Колеги, моля регистрация. Докато тече регистрацията, ще Ви информирам кои са колегите, които ще бъдат включени в протокола като участващи онлайн в нашето заседание. Става дума за Александър Ненков, Андрей Гюров, Анна Александрова, Гергана Данева, Десислава Танева, Ивайло Мирчев, Инна Иванова, Калоян Икономов, Мария Белова, Никола Минчев, Петър Петров. Ангел Георгиев все още не се е включил, но ако се включи, ще добавим и него в протокола. Имаме кворум. [[Звъни.]] Регистрирани са 149 народни представители в залата и 12 онлайн. Продължаваме с точка шеста от дневния ред за седмицата: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА КОРПОРАТИВНОТО ПОДОХОДНО ОБЛАГАНЕ. Господин Каримански, извинете, но трябва да направя няколко съобщения. Десислава Атанасова и група народни представители на основание чл. 84, ал. 6 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание оттеглят внесения на 10 декември 2021 г. Проект на решение за задължаване на министъра на здравеопазването за отмяна на изискването за предоставяне на валиден документ за ваксинация „зелен сертификат“ при условия, описани в Заповед № РД-01-973 от 26 ноември 2021 г. и Проект № 47 154 02-8 от 10 декември 2021 г. Трябва да Ви информирам също, че на свое редовно заседание, проведено на 11 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси в изпълнение на чл. 21, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание създаде постоянно действаща Подкомисия за контрол на публичните средства в следния състав: Георги Ганев – председател, Ивайло Шотев, Теменужка Петкова, Петър Чобанов, Благовест Кирилов, Кирил Симеонов и Цончо Ганев – членове. В изпълнение на чл. 21, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание на свое заседание, проведено на 12 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси е приела решение за избиране на постоянно действаща Подкомисия за наблюдение и анализ на законодателството в съответствие с принципите и нормите на Европейския съюз и международните норми за защита на правата на човека и основните свободи и за анализ на правните последици от решенията на Конституционния съд. Председател на тази подкомисия е Андрей Михайлов, а членове са Димитър Гочев, Бранимир Балачев, Цветан Енчев, Явор Божанков, Атанас Славов, Петър Петров. Сега давам думата на господин Каримански за процедура за допуск. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласувате да бъдат допуснати в залата следните лица: госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“ в Министерството на финансите, и госпожа Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“ в Министерството на финансите. Бяхме предвидили да присъства господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите, но тъй като снощи е карантиниран, не може да присъства в залата. Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Моля, процедура за гласуване, а ние ще проверим колегите онлайн. Александър Ненков?
За.
Ангел Георгиев? Не се е включил. Андрей Гюров? Не се е включил. Продължаваме. Анна Александрова?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
За.
Благодаря. Гласували общо 190 народни представители: за 185, от които 10 са онлайн, против 2, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля да поканите гостите в залата. Господин Каримански, имате думата да представите Доклада на Бюджетната комисия.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На заседание, проведено на 13 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник министър, Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и Петя Копчева – началник на отдел в дирекция „Данъчна политика“, както и представители на работодателските и професионалните организации. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Със Законопроекта се въвеждат правилата на чл. 9а от Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета от 12 юли 2016 г. за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар, изменена с Директива (ЕС) 2017/952 на Съвета от 29 май 2017 г. за изменение на Директива (ЕС) 2016/1164 по отношение на несъответствията при хибридни образувания и инструменти, включващи трети държави. Предлага се приравняване на определени хибридни образувания, учредени или установени в страната, които са извън обхвата на данъчно задължените лица, посочени в действащия закон за корпоративното подоходно облагане, в случай че са налице такива, на данъчно задължени лица при определени условия. Тези правила не се прилагат за колективните инвестиционни схеми. С оглед на отстраняване на несъответствие на чл. 47в, ал. 4 от Закона за корпоративното подоходно облагане с чл. 1 и чл. 7, параграф 1 от Директива (ЕС) 2016/1164 се отменя посочената разпоредба. По този начин всички данъчно задължени лица в Република България, които подлежат на облагане с корпоративен данък и имат контролирани чуждестранни дружества, независимо от формата на облагане на тези контролирани чуждестранни дружества, ще попадат в обхвата на специфичните правила за определяне на данъчния финансов резултат в случаите на контролирано чуждестранно дружество. Със Законопроекта се предлага и изрично уреждане на данъчното третиране на резултата от договорите за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен в случаите, в които се прилагат Международните счетоводни стандарти. С въвеждането на предлаганите изменения и допълнения в Закона за корпоративното подоходно облагане се очаква ограничаване на случаите на данъчно планиране, водещи до данъчно необлагане или до значително по-ниско облагане, а съответно до намаляване на възможностите за злоупотреби и отклонение от данъчно облагане. Промените, които се предвиждат в Проекта на акт, не са свързани с разходи за данъчно задължените лица, нито са необходими допълнителни бюджетни средства за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост. В Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта са предвидени промени в Закона за данъците върху доходите на физическите лица. Със Законопроекта се предлага да бъде предоставена възможност справките, подавани по реда на този закон, за изплатените през годината доходи и за удържаните през годината данък и задължителни осигурителни вноски да могат да бъдат подавани от наследниците по закон или по завещание, както и от заветниците или от техните законни представители на едноличните търговци или самоосигуряващите се лица, починали през данъчната година, които са били работодатели или платци на доходи. Предвиден е и преходен режим, съгласно който промяната може да бъде приложена и за справките, за които задължението за подаване възниква след 31 декември 2021 г. С въвеждането на предлаганите изменения и допълнения се очаква улесняване на данъчно задължените лица и намаляване на административната тежест. Предвидените промени не са свързани с разходите за данъчно задължените лица и не са необходими допълнителни бюджетни средства за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Към датата на неговото разглеждане Законопроектът предвижда влизането му в сила на 1 януари 2022 г. и ако това бъде прието, ще противоречи на чл. 14 от Закона за нормативните актове и може да доведе до противоконституционност на нормите. В писмените си становища представителите на работодателските и синдикалните организации подкрепят предложените изменения и допълнения, произтичащи от транспониране в ЗКПО на Директива (ЕС) 2016/1164, както и предоставената правна възможност, предвидена в Закона за данъците върху доходите на физическите лица, включително и за регламентирания преходен период. От Съюза за стопанска инициатива считат за правилен подхода на изрична регламентация на разходите, приходите, печалбите и загубите във връзка с договорите за обратен лизинг, които се признават за данъчни цели. В хода на публичното обсъждане представителите на Министерството на финансите посочиха, че разпоредбите на Директива (ЕС) 2017/952 трябва да бъдат въведени от 1 януари 2022 г. Считат, че ако Законът влезе в сила от друга дата, няма да сме в съответствие с европейското законодателство и това ще доведе до процедура за нарушение за България. