і імплементацію Угоди про асоціацію між Україною і Європейським Союзом. Цей закон розроблений у тісній співпраці із Секретаріатом Енергетичного Співтовариства і відповідає Директивам 73 і 715 Європейського парламенту і Європейської комісії. Проект закону побудовано на принципово новій законотворчій базі. В ньому відсутні норми прямої дії і є тільки концептуальні рішення. Цей законопроект передбачає повний розподіл функцій газопостачання, газотранспортування і газорозподілу. Так само підвищується роль регулятора – це Національної комісії регулювання енергетики, яка разом з Кабінетом Міністрів буде вирішувати найважливіше і найболючіше питання, яке виникає внаслідок прийняття цього закону – це ринкове ціноутворення. Що це означає? Це означає, що соціально вразливі верстви населення будуть отримувати персональну індивідуальну субсидію. Також потрібно відмітити, що Міжнародний валютний фонд і Світовий банк допомагатимуть уряду України в фінансовому сенсі підтримувати субсидіями ті верстви населення, яким це потрібно. Встановлюється перехідний період і він визначений до початку другого кварталу 2017 року. Закон передбачає боротьбу з корупційною складовою на ринку торгівлі газом – це повне викорінення.
Будь ласка, не обмежуйте заступника міністра, хай доповідає.
Дякую. Цей закон абсолютно нівелює корупційну складову на ринку газу. Всі знають, що таке компанії-метелики, які отримують передоплату від споживачів газу, а потім зникають з грошима, не надаючи їм ніяких ресурсів. Всі міністерства були долучені до опрацювання цього закону. Всі зауваження враховано і узгоджено додатково із Секретаріатом Енергетичного Співтовариства. Так само до розробки закону були залучені представники ринку – представники облгазів, представники незалежних газовидобувних компаній. Тому є прохання підтримати закон в першому читанні і, як уже проголосовано, пройти його остаточне затвердження в прискореному режимі. До другого читання представники міністерства, НАКу "Нафтогаз", Комісії з регулювання енергетики готові прийти на фракції і потратити стільки часу, скільки потрібно для того, щоб депутатам відповісти на всі запитання. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, до співдоповіді запрошую першого заступника голови комітету Домбровський Олександр Георгійович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, до вашої уваги пропонується законопроект про ринок природнього газу в Україні, який є одним із самих фундаментальних законів, які направлені на реформування і модернізацію енергетичного сектору нашої країни. Я хотів би відзначити також, що це є результат консолідованої системної глибокої робити Президента України, Кабінету Міністрів України, Верховної Ради профільного комітету і, як сказав заступник міністра пан Діденко, Європейського Енергетичного Співтовариства. Друге. Це виклик на наші українські зобов’язання відносно виконання умов, які ми підписали, прийнявши Угоду про асоціацію з Європейським Союзом. І ми повинні відповідати, наш енергетичний сектор, третьому енергетичному пакету Європейського Союзу. Звичайно, на сьогоднішній день, розглядаючи проект Закону про ринок газу, нам потрібно було би розглядати одночасно ще два базових закони, над якими ми працюємо. Це проект Закону про ринок електричної енергії і про регулятора. На жаль, ми дещо відстаємо з темпами, і, я думаю, в цьому плані і парламенту, і уряду потрібно прискоритись. Що дає прийняття цього проекту Закону про ринок природного газу в Україні. Це створює прозорий, демократичний, ліберальний інструмент для того, щоб в Україні був ринок по доступу до газотранспортної мережі, до газових сховищ. Закон дає можливість недискримінаційного доступу до ринку природного газу, вводить поняття оптового, роздрібного ринків природного газу, дає важливі норми і умови щодо заходів з точки зору безпеки поставки природного газу.
Не обмежуйте, будь ласка.
для різних споживачів. У нас учора на засіданні профільного комітету відбулася дискусія. Я хочу сказати, що одноголосно комітет підтримав прийняття цього законопроекту в першому читанні і пропонує Верховній Раді підтримати і проголосувати цей законопроект в першому читанні зараз у залі. Звичайно, є певні зауваження, потрібно попрацювати над певними моментами цього законопроекту до другого читання. І я також вношу пропозицію, щоб скоротити термін розгляду законопроекту до другого читання в два рази, враховуючи, що це наші зобов’язання перед нашими європейськими партнерами. І особливо хочу звернути увагу на те, що цей законопроект лежить в основі виконання нашої Коаліційної угоди, програми Президента "Україна – 2020" і Програма діяльності українського уряду. Тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу, 2 – "за", 2 – "проти". Запишіться, будь ласка. Я прошу запросити народних депутатів до зали. Будь ласка, керівники фракцій, запросіть депутатів своїх до зали. Іван Крулько, "Батьківщина".
Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Сергій Соболєв, "Батьківщина".
Шановні колеги, це, дійсно, визначальний законопроект, який або дозволить, або зупинить реформування газового сектору в Україні. Те, що ключові параметри абсолютно відповідають європейським стандартам, де мережі зберігання і виробництва буде відокремлено, це фактично буде перший крок, який дозволяє чітко реструктурувати українські компанії і українських виробників і споживачів цього ринку. Друге питання. Цей законопроект вперше врегульовує порядок доступу на конкурентних засадах до державної. я підкреслюю, державної газової труби приватних і державних виробників газу. Третє. Цей законопроект врегульовує питання, що нам далі робити з облгазами, які незаконно під час режиму Януковича отримали фактично в користування і повне розпорядження газорозподільчу систему в межах областей. Цей закон чітко визначає, що порядок, який буде, оперування цими газорозподільчими мережами визначається як державною компанією. Цей закон має цілий ряд вад. І саме тому наша фракція буде наполягати на тому, щоб він був проголосований лише в першому читанні. Бо ті позитивні моменти, які є в законі, повинні бути виправлені на другому читанні. Це стосується, перш за все, порядку конкурентного середовища, яке повинно бути на цьому газовому ринку. По-друге, нам треба врегулювати порядок, коли б ця конкуренція була проконтрольована Антимонопольним комітетом, бо створення монопольних утворень на території України дозволить далі контролювати ціну надвисоку як для населення, так і для промислових споживачів. Саме тому фракція "Батьківщина" прийняла рішення підтримати в першому читанні і доопрацювати на друге читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Остап Семерак, "Народний фронт".
