Dame i gospodo narodni poslanici, na početku ove sednice načinjena je gruba povreda Poslovnika preko koje poslanička grupa SRS ne može da pređe, a da na nju ne ukaže. Naime, članom 86. Poslovnika predviđeno je da dnevni red sednice utvrđuje Narodna skupština Republike Srbije, a da u sazivu predsednik Narodne skupštine dostavlja samo predlog dnevnog reda. Poslanička grupa SRS je 30. oktobra dostavila zahtev za formiranje anketnog odbora koji će utvrditi činjenice vezane za propast firme "Jugoskandik", a 1. novembra je taj zahtev dopunila zahtevom da se formiranje anketnog odbora izvrši po hitnom postupku. Taj zahtev je po članu 86. O tom zahtevu je moralo da se odlučuje, istina bez pretresa, ali je Narodna skupština Republike Srbije na početku ove sednice morala da odlučuje o zahtevu poslaničke grupe SRS da se ta tačka stavi na dnevni red po hitnom postupku. Znamo mi kakva bi bila sudbina te tačke, ali je gruba povreda Poslovnika što Narodna skupština Republike Srbije nije udostojila jedan legitiman zahtev još minutom vremena, koliko je potrebno da predsednik Narodne skupštine Republike Srbije utvrdi hoće li naš zahtev biti uvršten u dnevni red po hitnom postupku ili ne. Mi smo bili lišeni i tog najosnovnijeg poslaničkog prava - da zahtev koji uputimo Narodnoj skupštini Republike Srbije u skladu sa Poslovnikom bude stavljen na glasanje, odnosno na milost i volju poslaničkoj većini. Mislim, gospođo Mićić, da ste vi jako loše započeli da vršite posao predsednika Narodne skupštine povredom Poslovnika koja bi u demokratskoj zemlji i u demokratskoj skupštini, kakvom nam vi ovu predstavljate, bila nezamisliva.
Zahvaljujem. Mislim, gospodine Nikoliću, da ste vi isto loše nastupili kao zamenik poslaničke grupe SRS, jer je ovaj prigovor, koji zaista jeste osnovan, trebalo da stavite na početku sednice, odnosno prilikom utvrđivanja dnevnog reda i tada bismo vam izašli u susret i ja bih stavila na glasanje vaš predlog. Ovako, sada nismo proceduralno u mogućnosti jer je dnevni red već utvrđen. Zatražiću od sekretara da nam dostavi pismeno obrazloženje, i vama i meni, zbog čega to nije uvršćeno u dnevni red. Biće uvršćeno na sledećoj sednici, pošto sada proceduralno nije moguće. Osim toga, imali ste već jedan predlog da se po hitnom postupku stavi na dnevni red rezolucija o stanju na Kosovu, pa je tada trebalo da istaknete i prigovor - zašto ovo nije uvršćeno u dnevni red. Mislim da je osnovni razlog za to što ste uputili dva akta. U prvom niste tražili sazivanje po hitnom postupku, pa ste to tražili naknadno, i verovatno je zbog toga došlo do propusta službe Narodne skupštine Republike Srbije. Ako niste zadovoljni - da stavim na glasanje? Stavljam na glasanje povredu Poslovnika koju je istakao narodni poslanik Tomislav Nikolić. Za 53, protiv 91, uzdržanih 6, nisu glasala 24, ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku da nije izvršena povreda Poslovnika. Odbor za pravosuđe i upravu, u smislu člana 159. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložio je da se, po hitnom postupku, u okviru pete tačke dnevnog reda ove sednice razmotri Predlog odluke o prestanku dužnosti predsednika sudova opšte nadležnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se po hitnom postupku u okviru pete tačke dnevnog reda razmotri Predlog odluke o prestanku dužnosti predsednika sudova opšte nadležnosti. Za 124, protiv 46, uzdržanih nema, nije glasalo 6, ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za pravosuđe i upravu, u smislu člana 159. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložio je da se po hitnom postupku u okviru 5. tačke dnevnog reda ove sednice razmotri Predlog odluke o izboru republičkog javnog tužioca, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu i molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 124, protiv 40, uzdržan jedan, nije glasalo 11, od 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2002. GODINU (pojedinosti) Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a amandman će obrazložiti narodni poslanik Lazar Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, amandman broj 6 govori o poljoprivredi. Mislim da Odbor za poljoprivredu nije dobro sagledao ovaj amandman. Naime, predlažem povećanje za 6 milijardi 300 miliona, koliko je za subvenciju poljoprivredi planirano (od vodoprivrede se dobija milijardu a isto znači 7 milijardi 300 miliona) na 9 milijardi, tako da bude planirano 8 milijardi za subvenciju i milijarda za vodoprivredu. Ne tražim povećanje budžeta, nego preraspodelu u budžetu šta da se radi sa milijardu i sedamsto miliona. Mislim da je najbitnija stvar,kako je i predsednik Vlade rekao, da imamo realni rast društvenog standarda za 5,5% zahvaljujući poljoprivredi koja ima 28% povećanja. Sa ovim amandmanom, sa ovim predlogom, sigurno bismo imali mnogo više. Predlažem da raspodela ovih para bude na sledeći način: da se regres za priplodnu stoku, za priplodne junice, bikove, ovce i ovnove sa 183 miliona (ukupno 214.770.000) poveća na 300 miliona. Znači, 116 i nešto miliona dinara za ovo. Premija za mleko: moram reći da je ove godina bila dobra. Kada bi se ova stavka povećala sa dve milijarde i šesto miliona na tri milijarde, znači, 400 miliona dinara više za premiju za mleko. Za šećernu repu predlažem, zbog toga što u okolnim zemljama nema šećerana, a ono što je bilo zatvoreno je povećale sa 680 miliona na milijardu. Sledeća stavka bi bila izgradnja u regionalnom sistemu za navodnjavanje - znate koliko poljoprivredno dobro, koje ima sistem za navodnjavanje, ima više prinosa, uslova, čak i kada je setva - gde predlažem povećanje sa 140 miliona na 317 miliona, znači 170 miliona za ovo. I najvažnije ono zbog čega se poljoprivreda ponosi, to je za program korišćenja i uređenja poljoprivrednog zemljišta. I sami ste u ovom budžetu rekli, pročitaću:"Realizacijom ovog programa vrši se ukrupnjavanje poseda, reguliše vodni režim, pretvara neobradivo u obradivo zemljište, poboljšavajufizička, hemijska i biološka svojstva zemljišta, čime se stvaraju uslovi za racionalnije korišćenje poljoprivredne mehanizacije, uz mogućnosti pune primene agrotehničkih mera, što je preduslov povećanju obima i poboljšanja strukture poljoprivredne proizvodnje. Ovi programiangažuju relativno skromna sredstva, a imaju značajne efekte na obim i strukturu proizvodnje". Za šta bi ova sredstva poslužila. To je oko 700 miliona dinara. Prvo, u borbi protiv korova, protiv kukuruzne zlatice, sirka, svih korova, bolesti žita, bolesti šećerne repe, bolesti suncokreta. Daću vam samo jedan primer, u prvoj godini ako bi svega 4% bili pojačani prinosi, to je 240 miliona dinara. Ako bi posle tretmana, gde bi Vlada uložila pare i za 2003. godinu, imali bi znatne cifre. To je pretvoreno u pšenicu i iznosi ovako: 250.000 tona pšenice više ili 25.000 vagona, što iznosi sada milijardu i 600 miliona dinara, ili 53 miliona maraka, ili oko 26 miliona evra. Kod kukuruza bi to izgledalo sledeće, 320.000 tona više, ili 32.000 vagona i to je otprilike oko 50 miliona maraka ili oko 25 miliona evra. Kod šećerne repe bi bilo znatno manje, bilo bi oko 65.000 evra. Šta znači povećavanje ove proizvodnje uopšte... (Predsednik: Upozoravam vas na prekoračenje vremena.) ... šta znači za selo i za celu državu? Znači da dobijamo nešto, dobijamo poverenje u selu, poverenje u poljoprivredi, zadržavanje mladih na selu, visoki standard na selu, obnavljanje mehanizacije, redovno plaćanje poreza i tako dalje. Ne trebaju nam neki krediti, zajmovi, donacije. Uložimo u ono što je najvrednije, ono što imamo i od čega svi živimo, a to je ta poljoprivreda. Pomozimo tim ljudima, pomozimo Srbiji. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? Izvolite. Narodni poslanik Tomislav Nikolić u svojstvu predstavnika poslaničke grupe, a zatim narodni poslanik Dragan Tomić u svojstvu predstavnika poslaničke grupe.
Najpre da kažem da nisam zadovoljan time što ste stavili na glasanje da li je Poslovnik povređen u slučaju formiranja anketnog odbora za firmu "Jugoskandik" i da sam ubeđen da neko iz vrhova vlasti sprečava da ova afera dobije svoje pravo razrešenje, tim pre što je iz izjava Jezdimira Vasiljevića sasvim jasno da je mnoge od onih koji su sada na vlasti finansirao u vreme dok su bili u opoziciji i da mu zato prete novim zatvorom. Da se vratimo na budžet, a ovo neka ide u istoriju parlamentarizma Republike Srbije. Član 6. glasi: "Vlada Republike Srbije (u daljem tekstu: Vlada), na predlog ministarstva nadležnog za poslove poljoprivrede, propisuje uslove i način korišćenja sredstava raspoređenih na ime subvencija u poljoprivredi u ukupnom iznosu od 6 milijardi i 300 miliona dinara, po pojedinim namenama." Ovde ima i dobrih i loših stvari. Dobro je što Vlada zna da ne sme da sluša predlog ministra nadležnog za poslove poljoprivrede, ali je loše to štomislim da će, tumačenjem ovog člana 6,ipak ministar davati predloge za korišćenje subvencija u poljoprivredi. A, aktuelnom ministru poljoprivrede ne sme da se da novac u ruke. Ne sme, a ja sam zbog konstatacije da vrlo često dolazi pod dejstvom alkohola na sednice Skupštine od vas dobio opomenu,niste dozvolili da utvrdimo alko-testom je li tog dana bio pijan ili ne, ali sada iznosim i drugu optužbu na račun ministra. Ministar je čovek sklon korupciji, primanju mita i kriminalu.
Gospodine Nikoliću, zbog povrede člana 101, a na osnovu člana 103. izričem vam drugu opomenu. Molim vas da vodite računa.
Bilo bi jako dobro da ste gospođo Mićić pročitavši novine, utvrdili iz novina da je ministrov prijatelj i poslovni saradnik, kome je izdao u bescenje ogromna lovišta u Vojvodini, izvršio masovni pomor ptica na teritoriji Vojvodine. I to ne ptica koje mogu da se ubiju oružjem, nego su hvatane mrežama, pa naknadno ubijane i klane, kao stoka koju ljudi tove za zimnicu. Da ste to stavili na dnevni red mi bismo ustanovili ko to Srbiju dovodi na loš glas, a ministar više ne bi bio ne samo ministar, nego ne bi bio na slobodi. Vi kažete 6.300.000.000 se rasporedi za subvencije u poljoprivredi, a mi mislimo da to treba da bude mnogo više, ali predvideli ste premije za mleko 2.603.000.000, predvideli ste regres za priplodnu stoku 214.770.000, premije za šećernu repu 680.000.000, premije za duvan 480.000.000 dinara. S obzirom na to koliko se vas iz DOS-a utrkuje da otvori svoju fabriku duvana trebalo je da malo bolje sagledate ovaj budžet i da premije za duvan podignete bar na tri milijarde, jer ako ostvarite svi planove oko svojih fabrika duvana i ako to budu fabrike koje će sirovinu dobijati sa naših polja, onda će biti potrebno seljacima da se isplati mnogo više premija nego što ste planirali u budžetu. Jedino ako planirate da pakujete tuđe cigarete, a posebno one sa pozdravom iz Rovinja, onda vam premije za duvan uopštene trebaju i onda će manipulanti i šverceri, ovi što čas ulaze u Vladu, čas ne ulaze, imati vanredni ekstraprofit koji nikada neće biti oporezovan zato što ga nikada neće ni biti u zvaničnim kanalima. Sa poljoprivredom se ne igra, a ministar poljoprivrede je znak da se vi sa poljoprivredom igrate. Optužbe na račun ministra od seljaka, optužbe na račun ministra od novinara koji se ne boje, su strašne. Vi ćutite, računate da politička stranka koju on vodi ima dovoljno uticaja u Vojvodini da vam obezbedi nekoliko glasova da vam Vlada ne padne, ali samo da znate, ko od lošeg zavisi loš je taman toliko i taj od koga on zavisi. Vi imate više ministara koji ne zaslužuju da budu u Vladi Republike Srbije.
Vreme i tema.
Tema je poljoprivreda, a govorim o ministru poljoprivrede kome ćete dati 6.300.000.000 u ruke. Gospođo Mićić, molim vas da pratite fabulu radnje, što bi rekli naši komičari. (Milka Marinković: I memoriju pamćenja.) Imam dobru memoriju pamćenja, što bi rekla Milka. Hvala ti Milka,to sve to imam tamo upisano. Dakle, ubeđen sam da ćete imati raspravu o tome kako se sredstva namenjena poljoprivredi troše i da će u smenama ministara koje očekujem i u smeni cele Vlade, sigurno, mesto koje je zauzimao Veselinov zauzimati neki drugi, mnogo bolji, ministar.
Gospodine Nikoliću, ponovo da vam kažem, mada je Narodna skupština donela odluku, samo da ste se ranije setili, znači posle tri dana zasedanja ste se setili da vaš predlog nije stavljen na dnevni red. Da ste to učinili prvog radnog dana, blagovremeno, greška službe bi bila ispravljena. Izvolite.
Vi ste povredili Poslovnik, gospođo Mićić, zato što vi mene upućujete da treba da radim vaš posao i posao vaših službi. Nije moj posao da vas podsećam kako treba da vodite sednicu, izuzev kada utvrdim da ste povredili Poslovnik. Nisam službenik ove Narordne skupštine, nisam njen sekretar, nisam njen predsednik i nije moje da vas blagovremeno opominjem šta nije stavljeno u dnevni red. Mene interesuje kada propustite sve rokove da vas onda opomenem i da to ide u knjige koje pišemo o tome kako nova demokratska vlast vodi sednice Narodne skupštine Republike Srbije. Nemojte da pravdate to nečinjenje time što samćutao da vi povređujete Poslovnik. Imao sam razloga da oćutim na toj sednici, a šta bi vredelo, gospođo Mićić, i da vas upozorim. Vi vrlo dobro znate da su zahtevi za smenu ministara stari već devet meseci, da je poslovnički rok od tri do 15 dana. Šta hoćete, da se ponižavam, da izađem za govornicu i da vas upozorim da su rokovi prošli, da vi to stavite posle na glasanje, da Skupština većinom utvrdi da rokovi nisu prošli. JelÄ vam to cilj? JelÄ mislite da će time vaša savest biti oprana? Time što u Poslovniku piše da morate da pitate Skupštinu hoće li ovo da stavi na dnevni red i vi ne stavite. Je li vaša savest oprana time što samto posle oćutao? Ima li uopšte načina da se opere savest, gospođo Mićić? Je li to novac, je li to privilegija, položaj, pratilac muškog pola, pratilac ženskog pola, službeni auto, stan, ima li načina da se opere savest, gospođo Mićić, za način na koji se vodi Skupština?
Niste ni istakli na koji član Poslovnika stavljate primedbu, tako da nisam dužna da vam odgovorim ali ostajem pri mom obrazloženju da ste izgubili pravo zato što niste blagovremeno reagovali. Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić, u svojstvu predstavnika poslaničke grupe SPS.
Poštovana gospodo narodni poslanici, primedba poslanika Socijalističke partije u načelnoj raspravi kada je u pitanju opredeljenje sredstava za poljoprivredu se sastojala u tome da mi smatramo da je trebalo više uložiti u ovu oblast, jer ste u ekspozeu govorili o tome da je jedini rast proizvodnje ostvaren u privredi Srbije za ovu godinu bio u oblasti poljoprivrede i da je iznosio 28%. Taj rast proizvodnje mislim, kao i poslanička grupa Socijalističke partije, da je trebalo ozbiljnije tretirati, posebno u oblasti prerađivača poljoprivrednih proizvoda, u oblasti industrije u poljoprivredi, u preradi, u kapacitetima i to je jedna od mogućnosti gde postoje uslovi za masovnije zapošljavanje radne snage u Srbiji. Očigledno da je ovaj budžet u toj oblasti restriktivan, a vidimo da bogato nagrađuje neke druge pozicije. Kada sastavite troškove poslovnih putovanja, opšte usluge po ugovoru, usluge obrazovanja kadra i specijalizovane usluge, poljoprivredu sa druge strane, to dođe negde da jedni i drugi dobijaju po 7.400.000.000. Očigledno da tretman poljoprivrede, koja je jedina u ovoj godini iskazala dobit, nije adekvatno prikazan, nije ova vlada u tu oblast uložila ništa specijalno, osim što priča da jeste. Kada običan domaćin, građanin napravi kalkulaciju na početku svoje poslovne godine, a pravi verujte mi, imaće ponovo visoko poresko zaduženje i u toj oblasti ostaju poreski propisi o kojima smo govorili prošle godine. Cene struje, grejanja, nafte, naftnih derivata, cene đubriva, semena su izuzetno visoke i biće još više, jer će doći do rasta, novog rasta cena u toj oblasti i očekivanog rasta, a sami ste najavili da će biti rast u toj oblasti. Prema tome, kalkulacije poljoprivrednih proizvođača, (evo Stanko Kovačević mi stalno nešto dobacuje, valjda se i on razume, a mislio sam da se Stanko razume u turizam). Smatramo da nije razmatrano prosečno porodično domaćinstvo, domaćinstvo koje ima 10 do 15 hektara, domaćinstvo koje se isključivo u ovoj državi bavi proizvodnjom, domaćinstvo koje stvara i domaćinstvo od koga svi živomo. Prema tome, naša procena je da su ovde ulaganja trebalo bi veća, posebno radi podsticaja, ali ne samo na troškovnoj strani. Znači podsticaja, pre svega da proizvođači poljoprivredne mehanizacije mogu da proizvedu više u toj oblasti, da prerađivači u toj oblasti budu bolje zaštićeni, da oni što su izvozno orijentisani u toj oblasti dobiju veće podsticaje, a toga u ovom budžetu nema. On je i u ovoj oblasti takođe restriktivan, pa nemojte se onda hvaliti da ste značajno uložili u ovu oblast. Ova oblast je opet prepuštena Bogu, kiši,suncu i umešnosti našeg domaćina da se snađe i naredne godine. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 51, protiv 111, uzdržana dva, nije glasalo 17, od ukupno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a amandman će obrazložiti narodni poslanik Srboljub Živanović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 7. i on glasi: Posle reči "zakonom", umesto zapete treba da stoji tačka, dok reči na rasporedu "sredstava vrši Vlada" briše se." Deo primanja iz čl. 4. ovog zakona namenjen transferima ostalim opštinama i gradovima u iznosu od 919 miliona dinara, rasporediće se, na ime dopunskih sredstava, prema kriterijumima utvrđenim posebnim zakonom, koji donosi Narodna skupština Republike Srbije. Tim zakonom bi se obuhvatilo, kako vi kažete, transparentno stanje privrede svake opštine ili grada. Ja ću vam slikovito, transparentno, prikazati stanje u šabačkoj opštini. Metalna industrija vrlo teško radi ili ne radi, šećerana ne radi, fabrika za preradu voća i povrća ne radi, metalno - prerađivačku industriju je prisvojio predsednik Privredne komore, Veselinović, vlasnik "Galeba", jer je uzeo sredstva iz Fonda za razvoj, a o tome sam mnogo puta govorio u ovom domu. Ne znam da li radi ili ne radi. Zatvoriste šabačku banku, koju su stvorili šabački privrednici i tako ih sprečiste da i dalje mogu poslovati i privređivati. Hemijska industrija "Zorka" radila je sve dok vi niste došli na vlast i dok nisu krizni štabovi postavili novo rukovodstvo, koje samo sanja o prodaji i Zapadu. Umesto da je Vlada sastavila ekspertski tim, zajedno sa lokalnom vlašću, za realizaciju sanacije u većini privrednih kolektiva, ona u stvari pristupa zajedno sa lokalnom vlašću uništenju svakog proizvodnog kapaciteta. Selo ste uništili, što se vidi osvrtom na Mačvanski okrug, jer otkupiste njihove proizvode po cenama koje vama odgovaraju, kao što je slučaj sa pšenicom,danas je to slučaj sa otkupom žive stoke, što je ispod svake rentabilnosti, a sami znate, i ovde govorite, da bez sela i seljaka nema opstanka države. Prema tome, vidite i sami da ministar Veselinov treba sam da da ostavku. Gospodo, DOS-ovska vlast je nastavila sa indoktrinacijom komunističkog režima, pod parolom "Danas živimo teško, da bi nam sutra bilo bolje". Predlog budžeta za 2002. godinu je toliko rasipnički, nerealan, da su opet pojedine grane u povlašćenom položaju u odnosu na one koje proizvode, a to je selo. Jer, sredstva koja ste predvideli za poljoprivredu opet će otići na neku drugu stranu (verovatno gospodinu Čoviću) ili u realizaciju sive ekonomije. Ovaj budžet je rasipnički, inflatoran i dosta nestručno urađen. Predlažem da ova vlada hitno da ostavku. Gospodo, ovde nema srpske vlade,ova gospoda, u stvari Vlada, predstavljju vlade pojedinih država, jer njihovo ponašanje nam to govori. Jer, oni žele ovu zemlju da pretvore u protektorat ili koloniju zemalja koje predstavljaju. Danas u Vojvodini, dame i gospodo, mi imamo gospodina Čanka, koji želi da imitira Arafata. Toliko i hvala.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? Ima reč gospodin Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, šta ćete kada čitav budžet stane u jedan član, svi izdaci budžeta, a onda može jedna poslanička grupa da ima samo jedan amandman i samo dva obrazloženja - onoga ko zastupa i predstavnika poslaničke grupe. Ovo nije relevantna rasprava o budžetu. Posle ovakve rasprave samo se brzo donosi budžet, a nikako se ne donosi budžet o kome se raspravilo, o kome su ispoljeni različiti stavovi, o kome će razmišljati onaj ko sada glasa, pa onda negde u junu, julu, utvrdi da je budžet doneo štetne i pogubne posledice za državu i narod. Što se tiče člana 7, on sublimira tzv. dopunska sredstva od 919 miliona dinara i kaže da će to biti izvršeno prema kriterijumima utvrđenim posebnim zakonom, a raspored sredstava vrši Vlada. Ako je Vlada samo tehnički servis za raspoređivanje sredstava,to mogu da prihvatim, s tim što bi zakon mogao da predvidi i potpuni automatizam. Ali, mene interesuje - a kada će biti donet zakon? Nikada nije još usvajan budžet, a da uz njega, kao prateći, ne ide zakon, kojim će se utvrditi - koji je iznos sredstava, koja visina sredstava, koji procenti od ostvarenih prihoda se ustupaju jedinicama lokalne samouprave za finansiranje njihovih poslova, koje im je poverila Republika. Kada će Narodna skupština Republike Srbije, koja 1. januara ulazi u vanredno zasedanje, odlučiti kako će sredstva, ubrana 1. januara, biti raspodeljena? Kada? Ili će to Vlada uredbom, do donošenja zakona. Pa zar vam nije dosta uredbi, dame i gospodo narodni poslanici, zašto dozvoljavate da vam neprekidno neko prebacuje kako ste posegli za jednim instrumentom koga ne priznaje demokratski svet, za vladanjem mimo zakonodavnog tela? Pa čak i ovo što ovde radite, kada nećete ni reč da kažete protiv loših predloga, može da bude opravdano - ista većina formirala Skupštinu, kao zakonodavno telo, ista većina Vladu, kao izvršni organ, i šta ćete - ćutite, imate većinu, glasate. Jednoga dana se to, valjda, slomi na izborima, ukoliko se pre toga zemlja ne slomi. Ali, vi se sada lišavate i prava da budete zakonodavni organ. Vi ste sebe podredili izvršnom organu, koji ste vi izabrali, niko od vas ne izađe za govornicu da kaže - zašto nam budžet dostavljate 20 sati pre rasprave o budžetu? Pa i vama je to poniženje. A sada, jasna odredba člana 7. govori da poveravate Vladi od 1. januara da u lokalnoj samoupravi, u kojoj i vi vršite određenu vlast, madamislim da to nije vlast, da vam Vlada određuje kako ćete ići. Nema zakona o tome. Već i sami znate koliko ćete biti uštrpnuti za te prihode. Zašto ne idemo redom, zašto se sva prateća akta ne usvajaju na jednoj istoj sednici? Može li jedno bez drugoga, može li budžet bez zakona koji regulišu kako će budžet biti i prikupljan i trošen. Ne može. Ako se budžet ustanovljava na osnovu zakona, ne mogu prihodi budžeta na osnovu uredbe, ne mogu rashodi budžeta na osnovu uredbe, ne mogu. Inače, šta će nam zakon o budžetu. Onda je Vlada trebalo da donese uredbu o budžetu. Ko bi vam to oborio? Niko, Ustavnog suda Republike Srbije nema od kako ste vi došli na vlast. JelÄ to ne smeta vama, profesori Pravnog fakulteta, da li vam ne smeta to što nema Ustavnog suda Republike Srbije?Da li ste vi možda kreirali situaciju u Srbiji po kojoj nema Ustavnog suda Republike Srbije? A čime ste zadovoljeni i oprali ste svoj obraz - time što ste predsednici upravnih odbora velikih državnih preduzeća. Vidite, pojedini profesori su dužni čak i da služe. To im ne služi na čast.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Izvolite, narodni poslanik Dragan Tomić, u svojstvu predstavnika poslaničke grupe.