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Доклад на Комисията по въпросите на Европейския съюз – заповядайте, господин Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. Законопроектът беше представен от госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“. На заседанието присъстваха и госпожа Петя Копчева – началник на отдел в дирекция „Данъчна политика“, и госпожа Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“. Промените на Закона за корпоративното подоходно облагане са изготвени във връзка с необходимостта от пълно въвеждане в националното данъчно законодателство на Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета от 12 юли 2016 г. за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар, изменена с Директива (ЕС) 2017/952 на Съвета от 29 май 2017 г. за изменение на Директива (ЕС) 2016/1164 по отношение на несъответствията при хибридни образувания и инструменти, включващи трети държави. Със Законопроекта се въвеждат правилата на чл. 9а от Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета от 12 юли 2016 г. за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар. Предлага се приравняване на определени хибридни образувания, учредени или установени в страната, които са извън обхвата на данъчно задължените лица, посочени в действащия ЗКПО, в случай че са налице такива, на данъчно задължени лица при определени условия. Тези правила не се прилагат за колективните инвестиционни схеми. Законопроектът предлага и изрично уреждане на данъчното третиране на резултата от договори за продажба с обратен лизинг, класифициран като оперативен в случаите, в които се прилагат Международните счетоводни стандарти. Със Законопроекта се предлага и изменение на ЗКПО във връзка с отстраняване на несъответствие, свързано с транспонирането в българското национално законодателство на Директива (ЕС) 2016/1164, и по-конкретно несъответствие с чл. 1 и чл. 7, параграф 1 от същата Директива. За отстраняване на констатираното несъответствие следва да се отмени разпоредбата от ЗКПО, с която се освобождават от прилагане на режима на контролираните чуждестранни дружества тези данъчно задължени лица, чиито контролирани чуждестранни дружества в юрисдикцията си на учредяване или установяване се облагат с алтернативни на корпоративния данък форми на облагане. Предвид това всички данъчно задължени лица в Република България, които подлежат на облагане с корпоративен данък и имат контролирани чуждестранни дружества, независимо от формата на облагане на тези контролирани чуждестранни дружества, попадат в обхвата на специфичните правила за определяне на данъчния финансов резултат в случаите на контролирано чуждестранно дружество. Промените, които се предвиждат в Проекта на акта, не са свързани с разходи за данъчно задължените лица. Също така не са необходими допълнителни бюджетни средства за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз с 9 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. Откривам дискусия по така представения законопроект. Има ли желаещи? Заповядайте, господин Ганев, за изказване.
Господин Председател, аз искам да попитам – не знам вече към кого да се обърна, за Доклада, който беше, от Комисията по бюджет и финанси и посоченото несъответствие в датите за влизане. От една страна, имаме българско законодателство, което е въпрос като влизане от 1 януари 2022 г., както е посочено, противоречи, включително и на Конституцията. От друга страна, европейски директиви, в които задължително да влезем и да въведем. Какво правим в тази ситуация, защото на мен не ми стана ясно как ще се процедира? Моето лично мнение е, че ние винаги трябва да се водим от нашите си интереси и от нашата си Конституция, а не от европейски – каквито и да е било, нормативни актове. Затова, моля някой да дойде и да обясни как ще процедираме. Защото, ако някой смята, че е нормално да поставя каквато и да е било европейска директива над нашата Конституция, не му е мястото в тази зала. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Не знам дали някой не иска да коментира, предполагам, че става дума за това, че по принцип законодателство не би следвало да влиза в сила със задна дата. Това се има предвид с това. От друга страна, по решение на Народното събрание по изключение това е възможно да стане. Правило се е и при други случаи, но може би от Бюджетната комисия могат да дадат разяснение. Като изказване, или може би като реплика, господин Каримански?
Като реплика!
Като реплика – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Ганев, неслучайно и в моя доклад аз съм отбелязал това, че има възможност за отнасяне към Конституционния съд и по кой член може да се отнесе за противоконституционност, но тук има друг момент и той е, че това, което ние днес ще приемем, не е във вреда на българските граждани и фирми. Това е по-важното нещо. Съгласен съм с Вас, че така трябва да бъде и точно затова го подчертавам. По никакъв начин то няма да бъде дори и с ретроактивното си действие във вреда на фирмите и на гражданите на България. Не виждам защо тогава да не го приемем така? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Други изказвания има ли? Господин Ганев, искате ли дуплика? Не. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ подкрепя така предложения законопроект на Министерския съвет за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Законът има за цел да се въведат изисквания, налагани от правото на Европейския съюз, както и да се усъвършенства нашето данъчно законодателство. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Реплики? Предполагам няма. Други изказвания има ли по този законопроект? Не виждам. Закривам дискусията и преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване на първо четене Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане, № 47-102-01-9, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. Колегите онлайн. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Против.
Гласували 156 народни представители в залата и 10 онлайн – 166: за 154 общо, против 12 общо, въздържали се няма. Законопроектът е приет на първо четене. За процедура – заповядайте, господин Каримански.