Остап Семерак, фракція "Народного фронту". Наша фракція буде підтримувати цей законопроект в першому читанні і мені видається, що це є добра робота, яку зробив український уряд, разом співпраці з українським парламентом і з європейськими партнерами. Хотів би наголосити, що дуже правильна назва про ринок природнього газу. Мені видається, що цей закон перетворює той базар природного газу, який існував в Україні, який підживлював політичну корупцію, на справді європейський ринок. І важливо розуміти, що схвалення цього закону є не тільки виконанням наших зобов’язань перед європейськими партнерами, це є, в першу чергу, виконання зобов’язань, які прописані в тих угодах, в першу чергу Угоді про асоціацію Україна-ЄС щодо наближення українського законодавства до норм і стандартів європейського права. Хотів би також підтримати пропозицію щодо скороченої підготовки законопроекту до другого читання в разі його схвалення сьогодні в першому читанні і терміновому розгляді, оскільки цей закон є в пакеті домовленостей і вимог щодо отримання Україною фінансової допомоги від наших зовнішніх партнерів. І підтримуючи виступ Сергія Соболєва, хотів би звернутися до правоохоронних органів здійснити перевірку передачі і законності використання газових труб, які є у державній власності, але на безоплатній основі передані облгазом, які контролюються олігархами у вигнанні. Я думаю, що терміново цю власність державну потрібно передати з нечистих рук у державні руки і використовувати на благо українському народу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Павло Кишкар.
Прошу передати Левку Підлісецькому.
Підлісецький, будь ласка.
Фракція "Самопоміч" однозначно буде підтримувати прийняття в першому читанні законопроект. Хотів би нагадати всім членам коаліції, що в Коаліційній угоді ми передбачили розділ VIII, який стосується енергетики, енергозалежності, реформування енергетики енергозалежності, де наскрізною ниткою йде наше зобов’язання про втілення принципів Третього енергопакету. Також ці ж принципи передбачені і Угодою про асоціації, які дані в принципі передбачають розділення функції транспортування виробництва та дистрибуції саме продажу і електроенергії, і газу. І Закон "Про ринок природнього газу" власне забезпечує цих функцій. Хотів би нагадати і підтримати доповідаючого пана Домбровського, який сказав, що даний законопроект не є єдиний і також вимагає додаткового подання інших законопроектів. Зокрема законопроекту про незалежного регулятора, який є принциповою складовою в ринку газу. Тому я би хотів, щоб вся коаліція в повному складі підтримала даний законопроект, а також доопрацювала і удосконалила деякі незначні, зробила незначні поправки в законопроекті. Думаю, що треба передбачити повну процедуру розгляду до другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Артур Мартовицький, "Опозиційний блок".
Мартовицкий, 36 избирательный округ. Уважаемый Владимир Борисович, народные депутаты, избиратели! Законопроект по сути направлен на реформирование рынка природного газа в Украине. И само по себе реформирование полностью соответствует обязанностям Украины в рамках евроинтеграции. Одновременно законопроект имеет значительный объем и содержит определяющие нормы относительно функционирования газового комплекса Украины. Поэтому требует взвешенного подхода, тщательной подготовки и проработки с учетом европейского законодательства в целях гарантий интереса участников рынка газа. Поэтому он не может приниматься без детальной проработки, требует соблюдения регламентных процедур двух чтений. Я поддерживают выступающего предыдущего моего коллегу. И по второму обсуждению должна быть полная процедура обсуждения, учитывая важность этого закона для экономики Украины, для украинского народа. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, Григорій Заболотний, "Блок Петра Порошенка".
Григорій Заболотний, "Блок Петра Порошенка". Шановні колеги, я глибоко переконаний в тому, що всі з вас добре знають про те, що прості громадяни та і взагалі споживачі завжди незадоволені тим, що не знають механізму формування тарифів. І сьогодні головне завдання цього законопроекту, який чітко пояснив народний депутат, перший заступник комітету Олександр Домбровський, полягає в тому, щоб створити прозорий, доступний і демократичний ринок. Будь-яка справа мусить мати серйозний інформаційний супровід. Тобто його мають чути, бачити і оцінювати, а також обговорювати громадськістю. І якщо так буде, то місця махінаціям і корупції, звичайно, не знайдеться. Але мусимо сказати і про те, що законопроект дуже громіздкий, має багато нових понятійних тверджень, які потрібно до другого читання почистити.
Дякую. Олег Ляшко. А, закінчите, так? Будь ласка, Григорій Заболотний, дайте завершити.
Але я глибоко переконаний, що його впровадження, найперше, дасть нам ефективне управління, друге, покращить організаційно-правові засади. І я глибоко переконаний, що цей законопроект потрібний, важливий, його треба приймати сьогодні як за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Олег Ляшко, Радикальна партія.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні народні депутати! Питання енергетичної безпеки країни – це ключове питання існування української держави. На превеликий жаль, майже 23 роки ми нехтували цим питанням. Більше того, з початку російської військової агресії проти України ми стали ще більш залежні від Росії у питанні енергоносіїв, аніж було до цього. Здавалось би, парадокс, але правда. Якщо раніше ми були залежні лише від газу, то сьогодні ми від Росії отримуємо електроенергію, отримуємо вугілля. І це результати діяльності Міністерства енергетики і вугільної промисловості. Це результати діяльності НКРЕ, який перетворився на ручний механізм і знищує фактично власного виробника. Закриваємо власні шахти. Власних шахтарів залишаємо без роботи – волинських, львівських, павлоградських, донецьких. Натомість купуємо в агресора вугілля, купуємо в агресора електроенергію. Я вкотре припиняю, закликаю припинити цю злочинну політику по знищенню власного енергетичного.
10 секунд, завершуйте.
Скільки треба, стільки й дайте. Більше того, сьогодні ми знову маємо на енергетичному ринку олігарха, російського олігарха Григоришина. За що стояв Майдан? За те, щоб російські олігархи григоришини вимивали гроші через вугілля, через енергетику.
Будь ласка, Юрій Левченко. Скільки дає головуючий, стільки і будете отримувати слово. Будь ласка.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ. Цей законопроект це ще один приклад того, як хороші речі і правильні речі уряд якось в одних проектах змішує з дуже неправильними речами. Так, є справді запровадження багато норм, які від нас вимагає Європейський Союз, правильних норм здебільшого. Але є один дуже важливий момент. В діючому законодавстві є конкретно прописаний факт, що операторами газосховищ і газотранспортної системи може бути лише або державна компанія, або компанія, в якій по6над 50 відсотків державної власності, а решта у власності цієї компанії з Європейського Союзу. Чомусь, чомусь в цьому законопроекті цієї норми немає, вона відсутня, вона вилучається, вона раптом зникає. Відповідно операторами газосховищ, операторами газотранспортної системи у нас може бути у разі ухвалення такого варіанту будь-хто, будь-яка компанія. Я не розумію, немає пояснення логічного, чому таке відбувається. Тому фракція ВО "Свобода" не може підтримувати в першому читанні цей законопроект. Вимагаємо, щоб він між першим і другим був доопрацьований в повному варіанті, не сім днів.
