[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 3. rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2022. július 4-ére. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhették. Tisztelt Ház! Novák Katalin köztársasági elnök asszony új államtitkár kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 202. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Tóth Tibort 2022. július 1-jei hatállyal a Pénzügyminisztérium államtitkárává kineveztem. Budapest, 2022. június 29. Üdvözlettel: Novák Katalin”
Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak államtitkár úrnak, és sok sikert kívánjak munkájához. Most megkezdjük a napirend előtti hozzászólások sorát. Elsőként Bakos Bernadett képviselő asszonynak adom meg a szót, az LMP tagjának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP régóta követeli a budapesti dugódíj bevezetését, hiszen a légszennyezés, a zaj, a torlódások és a balesetek csak így csökkenthetők. A kormány viszont mereven elzárkózik ettől arra hivatkozva, hogy nem kívánja megmondani az embereknek, hogy hogyan éljenek. Azonban a XXI. század kihívásaira nem tudunk megfelelően reagálni, például az energiaválságra és a klímaválságra, ha nem változtatunk az életmódunkon. Fürjes Balázs múlt heti válasza éppen azt mutatja, hogy a kormány még nem ismerte fel ebben a felelősségét. Ma Budapesten az autóktól nem lehet haladni, és nem pedig azért, mert buszsávok és kerékpársávok kaptak helyet az utakon. Itt az ideje felismerni [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] , hogy a probléma gyökere nem az, hogy a főváros nem bír el több autót, ezért egy átfogó, a teljes városra, tehát a belvárosra és a külvárosra egyaránt vonatkozó és az agglomerációs településeket partnerként bevonó forgalomcsillapítási tervre van szükség. Természetesen a fővárossal szemben is van kritikánk, mivel még nem készült hatástanulmány az általunk javasolt használat- és szennyezésarányos dugódíjról, a főpolgármester úr pedig nemrég azt mondta, hogy nem időszerű a dugódíj bevezetése, holott az a választási programjában is szerepelt. Azonban a kormány még törvénnyel is ellehetetleníti a városi úthasználati díjak bevezetését, pedig a dugódíj bizonyítottan hatásos eszköz a forgalomcsillapításra, hiába próbálják ezt eltagadni. Ahol bevezették, ott csökkentek a dugók, kisebb lett a forgalom. Stockholmban például a bevezetés előtt a lakók 70 százaléka elutasította, de a bevezetés után pedig népszavazáson megerősítették; nem csoda, hiszen 20 százalékkal csökkentette a forgalmat. Londonban 10 százalékos, Szingapúrban 13 százalékos forgalomcsökkentést tapasztaltak. A múlt héten szintén államtitkár úr lényegében azt mondta, hogy a probléma ugyan valós, de a dugódíj rossz megoldás. Azonban azt is kimondhatjuk, hogy a kormány nemhogy nem keresi a jó megoldásokat, hanem még súlyosbítja is a helyzetet, például a klímabérlettel kapcsolatos állásfoglalást hetek óta halogatják, miközben a benzinárstopról szinte azonnal döntést tudtak hozni. A magyar kormány egyedülálló módon ebben a helyzetben is az autózást támogatja a közösségi közlekedéssel szemben, az sem számít, hogy a közlekedésben használt kőolaj 70 százaléka Oroszországból érkezik. De nemcsak a klímabérlet nincs még meg, hanem egységes agglomerációs bérletet sem vezettek be, pedig a regionális tarifaközösség hosszú évek óta terítéken van. 12 éve nemhogy nem tesznek a város szétfolyása ellen, hanem még ösztönzik is azt, például a lakástámogatási politikájukkal. Ennek következtében lassan Tárnoktól Monorig, faltól falig épülnek be a Pest megyei települések, mindeközben a szükséges infrastruktúra sem épült ki, ezért most, 2022-ben vízkorlátozást kellett bevezetni 11 településen. Szintén nem tesznek semmit azért, hogy csökkenjenek a felesleges utazások, nincsenek otthoni munkavégzést támogató programok, az agglomerációban sokszor nincsenek helyben olyan szolgáltatások, mint az óvodák, az iskolák, az orvos, a színház vagy éppen a munkahelyek, így aztán csak az ingázás marad. Nincs a lakásbérbeadást jobban szabályozó törvényi háttér, sem a bérlők, sem a bérbeadók nem érzik magukat biztonságban, és semmi nem gátolja az albérletárak elszabadulását sem, így ez is plusz mobilitási igényeket szül. A diákváros területén ellehetetlenítettek egy autómentes mintaprojektet, amely több ezer vidéki hallgató lakhatását biztosíthatta volna. A Galvani híddal százmilliárdokat szórnának el az ingázók és a tranzit-teherforgalom városon belüli vezetésére, nem számít, ha zöldterület vagy éppen kertváros van az útjában. Ferihegy környékén pedig gombamód szaporodnak a különféle logisztikai központok, miközben az ott élők életszínvonala jelentősen romlik. A mi álláspontunk az, hogy Budapest nem autópálya, hanem 1,7 millió ember lakhelye, ezért elvárjuk, hogy ne a nagytőke érdekeinek megfelelően, hanem az embereknek fejlesszék a várost. Mi abban hiszünk, hogy a város nem az autóké, hanem az embereké, ezért az LMP kiáll a budapesti forgalom csillapítása mellett, és az LMP továbbra is követelni fogja a használat- és szennyezésarányos útdíj bevezetését. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps az LMP és az MSZP soraiban.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Képviselő Asszony! Nem ez az első alkalom, hogy azt tapasztaljuk, azt halljuk, hogy a baloldal támadja az infrastrukturális beruházásokat és egyébként a jól működő otthonteremtési programot. Mi a saját tulajdont részesítjük előnyben, hogy a magyarok saját lakástulajdonhoz jussanak, önök pedig nem ebben gondolkodnak, hanem bérlakásprogramban, ami nagy különbség. Látunk arra is egyértelmű törekvést, hogy osztályharcos megközelítésben egymás ellen hangolják az autósokat és azokat, akik más módon közlekednek. Szeretném önnek egyértelművé tenni, hogy nem attól lesz élhető egy város, ha ilyen konfliktusokat generálnak, hanem ha mindenki talál a saját élethelyzetének megfelelő lehetőséget a közlekedésben, mindezt egyre jobb színvonalon. Egy dolog biztos: az nagyon nem jó irány, tisztelt képviselő asszony, hogy a háborús infláció időszakában a baloldal újabb és újabb terheket akar rakni a magyarok, így a budapestiek vállára: emelik a parkolási díjakat, erről az imént megfeledkezett, nehezebbé teszik az autós közlekedést, dugódíjat terveznek. Mit terveznek követelnek, és számonkérik a kormányon! Ezek mind pluszterhek, és különösen súlyosbítja a helyzetet az, hogy egyáltalán nem kérték ki az érintettek véleményét, a budapesti családok véleményét és az autóval közlekedők véleményét úgy, hogy ha jól tudom, a Városházán van egy társadalmi párbeszédért felelős egység, osztály, központ. Miért nem kérdezték meg az érintetteket? [[13.10]] Ha szeretnének valamit tenni Budapest élhetőségéért, akkor győzzék meg a főpolgármesterüket arról, hogy végre álljon a sarkára, és számolja fel azt a közlekedési káoszt, amit okozott. Egymással össze nem hangolt és csúszó beruházások, az igényeknek nem megfelelő közlekedési rend, és a sort folytathatnám. Ami ma a fővárosban a közlekedés színterén zajlik, az Karácsony Gergely cselekvésképtelenségének első számú következménye. Itt az ideje, hogy változtassanak rajta. Önök adnak főpolgármestert, hát, akkor rajta! És egyébként az sem véletlen, hogy itt a Házban lobbizik a dugódíjért, mert tudja, hogy nem bízik már abban, hogy a Városháza bármit is képes lenne tenni. Ami a Budapesttel kapcsolatos politikájukat úgy általában illeti: az, hogy a baloldal, az önök pártja és az összes baloldali párt milyen teljesítményre képes, minden másnál jobban megmutatja, hogy mire képesek Budapest egészén, ahol közel három éve kormányoznak. Burjánzik az összevisszaság, a tehetetlenség és a káosz. Jól jellemzi az egészet, hogy pár napja átadtak egy fővárosi költségvetésről szóló plakátkiállítást, hát, nekünk is lett volna