Благодаря Ви, господин Председател. На основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя процедурно предложение срокът за писмени предложения по този законопроект да бъде 5 дни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Други предложения? Обратно едва ли може да се каже, но за други срокове? Не виждам. Преминаваме към гласуване на предложението на господин Каримански. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова? Има някакъв проблем може би. Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Гласували 152 народни представители в залата и 9 онлайн – 161: за 148, против няма, въздържали се общо 13. С това предложението е прието. Преминаваме към следващата точка в дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА АКЦИЗИТЕ И ДАНЪЧНИТЕ СКЛАДОВЕ. Вносител – Министерският съвет. Господин Каримански, имате думата за Доклада на Комисията по бюджет и финанси.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. На заседание, проведено на 13 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха: представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“; представителите на Агенция „Митници“: Павел Геренски – заместник-директор, и Светла Генова – директор на дирекция „Акцизна дейност“; както и представители на работодателски, браншови и професионални организации. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Със Законопроекта се въвеждат изискванията на Директива (ЕС) 2020/262 на Съвета от 19 декември 2019 г. за определяне на общия режим на облагане с акциз, на Директива (ЕС) 2020/1151 на Съвета от 29 юли 2020 г. за изменение на Директива 92/83/ЕИО за хармонизиране на структурата на акцизите върху алкохола и алкохолните напитки, Директива (ЕС) 2020/1151 и на Директива (ЕС) 2019/2235 на Съвета от 16 декември 2019 г. за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза Директива (ЕС) 2019/2235. Промените, които произтичат от въвеждане на Директива (ЕС) 2020/262, са свързани с опростяване и осъвременяване на акцизните процедури, разширяване на функционалността на компютърната система чрез възможност за обхващане и на движението на акцизни стоки, които са освободени за потребление на територията на държава членка и се движат към територията на друга държава членка с цел да бъдат доставени там за търговски цели, създаване на специален режим на движение на акцизни стоки, които са освободени за потребление на територията на една държава членка и се движат към територията на друга държава членка, за да бъдат доставени там с търговски цели. Движението на освободените за потребление акцизни стоки задължително се осъществява с валидиран електронен опростен административен документ. Предлагат се разпоредби, свързани със създаване на възможност за съвместимост между акцизните и митническите процедури, както и облекчена процедура при предоставянето на банкова гаранция от лицензираните складодържатели, при получаване на акцизни стоки, освободени за потребление на територията на друга държава членка. Предложено е, в случай на частична загуба поради естеството на стоките, да не се дължи акциз, когато размерът на загубите е в рамките на общите прагове за частична загуба, определени с делегиран акт на ЕК за установяване на общите прагове за частична загуба, освен ако няма основателни причини за извършена измама или е налице нередовност. Измененията, свързани с въвеждането на Директива (ЕС) 2020/1151, касаят следното: поясняват се разпоредбите, свързани с измерването на градусите Плато на бирата, и по-конкретно разпоредбите във връзка с измерването на градусите Плато на подсладената или ароматизираната бира; предвидено е въвеждане на единен сертификат за малък независим производител, с който ще се удостоверява общото годишно производство; актуализирани са определенията, свързани с позоваванията на кодовете по Комбинираната номенклатура, използвани за описание на алкохолните продукти и се поясняват разпоредбите, свързани с режима за освобождаванията за денатуриран алкохол. В съответствие с разпоредбите на Директива (ЕС) 2019/2235 е направено предложение за освобождаване от акциз на акцизни стоки, предназначени за ползване от въоръжените сили на всяка държава членка, различна от държавата членка, в която се дължи акцизът, за нуждите на цивилния персонал, който ги придружава, или за снабдяването на техните трапезарии или столови, когато тези сили вземат участие в отбранителни дейности на Съюза в рамките на Общата политика за сигурност и отбрана, определена в дял V, глава 2, раздел 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Очакваните последици от прилагането на бъдещия закон са свързани с намаляване на административната тежест за икономическите оператори, което би оказало положително въздействие върху данъчно задължените лица и администрацията. За изпълнението на дейностите по прилагането на Законопроекта не са необходими допълнителни разходи, трансфери и други плащания и същият не води до въздействие върху държавния бюджет. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Към датата на неговото разглеждане Законопроектът предвижда влизане в сила на 1 януари 2022 г. и ако това бъде прието, ще противоречи на чл. 14 от Закона за нормативните актове и може да доведе до противоконституционност на нормите. В писмените си становища представителите на работодателските и синдикалните организации подкрепят предложените изменения и допълнения, свързани с хармонизиране на Закона за акцизите и данъчните складове с въвежданите директиви. Българска стопанска камара счита, че разпоредбата на чл. 76л, ал. 1, т. 4 от Законопроекта следва да отпадне, тъй като изпращачът не може да издаде опростен придружителен документ за стока, която не е акцизна в страната на изпращане. В хода на публичното обсъждане госпожа Людмила Петкова посочи, че разпоредбите на Директива (ЕС) 2020/262 и Директива (ЕС) 2020/1151 трябва да бъдат въведени от 1 януари 2022 г. От Министерството на финансите считат, че ако законът влезе в сила от друга дата, няма да сме в съответствие с европейското законодателство и това ще доведе до процедура за нарушение за България. Госпожа Светла Генова уточни, че е налице техническа грешка относно разпоредбата на чл. 76л, ал. 1, т. 4 от Законопроекта и същата трябва да отпадне. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47 102 01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. За Комисията по въпросите на Европейския съюз? Господин Стойнев, имате думата да представите Доклада.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. Законопроектът беше представен от госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“. На заседанието присъстваха и госпожа Петя Копчева – началник на отдел в дирекция „Данъчна политика“, и госпожа Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“. С предложените промени, които произтичат от въвеждане изискванията на европейското законодателство, регламентирани с Директива (ЕС) 2020/262, се очаква намаляване на административната тежест за икономическите оператори с положително въздействие върху данъчно задължените лица и администрацията, както и опростяване и осъвременяване на акцизните процедури с цел намаляване на задълженията на търговците, осъществяващи търговия с акцизни стоки между държавите членки. Очаква се чрез разширяването на функционалността на компютърната система, която понастоящем се използва за движението на акцизни стоки под режим отложено плащане на акциз, да се създаде възможност за обхващане и движението на акцизни стоки, които са освободени за потребление на територията на една държава членка и се движат към територията на друга държава членка, за да бъдат доставени там за търговски цели. Предложените изменения ще създадат възможност да се регламентират нови статути на икономическите оператори, които получават и изпращат акцизни стоки, освободени за потребление на територията на страната и територията на друга държава членка – сертифициран изпращач и сертифициран получател, за да могат икономическите оператори, които използват тези режими, да бъдат идентифицирани в компютърната система, като са въведени и съответните определения за тези лица. Синхронизирането