Будь ласка, слово завершує Олександр Домбровський.
Шановні колеги, я дякую за обговорення. Але, разом з тим, я хотів би відзначити, що дійсно і реально закон є великим, він є достатньо складним і він є з європейською філософією створення європейського енергетичного простору в Україні. Більше того, я хотів би проінформувати, що 26 лютого в Європі прийнята абсолютно нова енергетична концепція спільного енергетичного ринку Європейського Союзу. Тому саме ця філософія і закладалася спільно з нашими європейськими партнерами в цей законопроект. Він потребує. Це базовий, рамковий закон, який потребує додатково цілої низки вторинного законодавства і нормативних актів і постанов уряду. І цю дорожню карту ми хочемо також получити від Мінпаливенерго, від НКРЕ і від уряду. Але, разом з тим, реагуючи на зауваження, які тільки що прозвучали, ми можемо внести ті зміни, про які ми тільки що говорили, після голосування в першому читанні і потім детально, фундаментально обговорити його під час другого читання. Дякую за увагу.
Дякую, шановні колеги. Прошу підготуватись до голосування, всі фракції. Всі виступили, мали слово і мали можливість висловити свою позицію.На ваш розгляд для голосування внесено законопроект 2250. Прошу всіх зайняти свої місця депутатів. Проект Закону про ринок природнього газу. Є пропозиція прийняти даний законопроект. Шановні колеги, будь ласка, приготувались до голосування? Реєстраційний номер 2250, проект Закону про ринок природнього газу. Ставиться пропозиція на голосування – за основу. За основу, прошу голосувати. За основу, прошу голосувати, шановні. За основу, прошу голосувати. [[13:10:08]] За-237 Рішення прийнято. Я прошу секретаріат, я прошу керівників фракцій, будь ласка, запросіть своїх народних депутатів членів фракцій до сесійної зали. Будь ласка, шановні керівники фракцій, я звертаюсь до вас з таким проханням. Друга була пропозиція: підготувати його за скороченою процедурою. Вона є абсолютно цілком логічна, оскільки наступний тиждень не є пленарним і ми через два тижні зможемо його розглядати до другого читання. Вистачить абсолютно, якби був пленарний тиждень. Я погоджуюсь. Тому, вноситься пропозиція. Увага! Підготуйтесь, будь ласка. Щодо підготовки цього законопроекту до другого читання за скороченою процедурою. Це означає, що ми будемо два тижні над ним працювати. Всі фракції. [[Шум у залі]] Сім днів скорочено. Але в нас є два тижні до наступного засідання. Прошу. [[Шум у залі]] Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування щодо підготовки за скороченою процедурою. Все цілком логічно. Прошу голосувати і прошу підтримати. За скороченою процедурою до другого читання. Прошу голосувати і прошу підтримати. За скороченою процедурою. Так ми встигаємо. [[13:11:57]] За-187 Шановні колеги, наступний тиждень не є пленарним. Скорочена процедура означає, що за два тижні ми зможемо це підготувати спокійно абсолютно. [[Шум у залі]] Зрозуміло. Зрозуміла позиція народних депутатів. Значить, готуємо за звичайною процедурою. На ваш розгляд вноситься законопроект реєстраційний номер 2258: проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо державних інвестиційних проектів. Доповідає міністр економічного розвитку і торгівлі Абромавичус Айварас. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань бюджету Амельченко Василь Васильович. Є пропозиція доповідача, щоб розглядати його за скороченою процедурою. Ставлю цю пропозицію на голосування, щодо розгляду даного законопроекту за скороченою процедурою. [[13:13:04]] За-172 Рішення прийнято. Будь ласка, пане міністре, доповідайте. Будь ласка, з місця можете доповідати.
Добрый день. Вчера в комитете обговаривали этот законопроект, и там была поддержка. Речь идет о государственных инвестициях, речь идет о 800 миллионах долларов Всемирного банка японского правительства, которое, если мы примем этот и несколько еще законопроектов – деньги в конце апреля придут. Поэтому обязательно нужно все законопроекты принять и деньги обязательно получить для стабилизации экономики в стране. В данный момент 90 процентов всех государственных инвестиций не имеют никакого экономического обоснования. И по этим законопроектам предлагается все-таки привести в порядок, каким образом делаются государственные инвестиции. Много обсуждалось с депутатами порядок и большинство из этих предложений мы готовы принять. Поэтому мы предлагаем поддержать этот законопроект с поправками и потом доработать, нам немного времени нужно, чтобы уже через две недели во втором чтении его принять. Какие поправки мы готовы принять? Эти государственные инвестиции не будут иметь отношение к місцевим бюджетам и тоже предлагается все-таки исключить из этого законопроекта Державний фонд регіонального розвитку. Также перед вторым чтением предлагаем уточнить, как образовывается межведомственная комиссия з питань державних інвестицій, и предлагаем туда включить членов бюджетного комитета. Спасибо большое. Предлагаю поддержать законопроект.
Дякую. Будь ласка, Василь Амельченко.
Шановний український народе, шановний пане головуючий, шановні колеги, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні розглянув законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу щодо державних інвестиційних проектів (за номером 2258). Доповідач озвучив основні положення законопроекту. І загалом комітет вчора в цілому підтримує удосконалення управління державними інвестиціями. Однак під час обговорення законопроекту більшість народних депутатів висловили застереження щодо доцільності створення міжвідомчої комісії. Ми проти принципово створення неінституційних формувань, які, в принципі, потім породжують певну безвідповідальність в цьому процесі. Але і допускати одночасно того, що з приходом нового уряду, нових керівників місцевих державних адміністрацій у нас постійно залишаються недобудовані об’єкти соціальної інфраструктури. Я вам скажу, на одній тільки Чернігівщині, можу навести приклад, що в нас сьогодні потребує добудови носіївська школа номер 5, яка дуже потрібна сьогодні освітній галузі в районі. У нас сьогодні городнянська школа на Чернігівщині стоїть не накрита, і новий керівник чомусь починає інші об’єкти. Більше того, талаївську, козелецьку лікарню давним-давно треба завершити і перевести всіх до купи лікарів, щоб якісно надавати медичну послугу. Чарівні корбчанки (Коробський район Чернігівської області) до сих пір шукають, народжують їздять по чужих кутках. Пологове відділення треба закінчити. Інфекційне відділення на Чернігівській обласній лікарні теж потребує термінової реконструкції. Вибачте, що я приводжу приклад саме на Чернігівщині, бо готовий хоч завтра поїхати і взяти на себе відповідальність за те, щоб довести соціальну інфраструктуру до такого рівня, щоб наші лікарі і вчителі.