javaslatunk pár témára. Mi lenne ezeken a plakátokon, ha a valóságot ábrázolnák? Például lenne ezeken a plakátokon 3 ezer leszerelt kuka, plusz a nyomában hagyott szeméttenger. Szerepelne a plakátokon a romló hajléktalanhelyzet és a gondozatlan közterületek, amiket néha szép szóval méhlegelőnek hívnak. Autósok számára felújított rakpart is szerepelhetne rajtuk, amelyet most mégis elvennének tőlük. Végtelen autósorok a rosszul szervezett építkezések és a meglepő nyomvonalon haladó bicikliutak miatt. Az is megérne egy plakátot, amikor a főpolgármester úr buszsávban közlekedik, miközben autósok, munkába igyekvők tömegei araszolnak a hídon. Mindenképpen megérne egy plakátot az is, amikor a főpolgármester-helyettes asszony a tengerből kilovagolva megállapítja, hogy az embereknek többet kellene takarékoskodni, és máshogy kellene élniük. Mindenképpen érdemes ábrázolni a metrós légkondit, amit Tordai Bence és pár képviselőtársa félmeztelenül követelt nem is olyan rég, hogy aztán, amikor hivatalba kerültek, akkor ejtsék az egész projektet. Hadd kérdezzem meg, tisztelt képviselő úr, hogy hol van a korábban félmeztelenül követelt légkondi! És végül a hagyományos körképek mintájára javaslunk egy olyan alkotást, ahol a baloldali pártok dobra verik a Városházát, háttérben Bajnai Gordonnal és a 41 tanácsadóval. Komolyra fordítva a szót, három év telt el, tisztelt képviselő asszony, és ha a Városházán múlt volna, akkor Budapest egy tapodtat nem ment volna előre, „karácsonyi pangás” lett volna a sorsa. Bármekkora is legyen ugyanakkor a baloldali összevisszaság, nem fogjuk engedni, hogy Budapest is a baloldali kudarcpolitika áldozata legyen, a fővárosban sem hagyjuk és az országban sem. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Párbeszéd képviselője, Jámbor András Imre következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Bajban vagyunk; már amennyiben egyetértenek velem abban, hogy a népet szolgálni küldtek minket ide, ebbe a Házba. Bajban vagyunk, ahogy Nagy Márton miniszter mondta és Orbán Viktor miniszterelnök úr mondta. Nincs lehetőség előrelépésre és jön a recesszió. De ha baj van, az első dolog, hogy megnézzük, hogy lehet igazságosabb a rendszer, hogy tudunk még több esélyt és lehetőséget adni a bajbajutottaknak, hogyan tudunk esélyt adni a közösség bajba jutott tagjainak. Képviselőtársaim! Én egy olyan családban nőttem fel, amely a rendszerváltás és az utána jövő időszak vesztese volt. Így pontosan tudom, hogy minden jó szándék ellenére, a végén a bajból az olyan nők, mint az anyám, aki szociális munkásként a gyerekvédelemben dolgozva egyedül nevelt fel, fognak rosszul kijönni, és a gyerekei fognak rosszul kijönni. A válságból a baj végén mindig az az elit fog jól kijönni, amely ezt a parlamentet is kitermeli saját gazdasági haszna érdekében. Önök nem álltak télen az anyjuk kezét fogva sorban, hogy a kölcsönbe kapott pénzből visszafizessék a számlát, én pedig azért vagyok itt, és azért fogok küzdeni, hogy minél kevesebb gyermeknek kelljen ezt megérnie. Én tudom, honnan jövök, és soha nem fogom elfelejteni. Pontosan ezért is nyújtottam be például azt a javaslatot, amely 20 százalékkal csökkentené a képviselők, az államtitkárok, a miniszterek és a miniszterelnök fizetését, hátha önök is megértik egyszer, kinek kell adni, és kinek kell kapni, ha baj van, mit jelent a nép szolgálata. Egy hete itt a parlamentben Orbán Viktor a fizetésemeléséről szóló kérdésre azt válaszolta, hogy kivárta a sorát, és nem is saját maga fizetését emelte meg, mert nem ő, hanem a parlament döntött róla. Ez a fizetésemelés és ez a válasz szimbolikus. Meddig kell kivárniuk sorukat a tanároknak, a rendőröknek, a tűzoltóknak, a szociális munkásoknak, hogy az ő fizetésük is megduplázódjon? És hogy lehet az, hogy Európa, még az árstopok mellett is egyik legmagasabb élelmiszerár-emelkedése mellett, amikor az előző évhez képest már 30 százalékkal drágábban szerzik be az élelmiszert a boltok, a lakhatási válság közepén a miniszterelnök kerül előrébb ebben a sorban? Meg mégis, milyen pökhendi válasz az, hogy még ma Magyarországon erről nem Orbán Viktor, hanem a parlament döntött?! Bekötötték talán a miniszterelnök úr szemét, vagy kivezették a frakcióülésről, amikor erről volt szó? Elhiszi bárki ezt az önfelmentő mesét? Orbán Viktor is azt mondta egy hete, négy alappillér van, amit meg kell védeni: a munkahelyeket, a rezsicsökkentést, a családtámogatások rendszerét és a nyugdíjak helyzetét. Ezekben egyetértünk. De az ördög a részletekben rejlik, a kérdés pedig az, hogy a bajban milyen részletekre kell figyelnünk, hogy az állam egyre kevesebb pénze odajusson, ahol most is szükség van rá. Maradjon a rezsicsökkentés! De biztos, hogy a magyar államnak kell finanszíroznia a kerti locsolást, a medence feltöltését? Egy válsághelyzetben nem inkább arra lenne szükség, hogy akinek problémát okoz, azt védjük meg az energiaár-emelkedéstől? De azt ne finanszírozzuk állami támogatással, hogy valaki rezsicsökkentett vízzel töltse fel a medencéjét, rezsicsökkentett árammal világítsa ki a kastélyát! Segíteni kell a nyugdíjasokon. Valakinek, akinek 500 ezer forint a nyugdíja, az önök 3,9 százalékos nyugdíjemelésével 19 500 forinttal emelkedik most a nyugdíja, míg akinek 120 ezer forint, 4680 forinttal, miközben a kenyér ára egy év alatt 200-300 forinttal nőtt. Vajon kinek van nagyobb szüksége az emelésre? Segítsünk a családokon, de mi segít jobban a magyar gyerekeknek: ha a nettó egymilliót kereső szülőnek ad még pénzt az állam adókedvezménnyel, vagy ha a családvédelemben, gyerekvédelemben dolgozó szociális munkásoknak, netalántán a tanáraiknak adunk tisztességes fizetést, gyerekszámtól függetlenül? És igen, védjük meg az emberek megélhetését, ne csak a munkahelyeket. De hogyan teszik ezt, amikor a gazdaságfejlesztési miniszterük arról beszél, hogy hiba a béremelés, mert inflációt okoz? És a miniszterek, az államtitkárok és a miniszterelnök béremelése nem hiba? Csak a tanároké, a tűzoltóké, a rendőröké? Hogy védik meg a munkahelyeket, ha már a saját számaik szerint is reálbércsökkenés lesz jövőre? Jövőre a közszféra bruttó átlagkeresete 5,5 százalékkal emelkedik a költségvetés szerint, miközben az önök jegybankja 7-9 százalékos inflációt jósol. Tisztelt Képviselőtársaim! Baj van tehát, és a bajban az erősebbnek kell a gyengébbeket segítenie, ugyanis ettől erős a közösség együtt. Ezért mondom én, hogy fizessenek a gazdagok, fizessen normál díjat az, aki az úszómedencéjét tölti, vagy a kastélyát világítja, és segítsünk a megspórolt pénzből azoknak, akik bajba jutottak. Ne adjunk támogatást azoknak, akik nem szorulnak rá, hanem adjunk azoknak, akik a gyermekeinket nevelik. Ne azoknak a nyugdíját emeljük, akik megvannak, hanem azokét, akik hó végén a gyógyszer és a kenyér között kell hogy válasszanak. És igen, emeljünk bért, hogy legyen elég rendőr, tanár, ápoló, tűzoltó. [[13.20]] Fizessenek a gazdagok, és adjunk esélyt azoknak, akiknek szükségük van a támogatásunkra az előrelépéshez, vagy legalább a jelenlegi életszínvonaluk megtartásához. Adjunk esélyt egy jobb Magyarországnak, egy jobb magyar államnak. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amit ön elmondott az elmúlt percekben, lehet, hogy még néhány felszólalását meghallgatjuk, hogy ön valóban nem látta, hogy mit csinált a baloldal Magyarországon az elmúlt harminc esztendő alatt, vagy csak nem akarja látni. Ilyen és hasonló szlogenek mentén jutottunk el oda, hogy kiktől vett el a baloldal Magyarországon a nyugdíjasoktól. Erre önnek egy rossz szava nincs. Kiktől vett el a magyar baloldal? A pedagógusoktól. Erre önnek egy rossz szava nincs. Kiktől vett el a magyar baloldal, amikor azt mondta, hogy válságot kezel? A szociális gondozóktól, akik azokon segítettek, akik segítségre szorulnak. És önnek erre egy rossz szava nincs. Elvették a normál ellátásból, a kvótából, ami normatíva jár, 30 ezer forintot, a megemelt szintű ellátásból 100 ezer forintot. És önnek erre egy rossz szava nincs. Ezt a világot akarja visszahozni olyan szavakra hivatkozással, amiket mondott, meg ismételten régi, még hetvenéves könyvek címlapjáról ismert szlogenekkel, tisztelt képviselő úr. Kiktől vettek még el önök? Az orvosoktól, mert úgy látszik, hogy az ápolók és orvosok bére is túl sok volt 2008-2009 környékén az akkori baloldalnak, és úgy gondolták, hogy annyira biztos megélhetésük van, hogy egyhavi bért nyugodtan el lehet tőlük venni. S önök közben tömegesen bocsátottak el embereket, 15 ezer pedagógust, 6 ezer egészségügyi dolgozót, mert ez volt a baloldal valódi tevékenysége, tisztelt képviselő úr. Van köztünk nyilván egy alapvető gondolkodásmódbeli, filozófiai különbség is. Mi azt gondoljuk, hogy Magyarország gazdasága, társadalmi szerkezete hosszú távon azon kell alapuljon, hogy a társadalom döntő többségét a középosztály képezi ez önnek a legnagyobb ellensége, ezt akarja szétzúzni , egy erős középosztály, amely a vállán tudja vinni az országot, és a magyar kis- és középvállalkozók, akik sokszor persze a multiknak is beszállítói, de alapvetően a saját lábukon állnak, és így viszik a magyar költségvetést. Ez a mi jövőképünk. Ezzel szemben önök a vállalkozókat azzal fojtanák meg, hogy a globális minimáladó és különböző egyéb adók bevezetésével legalább megdupláznák az ő terheiket. [[Jámbor András Imre folyamatosan közbeszól.]] A magyar dolgozó családokat azzal fojtanák meg…
Jámbor úrnak már adtam szót, most viszont nem!
…hogy megszüntetnék az egykulcsos adót és a családi típusú adózást, mert ezzel a neomarxista dühvel rontottak rá a választási kampányban is, hogy ez a gazdagoknak kedvez. Pedig nem a gazdagoknak kedvez, tisztelt képviselő úr, hanem egy erős középosztályt erősít Magyarországon. De önök ezt szétzúznák, és ezzel nyilvánvalóan sok családnak megélhetési gondokat okoznának. Amikor viszont a multik és az emberek között kell választani, akkor a baloldalon mindig a multikat választják. Ön is most a rezsicsökkentést támadta ismételten. Régi marxista szöveg, hogy a rezsicsökkentés csak arra jó, hogy az úszómedencéket lehessen tölteni. Nevetséges, tisztelt képviselő úr, nem tudom, hogy tudta ezt kétszer is elmondani öt percen belül, mert a rezsicsökkentés majd ha fogadóórán találkozik ezekkel az emberekkel arra jó, hogy megóvja a középosztály alsó részét attól, hogy lecsússzon és a mindennapi nélkülözők táborába kerüljön. S mi egyébként úgy gondoljuk, hogy bármilyen magyar embernél jobb az a rezsicsökkentésből megspórolt pár ezer vagy pár tízezer forint, mintsem hogy egy külföldi multinak a zsebébe tömjük. Ön pedig azt mondta, hogy menjen a külföldi multi zsebébe az a pénz, vegyük el az összes magyar embertől. Mert önöknek mindig a külföldi a fontosabb. Önöknek a magyar mindig másodlagos, alsóbbrendű, a magyar azért van, hogy másokat kiszolgáljon. Ez az önök baloldali alapfelfogása. Ebben az internacionalista közegben önöknek minden, ami nemzeti, az meghaladandó, mert önök valamiért ebben a dialektikus materializmusukban odáig jutottak, hogy minden nemzetit meg kell haladni, mert ami identitás, az csak hátrány. Önök ezért ideológiai alapon szívesen helyezkednek mindig a globalisták pártjára, mert ők biztos jobban tudják, mint a magyarok. Jobban tudják Brüsszelben, mint Budapesten, jobban tudják bármelyik másik birodalmi központban, mint Budapesten, tisztelt képviselő úr. Ezért önök mindig a külföldi multi zsebét tömnék inkább, mint hogy bármilyen magyar embernek a zsebében maradjanak forintok vagy bármilyen támogatás. S ha már a kispénzű emberekről van szó: mi óv meg a legjobban a szegénységtől? Az, ha valakinek munkája van; ha munkája van, és arra kevés adót kell fizetni. Önök a sok adó, kevés munkahely eredményeit hozták, hiszen a saját idejükben 12 százalék környékére tornászták föl a munkanélküliséget, és 36 százalékos adókkal sújtották azt, aki dolgozik. Aki dolgozik, mi annak kevesebb adót írunk elő, és sokkal több munkahelyet hoztunk létre. A rendszerváltás óta nem dolgoztak annyian, mint az elmúlt hónapokban, 3,5 százalék környékén van a munkanélküliség. De önök mindezt azzal tetézték, tisztelt képviselő úr, és azt a szégyent tudhatják maguk mögött a saját nyolcéves kormányzásukban, hogy a minimálbért, a legkevesebbet keresők bérét a legkevésbé sem emelték. Az nem volt önöknek fontos. Aki keveset keres, az abban a kategóriában is maradt, hogy keveset keressen. Önök 23 500 forinttal emelték a minimálbért, mi meg 126 500 forinttal. Ki is van a kis keresetű emberek pártján, képviselő úr? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Mi Hazánk képviselőjének, Novák Elődnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Országgyűlés! Miközben például a madarak és a fák napja alkalmából már volt hivatalos napirendben is feltüntetett megemlékezés az Országgyűlésnek ebben a ciklusában is, addig Trianonról nem volt semmi. Most nekem kell pótolni a pozsonyi csata mai évfordulóján is a hivatalos megemlékezést, az aktuálpolitikai következtetések levonásával. A magyarság egyik legnagyobb diadalára, a nemzetmentő pozsonyi csatára és a világon a legtöbb szentet adó dinasztia megalapítójára emlékezik ma nemzetünk. Árpád nagyfejedelmünk 907. július 7-én adta vissza lelkét, győztes csata megvívása közben érte a halál. Népünkre 12 évvel a honfoglalás után Nyugatról tört rá az ellenség. A német-római hordák Lajos király parancsára a magyarok kiirtásának vagy legalábbis visszaszorításának céljával özönlöttek földünkre a Dunánál. Álmos fia, Árpád kemény katonai nevelést kapott. Serdülőkorában már ismerte a turáni magyar harcászat támadó-védekező rendszerét, húszéves korától vezetett hadjáratokat. A Nyék törzs feje lesz, majd 892-ben apjától átveszi a család ősi törzsének, a Megyer törzsnek a vezetését. Ő lép diplomáciai kapcsolatokra Bölcs Leó bizánci császárral, majd annak követei 894-ben tőle kérik a magyarok szövetségét a bolgárok ellen. Árpád beleegyezik, és nyomban elrendeli a honvisszafoglaláshoz szükséges katonai és törzsek közötti intézkedések végrehajtását. Ekkor bizonyítja be Árpád államférfiúi rátermettségét, katonai képzettségét összes ismert kortársa felett. 895 tavaszán indultak meg a törzsek az 1200-1800 kilométeres útra, és ugyanezen év őszén foglalták el helyüket a Kárpát-medencében. Ily nagy területre kiterjedő és egy vezérlő fejedelem akaratának engedelmeskedő hadműveletnek újabb példája csak Napóleon idejében ismétlődik meg. Árpádhoz hasonló hadvezér hét évszázadon keresztül nem található Európában. A magyar állam, illetve ekkor még királyság megalakulását, megerősödését a nyugati országok vezetői gyűlölködve nézték. Luitpold bajor őrgróf szövetségeseivel 907 májusában indult Magyarország ellen. A túlerőben lévő ellenséges sereget júliusban teljesen tönkreverte a magyar csapat lovasíjászaival Árpád vezér, aki a pozsonyi ütközetben súlyosan megsebesült, és július 7-én, 67 éves korában visszaadta lelkét Istennek. Négy daliás fiát áldozta föl a honvisszaszerzés és -megtartás érdekében, Leventét a bolgár háborúban, Tarhost, Üllőt és Jutast a pozsonyi csatában. Tisztelt Országgyűlés! Mi, magyarok egy győztes ütközetre emlékezhetünk most. Az európai népek között kevés az, amelyik 1100.-nál is nagyobb évfordulót ünnepelhetne, ha lenne itt állami megemlékezés. De a dicsőséges pozsonyi csatát a leglátványosabban, csatajelenetek bemutatásával Budaházy György és az általa alapított Hun Szövetség elevenítette föl éveken keresztül, míg őt le nem tartóztatták. 