между митническите и акцизните процедури ще подобри административния контрол и ще облекчи дейността на лицата. Чрез измененията, свързани с въвеждането на Директива (ЕС) 2020/1151 на Съвета от 29 юли 2020 г. за изменение на Директива 92/83/ЕИО за хармонизиране на структурата на акцизите върху алкохола и алкохолните напитки, се поясняват разпоредбите, свързани с измерването на градусите Плато на бирата, и по конкретно разпоредбите във връзка с измерването на градусите Плато на подсладената или ароматизираната бира. Предвидено е въвеждане на единен сертификат за малък независим производител, с който ще се удостоверява общото годишно производство, и са актуализирани определенията, свързани с позоваванията на кодовете по Комбинираната номенклатура, използвани за описание на алкохолните продукти. С цел повишаване на правната сигурност за икономическите оператори се поясняват разпоредбите, свързани с режима за освобождаванията за денатуриран алкохол. В съответствие с разпоредбите на Директива (ЕС) 2019/2235 се предвижда освобождаване от акциз на акцизни стоки, предназначени за ползване от въоръжените сили на всяка държава членка, различна от държавата членка, в която се дължи акцизът за ползване от тези сили, за нуждите на цивилния персонал, който ги придружава, или за снабдяването на техните офицерски трапезарии или столови, когато тези сили вземат участие в отбранителни дейности, имащи за цел изпълнение на дейност на Съюза, в рамките на Общата политика за сигурност и отбрана, определена в дял V, глава 2, раздел 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага с: 10 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, Народното събрание да приеме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. За Доклада на Комисията по отбрана? Заповядайте, господин Зафиров, да го представите.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13декември 2021 г. На заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представители от: Министерството на финансите: Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, Мина Янкова – началник на отдел „Косвени данъци“ в дирекция „Данъчна политика“, и Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“; Министерството на отбраната Тодор Гелев – директор на дирекция „Финанси“, и Камелия Желева – началник на отдел в дирекция „Финанси“. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от Тодор Галев и Людмила Петкова. Основната цел на Законопроекта е да се хармонизира националното законодателство с изискванията на Директива (ЕС) 2020/262, като се намери баланс между необходимостта да се улесни законната презгранична търговия и необходимостта да се осигури осъществяването на ефективен контрол и мониторинг с цел събиране на акцизните задължения. Проектът на Закон за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове е изготвен във връзка с необходимостта от въвеждане в националното законодателство на изискванията на европейското законодателство на Директива (ЕС) 2020/2235 на Съвета от 16 декември 2019 г. за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза. Предвижда се освобождаване от акциз на въоръжените сили на всяка държава членка, различна от държавата членка, в която се дължи акцизът, за ползване от тези сили, за нуждите на цивилния персонал, който ги придружава, или за снабдяването на техните трапезарии или столови, когато тези сили вземат участие в отбранителни дейности, имащи за цел изпълнение на дейност на Съюза в рамките на общата политика за сигурност и отбрана. От членовете на Комисията по отбрана участие в обсъждането взеха заместник-председателите Христо Гаджев, Александър Александров и Николай Дренчев. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 12 гласа „за“, без „против“ и 1 глас „въздържал се“ Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“
Откривам дискусията по така представения законопроект. Заповядайте, господин Ганев, за изказване.
Господин Председател, първо искам да отбележа и като добра политика това, което прави в Доклада си господин Каримански, да отбелязва точно и коректно становищата на различните организации, на които им е поискано въпросното становище. Във връзка с това едно от нещата, които са отбелязали от Българската стопанска камара, е цитирам, че: „Разпоредба чл. 76, ал. 1, т. 4 от Законопроекта следва да отпадне, тъй като изпращачът не може да издаде опростен придружителен документ за стока, която не е акцизна, в страната на изпращане.“ Във връзка с това какво правим? Защото може да звучи доста тривиално в момента в залата този проблем, но в реалния бизнес, когато сте изправен и имате определени задължения да изпращате дадена стока и нямате възможност да изпратите този документ, ще чуете доста цветущи реплики за тези, които приемат дадени закони и нормативни актове. Във връзка с това питането ми е: как ще се процедира? Тъй като явно е конкретен проблем от реалната икономика.
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Има ли други изказвания? Заповядайте, господин Сабрутев – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим така предложения Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове. Законопроектът цели привеждане на националното законодателство към изискванията на няколко директиви на Европейския съюз, които засягат определянето на общия режим на облагане с акциз, хармонизиране на структурата, на акцизите върху алкохола и алкохолните напитки, изменение на общата система на данък върху добавената стойност и общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Реплики? Не виждам. Други изказвания по този законопроект? Не виждам. Закривам дискусията тогава и преминаваме към гласуване на Законопроекта. Подлагам на гласуване за първо четене на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за акцизите и данъчните складове, № 47-102-01-11, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. Моля, процедура за гласуване и колегите онлайн. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Гласували 142 народни представители в залата и 10 онлайн – общо 152: за 119 в залата и 9 онлайн – 128, против 10, въздържали се общо 14. С това предложението е прието. Заповядайте, господин Каримански, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Правя процедурно предложение на базата на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът да бъде пет дни и по този законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря. Други предложения по срока има ли? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на господин Каримански срокът да бъде съкратен на пет дни. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова?
За.
Гергана Данева?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Гласували 133 народни представители в залата и 10 онлайн – 143 общо: за 106 в залата и 9 онлайн – за 115, против 9, въздържали се общо 19. С това предложението за срока е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ни ред за днес: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДАНЪК ВЪРХУ ДОБАВЕНАТА СТОЙНОСТ. Заповядайте, господин Каримански, за Доклада на Комисията по бюджет и финанси.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. На заседание, проведено на 13 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Ивайло Яйджиев – заместник-министър, Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и Мина Янкова – началник на отдел „Косвени данъци“ в дирекция „Данъчна политика“, както и представители на работодателските и професионалните организации. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Със Законопроекта се въвеждат изискванията на Директива (ЕС) 2021/1159 на Съвета от 13 юли 2021 г. за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на временните освобождавания при внос и някои доставки в отговор на пандемията от COVID-19 (Директива (ЕС) 2021/1159) и на Директива (ЕС) 2019/2235 на Съвета от 16 декември 2019 г. за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза (Директива (ЕС) 2019/2235). Въвеждат се правила за освобождаване на вноса на стоки или доставката на стоки и услуги от Европейската комисия или от агенция или орган, създадени съгласно правото на ЕС, когато ЕК или такава агенция или орган внасят тези стоки при изпълнението на задачи, възложени им от правото на ЕС в отговор на пандемията от COVID-19 и от въоръжените сили на други държави – членки на ЕС, за ползване от тези сили или от придружаващия ги цивилен персонал, или за снабдяването на техните трапезарии или столови, когато тези сили вземат участие в отбранителни дейности, на територията на страната и/или на територията на друга държава, имащи за цел изпълнение на дейност на Съюза в рамките на Общата политика за сигурност и отбрана. Във връзка с констатирано несъответствие на ЕК с Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на ваучерите за храна се предлага да отпадне разпоредбата, с която те са изключени от обхвата на ваучерите с конкретна цел и многоцелевите ваучери. Със Законопроекта са предвидени промени, целящи да приведат ДДС законодателството с решенията на Съда на Европейския съюз, като е дадена възможност за корекции при грешно данъчно третиране на доставка (в случаите, когато не е начислен данък, въпреки че е следвало да бъде начислен, в които е начислен данък, въпреки че не е следвало да бъде начислен, и когато за доставката е приложена грешна ставка на данъка) , при наличие на влязъл в сила ревизионен акт. Прецизирани са разпоредби във връзка с прилагането на режим извън Съюза, режим в Съюза и режим за дистанционни продажби на стоки, внасяни от трети страни или територии. Предвидени са промени, свързани с редактиране на разпоредби, във връзка с възникнали затруднения при практическото прилагане на Закона. В тази връзка се предлага редакционна промяна на разпоредбата, касаеща доставките от или до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия. Предлага се и текст по отношение на посредник в тристранни операции, като се уточнява, че за целите на този закон Северна Ирландия се смята за територия на държава членка и когато данъчно задължено лице с идентификационен номер по ДДС, който съдържа знак/префикс „XI“, е посредник в тристранни операции. Законопроектът предвижда удължаване на срока, в който може да се прилага намалената ставка, както и разширяване на обхвата на приложение № 4 по отношение на храните, подходящи за бебета или за малки деца, за които се прилага ставка 9 на сто на ДДС. Предложена е редакционна промяна на разпоредбата, свързана с основанията за задължителна дерегистрация, като се предвижда още едно основание – заличаването на клонове на чуждестранни юридически лица. Очакваните последици от прилагането на бъдещия закон са свързани с осигуряване изпълнението на нормативно установените изисквания на данъчното законодателство в областта на ДДС и правилното прилагане на норми на правото на ЕС. За приемането на проекта на акт не са необходими допълнителни разходи/трансфери и други плащания за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост по осъществяване на предложените промени и няма да доведе до допълнителна финансова тежест за лицата. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Към датата на неговото разглеждане Законопроектът предвижда влизане в сила на 1 януари 2022 г. и ако това бъде прието, ще противоречи на чл. 14 от Закона за нормативните актове и може да доведе до противоконституционност на нормите. В писмените си становища представителите на работодателските и синдикалните организации подкрепят предложените изменения и допълнения, свързани с въвеждането в ЗДДС на разпоредбите на Директива (ЕС) 2021/1159 и Директива (ЕС) 2019/2235, възможността за коригиране на погрешно фактуриран ДДС при влязъл в сила ревизионен акт и привеждане на ДДС законодателството в съответствие с решенията на съда на Европейския съюз. От Съюза за стопанска инициатива и Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България предлагат да се преосмислят промените в режима на облагане с ДДС на ваучерите за храна. От АИКБ считат, че предприятията, които не са регистрирани по ЗДДС, ще бъдат поставени в неравностойно положение, тъй като занапред ще бъдат лишени от право да ползват данъчен кредит. КНСБ не подкрепя Законопроекта в частта за удължаване на действието на диференцираните ставки, а КТ „Подкрепа“ е несъгласна с продължаване на мярката за намалено ДДС за заведенията. В хода на публичното обсъждане на Законопроекта представителите на Българската стопанска камара и Българската търговско-промишлена палата поддържаха писмените си становища. От Института на дипломираните експерт-счетоводители изразиха две бележки – по темата за ваучерите за храна, и процедурата за корекция при грешно данъчно третиране на доставките при влязъл в сила ревизионен акт. Госпожа Людмила Петкова увери, че позицията на Министерството на финансите за ваучерите е единна. Убедени са, че като държава членка трябва да се съобразим с решението на Европейската комисия и Европейската директива, макар че бизнесът може да търпи затруднения. България не може да рискува и да плаща санкции, защото точно това предстои, ако не спазим и не направим в съответствие законодателството си по ДДС. Господин Любомир Каримански зададе въпрос какво точно ни отличава като специфика, на което му бе отговорено, че ваучерите за храна като система не се различават от тези в другите държави членки. Господин Петър Чобанов акцентира дали търпи отлагане разрешаването на въпроса с ваучерите. От Министерството на финансите увериха, че ще съдействат да се проведе среща с Националната агенция по приходите и бизнеса така, че да се уреди безпроблемно казусът. По отношение на корекциите при влязъл в сила ревизионен акт госпожа Мина Янкова сподели, че може да се обсъди текст, който да се включи в Правилника за прилагане на Закона за данък добавена стойност. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 17 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Доклад на Комисията по въпросите на Европейския съюз – заповядайте, господин Стойнев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. Законопроектът беше представен от госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“. На заседанието присъстваха и госпожа Петя Копчева – началник на отдел в дирекция „Данъчна политика“, и госпожа Виолета Гаджева – държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“. С Директива (ЕС) 2019/2235 се въвежда освобождаване от ДДС, което обхваща доставката на стоки или услуги, предназначени или за ползване от въоръжените сили на държава – членка на ЕС, или от придружаващия ги цивилен персонал, или за снабдяването на техните трапезарии или столове, когато тези сили участват в отбранителни дейности, имащи за цел изпълнение на дейност на Съюза в рамките на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО) , извън своята държава членка. Тези освобождавания се предвижда да се прилагат само в ситуации, при които въоръжените сили изпълняват задачи, пряко свързани с дейности за отбрана по линия на общата политика за сигурност и отбрана и няма да обхващат граждански мисии по същата линия. В Законопроекта са направени предложения за прецизиране на действащите от 1 юли 2021 г. режими за облагане на доставки на стоки и услуги, осъществени по електронен път към получатели – данъчно незадължени лица. Във връзка с необходимостта от усъвършенстване на правната уредба в съответствие с достиженията на правото на Европейския съюз, като се гарантират принципите на правна сигурност и на неутралност на ДДС, са предвидени разпоредби, които дават възможност за корекции при грешно данъчно третиране на доставка, при наличие на влязъл в сила ревизионен акт. Това се прави на основата на няколко решения на Съда на Европейския съюз, в които се приема, че за да осигурят неутралността на ДДС, държавите членки следва да предвидят във вътрешния си правен ред възможността да се коригира фактуриран данък, който не е следвало да бъде начислен, при положение че издателят на фактурата докаже своята добросъвестност. За приемането на проекта на акт не са необходими допълнителни разходи/трансфери и други плащания за изграждане на административен капацитет и техническа обезпеченост по осъществяване на предложените промени и няма да доведе до допълнителна финансова тежест за лицата. Предлаганите промени не се очаква да окажат значителен ефект върху приходите от ДДС, които на този етап не могат да бъдат изчислени с точност. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага – с 10 гласа „за“ и 1 глас „против“, на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. Доклад на Комисията по отбрана – не виждам господин Зафиров в залата. Вие ли ще го представите? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г. На заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите от Министерството на финансите – Людмила Петкова, директор на дирекция „Данъчна политика“, Мина Янкова, началник на отдел „Косвени данъци“ в дирекция „Данъчна политика“, и Виолета Гаджева, държавен експерт в дирекция „Данъчна политика“. От Министерството на отбраната присъстваха: Тодор Гелев – директор на дирекция „Финанси“, и Камелия Желева – началник на отдел в дирекция „Финанси“. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от Тодор Галев и Людмила Петкова. Проектът на закона за изменение допълнение на Закона за данък върху добавената стойност отразява въвеждане в Закона на европейските директиви, отстраняване на констатирани несъответствия с правото на Европейския съюз и привеждане на ДДС законодателството в съответствие с решения на Съда на Европейския съюз. В Законопроекта са направени предложения за прецизиране на действащите от 1 юли 2021 г. режими за облагане на доставки на стоки и услуги, осъществени по електронен път към получатели – данъчно незадължени лица. Прецизирани са разпоредби, които създават затруднения при практическото прилагане на Закона. Целите, действията, които се поставят с проекта на нормативен акт, са въвеждане в Закона за данък върху добавената стойност на Директива (ЕС) 2019/2235 по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза: - освобождаване от ДДС при внос на стоки и услуги от въоръжените сили на държава – членка на ЕС, за отбранителни дейности за общата политика за сигурност и отбрана; - прилагане на нулева ставка при доставки с място на изпълнение на територията на страната, предназначени за въоръжените сили на държава – членка на ЕС, за ползване в отбранителни дейности за общата политика за сигурност и отбрана. Прилагане на нулева ставка и за доставката на стоки или услуги до друга държава членка, предназначени за: - въоръжените сили на държава – членка на ЕС, различна от самата държава членка на местоназначение за ползване в отбранителни дейности за общата политика за сигурност и отбрана; - въоръжените сили на всяка държава, която е страна на Северноатлантическия договор, различна от държавата членка по местоназначение за ползване в общите отбранителни дейности. Освобождаване на вътреобщностни придобивания, чийто внос на територията на страната би бил освободен, ако стоките се внасят от: - командвания/щабове на Организацията на Северноатлантическия договор или от въоръжените сили на държави членки, които са страни по Северноатлантическия договор, за ползване за общите отбранителни дейности; - въоръжените сили на държава – членка на ЕС, различна от самата държава членка на местоназначение, за ползване в отбранителни дейности за общата политика за сигурност и отбрана. Наличие на възмездени вътреобщностни придобивания при употребата на стоки, когато вносът на тези стоки не отговаря на изискванията за освобождаване от: - въоръжените сили на държави членки, които са страни по Северноатлантическия договор, за ползване за общите отбранителни дейности; - въоръжените сили на държава – членка на ЕС, различна от самата държава членка на местоназначение, за ползване в отбранителни дейности за общата политика за сигурност и отбрана. От членовете на Комисията по отбрана участие в обсъждането взеха заместник-председателите Христо Гаджев, Александър Александров и Николай Дренчев. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 12 гласа „за“, без „против“ и 1 глас „въздържал се“, Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10, внесен от Министерския съвет на 13 декември 2021 г.“. Благодаря.
Благодаря, господин Александров. Откривам дискусията по този законопроект. Заповядайте, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Този законопроект е поредният пример, че ние нямаме законодателен суверенитет. В Брюксел са приели някакви директиви и ние бързаме да ги прилагаме под страх от санкции, без да гледаме българските интереси. Ще посоча два параграфа в Законопроекта – с него се прилагат разпоредби от Директива (ЕС) 2019/2235, с които се изменя Законът за ДДС: § 42 и § 43. С тях се освобождават от ДДС всички доставки на стоки, които са свързани със страните – членки на Северноатлантическия договор, или държава членка по този договор. Какво означава това? Че всичко, което се внася от чужди въоръжени сили в България, е с освободена доставка. Една част от тези стоки ще бъдат с нулева ставка, за което ще се подават декларации, но с освободените доставки дори няма да знаем какво се внася на територията на Република България. Те явно са толкова бедни, че не могат да си позволят да платят ДДС-то. Ще напомня, че по споразумението между българското правителство и правителството на САЩ в американските бази за всички доставки не се заплащат такси. Тоест, след като ни ползват базите безплатно, те са освободени от такси, сега са освободени и от ДДС. Трябва ли това да го позволяваме?! Трябва ли да позволяваме да не знаем дори какво се внася на територията на Република България?! За мен това е пълен отказ от национален суверенитет и аз предлагам § 42 и § 43 да отпаднат между първо и второ четене. Второто ми предложение е да отпадне чл. 48 от Закона за ДДС, като също ще внесем предложение за изменение в тази насока. Не знам защо никой досега не е внесъл предложение за отпадане на този член, с който хазартът се освобождава от данък добавена стойност. Имаше изследвания, че ако се обложи хазартът с ДДС, това ще бъдат няколко милиарда лева приход на година в хазната, но явно богатите не трябва да плащат. Затова предлагам да отпадне § 42 и § 43 от Законопроекта, както и да отпадне чл. 48 от Закона за данък добавена стойност. Благодаря.
Благодаря, госпожо Гунчева. Първо господин Александров вдигна ръка – заповядайте за първа реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Репликата ми е към госпожа Гунчева. Не бива така драматично да се приемат нещата, свързани с отбраната и въоръжените сили. Ще се постарая просто за минута да обясня за какво става дума. В страните – членки на НАТО, като единно пространство, съюзници по отношение на колективната отбрана, отдавна важат тези положения за нулева ставка по данъка върху добавената стойност на определени стоки и услуги. Те са посочени на друго място, аз няма да ги казвам. Проблемът за България беше, че години наред този въпрос не беше решен, когато наши подразделения от въоръжените сили – команден персонал или такива офицери, сержанти, цивилен персонал, който служи, а те не са малко, в международните структури на НАТО – командване, щабове и така нататък, винаги се ползват от това, без да е необходимо след време да се връща данъкът върху добавената стойност. Той не се отчита. Докато при нас въоръжени сили, персонал – ще Ви дам един пример: когато подписахме СОФА-та – Споразумението, като партньори, още не бяхме членове на НАТО, въпреки че Споразумението предвиждаше да има нулева ставка, а Щабът на Многонационалните мирни сили, някои помнят, беше разположен в Пловдив, създаваше големи затруднения. Ние им казваме: след четири години, като си изнесете имуществото и така нататък, всичко по услугите ще се върне. Сега защо се привежда в съответствие с Европейската директива 19? Защото досега нямахме операции. В последните две-три години започнаха операциите по Общата политика за сигурност и отбрана – те нарастват. А единното пространство на НАТО като съюз за отбрана, огромната част от страните са членки на Европейския съюз – именно за такива операции, учения или пък разполагане на подразделения от европейските държави, които едновременно са членки на НАТО и на Европейския съюз. И ако са в България, ние трябва да приведем в съответствие нашето законодателство. Няма нищо страшно в това. Благодаря.