Gospodo narodni poslanici, ovih 919 miliona koji su predviđeni za opštine i gradove u Republici Srbiji, u ovom momentu teško je dokučiti da li su dovoljna sredstva za poverene poslove koje opštine i gradovi u Srbiji treba da ostvare za državu Srbiju. Ovo govorim, recimo, u odnosu na rast sredstava za ovu famoznu komisiju, kako se zove, kojoj predsedava Nebojša Čović, tamo je utvrđen nivo sredstava, za ukupno 29+3 opštine, 964 miliona. To je uvećanje sredstava za jedan put. Ako postavimo pitanje izvora, da li su u ova sredstva za taj deo, znači za te 32 opštine, uračunata i ona sredstava koja se Uredbom Vlade Republike Srbije ostvaruju prometom roba sa Kosovom i Metohijom, postavlja se ozbiljno pitanje, koji je to nivo sredstava koji će tamo biti ubran za te namene. Ovamo smo limitirali sredstva za 160 opština u Srbiji koje treba da ostvare poverene poslove. Ko ostvaruje poverene poslove u opštinama, to su šefovi mesnih kancelarija,matične službe i sve one službe koje u opštinama rade, recimo u jednoj opštini od 150 zaposlenih, to radi bar polovina na poverenim poslovima. Mislim da u priči o decentralizaciji u zalaganju za kvalitetniji život u opštinama, za bolju uslugu građana, ova sredstva govore suprotno. Osim političke priče, da mi kao želimo da sredimo stanje u opštinama, da nam te opštine bolju funkcionišu i to 160 opština u Srbiji, ova sredstva od 919 miliona to apsolutno demantuju. Očekujemo,pošto ovog putanemam ispred sebe što je neuobičajeno, zakon o finansiranju opština i gradova u Srbiji, a on dođi kasnije kako smo čuli uz zakon o lokalnoj samoupravi, koji treba da bude razmatran od 15. januara pa na dalje. Sve opštine u Srbiji su prinuđene ovih dana da donesu odluke o privremenom finansiranju. Čuli smo, ali nismo videli, žale se ljudi, kažu da je značajno smanjeno učešće kod poreza na promet, recimo za jednu prosečnu opštinu Šabac, iz koje dolazim, gde je učešće u porezu na promet bilo 15,3%, a ove godine je svedeno na svega 7%. Prosto je neverovatno kada imamo okruženje i privredu koji donosi taj porez na promet, koja odlazi saveznoj državi, Republici i opštini u kojoj treba da se ostvari funkcija. Jasno je da ta sredstva služe za finansiranje, pre svega, usluga tog javnog sektora, a recimo za finansiranje rada predškolskih ustanova i drugih javnih funkcija koje su poverene od strane države. Moram da primetim da je očigledno još restriktivnija politika ove vlade prema lokalnoj samoupravi. Mi smo u neko vreme optuživani da smo apsolutni centralisti, da smo sve uzeli, u jednu ruku i da se tako vladalo. Ovo upravo govori suprotno,da je u ono vreme bila veća decentralizacija lokalne vlasti, kada znamo da su u 90% opština investicije koja je radila lokalna samouprava gotovo u najvećoj merizaustavljene. Investicija u oblasti solidarne i stambene gradnje gotovo da ne postoji. Završavaju se oni objekti koji su započeti u prethodnom periodu. Moram da kažem da ovde ima puno predsednika opština, da su njih birali građani. Možda je, gospodo, bez obzira što ste u DOS-u, trebalo malo drugačije da reagujete. Kada se vratite u vaše opštine, pitaće vas građani da li možete da ostvarite ono što treba da radite sa ovim nivoom restriktivnog finansiranja i onako kako je predloženo u ovom momentu. Naravno, kada uporedimo ovaj bilans od 919 sa 964 miliona, moram da kažem da je skromno povećanje i učešće... (Predsednik - vreme) .... u finansiranju opština i gradova. A kada je u pitanju povećanje ovog dela gde već nemamo rat, kaže se da je sve mirno u ove tri opštine na jugu Srbije, uvećanje je za jedanput. Hvala lepo.
Hvala, da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.). Stavljam na glasanje amandman. Za 49 protiv 105, uzdržana tri, nije glasalo 22, od 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Amandman će obrazložiti narodni poslanik Ljubomir Kragović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, član 8. Zakona o budžetu odnosi se na izdatke budžeta po osnovnim namenama. Pošto je ovaj budžet jako rasipnički, mi smo po ekonomskim kvalifikacijama predložili jedno smanjenje ovih stavki i izdataka budžeta. Tako da ću vam ih pročitati. U članu 8. pojedini iznosi "izdaci budžeta" po osnovnim menjaju se i to: Ekonomska klasifikacija 41 izdaci za zaposlene, treba da stoji iznos 48.442.754.000 dinara; ekonomska klasifikacija 411 - plate, nadoknade i dodaci za zaposlene, treba da stoji iznos 38.291.179.000 dinara; ekonomska klasifikacija 412 - specijalni doprinosi (poslodavca) treba da stoji iznos 7.566.575.000 dinara; sledeća klasifikacija 42 - korišćenje roba i usluga treba da stoji 14.299.950.000 dinra; klasifikacija 421 - stalni troškovi treba da stoji iznos 3.476.725.000 dinara. Ekonomska klasifikacija 42 111 - platni promet, treba da stoji 100 miliona dinara; zatim, klasifikacija44 - otplata kamata,treba da stoji 6.176.000.000 dinara; klasifikacija 442 - otplata stranih kamata, briše se jer nema potrebe da se ovakvi izvori odvajaju u ovom budžetu; klasifikacija 45 - subvencije, treba da stoji iznos od 20.236.200.000 dinara; ekonomska klasifikacija 46 - donacije i transferi ostalim nivoima vlasti,treba da stoji 54.949.000.000 dinara; klasifikacija 47 - treba da stoji iznos 20.316.400.000 dinara; ekonomska klasifikacija 48 - donacije nevladinim organizacijama, treba da stoji 292.000.000 dinara; ekonomska klasifikacija 49 - ostali rashodi, treba da stoji iznos od 190.000.000 dinara; ekonomska klasifikacija 51 - osnovna sredstva, treba da stoji iznos 1.000.000.000. Ovim smo mi srpski radikali pokušali drastično da smanjimo izdatke budžeta zato što je ovde predložen jedan jako rasipnički budžet. Ono na šta bih se posebno osvrnuo ovde je plaćanje stranih kamata, za šta u budžetu imamo iznos od 15.612.000.000 dinara, a to je kada se pretvori u marke 520.400.000 nemačkih maraka. Ispada, a to ste obećavali narodu pre godinu ipo dana, da ste dobili 6 milijardi dolara, da ste vi taj novac uzeli i sada treba da vraćate neku kamatu. Međutim, vi ste taj novac uzeli i verovatno stavili u privatne džepove. Tajnovac nije podeljen narodu Srbije, a ovde vidimo da ćemo vraćati više od 520 miliona maraka,ako uzmemo računicu da bidošla kamata na 6 milijardi dolara koja mora da se otplaćuje u jednom dužem vremenskom periodu. Sledeće što bih želeo je da ukažemna ekonomsku klasifikaciju 45, a to su subvencije. Vlada Republike Srbije, kada treba da uzima od građana Srbije, uopšte ne vodi računa o tome koliko građani mogu da plate. Međutim, kada treba to da vrati građanima Srbije, onda je ona strogo restriktivna. Tako subvencije za poljoprivredu, bio je plan za 2001. godinu da se realizuju sa 5.100.000.000 dinara, aprocena jeda će se izvršiti negde oko 4.100.000.000, što znači da je jedna cela milijarda ostala neutrošena i niste znali kako da je uložite u poljoprivredu. Tu jako malo pameti treba da bi se i ta milijarda mogla plasirati, s obzirom na to da imamo pokazatelje da je samo poljoprivreda napravila jedan rast i pomogla da ova Srbija ipak ima neka sredstva. Na kraju, dame i gospodo, kod ove subvencije, kod transfera, kod ekonomske klasifikacije 46, ukazao bih na to da ste vi doneli uredbu po kojojakcizna roba može da ide na Kosovo i Metohiju bez plaćanja poreza na promet, bez plaćanja akciza. (Predsedavajuća: Vreme.) Predložio bih gospodinu ministru da ta sredstva koja se ubiru, daju Srbima na Kosovu i Metohiji, jer oni žive u jako teškojsituaciji. Mogu da vas obavestim da danima nema električne energije, da nemamo telefona, da je život uopšte jako težak. Ta sredstva koja vi ubirete, umesto da idu u privatne džepove, idu mafijama koje se bave švercom cigareta. Suzbijte to i ta sredstva koja se tom uredbom naplaćuju, a to su jako velika sredstva, dozvolite da ta sredstva budu raspoređena Srbima koji su ostali da žive pod okupacijom na teritoriji Kosova i Metohije.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, predstavnik poslaničke grupe.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo imali mnogo primedbi na član 8, na izdatke budžeta, zato što smatramo da se tu krije sve ono što Vlada hoće da sakrije. Naravno, vi to ne želite da gledate, iako šuškate među sobom da vam nije jasno o čemu se tu radi. Radi se o tome da će izdaci ići onako kako Vlada bude rešila uredbom, pošto joj članom 7. koji prihvatiste, omogućavate da već od 1. januara uredbama vrši raspored sredstava, a nas samo interesuje zašto subvencije za poljoprivredu 6.300.000.000 i 1.000.000.000 za koju kažete da će se zaraditi od vodoprivrede, odnosno zašto ta milijarda nije ušla u prihode budžeta nego ide kao vanbudžetski prihod? Zašto poveravate to u ruke Ministarstvu za poljoprivredu, koje je odlukom svog ministrau junu mesecu, imamo i "Službeni glasnik" i mogu da vam kažem kada se to tačno desilo, ustanovilo lovište "Gornja šuma" od 867 hektara, odnosno izvadilo deo lovišta "Lalinske livade" kojim gazduje Lovačko udruženje "Mostonga" iz Odžaka, napravilo u okviru lovišta posebno lovište na kome će se nalaziti poljske jarebice i šljuke. Šljuka nikada neće biti niti sme tu da bude, nikada ih nije ni bilo, ali je to poslužilo kao osnov za veliku trgovinu, za veliki kriminal koji je posle toga izvršen mimo znanja Vlade, koja je poverovala svom ministru i dozvolila mu da jedno svoje rešenje, napisano po nalogu svojih kompanjona, sprovede u delo. Naneta je ogromna šteta Republici Srbiji i Lovačkom udruženju "Mostonga",koje godišnje bar 10.000 fazana ubaci u to lovište. Cena jednog fazana je tri marke, pa računajte koliko to košta. Ali, to vas ne boli, vas to ne interesuje, vi nećete da krnjite koalicione odnose sa ljudima koji direktno uništavaju budžet Republike Srbije, a možda i nepovratno uništavaju floru i faunu Republike Srbije, tako nepovratno da ćemo ličiti, najverovatnije uskoro, na sve ostale zemlje, a nama je to jedan od retkih aduta koje imamo sada, kada smo, po vama, krenuli u susret svetu. S druge strane, strašni sutekući transferi za jug Srbije i Kosovo i Metohiju u iznosu od 964.000.000 dinara. Kad pogledatetransfere u ostalim opštinama i gradovima i kada to pogledate po razdelima, ustanovićete da su za potrebe okruga na Kosovu i Metohiji izdvojena velika sredstva za rad inspekcijskih organa, detaširanih službi ministarstava na teritoriji Kosova i Metohije, u četiri okruga. Sada me zaista interesuje kakvu to vi inspekcijsku kontrolu vršite na teritoriji Kosova i Metohije kad vi njima obezbeđujete sredstva za rad ili su ta sredstva obezbeđena za ko zna gde i ko zna kako? Moram da vam kažem da će Jablanički okrug dobiti manje od Prizrenskog. Mnogo me interesuje, ukoliko zaista ima inspektora na teritoriji Republike Srbije, ukoliko ima ljudi iz državnog aparata koji su bili zaposleni na teritoriji Kosova i Metohije a sada se nalaze na teritoriji Srbije, zašto ih ne zaposlite u državnom aparatu i da onda njihove troškove iskazujete u okruzima u kojima ste ih zaposlili? Da li možda ti ljudi sede kod kuće i primaju platu, sede kod kuće izvan teritorije Kosova i Metohije, jersam ubeđen da državni činovnici ne sede na teritoriji Kosova i Metohije. Oni su pobegli među prvima, ostala je sirotinja koja nema ni posao, koja nema nikakve prihode. Šta to Ministarstvo pravde i lokalne samouprave prikazuje pod tim troškovima i šta druga ministarstva prikazuju pod troškovima koje na ovajnačin treba finansirati? (Predsednik: Vreme.) Nisam za to da se na bilo koji način, ni finansijski, odričemo Kosova i Metohije. Samo sam za to da sve bude čisto. Ako na Kosovu i Metohiji žive ljudi koji su nam potrebni da Kosovo i Metohija ostanu u sastavu Srbije, dajte svim tim ljudima da pomognemo na ravne časti, bez obzira na to da li rade ili ne rade, da li rade u državnoj upravi, da li su seljaci, da li su sirotinja koja čeka kamion koji će dovesti eventualno džak brašna, malo šećera ili soli, da budemo prema njima potpuno solidarni i da te ljude ubedimo da su deo Srbije. Pa, ako hoćete i da vidite šta je to uradio Veselinov (drži u rukama mapu) ovo je granica lovišta u okviru koga je odredio lovište za svoje partnere ...
Gospodine Nikoliću, nije ni tema, a i kršite Poslovnik, član 138, koji kaže da rasprava u pojedinostima traje najviše pet minuta, i upozoravam vas ...
Izvinjavam se, evo završavam, ali sve dok sam poslanik u Narodnoj skupštini, a biću, ako mi to zdravstvene mogućnosti budu dozvoljavale, Srpska radikalna stranka će samo da napreduje i tema će uvek biti borba protiv kriminala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 43, protiv 98, uzdržan jedan, nisu glasala 34, ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković, Dušan Ilić i Predrag Mijailović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Obrazložiće ga narodni poslanik Dušan Ilić.
U ovom članu smo predložili neke preraspodele po razdelima. U razdelu 42, podrazdeo 423 - opšte usluge po ugovoru smanjile bi se sa 2.565.199.000 na 2.000.000.000. Smatramo da su usluge po ugovoru nerealno visoke. Ovim predloženim smanjenjem ne bismo doveli u pitanje prvu osnovnu funkciju. U razdelu 45, podrazdeo 451 - subvencije za restrukturiranje nefinansijskih preduzeća, broj 18.481.000.000 smanjio bi se na 16.583.991.050, jer takođe smatramo da ovo smanjenje ne bi bitno uticalo na ostvarivanje ove funkcije restrukturiranja nefinansijskih preduzeća. Na kraju, u razdelu 45, podrazdeo 4511 - subevencije za poljoprivredu, predlažemo povećanje subvencija za poljoprivredu sa 7.300.000.000 na 8.569.837.300. Kao što smo u raspravi u načelu već rekli, a i u raspravi o amandmanu na član 4, smatramo da bismo subvencijama za poljoprivredu doprineli njenom daljem rastu,samim tim i uvećanju rasta društvenog proizvoda, pošto na osnovu ovogodišnjeg iskustva to najbolje možemo da dovedemo u korelaciju. Hvala.
Reč ima ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Što se tiče ovog amandmana i agrarni budžet i mnogo štošta bi trebalo da povećamo. Međutim, nažalost, kao što znamo, kada sagledamo celu sliku onda vidimo da je javna potrošnja veoma blizu 50% predviđenog bruto nacionalnog dohotka i zbog toga povoljno je u ovom amandmanu što se predlaže preraspodela nekih sredstava, a ne povećanje javne potrošnje. Međutim, ako sagledamo situaciju u celini, vidimo da agrarni budžet prema izvršenju značajno raste. Ako pogledate i ono što je predviđeno u agrarnom budžetu i ono što je predviđeno za otkup pšenice, što ide poljoprivrednom sektoru, vidimo da imamo značajan rast. Kada na to dodamo ono što je urađeno ove godine ne samo u domenu budžeta, nego u poreskoj reformi koju ste izglasali u martu ove godine, kada je najzad poljoprivreda dovedena u ravnopravni položaj sa ostalim branšama, da je ukinut porez na promet na sve ono što ulazi u poljoprivrednu proizvodnju veštačko đubrivo, hrana za stoku i neke druge stvari, seme, sredstva za zaštitu bilja od štetočina; i najzad, ono što ste izglasali pre neki dan - ukidanje poreza na promet za svežu hranu; onda vidimo da je mnogo toga urađeno u domenu agrara, što je dalo već pozitivne efekte. Mislim čak da je jedan član opozicije i priznao da je mnogo šta dobro urađeno ne samo u ovoj godini nego i u budžetu za sledeću godinu, a da ne pominjem premije za mleko. Imamo tu i nove stavke, kao što je podsticaj proizvodnje kupinastog voća, šljiva i vinograda. U ovom momentu naravno da bismo hteli da damo još više za agrar, ali ne možemo to uraditi na uštrb ostatka privrede. Cifra koju vidmo od 5,5 milijardi dinara, koja je predviđena za prestrukturiranje u privredi možda izgleda prevelika, ali to je veoma malo za jednu zemlju u tranziciji. To je malo više od 0,5% našeg bruto nacionalnog dohotka. Primera radi, Češka, Mađarska i Poljska, kada su ulazile u njihovu tranziciju, imale su od tri do pet posto njihovog bruto nacionalnog dohotka za subvencije za restrukturiranje. Jer, ako to ne dobijemo onda mislim da će biti veoma teško menjati privrednu sliku. Najzad, ono što se tiče ugovora o delu, mislim da tu imamo jednostavno novu klasifikaciju koja je imala dobre rezultate i onda vidimo veoma jasno namene na jednom mestu za sve organe. Iza ovoga je najveća stavka nauka. Smanjiti još više ono što je predviđeno za tu svrhu, a u našem budžetu za ovu godinu je predviđeno nekih 0,3% bruto nacionalnog dohotka, bi bilo stvarno poražavajuće za naše naučnike. Tako se finansira naučni rad preko ugovora sa tim ustanovama,to je najveća stavka iza toga i zbog ovih dva-tri razloga predložio bih da se ne glasa za ovaj amandman. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Naravno da je posao ministra finansija da uvek govori da nema dovoljno sredstava, a tako i zamišljam jednog čuvara narodskih para, ali bih voleo kada bi to bio pravac, kada bi to bio lik, kada bi čoveka po tome mogli da prepoznajemo, a ne da za ono što on misli ili što njegova politika misli da ne treba para za to da ne da, a za ono za šta je ubeđen da može da se troši koliko hoće da se troši ili da recimo prikazuje nešto što uopšte neće biti potrošeno, pa da onda, pošto nemamo završni račun budžeta, a sav se budžet utroši na kraju godine, mi ne znamo gde su sredstva otišla. Kako da ne sumnjamo gde će otići četiri milijarde pedeset miliona dinara predviđenih u Fondu za prestrukturiranje banaka. Nama savezni guverner Narodne banke gasi geometrijskom progresijom banke, jednu za drugom. Evo, od 3. i 4. januara četiri banke, 10 hiljada radnika ostaje bez posla, čak i Investbanka, kod koje je ceo dug elektroprivrede Srbije, dug bez kamata, samo čist dug. Recite mi, gospodine ministre, kako to mi izvršismo to prestrukturiranje banaka ... [[žagor]] jeste li vi ministar? Dozvolio bih da ministar dobacuje, ali pitao sam ministra, pobogu ljudi - četiri milijarde dinara iz siromašnog budžeta koje bismo mogli da damo za poljoprivredu, za dečije dodatke, za brigu o deci, predvideli ste da prestrukturiramo banke. E, sad mi recite koju smo to prestrukturirali i koja će biti prestrukturirana? A ne koja će biti ugašena. Zato što su banke vlasnici naše privrede. Ne gasi se banka, ne gase se šalteri, nego se gasi imovina, prelazi u tuđe ruke. U čije, gospodine ministre, prelazejavni dugovi,naša preduzeća i dugovi javnih preduzeća, celokupna imovina Republike Srbije, u čije ruke prelazi kada ode u stečajInvestbanka. Jel ide "puj pike" nema banke, nema dugova. Šta ćemo to da prestrukturiramo sa četiri milijarde dinara, odnosno pošto nećete ništa da presturukturirate dok imate ovakvog guvernera Narodne banke koji vas ne šiša, ne zarezuje, ima sponzore, isto kao i vi, i kada oni kažu - može da ide Dinkić, tada će otići, a ne kada vi utvrdite da mora da ide. Koja je to banka koju ćete prestrukturirati, možemo li sada građanima Srbije da kažemo - dragi građani Srbije, ostaće ta i ta državna banaka, iza nje će stati državi, država će da vodi brigu o njoj i njenim dugovima, o njenim komintentima, o poveriocima, evo, odvajamo novac u budžetu, hoćemo da imamo jednu banku od narodnog poverenja. Ovako, piši kući za odelo, ovamo pet milijardi, onamo tri, onamo dve,svejedno za drugim, a ovde ima i za restrukturiranje nefinansijskih organizacija, ima ogroman novac. Lepo je to napisati, Fond za restrukturiranje je 13 milijardi, čini mi se, 18mislim, koliko me pamćenje služi. Tačno je ministre - 18; šta, šta je to, koga mi to restrukturiramo, stotinak radnika što im obezbedimo da dve godine, tobož, a evo sada po 45 dana budu na plaćenom odsustvu i sada sa 45% po Zakonu o radu, naknade od one naknade koju bi imali da rade. (Čuju se dobacivanja iz sale.) O čemu će da vodi brigu. Sada vas molim, pošto toliko dobacujete i toliko ste bezobrazni, sada vas molim da utvrdimo kvorum pre glasanja o ovom amandmanu.
Molim narodne poslanike da ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma, a Srpska radikalna stranka će da se igra žmurke. Molim Službu da izvrši prebrojavanje narodnih poslanika. Narodni poslaniče, zatražili ste kvorum, gospodine Nikoliću, već sam to jednom primenila. Zatražili ste kvorum, a zatim ste prilikom utvrđivanja izašli iz sale,zato vam oduzimam reč na osnovu člana 103. i takođe vas kao zamenika šefa poslaničke grupe upozoravam,da ne bih izrekla opomenu i svim drugim poslanicima da je prema članu 217. narodni poslanik dužan je da učestvuje u radu Narodne skupštine. To znači da učestvuje i u kvorumu. Ako može da učestvuje u diskusiji, onda može da učestvuje i u kvorumu. (Tomislav Nikolić stoji pored govornice i kaže: Kako možete da donesete odluku u pauzi, nemate kvorum?) Nije to u pauzi, još nisam odredila pauzu, rekla sam Službi da izvrši prebrojavanje. Nisam odredila pauzu. Utvrdićemo kvorum prebrojavanjem. (Tomislav Nikolić ide ka vratima i kaže: Kada utvrdiš kvorum, onda dođi da mi daš kaznu.) Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti sa radom. Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 44, protiv 91, uzdržanih nema, nije glasalo dva, od ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Marko Ćulibrk. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosila želi reč? (Da.)
Poštovani narodni poslanici, predložio sam u članu 8. amandman koji govori o izdacima budžeta po osnovim namenama da se u ekonomskoj klasifikaciji 45, gde se govori o subvencijama, uvede i subvencija za podsticaj izvoza u iznosu od 6 milijardi dinara. Pošto ovaj budžet ima dosta velika sredstva za subvencije i mi se slažemo sa tim da po odluci Vlade treba subvencionirati privredu i druge organizacije, međutim, zbog kursa dinara koji stoji već više od godinu dana na 30,00 dinara za jednu nemačku marku, to je nerealno nisko. Ako hoćemo tržišnu privredu, ne možemo da održavamo veštački kurs sa, da kažem, administrativnim merama Narodne banke. Tačno je da ponuda odlučuje o kursu dinara, ali to je samo jedan osnov. Ne možemo da imamo kurs 30,00 dinara godinu i po dana,da dinarska kamata u bankama bude od 4-6%, da imamo pad industrijske proizvodnje, da imamo toliki debalans u budžetu, a da držimo kurs dinara na tom nivou. To dovodi do destimulacije proizvođača koji imaju svoje mesto na tržištima u inostranstvu, ali ovolikim dugim i nepovoljnim držanjem kursa dinara oni dolaze u sve teži položaj. Tako izvoznici smanjuju izvoz i dolaze u veoma tešku situaciju. Predlažem da se ova sredstva nadomeste iz stavke koja treba da se da za otplaćivanje inostranih kredita, a da se iznos od 15 milijardi, koji se predlaže za plaćanje kredita stranim bankama, nađe kod Narodne banke. Hvala.
Gospodine Nikoliću, ja sam vama oduzela reč. Imali smo kvorum. (Tomislav Nikolić: Kada?) Čuli ste kada. (Tomislav Nikolić: Nije radila sednica.) Radila je sednica, utvrđivali smo kvorum, proveravali smo kvorum i ispostavilo se da imamo kvorum. Po Poslovniku imate samo pravo na repliku. Čitajte Poslovnik. Osnov za repliku? Nemate repliku, gospodine Nikoliću. Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Tomislav Nikolić: Povreda Poslovnika.) Ne možete po Poslovniku jer vam je oduzeta reč. Pročitajte Poslovnik. (Tomislav Nikolić: Kada ste mi oduzeli reč?) Oduzela sam vam reč u toku trajanja sednice. Radila je sednica. (Tomislav Nikolić: Nije bilo kvoruma.) Bilo je kvoruma. U toku je bila provera kvoruma i imali smo kvorum. Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić.
Evo, Milka kaže da počnemo. Možda smo tebe Milka trebali da predložimo za predsednika Narodne skupštine. Moj kolega Marko Ćulibrk je upozorio na jednu činjenicu,ovaj amandman ima pre svega jedan upozoravajući karakter i potrebu da skrene pažnju na ono o čemu smo govorili u načelnoj raspravi, a to je pokazao i ekspoze premijera i ministra u tom delu, da je industrija, privreda u Srbiji u recesiji i u značajnom padu. Ovaj budžet je recesivan. Razmena roba i usluga sa inostranstvom se obavlja na štetu Srbije. Uvoz je mnogo puta veći, gubici po tom osnovu su mnogo veliki, procenjuju se na preko dve milijarde maraka. Samo razmena sa Slovenijom je bila 200 miliona maraka i mi smo izvezli robe u vrednosti od 37 miliona, a uvezli u vrednosti od 167 miliona. (Dušica Anđelković: Tema.)
Molim vas da ne dobacujete govorniku.
Tema su subvencije u privredi i, prema tome, pažljivo slušajte o čemu govorim. Amandman je imao za cilj i ovaj predlog predlagača u ime poslaničke grupe Socijalističke partije da se subvencijama izvoznicima suprotstavimo uvoznom lobiju u ovoj državi; Vlada nema nameru ili ima nameru da štiti uvozni lobi. Kako god, gospodo, posmatrali činjenicu da je uvozna cena đubriva u poljoprivredi između 16 i 19 maraka, a u razmeni, u prodaji, u maloprodaji možete ga kupiti za 42 do 55 maraka, tu su ekstraprfiti. Fabrike đubriva su stale i gotovo ni jedna neće imati proizvodnju. Šabačka fabrika đubriva je zaustavljena zato što je isključena struja. Prestala je sa radom, iako je obezbedila sirovinu, zaposlila radnu snagu i pitanje je šta će sada biti sa 1.000 radnika. Ne samo Šabačka fabrika đubriva, ceo kompleks "Zorke", najveći deo Hemijske industrije "Zorke" stoji, a dobar deo tog kompleksa je izvozno orijentisan. To je samo jedna od sredina o kojoj se može govoriti. Šta je sa "Viskozom"? Ona je 90% izvozno orijentisana. Ima ovde poslanika iz Loznice,zašto ne izađu i kažu nešto u vezi sa tim, a u vlasti su. Ne možete samo deklarativno pričati priče. Amandman traži da se odvoji 6 milijardi dinara za podsticaj izvoza. Imamo mi šta da izvezemo, ali ne može se pod ovim uslovima izvoziti. Neravnopravan je tretman uvoznika i izvoznika. Kod banaka uvoznici bolje prolaze, dobijaju akreditive, lako mogu da uvezu robu, nema dampinga. Postoji apsolutni damping, znači ne postoje uslovi kontrole cena. Prema tome, ovaj amandman ima puno smisla. Vi i dalje galamite, ovo niko neće da sasluša, vas to ne zanima, kao što ne zanima ni premijera Srbije, kao što ne zanima ni ministra i dolazimo u situaciju da ćemo zaključati privredu Srbije u toku naredne godine. Imaćemo samo uvoznike. Gospodine Nikoliću, ni kolege iz Srpske radikalne stranke, ovo posebno ne interesuje, što me čudi, iako su pokušavali da zajedno sa nama daju doprinos, a i ne čudi me više, ko zna šta se dešava sa svima nama.