2010-ben szintén napirenden kívüli felszólalásomban emlékeztem meg itt a pozsonyi csatáról és Budaházy György ezzel kapcsolatos érdemeiről, aki akkor szintén előzetes letartóztatásban volt, ma pedig szégyenszemre ismét fegyházban van. Nem is csoda, hogy ma is szolidaritásként polgári engedetlenséggel lezárták a civilek az Erzsébet hidat. S szintén civilek szerveztek tegnap hagyományőrző megemlékezést a pozsonyi csata évfordulójának előnapján. Csengődi Csaba, Herczeg Ferenc, Kubinyi Tamás és Nyers Csaba érdemel országgyűlési elismerést is a sok éve tartó megemlékezések, hagyományőrző rendezvények nyomán. A legfontosabb követelésük, hogy a pozsonyi csata legyen tananyag az iskolákban, az iskolákban ugyanis nem igazán tanítják a magyarság egyik legnagyobb diadalát, a pozsonyi csata történelmét. Helyette nyomják a fejekbe a vereségkultuszt. Trianonból is csináltak egy gagyi örömünnepet. Talán majd Mohács is hasonló lesz? Hiszen még az 500 éves mohácsi csata kapcsán is miniszteri biztost neveztek ki, persze talán csak országgyűlésifizetés-kiegészítésnek tekintik, hiszen a feladatot Hargitai János KDNP-s képviselő láthatja el jó pénzért már most, pedig az 500. évforduló négy év múlva lesz esedékes, ő pedig már tavaly is ezzel foglalkozott. [[13.30]] Helyette nyomják tehát ezt a vereségkultuszt ahelyett, hogy megemlékeznének a dicsőséges pozsonyi csatáról, a magyarság egyik legnagyobb diadaláról, melyről normális esetben már készült volna egy kiváló játék- vagy akár akciófilm. Addig is, amíg ez elkészül, dicsőség a hősöknek! [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Vitályos Eszter államtitkár asszonyé a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egy nagyon fontos témáról, azt gondolom, hogy a magyarság megmaradásának szempontjából rendkívül fontos témáról szólalt fel. Ámde hogy megnézzük azt, hogy mi is történt 907-ben, 1115 évvel ezelőtt, azt gondolom, a közelmúltunk egy közelebbi vonatkozását is érdemes lenne felidézni. A ma ellenzékben lévők 2002 és 2010 közötti katasztrofális kormányzása után ugyanis csődközeli állapot, IMF-hitel, adósságcsapda és romok vártak a nemzeti kormányra, ezen baloldali örökség eltakarítása után állhatott neki a kormány a kormányzásnak, illetve az építkezésnek. Azt, hogy vereségkultuszt építünk, a leghatározottabban visszautasítom, kedves képviselő úr, ugyanis nem mi mondjuk azt, hogy merjünk kicsik lenni. A magyar nemzeti kormány felismerte, hogy a mai világban még inkább szükség van múltunk, eredetünk lehető legpontosabb ismeretére. Tisztában vagyunk azzal, hogy a magyar az egyik legősibb nemzet, amelynek származásában több egykor élt népnek volt szerepe, őstörténetünk és az elmúlt ezer évünk is káprázatos, még ha adódtak is nehéz helyzetek. Több olyan tragédiát túléltünk, amelyekbe más nemzet bizony belehalt volna. Nem véletlenül emelte fel Rákóczi a zászlót a hazáért és szabadságért vagy szólította Petőfi talpra a magyart vagy szálltak szembe Wittner Máriáék a szovjet tankokkal, és a trianoni sírgödörből is kimásztunk. Helyünk van itt Európában, amelynek egyik legnagyobb tudású, értékteremtő hagyományokkal és szabadságszeretettel rendelkező, legbüszkébb és legnagyobb létszámú nemzete vagyunk itt a Kárpát-medencében. Mindezeket tudnia kell, tudatává kell válnia a ma élő magyarságnak, mindezt tudományos és kulturális eszközökkel alátámasztva. Ennek érdekében hozta létre a nemzeti kormány 2018-ban a Magyarságkutató Intézetet, amelynek köszönhetően például éppen a pozsonyi csatáról már 2020-ban készült animációs film, ezt a filmet az M5 csatorna mutatta be 2020 decemberében, és ez a csatorna 2020. évi legnézettebb műsora volt, mára több mint 600 ezren látták. Egyébként szintén támogatásban részesítették a Kassai-völgyet, amely a világ legismertebb lovasíjász-kultúrájának helyszíne, és minden évben nyílzáporral emlékeznek meg a pozsonyi csata diadaláról. De itt említhetem meg egyébként az új nemzeti alaptantervet is, amelyben szintén nagyobb hangsúlyt kap a magyar őstörténet. De sorra készülnek most is a történelmi filmek: Hunyadi, 1222 Aranybulla, Petőfi, Hadik András és így tovább. Azért azt se felejtsük el, hogy minden ilyen irányú kezdeményezést heves balliberális támadások kísérnek, de a kormány nem az ellenzéknek, hanem a választóknak szeretne megfelelni, nekik tartozunk elszámolással, ezért ennek megfelelően a jövőben is folytatjuk a nemzeti identitásépítést, amelyben a jövőben még nagyobb szerepe lesz a szuverén, szakrális múlttal rendelkező magyarság megismerésének, az azzal való azonosulásnak. Az ezer év szinte elröppent, és azt vesszük észre, hogy a mai értékvesztett világban számos hatástól ugyanúgy meg kell védenünk magunkat. És, igen, ahogy ön mondta, meghatározó szerepet töltött be a pozsonyi csata a történelmünkben, hiszen több mint 120 évre megállította a nyugati irányból jövő támadásokat. A Magyar Nagyfejedelemség hadereje az óriási túlerő ellenére is megsemmisítő csapást mért Európa egyik legjobban felszerelt és sokszoros túlerőben lévő hadseregére. Azt is el kell hogy mondjam, hogy akkora vereséget szenvedtek, hogy a következő évtizedekben, egészen pontosan 120 évig, II. Konrád 1030-as támadásáig nem merték megtámadni a magyarokat. A dicsőséges csatáról, ahogy említettem, megemlékezünk minden évben, és a film is elkészült, és a továbbiakban is folytatni fogjuk a történelmi filmek elkészítését. A csata 1115. évfordulója van. A pozsonyi csatából jön egyébként az a kifejezés is, hogy az „Óperencián túl”, amely az Enns folyó feletti területeket jelenti, amit ennek a csatának a következményeként sikerült megvédenünk. A pozsonyi csata egyértelmű, maradéktalan és hatalmas jelentőségű magyar diadal volt, történelmünk egyik legnagyobb sikere. Fontossága úgy érthető meg igazán, ha belegondolunk, Európa országai a pozsonyi csata után törődtek bele abba, hogy a kontinensen egy új, önálló és erős államalakulat jött létre Magyar Fejedelemség néven. Mi úgy élünk és úgy dolgozunk, hogy ezt most is tudatosítsuk Európa országaiban jó lenne, hogyha az ellenzék is így tenne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra kért lehetőséget Komjáthi Imre, az MSZP képviselője. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mielőtt belefognék a lényegi mondanivalómba, Dömötör államtitkár úrnak mondom, hogy ha esetleg ön válaszolna nekem, akkor én örömmel fogom venni, ha osztályharcos hozzáállással fog illetni, én ezt dicséretnek veszem. Rétvári államtitkár úrnak pedig mondom, hogy nagy örömmel folytatok ideológiai vitákat, csak szeretném tisztázni, az MSZP baloldali, akikről ön beszélt, azok meg neoliberálisok azért változnak az idők. [[Rétvári Bence: Neomarxisták! Neomarxisták!]] De akkor osztályharcos hozzáállással kérdezem: tudjáke önök, hogy mi a különbség az igény és a szükséglet között? Mert Nagy Márton miniszter úr azt mondta vagy azon háborgott, hogy az Aldi inflációkövető bérfejlesztést hajtott végre most, válság idején, Orbán Viktor pedig azon háborgott, hogy itt most mindenki hirtelen bérfejlesztési igénnyel áll elő. Nos, az önök háza táján nagy valószínűséggel igény az, hogy minden évben eljussanak az Adriára, és ott, mondjuk, a Lady MRD fedélzetén sok-sok gallonnyi gázolajat égessenek el. Minden bizonnyal igény önöknél az, hogy lassan már, mondjuk, a talpas félhomálymérőnek is legyen miniszteri biztosa. Minden bizonnyal igény önöknél az, hogy mondjuk, ne 212 millió forintból rendezzenek tűzijátékot válság idején, hanem 1,3 milliárd forintból. De a szükséglet, az más. A dolgozóknak, azoknak az embereknek, akik ezt az országot a hátukon viszik, akik ezt az országot működtetik, azoknak szükséglet a béremelés, szükséglet az, hogy a családjukat el tudják tartani, és szükséglet az jó néhány dolgozónak, hogy megkapja a fizetését. Sajnos ez a szükséglet például Csornán nincs kielégítve, ahogy azt a 24.hu is megírta, még a márciusi fizetésüket sem kapták meg Csornán a napelemgyárban a dolgozók, abban a napelemgyárban, ahol azért nagy erők mozdultak meg az önök