Благодаря, господин Александров. Заповядайте за втора реплика. Трета реплика има ли? Не виждам.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Гунчева, моят коментар ще бъде в частта европейско законодателство и отказа от национален суверенитет, който споменахте Вие. Предполагам, Вие като юрист много добре знаете, че европейските актове биват два вида: регламенти, които се прилагат директно, и директиви, които дават рамката и свободата на държавите членки да постигнат съгласно националните си специфики по какъв начин трябва да се постигне определена цел. Така че с това изменение на Закона за данък върху добавената стойност ние имаме възможността съгласно националните си особености да въведем европейското законодателство – първото. И второто, което е, госпожо Гунчева, тази директива е от 2019 г. – Република България вече е гласувала и е имала възможността да каже своето мнение по нея и нейното съдържание. Благодаря.
Благодаря, господин Абровски. Имате думата за дуплика, госпожо Гунчева, ако желаете. Не. Други изказвания? Господин Сабрутев пръв вдигна ръка. Заповядайте, господин Сабрутев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим и този законопроект на Министерския съвет за изменение и допълнение на Закона. Обхватът на Законопроекта, неговото въздействие и аргументите за приемането му бяха ясно посочени от господин Каримански, господин Стойнев и господин Александров. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Реплики има ли? Няма. Заповядайте за изказване. Други изказвания? Записвам Ви, господин Ганев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Може би е вторият месец от заседанията на Четиридесет и седмото народно събрание. За съжаление, и днес Програмата на Народното събрание ще се изчерпа горе-долу, като гледам заявените изказвания, към 10,30 ч. Колеги, не може да не Ви прави впечатление, че от четири управляващи формации – една от тях не е партия – законодателната инициатива до момента, за съжаление, е нулева. Казвам го не като укор, а леко да Ви подтикна да започнете да вършите някаква работа. Явно…
Господин Иванов, това изказване по същество ли е, или процедура?
Да, по същество е, господин Председател, защото…
Да преминем към Законопроекта все пак.
Благодаря Ви. Така или иначе колегите вече се изказаха. Едни подкрепят европейските регламенти и директиви, други имат виждане по тях да не ги подкрепят. В целостта си Законопроектът е на нашето внимание от много време, внасян е в няколко други парламента, които не са имали времето да го приемат. Но с това се изчерпаха и другите два законопроекта, които днес бяха на нашето внимание. Колеги, трябва да Ви направи впечатление, че вече сме 20 януари, 10,30 ч. В българското Народно събрание няма представено на нашето внимание, колеги, нещо, което е значимо за българските граждани и бизнеса, а именно бюджета за 2022 г. Утре като точка от Програмата ни, която ще разгледаме, е тази, която…
Господин Иванов, Програмата ли обсъждаме? Вземете декларация от група и кажете всички тези неща. Все пак обсъждаме конкретен законопроект. Или по същество, или…
Господин Председател, аз затова казах, че в самия законопроект няма спорен дебат. Тук виждам изказвания, които в една или друга степен не противоречат.
Това е добре значи.
Абсолютно. Аз не споря. Просто ако на Вас не Ви прави впечатление, че нямаме Програма и днес ще свършим в 10,30 ч., значи проблемът е във Вашия телевизор, не в нашия. Затова пак Ви призовавам, колеги – подкрепяте, много хубаво, колегата от „Продължаваме Промяната“ подкрепи и трите законопроекта, каза, че ще го подкрепят: моля Ви, внесете и Законопроект за бюджета за 2022 г., а не утре да гледаме такъв от 2021-а, който е бюджет на ГЕРБ. И предишната коалиция, управлявала България, да има действие още три месеца. Започнете малко да работите, колеги. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Все пак Народното събрание не работи на конвейер. Всеки законопроект е важен. Разбирате защо и тези са важни. Други народни събрания сам казахте, че не са намерили време – ето, това намира. Ефективността на работата не значи непременно, че няма резултат от работата. И времето, запълнено в залата, не значи непременно качество на работата. Позволих си да коментирам, защото все пак и Вие се отклонихте доста от темата за обсъждане днес. Господин Ангов, за изказване ли? За реплика. Заповядайте. Само се опасявам, че и репликата сигурно ще бъде по темата, която не е по Законопроекта, но все пак заповядайте.
Изключително сте далновиден, уважаеми господин Председател. [[Оживление.]] Упрек, че не работим, от празната част на залата е леко смешен. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Има ли друга реплика? Не виждам. Заповядайте за дуплика. Ето така се запълва малко време в общи приказки. [[Смях.]] Заповядайте, господин Иванов.
Ето, виждам, че се забавлява управляващата част от залата, докато положението на бизнеса и на българските граждани не е толкова забавно, но явно на Вас това не Ви прави впечатление, колеги. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Да, тези възклицания от залата, които идват, може да ги видите в сутрешните блокове, следобедните, токшоута и така нататък. Предметът на това каква част от залата е празна или не е празна не мога да приема за релевантен. Най-малкото Вие многократно сте заявявали готовност за поемане на държавното кормило, към светли бъднини да вървим. За съжаление, вече започваме да виждаме доста и в български общини, и в български домове, и в български предприятия един забравен от 20 – 30 години момент с режим на тока! Така че не знам, колеги, какво Ви е толкова смешно в тази зала. И пак казвам, да видя след 10,30 ч. какво ще работите днес. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Иванов. Сигурен съм, че по първа точка утре ще можете да развиете идеята за светлите бъднини, тока и така нататък. [[Частични ръкопляскания и смях от залата.]] Други изказвания по Законопроекта все пак? Господин Ганев, за малко да Ви забравя. Разсеяха ни тук. Заповядайте.