Replika, narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Gospođo Mićić, ne znam odakle vam taj osmeh kada znam koliko me mrzite. Ovo bezakonje koje na meni primenjujete ne primenjuje se prema čoveku koji vam je simpatičan. Sebe uopšte ne mogu da zamislim u ulozi da bilo koga od vas 249 na ovaj način proganjam i maltretiram: ili nešto kod vas nije u redu od rođenja, ili ste dobili nalog da baš ja ne budem u sali, ali to ne menja na stvari. Mislim da sam o budžetu svoje mišljenje već dovoljno istakao. Vi ste načinili grubu, najgrublju moguću povredu Poslovnika. U momentu kada nije bilo kvoruma po elektronskom sistemu mogli ste da kažete da sistem nije u funkciji, pa da tražite da se utvrdi prebrojavanje. Vi niste imali pravo da tražite prebrojavanje i niste imali kvorum. Sednica nije postojala, a vi ste mi izrekli meru oduzimanja reči. Po toj meri trebalo je da siđem sa govornice, jer se mera oduzimanja reči izriče i po članu 103. stav 2. Moram da napustim govornicu kada mi oduzmete reč. Sedeo sam u sali. Vi ste mogli da predložite da budem isključen sa sednice, ali ja iz sale ne mogu da proizvedem meru oduzimanja reči, jer reč nisam koristio, predsedniče Narodne skupštine. Ne postoji kaznena mera oduzimanja reči za poslanika koji sedi u klupi. On može da bude opomenut i isključen, a mera oduzimanja reči za poslanika koji tu reč tog časa koristi. Vi sada mene kažnjavate unapred, za buduća vremena, kada bihpoželeo da koristim svoju poslaničku reč. Naravno, vaša većina je velika, mirite se, sređujete se, zavrću vam ruke iza leđa. Imaćete vi poslaničku većinu i da me izbacite, nije to vama ni teško. To nije u suprotnosti sa vašim demokratskim principima. Vama tako i naređuju iz inostranstva. Vi tuđom glavom odlučujete. Vi imate jednosmerne čipove koji samo primaju i prenose informacije, ne formiraju nikakvu svoju informaciju na osnovu baze podataka, a ja imam još 13 sekundi i trpećete pa makar poludeli svi. Dakle, gospođo Mićić vaša knjiga je sve veća i veća. Jedva čekam da se vrati Dragan Maršićanin na mesto predsednika Skupštine.
Ovo je bila replika gospodina Nikolića, ali čisto radi informacije, mada nije bila povreda Poslovnika, član 104. kaže: "Mera oduzimanja reči izriče se narodnom poslaniku kome su prethodno izrečene dve mere opomene, a koji i posle toga čini povredu Poslovnika iz člana 103. ovog poslovnika". A jedna od povreda, predviđena članom 103. je da se "opomena izriče narodnom poslaniku, ako drugim postupcima narušava red na sednici ili postupa protivno odredbama ovog poslovnika". Što se tiče kvoruma, prema članu 95: "Predsednik Narodne skupštine prekida rad Narodne skupštine, kada utvrdi nedostatak kvoruma na sednici Narodne skupštine, dok se kvorum ne obezbedi". Nisam prekinula sednicu, znači, radilo se o utvrđivanju kvoruma, imali smo kvorum,sednica je bila u toku. Nije bilo prekida. Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 40, protiv 112, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od ukupno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo Odbor za finansije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona, pošto ga je prihvatio predstavnik Vlade na sednici Odbora za finansije. Na član 9. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Amandman će obrazložiti narodni poslanik Vitomir Plužarević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici po našem amandmanu član 9. menja se i glasi: "Sredstva budžeta u iznosu od 161.918.914.000 dinara i tekući prihodi direktnih i indirektnih korisnika budžetskih sredstava u iznosu od 14.838.675.000 dinara, raspoređuju se po korisnicima i bližim vrstama izdataka na osnovu članova 2. i 8. ovog zakona. Amandman na član 9. obuhvata ukupne budžetske rashode, koji treba da se smanje i rasporede po korisnicima i bližim vrstama izdataka, na osnovu članova 2. i 8. ovog zakona. Amandmanima na članove 2. i 8. predvideli smo ukupne budžetske rashode u skladu sa budžetskim prihodima iz našeg člana 1. ovog zakona budžetu. Zašto je budžet sve kraći, odnosno sve manje obaveštenja može iz njega da se dobije? Time se prikrivaju budžetski korisnici, čime je data mogućnost Vladi da finansira sve nevladine organizacije, koje su pokrile celo područje Srbije i šire. Sve te organizacije su finansirane u prethodnom periodu iz inostranstva. E, više toga nema, pa Vlada to sada pretače u obavezu budžeta za 2002. godinu, a nevladine organizacije finansiraju političke partije. Primer: Centar za demokratiju finansira Demokratski centar. To je vidno u članu 9. gde sam i podneoamandman. Ako od posebnih izdataka iz budžeta korisnicima koji se raspoređuju po bližim vrstama izdataka u razdelu 1, broj pozicije 5, opšte usluge po ugovoru iznose dva miliona dinara, potpuno su nedefinisani i lako mogući za razne zloupotrebe, služeći uglavnom za istraživanje javnog mnjenja o trošku građana Srbije. Razdeo 2 istog člana (9) pozicija 10, ekonomska klasifikacija 413 (naknade u naturi), potpuno su besmislene, radi se o oko 5 miliona dinara, tim pre što je tu kategoriju isplate u naturi ova Đinđićeva vlada, sa ministrom Đelićem, napadala (radnici mogu primati samo novac, a ništa u naturi). Naknade u naturi su se pojavile u svim razdelima ovog člana kod korisnika budžeta u ovom članu. Opšte usluge po ugovoru u razdelu 5, pozicija 83, ekonomska klasifikacija 423, iznose 30 miliona dinara itd. U svim ministarstvima je to isto naznačeno, pa se očigledno uočava da postoje nedovoljno definisane stavke, sa kojima je lako manipulisati i koje neće biti transparentne, kako vi to kažete. A posebno razdeo 7, broj pozicije 131, ekonomska klasifikacije 442, u Ministarstvu finansija i ekonomije iznos od 15.612.000.000 namenjen za otplatu stranih kamata treba da se briše. Ove kamate treba da se isplaćuju donacijama, a ne da se to isplaćuje iz budžeta Srbije. Tako ste to vi govorili. Gde su vam onih 6 milijardi donacija, pa iz tih sredstava pokušajte da vratite i kamate i glavnicu? Šta je sa našim sredstvima koja su zamrnuta u stranim bankama? Obračunava li se kamata? Mi srpski radikali, se zalažemo da ovaj budžet bude restriktivan, odnosno da ne bude ovako raskalašan i darežljiv samo za određene korisnike. Mi tražimo smanjenje javne potrošnje, odnosno brisanje nepotrebnih rashoda. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Nataša Jovanović i Gordana Pop-Lazić traže reč.) Govorim o konkretnom amandmanu,nemam u ovom trenutku punomoć. Izvolite koleginice Pop-Lazić.
Gospodine predsedavajući, molim vas da obezbedite kontinuitet u radu Skupštine kada tu nije predsednik Skupštine. Imate dopis od poslaničke grupe SRS, kada u sali nisu predsednik dr Vojislav Šešelj, Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić, da sam ja predstavnik poslaničke grupe. To smo vam dali pre nekoliko meseci, znajući da ćete nas na svakoj sednici izbacivati po redosledu, kako već sledi.
Koleginice Pop-Lazić, dao sam vam reč u uverenju da je tako kako ste rekli. Izvolite.
Amandman na član 9. u skladu je sa amandmanom koji smo podneli na član 2. i član 8, odnosno na potpuno novu projekciju budžeta, jer smo planirali da budžet iznosi realno 161 mlrd. 908 miliona i 914 hiljada dinara. Imali smo pri tom u vidu najavljenu inflaciju, onako kako je to ministar ovde u ekspozeu rekao, i naravno, rast bruto nacionalnog dohotka, kako je planiran, od 4%. Sve ostalo - razlika od 161 milijarde do 200 rashodnih, odnosno do 234 milijarde, jesu rasipnički deo budžeta i iz tog razloga smo tražili da se redukuje član 9. i da se brišu troškovi za poslovna putovanja, koja su neverovatno velika,milijardu i 135 miliona, a znamo da premijer i ostali funkcioneri Vlade uglavnom putuju privatnim avionima, ili im to stranci plaćaju, pa ne vidim razloga da se ovako visoki troškovi za poslovna putovanja projektuju. (Glas iz sale: I vanzemaljci.) I vanzemaljci, tačno je gospođo, ti stranci su kao vanzemaljci. O otplati stranih kamata smo govorili. Zadužujete se, kamate su 15 mlrd. i 612 miliona dinara, umesto da potražujete ono što su iz inostranstva dužni nama. Prvo, projekcija je negde pet milijardi dolara, naših sredstava zamrznuto, što naših banaka, što naših privrednih organiizacija u inostranstvu. Pitam vas - da li se obračunavaju kamate u inostranstvu na ta naša sredstva zamrznuta? Ne, ništa niste uradili ni vi, ni savezna država, ista vlastna republičkom i saveznom nivou, da se ta sredstva odmrznu, da se vrate, ili da se kamata obračunava, a stranci nisu toliko ludi, kao što je to gospodin Dinkić, da te pare drže u nekom trezoru, u slamarici, da ih ne obrću. Oni ih i te kako obrću, i od toga imaju, naravno, adekvatan profit. Pored toga, fond za prestrukturiranje banaka, ovo što se radi sa bankama u Jugoslaviji, u Srbiji naročito, nešto je što će biti zapisano u istoriji i što će nam ostati kao crna mrlja. Nije u pitanju samo tih 10, 12 hiljada zaposlenih u tim bankama, mada je i to ogromna cifra. Znamo mi da će u januaru ta cifra doći do ovde projektovanecifre, 80, ali to će biti 100 hiljada nezaposlenih. Hteli bismo da znamo, neka ministar izađe, malo pre mu je Tomislav Nikolić postavio pitanje, koje su to banke koje ćemo mi prestrukturirati i za koje nam je potrebno 4 milijarde i 50 miliona. Tekući transfer za jug Srbije i Kosovo i Metohiju treba potpuno brisati kao stavku, jer je to novac koji se daje čoveku koji može samo da zloupotrebi taj novac, a nikako da ga utroši na dobrobit srpskih nacionalnih interesa. Ostale naknade iz budžeta, u iznosu od 7 milijardi 450 miliona, uopšte nije transparentna stavka gospodine ministre. Šta se smatra pod tim "ostalim naknadama iz budžeta", niko ne zna. Videćemo verovatno iz materijala koji ćete nam dostaviti u okviru završnog računa na šta ste te pare u toku ove godine trošili. To je ogromna cifra i nema potrebe da se na ovakav način prikazuju, a pogotovo što su u svakom ministarstvu te ostale naknade projektovane u veoma visokom iznosu. Donacije nevladinim organizacijama, molim vas, dali ste ovde obrazloženje da je to Crveni krst, da je to udruženje ovo, ono, slepih, gluvih i tome sl. Rekli ste "i dr." E nas brine to "i dr"... (Predsedavajući, vreme.) Jer znamo da je to Centar za demokratske studije, da je to beogradski centar za ljudska prava, sve su to nevladine organizacije preko kojih se finansiraju političke stranke. Nemojte, gospodo iz DOS-a, da svoje političke partije finansirate iz budžeta i od kože poreskih obveznika.
Molim vas da završavate, koleginice.
Mislim da bi bilo najprofitabilnije za DOS da osnujemo jedno javno preduzeće za proizvodnju kožne galanterije, od kože poreskih obveznika. Tu bi se najbolje profitiralo.
Koleginice Pop-Lazić, dao sam vam reč u uverenju da trenutno nemam vašu punomoć kod sebe, a da je SRS predala punomoć Službi. U ovom trenutku pred sobom imam punomoć, po kojoj ste vi zaista ovlašćeni da učestvujete umesto poslanika Aleksandra Vučića, koji je prvi ovlašćeni da zamenjuje gospodina Nikolića. Međutim, ta punomoć se, prema izričito naznačenom tekstu, odnosi na rasprave za Zakon o porezu na promet i Zakon o akcizama. Nemam punomoć za raspravu o budžetu i molim da mi je pokažete. Ja je nemam. Molim vas da ne shvatite ovo kao ograničavanje vašeg prava. Ubuduće vam neću dati reč. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 37, protiv 96, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, ukupno prisutno 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Goran Vesić. On je povukao amandman, zajedno sa amandmanom na član 6, u toku jučerašnje rasprave. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković, Dušan Milić i Predrag Mijailović. Odbor za finansije delimično je prihvatio ovaj amandman, podnoseći svoj amandman na član 9 koji je postao sastavni deo Predloga zakona. Predstavnik podnosilaca amandmana ipak želi reč. Izvolite, kolega Iliću.
Kolege poslanici, amandman na član 9. odnosi se na određene razdele, smatramo da nekim razdelima ovde nije mesto u budžetu, a naravno neke razdele i neke stavke smo predložili da budu uvršćeni u budžet. To je, na kraju krajeva, prihvatio i Odbor za finansije. Što se tiče stvari za koje smatramo da im nije mesto u budžetu, prvo u razdelu 2 predlažemo da se briše glava 2. 1, odnosno finansiranje institucije ombudsmana, obzirom da Ministarstvo pravde i lokalne samouprave još nije ni dalo predlog zakona o ombudsmanu. Postoji samo neki nacrt koji prolazi kroz skupštinske kuloare. Smatramo da nije primereno da prejudiciramo u budžetu donošenje određenog zakona. Jednostavno, smatramo da ovu stavku treba brisati. Zatim u razdelu 5, kao i u još nekim dodatnim razdelima, u kojima se govori o agencijama i o birou za komunikacije, smatramo da te stavke treba da se brišu iz dva razloga. Prvi je taj što dodatno opterećujemo našu administraciju, odnosno povećavamo administraciju, iako postoji jedno predizborno obećanje da ćemo smanjivati. Mi smo agencije, koje su ionako osnovane jednom neustavnom uredbom, ubacili u ministarstva i samim tim povećali budžet za 57 miliona. Podsetiću vas, Biro za komunikacije - 10 miliona 370 hiljada; Agencija za unapređenje državne uprave u okviru Ministarstva pravde - 8 miliona 670 hiljada; Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza - 5 miliona 136 hiljada; Agencija za razvoj informatike i interneta - 21 milion 95 hiljada; Agencija za kulturu u okviru Ministarstva za kulturu milion i 538 hiljada; i Agencija za reciklažu - 15 miliona i 474 hiljade dinara. Smatramo da bismo brisanjem ovih stavki rasteretili budžet. Smanjili bismo i administraciju. Što se tiče razdela 13, predlažemo da se, pored Direkcije za obnovu Kolubarskog okruga koji je pogođen zemljotresom, doda i Direkcija za obnovu Rasinskog okruga, koji je pogođen zemljotresom u julu mesecu 1999. godine. Zatim, predlažemo u razdelu 34 da se dodaju dve nove stavke, koje smo zajedno sa Komesarijatom za izbeglice predložili. Tako da bi u razdelu 34 dodali dve nove pozicije, kupovinu zgrada i objekata i izgradnju zgrada i objekata, u iznosu od 300 miliona dinara ukupno, a obzirom na integraciju izbeglih lica smatramo to kao načinom trajnog rešavanja njihovog statusa. Smatramo da bi ovo značajno pomoglo rešavanju tog problema. Međutim, Vlada je, svojim izostavljanjem ove pozicije onemogućila Komesarijat da učestvuje kod međunarodnih donatora za sredstva koja su namenjena integraciji. Predlažemo da ove stavke budu dodate budžetu. Na kraju, što se tiče ovih stavki, želeo bih da vas podsetim da su odbori prihvatili amandmane, odnosno stavke u kojima se govori o Komesarijatu za izbeglice. Zaboravio sam još ovo, što se tiče zdravstva, predlažemo da se u razdelu 21, pozicija 347, ekonomska klasifikacija - 42 43, uveća stavka sa 700 miliona na 900 miliona, kako bismo na račun tekuće budžetske rezerve povećali sredstva koja su namenjena zdravstvu. Podsećam vas da je Odbor za finanasije prihvatio neke od ovih stavki, ali ne vidim razloga da ovo smanjenje admininistracije i neustavne agencije takođe izbrišemo iz budžeta.
Da li se još neko javlja za reč? Reč ima ministar finansija, gospodin Đelić.
Što se tiče ovog amandmana, kao što vidite, Odbor za finansije je predložio izmene i mi kao Vlada smo prihvatili neke od elemenata u ovom amandmanu. Hteo bih prvo da obrazložim neke elemente koje kao Vlada nismo prihvatili, posle toga da napomenem šta je prihvaćeno i šta bih predložio da se u ovom momentu glasa kao novi amandman. Što se tiče agencija, bilo je puno priča o tim telima. Mogu da kažem da je to bio jedan od noviteta koji je Vlada Republike Srbije htela da uvede u radu, ne zbog toga da bi izbegla kontrolu Parlamenta, nego da bi mogla da ubrza reformu i uvede nešto što se pokazalo kao veoma efikasan način vođenja poslova u nekim drugim zemljama, pre svega, mislim na skandinavske zemlje, pa i neke zemlje u tranziciji. Iza reči agencija,stoji samo nešto što se zove stručna služba Vlade i zbog toga nije protivustavno stvorena ta agencija jer ona ne zadire u upravne poslove. Znači, nijedna agencija, od ovih koje su formirane uredbom, ne može da zadire u neki upravni postupak, niti mogu da predlože bilo koji papir Vladi na usvajanje. Nijedna od ovih agencija ne može da predloži Vladi na usvajanje nijedan papir. To mora da prođe kroz ministarstvo. Znači, nije tačno reći da je Vlada uzurpirala ingerencije nekih ministarstava ili nekih uprava. Zavisi, neke su počele nešto da rade. Očigledno je da Agencija za informatiku i internet popunjava nešto što je bila praznina, ali ona ima određene teškoće u poslovanju, jer, jednostavno, ona mora da koordiniše kao stručno telo, da pomaže raznim ministarstvima, da izađemo sa zajedničkim stavom oko opreme i oko informatizacije u našojdržavi.Zbog toga, mislim da oko tih agencija nisu veliki izdaci, kada se sve to sabere. Želim samo da napomenem da ste pričali o Agenciji za reciklažu koja je postojala i pre ove Vlade Srbije. Znači, ona postoji već nekoliko godina. Tu nema nikakvog neustavnogtvorenja, niti ima ikakve želje da se izbegne kontrola rada ovih tela od strane Parlamenta. Što se tiče Rasinskog okruga, tu moramo poštovati zakon koji je donesen i on pokriva Kolubarski okrug. Ako pogledate sredstva, ona su nešto malo smanjena ove godine. Ima dosta dugova koje je prethodni režim napravio i koji nisu podmireni. To je ono za šta će prevashodno biti upotrebljeno 867.000.000 dinara. Ruku na srce, ima tu još malo novca, jer i te kako ima još objekata koji moraju da se poprave, ali ovog puta bez zloupotreba, bez popravljanja zgrada nekih političkih partija ili građenja kuće sa bazenom, nego na pravi način. Ali, o tome ćemo pričati kada već sledećeg meseca dođe na raspravu ovo što je već jedanput predloženo, a to je završni račun za 2000. godinu i, što je moždajoš važnije, izveštaj budžetske inspekcije koja je završila svojposao. Tajdokument vi već imate.To je što se tiče Rasinskog okruga. Naravno, ima puno problema i u tom okrugu, ali mislim da mi nismo u stanju da podržimo tajamandman. Na kraju, tri stvari koje je na inicijativu DSS-a Odbor predložio kao novi amandman, a Vlada ga je prihvatila. Pozvao bih poslanike da glasaju za tajamandman. Te tri stvarisuono prvošto sam napomenuo, gospodine Iliću, a to je brisanje stavke "ombudsman" to jest narodnog advokata. Pošto je ta insitutacija predviđena kao jedna od predizbornih obećanja DOS-a, gde nema nikakve veće rasprave oko toga da li treba da imamo takvu instituciju ili ne, Vlada Republike Srbije je usvojila Predlog zakona i poslala po redovnojproceduri Skupštini. Ali, možemo da kažemo da setimemalo prejudicira ishod glasanja Narodne skupštine, samim tim je prihvaćeno da se tajrazdeo briše i tih šest miliona, koliko je predviđeno, prebaci u tekuću budžetsku rezervu. U momentu kada dođe do rebalansa budžeta, za koju nedelju, najkasnijeza koji mesec, predložićemo tajnovi razdeo, ukoliko Narodna skupština izglasa tajzakon. Druga stvar se tiče Komesarijata za izbeglice. Možemo da kažemo da je nova ekipa počela veoma aktivno da se bavi tim poslovima. Napravljen je jedan pravi popis, tako da ne bude zloupotreba u tome ko ima status, a ko nema status izbeglice. Mislim da će ovih dodatnih 300 miliona dinara, koje moramo uzeti iz budžetske rezerve koja je dosta mala,pomoći u dva smera. Prvi je da ti ljudi odu iz tih domova, da se obezbedi neki građevinski materijal da oni mogu da sagrade svojukuću po nekim povoljnim uslovima. Druga stvar je puko preživljavanje u veoma teškim okolnostima, tih 40-50 hiljada naših sunarodnika koji žive u teškim okolnostima u raznim domovima. Mi smo to podržali. Treća inicijativa DSS-a koju podržavamo, to je povećanje Fonda za infrastrukturu u zdravstvu. Sa tih dodatnih 200 miliona taj fond raste na 900 miliona i time je ispunjeno ono što je obećano, a to je dinar od akcize na cigarete za zdravstvo. Zbog toga vas pozivam da glasate za ovaj novopredloženi amandman.
Da li se još neko javlja za reč? Gospođo Pop-Lazić, bez želje da ograničavam bilo čija prava, ali sa željom da obezbedim striktnu primenu Poslovnika, primio sam malopre punomoć kojom gospodin Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe, ovlašćuje vas da ga zamenjujete sa svim ovlašćenjima. Ta mogućnost zaista postojipo članu 38. Poslovnika, ali do ispunjenja određenih uslova. Dakle, primio bih ovu punomoć da je predata do otvaranja rasprave o ovojtački dnevnog reda. Međutim, pošto Poslovnik kaže da se ovakva punomoć može predati najkasnije do otvaranje rasprave o ovojtački dnevnog reda, a pošto smo raspravu otvorili pre tri dana, ne mogu da primim ovu punomoć. Prema tome, SRS je u ovojsituaciji sama sebe lišila prava. Izvolite, po Poslovniku.
Gospodine predsedavajući, mene uopšte ne čudi da se vi ovako ponašate i da donosite ovakve odluke. Vi ste izgubili jedan Predlog odluke da se formira ankentni odbor u vezi propadanje firme "Jugoskandik" i vašim propustom to nije došlo na dnevni red. Ne čudi me da ste izgubili i generalno ovlašćenje koje vam je pre više meseci dostavljeno, važi za sva zasedanja i za sve sednice Narodne skupštine. Molim vas, umirite Skupštinu da mogu da govorim. Imam lipravo da uopšte govorim, gospodine predsedavajući? (Predsedavajući: Molim vas, koleginice Pop-Lazić, a molim i druge poslanike u sali da saslušamo poslanika Gordanu Pop-Lazić.) Ne zloupotrebljavam govornicu. Koristim svoje vreme da komentarišem svoje poslaničko pravo i vaš stav. Molim vas da obezbedite mir u sali. Gospodine predsedavajući, razmislite koliko je realno na početku sednice, proceniti koliko ćete vi članova SRS-a izbaciti ili oduzeti im reč. Znači, mi treba da procenjujemo do broja 23koliko će nas izaći iz sale, da bismo vam unapred, pre početka sednice, dali ovlašćenje da neko u nečijem odsustvu predstavlja poslaničku grupu. Gde stoji u Poslovniku da poslanička grupa može biti lišena mogućnosti da ima predstavnika poslaničke grupe i zašto to radite? Hoćete da ubrzate završetak rada po budžetu? Pa, on će se i tako danas završiti. Dozvolite nam da komentarišemo amandmane koje smo podneli mi i drugi poslanici. Ne vidim da mi timeusporavamo rad Skupštine. Naprotiv, čini mi se da doprinosimo kvalitetu rada. Htela sam da govorim o amandmanu DSS-a i da komentarišem stav Vlade koja je prihvatila ovajamandman, a vi mi to onemogućavate. Molim vas, preispitajte svojstav, jer ovo je nešto nečuveno, a svedoči samo o tome kako vi shvatate demokratiju u parlamentu.
Da se razumemo, koleginice Pop-Lazić, unapred sam naglasio da ne želim nikom da uskraćujem bilo kakva prava. Da je ova ponomoć predata pod uslovima iz Poslovnika naravno da bih je poštovao. Citirao sam odredbu stava 3. člana 38, koja je savršeno jasna. Ovakva punomoć predaje se najdocnije do otvaranja rasprave. Što se tiče prava Srpske radikalne stranke, ne vidim zašto bi ona bila uskraćena. Gospodin Šešelj nije tu, on je šef poslaničke grupe, mogao bi da govori da prisustvuje. Prema tome, ne želim da kršim Poslovnik, želim da ga striktno primenjujem. Ako želite, mogu staviti na glasanje vašu tvrdnju da sam povredio Poslovnik. (Glasovi - evo, vidite spisak.) Ne postoji nikakav spisak, ne postoji. Postoji spisak za dva akta, ali ne za budžet. Molim vas, pokažite mi ako postoji. (Komentari poslanika Srpske radikalne stranke se ne razumeju, govore istovremeno.)Gospodo, ne želim da polemišem ovako. Ako mislite da sam povredio Poslovnik, to mogu staviti na glasanje. [[Žagor.]] Još jednom pitam da li želite da stavim na glasanje primedbu da sam povredio Poslovnik. Želite. Dakle, sačekajte gospodine ministre i vi gospodine Zeldžo, gospođa Pop-Lazić traži da se izjasnimo o njenoj poslovničkoj primedbi. Stavljam na glasanje primedbu narodnog poslanika Gordane Pop-Lazić da sam, ne primenjujući punomoć, koju je potpisao narodni poslanik Vojislav Šešelj, izvršio povredu Poslovnika. Za 21, protiv 79, uzdržan jedan, nije glasao 51, ukupno 152. Prema tome, Narodna skupština je utvrdila da predsedavajući nije izvršio povredu Poslovnika. Po Poslovniku, reč ima narodni poslanik Zeldžo Hurić, zamenik šefa poslaničke grupe. Izvolite kolega Huriću.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedavajući, tek ste nakon što ste dali reč gospođi Pop-Lazić napravili prekršaj Poslovnika. Naime, član 97. kaže: "Pravo da govori o povredi Poslovnika ima samo predsednik ili predstavnik poslaničke grupe". Pošto je njoj osporeno pravo predstavnika poslaničke grupe, ona nije mogla reagovati po Poslovniku. Znači da je Poslovnik prekršen u članu 97. i molim vas da to ubuduće ne činite. Ne tražim da se o tome glasa.