részéről, az alapkőletételnél a csornai születésű Áder János bábáskodott köztársasági elnökként. A projekt indulásakor, 2014-ben egymilliárd forint egyedi támogatást ígért és ítélt meg számukra a kormány. A napelemgyárat 1,9 milliárd forintos uniós támogatásra érdemesítették, a 15 milliárd forint költségűre tervezett beruházáshoz az állami Eximbank Zrt. nyújtott kölcsönt 22,4 millió euró erejéig. Négy év elteltével a napelemgyár még mindig nem készült el, mire a kormány másik bankja, a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. vette át ennek a cégnek a hitelezését úgy, hogy a kölcsönkeretét 40 millió euróra emelte. Több szabálytalanságot is tapasztaltak a cégnél, ezért 2016-ban önök rendeltek el szabálytalansági vizsgálatot, viszont Latorcai Csaba miniszterelnökségi államtitkár a vizsgálat eredményét firtató kérdésre azt a választ adta, hogy az elsőfokú döntés ugyan megszületett, de a jogorvoslati határidő még nem telt le. Hat évvel a projekt elindítása után ott tartunk, hogy már OLAF-vizsgálat is van a cégnél, és ott tartunk, hogy a csornai forrásaink nemes egyszerűséggel fantomgyárnak nevezik a céget, mert a gyár körül már nincs mozgás, nem parkolnak sem a dolgozók, sem az irodisták autói. Az egyik dolgozó elmondása szerint április 12-én megjelent közöttük az igazgató azzal, hogy nyilván észlelték, hogy nem érkezett meg a fizetésük, de reméli, hogy két héten belül rendeződik a helyzet. Mindezek ellenére a dolgozók lelkiismeretesen folytatták a munkájukat, viszont még mindig nem kapták meg a fizetésüket, és többüket már fizetetlen szabadságra küldték, vagy pedig közös megegyezéssel megpróbálnak felmondani nekik, csak ők még nem tudják, hogy mit tegyenek. [[13.40]] Jelenleg ott tart a dolog, hogy határozatlan időre többüket állásidőre küldték. És akkor felmerül a kérdés: a kormány kapotte tájékoztatást a csornai állapotokról? Mi a tervük az EcoSolifer Kft.-vel? Mit tesznek, hogy ne vesszen el a 40 millió eurós állami hitel? Mit kíván tenni a családbarát kormány 52 család megsegítése érdekében? És nyújtanake támogatást ahhoz, hogy az elmaradt járandóságukhoz minél hamarabb hozzájussanak a dolgozók, vagy ha nem, akkor hogyan fognak rajtuk segíteni? Mit tudnak tanácsolni az elkeseredett munkásoknak: várjanak tovább, vagy tényleg érdemese felmondani? Nekik szükséglet az, hogy megkapják a fizetésüket, nem pedig igény. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Kérem, hogy gondolkozzanak el ezen! Köszönöm a szót. [[Taps az MSZP, a Momentum és a Párbeszéd soraiból.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön osztályharcosságától egészen eljutottunk egy szabálytalansági eljárásig a felszólalásában. A napirend előtti felszólalások nem egyedi ügyekről szoktak szólni, hanem általános politikai kérdésekről. Ön ezt tartotta most fontosnak, hogy a csornai napelemgyár sorsáról beszéljen. De felszólalásában azt is elmondta, hogy a szabálytalansági eljárás megindult ezzel kapcsolatban, és ezt nyilván az irányító hatóság megfelelően le fogja folytatni, és a megfelelő eredményt ön is megismerheti, nyilvánosságra fogja hozni. Természetes, hogy ha vannak olyan dolgozók, akik valóban bajba jutottak, és nem tudják megkapni fizetésüket, ezeken a megfelelő jogszabályok alapján segíteni kell, mint az ország bármely cégénél, hogyha ilyen eset előfordul. Bevallom őszintén, ma az országot, persze ilyen egyedi ügyeken túl, azért mégiscsak az foglalkoztatja, hogy mikor lesz vége már a háborúnak, mikor lesz már béke, mikor lesz már újra olyan élet, ami előtte volt, mikor lesz már vége annak, hogy az infláció növekszik, mikor lesz már vége annak, hogy az áremelkedés óriási mértékeket ad az emberek számára, nyújt az emberek számára. Ilyen időszakban, amikor költségvetést készít a parlament, természetes, hogy a költségvetésnek ezeket a szempontokat kell figyelembe venni. Azokat a szempontokat kell figyelembe venni a 2023-as költségvetésnél, hisz ön is érintett itt béremelést és egyéb dolgokat, amelyek az embereket megvédik a bajtól, megvédik attól, hogy elveszítsék a munkahelyüket, ez az első és legfontosabb szempont. Fontos, hogy mennyi lesz a bérük, fontos, hogy mennyivel emelkedik a bérük, nagyon fontos, de ettől van egy fontosabb, hogy ne veszítsék el a munkahelyüket, hogy a gazdaság úgy tudjon működni, hogy biztosítja az emberek számára a megélhetést, biztosítja a munkahelyet; aztán, aki nem dolgozik, azok a nyugdíjasok, a nyugdíjasok számára pedig olyan nyugdíjakat biztosítsunk, amit 2010-ben megígértünk, amelynek lényege, hogy megvédi őket az áremelkedéstől, megvédi a nyugdíjak reálértékét. A 2022. évben is meg fogja védeni a kormány a magas infláció ellenére a nyugdíjak reálértékét. Meg fogja védeni, mert az év eleji 5 százalékos emelést követően most július 12-étől újabb 3,9 százalékos emelésben részesül 2,6 millió nyugdíjas visszamenőleg januárig, illetve még a 13. havi nyugdíjra is megkapják ezt az emelést. Tehát júliusban nyolchavi emeléshez fognak jutni a nyugdíjasok. De ezt követően a törvényben előírt szeptemberi felülvizsgálat is megtörténik, és ha szükséges, akkor még novemberben további emelést kapnak a nyugdíjasok, mert egy dolog fontos, hogy a nyugdíjak vásárlóértékét meg kell őrizni, és a kormány ezt fontos politikai szempontnak tekinti. Aztán nagyon fontos az is, hogy megvédjük a családokat a rezsicsökkentés kérdésében, megvédjük a családokat a tekintetben, hogy ne érezzék a magyar családok azt, ami a világban zajlódik energiaár-növekmény, ezért hoztuk létre a jövő évben a költségvetésben a Rezsivédelmi Alapot. Nagyon-nagyon fontos, hogy a magyar családokat kimentsük ebből az óriási bajból. Tisztelt Képviselő Úr! Én azt gondolom, hogy az a fontos kérdés, hogy a mai háborús, gazdasági válságot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] előre jelző időben a magyar családokat megvédjük, és ez a kormány ezen dolgozik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselője. Megadom a szót.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kósa Lajostól, a kormánypárt alelnökétől és frakcióvezető-helyettesétől közepesen megszoktuk már, hogy olykor-olykor meglepően őszinte, ezzel egyébként időről időre lerántva a leplet a kormánypártok valódi szándékairól, terveiről, működéséről. Ilyen volt például, amikor Kósa Lajos elismerte, hogy a Belügyminisztérium vett Pegasus kémszoftvert, amivel újságírókat és közéleti szereplőket egyaránt megfigyeltek. A múlt héten ismét a tőle már megszokott bölcsességgel ismerte el, hogy a Fidesznek vannak ügynökei más pártokban, valamint azt is, hogy a Fidesz alelnökeként ennek utána fog nézni. Kérdezem a tisztelt kormánypárti képviselő urakat és asszonyokat, hogy önök szerint normális működési elve egy demokráciában, ha a kormánypárt alelnöke szerint a kormánypártnak ügynökei vannak. Nem is olyan régen, 1990-ig ez egy bevett gyakorlat volt. Elvileg azonban önök többek között ez ellen jöttek létre. Úgy tartja a mondás, hogy minden nemzedéknek ki kell törnie a viszonylagos bizonytalanságból, rá kell találnia küldetésére, és azt muszáj vagy beteljesítenie, vagy pedig elárulnia. Kósa Lajos szavainak értelmében, hogy a Csillagok háborújából idézzek, önök azzá váltak, aminek az elpusztítására felesküdtek: elárulták a nemzedékük küldetését, a rendszerváltást. Azért is furcsa ez a kijelentés Kósa Lajostól, mert ügynökei általában az államnak szoktak lenni, Magyarországon nevesül például az Alkotmányvédelmi Hivatalnak vagy az Információs Hivatalnak. Érdeklődnék, hogy az említett szolgálatok fogjáke vizsgálni azt, hogy a kormánypárt alelnöke szerint a kormánypárt ügynököket alkalmaz. Félreértés ne essék, a szakszolgálatok léte nagyon fontos a belföldi terrorizmussal szemben és az alkotmányos rend fenntartása érdekében, még egy olyan országban is, ahol hivatalosan nincs alkotmány. A