Будь ласка, прошу, завершуйте.
коли якісно надавати освітні і медичні послуги. Таким чином, Комітет з питань бюджету просить вас підтримати цю ініціативу Міністерства економіки, якою ми доб’ємося стратегічного планування та прозорості розподілу інвестиційних проектів і коштів Державного бюджету України. Дякую за увагу. І просимо підтримати наш цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – проти. Віктор Пинзеник, "Блок Петра Порошенка".
Шановні народні депутати, я б хотів деякі коментарі з приводу цього законопроекту дати. Якщо хтось думає, що мова йде про розподіл капітальних вкладень, які ми звикли ділити разом з бюджетним комітетом, в бюджеті, то це не так. проблема значно глибша. Про що йде мова? Ніхто з нас не здатний розібратись, яка інвестиційна складова українського бюджету. Бо поряд з тими капітальними вкладеннями, які ми традиційно ділимо, там є в кожного головного розпорядника так звані видатки розвитку, деінвестиційна складова. Але там коден рішення приймає сам, без будь-якої логіки, без будь-якого розуміння, без будь-якої стратегії, без будь-яких пріоритетів. Що пробує цим проектом зробити уряд? Пробує зробити якийсь крок налагодити. навести якийсь порядок і в принциповому плані перспективи бюджет повинен мати окремо інвестиційну складову. І це рішення правильне. Наскільки вдалося зробити – тут є питання. І тут є певні застереження. Наприклад, коли мова йде про міжвідомчу комісію, я не розумію, як орган неконституційний повинен приймати рішення. Є конституційні органи. Є Кабінет Міністрів, є Міністерство економіки. Хочете – будь-яке інше міністерство. Якщо вам треба для цього створити різні міжвідомчі групи, то в рамках уряду ви можете залучати кого хочете до цих рішень, бо у нас, наприклад. У нас є дуже сумний досвід деяких міжвідомчих комісій, по яких країна розраховується по боргах до цього часу. Є і інші застереження. І крім того, я хотів би наголосити, що багато рішень інвестиційного характеру ми приймаємо, коли затверджуємо Закон по бюджет, і ми можемо кінцеве рішення прийняти в Законі про бюджет. Я маю теж застереження до цього закону, але я просив би, враховуючи те, що цей закон пов’язаний з отриманням коштів проекту Світового банку, я прошу колег підтримати законопроект у першому читанні.
Дякую. Будь ласка, Радикальна партія, Віктор Галасюк.
Шановний Володимире Борисовичу! Шановні колеги народні депутати! Безумовно, цей закон не є ідеальним, але Радикальна партія наполягає на тому, щоб ми його прийняли у першому читанні, оскільки він дозволить отримати Україні кредитні ресурси, які підуть не на проїдання, як кошти МВФ, а на розвиток, на проекти розвитку. По-друге, в нас буде з вами можливість внести необхідні поправки до другого читання і ми будемо принципово наполягати, щоб в "Перехідних положеннях" була норма про створення Державного банку відбудови і розвитку, який дозволить розподіляти державні капітальні інвестиція не просто через міжвідомчу комісію, а з залученням провідних економістів і закордонних фахівців, і представників реального сектору економіки для того, щоб створювати в Україні робочі місця, для того, щоб стимулювати ті проекти, які забезпечують і експорт, випуск готової продукції з високої технологічною компонентою. Шановні колеги, давайте підтримаємо цей законопроект в першому читанні. До другого читання доопрацюємо його, передбачимо необхідні нюанси. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Олександра Кужель, "Батьківщина".
Я не дуже погоджуюсь з попереднім виступом в частині того, що треба приймати цей законопроект тільки для того, щоб отримати допомогу Світового банку. Я вважаю, що намагання міністра економіки і Міністерства фінансів в цьому законопроекті – це є державницька позиція в частині наведення порядку і упорядкування вкладення державних капіталовкладень. Ми разом з Міністерством економіки зустрічалися з Світовим банком і розглядали, які ж пропозиції, чому Світовий банк ставить прийняття цього законопроекту за вимогу, а тому що йому просто настачертіло дивитись, що кожен новий уряд, який приходить, кидає капіталовкладення, які робилися попереднім урядом, і починає нові будівлі. Школу почали будувати, тут уже не зацікавлені, гроші вкрали, давайте будувати щось нове. І тому питання використання коштів не менше як 75 відсотків для вкладання нових капітальних вкладень, це є обов’язковий контроль ефективності використання державних коштів. Я погоджуюся із зауваженнями Віктора Михайловича Пинзеника. Це рідко буває, але погоджуюся. І хотіла би сказати, що теж вважаю, що не треба робити міжвідомчу групу, а фаховість міністра економіки, його команди є достатньою для того, щоб робити аналіз економічної ефективності запропонованих проектів. Фракція "Батьківщина" у першому читання буде підтримувати цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, Павло Унгурян, "Народний фронт".
Шановні колеги, я думаю, що цей законопроект є одним із тих законопроектів, які представлені урядом в рамках наших реформ. Реформаторська політика полягає в тому, щоби наші капіталовкладення, які робляться державним бюджетом, мали дійсно стратегічний характер. Мали дійсно характер того, що буде і давати зворотній ефект, що буде робити мультиплікаційний ефект у галузях нашої економіки, а також в оновленні нашої інфраструктури. Це вже друга редакція законопроекту. Перша редакція законопроекту не була підтримана залою. Але ця редакція законопроекту, яку нам сьогодні презентує уряд, вона є значно кращою і заслуговую на те, щоб у першому читанні ми підтримали цей законопроект. Безумовно, важливо це зробити якомога скоріше, підтримати уряд у тому, щоби переговори зі Світовим банком, із урядом Японії.
Прошу, будь ласка, завершуйте.
щоби переговори зі Світовим банком і урядом Японії завершилися якомога швидше. І завдяки цьому законопроекту ми зможемо залучити майже мільярд доларів США на капіталовкладення. Тому прохання підтримати в першому читанні, до другого комітет доопрацює. "Народний фронт" буде підтримувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Кіраль, "Самопоміч".