Hvala. Za reč se javio ministar finansija, gospodin Đelić.
Želim da se izvinim narodnim poslanicima. Prvi put se susrećem sa ovom situacijom i pobrkao sam lončiće. Znači, onaj deo amandmana koji je postao novi predlog amandmana Odbora, koji je Vlada prihvatila, on je postao sastavni deo Predloga zakona i o tome ne treba da se glasa. Međutim, imajući u vidu da je predlagač amandmana ostao pri svom amandmanu, ono što je prihvaćeno to je već sastavni deo zakona, i zbog toga u ime Vlade predlažem da glasate protiv ovog amandmana.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 51, protiv 79, uzdržana dva, nije glasalo 25, ukupno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Leila Ruždić-Trifunović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Amandman na član 9. razdeo 7. povlačim, pošto je amandmanom Odbora za pravosuđe moje rešenje u potpunosti usvojeno. Iz tog razloga povlačim taj amandman.
Zahvaljujem i konstatujem da je narodna poslanica Leila Ruždić-Trifunović povukla amandman na član 9. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Stanković, Slobodan Tomović, Bora Stanimirović, Nebojša Jović, Dragan Todorović i Radojko Petrić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li predstavnik podnosioca amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidite i sami da smo usvajanjem ovakvog poslovnika o radu doveli do apsurda rad Skupštine. Ovo utoliko pre što je i Vlada napravila takvu strukturu budžeta da, primera radi, samo član 9. koji praktično obuhvata ceo budžet i nalazi se na 27 strana. Ako jedan poslanički klub ima pravo da podnese samo jedan amandman na jedan član zakona, onda vidite koliko se može uraditi kada se pominje član 9, a imali smo već nekoliko predloga. Gospodin ministar finansija je prilikom prezentacije poslaničkom klubu SPS-a, govoreći o ekonomskom programu i budžetu Republike Srbije za 2002. godinu, uglavnom govorio o dve vesti. Pominjao je jednu lošu i jednu dobru vest. Takođe bih i ja pomenuo dve vesti. Prva vest je lepa vest, da je ministar finansija veliki optimista, bar kada se radi o ubdžetu za 2002. godinu, a loša vest je da ministar finansija nema pokriće u ekonomskoj politici i budžetu za 2002. godinu. Drugo, u tom stilu bih takođe pomenuo lepu vest, recimo za penzionere, da će oni u 2002. godini dobiti 12 penzija, ali je loša vest - nakon usvajanja ovog novog zakona, kada se vrši tromesečno obračunavanje penzija, penzioneri će u 2002. godini primiti blizu 2,5 penzije manje nego što je predviđeno. Lepa vest je da je budžet ove godine veći za 105 milijardi dinara, ali je loša vest da će obveznici poreza, da će građani morati u sledećoj godini platiti 105 milijardi poreza više nego u ovoj godini. Lepa vest je da je budžet za 2002. godinu 219 milijardi, ali je loša vest da se tim budžetom uopšte nije predvideo nijedan dinar, recimo, za subvencije kredita za izvoz onim firmama koje su to u stanju da urade. Prema tome, to ukazuje da budžet nije u funkciji razvoja proizvodnje, jer i dalje, bez obzira na stanje i što je predviđen čak i od strane Vlade porast proizvodnje od 0%, ima firmi u Srbiji, to smo čuli malopre, koje mogu da proizvode i mogu praktično da izvoze, imaju svoje izvozne programe. Takav je slučaj sa firmama u Vranju. "Simpo", koji dobro posluje, ima svoj izvozni program, pa bi mu ovakve subvencije i te kako dobro došle. Radi se o "Alfi", "Zavarivaču", o "Jumku" koji je trenutno u krizi, samo zahvaljujući nekim kriznim štabovima, koji su uticali na kadrovsku politiku same firme. Zbog toga, poslanički klub SPS predlaže da se za sledeću godinu predvidi na ime subvencija šest milijardi dinara, kako bi se bar donekle oživela proizvodnja, odnosno izvoz, u onim firmama gde je to još uvek moguće. Kada sam ovde, u okviru ovog amandmana podvukao bih ono što je u članu 9. u delu višenamenskog korišćenja voda predviđeno da se za izgradnju, odnosno završetak brane kod Vranjske banje izdvoji 250 mil. dinara, i to 150 miliona iz budžeta i 100 miliona iz realnih izvora vodoprivrede. Posebno bih ovonaglasio, jer je jug Srbije, naročito opštine Vranje i Bujanovac, dvostruko, zbog neadekvatnog vodosnabdevanja, u teškoj situaciji - prvo, što su bunari koji se nalaze u slivu Južne Morave takvog kapaciteta da u toku letnjih meseci u ovim opštinama nema uopšte vode i, drugo, da u ovim bunarima ima visok procenat koncentrata mangana, koji je veoma opasan po ljudsko zdravlje, pa je to bio razlog što su u ovim opštinama još pre 12 ili više godina razgovarali o izgradnji jedne nove akumulacije, i ona je tada i počela. Mogu da kažem da je ova akumulacija pri kraju, da je oko 90% radova urađeno i da bi za završetak ovih poslova bilo neophodno potrebno još negde 300 mil. dinara. Napominjemukoliko se to ne ostvari, da se stanje još više pogoršava nakon NATO bombardovanja, jer je osiromašeni uranijum prisutan na neka nepuna tri kilometra od bunara odakle se ove dve opštine snabdevaju. Tako će se desiti, ako se u 2002. godini ne završi ova akumulacija, odnosno brana, da će građani Vranja i Bujanovca moći iduće godine da piju vodu sa visokim procentom mangana, obogaćenu osiromašenim uranijumom.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Dragan Tomić, u svojstvu predstavnika poslaničke grupe SPS.
Član 9. Zakona o budžetu predstavlja suštinu i predstavlja nominalno izražen ceo budžet. O selektivnim delovima budžeta, o onome što predstavlja celinu svega ovoga što je napisano, mi smo u prethodnim amandmanima govorili. Hoću samo još jednom načelno da podsetim da definitivno ovde neko nema sluha za ona upozorenja o kojima smo govorili. Ako je predviđena, rečena i obrazložena ovde stagnacija proizvodnje u privredi, a budžet će biti nominalno izražen i veći za 103 milijarde u odnosu na prošlu godinu, odnosno prošlogodišnji budžet je bio 129 milijardi, moram da kažem da, ako nemate rast proizvodnje, ako nemate rast izvoza, ako nemate stabilan bankarski sistem, onda ne shvatam kako ćemo ove izvore pokriti? Za ono što ste predložili kao način kako ćete pokriti ove izvore, znači sredstvima iz privatizacije, ministar Vlahović je rekao da ćete, čim budu otvoreni tenderi, javno reći koliko je ostvareno prihoda po tom osnovu. Mi znamo da ste fabriku "Beočin" prodali Francuzima, drugu ste prodali Nemcima, to je Kosjerić, a treću "Popovac" ste prodali Grcima. Koliko ste dobili para, to još niko ne zna, jer u javnosti nije rečeno. Kad kažete član 9, govorim o donacijama, o njima niste ovde pomenuli ni jednu jedinu reč, osim u drugom delu, u obrazloženju, kada govorite - kako ćete popuniti itd. Zaista su primedbe, kad su u pitanju agencije biroi koje ste imenovali i postavili, opravdane. Prosto je neverovatno da jedno ministarstvo ima pored sebe, znači pored cele svoje stručne službe, osnovanu i agenciju da radi nekakve dopunske poslove. Mi smo juče ušli u jednu raspravu na Odboru za finansije, gde su naši poslanici predložili nove amandmane na član 9, i oni su to obrazlagali azbučnim redom od d) do i). Iako je prihvaćena rasprava o amandmanu gospodina Pal Šandora, znači, mogao je da bude amandman i predložen novi član 9a, onda je konstatovano da poslanici SPS prave zloupotrebe i krše Poslovnik. To nije tačno, članovi 139. i 143. Poslovnika nigde ne predviđaju da u predlog zakona ili drugog akta ne može kao amandman ići novi član. I naravno, nasilnom većinom, po milioniti put ovde, vi ste konstatovali da ste u pravu. Naravno, građani Srbije to već osećaju, tu silu, osećaju koliko ste u pravu. Da se vratim na ovo što sam govorio - prosto je neverovatno, kad je u pitanju energetika, da ste uložili 400 milijardi. Evo, i kolega Zoran Novaković je juče imao zaista ozbiljne primedbe, a meni nije jasno zašto SSS nije dala svoje amandmane, pa ovde obrazlagala sve to, već je po tom pitanju uzdržana. Molio bih da po pitanju energije dobijem odgovor - zašto sada imamo nestašice, zašto iskaču postrojenja? Da li pripremamo i nju za prodaju ili je stavljamo u nekakav fond za tranziciju i restrukturiranje? Moram da kažem da je ovo budžet recesije, neće biti povećanja proizvodnje, neće biti rasta životnog standarda i neće biti većih plata. Tema je upravo ovo o čemu govorim. To je sadržano u ove 22 strane. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Zoran Novaković, pravo na repliku.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, nisam imao nameru da polemišem, ali morao bih da kažem nešto što je juče bilo stvarno veoma diskutabilno na Odboru za finansije. Ne bih da prepričavam, tu je bilo i vređanja intelektualnog nivoa itd. Na kraju je prekršen Poslovnik, a ja sam, vezano za član 9, kad je već ovo pomenuto, da budemo načisto, pokušao da predložim amandman Odbora za finansije, koji se odnosi na ovde pomenutu energetiku. Ovde se radi o razdelu 11, pozicija 198, klasifikacija 451, a odnosi se na subvencije JP "Elektroprivreda" Srbije, koje iznose tri milijarde i 900 miliona dinara u budžetu za narednu godinu. Juče sam zamolio ministra, gospodina Đelića, da nam objasni, juče ili ako to može danas na sednici, otkud subvencije JP "Elektroprivreda" Srbije za 2002, obzirom na sve donacije koje iznose nekoliko stotina miliona maraka u ovoj godini i donacije koje su tim povodom prelivene u prvo tromesečje 2002. godine, znači u grejnu sezonu. Još jednom bih zamolio ministra da pokuša to da nam pojasni. Što se tiče budžeta, zahvalan sam gospodinu Kovačeviću Stanku što je juče pomenuo ovu grupu, parlamentarnu grupu koja je bila u Beču. Zamoli bih da pomene komentar gospodina Rasela iz MMF-a, vezano za njegov ekspoze u vezi privatizacije u Srbiji. Što se tiče budžeta i budžetskog deficita, zamolio bih gospodina ministra da nam kaže, a to bi mogao i gospodin Stanko Kovačević, da li je budžet oštećen i da li će biti oštećen obzirom na ono što je izjavljeno na Studiju B i TV BK... (Predsednik: vreme). Ovih dana, za 135 hiljada tona mazuta nije plaćen porez na promet i akcize, taj mazut je prerađen u električnu struju koja je u poslenjih 45 dana izvožena preko Albanije i Makedonije za Grčku. Hvala lepo.
Pravo na repliku, narodni poslanik Stanko Kovačević.
Poštovana predsednice, koleginice i kolege poslanici ne mogu da dam odgovor na ovaj drugi deo pitanja koje je kolega Zoran Novaković postavio, jer meni nisu poznati ti detalji o kojima on govori. I te kako su mi poznati detalji sa našeg zajedničkog seminara u Beču, koji je organizovao Međunarodni monetarni Fond, bilo je i para, gospođo Jovanović, ne brinite se, bilo je para i para će biti. Onoj zemlji koja poštuje međunarodne norme, biće para. Gospodin Zoran Novaković je rekao da u mom jučerašnjem obraćanju nisam pomenuo moj dijalog sa gospodinom Raselom, direktorom seminara, kada smo raspravljali o problematici privatizacije. Predstavnik BiH, gospodin Abdić, tražio jeda ga posavetuje za šta će da koriste sredstva od privatizacije. Uzeo sam reč i preneo naše iskustvo: zakon Srbije može da posluže za šta se sve sredstva iz privatizacije mogu iskoristiti. Onda smo došli na temu tenderske i aukcijske privatizacije, pa sam informisao da smo predvideli u tenderima kao opciju da ponuđač, zainteresovani kupac preduzeća, treba da ponudi i socijalni program. Replika, dijalog sa gospodinom Raselom se u tome odvijao, jer je smatrao da to nije u redu, jer na taj način odbijamo prave kupce, a zbog čega sam intervenisao da je to iz čisto psiholoških razloga, da radnici i zaposleni u preduzeću koje se privatizuje treba da znaju da Vlada Republike Srbije i zakonodavac vode računa o njihovoj budućnosti i o njihovoj sudbini. Zašto zahtevaju od budućeg kupca i ponuđača da mora da se izjasni šta će da radi sa viškom radnika za koje bude zahtevao da budu otpušteni. To je dijalog koji smo vodili i tu je gospodin Rasel rekao da on ne bi voleo da bude član jedne takve tenderske komisije, a što sam ja prihvatio kao njegov normalan stav. Sa našeg aspekta, opcija socijalnog programa ponuđača u privatizaciji mora da bude. Da li će biti prihvaćena ili neće, to zavisi od onoga ko prodaje i od onoga ko kupuje, a verovatno će i sindikat u preduzeću koje se privatizuje dati reč i o predlogu socijalnog programa. To je bila polemika između gospodina Rasela i mene. Na suprotnoj strani okeana, u Vašingtonu je bio gospodin Safdžin Gupta, ako se ne varam gospodine Ćeliću, koji je učestvovao u toj raspravi i načinom na koji je klimao glavom dao mi je za pravo da je stav Vlade Republike Srbije i zakona o privatizaciji potpuno ispravan, kada se u njemu vodi računa o sudbini radnika u preduzeću koji će ostati bez posla. Hvala.
Nisam čula da ste spomenuti. Izvolite, replika gospođica Nataša Jovanović.
Pravo na repliku koristim jer me je gospodin Stanko Kovačević Cane ili već kako ga zovete, direktno pomenuo sa skupštinske govornice, govorivši o njegovom učešću u delegaciji Narodne skupštine Republike Srbije na seminaru koji je organizovao MMF. Kada već govorite o tolikom novcu, gospodine Kovačeviću, najpre moram javnost Srbije da podsetim na činjenicu da su vama stalno neke pare u glavi, a da li je to pola miliona maraka za koje vas je Đinđić reketirao, pa ste se sada vratili na pravi put, jer ste jednog dana bili zalutali. Koliko ste sada dobili zauzvrat, to ne znam, ali vi ste dužni, gospodine Kovačeviću, da nas obavestite ovde, a i Poslovnik, odnosno član 233. propisuje, u kojoj ste delegaciji bili. To treba da nas obavesti zvanično šef delegacije, o čijem trošku, ko vam je platio put i šta ste vi radili tamo, ko vas je ovlastio da uopšte tamo idete. Bilo bi dobro zato da ne koristite skupštinsku govornicu da nas nekim praznim pričama pokušavate da impresionirate o vašim nekakvim uspesima, o pohvalama koje stižu iz stranih centara moći na račun Vlade Republike Srbije. Nama koji živimo ovde, koji znamo kakva je katastrofalna Đinđićeva vlada, sve je jasno i od vaših mentora nam nikakve pohvale nisu potrebne.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne). Stavljam na glasanje amandman. (Gordana Pop-Lazić, sa mesta: Imam pravo na reč.) Vi nemate pravo, nije vam odobreno, niste predstavnik poslaničke grupe u skladu sa članom 38. imate pravo da glasate. Za 32, protiv 88, uzdržana dva, nije glasalo 38, od 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Po Poslovniku, narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Ne može, niste predstavnik, izvinjavam se, ne dajem vam reč, nisam vam dala reč, nemate reč. Nemojte da se približavate, ne dajem vam reč. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Kako nije, ona je zamenik.) Može narodni poslanik Vojislav Šešelj, zovnite ga da dođe. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Kako da dođe kada nije tu.) To je vaš problem. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Vi izlazite svaki čas pa vas neko zamenjuje.) Pa i vi ste imali pravo da ga zamenjujete, ali ste... nema pravo, gospođa Pop-Lazić, molim vas da se udaljite sa govornice. Gospođo Pop-Lazić, izričem vam opomenu na osnovu člana 103, prvu opomenu. Molim vas da se udaljite sa govornice. Ovlašćenje sam pročitala. Gospođo Pop-Lazić, prvo, nećemo da polemišemo. Na osnovu člana 38. Poslovnika: "U toku sednice Narodne skupštine, poslanička grupa može ovlastiti jednog svog člana da predstavlja poslaničku grupu po određenoj tački dnevnog reda, o čemu predsednik poslaničke grupe pismeno obaveštava predsednika Narodne skupštine, najkasnije do otvaranja rasprave po toj tački dnevnog reda". Niste ispunili tajuslov. (Tomislav Nikolić: Pročitajte stav 2, ispunili smo stav 2.) Niste ispunili, ali ste prekršili član 38. Znači, to je prvi uslov. Ne mogu da prihvatim, nije prihvatio ni mojzamenik ovo ovlašćenje i ne mogu da ga prihvatim, jer nije u skladu sa članom 38. Gospođo Pop-Lazić, molim vas da se udaljite, već sam vam izrekla jednu opomenu. Postoji rok do kada se to podnosi. Meni je stvarno žao.Nema u stavu 2, ali ima u članu 38. Moraju svi da se poštuju jednako. Gospođo Pop-Lazić, molim da se udaljite sa govornice. Izričem vam drugu opomenu po članu 103. (Tomislav Nikolić: Pročitajmalo tajPoslovnik.) Na osnovu člana 104, gospođo Pop-Lazić, oduzimam vam reč, zato što posle dve opomene niste hteli da se udaljite sa govornice. (Tomislav Nikolić: Ona je zamenik šefa poslaničke grupe.) Niste u pravu. Gospođo Jovanović, molim vas da se udaljite da ne bih primenila član 103. na vas. (Tomislav Nikolić:Ko predstavlja našu poslaničku grupu?) Predstavlja je narodni poslanik Vojislav Šešelj. (Tomislav Nikolić: On nije tu.) Određujem pauzu do 15,00 časova, taman će možda gospodin Šešelj uspeti da dođe. [[Posle pauze - 15,45]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da radi nastavka sednice ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice da bismo utvrdili kvorum. Konstatujem da elektronski sistem nije u funkciji i molim Službu da prebroji narodne poslanike. Molim Službu da mi preda koliko imamo poslanika, ne znam zašto ste napustili salu pošto sam konstatovala da nije u funkciji elektronski sistem. Da li ste prebrojali koliko ima poslanika? Molim da mi predate papir. Konstatujem da je Služba utvrdila da je u sali prisutan 131 narodni poslanik. Znači, imamo kvorum i možemo nastaviti sa radom. Po Poslovniku, narodni poslanik Nataša Jovanović, u svojstvu predstavnice poslaničke grupe SRS, a po aktu koji su dostavili u pauzi.
Gospođo predsedavajuća, vi ste prekršili Poslovnik, i to član 1, član 38. stav 2, član 103. i član 104. Ono što se dešavalo pre ove pauze je zaista diktatura na delu Narodne skupštine Republike Srbije i vreme je da se Narodna skupština izjasni o tome da li će se poštovati Ustav Republike Srbije i ovakav restriktivan Poslovnik koji ste vi doneli, a za obračun sa političkim neistomišljenicima, pre svega poslanicima SRS. Podsetiću vas na to, gospođo Mićić, da ste drugu opomenu danas izrekli zameniku šefa poslaničke grupe, gospodinu Tomislavu Nikoliću, samo zato što želite verovatno time da nam poručite da narodni poslanici ne mogu da govore o ministrima u Vladi Republike Srbije. Izrekli ste mu opomenu u trenutku kada je govorio o kriminalnim aktivnostima minsitra za poljoprivredu Dragana Veselinova o kojima je pisala sva i DOS-ovska dnevna štampa. Posle toga ste gospodinu Tomislavu Nikoliću, bez kvoruma, u toku utvrđivanja kvoruma u sali, u momentu kada je u skupštinskoj sali bilo prisutno svega 120 poslanika, oduzeli reč, a da pri tome gospodin Nikolić uopšte nije bio za skupštinskom govornicom. Dobili ste dva obaveštenja od gospodina Tomislava Nikolića; najpre da je gospođa Gordana Pop-Lazić predstavnik poslaničke grupe SRS. I onaj ko vas je zamenjivao na mestu predsedavajućeg, gospodin Šabić je gospođi Pop-Lazić dao mogućnost da obrazlaže amandman na član 9, a posle toga joj dao mogućnost i da reklamira povredu Poslovnika, jer kada ste već na takav protivposlovnički način oduzeli reč gospodinu Nikoliću najnormalnije je da mi sada imamo našeg zamenika. Ne, to nije bilo dovoljno jer se gospodin Šabić pozvao na član 38. stav 2. Poslovnika i sasvim ga pogrešno protumačio. Pa vam je gospodin Tomislav Nikolić napisao novi dopis, u kome je rekao da svoja prava zamenika šefa poslaničke grupe prenosi na gospođu Pop-Lazić. Vi ste sa mesta predsedavajućeg, i meni i gospođi Pop-Lazić, znakom odobravanja, klimanjem glave, rekli da je to u redu i u momentu kada vam je posle izlaganja poslanika gospođa Pop-Lazić zatražila reč, vi ste joj, kada je izašla za govornicu, najpre izrekli jednu, pa zaim drugu opomenu, a zatim joj oduzeli reč. Poslanička grupa SRS, mi čestiti Srbi izabrani od našeg naroda, nećemo da trpimo vaš teror u Skupštini Srbije. U znak protesta zbog vaše kaubojštine, zbog samovolje, zbog tiranije koju sprovodite u Narodnoj skupštini Republike Srbije, štiteći kriminalce iz Đinđićeve vlade, napuštamo sednicu Narodne skupštine Republike Srbije, a vama gospođo Mićić, i DOS-ovskoj većini to je znak da se trgnete i da znate da vam građani, zajedno sa nama, neće dozvoliti da sprovodite diktaturu. (Poslanici SRS napuštaju salu.)
A obrazloženje o povredi Poslovnika? Ne tražite? Dužna sam samo kratko da dam obrazloženje, iako poslanici izgleda neće biti u sali. Znači, narodnom poslaniku Tomislavu Nikoliću mere sam izrekla na osnovu člana 103. i zbog povrede člana 101, koji kaže - nije dozvoljeno korišćenje uvredljivih izraza, kao ni iznošenje činjenica i ocena koje se odnose na privatni život drugih lica. To sam učinila u toku trajanja sednice, nije bilo prekida. Radilo se o utvrđivanju kvoruma, a član 95. kaže da predsednik Narodne skupštine prekida rad Narodne skupštine, kada utvrdi nedostatak kvoruma na sednici Narodne skupštine, dok se kvorum ne obezbedi. Dakle, nisam prekidala sednicu, sednica je bila u toku i imali smo kvorum. Po Poslovniku, narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, Skupština je, uprkos svemu, ozbiljno mesto, ali ovo ćemo shvatiti kao novogodišnji ustupak SRS. Verujem da ćemo lakše raditi u njihovom odsustvu. Nažalost, to je tako predloženo, u članu 81. da mi donesemo odluku, kojom bismo pomerili rok za okončanje današnjeg radnog dana i na takav način pokušali da odgovorimo u potpunosti svojim obavezama, da istovremeno sebe lišimo obaveze sutrašnjeg rada. Dakle, pred nama je završetak ove tačke dnevnog reda i još jedna tačka dnevnog reda, a to je - izbor i razrešenje sudija. Mislim da možemo, kroz konsultacije sa šefovima poslaničkih grupa, da završimo raspravu o amandmanima, da potom diskutujemo o poslednjoj tački dnevnog reda i na takav način završimo sa parlamentarnim zasedanjem ovu godinu. Molim vas za razumevanje.
Nastavljamo rad. Narodni poslanik Pal Šandor podneo je amandman kojim predlaže ... A, da stavim na glasanje predlog. Izvinjavam se. Stavljam na glasanje predlog koji je izneo narodni poslanik Čedomir Jovanović. Za 108, protiv 35, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog narodnog poslanika Čedomira Jovanovića o produžetku radnog vremena. Narodni poslanik Pal Šandor podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 9. doda novi član 9a. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč, izvolite.
Poštovane kolege, sklon sam da povučem amandman, ne zbog toga što odustajem od njega, već zbog toga što moj amandman nije kompletan, onako kako je mogao i kako je trebalo da bude. O čemu se radi? Nisam bio ovlašćen od Srpske akademije nauka i nekih još drugih institucija o kojima postoji poseban zakon, da predložim razlaganje pod dva ministarstva, znači za nauku i za obrazovanje i kulturu, one ukupne sume na stavke, kako postoji budžetska obaveza. Prema tome, ako bismo prihvatili ovaj moj amandman u obliku koji sam predložio SANU i još neki drugi, o kojima takođe postoji poseban zakon, bili bi možda nezadovoljni. Ipak sam sklon da povedemo razgovor o tome i da gospodin ministar kaže šta misli o tom amandmanu. Meni je vrlo blizak način obrazlaganja i predstavljanja pojedinih stavki koje je uradilo Ministarstvo poljoprivrede, gde se potpuno po tačkama, mislim u ukupnoj sumi od 1-17, vidi konkretno za šta će to biti upotrebljeno. Stoga bih čak i predložio, iako obrazloženje nije sastavni deo zakona koji se objavljuje, ali jeste sastavni deo zakona koji je u proceduri, da na 46. strani to obrazloženje glasi ovako: "Kroz program naučno-istraživačkog rada biće pružena finansijska pomoć naučno-istraživačkoj delatnosti SANU i Matici srpskoj,u skladu sa Zakonom o naučno-istraživačkoj delatnosti (a to su svi ostali instituti i sve ostale institucije), Zakonom o Srpskoj akademiji nauka i umetnosti i Zakonom o Matici srpskoj". Onda je to vrlo precizno. Prema tome, ukoliko je gospodin ministar sklon ovakvom razmišljanju i ovakvom tumačenju tih stavki na koje sam stavio amandman, bio bih spreman da taj amandman povučem.
Ne znam šta znači sklon, znači da amandman ne povlačite? Reč ima ministar finansija, gospodin Božidar Đelić. Izvinjavam se, po Poslovniku, posle Dragan Tomić.
Rekao bih da mi još nemamo ustavnu praksu u tome gde se razlike prikazuju, a gde se ne prikazuju. Prema nekim merilima, ima i nekih drugih institucija gde postoji zakon. Na primer, za budžet 2002. godine bio je prikazan Hilandar, Sremski Karlovci, ali uistinu imamo dve institucije od neprocenjivog značaja za našu zemlju. To su Srpska akademija nauka i Matica srpska. Jednostavno, ova metodologija u mnogo čemu smanjuje ovaj broj institucija koje se prikazuju, ali prikazuje mnogo preciznije namene. Veoma rado prihvatam predlog gospodina Šandora i dopunićemo, u tekstu koji je on predložio,obrazloženje ovog zakona i nadam se da će posle povući taj amandman.