szakszolgálatok esetében teljesen életszerű, hogy belépnek olyan szervezetekbe, amelyek az előbb felsorolt veszélyeket jelentik. Nyilvánvalóan így kerülhetett elítélésre Budaházy György is, hogy valamelyik jóbarátja, harcostársa vélhetően beépített ügynök volt; ki tudja, lehet, azóta itt ül velünk a Mi Hazánk soraiban. De hogy visszakanyarodjak Kósa Lajos frakcióvezető-helyettes úr szavaihoz: főállás vagy mellékálláse ma Magyarországon Fidesz-ügynöknek lenni? Mennyit lehet ezzel keresni? Katáznake a Kósa Lajos által említett fideszes ügynökök, vagy adóznake másképp a keresetük után? Esetleg 25 év alatt személyijövedelemadó-mentese ez a tevékenység? Milyen pártfinanszírozási módszerrel fizeti a Fidesz az ügynökeit? Hol jelenik ez meg például az Állami Számvevőszéknek leadott beszámolókban? Milyen költségvetési sorról teszi ezt a kormánypárt? Közpénzen finanszíroze párthoz köthető ügynököket, amennyiben igen, úgy az Állami Számvevőszék fogjae vizsgálni ezt a kérdést? Én készséggel elhiszem, hogy az egykori MSZMP-tagokból fiatal demokratává átvedlett urakban és hölgyekben még él az ügynöknosztalgia, ebben szocializálódtak. Az önök korábbi harcostársa, Simicska Lajos szerint még a pártjuk elnöke, Magyarország jelenlegi miniszterelnöke is jelentett. Nem meglepő. Vélhetően ezért nem akarják nyilvánosságra hozni az ügynökaktákat sem, pedig immáron ötödik alkalommal vannak kormányon. Na már most, ha igaz lenne az önök állítása, miszerint önökön kívül mindenki más kommunista, akkor nem félnének nyilvánosságra hozni az előző kommunista rendszer alatt beszervezett és jelentéstevő ügynökök listáját. [[13.50]] Mi félnivalójuk van, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? Megfogalmazódotte önök közül bárkiben eddig a kérdés, hogy a pártjuk miért akadályozza folyamatosan az ügynökakták nyilvánosságra hozását? Hiszen, amennyiben igaz az egész legenda, amely köré a Fidesz épült, és amely mentén meghatározza önmagát több mint három évtizede, akkor elméletileg nincs mitől félniük. Ezen, kérem, gondolkozzanak el! Gondolkozzanak azon, legyenek szívesek, hogy nyilvánosságra hozzák az ügynökaktákat, és azon, hogy önök szerint helyvalóe az, hogy a pártjuk alelnöke arról beszél az Országgyűlésben, hogy utánanéz annak, hogy melyik pártban vannak ügynökei. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Ismét Fürjes Balázst terheli az a megterhelő feladat, hogy válaszoljon erre a napirend előtti hozzászólásra. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ha jól értem, bizonyára lehetnek a megértési képességeivel is gondok, de nehéz volt megfejteni, hogy miről szól pontosan ez a felszólalás és a kormány érintettsége hogy van egy kormánypárti frakció tagjának hozzászólásával kapcsolatban. De ha jól értem, önök útkeresésben vannak, erről szól valójában ez a motiváció, és azt is látom, hogy akar beszélni róla. Akkor beszéljünk! Szívesen megpróbálok segíteni, mindig szívesen segítünk az ilyen helyzetben. Megértem, hogy nehéz helyzetben van ön, és nehéz helyzetben van a pártja. Nehéz helyzetben van ön mint új, frissen megválasztott pártelnök, hiszen egy viszonylag kacskaringós utat járt be rövid politikai pályafutása alatt is a Momentum. Értem az útkeresést, vegyük ezt végig. Önök megérkeztek a magyar politikába 2017-ben. Amikor újságíró megkérdezte önöktől, hogy mi az, hogy önök lennének az új SZDSZ, azt mondta az ön elődje, aki ott ül ön előtt: „Hogy koalícióra lépünk az MSZP-vel? Az életemet teszem rá ide önöknek, erre az asztalra, hogy ez nem fog megtörténni.” Vagy egy másik idézet, szintén az ön elődjétől, Fekete-Győr Andrástól, akiről kiderült múlt héten, hogy talán a matematikával is meggyűlik a baja. Eziránt én megértő vagyok, mert nekem sem az volt a legerősebb tárgyam. De az is kiderült róla, hogy 30 évesen nyugdíjba küldték a saját szavazói, ugye, 3,5 százalékot kapott miniszterelnök-jelöltként a baloldali szavazóktól. Tehát ő fogalmazott így: „Nem tudom, hogy Gyurcsány Ferenc mi az istent keres még a politikában. Már igazán eltakarodhatna a közéletből.” Soproni Tamás, pártjuk egy másik vezetője: „Nem állunk be az új pólusba, és nem gyurcsányozzuk össze magunkat.” Szóval, egy valóban kacskaringós pályát futnak önök, hiszen azzal érkeztek a politikába, a baloldalra, hogy majd leváltják a régi baloldalt, azzal semmiképpen sem fognak össze, ehhez képest sosem voltak képesek önállóan bejutni a parlamentbe, csak Gyurcsány hátára felkapaszkodva tudtak bejutni. Én megértem, képviselő úr, hogy nehéz az igazsággal szembenézni olykor, főleg ha ilyen kacskaringós út van az ember háta mögött, és ki tudja, hogy még hova vezet. Önök Gyurcsány-ellenességre építették a politikájukat, majd Gyurcsány egyik legközelebbi szövetségese lettek, megértéssel vagyunk aziránt képviselő úr, hogy ez az önfeladás és meghasonlás egy nehéz lelki helyzetet eredményez. Azonban azzal a rossz hírrel szolgálok önnek, hogy ezen mi nem tudunk segíteni. Legfeljebb azzal tudjuk segíteni, még ha ez kényelmetlen is, tudom, ha emlékeztetjük önöket szó szerint saját korábbi szavaikra, saját politikájukra, és legfeljebb azt a javaslatot tudjuk megtenni önök felé, hogy időnként a hátraarcnak is ideje van. Ha ki tudnak lépni a Gyurcsány-gyámság alól, még elég fiatalok hozzá, ha tudnak szakítani a régi baloldallal, akkor még talán lehet politikai jövőjük. A választók eddig sokat nem kértek önökből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Napirend előtti hozzászólásra kért lehetőséget Sas Zoltán képviselő úr, a Jobbik részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Az elmúlt időszakban napi témává vált a határvédelem és az ezzel kapcsolatos jövőbeli elképzelések, aminek én őszintén szólva nagyon örülök és nem pusztán csak azért, mert a Jobbik már egy évtizede szorgalmazza a hosszú távú és hatékony határvédelem megoldását, hanem azért, mert ez egy közös nemzeti ügyünk. A közös nemzeti ügyeket kiemelten fontosnak feladatnak tekintem, fontos, hogy a határvédelem korszerű és megbízható megoldásait megteremtsük. A helyzet rendkívül aggasztó, mint ahogy a múlt heti felszólalásomban is elmondtam, a határt védők leterheltsége folyamatosan emelkedik, folyamatosan növekszik, a határra érkező illegális bevándorlók száma folyamatosan emelkedik, és a szervezetszerű erőszakos határátlépési kísérleteik is folyamatosan valósulnak meg. Ez a helyzet a továbbiakban tarthatatlanná vált, de azt is hozzá kell tenni, hogy tovább romlott a helyzet, hiszen a magyar határtól délre, Szerbia területén az elmúlt napokban fegyveres összetűzésre is sor került, ami feltehetően emberkereskedők vagy illegális bevándorlók között történhetett, és ami sajnos halálos eredménnyel zárult. Viszont ez az ügy felhívja a figyelmet arra, hogy milyen fontos feladataink vannak, hogy a magyar határvédőket fel tudjuk készíteni az ilyen helyzetek kezelésére is. Örömmel vettem azt is, hogy a magyar kormányzat végre belátta azt, hogy szükség van a határt védő önálló szervezetre, és ennek érdekében az illetékes szakminisztérium munkatársai törvényjavaslat előkészítésén dolgoznak, ha minden igaz, ami reményeim szerint hosszú távon megoldja és biztonságossá teszi a magyar határ kérdését. Nagyon várom már, hogy ez a javaslat ideérkezzen, a parlamentbe, és amennyiben az egy önálló törvényjavaslat, amely a szakmai követelményeknek megfelel, és a kitűzött célok megvalósítására alkalmas, akkor, úgy gondolom, a nemzeti minimum elve alapján ez támogatható lesz. Viszont szeretném felhívni a figyelmüket arra a szokásra, amely korábban gyakori volt, ez pedig a többpárti egyeztetés szokása, és azt gondolom, hogy ilyen fontos nemzeti ügyben erre van igény. Higgyék el nekem, hogy az ellenzéki oldalon is ülnek olyan hazafiak, akik hozzá tudnának szólni érdemben, tudnának olyan javaslatokat tenni, amelyek szakmai alapúak