Шановні колеги! Звичайно, фракція "Самопоміч" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. І ми також вважаємо, що не можна відмовлятися від грошей, які нам пропонують, особливо в цей складний, надскладний час. Натомість я хотів би привернути увагу до іншої проблеми, яка сьогодні існує. А ця проблема стосується загальної координації міжнародних фінансових організацій і цих проектів, і кредитів, грантової допомоги, яка надходить сьогодні до України. На жаль, ми не бачимо ще на рівні уряду, можливо, це в Міністерстві регіонального розвитку, в Міністерстві економічного розвитку створення якоїсь координаційної ради. Чи то, наприклад, Project Manager office, якогось проектного офісу, який сьогодні, приклади якого сьогодні ми бачимо. Який би узагальнював ці пропозиції, які надходять і від Світового банку, і від німецького банку KfW, і від Європейського інвестиційного банку, і від ЄБРР, і від інших, багатьох інших організацій і формував єдину політику, куди ці кошти мають спрямовуватися.
Завершуйте, будь ласка, 10 секунд, завершіть.
Інформував і громадськість, і депутатів, залучення експертного середовища, як ці кошти мають витрачатися, щоб була прозорість і публічність. Дякую.
Дякую. Юрій Левченко, будь ласка. Хвилину. Прошу запросити народних депутатів до зали. Я дам слово віце-прем’єру профільному Зубко.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ. Я хотів би звернути увагу шановних депутатів і наших слухачів, і глядачів на суттєві корупційні ризики, які присутні, на жаль, в цьому проекті. Які збереглися від першого законопроекту, на спаді майже нічого не змінилося з тих двох варіантів. Мова йде про те, що абсолютно не визначені жодним чином критерії, по яким будуть відбиратися відповідні інвестиційні проекти. І так само є відомча комісія, про яку вже сьогодні багато говорили. Це створює проблему. Тому що Кабмін, власне кажучи, буде давати відповідні кошти тим людям, яким запропонують відповідні відкати. Як воно працювало раніше. Тому для того, щоб цей законопроект працював справді на благо України, потрібно прописати обов’язково між першим і другим читанням ці критерії. Без таких критеріїв це просто величезний корупційний чинник, а не щось таке, для чого, що потрібно розвивати країну. Також мова йде про те, що там іде тільки один рік на строк експлуатації інвестиційних проектів. Які ж це інвестиційні проекти, які можна на один рік експлуатувати? Це що МАФ ставити.
Дякую. Будь ласка, Геннадій Зубко. Прошу запросіть депутатів до залу. Будемо голосувати, і я ще раз озвучу ті поправки, які були оголошені міністром економіки, які узгоджені з фракціями. Прошу.
Шановні народні депутати, я хотів би взагалі зазначити, що законопроект дуже потрібний, але саме умова, яка потрібна, щоб була врахована в цьому законопроекті, це питання прозорого розподілення капітальних видатків, які залучаються. Нам з таким законопроектом ще додатково потрібно зрозуміти, яким чином будуть прийматися рішення на місцях, місцеве самоврядування, яке буде впливати на Державний фонд регіонального фонду. І саме механізм прозорого розподілення цих коштів, визначення пріоритетів, яким чином розподілити ці кошти. От зараз виносяться в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів. Що було сказано від фракції "Самопоміч" з приводу проектних офісів. Дійсно, зараз ми проводимо реструктуризацію міністерств за залученням і "Прайсвотерхайус Куперс", і інших міжнародних організацій з приводу створення таких проектних офісів. Чому? Тому що кожна гривня має свою ефективність. Але питання в тому, що вона ефективно може бути врахована саме в тому пріоритеті, який визначається і місцевим самоврядуванням. Тому проекті офіси, які повинні визначати ефективність цих проектів, які повинні надавати цій міжвідомчій комісії ці пропозиції. Міжвідомча комісія повинна порівняти просто ефективність різних проектів, тому що в кожній гривні в окремий час є інший вплив на економіку. І тому я хотів би, щоб саме до міжвідомчої комісії залучалися і міжнародні фахівці, четвірка аудиторів, які будуть, дійсно, оцінювати і. і Cash-flow, і всі інші показники, які сьогодні потребуються для аналізу цих проектів. Тому я пропоную підтримати з урахуванням того, щоб виключити там місцеві бюджети, тому що це вплив і рішення самоврядування, виключити Державний фонд регіонального розвитку. А також уточнити створення міжвідомчої комісії і принципи створення цієї комісії. Дякую за підтримку.
Дякую. Прошу приготуватися до голосування, шановні колеги народні депутати. Я ще раз уточню пропозиції, які були озвучені. Будь ласка, прошу консолідуватись зал. Сконцентруйтесь, будь ласка. Перша. У частині першій статті 2 у абзаці щодо визначення – державні (місцеві) капітальні вкладення слова "місцеві", "місцевого", "комунальної" виключити. У абзаці п’ятому частині четвертої статті 32 слова "крім тих, що реалізуються виключно із залученням державою кредитів позик від іноземних держав і міжнародних фінансових організацій" доповнити словами "та Державного фонду регіонального розвитку". І третє. Це уточнити стат Міжвідомчої комісії з питань державних інвестиційних проектів. Тобто є пропозиція врахувати ці правки, які узгоджені між всіма фракціями і є публічними абсолютно, до другого читання. Тому ставлю за основу з урахуванням цих. За основу з цими поправками, правильно. З врахуванням цих поправок в першому, за основу. Прошу голосувати за основу з поправками, які я озвучив. За пропозицією міністра економіки я їх озвучив. [[13:31:45]] За-239 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Рухаємося і підготуємо до другого читання. І була пропозиція Анни Гопко розглянути цей законопроект за скороченою процедурою до другого читання. Була така пропозиції, і її підтримує міністр фінансів і міністр економіки у зв’язку з тим, що мають прийматися рішення Світового банку. І профільний комітет те ж це підтримав. Тому я поставлю на голосування цю пропозицію. Приготуйтесь, шановні колеги, щодо підготовки до розгляду цього законопроекту до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати щодо підготовки за скороченою процедурою. [[13:32:38]] За-168 Немає. Не набрала ця пропозиція. Не встигли проголосувати? [[Шум у залі]] Немає, немає рішення. Добре, дякую. Наступне, будь ласка, шановні колеги. Законопроект реєстраційний номер 2264. Є пропозиція комітету профільного відкласти його розгляд і вона погоджена. 2149. 2149 реєстраційний номер законопроекту Закону про внесення зміни до статті 8 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (щодо зарахування мобілізованим військової служби для призначення пенсії на пільгових умовах). Є пропозиція Павла Розенка розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу визначитись щодо розгляду законопроекту за скороченою процедурою. Я оголошую цю пропозицію і вважаю, що вона є., що вона заслуговує уваги для внесення для депутатів, а депутати приймуть рішення. [[13:33:55]] За-176 Дякую. Будь ласка, пане міністр, прошу.