Konstatujem da je narodni poslanik Pal Šandor povukao amandman na član 9. Po Poslovniku, narodni poslanik Dragan Tomić.
Poštovana gospodo narodni poslanici, vi ste juče na početku zasedanja dobili obrazloženje Odbora za finansije, koji je preuzeo na sebe ingerencije ove skupštine i konstatovao da, recimo, gospodin Pal Šandor ima pravo da doda novi član 9a, a da 11 poslanika Socijalističke partije, koji su imali istu tehnologiju od 9b do 9j, nemaju pravo da daju obrazloženje na svoje amandmane na ovaj budžet. U raspravi koja je vođena na Odboru za finansije govoreno je da su članovi Socijalističke partije, podnosioci tih amandmana, zloupotrebili rad ove skupštine, da hoće da otegnu raspravu, da ne dozvole da se ova skupština završi itd. Ako poslanik iz koalicije DOS to radi ima pravo, nigde se ne kaže da je prekršen Poslovnik. Znači, ovo je u skladu sa Poslovnikom, a ovo što su uradili članovi Socijalističke partije to je apsolutno kršenje Poslovnika. Rečeno je da je prekršen član 143. Poslovnika o radu ove skupštine, iako to nisam mogao da pročitam u tekstu, valjda različiti tekst čitamo, a imamo iste poslovnike, i nisam mogao da pročitam gde su ga to poslanici Socijalističke partije prekršili. Upravo sam insistirao, zajedno s gospodinom Zoranom Novakovićem, da nađemo gde su to članovi Socijalističke partije prekršili Poslovnik o radu ove skupštine. Moram da kažem da je ovde apsolutno u primeni dvojni aršin i pravo da iz vlasti može da govori ko god hoće, a kada ste u opoziciji, pored Poslovnika i dodatno postoje ograničenja po božijoj volji. Juče ste vi ovo izglasali i konstatovali da su poslanici Socijalističke partije prekršili Poslovnik. Sada ste glasali i konstatovali da poslanik iz DOS-a nije prekršio. Konstatovali ste. Nema veze da li je odustao ili nije, on je svoj amandman obrazlagao, a nama je oduzeto pravo i da ga obrazlažemo i da odustanemo. Znači, nismo imali pravo ni da odustanemo. Pravo nam je oduzeto na Odboru za finansije. Iako smo se mi usprotivili tome, očigledno da jevolja većine ovde takva da za vas ne važi ni ovaj poslovnik, koji ste po treći put predložili i izglasali. Moram da konstatujem da je ovde došlo do kršenja Poslovnika, članova 139. i 143.
Gospodine Tomiću, već smo o ovome doneli odluku. Znači, povodom zaključka Odbora za finansije, a po članu 143, narodni poslanici koji su članovi iste poslaničke grupe mogu da podnesu samo jedan amandman na jedan član predloga zakona. Gospodin Pal Šandor je jedini član poslaničke grupe i podneo je jedan amandman ispred poslaničke grupe. Vi ste podneli na isti član pod a, b, v, g, d, đ više amandmana, što znači da to nije u skladu sa članom 143. Mogli ste, dakle, da podnesete samo predlog da se doda jedan novi član, a ne više. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 39, protiv 96, uzdržana četiri, nisu glasala 24, od 163 narodna poslanika. Konstatujem da nije povređen Poslovnik po primedbi narodnog poslanika Dragana Tomića. Pravo na repliku, narodni poslanik Novaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi istine i razumevanja, jednom sam zamolio i još jednom ću da ponovim. Moje ime je Zoran D. Novaković, da bih se razlikovao od nekih drugih Novakovića. Jednog ću posle pomenuti, a to je Goran Novaković, koji danas ima velikih problema, a drugog neću pomenuti. Ovo D. da bi se razlikovali, to je od oca Dragoljuba. Znači, juče je na Odboru za finansije drastično prekršen Ustav i Poslovnik, koji smo ovde doneli. Ja sam juče tražio pravo da izdvojim mišljenje povodom dva amandmana ili ukupno na amandmane, pošto mi to, po mom mišljenju, Poslovnik dozvoljava. Međutim, pravo, odnosno nepravo izlasavanja je odlučilo o svemu tome. Ne bih u ovom momentu da o tome elaboriram. Uvažavam gospodina Šandora, ali da kažem da u ovom trenutku, sada je daleko bitnije, po meni, da znamo da je u našoj zemlji skoro vanredno energetsko stanje, obzirom da su uvedene redukcije od četiri sata. Već sam jednom gospodina ministra zamolio da nam objasni da li je bilo budžetskog prekršaja za ono što sam ga pitao, vezano za mazut i izvoz struje, a ako je redukcija struje ovog dana od 12 sati i preti kolaps energetskog sistema, shvatite to vrlo ozbiljno, sa ogromnim, nesagledivim posledicama, molim gospodina koji kaže da nije nadležan, ali je član Upravnog odbora Naftne industrije Srbije i to za 30.000 nadoknade, gospodina Stanka Kovačevića, da on makar proba da objasni, obzirom da sam očekivao da će izaći na repliku gospodin Naumov, koji je predsednik Upravnog odbora Elektroprivrede Srbije. Kao narodni poslanik i član poslaničkog kluba Stranke srpskog jedinstva, principijelnih ljudi, vrlo odgovorno kažem da je redukcija veoma ozbiljna i da je nivo redukcije takav da se može sprečiti zaustavljanje izvoza iz TE Novi Sad za Albaniju i Makedoniju.
Pravo na repliku narodni poslanik Stanko Kovačević.
Poslanik Zoran D. Novaković je pre pauze, izneo podatak da je Naftna industrija Srbije dala 130.000 tona mazuta jednoj stranoj kompaniji i time je budžet Srbije oštećen za plaćanje akciza i poreza. Želim da vas upoznam da mazut nije akcizni proizvod. A istina o 130 hiljada tona je sledeća: jedna strana kompanija kupila je mazut od NIS-a - jer imamo u Rafineriji u Pančevu viškove mazuta, pa dolazi u pitanje proces proizvodnje i kontinuiteta - dala Toplani Novi Sad. Toplana Novi Sad taj mazut preradila u električnu energiju, strana kompanija dobijenu električnu energiju od kupljenog mazuta izvezla u inostranstvo i time našoj zemlji trostruku korist donela. Prvo, Naftna industrija Srbije zaradila je pet miliona dolara. Drugo, prerađivano je u našoj toplani, i treće, grejao se Novi Sad u procesu proizvodnje električne energije.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Joca Arsić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, kao što je predsedavajuća rekla, podneo sam amandman na član 10. - da se stav 2. člana 10. briše. Evo iz kojih razloga - time bi se, brisanjem stava 2. navedenog člana, izbegla mogućnost i pravo Vlade da preuzme ingerencije Narodne skupštine Republike Srbije. Radi se o sledećem - članom 10. predviđeno je da je za izvršenje budžeta odgovorna Vlada. To se kaže u stavu 1. U stavu 2. se kaže: "Vlada može, u toku izvršenja budžeta, vršiti izmenu namene sredstava utvrđenih budžetom za pojedine korisnike". Time se dira u suštinu samog budžeta. Znači, Vlada je vlasna da može da izmeni stavke i izvrši prenamene budžeta. Čemu onda donošenje budžeta sa namenom za korišćenje? Čemu onda i član 11. ovog zakona, u kome se kaže da se obaveze prema korisnicima budžeta izvršavaju srazmerno ostvarenim prihodima budžeta. "Na teret sredstava budžeta korisnici mogu preuzimati obaveze do iznosa utvrđenih budžetom za pojedine izdatke. Budžetski korisnici mogu koristiti sredstva raspoređena ovim zakonom samo za namene za koje su im, po njihovom zahtevu, sredstva preneta." Znači, ta dva člana su u međusobnoj koliziji. Član 11. predviđa način trošenja, način korišćenja sredstava budžeta, a član 10. daje Vladi pravo da vrši izmenu u budžetu. Da li to znači da će, recimo, gospodin Čović, pored 920 i nešto miliona, pored 500 miliona od Savezne vlade, moći da dobije još sredstava za potrebe juga Srbije ili Kosova; ili drugi korisnici budžeta. Ministar je ovde pomenuo i da mi imamo sada transparentno prikazane stavke u korišćenju, recimo, prvi put kod pravosuđa, gde se u više stavki i više članova navodi koliko koji sud i koji korisnik iz pravosudnih organa može da koristi sredstava, a onda se članom 13. obavezuje ministar pravde da u razdelu r, za glave 4.1 do 4.9, odredi na koji način će se koristiti ta sredstva. U čemu se onda ogleda ta autonomija? U čemu se onda ogleda nadležnost ovog visokog doma da utvrđuje budžet, kada Vlada može da promeni namene između dva zasedanja; a čak se ovim zadire i u problem rebalansa budžeta, jer niko nema potrebe da vrši rebalans budžeta ako je to ovlašćenje dato Vladi ovim stavom 2. člana 10. predloženog zakona. Iz tih razloga sam predložio da se briše stav 2. ovog člana i da ostane samo - da je za izvršenje budžeta odgovorna Vlada. To je bio cilj i svrha mog amandmana. Normalno, znam da će amandman biti odbačen, kao i amandmani koje sam podneo na Zakon o akcizama, na Zakon o porezu, ne zbog sira, nisam ja Miki-maus. Ali, šta da radimo, narod je uskraćen, evo i za neke povlastice koje imao, a Vlada čak nije uzela u razmatranje amandmane narodnih poslanika, nego se sve to završava na već čuvenom Odboru za finansije. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Dragan Tomić, u svojstvu predstavnika poslaničke grupe.
Poštovana gospodo narodni poslanici, zašto je podnet ovaj amandman poslanika SPS-a? Moram reći da je u zadnjih godinu dana više puta, mnogo puta, sa ove govornice a i putem sredstava javnog informisanja, optužena prethodna vlada za nenamensko korišćenje sredstava. Sada se ovde daje pravo Vladi da preusmerava sredstva koja su određena za pojedine budžetske korisnike. Nismo dobili odgovor koja je svrha agencija, šta je njihov cilj i šta one to unapređuju u radu određenih ministarstava, odnosno da li to znači, kada dođe do rebalansa budžeta za naredna dva-tri meseca, samo preusmeravanje sredstava ili će ovaj budžet izaći na cifru od 300 milijardi. Ako smo konstatovali da je privreda Srbije tu gde jeste, znači u blagom padu, posebno elektroprivreda ovih dana, iako smo upozoravali i sa ove govornice, a i sami ste se između sebe upozoravali da ovo stanje nije dobro, sada imamo priliku da čujemo da se struja izvozi u Albaniju, da se prodaju energetske rezerve, a u najblažem slučaju, bar taj ministar koji je nadležan za energetiku morao bi zbog ovoga što se dešava da podnese ostavku. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 39, protiv 110, uzdržanih nema, nije glasao 214, ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 35, protiv 113, uzdržan jedan, nije glasao 21, ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković, Dušan Ilić i Predrag Mijailović. Amandman će obrazložiti narodni poslanik Dušan Ilić, a inače Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Izvolite.
Poštovane kolege, Zakon o Vladi, član 14, pročitaću ga: "Vlada izveštava Narodnu skupštinu o svom radu, a naročito o vođenju politike, izvršavanju zakona, drugih propisa i opštih akata, ostvarivanju plana razvoja, prostornog plana i izvršavanju budžeta Republike. Vlada podnosi izveštaj Narodnoj skupštini kada to Narodna skupština zatraži ili po sopstvenoj inicijativi, a najmanje jedanput godišnje". S obzirom da Vlada Republike Srbije, a ni stabilna većina koja podržava Vladu Republike Srbije od 131 poslanika, nisu našli za shodno da zatraže ili podnesu izveštaj, predložili smo amandman kojim bi se u članu 10. posle stava 2. dodao novi stav koji glasi: "Vlada je dužna da na kraju svakog tromesečja dostavi Narodnoj skupštini izveštaj o utrošenim budžetskim sredstvima, koji sadrži podatke o krajnjim korisnicima". Smatramo da bi ovim amandmanom Vlada bila zakonom obavezana da podnosi izveštaj o ispunjavanju ovog budžeta.
Zahvaljujem. Za reč se javio predstavnik poslaničke grupe DOS-a, gospodin Čedomir Jovanović.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je reč o blagom nesporazumu, s obzirom da su resorna ministarstva nadležnim skupštinskim odborima i do sada redovno prosleđivala svoje izveštaje. Takođe je pravo poslanika da zatraži izveštaj i u svakom trenutku da ga dobije. Ukoliko ste aktivni u radu skupštinskih radnih tela, videćete da su, u skladu ne sa obavezom, nego pravilom, resorna ministarstva prosledila odborima godišnje izveštaje. O nekima se diskutovalo. Podsećam vas, recimo, na izveštaj MUP-a ili na kvartalni izveštaj Ministarstva finansija. Dakle, to je procedura koja se poštuje i sa te strane kritika koja je upućena nama, kao poslaničkoj većini, zapravo nije održiva, jer ona nije zasnovana na argumentima.
Ima reč gospodin Božidar Đelić, ministar finansija.
Kao što je napomenuo gospodin Jovanović, član 14. Zakona, koji je gospodin Ilić naveo, u svakom momentu obavezuje Vladu da dostavi izveštaj o svim zakonima, o izvršavanju i sprovođenju svih zakona koje ste izglasali, a naročito o ovom zakonu o budžetu. Mogu da kažem da, svaki put kada je to zatraženo, mi smo to ispoštovali. Zadnji put je bilo ovo što je, doduše, i trebalo da se nađe u obrazloženju ovoga zakona, o izvršavanju prihodne strane budžeta u ovoj godini. Znači, ovaj amandman čini mi se da je pravno izlišan, jer postoji član 14. Zakona o Vladi. Kada bi se krenulo tom praksom, onda bi trebalo za svi zakoni koje izglasate da se predvidi u kom ritmu i na koji način treba Vlada da izveštava Skupštinu o njihovoj primeni. Mislim da je bolje da to bude sistemski uređeno, na jednom mestu, kao što je to urađeno u Zakonu o Vladi, a biće dodatnih stvari u momentu rasprave o zakonu o budžetskom sistemu, koji vam je upućen i koji već imate. Zbog toga predlažem da se ne glasa za ovaj amandman, ne zbog toga što ima bilo kakve želje da se tu nešto sakrije, već je to bolje uređeno na jednom drugom mestu. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 32, protiv 87, uzdržan jedan, nije glasalo 43, ukupno 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Predstavnik podnosilaca amandmana nije u sali. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Da li se neko drugi, ovlašćen za raspravu, javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 26, protiv 96, uzdržanih nema, nije glasalo 37, od ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Predstavnik podnosilaca amandmana nije u sali. Da li se neko drugi, ovlašćen za raspravu, javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 22, protiv 113, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković, Dušan Ilić i Predrag Mijailović Amandman su prihvatili Odbor za finansije i predstavnik Vlade, na sednici tog odbora, pa konstatujem da je na taj način amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 13. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Predstavnik podnosilaca amandmana nije u sali. Da li se neko drugi, ovlašćen za raspravu, javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 22, protiv 109, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Stanković i Borivoje Drakulović. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč? (Podnosioci povlače amandman.) Na član 14. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Predstavnik podnosilaca amandmana nije u sali. Da li se neko drugi, ovlašćen za raspravu, javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 21, protiv 112, uzdržanih nema, nije glasalo 23, od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Predstavnik podnosilaca amandmana nije u sali. Da li se neko drugi, ovlašćen za raspravu, javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 15, protiv 114, uzdržanih nema, nije glasalo 26, od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Petar Cvetković, Dušan Ilić i Predrag Mijailović. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li želite reč? (Da).
Poštovane kolege, ovo je poslednji amandman po ovoj tački dnevnog reda koji su podneli poslanici DSS-a. Kao i do sada, učiniću jedan od konstruktivnih predloga u ime poslanika DSS-a. Poslanici DSS-a bili su, zajedno sa predstavnicima stabilne većine koja podržava Vladu, aktivni učesnici u izradi ovog budžeta. Želim da se zahvalim gospodinu ministru u ime zdravstva, pravosuđa i u ime Komesarijata za izbeglice za amandmane koje je prihvatio. Istovremeno, želim da mu se zahvalim na dobroj argumentaciji za one amandmane koje nije prihvatio. Ovaj amandman je posledica jednog od amandmana koji nisu prihvaćeni u prethodnoj raspravi, tako da ću učiniti taj konstruktivni korak i ubrzati izglasavanje ovog reformskog budžeta: odustaću od ovog amandmana. Hvala.
Podnosilac amandmana povlači amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Marko Ćulibrk. Da li podnosilac amandmana želi reč? Nije u sali. Za reč se javlja narodni poslanik Tomić, kao predstavnik poslaničke grupe SPS. Izvolite, kolega Tomiću.
Narodni poslanik Marko Ćulibrk je predložio dva stava u svom amandmanu: jedan, u kome je naveo cifru od 6 milijardi dinara za podsticaj izvoza; drugi, gde se konstatuje da se u stavu 2. dodaje podtačka klasifikacije 451-subvencije za podsticaj izvoza. Moram ponovo da podvučem crtu i da kažem, bez obzira na vaš prethodni stav da odbijete amandman u kome je navedena suma sredstava koja je neophodna za podsticaj izvoza, mi smo rekli da je neophodno to raditi upravo u onim oblastima gde je konstatovan rast proizvodnje. Tu se misli na prethodnu godinu, konstatovali smo da je ovaj budžet restriktivan. Privreda će ići dole. Složili ste se sa tim, pa moram ponovo da podsetim da razmislite da li je to dobro za srpsku privredu. Znam da žurite da ovo mi danas završimo, a stičem utisak da za ove stvari nikoga nije briga. Sindikati su ućutali, sada je ostala briga na direktorima. Moram da kažem da situacija nije sjajna, da mi možemo ovako da se ponašamo u republičkom parlamentu, da prenebegavamo one činjenice, iako smo ovim argumentima govorili juče popodne i danas u toku prepodnevne rasprave. Mi nismo čuli kontraargumente ili da je neko izašao da obrazloži da to nije tako. Ponovo vas podsećam da srpska privreda ovo ne može izdržati, ako ne bude subvencije za izvoz. Ovakav damping prema kursu marke koji držite mi razumemo. Dajte sredstva za podsticaj izvoza, jer ne možemo imati ovakav debalans između uvoza i izvoza, s obzirom da izvozimo poluproizvode, polufabrikate, da malo izvozimo gotovih proizvoda, da destimulišemo izvoz, da nema kredita koji su izvozno orijentisani. Ima masa kredita u bankama koji su orijentisani na uvoz, na laku i brzu zaradu. Srbija nije ni tako malo tržište, srpski privrednici moraju puno da rade, čeka nas proleće, ček nas velika poljoprivredna setva. Neki će opet da zarade velike pare, a neće da plate ekstraprofit. Molimo vas da razmislite da li je ovo dobro da dodatne namete dajemo stanovništvu i građanima Srbije. Hvala lepo.
Zahvaljujem kolega Tomiću. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Ako se niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 21, protiv 119, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Predstavnika podnosilaca amandmana nema u sali. Da li se neko od drugih ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne). U tom slučaju, stavljam amandman na glasanje. Za 16, protiv 119, uzdržanih nema, nije glasalo 17, od ukupno 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman.
Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić. Odbor za finansije nije prihvatio amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da). Izvolite.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, u članu 17. Predloga ovog zakona kaže se: "Prihodi koji su pogrešno uplaćeni ili uplaćeni u većem iznosu od propisanog vraćaju se na teret pogrešno ili više uplaćenih prihoda, ako posebnim propisima nije drukčije određeno. Prihodi iz stava 1. ovog člana vraćaju se u iznosima u kojima su pogrešno ili više uplaćeni u korist budžeta". Poslanici SPS-a smatraju da je predlog Vlade nepotpun i nepravičan. Smatraju da treba izvršiti dopunu tog člana. U tom smislu, u ime SPS-a podneo sam amandman da se član 17. dopuni jednim stavom koji treba da glasi: "Ako je krivicom nadležnog organa od obveznika naplaćeno više tekućih prihoda nego što je propisano, obvezniku se vrši povraćaj uplaćenog iznosa, uvećan za kamatu, po stopi koja se obračunava za neblagovremeno plaćanje tih vrsta obaveza. Naime, povraćaj sa kamatom vrši se ukoliko je obveznik plaćanja budžetskih obaveza krivicom nadležnog organa uplatio više tekućih prihoda nego što je propisano, npr. nadležni organ doneo rešenje da obveznik plati dupli iznos nego što je trebalo da plati - porez, taksu ili drugi javni prihod. Znači, kada se desi greška da je sam obveznik platio više, tada mu niko drugi nije kriv, vratiće mu se. Ako je krivicom nadležnog organa, onda je logično da mu se, pored povraćaja više uplaćenog iznosa, obračunava i plati kamata. Često se dešava da se otkrije greška posle nekoliko meseca, a vraća mu se isti iznos koji je uplatio, bez prava na uvećanu kamatu. Zakon, recimo, o porezu na promet reguliše da obveznik ima pravo da mu se vrati osnovni dug i kamata, a samo ako se ne izvrši u roku od 8 dana od podnošenja zahteva, onda se obračunava kamata. A što je krivicom nadležnog organa, to nikom ništa što su njegove pare korišćenje duži period. Ako zaista želimo uspostavljanje prave budžetske finansijske discipline, onda treba ravnopravno tretirati i štititi obveznika plaćanja budžetskih prihoda kao i organe koji rade na utvrđivanju naplate budžetskih prihoda. Povraćaj više uplaćenog iznosa i plaćanja kamate na tajiznos, naglašavam kad je došlo krivicom nadležnog organa, predstavlja satisfakciju,moralnu i materijalnu, za poreskog obveznika. Na drugojstrani, stvara se poverenje u društvu da su u sistemu svi ravnopravni. Takođe, zbog konkretizovane odgovornosti ovom merom bi se postiglo podizanje stručnosti i odgovornosti radnika u nadležnim organima koji rade na utvrđivanju i naplati budžetskih prihoda. Ne sme se dozvoliti da neko bude nedodirljiv i ako je pogrešio, da posledice snosi obveznik plaćanja javnih prihoda. Zaista smatram da je bilo logično da ovoVlada prihvati, to sasvim normalno i stavlja u isti odnos obveznika i korisnike budžetskih prihoda.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? Reč ima narodnik poslanik Dragan Tomić.
Poštovana gospodo narodni poslanici, bez obzira što vi pokušavate mene da uvredite, bez obzira što ste cinični i što na raznorazne načine, iako to sve čuje predsedavajući u ovoj skupštini i nijednom nije izrekao opomenu zbog toga, nemojte misliti da ćete me izbaciti iz takta i da neću govoriti o budžetu. Govoriću, i te kako, jer to je stav poslaničke grupe SPS-a i on će biti izrečen do kraja. Narodni poslanici SPS-a su vrlo pažljivo pročitali ovajbudžet, iako su imali svega dvadesetak sati na raspolaganju, uložili su svoje amandmane i pokušavaju da daju doprinos i da skrenu pažnju na ona pitanja od kojih Vlada Republike Srbije pokušava da pobegne. I ovajamandman ima svojpuni smisaoi pokušava obostrano da zaštiti državu i poreskog obveznika. Želja mu je da nenaplaćena i pogrešno uplaćena sredstvabudu ovim amandmanom apsolutno osiguranai da se uz to isplati pripadajuća kamata. Kada smo upozoravali na ozbiljnija i na suštinska pitanja ovog budžeta, koja govore o ekonomskojpolitici ove države, nismo naišli na razumevanje ni na želju da shvatite budžet Srbije. Obrazloženje ekonomske politike povodom budžeta za ovu godinu govoriće najviše o vama, kako vršite vlast, kakav odnos imate prema svojim građanima i šta vam je krajnji cilj. Mislim da smo delimično uspeli da objasnimo građanima da je mnogo toga u ovom budžetu nejasno, a o građanima voditi brigu neće niko osim njih samih. Naša je želja da dođe što pre do izbora, jer očigledno je izborna volja građana mnogo različita od petog oktobra prošle godine.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 16, protiv 121, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandmanje podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Odbor za finansije nije prihvatio ovajamandman. Da li podnosilac amandmana želi reči? (Želi.)
Gospođo Mićić, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, poštovane koleginice i kolege, meni je sticajem okolnosti pripala čast i zadovoljstvo da budem poslednji učesnik u raspravi o amandmanima podnetim na Zakon o budžetu za 2002. godinu, jer je ovo 18. član i drugih predloga amandmana na ovaj član nema. Da li mi je to prednost ili hendikep ne znam, ali izgovoriću ono što sam nameravao i naumio da kažem. Prvo ću da kažem opšti utisak, a to je da, bez obzira kako ko o ovojstvari mislio,sednica na kojojrazmatramo zakon o budžetu Republike Srbije za 2002. godinu je ipak zakazana pod spornim poslovničkim uslovima, ali je odlukom poslaničke većineDOS-a i DSS-a to proglašeno regularnim i to moram da poštujem, bez obzira šta otome mislio. Isto tako, svi poslanici, posebno poslanici opozicionih partija u koje i ja spadam, poslanici SPS-a su tim činom bili dovedeni u dosta delikatnu situaciju, da ne kažem neki teži termin, jer smo u toku noći morali proučiti predloženi zakon o budžetu za ovu godinu, kao najvažniji akt kojim se definiše ekonomska politika i finansijska politika u ovojgodini i da predložimo naše amandmane. Sudbina tih amandmana, o tome ću reći posle, je očigledna. Moram da kažem da su i obrazloženja za ukupan budžet, pa i za amandmane koje su, pre svega, podnosili premijer Vlade, gospodin Đinđić i uvaženi ministar, gospodin Đelić,odisali sa nekoliko karakteristika - uvek je i dalje kriva prethodna vlast za mnoge stvari, pa i za ovajbudžet. Ministar Đelić klima, ja kažem- neće biti; ne znam dokle će tako to biti, dok budete ministar. Drugo, odisalo je jednim narcisoidnim hvalospevom o gospodinu Đinđiću i gospodinu Đeliću, njihovim doprinosima u radu Vlade i onome što mi danas imamo, a moram da kažem i nečim što se zove nekritičan i neosnovani optimizam vezan za ovajbudžet. Gospodine Đeliću, i u tome se slažemo. Dakle, utisak je da se, na osnovu svega ovoga što je rečeno, ipak ovajbudžet mora ovako usvojiti, jer vi imate većinu, priznajem, ali moram da kažem da se to zna.Da li tako morate ili ste tako obećali, očigledno da će tako biti. Kako će biti narodu, o tom - potom. Zato niste ni prihvatili, dame i gospodo iz parlamentarne većine,predlog poslanika SPS-a da se uvrsti 11 predloga za dopunu člana 9, u čemu nismo tražili ništa drugo osim da se u budžet stavi za koje namene će se potrošiti dve i po milijarde dinara, što je skoro 12% budžeta, vezano za agencije, fondove, direkcije itd.Smatramo, smatrali smo, a ja i daljesmatram, da je to trebalo da uđe i da se o tome Skupština izjasni. U vezi sa članom 18. zakona o budžetu, na koji sam podneo amandman, ako niste čitali, da vas podsetim, radi se o nečemu što nije suština nego forma. Dakle, kupovinu i prodaju prevoznih sredstava republičkih organa odobravaće Vlada Srbije. Zahtev za kupovinu i prodaju, uz prethodno pribavljeno mišljenje Republičke direkcije za imovinu, dostavlja se Vladi. Evidenciju o kupovini i prodaji prevoznih sredstava iz stava 1. ovog člana vodi i godišnje izveštava Vladu Direkcija za imovinu. Nadležniorgan za registraciju vozila, samo uz pismenu saglasnost Republičke direkcije registrovaće vozila. Vlada može na predlog Direkcije, izvršiti preraspodelu prevoznih sredstava. Dakle, dame i gospodo, zar je ovo za zakon o budžetu, da li je ovo suština zakona, gospodine ministre? Nije. Zašto sam predložio? Predložio sam da se ovajčlan briše, jer on definiše operativne poslove i tehnička pitanja rada Vlade, Direkcije i nekih drugih organa, koji su regulisani nekim drugim aktima. Šta bi bilo za mene, za poslaničku grupu kojoj pripadam i za sve poslanike bitno? Bitno bi bilo i suština bi bila da ste u članu 18. stavili (dajte mi samo 15 sekundi) koja će se vozila nabaviti, za koje organe, koliko će to koštati, da Skupština o tome odluči. Ovako ste sve dali vama i Vladi, to diskreciono pravo. Dame i gospodo narodni poslanici, imajući u vidu ovo što sam rekao, imajući u vidu da je Odbor za finansije, kojim predsedava gospodin Bogdanović, odbio ovaj moj predloga bez obrazloženja i imajući u vidu da se Odbor, kojim predsedava gospodin Vesić, nije ni izjasnio, obzirom da Vlada Republike Srbije uopšte nije ni razmatrala i nije dala stav u vezi sa ovim, u znak protesta i neslaganja sa ovakvim odnosom, povlačim amandman i ne dam vam pravo da o njemu glasate.