Господин Председател, ако не се бяхте – имам предвид мнозинството – занимавали месец и половина и сега да продължаваме също, следващата седмица основна точка да е зелен сертификат и допуск, да работим в залата [[възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] , нямаше да стигнем до момента, в който втори законопроект, абсолютно категорично, втори законопроект ще приемете, ще гласувате, при положение че ще противоречи на чл. 14 от Закона за нормативните актове и може да доведе до противоконституционност! Извинявайте, ако това нещо, което в момента приемате, беше вкарано максимално бързо преди Нова година, нямаше да правите поредните срамни приемания и да правите така, че сами отново да потъпквате дори и Конституцията. Конкретно – цитирам становище на Министерството на финансите по този законопроект. Госпожа Людмила Петкова увери, че позицията на Министерството на финансите за ваучерите, за които след малко ще обърна и аз внимание, е единна. Убедени са, че като държава членка трябва да се съобразим с решението на Европейската комисия и Европейската директива – и сега: „макар че бизнесът може да търпи затруднения“. Под „затруднения“ се разбира загуби. Това ще правим в момента и това ще приемаме. Конкретно за ваучерите: становището на бизнеса, който се занимава конкретно с тези неща, счита, че предприятията, които не са регистрирани по Закона за ДДС, ще бъдат поставени в неравностойно положение, от една страна. От друга страна, надявам се между първо и второ четене да бъде преразгледано становището за ваучерите, тъй като това засяга огромна част от работещите, все още работещите, незнайно докога. Но искрено се надявам Министерството на финансите да прояви кураж и да защити всичките тези неща пред „европейските партньори“ и да бъде коригирано именно заради хората, които получават въпросните ваучери. Защото облагане с ДДС на ваучери и цялата тази каскада от неща, които са свързани с ваучерите, които разбираемо голяма част от депутатите в момента да не ги разбират, тъй като не всички са икономисти, както не всички сме инженери, но това нещо минава през едно-единствено условие – да защитаваме националните интереси. И ако трябва, да отидем пред европейските партньори, които не са ни партньори, но да отидем и да защитим националните интереси, защото не е нормално да казваме, че ще приемем нещо, знаейки целенасочено, умишлено, че ще имаме затруднения за бизнеса. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Реплики? Не виждам. Господин Каримански, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Моето изказване ще бъде в посока да успокоя малко страстите, които се разгоряха преди няколко минути. Първо, бих искал да кажа на народните представители, че след проведена среща с Министерството на финансите имам уверение от страна на Министерството, че те са запитали Европейската комисия за възможността да не влезе с ретроактивно действие който и да бил от досега представените и гласувани закони. Тоест чакаме, понеже това е все пак двустранен акт, от Европейската комисия отговор, от който ще разберем дали приемат такъв тип влизане в сила – по-късно от датата, на която ние сме били задължени, тъй като сме подписали и сме приели да въведем това законодателство в България. Второто нещо. Нали не бива да допускаме една нация в Европейския съюз да бъде над друга нация? Нормално би било, когато сме в този Европейски съюз, ние да уважаваме и да смятаме, че всички в Европейския съюз са равнопоставени спрямо това законодателство, което сме транспонирали, което искаме да приложим. Естествено, че трябва да защитаваме националните интереси. Когато обаче в България оперира с ваучери един международен оператор на ваучери и когато само в една страна като България този международен оператор ще има различни условия да оперира, смятате ли, че това е нормално? Защото аз мисля, че трябва да сме равнопоставени. Плюс това не е български операторът, той е международен оператор. Плюс това, моля Ви, недейте да тълкувате думите на това, което е включено в Доклада по-различен начин, защото значението на думите тежи от тази трибуна. Когато казваме, че ще се намери решение или че ще затруднява, означава затруднява, което само по себе си предполага Министерството на финансите и колегите от Националната агенция по приходите да намерят начин да не затрудняват по-нататък така прилаганата норма в бизнеса, и който и да било от гражданите в България. Разбира се, Вие между първо и второ четене може да предложите всичко, но не смятам, че е много нормално целият български народ да плаща една санкция, която може да ни бъде наложена, по договор, който вече сме подписали. Защото санкцията няма да е малка, уверявам Ви. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Закривам дискусията. Подлагам на гласуване на първо четене Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-102-01-10. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров?
За.
Анна Александрова? Гергана Данева?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова?
За.
Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Против.
Гласували в залата 139 народни представители и онлайн 8 – стават 147 гласували народни представители: за 113 плюс 7 онлайн – стават 120, против 22 плюс онлайн 1 – стават 23, въздържали се 4. С това Законопроектът е приет. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Отново правя процедурното предложение на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът и по този законопроект да бъде пет дни, така че моля да го подложите на гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Има ли други предложения по отношение на срока? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на господин Каримански срокът да бъде пет дни за предложение между първо и второ четене. Александър Ненков? Ангел Георгиев? Андрей Гюров? Анна Александрова? Гергана Данева?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Калоян Икономов?
За.
Мария Белова? Никола Минчев?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Гласували в залата 139 народни представители и 6 онлайн – стават 145 гласували народни представители: за 118 общо, против 10, въздържали се 17. Предложението е прието. С това гласуване изчерпахме дневния ред за днес. Ще направя съобщение за парламентарния контрол за утре. 1. Министър-председателят на Република България Кирил Петков ще отговори на два въпроса от народните представители Христо Гаджев; и Румен Христов, и на едно питане от народния представител Христо Гаджев. 2. Заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев ще отговори на три въпроса от народните представители Росица Кирова; Мартин Димитров; и Десислава Атанасова. 3. Заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов ще отговори на девет въпроса от народните представители Бойко Клечков; Стефан Апостолов; Станислав Балабанов; Васил Зашкев; Зарко Маринов [[два въпроса]] ; Кирил Симеонов; Мая Димитрова; и Николай Нанков. 4. Министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на три въпроса от народните представители Цончо Ганев [[два въпроса]] ; и Атанас Михнев. 5. Министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на два въпроса от народните представители Александър Александров; Мартин Димитров и Георги Ганев. 6. Министърът на отбраната Стефан Янев ще отговори на два въпроса от народния представител Христо Гаджев; и Александър Александров, и на три питания от народния представител Елена Гунчева [[два питания]] ; и Христо Гаджев. 7. Министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на седем въпроса от народните представители Благовест Кирилов [[два въпроса]] ; Анна Александрова, Екатерина Захариева и Стефан Мирев; Николина Ангелкова, Дани Каназирева и Анна Александрова; Бранимир Балачев, Дани Каназирева и Николина Ангелкова; Десислава Атанасова; и Антоанета Цонева. 8. Министърът на здравеопазването Асена Сербезова ще отговори на пет въпроса от народния представител Костадин Ангелов (четири въпроса) ; и Георги Михайлов. 9. Министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев ще отговори на два въпроса от народните представители Иван Тотев; и Антоанета Цонева. 10. Министърът на туризма Христо Проданов ще отговори на един въпрос от народния представител Николина Ангелкова. 11. Министърът на образованието и науката Николай Денков ще отговори на 2 въпроса от народните представители Иван Ганчев; и Красимир Вълчев. Малко се съмнявам, че ще стигне времето за всички, но утре ще имаме по-голяма яснота. Продължаваме заседанието утре с първа точка – второ гласуване на Законопроекта за удължаване до 31 март 2022 г. на действието на разпоредби на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г.; Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. и Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Вносител е Министерският съвет. Приет е на първо гласуване на 12 януари 2022 г. Закривам заседанието. [[Звъни.]]