Шановний Голова Верховної Ради України, шановні народні депутати! Цим законопроектом пропонується посилити соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх родин і стосується зарахування мобілізованим військової служби для призначення пенсій на пільгових умовах. На сьогоднішній день час навчання в професійному та навчальному закладі, час проходження строкової служби в особливий період, що оголошується відповідно до Закону про оборону України, зараховується до стажу робіт, що дає на призначення пенсії на пільгових умовах, але не повинні перевищувати наявного стажу роботи, що дає право на пенсію за віком на пільгових умовах. Потреба у внесенні зазначеної зміни до законодавства України виникла у зв’язку з тим, що чинним законодавством передбачено, що працівникам підприємств та організацій, які були мобілізовані, час проходження військової служби в особливий період зараховується до стажу роботи за спеціальністю та за вислугою років, але не зараховується до стажу, що дає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах. Саме тому уряд вийшов з пропозицією, щоб у цей стаж враховувалось і перебування на військовій службі під час мобілізації, зараховувався саме для призначення пенсій на пільгових умовах, що. як це передбачено і для страхової служби. Тому у нас є традиція законопроект, який вноситься Міністерством соціальної політики і урядом по соціальній проблематиці підтримувати за основу і в цілому, тому є пропозиція також.
Дайте завершити, будь ласка. Дякую, була пропозиція міністра за основу і в цілому. Будь ласка, Сергій Пашинський, голова профільного комітету.
Шановні колеги, я хотів би перш за все подякувати Кабінету Міністрів і особисто пану Розенку, що Кабінет Міністрів і Міністерство соціальної політики небайдуже ставиться до проблеми наших військовослужбовців, які зараз служать. Суть закону дуже проста, ви зрозуміли, що якщо людина працювала на тій роботі, яка має право на пільговий вихід на пенсію, що цей час служби включається в загальний цей стаж. Тут дуже проста концепція, вона справедлива, вона правильна, Комітет одноголосно підтримав цю пропозицію Кабінету Міністрів і просить зал проголосувати за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться, два – "за", два – "проти". Мосійчук, Радикальна партія.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія. Надзвичайно важливий законопроект. Необхідно голосувати за основу і в цілому. Стосується наших героїв-захисників, які зараз проливають кров за Україну, захищаючи територіальну цілісність. Водночас хочу звернути увагу уряду на те, що неподобство відбувається з присвоєнням статусу учасника Антитерористичної операції, учасника бойових дій. Наприклад, сьогодні, сьогодні намагаються присвоїти таке звання генералу міліції Науменку. Всі, хто в темі, розуміють, що там швидше військова прокуратура має розбиратися, чим присвоювати якісь звання. Але закон достойний і закликаю всіх колег, закликаю весь парламент за основу і в цілому проголосувати за нього, адже підтримуючи наших вояків, ми підтримуємо державу, підтримуємо націю в тій нелегкій борні з московським окупантом, яка зараз відбувається на сході. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, Ігор Луценко, "Батьківщина".
Шановні друзі, ми нездатні на сьогодні адекватно допомогти фронту. Фронту потрібна стратегія оборони України, військова доктрина, багато інших найвищого інтелектуального рівня документів. Але все ж таки невеличкі речі ми можемо зробити, щоб підтримати моральний дух наших солдатів, щоб показати, що в тилу їх готові забезпечити, готові підтримувати. Тому така річ, яку зараз ми можемо проголосувати, безумовно, є необхідною, безумовно, наша фракція "Батьківщина" її підтримує і буде всіма способами далі підтримувати. Але ще раз мушу сказати, що солдатам від нас, від керівників держави потрібно, перш за все, реальна робота всього державного механізму на те, щоби розбудувати армію, щоб армія стала високоінтелектуальним механізмом, який здатен перемогти свого противника перш за все тактично. Але ж зараз поки що епоха таких новел, як ця, і, звісно, ми підтримуємо морально і матеріально наших солдатів, і такі закони дуже потрібні. І я закликаю всіх підтримати цей закон, показати, що ми в тилу всіма можливими, в тому числі грошовими, соціальними способами, на їхній стороні, а не на стороні їхніх ворогів. Дякую.
Народний депутат Матвієнков, "Опозиційний блок".
Матвиенков, 57 округ, город Мариуполь. Уважаемые коллеги, Оппозиционный блок поддерживает данный законопроект, поскольку подобные нормы действовали всегда у нас в государстве, и данные нормы действовали, работали и будут работать, и здесь у нас сомнений нет. Но я хотел бы, пользуясь случаем, обратиться вот сейчас к министру социальной политики господину Розенко, бывшему нашему коллеге, с тем, чтобы он обратил внимание вот на такую ситуацию. На сегодняшний день, к сожалению, в городе Мариуполе и вокруг города Мариуполя сложилась в общем-то нездоровая обстановка с выплатой пенсий и социальных вопросов. Постановление 128-Р, которое издал Кабинет Министров, внес изменения в действующее Распоряжение 1085, где объекты, которые находятся не под контролем нашего государства, и туда попали населенные пункты, которые просто входят в территорию города Мариуполя, такие, допустим, поселки, как Сартана, Талаковка, Ломакино и ряд других поселков. Я убедительно прошу вас обратить на этот вопрос особое внимание, потому что десятки, тысячи людей сегодня остались без пенсий, без социальных выплат. Люди, которые живу в городе Мариуполе, в окрестностях города Мариуполя, зная, так сказать, вашу приверженность к решению таких социальных вопросов, убедительно прошу навести в этом вопросе порядок и принять действенные меры. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, я бачу, що є повна готовність голосувати за основу і в цілому даний законопроект. Я прошу тоді: займайте свої місця в залі, шановні колеги. Шановні народні депутати, займайте місця, переходимо до голосування за законопроект реєстраційний номер 2149: проект Закону про внесення змін до статті 8 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (щодо зарахування мобілізованим військової служби для призначення пенсії на пільгових умовах. Є пропозиція профільного комітету, підтримана міністром, прийняти за основу і в цілому. Прошу голосувати, шановні колеги. Прошу підтримати. За основу і в цілому 2149. Прошу голосувати. За основу і в цілому. [[13:43:09]] За-265 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступний. Наступний законопроект (реєстраційний номер 2081), проект Закону внесення зміни до статті 1 Закону України "Про участь України в міжнародних операціях з підтримання миру і безпеки". Є пропозиція голови профільного комітету Пашинського розглядати цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу визначатися, шановні колеги. [[13:43:49]] За-188 Рішення прийнято. Будь ласка, заступник міністра оборони Мехед. Доповідайте, Петро Миколайович.