Konstatujem da je narodni poslanik Slobodan Pavlović povukao amandman koji je podneo na član 18. Na član 18. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč? Narodni poslanik Dragan Tomić, u svojstvu predstavnik poslaničke grupe SPS.
Znam da je, gospodo, teško ostati ovde sam protiv svih vas, ali takva je sudbina opozicije. Radi samo jedne činjenice, pošto je kraj rasprave, molim u ime poslaničke grupe, na osnovu člana 82, da se utvrdi kvorum i radi znanja da li postoji interes ove većine DOS-a, ovih 131 poslanika, da se ovaj budžet usvoji u celini. Molim vas da se utvrdi kvorum.
Vi ste se u stvari javili po Poslovniku? Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 18. podnela poslanička grupa SRS. Za 6, protiv 131, uzdržanih nema, nije glasalo 6, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima i odlučivanje o amandmanima, da li predstavnik predlagača želi reč?Izvolite, reč ima ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Svestan sam da imate još jednu tačku dnevnog reda, ali ipak bih hteo pre glasanja da kažem, možda i da kratko ponovim neke ključne tačke ovog predloženog zakona. Ovo je još jedan budžet štednje i preživljavanja. Ne možemo biti preterano ponosni na njega jer jednostavno on je samo slika stanja u Srbiji. Kao što sam napomenuo, naravno, slika Srbije u mnogo čemu danas nije povoljna, ali onaj ko je bio u Srbiji u januaru ove godine, onda u martu kada se izglasao budžet za ovu godinu i vratio se sada u decembru, mogao je da konstatuje da je situacija, u mnogo čemu, malo bolja. Sledeća godina neće biti laka, ali nadam se da će svi oni koji žele istinske reforme u našoj zemlji i koji žele daobrobit našem narodu glasati za ovaj zakon u pojedinostima i ovim usvajanjem omogućiti da se nastavi napredak i ovaj put kojim smo krenuli. On neće biti značajan u vidu naglog povećanja standarda naših građana jer jednostavno to ne može da se izdejstvuje iz jedne privrede, kojoj će biti potrebno još koja godina da obnovi svoju produktivnost i da se povrati na razna tržišta. Međutim, ovo je onaj pravi napredak jer će biti zasnovan na pravim, realnim izvorima i neće, sa jedne strane, izneveriti budžetske korisnike, a sa druge strane staviće jedan namet koji je prihvatljiv, jer ništa ovde nije povećano prema onome što se doživelo ove godine, na privredu i na građane. Hteo bih samo da napomenem nekoliko ključnih tačaka u ovom budžetu, pre nego što pređete na glasanje. Prvo, u procesu donošenja ovog zakona hteo bih samo u ime Vlade Republike Srbije da se izvinim ponovo Narodnoj skupštini zbog donošenja ovog zakona po hitnom postupku, ne sme ovo biti praksa i u slučaju da izglasate zakon o budžetskom sistemu, koji vam je predložen već sada, videćete da je zakonski određeno da predlog zakona ove vrste ne može doći do vas posle 15. novembra. Znači, 15. novembar će biti zadnji rok. Istovremeno, želeo bih da kažem da u tim okolnostima, ipak smo mogli i u ovoj raspravi konstatovati da nova metodologija, prema kojoj je napravljen ovaj budžet, omogućuje mnogo veću, da kažem ponovo tu pomodarsku reč - transparentnost ovih javnih finansija. Tako da ono što se pre nalazilo na više stavki, po nekim drugim presecima, sada je veoma vidljivo, od putovanja do materijalnih troškova i to za sve organe. Ponoviću ovde, sledi takav naš angažman da ćemo moći u momentu glasanja zakona o budžetskom sistemu, nadam se da to neće biti posle februara ove godine, dostaviti Narodnoj skupštini sve račune za ovaj budžet, do pete ili šeste decimale GFS-a, gde ćete moći do nekoliko stotina hiljada dinara ili nekoliko miliona ustanoviti šta se predviđa. Druga stvar oko koje je bilo puno rasprave za poslednjih nekoliko dana je veličina ovog budžeta i opterećenje koje predstavlja na prihodnoj strani zbog ubiranja poreza i doprinosa, kao i na rashodnoj strani. Kao što sam već napomenuo, sigurno je da nismo u najpovoljnijoj situaciji. Kada znamo da smo zemlja sa 1.200 dolara po glavi stanovnika, prema predivđanju za sledeću godinu, trebalo bi nekih 10% manje da opterećujemo privredu i na prihodnoj i na rashodnoj strani. Mi međutim, nismo u stanju da to uradimo jer sledeće godine imamo te tri nove stavke ili značajno povećane u plaćanju stranih dugova. Ne možemo i jare i pare, ako želimo nastavak kreditiranja naše privrede i naše infrastrukture, moramo početi da vraćamo dugove. Imamo značajno povećana davanja za penzije, mislim da ćete se svi složiti da je veoma važno za tih milion i dvesta, a izgleda uskoro i milion i trista naših sugrađana, da obezbedimo redovne i realne penzije; i zbog toga je taj nacionalni napor nužan. Treća stavka, to je restrukturiranje privrede i banaka. Kada to ne bi uradili, manje bi ubirali i manje bi trošili, ali u suštini naša privreda nije u stanju da autonomno i sama razdvoji ekonomsku i socijalnu funkciju iz svojih nedara. Država mora pomoći u zbrinjavanju zaposlenih u formama koje se restrukturiraju i, što je isto toliko važno, u modernizaciji opreme za naša preduzeća. Zbog toga ta treća stavka postoji i zbog toga je ovaj budžet ovoliki koliki je, ali sledeće godine jedan od prioriteta ove vlade će biti optimizacija javne potrošnje. Mi želimo sebi da postavimo ambiciozni cilj - smanjenje učešća javne potrošnje u bruto nacionalnom dohotku za 5%, tj. zahvatanja u društvenoj proizvodnji za sledećih nekoliko godina. Što se tiče deficita, bilo je dosta pitanja oko toga da li je ovaj deficit primeren i tu su se račvala pitanja oko dva potpitanja. Prvo potpitanje je bilo - da li ćemo pokriti ovaj deficit? Decidno kažem da ćemo u sledećoj godini biti u mnogo boljoj situaciji nego u ovoj godini. Jer, što se tiče privatizacije, evo za dan-dva ćemo znati sudbinu ove tri cementare; imamo niz dobrih preduzeća. I, kao što sam napomenuo, za one koji su na teritoriji AP Vojvodine, 50% prihoda prikupljenih od prodaje ići će na infrastrukturne projekte u AP Vojvodini. Za sve ostalo - međunarodni krediti tj. Svetska banka. Što se tiče donacija, već je polovina i nešto pride identifikovano kao makrofinansijska podrška Evropske unije i za koju nedelju će pred vama biti jedan predlog zakona o kontragaranciji, koji će to omogućiti i ubrzati. Drugo potpitanje se vrtelo oko nezavisnosti, vratiću se na to na kraju mog izlaganja, ali da vidimo da li kroz ovaj deficit naša zemlja ulazi u neku vrstu zavisnosti od inostranstva. Naravno, odgovor je ne, ali vratiću se na to u zaključku. Prioriteti u budžetu, neki zdravstveni radnici su pričali o tome, očigledno je da se u ovoj godini ono što se zove prioritet može samo iskazati samo nijansama. Nije moguće, osim za 3.000 sudija, obezbediti mnogo veću platu. Ali, sutra očekujem da na sastanku sa sindikatima zdravstva i prosvete uradimo ono što, čini mi se, ni jedna Vlada Republike Srbije nije uradila, a to je da se utanači ritam povećanja osnovice plata za celu godinu. Kada se to uradi i dokaže se da su u budžetu oni prioritet u tom momentu, onda treba da se pređe na pregovore oko svih drugih stvari: materijalnih troškova, dodatnih stimulacija koje možemo da nađemo i svega onoga što je važno za te struke. To bi bilo veoma važno. Naravno, u ovim oskudnim resursima, zahvaljujući vašem glasanju oko akciza, našlo se novca za puteve; isto tako za Fond zdravstva. To je jedan dinar za zdravstvo zahvaljujući grupi Demokratske stranke Srbije, njihov amandman će povećati iznose za tu svrhu. Da zaključim, ako pogledamo ovo što budžet omogućava, on omogućava da preživimo na realnim osnovama i da idemo dalje. Javne finansije će održati ravnotežu, obezbediti normalan sistem i uslove za poslovanje i život naših građana. Prioriteti sledeće godine iz ovog budžeta su, naravno, dvostruki. Jedan je poboljšanje standarda života naših građana, ukidanje poreza na promet na hranu i lekove, i to već od 1. januara. Prvi sastanci koje smo imali sa strukom već daju nagoveštaj da će neka hrana pojeftiniti čak i za 35%, ali o tom - potom, to nas očekuje 2. ili 3. januara. Druga stvar je dalja borba protiv korupcije. U ovom budžetu imate sredstva i za upravu, za borbu protiv organizovanog kriminala u MUP-u, imate sredstva za savet za borbu protiv korupcije i sredstva za međuresorsku grupu, koja će kroz gustu mrežu obezbediti veoma brzo delovanje države. Za koji dan zaplenjen je i prekinut šverc cigareta koji je, možda, to će se ustanoviti, imao pokroviteljstvo u Vojsci Jugoslavije. To je prvi put da se nešto uradi tu i prvi put da se i u toj instituciji pokazuje da niko nije nedodirljiv i da svi moraju poštovati ovaj zakon. To mi daje puno hrabrosti da ćemo i sledeće godine obezbediti ove prihode, ako ima nekog rizika u budžetu da obezbedimo, kao ove godine, ove prihode iz poreza i doprinosa, a iza toga je razvoj ekonomije. Tu vidimo da smo na dobrom putu da se izborimo protiv šverca, organizovanog kriminala i drugih nepovoljnih pojava u našem društvu. Često se prelamalo ovde da li je danas Srbija nezavisna i ponosna. Pitanje je bilo kako je moguće da Srbija bude nezavisna i ponosna kada predviđa deficit, zar nije to neka zavisnost. Odgovor je, naravno, ne. Najveća zavisnost to je kada 10 godina javne finansije ne predviđaju, kao što nije bilo predviđeno u budžetu za 2000. godinu, ni 11 plata i 11 penzija. Najveća zavisnost je onda kada za 10 godina dva puta se izvede hiperinflacija, pljačka nad našim narodom. Najveća nepravda i zavisnost naših građana je onda kada svi ne plaćaju poreze i doprinose po istom aršinu. I najveća, naravno, zavisnost je onda kada se neprimerenom politikom, busajući se u grudi, vodi jedna samoubilačka politika, koja nije u srazmeri sa nekim resursima i sa nekim saveznicima. Ona je dovela do toga da je jedan ponosan narod, sa veoma svetom istorijom, uspeo od sebe, hvala Bogu na kratko, da napravi babarogu Evrope, nezasluženo naravno; pa je taj narod uspeo da izgubi i svoje najvernije saveznike. Mi smo s tim raskrstili i ovaj budžet pokazuje da će Srbija biti zemlja koja će i ove godine dobijati, najzad, zlatne medalje. Srbija u žiži interesovanja, Srbija koja će stavljati novi pritisak na sve zemlje u regionu da i one idu što brže, Srbija koja će naterati svojom dinamičnošću da se tržišta i nama otvaraju. Drugim rečima, čini mi se da ekonomska snaga, uređenost društva, poštovanje zakonski određenih prava svih, i širokih slojeva našeg društva, su najbolji način da Srbija bude nezavisna i ponosna. Hvala na podršci.
Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2002. godinu u celini. Za 134, protiv 6, uzdržan jedan, nisu glasala tri, od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o budžetu za 2002. godinu. Pre nego što pređemo na petu tačku dnevnog reda, samo jedna konstatacija. Primili ste ostavku Ljubomira Mirkovića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora povodom razmatranja ove ostavke, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika Ljubomir Mirkovića danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Ljubomiru Mirkoviću, izabranom sa izborne liste Stranke srpskog jedinstva - prof. Borislav Pelević. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PRESTANAK FUNKCIJE, RAZREŠENjA I IZBOR NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA Za ovu tačku dnevnog reda primili ste predloge odluka koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, i to: Predlog odluke o prestanku dužnosti predsednika sudova optše nadležnosti; Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti, sa dopunama Predloga odluke od 26. decembra 2001. godine; Predlog odluke o prestanku funkcije nosiocima javnotužilačke funkcije; Predlog odluke o izboru Republičkog javnog tužioca; Predlog odluke o izboru sudija i predsednika sudova oopšte nadležnosti, sa izmenama i dopunama Predloga odluke od 27. decembra 2001. godine; Predlog odluke o izboru predsednika Privrednog suda u Užicu, sa izmenama i dopunama Predloga odluke od 27. decembra ove godine. Takođe ste primili predloge odluka koje je podneo v.d. republičkog javnog tužioca, i to: Predlog odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Nišu, Predlog odluke o izboru zamenika okružnih javnih tužilaca, predloge odluka o izboru opštinskih javnih tužilaca od 25. oktobra i 19. decembra ove godine i Predlog odluke o izboru zamenika opštinskih javnih tužilaca. Primili ste izveštaje Odbora za pravosuđe i upravu o razmatranju predloga odluka koje je podneo v.d. republičkog javnog tužioca za izbor nosilaca javnotužilačke funkcije. Prilikom utvrđivanja predloga kandidata za sudije pojedinih sudova, član Odbora za pravosuđe i upravu narodni poslanik Branko Pavlović izdvojio je mišljenje. Predlažem da se o svim predlozima odluke o prestanku funkcije, razrešenju i izboru nosilaca pravosudnih funkcija obavi zajednički jedinstveni pretres, a da se Narodna skupština o svakom predlogu odluke posebno izjasni. Stavljam predlog na glasanje i molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. [[Žagor.]] Da, da podrazumeva se - pojedinačno predlozi odluka, a osporeni kandidati će se posebno glasati. Za 106, protiv 10, uzdržana dva, nije glasalo 26, ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog da se obavi zajednički jedinstveni pretres. Podsećam vas da, prema članu 157. stav 3, shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika. Molim poslaničke grupe da prijave govornike za diskusiju. Saglasno članu 157. Poslovnika narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka o prestanku funkcije, razrešenju i izboru nosilaca pravosudnih funkcija. Da li predstavnik predlagača želi reč? Izvolite. Ima reč narodni poslanik dr Dragor Hiber, predsednik Odbora za pravosuđe i upravu.
Prvog januara naredne godine stupaju na snagu novi zakoni koji regulišu oblast pravosuđa. Otuda je ovo verovatno poslednji put da Odbor za pravosuđe i upravu Skupštine Republike Srbije čini Narodnoj skupštini predloge za imenovanja i razrešenja sa pravosudnih funkcija. Predlozi koji su vam upućeni su rezultat gotovo tromesečnog rada Odbora, kojima je prethodio konkurs za izbor nosilaca pravosudnih funkcija, konkursna procedura u Ministarstvu pravde i lokalne samouprave, kao i izjašnjavanja kolegijuma sudova širom Srbije. Odbor za pravosuđe i upravu je učinio Narodnoj skupštini niz predloga za izbor u pravosudne funkcije. Dozvoliću sebi da ovde kažem par reči o onima koji su najvažniji. Na prvom mestu to je predlog za izbor Republičkog javnog tužioca. Na inicijativu Udruženja tužilaca Republike Srbije, Odbor za pravosuđe i upravu je velikom većinom glasova odlučio da Narodnoj skupštini predloži da za Republičkog javnog tužioca bude izabran gospodin Siniša Simić. Gospodin Simić je zamenik okružnog javnog tužioca u Beogradu i čitav svoj radni vek proveo je u Tužilaštvu. Odbor za pravosuđe i upravu je uveren da je Narodnoj skupštini uputio predlog koji oličava jednog visokog profesionalca i moralnog čoveka. Predložen je i jedan sudija Vrhovnog suda Srbije, veći broj sudija okružnih sudova i jedan ozbiljan broj mladih, najčešće sudija opštinskih sudova širom Srbije. Podsetiću da je ova skupština, zbog odlaska u penziju i na sopstveni zahtev, razrešila znatan broj sudija, gotovo 200. Predlozi koji su pred vama treba da omoguće normalan rad srpskog pravosuđa dok Visoki savet za pravosuđe ne počne sa radom i dok ne bude u prilici da uputi Narodnoj skupštini svoje prve predloge. Većina predloženih kandidata za pravosudne funkcije je rezultat konsenzusa na Odboru tako što su članovi Odbora glasali za ili uzdržano, ali ima i predloga oko kojih je bilo polemike, neslaganja i odluke su donete većinom glasova. Moram da kažem da i tada, kada se nismo slagali na Odboru, Odbor je radio uz visoku dozu tolerancije i međusobnog uvažavanja. Na kraju ovog dela rada i ove vrste rada Odbora hteo bih da se svim članovima Odbora na tome zahvalim. Najzad, ovde je jedan manji broj predloga za razrešenje od pravosudnih funkcija na sopstveni zahtev ili zbog odlaska u penziju. Takođe, pred Narodnom skupštinom su i predlozi vršioca dužnosti Repbličkog javnog tužioca za izbor jednog broja nosilaca tužilačkih funkcija, sa kojim se Odbor saglasio. Iskoristio bih ovu priliku da, ukoliko Srbija dobije od danas novog Republičkog javnog tužioca, izrazim svoju zahvalnost doktoru Nediću koji je ovu dužnost obavljao šest meseci veoma uspešno. Hvala. Nadam se da će ovi predlozi biti usvojeni.
Hvala. Da li narodni poslanik Branko Pavlović, koji je izdvojio mišljenje na sednici Odbora želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, naravno da u ovom paketu predloga koji je pred vama, ima preko 120 predloga za izbor sudija, u najvećem broju slučajeva ima veoma kvalitetnih sudija ili stručnih saradnika koji sada napreduju u karijeri i biramo ih na sudijske funkcije ili na više dužnosti u okviru pravosuđa. Izdvojio sam mišljenje zbog toga što sam smatrao da u predlozima za Okružni sud u Beogradu postoji jedan broj sudija koji su nedovoljno dobri da bi napredovali;kod slučaja kandidata za predsednika suda, apsolutno se radi o kandidatu koji svojim radom ne zaslužuje tu funkciju; i kod nekih drugih slučajeva ima još nekakvih problema. Budući da sam shvatio da smo sada svi vrlo umorni, da je to previše ozbiljan materijal i ne biste mogli da me pratite, sveo sam stvar samo na dva slučaja, koja želim da izdvojim i smatram da Narodna skupština ne treba da ih podrži u okviru ovog predloga. To će ujedno značiti i moj zahtev da se o njima pojedinačno izjašnjavamo. Jedan je predlog gospodin Omer Hadžiomerović, za Okružni sud u Beogradu, sadašnji sudija Trećeg opštinskog suda u Beogradu, za Okružni sud;drugi predlog je gospodin Radoslav Baćović, za predsednika Petog opštinskog suda u Beogradu. Prvo ću nešto reći o gospodinu Radoslavu Baćoviću. Znate, osnovna stvar kod svakog kadriranja je u tome da nagrađujete one koji svojim radom zaslužuju da napreduju, naročito kada neko od sudija postaje predsednik tog suda, jer on onda mora biti osoba koja je svojim radom pokazala da je vrednija i bolja od svojih kolega. Gospodin Radoslav Baćović to nije. Ako pogledate njegove rezultate u devet meseci ove godine i njegove rezultate u prošloj godini, videćete da je u kvalitetu svog rada gospodin Baćović 80% ispod proseka. Dakle, problem našeg pravosuđa je u tome što su prosečne vrednosti nezadovoljavajuće. To je problem. Kada bi prosečne vrednosti bile dobre, mi ne bismo imali problem u pravosuđu. Prosečne vrednosti u pravosuđu su loše. On je krivičar i kada je krivična oblast u pitanju, u beogradskom pravosuđu za devet meseci ove godine nikad nije bilo gore. To je najgori rezultat ikada utvrđen po procentu ukinutih odluka. Nažalost, gospodin Baćović, je zbirno u te dve godine, 80% ispod proseka, a u ovoj godini čak i preko 80%. Nevolja je u tome što je on slab i po svim kriterijumima koji mere vrednoću, koji mere ažurnost nekog sudije, neću vas zamarati šta to znači, ali imate nešto i što je koeficijent ažurnosti, jedan zbirni pokazatelj, imate broj predmeta u radu i imate ono što je rešavanje presude. Znate, kod krivičara je izuzetno važno koliko onstvari reši presudom, a ne na drugi način, jer na drugi način može da bude da je zastarelo pa je zbog toga obustavljen postupak. Po svim kriterijumima, on je 20% ispod prosečnog sudije, za period od devet meseci 2001. godine i 2000. godine. Kada prevedete šta znači da je neko 20% ispod proseka, onda to znači da on radi jedan dan u nedelji manje od prosečnog sudije, a prosečni sudija je zabrinjavajuće neažuran. Na kraju, kad je reč o gospodinu Baćoviću, on je imao početkom ove godine situaciju u kojoj je u njegovom predmetu, u predmetu kojim je on zadužen, čovek bio preko 20 dana u pritvoru, bez zakonskog rešenja, i to njegovom nemarnošću. Kao predsednik suda treba da vodi računa da se takve stvari ni slučajno ne događaju u sudu, a događalo se u njegovom predmetu. Cela priča je praktično isplivala onog trenutka kada su iz Okružnog zatvora u Beogradu rekli - pa evo, već četvrti dan nema nikakvog rešenja, dajte ljudi, reagujte, i onda se videlo da u stvari on to nije uradio. Nažalost, smatram da gospodin Baćović nikako ne bi smeo biti podržan od ove skupštine. Što se tiče gospodina Omera Hadžiomerovića, samo vam mogu reći sada ovo -znam da je on predsednik Upravnog odbora Društva sudija, ali verujte mi, po mom shvatanju, to je problem Društva sudija. Naime, on je dovoljno stručan i dovoljno vredan, ali kod njega postoje oni drugi elementi, koji ga apsolutno isključuju kao mogućeg kandidata za bilo kakvo napredovanje, odnosno, neki drugi postupci bi morali da ga eleminišu iz pravosuđa uopšte, ali ono što ova skupština može da uradi, to je da makar spreči njegovo napredovanje u karijeri. Hvala.