Шановні народні депутати! Проект закону розроблено Міністерством оброни в ініціативному порядку з метою. [[Шум у залі]] Профільний комітет підтримує. Прошу підтримати.
Шановні колеги, є пропозиція профільного комітету прийняти цей законопроект за основу і в цілому. Є розуміння всіх колег. Змін і доповнень немає у профільного комітету? Немає. Підготуйтесь до голосування, шановні колеги. Я бачу, що немає необхідності обговорювати. Будь ласка, підготуйтесь до голосування, шановні колеги народні депутати. Будь ласка, займайте свої місця для голосування. На ваш розгляд за основу і в цілому вноситься законопроект (реєстраційний номер 2081) проект Закону внесення зміни до статті 1 Закону України "Про участь України в міжнародних операціях з підтримання миру і безпеки" (щодо забезпечення українського національного персоналу зброєю та боєприпасами). За основу та в цілому за пропозицію профільного комітету. Прошу голосувати за основу та в цілому. [[13:45:27]] За-245 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. 2189, поект Закону, внесений урядом. Є пропозиція уряду відкликати цей законопроект. Будь ласка, пане міністр.
Володимир Борисович, шановні народні депутати, це важливий законопроект, він стосується того, що, на жаль, сьогодні існує процедура таких судових каруселей, які використовуються, скажем так, за незадовільний матеріальний стан наших громадян, дуже часто суди використовують цих громадян і за скороченою процедурою намагаються провести судові рішення, а потім забирають ці гроші у громадян. І вже створені цілі кооперативи по обслуговуванню таких судових рішень. Але в процесі обговорення цього законопроекту серед народних депутатів України висловлені було цілий ряд зауважень щодо цього законопроекту, тому є пропозиція дати нам можливість допрацювати його і таким чином вирішити ці питання. Тобто я прошу проголосувати за повернення. Ну рішення комітету також повернути нам доопрацювання.
Повернути, не потрібно нам голосувати, ви його можете самі відкликати та і все. Навіщо голосувати? [[Шум у залі]] Вони зняли, доопрацюють і перенесете його. Дякую. Реєстраційний номер 2182: проект Закону. Відкликав уряд. Навіщо голосувати? Проголосуємо? Не треба голосувати? Та перестаньте! Все. Шановні колеги, відкликав уряд, надійшло офіційне звернення уряду. Це їхнє право. Реєстраційний номер 2182. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" щодо особливостей регулювання відносин у сфері енергетики на території, де органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження (реєстраційний номер 2182). Доповідає голова комітету профільного Мартиненко Микола Володимирович. Є пропозиція голови комітету розглянути даний законопроект за скороченою процедурою. Прошу визначитися народних депутатів щодо розгляду законопроекту за скороченою процедурою. Будь ласка. [[13:47:56]] За-181 Будь ласка, Микола Володимирович, прошу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" щодо особливостей регулювання відносин у сфері енергетики на території, де органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження (№ 2182) за авторством членів Комітету паливно-енергетичного комплексу. Мета законопроекту врахувати специфічні складні обставини і переважно неможливість здійснення нормальної штатної роботи енергетичних підприємств у зоні проведення антитерористичної операції. І при цьому забезпечити повноту обліку та розрахунків заборгованості за спожиті в зоні проведення АТО енергоносії. І врегулювати відносини з приводу виробництва, передачі, розподілу, постачання, купівлі, продажу і використання там електроенергії. Законопроект передбачає механізм врегулювання зазначених відносин аналогічно вже діючому механізму правового регулювання таких відносин між оптовим ринком електроенергії України та суб’єктами на тимчасово окупованій території півострова Крим. На превеликий жаль, я хочу вам сказати цифри, які в нас є на сьогодні на розрахунках на оптовому ринку. Щонайменше 20 відсотків від виробленої електроенергії ми відпускаємо без розрахунків І основна доля цих нерозрахунків в зоні антитерористичної операції. Тому, з врахуванням цих складнощів, які є, і накопиченого досвіду, як я вже казав, відносно іншої території, прийняти даний законопроект, покласти відповідно відповідальність на написання відповідних піднормативних актів Кабінетом Міністрів. І вирішити це питання. І пропоную прийняти цей законопроект за основу та в цілому як закон. Таке рішення було безпосередньо комітету. Дякую за увагу.
Дякую, шановні колеги. Два – "за", два – проти, будь ласка, запишіться. Бачу, є пропозиції депутатів. Будь ласка, Купрієнко народний депутат.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. Дуже важливий законопроект, який дозволить врегулювати правовідносини щодо, але в цьому законопроекті є дуже серйозний один недолік. Не вказано, хто і яким чином визначає саме ту територію, де не здійснюють органи владні повноваження. І необхідно доповнити цей розділ, цю норму права про те, що або ж Кабінет Міністрів, або інший орган державної влади має визначити саме, яка ж територія підлягає під визначення, де органи державної влади тимчасово не здійснюють. А так ми будемо фінансувати терористів і будуть продовжувати користуватися нашою електроенергією, газом і іншими житлово-комунальними в тому числі послугами, які вони споживають.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Підлісецький, "Самопоміч".
Шановні колеги, фракція "Самопоміч" однозначно буде підтримувати даний законопроект. І хотів пояснити, чому. Ми прекрасно пам’ятаємо, як буквально кілька тижнів тому були скандали про безпідставну оплату то в 200 мільйонів, то в 300 мільйонів на ДТЕК з оптового ринку. Враховуючи те, що немає пошкодження ліній електропередач між окупованою територією і не окупованою, насправді, вся електроенергія, яка вироблена на окупованій території, має єдине можливе споживання саме на окупованій території. Згідно українського законодавства вся вироблена електроенергія генерацій повинна бути проходити через оптовий ринок електроенергії. Таким чином оптовий ринок чи енергоринок, як він називається, повинен заплатити за вироблену електроенергію, а споживачі, саме обленерго, Луганськобленерго чи Донецькобленерго, повинні заплатити на оптовий ринок. Враховуючи неплатежі, про які сказав пан Мартиненко, неплатежі з обленерго на оптовий ринок фактично держава оплачує, безпідставно оплачує кошти за вироблену електроенергію, від якої не приходять кошти від споживачів за оплату. Тому це треба обов’язково врегулювати і передати право Кабінету Міністрів фактично в ручному порядку регулювати такі питання. Тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Мартовицький, "Опозиційний блок".