Da li se predstavnici poslaničkih grupa javljaju za reč? Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe SPS-a. Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, pred nama je predlog Odbora za pravosuđe i upravu i uvaženi kolega, gospodin profesor Dragor Hiber je rekao da je ovo poslednji put da Odbor za pravosuđe i upravu formira predlog, s obzirom da je usvojen paket zakona iz oblasti pravosudnog sistema, koji predviđa formiranje Visokog saveta za pravosuđe. Upravo o tome i želim da govorim. Čemu žurba, ako od 1. januara stupa na snagu paket zakona iz oblasti pravosuđa i ako je u tom paketu zakona predviđeno formiranje Visokog saveta za pravosuđe, koji u užem sastavu treba da ima po funkcijama članove, ali je predviđeni, i širi sastav, gde se profesionalno uključujusudije i tužioci. Zašto onda sada, tri ili četiri dana uoči 1. januara, Odbor za pravosuđe i upravu izlazi sa ovako velikim brojem predloga za izbore za određene pravosudne funkcije? Znate, sadašnja vlast, dok je bila opozicija, insistirala je na tome da su zaposleni u pravosudnom sistemu obojeni partijski. Na sreću, sa velikim zadovoljstvom možemo da konstatujemo, da su svi zaposleni u pravosudnom sistemu u ogromnoj meri, u ogromnom procentu, radili časno i pošteno, ali da su upravo u naletu nove vlasti mnogi od njih bili izloženi prozivkamapreko novina i od resornog ministra, da partijski nova vlast nije bila zadovoljna njihovim pravosudnim delovanjem. Ne mogu, kao pripadnik opozicije u ovom parlamentu, da ne primetim da upravo nova vlast koristi poslednje minute do stupanja paketa novih zakona iz oblasti pravosudnog sistema, da na pravosudne funkcije postavi one kojima više veruje u partijskom smislu. Ne želim da govorim personalno i želim da kažem da smo vrlo zadovoljni što je paket pravosudnih zakona prošao, jer su time sprečene najave resornog ministra da će, maltene, svi morati biti ponovo birani, od kurira do sudije. Jer, to bi tek onda bila velika čistka po partijskom kriterijumu. Smatramo da nije vreme i da, jednostavno, nije fer prema ogromnom broju zaposlenih u pravosudnom sistemu Srbije, a i prema predloženim kadrovima, da se danas, četiri dana uoči stupanja na snagu novih zakonskih rešenja, već usvojenih u ovoj skupštini, vrše bilo kakvi izbori, jer će i one koji budu birani, a ne želim da ulazim pojedinačno u njihova imena, jer duboko verujem da se i među njima nalaze ljudi koji žele časno i pošteno da obavljaju svoju funkciju, da će i oni doći u jednu neprijatnu situaciju. Sigurno bi njima bilo draže, pošto se bave sudijskim, tužilačkim i ostalim funkcijama, da su izabrani po novom zakonu, gde je predviđeno da to radi Visoki savet za pravosuđe, upravo njihove starije kolege, iskusnije, ima i da tako izabrani, što se kaže, uzdignutog čela počnu da obavljaju svoje nove dužnosti. Prema tome, naša procena je da je ovo poslednji trzaj, poslednji pokušaj onih koji su se žestoko suprotstavljali zaposlenima u pravosudnom sistemu i prišivali im etikete partijske obojenosti, a u suštini sada, od kako su došli na vlast, žestoko se zalažu da pronađu partijske istomišljenike i partijske neistomišljenike, poslednji pokušaj daproguraju neke za koje veruju da su njihovih partijskih boja. Moram reći sledeće da i pod ovakvim pritiscima -medijskim i pritiscima zvaničnika iz Vlade Republike Srbije - su sada zaposleni u pravosudnom sistemu Srbije pokazali visok moral,dosta visoku otpornost na te pritiske i spremnost da časno i pošteno rade svoj posao. Jer, i njima je jasno da će sutra neko gledati šta su oni danas ili juče činili. Naš predlog je da se sav ovaj materijal, u kome se nalaze imišljenja pojedinih kolektiva, pojedinih sudova, dostavi Visokom savetu za pravosuđe; da se on po hitnom postupku formira do 15. januara i da na bazi kompletnog materijala, kojim raspolaže, Visoki savet za pravosuđe u širem sastavu, sa profesionalcima koji su dokazani u svom poslu, verifikuje predloge i izabere po novim zakonskim projektima ove ljude koji su ovde predloženi i u koje ne sumnjamo; ali, jednostavno, smatramo i za njih,za moral i ugled pravosudnog sistema da je mnogo bolje da budu izabrani prema zakonskim projektima koji su već usvojeni i koji su od 1. januara u funkciji i na snazi, a ne četiri dana uoči 1. januara, ovako kriomice, kao ispod vrata da vam neko gura hartiju da bude izabran; i sami da nose tu jednu recku koja verovatno ogromnoj većini od njih nije ni potrebna. Stav naše poslaničke grupe zbog toga je da ćemo biti uzdržani, jer ne želimo da sumnjamo u pojedinačne predloge, ali smatramo da prema tim predlozima nije fer da četiri dana uoči stupanja na snagu zakona usvojenih, usvojeni velikom većinom u ovoj skupštini, da se ispod vrata proturaju predlozi koji jesu obrađeni, jesu pripremljeni, pa znači, u roku od 4 - 5 dana taj novoformirani Visoki savet može i da ih verifikuje. Možda jedino sadašnji režim - koji sebe predstavlja ekspertskim, transparentnim, efikasnim, a toliko je ekspertski, transparentan i efikasan da za godinu dana nije uspeo ni da ukine praznik 29. novembar - misli po kakvom dogovornom sistemu radi, da ćebiti potrebno dve godine da formira Visoki savet za pravosuđe, pa možda tu jedino nalazi opravdanje za ovakav svoj postupak. Hvala vam.
Hvala, gospodine Ivkoviću. Za reč se javio ministar pravde i lokalne samouprave, gospodin Vladan Batić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, iako Ministarstvo pravde nije predlagač izbora nosilaca pravosudnih funkcija, osećam potrebu da se pojavim pred ovim parlamentom jer to je elementarni red. Prethodnog puta, kada je bila rasprava o izboru nosilaca pravosudnih funkcija, nisam to mogao da učinim, jer sam tada bio na Savetu Evrope u Strazburu, a čuo sam da sam prozivan i video sam to iz stenografskih beležaka. Moram da kažem da je prošlo skoro godinu dana, da nije zaista bilo nikakvog revanšizmanovih vlasti i nikakvog odstrela nosilaca pravosudnih funkcija, jer sama činjenica da je proteklo toliko vremena je najbolja potvrda ovoga što govorim. Inače, hteli mi to ili ne, neophodna je lustracija u pravosuđu. Lustracija ima jedno religiozno obeležje kao semantički pojam. Ona znači očišćenje od greha. Razne zemlje Istočne Evrope i razne zemlje u tranziciji na različite načine rešavale su ovaj delikatan problem. Ako može malo pažnje.
Molimo vas da saslušamo gospodina ministra.
Samo da vam kažem da su mnoge zemlje donele zakone o lustraciji, kojima je u jednom danu prestala funkcija svim sudijama u toj zemlji, da bi nakon toga u narednim danima bio izvršen izbor onih koji su zadovoljavali elementarne kriterijume. O tim elementarnim kriterijumima, dosta davno govorio je Frensis Bekon, a to je da sudije moraju da poseduju stručnost i savest, moralnu neokaljanost. Moram da kažem, i to sam ponavljao stotinama puta, da nisu sve sudije u ovoj zemlji, bez obzira koji je režim bio na vlasti, bile korumpirane, produžena ruka bivšeg režima, jer to nije tačno. Bilo ih je možda 10-15%, ali, gospodo, bez obzira na te otpore, oni koji su učestvovali u izbornim komisijama, koji su prekrajali izbornu volju građana, oni koji su učestvovali u montiranim političkim procesima, oni koji su se okoristili o vršenje sudijske funkcije, oni čiji su rezultati rada do te mere skromni da ne ispunjavaju ni elementarne kriterijume objektivno nemaju šta da traže u pravosuđu. Budite ubeđeni, ta selekcija, ta trijaža biće neophodna stalno i uvek. Neće se to završiti ni večeranjšim izborom nosilaca pravosudnih funkcija, jer će Visoki savet pravosuđa neprestano morati da vrši selekciju nosilaca pravosudnih funkcija. Da bismo došli do onoga što je još Aristotel govorio:ići sudiji znači ići pravdi. Želim da kažem još nešto; nije ovo nikakav pokušaj da se na mala vrata u poslednji čas izvrši izbor jednog broja nosilaca pravosudnih funkcija. Iz prostog razloga što ova procedura pred Odborom za pravosuđe i ta selekcija na nivou ovog odbora traje skoro dva meseca. Pre toga, to je bilo podložno raznim drugim usaglašavanjima, dogovorima, izborom i tome sl. Odbor za pravosuđe u većini slučajeva je postizao manji ili veći stepen konzensusa jednoglasnosti, a što je najbolja potvrda da je ta selekcija bila uglavnom adekvatna. Moram da vas podsetim još nešto; u svemu ovome, u izboru svih, odnosno predlaganju svih ovih kandidata učestvovali su kolegijumi sudova, iza predloga svih kandidata stoje kolegijumi sudova i predsednici sudova. Posle je to prošlo kroz Odbor za pravosuđe. U izboru svih kandidata, dakle na svoj način, ulogu i učešće je uzela predsednica Vrhovnog suda, gospođa Leposava Karamarković. Kako nema tu nikakvog upliva izvršne u sudsku vlast, to je nešto što je na relaciji upravo zakonodavne vlasti, koja treba preko Odbora za pravosuđe i ovog parlamenta da obavi ovaj izbor. Za nekoliko dana će biti konstituisan Visoki savet pravosuđa, pa prvo treba da bude konstituisan a treba da se raspiše i novi konkurs, treba da prođe vreme, pa to bi trajalo u najmanju ruku, nekoliko meseci. To su oni suštinski razlozi zbog kojih se vrši izbor je posle te selekcije, koja je zaista dugo trajala i gde niko nije insistirao pošto-poto na ovom ili onom kandidatu. Verovatno će uz validne argumente jedan broj predloženih biti skinut na sednici parlamenta, odnosno neće biti izabran. To je potpuno normalno. Dakle, nema nikakvih manipulacija. Nema nikakvih loših namera. Želja je, dakle, da se ide u pravcu jedne kadrovske obnove pravosuđa. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Da li se još neko od predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) U tom slučaju, obaveštavam vas da su, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika o radu Narodne skupštine, do otvaranja pretresa prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika podnele poslaničke grupe DOS-a, DSS-a i SPS-a. Prvi prijavljeni govornik je narodni poslanik Žarko Obradović, a posle njega narodni poslanik Marko Jakšić.
Poštovani gospodine predsedavajući, kolege poslanici, gospodine ministre, već nekoliko puta tokom ove godine Skupština je raspravljala o stanju u pravosuđu i vršila izbor nosilaca pravosudnih funkcija, a što danas ponovo čini. Mislim da je pravo vreme, na izmaku ove kalendarske godine, a godinu dana posle prošlogodišnjih decembarskih izbora, 11 meseci posle konstituisanja zakonodavne i izvršne vlasti, da damo jednu ocenu o stanju u pravosuđu i izgradnji Srbije kao pravne države. Mi, socijalisti, smatramo da je stanje u pravosuđu loše, izuzetno loše i da kadrovske promene neće ništa izmeniti nabolje, jer postoje sistemske greške koje prethodno treba ispraviti, da bi se uopšte stanje popravilo i Srbija stvarno počela da se izgrađuje kao pravna država. Pre nepunih godinu dana samo smo mi socijalisti i gospodin Đinđić, predsednik Vlade Srbije, znali kako će izgledati pravosuđe. Da podsetim zaboravne, u svom govoru prilikom izbora Vlade, gospodin Đinđić je jasno rekao da će sudstvo biti isto kao što su i mediji i da će postojeća vlast učiniti sve da tako bude. Moram reći da su se predsednik Vlade, a i drugi predstavnici izvršne vlasti, svi zajedno svojski trudili da postavljeni zadatak izvrše. Usledio je bezbroj izjava predstavnika izvršne vlasti kojima je vršen direktan pritisak na pravosuđe, na sudije i tužioce. Ne mogu se ni pobrojati komentari sudskih odluka, prijudiciranje suđenja, javno objavljivanje sadržaja podnetih prijava, kršenje Ustava i zakona i svega drugog što je objektivno srozalo nivo rada pravosuđa i učinilo ga zavisnim od izvršne vlasti. Moram reći da su tome doprineli i mediji, a i samo pravosuđe svojim činjenjem i nečinjenjem. Mi socijalisti smo pre nepunih godinu dana rekli dase građaninu Srbije ne piše dobro ako se pravi znak jednakosti između pravosuđa i medija; kada je reč o medijima, njihovom radu, objektivnosti, nezavisnosti, tačnosti informacijato stanje, katastrofalno,u Srbiji vlada medijski mrak, mediji su u funkciji DOS-a i pokazalo se da smo mi bili u pravu. U ocenistanja u medijima i šta će biti sa pravosuđem, različita istraživanja javnog mnjenja pokazuju da i građani Srbije dele ocenu o lošem stanju pravosuđa i da je Srbija daleko od toga da bude pravna država. Mi socijalisti smatramo da su uzroci sistemske prirode i dok se oni ne otklone, bilo kakve kadrovske promene, ne mogu promeniti postojeće stanje. Kolege poslanici, kako građani Srbije da veruju u pravnu državu, da se osećaju zaštićenim, da budu sigurnu u samostalnost i nepristrastnost pravosudnih organa, kada predstavnici izvršne vlasti svojim izjavama najavljuju protiv koga će biti podnete prijave, kada se govori o toku i sadržaju istražnih radnji tvrde da je utvrđena krivica okrivljenih, da je okrivljeni sve priznao i druge slične stvari. Kako građani Srbije da veruju u pravnu državu i samostalnost pravosuđa, kada istog dana u pet različitih medija štampanih i preko svih elektronskih medija možečuti da je protiv određenog čoveka podneta krivična prijava; kada može da se pročita i čuje sadržaj te krivične prijave, au isto vreme postoji zvanična izjava sudije, koji vodi taj predmet, da po zakonu niko sem okrivljenog i njegovog advokata ne može biti upoznat sa sadržajem prijave, kao i da je ta prijava dospela u javnost bez njegovog znanja i za njega nepoznat način. Šta da građani misle o pravnoj državi, o radu pravosuđa, kada vide i čuju šta se radi sa pritvorenim licima. Navešću samo dva primera. Prvi, na osnovu jedne protivustavne odluke Vlade Republike Srbije, uz punu saradnju državnih organa, Slobodan Milošević, da da, da da, [[žagor]] prethodni predsednik Srbije i Jugoslavije i predsednik SPS-a, kindapovan je i izručen nelegalno Haškom tribunalu. On je tada imao... (Predsedavajući: Gospodine Obradoviću, molim vas da se držite teme. Ipak je na dnevnom redu odluka koja je personalnog karaktera.) Uostalom, nisam čuo vašu primedbu prilikom prethodnih izlaganja o tome. (Predsedavajući: Dame i gospodo, molim vas da saslušamo poslanika Obradovića, a vas, kolega Obradoviću, molim da se držite teme. Dakle, govorite o Predlogu odluke.) On je tada imao status pritvorenog lica, nad kojim je jurisdikciju imao isključivo istražni sudija i sudski organi. Po zakonu, Milošević nije mogao biti izveden iz zatvora i sproveden drugim organima. Istražni sudija,koji je bio direktno odgovoran za primenu mere pritvora, nije rekao ni reč ... (Predsedavajući: Kolega Obradoviću, zaista vas poslednji put molim da govorite o Predlogu odluke, a ne o slučaju gospodina Miloševića.) Želim samo kroz primer da vam pokažem kako radi pravosuđe. Tajistražni sudija, niti bilo ko iz pravosuđa, nije povodom toga rekao ni učinio ništa. Sličan primer imali smo i kod pritvorenika Radeta Markovića, koji je ... (Predsedavajući: Gospodine Obradoviću, izričem vam opomenu. Više puta sam vas interno upozorio da se držite dnevnog reda, a vi to svesno ignorišete i moram vam izreći opomenu.) Drugi primer je kod pritvorenika Radeta Markovića, koji je mimo odluke istražnog sudije izveden iz zatvora, nad kojim je vršen pritisak dapromeni iskaz... (Predsedavajući: Gospodine Obradoviću, izričem vam i drugu opomenu.) Ovi primeri su pokazali kako rade istražne sudije i kakvo je stanje u pravosuđu. U isto vreme, pojedini nosioci pravosudnih funkcija, predsednici sudova, na savetovanjima koja organizuju različite nevladine grupe, drže visokomoralne govore o tome kako treba poštovati zakone, kako ljudi u pravosuđu nisu dovoljno uvaženi, kako nisu konsultovani prilikom određenih zakonskih predloga, određenih kadrovskih rešenja itd. Da bi bili poštovani moraju da poštuju sebe i posao koji rade, da poštuju Ustav i zakone Srbije, dok se oni ne promene i dok se ne usvoje novi, da reaguju na očigledne primere kršenja Ustava i zakona, a ne da ćute, da pokažu stvarno da su nezavisni i stručni, a ne na rečima. Šta građani Srbije mogu reći o pravnojdržavi, kada skupštinska većina nije za jedanaest meseci želela da izabere sudiju Ustavnog suda i time stvori uslove da tajsud ostvari svoju osnovnu funkciju, a to je zaštita ustavnosti i zakonitosti u Srbiji. Naravno, to nije slučajno. Mi znamo, kad nema Ustavnog suda, ne može se ni oceniti protivustavni karakter pojedinih zakona, niti protivustavni karakter uredbi na osnovu kojih Vlada Republike Srbije vlada. Šta da građani Srbije misle o pravnojdržavi, kako sudije da rade, sudije koje će biti izabrane danas a i narednih dana, kada se na predlog ministra pravde i lokalne samouprave pravi spisak sudijaza prekršaje za koje je jedino ministar utvrdio da su krivi što su poštovali zakon.
Gospodine Obradoviću, prisilili ste me da vam izreknem dve opomene. Još jednom vas molim da se držite onoga što je na dnevnom redu. Nije na dnevnom redu izveštaj Ministarstva pravde, niti izveštaj o stanju u srpskom pravosuđu, nego predlog odluka, pre svega, personalnog karaktera. Ako imate neko mišljenje o kandidatima, vi ga iznesite na način na koji je to izneo, recimo, gospodin Pavlović ili bilo ko. Molim da se držite dnevnog reda.
Gospodine predsedavajući, da li vi zaista mislite da izbor ljudi u pravosuđu nema veze sa stanjem u pravosuđu? Ako vi mislite, onda ne znam zašto uopšte mi danas biramo ove sudije i zašto smo ih birali tokom proteklih meseci. Znam da nije prijatno čuti ono što je stvarnost u Srbiji u oblasti pravosuđa. Ali, stvarno ne vidim razloga da se to za skupštinskom govornicom ne čuje, sviđalo se to vama ili ne sviđalo.
Gospodine Obradoviću, ne bih hteo da polemišem sa vama, ali moram konstatovati da nijednom jedinom rečju niste tretirali ono što je na dnevnom redu. Upozoravam vas, nemojte me prisiljavati da primenjujem najrigidnije mere iz Poslovnika.
Na ovaj način, objavljivanjem spiska nepodobnih sudija, inaugurisanije novi princip, do sada nepoznat u pravosuđu Srbije, da je kriv svako ko sprovodi zakon. Moram reći da je na ovaj način Vlada Srbije svakoj budućoj vlasti otvorila prostor da, na proizvoljnim tvrdnjama i neslaganjima sa zakonima koje je donela prethodna vlast, stvori uslov za pravnu anarhiju i bezakonje. Šta dagrađani Srbije misle o pravnojdržavi i kako da se sudije koje danas biramo osećaju sigurnim u poslu koji rade, kada se sudske odluke od predstavnika izvršne vlasti komentarišu, osporavaju, kada se same sudije, takođe od predstavnika izvršne vlasti, u javnosti osporavaju u pogledustručnosti i moralnosti. Poštovane kolege poslanici, dok se ove,za nassocijaliste sistemske greške ne otklone, nema nade da će stanje u pravosuđu biti dobro, niti da će Srbija biti pravna država. Nema nade da će bilo kakve kadrovske promene, kao ove koje danas činimo ili one koje je već Skupština učinila, značiti išta za poboljšanje stanja u pravosuđu. Zato ne čudi što jedan broj sudija kojima je struka iznad dnevnopolitičkih interesa, koji ne žele da sude po političkom diktatu, traže da napuste sudijske funkcije, prelaze u advokate ili na drugi posao. Sasvim na kraju, koliko smo mi daleko od pravne države i koliko u našojzemlji vlada politički volunarizam, mogli smo i sinoć čuti. Naime, od gospodina Đinđića, predsednika Vlade, sinoć smo čulida je kooperativnost uslov da neko bude skinut sa spiska optuženih za ratne zločine, to jest od Haškog suda. (Predsedavajući: Gospodine Obradoviću, molim vas da završite.) Ta izjava potvrđuje dve ocene koje smo mi socijalisti već ranije dali: da je Haški tribunal politička tvorevina ... (Predsedavajući: Gospodine Obradoviću, mislim da stvarno zloupotrebljavate moje poverenje. Sve rečenice do sada nisu imale veze sa predmetom dnevnog reda. Molim vas da završite.) Ne delim to vaše mišljenje, ali to je moje pravo, kao i vaše. (Predsedavajući: To je vaše pravo da ne delite.) Drugo, da je odluka Vlade Republike Srbije o kidnapovanju Miloševića politički motivisana.
Reč ima gospodin Ivković, šef poslaničke grupe SPS-a, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, do sada smo imali Kalamiti Džejn za predsedavajućim stolom, koja je povlačila izricanje opomena. Sada smo dobili Bili Kida. (Predsedavajući: Gospodine Ivkoviću, izričem vam opomenu.) Hvala lepo. Gospodine predsedavajući, prekršili ste član 100. stav 2. koji kaže: "Niko ne može prekidati govornika niti ga opominjati, osim predsednika Narodne skupštine, i to isključivo u slučajevima predviđenim Poslovnikom". Mi trenutno ovde u sali imamo raspravu u načelu o izboru nosilaca pravosudnih funkcija. Ti nosioci pravosudnih funkcija neće raditi u pravosudnom sistemuBudžumbure i Burundija, niti Jamajke, nego će raditi u Srbiji. Predsednik Odbora za pravosuđe i upravu je, obrazlažući izbor nosilaca pravosudnih funkcija, jasno govorio o pravosuđu, o potrebama pravosuđa da što pre popuni kadrovski potencijal. To je govorio i ministar pravde. Njima je dopušteno da govore o pravosuđu, a o sistemu pravosuđa, o činjenici da istražni sudija Čavlina ostane i bez pritvorenika, ne sme da se govori. To je više govori o vama, gospodine predsedavajući.
Zahvaljujem, gospodine Ivkoviću i odgovoriću vam. Dakle, ne mogu da shvatim kako doživljavate da sam povredio Poslovnik. Bio sam čak i krajnje tolerantan. Gospodin Obradović nijednu jedinu reč nije posvetio onome što je zapravo predmet dnevnog reda. Drugo, ako već sebi govornik i dozvoljava da govori o stanju u pravosuđu, o srpskom pravosuđu govorili su minstar i predsednik odbora, a ne o holandskom ili međunarodnom, onda valjda nisam povredio Poslovnik. Imao sam pravo da izreknem opomenu govorniku koji, i pored upozorenja predsednika ili predsedavajućeg, govori o pitanju koje nije na dnevnom redu. Ako niste zadovoljni, ja ću staviti na glasanje. Tražite li da stavim na glasanje? Tražite, u redu. Dakle, stavljam na glasanje primedbu gospodina Ivkovića, predsednika poslaničke grupe SPS, da sam povredio Poslovnik u tretmanu istupa narodnog poslanika Žarka Obradovića. Za 17 (za to da je počinjena povreda Poslovnika), protiv 89, nije glasalo 35, od ukupno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština zaključila da nije bilo povrede Poslovnika. Po Poslovniku, narodni poslanik Žarko Obradović.
Gospodine predsedavajući, imam pravo na repliku po Poslovniku Narodne skupštine Republike Srbije i sve što sam rekao u vezi je dnevnog reda. Ukoliko to predsedavajući ne razume, stvarno se izvinjavam, ali to već nije moj problem. Postavljam vam jedno pitanje: da li je priča o lustraciji na dnevnom redu Skupštine Republike Srbije? Šta ste vi kao predsedavajući učinili povodom toga što je govorio ministar, kažete da li je to u redu ili nije u redu i kao predsedavajući da uvedete red.
Gospodine Obradoviću, vi ste se javili povodom Poslovnika i ako mislite da sam povredio Poslovnik, molim vas da mi citirate odredbu koju sam povredio. Da li se još neko od šefova poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) Drugi govornik po utvrđenom redosledu je narodni poslanik Marko Jakšić, a posle njega narodni poslanik Milan Marković.
Dame i gospodo, gospodine predsedavajući, 1996. godine bio sam na listi Koalicije "Zajedno", izborna jedinica broj 27 u Kosovskoj Mitrovici. Tada i u to vreme je negde u toj izbornoj jedinici ukradeno više od 6.000 šiptarskih glasova, kada je 1997. godine bio izbor za predsednika Republike Srbije ukradeno je bilo više od 30.000 šiptarskih glasova. Ovo vam govorim jer se to dešavalo tada na tom području. Predlog za razrešenje gospodina Blagoja Jakšića i gospodina Miroslava Ivanovića, upravo se čini mi se, doduše kasno, našao na dnevnom redu. I jedan i drugi od pomenute gospode su prvi i jedini napustili jednu zgradu u Kosovskoj Mitrovici, inače u sverernom delu grada. Jedan je svoj okružni sud prebacio u Kraljevo, a ovaj drugi je ostavio svoje sudije same. Normalno, prethodno su ispražnjeni svi sudski trezori i odnesen je celokupni nameštaj. Kada su okupatori došli, zatekli su faktički prazan sud. Zašto vam sve ovo govorim i zašto vam sve ovo pričam? Ovo vam pričam zato što je negde pre četiri meseca stigao zahtev za razrešenje i jednog i drugog sudije. Međutim, tada je bilo na spisku njih pet, zajedno sa Verom Anić, Radišom Ljubanićem i Vladimirom Danilovcem bili su spomenuti i jedan i drugi. Nažalost, za Skupštinu je stiglo bez ovo dvoje, uz dopis ministra Vladana Batića, koji kaže - obaveštava se Odbor o povlačenju inicijative za razrešenje dužnosti predsednika Okružnog suda u Kosovskoj Mitrovici i predsednika Opštinskog suda zbog saradnje i konsultacija sa Koordinacionim centrom. Šta je stvarno suština cele priče? Suština cele priče je da je član Koordinacionog centra, Oliver Ivanović, rođeni brat Miroslava Ivanovića, koji preko Koordinacionog centra završava i faktički utiče na Ministarstvo pravde da se njegov brat i njegov sudija skinu sa liste za razrešenje. To je poenta čitave priče, iako je Ministarstvo pravde poslalo svoju komisiju da na licu mesta utvrdi rad opštinskog i okružnog suda i sam izveštaj je bio izuzetno negativan. Ako je to već tako, a jeste tako, postavlja se pitanje zašto su Ministarstvo pravde i Koordinacioni centar, faktički, stali u zaštitu oba pomenuta predsednika suda. Mislim da to sigurno nije u redu, ako imamo priču da moramo da se borimo protiv svih onih koji su poslednjih godina, da tako kažem, krali izbore. Kada smo već kod toga, na kraju, imamo solomonsko rešenje Ministarstva pravosuđa, koje kaže da se jedan i drugi sudija faktički ne razrešavaju sa dužnosti, nego se samo konstatuje da im je istekao mandat. Mislim da to nije u redu. Kao što nije u redu, da ako smo već ovesudije smenili, ako kažemo da je i jednom i drugom sudiji istekao mandat - valjda treba da postavimo nove predsednike sudova koji treba da obavljaju tu svoju dužnost, izuzev ako ne priznajemo, tj. ako Ministarstvo pravde ne priznaje da dole postoji opštinski i okružni sud, pa ne želi da postavi predsednika i opštinskog i okružnog suda. Kažem, to je suština cele priče. Nadam se da će posle par meseci i jedan i drugi sudija da se, sigurno, nađu na listi za izbor, da li u Četvrtom ili Petom opštinskom sudu, s obzirom da je Oliver Ivanović, koji štiti svog brata, već pretrčaoDOS-u, pa će sigurno ubrzo spomenute sudije da prevede u redove DOS-a.
Reč ima narodni poslanik Milan Marković, a posle njega je narodni poslanik Zoran Nikolić.
Gospodine predsedavajući, kolege narodni poslanici, najpre, kao član Odbora za pravosuđe i upravu, moram da kažem da mi je bilo i zadovoljstvo i čast raditi u ovom odboru po svim onim temama koje smo do sada radili, do stupanja na snagu, od 1. januara 2002, seta zakona koje smo usvojili. Ono što je krasilo rad našeg odbora to je tolerancija, uvažavanje argumenata, međusobno uvažavanje. Učestvovali su predstavnici struke, predstavnici Advokatske komore, Društva sudija, Udruženja tužilaca i mnogobrojne kolege narodni poslanici. Međutim, kada smo usvojili set zakona, između ostalog i Zakon o visokom savetu pravosuđa, dogovorili smo se da ne koristimo naša ovlašćenja u punom obimu i utvrdili da ćemo birati, odnosno predlagati Narodnoj skupštini za izbor samo one kandidate za one sudove gde je to urgentno, jer zbog obima sudova jednostavno u nekim sudovima je rad gotovo stao. Na žalost, u svakom radu su moguće greške. Teško je ispraviti grešku i zbog toga, kad se postavi opravdana sumnja u neko rešenje, potrebno je zastati. Bolje je dobro razmisliti, pa možda i odložiti neko rešenje, nego napraviti grešku koju ćemo kasnije teško ispraviti. Naime, jedan broj kolega iz Šapca, predstavnika stručne javnosti, te kolega narodnih poslanika ovde iz skupštinske sale, kao i predstavnika lokalne samouprave, osporili su rešenja koja smo mi kao Odbor predložili za područje Okružnog suda u Šapcu, i to za sudije ovog suda Ivana Lazarevića, Biljanu Lazić-Ivanović i Mirjanu Pajtić, te za predsednika Okružnog suda u Šapcu Vladimira Bajića i za sudiju Opštinskog suda u Šapcu Ružicu Milekić. Moram da istaknem da je ovo osporavanje bez ulaženja u stručne i moralne kvalitete ovih ljudi, već su pre svega osporeni sa aspekta mogućnosti obavljanja ovih odgovornih pravosudnih funkcija, imajući u vidu jedno delikatno stanje u kome se nalazi šabačko pravosuđe. Nama ne treba senka na kvalitet odluka koje donosimo, pre svega zbog toga što smo sve odluke koje se tiču Odbora za pravosuđe i pravosuđa donosili javno, uz potporu argumenata, bez bilo kakvih osporavanja druge prirode. Zbog toga mislim da jednostavno nećemo pogrešiti, imajući u vidu osporena rešenja, odnosno sumnje koje su se na ovo rešenje javile i stanje u šabačkom pravosuđu, ukoliko ipak danas ovo pitanje odložimo i rešimo nekom drugom prilikom. Verovatno će to kasnije predložiti Visoki savet pravosuđa. U celini svi drugi predlozi, su vrlo ozbiljno izvagani, uz učešće svih relevantnih faktora, koristili smo sve moguće raspoložive argumente, sva saznanja do kojih smo mogli doći i zbog toga predlažem da se, naravno, sve ostalo prihvati. Ali, dakle, osporavam predlog koji sam nabrojao, a to je ono što se tiče Okružnog suda u Šapcu.
Reč ima narodni poslanik Zoran D. Nikolić, a sledeći prijavljeni je narodni poslanik Branko Pavlović.
Poštovano predsedništvo, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani ministre pravde, još uvek sam pod određenim utiskom gorčine koji nosim posle pretencioznih i subjektivnih mera koje je predsedavajući ove skupštine izrekao mom kolegi Žarku Obradoviću, koji je govoreći o stanju u pravosuđu koristio određene primere, čini mi se ne vređajući ničije dostojanstvo, ali šta da se radi. Verovatno neko želi da ova sednica Skupštine ima na kraju i ovakav epilog. Da ne rizikujem da ne pričam o stvarima van teme, par reči o radu Odbora za pravosuđe, čiji sam član. Dobro je što je Odbor za pravosuđe, nakon donošenja seta zakona o pravosuđu, došao do stava da će daljim izborima i razrešenjima nosilaca pravosudnih funkcija prići restriktivno i toga smo se u početku držali. Zaista se kadrovalo samo u onim organima i onim institucijama gde bi neizbor učinio veliku štetu za rad određenog suda ili tužilaštva. Međutim, čini mi se da smo na poslednjim sednicama pod nekim pritiskom otvorili tu mrežu i sada smo došli u situaciju da na ovoj sednici biramo preko 100 nosilaca pravosudnih funkcija. Mislim da to nije dobro i da smo na taj način u određenoj meri dezavuisali Visoki savet pravosuđa, koji od 1. januara naredne godine treba da se pita na ove teme i da smo ga na neki način i razvlastili. Što se tiče rada Odbora za pravosuđe, mislim da smo tek pred kraj, znači ovih zadnjih sednica počeli da pričamo o pravim stvarima, o kandidatima, uspehu koji su imali na studijama, mišljenju kolektiva u kojima su radili, njihovoj ažurnosti, stepenu rešavanja predmeta, procentu žalbi na njihove predmete itd, a da u jednom dužem periodu od konstituisanja ove skupštine do sada nismo bili rukovođeni ovim kriterijumima. Čak mislim da je kadrovanje u pravosuđu, izuzimajući poslednjih mesec dva dana, zaista bilo opterećeno nekim faktorima koji su pre svega imali, čini mi se, svoje uporište u tome koja članica DOS-a podržava, odnosno osporava određenog kandidata, da je to bio predominantan faktor u tome da li će neko biti ili neće biti sudija ili tužilac. Zbog toga smo upravo neretko dolazili u situacije da jedan isti predlog za izbor i jedan isti predlog za razrešenje po tri ili četiri puta Skupštini predlažemo, pa ponovo vraćamo, predlažemo, pa ponovo vraćamo, odajući određenu nesigurnost i mislim da to nije dobro. Isto tako, mislim da to igranje i cimanje sa ljudima, neke predsednike sudija razrešavali smo po tri puta pa ih nismo razrešili ili smo neke predlagali po tri puta pa ih nismo izabrali, u te kolektive je unelo dosta loše međuljudske odnose i to nije ostavilo dobre posledice za pravosuđe u Srbiji. Nije bilo dobro iskustvo u radu Odbora za pravosuđe to što smo dopustili, ili što se dopustilo pored legitimnih predstavnika, znači Ministarstva pravde, čiji su predstavnici korektno nastupali na Odboru za pravosuđe, predstavnika Vrhovnog suda i predstavnika Republičkog tužilaštva i normalno nas narodnih poslanika, dopustilo se da mnogo neovlašćenih subjekata bude prisutno i drži lekcije narodnim poslanicima i svima onima koji odlučuju zapravo o određenim kadidatima. Da ne kažem da su se advokatske komore na svim nivoima mešale. Društvo sudija, ovlašćeni predsednici opštinskih sudova, čak i neki predsednici opština su davali sebi za pravo da nama narodnim poslanicima, da ne kažem Narodnoj skupštini, drže lekcije ko to sme ili ne sme da bude biran za sudiju. Mislim da je za Skupštinu to sada završena priča, ali koju Visoki savet u svom radu treba da iskoreni i ponese punu odgovornost za buduće kadrovanje u oblasti pravosuđa. Mislim da je to otežalo naš rad i da taj balast nikome nije potreban. Još jedna stvar pri kraju moje diskusije, evo skoro je godina dana od našeg konstituisanja i tek sada je Narodna skupština na putu da izabere republičkog javnog tužioca. Mislim da je to nešto što se jednostavno nije smelo dozvoliti. Bio sam svedok kada je u toku oktobarskih i novembarskih dana, na snažan pritisak jedne sada vanparlamentarne stranke, a uz blagonaklon odnos DOS, postojeći, odnosno, dotadašnji republički javni tužilac pod pritiskom podneo ostavku na tu funkciju. Mislio sam i nadao se da će posle izbora to mesto logično biti popunjeno među prvima. Međutim, to se nije dogodilo. To je nedopustivo za javnotužilački organ koji je ustrojen, rekao bih, kao poluvojna formacija, gde je hijerarhija jako izražena i gde republički javni tužilac nosi odgovornost za funkcionisanje tog organa. Nedopustivo je da tako značajna funkcija na današnjoj sednici dobija svoj epilog. Mislim da je dobro što se predlaže kandidat koji je mlad čovek, koji i prema našim saznanjima ima korektne rezultate rada i mogu da kažem u ime Socijalističke partije Srbije, da će novi republički javni tužilac u nama socijalistima imati saradnika za svoje predloge u onoj meri u kojoj se zaista, ali ne deklarativno, u svom radu i radu organizacije kojom rukovodi bude držao Ustava i zakona. Ukoliko to bude obezbedio u svom radu, imaće u tome svakako i podršku nas socijalista. Na kraju, to uvek činim, svima onima koji će biti danas izabrani želim da čestitam na izboru, a isto tako i svima onima koje ćemo danas, na njihov lični zahtev, razrešiti želim da se zahvalim za sve što su učinili za srpsko pravosuđe. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović.
Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da je već 18,15 časova, veliki broj narodnih poslanika se negde žuri, ali niko vas nije terao da donosite odluku da radimo do završetka dnevnog reda. Moram da kažem da se u prethodnom periodu mnogo stvari desilo, pod vladavinom DOS-a naravno. Zadnjih godinu dana glavna odlika DOS-a jeste neizvesnost. Ta odlika može vrlo dobro da se odslika stanjem u pravosuđu. Da ne bih pričao bez argumenata, moram da istaknem da, iako nisam član Odbora za pravosuđe, revnosno sam dolazio i prisustvovao sednicama tog odbora tokom celog leta. Zašto? Zbog toga što sam na konkretnom primeru izbora predsednika jednog opštinskog suda, kao i kadrovskih kombinacaja koje su bile aktuelne unutar DOS-a, video zaista jedan veliki raskol koji je u kolektivu Opštinskog suda u Pirotu napravio vrlo neprijatnu atmosferu. Naime, kadrovici DOS-a su išli od jednog do drugog sudije, pokušavali da pitaju ... [[žagor, aplauz]] ne razumem čemu aplauz gospodo. Ili niste razumeli o čemu pričam. Pokušavali su da nađu adekvatne kandidate za ono što im treba, a očigledno im trebaju poslušni; pokušavali su da ubede ljude koji nisu bili spremni da, iako predsednik Opštinskog suda nije bio razrešen, nisu želeli da bez argumenata i bez saglasnosti kolegijuma sednu na mesto za koje ne misle da treba da im pripadne. Tako smo u skupštinskoj proceduri, u radu Odbora za pravosuđe, imali nekoliko predloga. Međutim, ono što je bilo evidentno videlo se na kraju - da je za predsednika Opštinskog suda predložen gospodin Zoran Manić, a da je za predsednicu Okružnog suda predložena gospođa Jelisaveta Manić, koji nisu ni u kakvom srodstvu. Nažalost, ili na sreću, ko zna, jedan dan pred razmatranje pred ovim skupštinskim telom gospodin ministar je povukao predloge na sednici Odbora za pravosuđe, a o čemu je bilo dosta reči. I građani Pirota su mogli dosta o tome da čuju i uživo u emisiji u kojoj smo učestvovali moj kolega i ja. Dakle, posle jednog takvog vrlo neprijatnog gesta, stanje u Opštinskom sudu u Pirotu može da se opiše kao stanje kakvo je u celom pravosuđu. Pored stalnih pretnji sudijama da će biti razrešeni, da će im pod nekom firmom lustracije ili očišćenja biti zadata obaveza da se ponovo prijavljuju na konkurs za sticanje sudijske funkcije, imali smo i dodatne pritiske u smislu da se o njima govori kao o nedovoljno stručnim ljudima, da se o njima govori kao o ljudima koji nisu pokazali neutralnost, koji su bili pod političkim pritiscima. Sada mogu samo da konstatujem i da podelim utisak, koji mnoge sudije danas u Srbiji imaju, da su politički pritisci od 5. oktobra 2000. godine do danas na njih ne jednostruko, već mnogostruko povećani. Takođe moram da istaknem da je u Okružnom sudu u Pirotu, da situacija bude još gora, mandat predsedniku Okružnog sudaistekao još prošle godine. Kolegijum nije niti konsultovan, niti se na ona upražnjena tri mesta za okružne sudije sadabira ijedan okružni sudija. Podsetiću ministra da je sada u Okružnom sudu u Pirotu zaposleno samo četiri okružne sudije, koji ne mogu da stignu ponekad, ako jedan bude odsutan ili dvojica, ne daj bože, da formiraju veće. Dakle, mi ovom prilikom nemamo izbor sudija Okružnog suda iako postoje upražnjena tri radna mesta, a u isto vreme je zbog isteka mandata predsedniku Okružnog suda još prošle godine telefonom imenovan vršilac dužnosti predsednika Okružnog suda. Na to moram da vam skrenem pažnju. U isto vreme predsedniku Opštinskog suda, kome se na teret ne stavljaju ama baš nikakve nepravilnosti, ili ako ih ima one bi morale da budu konstatovane na opštoj sednici Vrhovnog suda, da se o tome izjasni kolegijum, u isto vreme dok mu mandat nije istekao predlažu se kandidati za to mesto, samim tim dovodi se do vrlo teške situacije. Zaista ne znam kako biste se vi osećali u jednoj takvoj situaciji, da vam se pripisuje štošta, a da vam se ni na koji način ne objašnjava zbog čega se preti vašom smenom. Sve je to rezultiralo, zbog pritiska, podnošenjem ostavke na mesto predsednika Opštinskog suda, kao i podnošenjem ostavke na mesto opštinskog javnog tužioca u Pirotu, jer ti ljudi nisu mogli da izdrže strahovit pritisak kome su bili izloženi. Pritisak koji nije bio ničim argumentovan. Da bih ilustrovao uspešnost rada Opštinskog suda u Pirotu, podsetiću vas da je po članu 29. sudskog poslovnika stav 4, koji kaže da se ažurnost suda, odeljenja ili sudija izračunava tako što se broj nezavršenih predmeta deli sa prosečnim mesečnim prilivom u izveštajnom periodu. Od 1994. do 2000. godine situacija je sledeća: - za 1994. godinu ažurnost je 4,59%, za 1995. godinu 4,48, gospodo zaista imam razumevanja za to što se vi žurite kući, ali nemojte da jednu ovako bitnu temu preskačemo i prelazimo na brzinu. Da ne bih čitao dalje, prosečna ažurnost za ovaj period je 4,5%. Prema istom sudskom poslovniku, potpuna ažurnost suda iznosi 3%, a prosečna ažurnost ovog suda je 4,50. Pri tome treba imati u vidu da sud nije uvek radio u punom sastavu, a po sistematizaciji ima 16 sudija. Želim da istaknem da je stanje u pravosuđu upravo onakvo kakvim ste ga, nažalost, vi napravili, do koga ste ga vi doveli svojim osionim ponašanjem, a takođe želim i da istakntem da ni u kom smislu mišljenje kolegijuma i predsednika suda o izboru ovih sudija, u konkretnim slučajevima vezanim za Pirot, nije traženo. Takođe ne mogu da se složim sa konstatacijom da će ovo biti jedno prelazno rešenje do konstituisanja Visokog saveta pravosuđa, koji bi trebalo da radi ove stvari. Zašto? Upravo iz napred navedenih primera, jer ukoliko postoji manjak, nedostatak od tri sudije u Okružnom sudu a mi se bavimo nekim stvarima i izborom sudija, nosioca upravnih funkcija u pravosuđu, zaista konstatacija da je ovo prelazno rešenje, koje će omogućiti funkcionisanje pravosuđa u prelaznom periodu, ne stoji. Da ste želeli da omogućite normalno funkcionisanje sudova, popunili biste ova tri prazna radna mesta i omogućili biste da pravosuđe, konkretno u Pirotskom okrugu, funkcioniše na odgovarajući način. Tu takođe moram da istaknem da se konstatacije uvaženog ministra Batića o potrebi lustracije korumpiranih sudija, onih koji su prekrajali izbornu volju itd, možda ne odnose na one koji su i dalje nosioci pravosudnih funkcija. Pre neka dva meseca, nemojte me držati za reč, nisam tačno zapamtio, uhvaćeni su (konkretno, radi se o jednom sudiji Opštinskog suda u Pirotu), pojedinci u primanju mita. Gospodine ministre, mislim da vi znate za taj slučaj, a ako ne znate, trebalo bi da saznate. Radi se o bednoj sumi od nekih 100 - 200 maraka.
Gospodine Todoroviću, molim vas da se držite teme i da navedete, ukoliko nekog kandidata osporavate, da to navedete, ali ne da paušalno pričate o tome.
Gospođo Mićić, na svu sreću, taj kandidat nije se našao na vašoj listi, ali je bio jedan od potencijalnih kandidata, tako da moram da istaknem da lustraciju treba vršiti počev od onih koji su zaista svoje ruke ukaljali bilo čime, ali da se to mora vršiti na odredbama važećeg Zakona o sudovima ili da se u perspektivi primenjuju odredbe novog Zakona o sudovima. Ne znam čemu ovolika radost, da li je još neko stigao zvezdanim stazama, ili nečim drugim, dozvolite mi ....... [[žagor]]
Molim vas da saslušamo govornika, a govornika molim da se pridržava teme dnevnog reda.
Vidim da se radujete dolasku nekih poslanika, koji imaju fantastične sposobnosti. Nisam, nažalost, jedan od takvih, zato moram da kažem još jednu stvar - sramota je za srpsko pravosuđe i za našu skupštinu da za godinu dana nismo našli za shodno da izaberemo republičkog javnog tužioca, a da je za tih godinu dana načinjeno mnogo, želim da istaknem, mnogo grešaka u radu javnog tužilaštva, Takođe, pri kraju svog izlaganja, želeo bih da predloženim sudijama, koji će, s obzirom na vašu većinu u ovom parlamentu, sigurno biti izabrani, poželim mnogo uspeha u radu i da ne podlegnu pritiscima kojima će sigurno biti izloženi, s obzirom na iskustvo njihovih starijih kolega. Zahvaljujem.
Pre nego što zaključim zajednički jedinstveni pretres, da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Reč ima ministar pravde i lokalne samouprave, gospodin Vladan Batić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je neka vrsta proširene replike, budući da je nekoliko narodnih poslanika iznelo neke stavove i pokušalo da iznese neke argumente. Ako dozvolite, da samo nešto odgovorim. Prvo, u odnosu na izbor republičkog javnog tužioca, moram da kažem i narodnim poslanicima, jer se o tome često polemiše u javnosti, ponekad i zlonamerno, da na izbore javnih tužilaca nikakvog uticaja nema izvršna vlast, konkretno Ministarstvo pravde. Pogledajte Zakon o javnom tužilaštvu, nema nijedne jedine kompetencije. Javno tužilaštvo je samostalan i nezavisan organ, koji za svoj rad odgovara direktno parlamentu. Drugo, u odnosu na navode koje je izneo gospodin Marko Jakšić, koga ja godinama uvažavam i cenim, dakle, nema tu nikakve, ni volje, ni samovolje Ministarstva pravde, u odnosu na inicijativu za razrešenje Blagoja Jakšića i Milovana Ivanovića. Koordinacioni centar za Kosovo i Metohiju nije izabralo Ministarstvo pravde, nego obe vlade. Nije bilo nikakvih zakulisnih radnji, nego je jednostavno bilo sugestije da se na neki način Koordinacioni centar pita o stvarima koje se tiču, u ovom slučaju, pravosudnih funkcija na Kosovu i Metohiji, a o nekim drugim stvarima verovatno u nekim drugim kompetencijama. Dakle, nema nikakvih pojedinačnih inicijativa i nema ničega što bi imalocilj, da se neki ljudi, ako su loše radili, ne razreše. U odnosu na predloge za izbor nosilaca pravosudnih funkcija u Šapcu, moram da vam kažem da je kolegijum Okružnog suda u Šapcu uputio jedinstveni predlog za izbor kandidata za koje je dato mišljenje. Svih 11 članova kolegijuma Okružnog suda u Šapcu je stalo iza tog predloga. Naravno, parlament Republike Srbije odlučiće o izboru kandidata. Bilo je pomena i o uticaju izvršne na sudsku vlast. Zaista ne bih želeo da ponavljam tu činjenicu, ali kad se to kaže, treba reći ko to čini. Zaista bih voleo da se imenom i prezimenom oglasi jedan sudija, istražni sudija, predsednik suda, javni tužilac, bilo ko, i da kaže - ministar pravde me je zvao telefonom da urgira u ovom ili onom predmetu, jedan jedini nosilac pravosudne funkcije u Srbiji. Dalje, bilo je pomena o tome da se neki ljudi razrešavaju samo zato što su primenjivali zakon. Znate, i sudije u nacističkoj Nemačkoj su primenjivale zakon, ali kada je formiran Saveznički sud, on je utvrdio neka pravila. I sudija Gustav Redbruh je utvrdio jednu formulu, koja predstavlja granice - kada sudija treba da se drži zakona, a kada treba da odbije primenu zakona. Onda kada je šteta, kada i zakon nosi štetne posledice, mala, prednost ima institut pravne sigurnosti nad elementarnim poimanjem pravde, a onda kada jedan zakon prouzrokuje ogromne štete onda, jednostavno, pravda, kao pojam, ima prednost nad institutom pravne sigurnosti. Ali, da se ne udaljavam od teme; dakle, nema nikakve samovolje. Želeo bih, na kraju, da kažem da svima onima koji budu izabrani za nosioce pravosudnih funkcija na današnjem zasedanju republičkog parlamenta želim puno uspeha u radu. Čestitam im na izboru i ukazujem da se javljaju neke nove perspektive, nova zakonska regulativa, poboljšanje materijalnog položaja zaposlenih u pravosuđu, edukacija ljudi koji će raditi u pravosuđu, kadrovske promene. I kada pominjem kadrovske promene, jer je to danas na dnevnom redu, moram da vam kažem samo jedan plastičan primer - činjenica je da ankete javnog mnjenja potvrđuju da je veoma malo poverenje građana ove zemlje u domaće pravosuđe. Ali, to je ono što smo nasledili od prethodnog režima. I sada jedna paralela - pre neki dan su nas posetili predstavnici nemačkog Ministarstva pravde, oni koji su učestvovali u lustraciji u Nemačkoj. Kada se Istočna Nemačka pripajala Saveznoj Republici Nemačkoj, po anketama javnog mnjenja u Istočnoj Nemačkoj pravosuđe je bilo na poslednjem mestu. U Saveznoj Republici Nemačkoj, do tada je pravosuđe bilo na prvom mesto po poverenju građana, a samo tri godine posle kadrovskih promena na području bivše Istočne Nemačke pravosuđe se našlo na prvom mestu prema poverenju građana bivše Istočne Nemačke. Mi se nadamo da to može da bude učinjeno u Srbiji, uz sve ovo što su prioriteti u reformama pravosuđa. Jednostavno, da vratimo veru i poverenje građana ove zemlje u naše pravosuđe i ono što je bilo neko opšteprihvaćeno geslo - hleba i pravde. Toliko sa moje strane, uvaženi narodni poslanici, a ujedno želim svima da čestitam srećan Božić i Novu godinu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Pošto je u toku pretresa osporen jedan broj predloga Odbora za pravosuđe i upravu i V.D. republičkog javnog tužioca, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 176. stav 4. Poslovnika, o svakom osporenom predlogu odmah odlučuje, a zatim odlučuje o svim ostalim neosporenim predlozima u celini, javnim glasanjem. Prelazimo na odlučivanje o predlozima koji su osporeni u toku jedinstvenog pretesa, a potom ćemo glasati o ostalim neosporenim predlozima u celini. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Beogradu izabere Omer Hadžiomerović, čija je kandidatura osporena. Za 85, protiv 29, uzdržanih 18, nije glasalo 8, od ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Omera Hadžiomerovića za sudiju Okružnog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Petog opštinskog suda u Beogradu izabere Radosav Baćović, čija je kandidatura osporena. Za83, protiv 34, uzdržanih 19, nisu glasala tri, od ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala Radosava Baćovića za predsednika Petog opštinskog suda u Beogradu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Ivan Lazarević, čija je kandidatura osporena. Za19, protiv 67, uzdržanih 41, nije glasalo 12, od ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština nije izabrala Ivana Lazarevića za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Biljana Lazić-Ivanović, čija je kandidatura osporena. Za 8, protiv 75, uzdržanih 48, nije glasalo 10, od ukupno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Biljanu Lazić-Ivanović za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu, da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Mirjana Pajtić, čija je kandidatura osporena. Za 15, protiv 93, uzdržanih 22, nije glasalo 11, od ukupno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Mirjanu Pajtić za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Vladimir Bajić, čija je kandidatura osporena. Za 12, protiv 63, uzdržanih 56, nije glasalo 10, od ukupno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Vladimira Bajića za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Ružica Milekić, čija je kandidatura osporena. Za 17, protiv 59, uzdržanih 55, nije glasalo 9, od ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije izabrala Ružicu Milekić za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o prestanku dužnosti predsednika sudova opšte nadležnosti. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 133, protiv niko, uzdržano tri, nije glasalo 5, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku dužnosti predsednika sudova opšte nadležnosti. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadleženosti, sa dopunama Predloga odluke od 26. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa dopunom. Za 133, protiv niko, uzdržana dva, nije glasalo 5, ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinausvojila Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti, sa dopunama Predloga odluke od 26. decembra 2001. godine. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o prestanku funkcije nosilaca javnotužilačke funkcije. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 136, protiv niko, uzdržan jedan, nije glasalo četiri, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o prestanku funkcije nosilaca javnotužilačke funkcije. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru republičkog javnog tužioca. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 128, protiv jedan, uzdržano 7, nije glasalo 6, od ukupno 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru republičkog javnog tužioca. Podsećam vas da je članom 35. Zakona o javnom tužilaštvu utvrđeno da republički javni tužilac, pre stupanja na dužnost, polaže zakletvu pred Narodnom skupštinom. Molim gospodina Sinišu Simića, republičkog javnog tužioca, da položi zakletvu.
"Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i zakona, da ću svoju dužnost u Javnom tužilaštvu vršiti savesno i nepristrasno, i da ću štiti ustavnost i zakonitost."
Molim republičkog javnog tužioca da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi da,u svoje imei u ime narodnih poslanika, čestitam gospodinu Simiću. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru sudija i predsednika sudova opšte nadležnosti, sa izmenama i dopunama Predloga odluke od 27.12.2001. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa izmenama i dopunama. Za 126, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasalo 12, ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izborusudija i predsednika sudova opšte nadležnosti, sa izmenama i dopunama. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru predsednika Privrednog suda u Užicu, sa izmenama i dopunama Predloga odluke od 27.12.2001. godine. Stavljam na glasanje Predlog odluke, sa izmenama i dopunama. Za 125, protiv jedan, uzdržana tri, nije glasalo 10, ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika Privrednog suda u Užicu, sa izmenama i dopunama Predloga odluke. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Nišu. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 134, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo šest, ukupno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o izboru okružnog javnog tužioca u Nišu. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke o izboru zamenika okružnih javnih tužilaca. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 135, protiv niko, uzdržana dva, nije glasalo četiri, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru zamenika okružnih javnih tužilaca. Prelazimo na odlučivanjeo Predlogu odluke o izboru opštinskih javnih tužilaca od 25. oktobra i 19. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predloge odluka. Za 136, protiv niko, uzdržan jedan, nije glasalo četiri, ukupno 141 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru opštinskih javnih tužilaca. Prelazimo na odlučivanjeo izboru zamenika opštinskih javnih tužilaca. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 136, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, ukupno 140 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlogodlukeo izboru zamenikaopštinskih javnih tužilaca. Dozvolite mi da, u vaše isvoje ime, čestitamizbor nosiocima pravosudnih funkcija i poželim im uspeh u radu. Takođe mi dozvolite, poštovane koleginice i kolege,da vama, službenicima u Narodnojskupštini, novinarima, našim građanima, čestitam Novu godinu i poželim im srećniji i uspešniji život. Pozivam vas na mali koktelu holu ispred sale; pozivam ministra pravde i lokalne samouprave da nam se pridruži. Zaključujem sednicu.