Депутат Мартовицький, 36 виборчий округ. Законопроект 2182 – это легализация ручного управления Кабмина в сфере производства, передачи, распределения, поставки, покупки, продажи, использования электроэнергии на временно оккупированной территории и на территории, где органы государственной власти временно не осуществляют или осуществляют не в полном объеме свои полномочия. То есть Кабинет Министров будет иметь право принимать любые решения в отношение предприятий, производящих и поставляющих электроэнергию, находящихся на территориях, не подконтрольных органам государственной власти. Закон 2182 – это повторная попытка Кабмина, Минэнергоугля и НКРП получить неограниченные полномочия для управления в ручном режиме рынком электроэнергии. В том числе получить основания для незаконных дискриминационных по территориальному признаку решений о неоплате за электроэнергию, произведенными украинскими генерациями на территориях Донецкой и Луганской областей, которые уже имели место, и на практике, и были обжалованы в суде. Начиная с августа 2014 года, мы имеем практику принятия уже 6 соответствующих распоряжений Кабинета Министров направленных на разрешения кризисных вопросов электроэнергетики, распоряжений очень емких по объему мероприятий, но на практике вызывающих крайний негатив в вопросах их эффективности. Я считаю необходимым исключить практику сиюминутных точечных решений, не имеющих перспективного взгляда и понимания. В частности нам необходимо с учетом уже существующей практики принятия законов регулирующих вопросов существования временно оккупированных территорий, разработать и принять именно закон, который бы одновременно разрешил кризисные вопросы работы производителей, поставщиков электроэнергии в Луганской и Донецкой областях, и гарантировал защиту прав и интересов таких участников оптового ринка. Поэтому "Оппозиционный блок" не поддерживает.
Дякую. Будь ласка, Олександр Домбровський, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, шановний пане Головуючий, я хотів би звернути увагу на те, що військові дії на сході країни і проведення антитерористичної операції кожний день підкидає на сюрпризи і не тільки на енергетичному ринку. і не тільки з точки зору вирішення проблем енергетики, які є в зоні АТО. Тому без сумніву, що уряд потребує сьогодні законодавчо врегульованого інструменту для того, щоб на ці виклики, які пов’язані з вугіллям, як пов’язані з електричною енергією, які пов’язані з поставками газу, які пов’язані із забезпеченням теплом громадян на сході, води і так далі, інструмент для того, щоб вирішувати оперативно ці питання. Чи вирішує цей закон на 100 відсотків цю проблему? Ні. тому що кожний день появляються нові проблеми, на які уряд повинен реагувати. Тому я підтримую позицію уряду, і фракція наша підтримує. Ми вважаємо, що.
Прошу, дайте завершити.
Вважаю, що цей закон потрібно підтримати і дати можливість оперативної реакції уряду на проблеми, які виникають на сході країни. Дякую.
Дякую. Є необхідність фінального слова голови комітету? Немає. Будь ласка, колеги, я прошу, зайдіть всі до зали, займіть, народні депутати, свої місця. Займіть свої місця, будь ласка. Займіть, будь ласка, свої місця і підготуйтесь до голосування, шановні колеги. Будь ласка, народні депутати, займайте свої місця і підготуйтесь до голосування. Будь ласка, Микола Мартиненко, хвилина, голова профільного комітету. Прошу, запросіть депутатів до зали.
Шановні колеги, під час виступів по обговоренню даного законопроекту звучала пропозиція від Олега Купрієнка, депутат фракції Ляшка, стосовно того, щоб визначати території, де безпосередньо будуть введені певні обмеження. Це треба врахувати при техніко-юридичній доробці даного законопроекту, після голосування. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Готові? Вношу на ваш розгляд законопроект (реєстраційний номер 2782) проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" (щодо особливостей регулювання відносин у сфері енергетики на території, де органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження), з урахування пропозиції, яку оголосив Олег Купрієнко, Радикальна партія, яку підтвердив голова профільного комітету Мартиненко. Прошу підготуватись, голосуємо за основу та в цілому з поправкою, яку я оголосив. Прошу голосувати. Прошу голосувати. За основу і в цілому. [[13:58:54]] За-216 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Не встигли проголосувати? По прізвищам, хто не встиг проголосувати? [[Шум у залі]] Два представники "Опозиційного блоку". Зрозумів. Давайте за повернення, колеги. Потім будуть пропозиції. За повернення. Іван Крулько теж не проголосував, я так розумію. За повернення до розгляду 2182. Готові? Повертаємося? Будь ласка, за повернення. Щодо повернення розгляду законопроекту. [[13:59:40]] За-215 Немає голосів за законопроект. Давайте проголосуємо перенести його на 16 годину. Давайте проголосуємо за це рішення. Ми вже не. нам треба повернутися. Для того, щоб розглядати за основу, треба повернутися. За основу. Давайте повернемося і поставимо за основу. Домовилися. Повертаємося, 2182. Пропозиція "Опозиційного блоку" повернутися і голосувати за основу. Будь ласка, голосуємо за повернення і будемо за основу голосувати. [[14:00:30]] За-212 Я дам слово під час розгляду за основу. Ми зараз. Ми будемо зараз розглядати його за основу, правильно я розумію? [[Шум у залі]] Треба повернутися і за основу його розглянути. Давайте повернемося, після обіду будемо його розглядати. Приймається? Повертаємося до розгляду після обіду цього закону. [[Шум у залі]] Зараз проголосуємо. Давайте за повернення ще раз проголосуємо, щодо розгляду його з 16 години на вечірньому засідання. Перенесення розгляду на 16 годину. Давайте, голосуємо. Перенесення розгляду. Проведемо консультації, якщо будуть рішення, будемо голосувати, не буде – не будемо. [[14:01:33]] За-203 Немає. Дякую. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, у нас є ще один законопроект. Перерва? Оголошую перерву до. Оголошую ранкове засідання закритим. Вечірнє відбудеться о 16 годині. Дякую за роботу, колеги.