és előremutatók egy ilyen törvénytervezet kapcsán. Természetesen a döntéshozók megtehetik, hogy nem fogadják be azokat, viszont jelentős mértékben meg tudja könnyíteni az általános vitát a parlamentben. Milyen témákra is gondolok? Például a határ biztonságával kapcsolatos kettősségekre, hiszen a határ biztonságát, a határőrizetet a határvédelmi és a határrendészeti feladatok osztják meg, amelyek ugyan kéz a kézben járnak, de ettől függetlenül elkülönülő szakterületek, külön képzést igényelnek, és egy cizellált elkülönítés is szükséges a jogalkotó számára azért, hogy hatékonyabban tudják biztosítani a magyar határok védelmét, és a belépéseket is a jogszabályoknak megfelelően tudják biztosítani. Ugyanilyen fontosnak tartom felhívni a figyelmet arra is, hogy a korábbi határőrség állományába tartozó határvadászszázadok működésében is megfigyelhető ez a kettősség, hiszen ezek az egységek korábban döntően rendvédelmi feladatokat láttak el, és csak kisebb mértékben honvédelmit. Mit is jelentett ez a gyakorlatban? Európai szinten is előremutató és nagyon jó megoldás volt ez, hiszen a rendvédelmi feladatokon túl a felszereltségük és a képzésük okán képesek és alkalmasak voltak arra, hogy a határövezetben, ami szerencsére nem következett be, de ha bekövetkezett volna, el tudjanak hárítani egy fegyveres támadást. Azt gondolom, hogy a jelenlegi orosz-ukrán háború kellően indokolttá teszi az ilyen egységek létrehozását. Azt is hozzá kell tennem, hogy ezekben az időszakokban, minősített időszakban, háborús helyzetben az irányítást természetesen az eddigi rendvédelmi feladatokról, amelyet a belügyminiszter úr irányított, átveszi a honvédelmi miniszter. Tisztelt Képviselőtársak! Úgy vélem, fontos arról is beszélnünk, hogy egy ilyen új szervezethez rengeteg új ember kell, és bizony a fizetéseket rendbe kell tenni, hogy kellően vonzó legyen ez a pálya, akik Európa határait védik, európai béreket kapjanak, és ne legyen bérfeszültség a rendőrség állományában. Magyarország biztonságának megteremtése a határok védelmével kezdődik, mindannyiunk közös érdeke, hogy olyan határvédelmünk legyen, ami ezt tudja is garantálni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[14.00]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! 2015-ben, amikor elindult a nagy migrációs hullám, még nem tudtuk, hogy pontosan mi következik a következő években, ez egy egyszeri hullám vagy fennmarad sokáig, hogy az Európai Unió csak átmenetileg nem veszi észre, hogy pontosan mi történik Európa határainál, és észbe kap, megpróbálja megállítani a migrációt, vagy pedig tovább ösztönzi. De mára már kiderült, hogy egyrészről a migráció nem állt meg egy-két esztendő alatt, hanem egyre inkább emelkedett. Ha megnézzük, hogy idén hányan lépték át, próbálták meg illegálisan átlépni a magyar határt, az 110 156 fő, tehát 110 ezer fölé emelkedett az illegális határátlépők száma. Tavaly ugyaneddig az ideig 46 ezren lépték csak át vagy próbálták átlépni a határt, tehát kevesebb mint feleennyien, 2020-ban, tehát az azt megelőző évben pedig egész évben lépték át 46 ezren, mint most fél év alatt, tehát láthatólag ez a szám emelkedik. Az embercsempészek száma szintén emelkedik, ez 2020-ban 455 volt, tavaly 1277, idén pedig már eddig is 820, tehát láthatóan ez is egy nagyon nagy mértékű növekedés. Egyre több embercsempész, egyre agresszívebben, egyre több embert próbál áthozni a déli magyar határon, Magyarország pedig továbbra is 600 milliárd forintos ráfordítással védi az országnak a déli határát és az Európai Uniónak a külső határát. Ezért elismerést nem kapunk, támadást annál inkább, egyre többen és többen támadják ezért mind Budapestről, mind Brüsszelből Magyarországot. Nézzünk egy-két ilyet, akik támadták a kerítést és támadták a déli határvédelmet! Két embert hoznék, az első Vona Gábor, a Jobbik elnöke ön a Jobbik frakciójában ül. Azt mondta: a kerítés egy hatalmas bukás ez a kerítés az, amelyik 2015 óta megvédi Magyarországot és Magyarország déli határát , totálisan alkalmatlan Magyarország megvédésére; mondta Vona Gábor, a Jobbik elnöke, tisztelt képviselő úr, az ön saját elnöke. De ne siessünk vissza ennyire az időben, nézzük a Jobbik mostani elnökét, Gyöngyösi Mártont! Mit mondott a Jobbik elnöke, Gyöngyösi Márton a migráció kérdésében, a határvédelem kérdésében? Azt mondta jó pár évvel a migrációs válság kitörése után, hogy nincs más megoldás, menedékjogot kell adni az érkező bevándorlóknak mondta a Jobbik elnöke. De ennyi nem volt neki elég. Megkérdezték tőle, hogy akare kvótát. Azt mondta, hogy természetesen igen. Azért kritizálta a magyar kormányt, mert kiindulási országtól függően Magyarország azokat, akik nem olyan országból érkeztek, nem fogadta be. Az önök elnöke, akit frissen választottak meg elnöknek, mind támogatta a kvótákat, mind ellene volt a magyar bevándorláspolitikának, és mindenkinek a befogadásáról beszélt, hogy mindenkit be kéne fogadni, mindenkinek ilyen jogot kéne adni. Úgyhogy ön most bajban van, képviselő úr, mert ha visszamegy a frakcióirodára, csörögni fog a telefon az elnök úrtól [[Dr. Lukács László György: Nálatok megy ez így!]] hogy ön miket beszél itt a parlamentben, amikor ő Brüsszelben megmondta [[Z. Kárpát Dániel: Nálunk nem így mennek a dolgok!]] hogy márpedig itt kvóták lesznek és bevándorlás. Eléggé leterhelt a Jobbik etikai bizottsága, de úgy látom, egy újabb üggyel fog kiegészülni a tevékenysége. [[Dr. Lukács László György: Biztos lehetsz benne, hogy nem!]] Tudják önök egyáltalán, hogy mit akarnak? Tehát a Jobbiknak van két nap, amikor még ugyanazt mondja? Vagy annyira csak az aktuális irányzatnak való megfelelés, a hatalomnak való megfelelés, a parlamentbe bejutás lehetősége az, ami önök előtt van, hogy néha ezt mondják, néha azt mondják, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Lukács László György: Mindig határőrséget akartunk!]] Úgyhogy úgy látjuk, hogy önöknek aktuálisan forgandó a véleménye, de mintha a bevándorlás kérdésében mind Vona Gábor, mind Gyöngyösi Márton ugyanazt tette volna: kritizálta volna, támadta volna a kormányt. Gyöngyösi Márton Brüsszelben a brüsszeli elvárásoknak megfelelően bevándorláspárti álláspontra helyezkedett [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Hazugság!]] , most pedig önök a saját elnöküknek választották meg, és nem hallottam, hogy ebben bármi mást mondott volna. Lehet, hogy mondott ilyet is, lehet, hogy mondott olyat is. De amúgy se lehet könnyű a többi pártnak a helyzete sem. Mert mit is mondtak Gyöngyösi Mártonról? mondjuk, Szabó Timea, éppen nincsen itt: „Nem méltó arra, hogy országgyűlési képviselő legyen, adja vissza a mandátumát. Eljött a pont, amikor bevállalom, hogy ha egy szavazaton múlik is, akkor sem működöm velük együtt.” Vajon ez még megvan? Továbbra sem fog Gyöngyösi Mártonnal együttműködni? Vagy Vadai Ágnes, talán a képviselő asszony ideért nem. Ő a Jobbik feloszlatását kérte Gyöngyösi Márton miatt. Újra benyújtja a javaslatát a Jobbik feloszlatására? [[Moraj az ellenzéki padsorokban.]] Gyurcsány Ferenc azt mondta, a baloldali választók jelentős része az emberek listázását, a gárdázást nem felejti el, nácikkal pedig nem lehet és nem kell kiegyezni. Vajon Gyurcsány Ferenc mostantól akkor a Jobbik új elnökétől és a teljes Jobbik-frakciótól is távolságot akar majd itt tartani, tisztelt képviselő úr? Tudják, amikor föladták a saját identitásukat, egy olyan csúszós lejtőre érkeztek, ahonnan nincsen visszaút. Önöknek azért van ekkora frakciója, mert Gyurcsány Ferenc ekkora frakciót engedélyezett önöknek. [[Derültség a Jobbik soraiból. Dr. Brenner Koloman: A nullaszázalékos KDNP! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Kíváncsi vagyok, hogy ezután, hogy Gyöngyösi Mártont választották az elnöküknek, újra elmondjáke ezeket a mondatokat a magukat mindig demokratikus baloldalinak tartó politikusok vagy pedig sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Varju Lászlónak, a DK képviselőjének adom meg a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Önök megszokhatták tőlem, hogy általában gazdasági és költségvetési dolgokról beszélek, a brutális orbáni megszorító csomag közepette most lenne is ennek aktualitása. Beszélhetnék az orbáni inflációról, arról, hogy a régiós rekorder magyar inflációnak semmi köze nincs a háborúhoz, jóval több az Orbán-rendszer természetéhez és annak következményeihez. Emlékeztethetném önöket arra, hogy 2010-ben 275 forintos volt az euróárfolyam, így vették át a kormányzást, és innen nem a háború juttatta el 400 forint fölé az eurót, hanem önök és a szavazataik. Végigvehetném a többi fizetőeszközt a régióban, bemutathatnám, hogy érdekes módon sem a lengyel złotyra, sem a cseh koronára nem volt érdemi hatással a háború, ezzel bizonyítva, hogy önök ebben a kérdésben is hazudnak. Rámutathatnék az Orbán-kormány válságban összevissza beszélésére, arra, hogy Szijjártó Péter az adócsökkentés kormányának tartja az Orbán-kormányt, és ezzel egy időben Matolcsy György különadókban, adóemelésben látja a magas infláció okát. Nem segít a nagyon nagy határozottság, sem a hangerejük. Elővehetném az önök megszorításokért felelős minisztere, Nagy Márton egymásnak ellentmondó nyilatkozatait arról, hogy az árstop jó és szükséges, valamint hogy az árstop rossz és ki kell vezetni talán ő se tudja azt, hogy igazából mi a valóság. Beszélhetnék arról is, hogy mennyi uniós pénzt veszített Magyarország már eddig is amiatt, hogy önök megállás nélkül csalnak-lopnak, hogy az uniós támogatások felfüggesztésének milyen óriási hatása van a forintárfolyamra. Önök nyilván ezt várják tőlem, erre készültek is talán, de most nem erről szólnék; valami olyanról, ami felül áll a pártpolitikán és -csatározásokon, legalábbis így kellene hogy legyen. A házelnök újabban büntet bennünket, mert van egy nagyon világos véleményünk arról, hogy mit gondolunk ennek a kormánynak a törvényességéről. Néha elveszi a szót, néha büntet, de az nem zavarja, hogy gyermekrontókat bújtató, azokkal fertőzött pártban ül. A Böjte Csaba vezette alapítvány ügyére gondolok ez a válaszom , arra, hogy kiderült, egy nevelő tíz éven át zaklathatott, bántalmazhatott rábízott gyerekeket. Önök azt állítják, senkinek nem tűnt fel, csak 15 egykori bántalmazott állítja egyöntetűen, hogy az intézményben mindenki tudott a zaklatásról: 36 szexuális bűncselekmény 15 kisfiú ellen, tíz éven át. Pár napja derült ki ez a gyalázat, és önök már most a sajtót hibáztatják, mert önök szerint csak lejáratják Böjte Csabát a gyermekzaklatási üggyel. Értik, ugye? Nem a gyermekekért aggódnak, nem a bántalmazott, a szexuálisan zaklatott, kiszolgáltatott gyerekeket akarják megvédeni, hanem a saját szövetségesüket, bajtársukat. Ez már a sokadik olyan eset, amikor önök felelősökből csinálnak áldozatokat, számos esetben kiskorú áldozatokat vesznek semmibe, hátat fordítva mindennek, amit valaha a gyerekekről mondtak. Lista nélkül nem is tudnám felsorolni, hányszor láttuk ezt már önöktől [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] , a titokban hazamenekített pedofil diplomatájuktól, Kaleta Gábortól a kalocsai és bicskei gyermekotthonokban történteken át a Fidesz XVII. kerületi volt alpolgármesteréig vagy a magyar egyházi esetekig, amik a jéghegy csúcsaként véletlenül kiderültek. Önök mégsem indítottak soha egyetlen átfogó vizsgálatot. Én nem tudom, hogy a Holdról mi látszik, de azt tudom, hogy önök az én szememben a gyermekrontók pártja. Ez olyan mértékű erkölcsi feslettség és morális válság, amire nincs gyógyszer, sem bocsánat. Aki szexuális ragadozóknak, pedofiloknak falaz, és odadobja nekik a gyerekeket, az egy morális Mariana-árok legalján ücsörög, ahonnan csak a pokolba vezet az út, már ha hisznek egyáltalán ilyesmiben. [[14.10]] Számít ehhez képest az, hogy önök láthatóan tehetetlenek az infláció ellen? Bár ez lenne a legnagyobb baj önökkel! Ezen lehetne segíteni, az előbbiekben viszont nem lehet. [[Taps a DK padsoraiból. Rétvári Bence: Ezt sem sokan tapsolják meg!]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Engedje meg, hogy röviden reagáljak. A gyermekvédelem ügyében a törvények mindenkire egyformán vonatkoznak. Amennyiben bármilyen törvénytelenség gyanúja felmerül, akkor a hatóságoknak kötelezően tenniük kell a dolgukat. És a harmadik állításom pedig az, hogy aki Böjte Csaba testvért ebbe megpróbálja belekeverni, az mérhetetlenül méltatlan, és illeszkedik abba a sorba, amit a DK és a baloldal egésze az egyházak ellen az elmúlt években, de azt is mondhatnám, hogy évtizedekben tanúsított és bemutatott. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Tehát amit szeretnék még egyszer hangsúlyozni, az az, hogy rendkívül méltatlan. Böjte Csaba testvérnek, nem tudom, még mit kellene ahhoz tennie, hogy bizonyítsa az elkötelezettségét nemcsak az ország, nemcsak a nemzet, hanem minden bajba jutott sorsú magyar és nem magyar gyermek ügye iránt. Szégyenteljes a felszólalása, azt gondolom! [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Ami a gazdasági kérdéseket illeti, azért beszéljünk erről is! Beszéljünk arról, hogy itt vagyunk egy olyan helyzetben, ahol is a legmeghatározóbb kérdés mégiscsak az, hogy egy háború árnyéka vetül ránk. Hogyha önökön múlt volna, akkor közelebb lennénk ehhez a háborúhoz, de ettől függetlenül ennek a gazdasági hatásai egész Európában érezhetők, például az infláció mindenhol megugrott. Az önök képviselői gátlás nélkül állítják azt a televízióban, hogy máshol igazából nincs is infláció, ez csak Magyarországot sújtja, miközben az Orbán-kormány a felelős az egészért. Gátlás nélkül! Az ön képviselőtársa ott ül, ott ül ön mögött gátlás nélkül azt mondja, hogy a térségben máshol ilyen típusú infláció nincsen [[Varju László: Ne mondjon ilyet!]] , miközben a tények mást mutatnak. És akkor arról nem is beszélünk, hogy az ön képviselőtársának valóban személyes érintettségű ügyeiről soha nem tettünk itt említést az Országgyűlésben, és nem is szeretnénk a Ház méltóságát azzal megsérteni, hogy utalunk rá. Igen, Gréczy képviselő úr, önre utalok, hogyha már ezek a típusú ügyek felmerültek. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Szóval, itt vagyunk egy háborús helyzetben, ahol alapvetően az határozza meg a magyar gazdaság mozgásterét, hogy mikor lesz béke. És annak ellenére erőteljes a magyar gazdaság növekedése, hogy először járvánnyal, utána pedig háborús helyzettel szembesültünk. Ennek ellenére 7,1 százalékkal nőtt a magyar gazdaság az elmúlt évben, és reményeink szerint az idei évben is folytatódik ez a növekedés. A munkanélküliségi ráta minden nehézség ellenére 3,5 százalékos. Az önök idejében közel 12 százalékos volt, onnan sikerült letornászni. Tehát van egy világos összehasonlítási alapunk, hogy milyen az, amikor a baloldal kezel válságot, és milyen az, amikor a jobboldal kezel válságot. Az egyik 12 százalékos munkanélküliséggel jár, a másik pedig azzal, hogy 4 százalék alá sikerül csökkenteni. Hogyha önt egyébként érdekli a bérek helyzete Magyarországon, nemcsak az, hogy támadja a kormányt és Csaba testvért, akkor talán nem tekinti azt mellékesnek, hogy a bruttó átlagkereset minden nehézség ellenére 15 százalékkal nőtt egy év alatt, és a minimálbérek is emelkedtek. [[Varju László közbeszól.]] A minimálbérek is emelkedtek! Hát, nézze már meg, tisztelt képviselő úr, hogy amikor önök is kormányzati pozícióban voltak, akkor mennyivel nőttek a minimálbérek Magyarországon pár ezer forinttal. [[Varju László: Megnéztem!]] Ezek után idejönnek, és kritizálják a kormányt pár ezer forintos emelés után, miközben ez a kormány volt az, amely közel megháromszorozta a minimálbéreket Magyarországon, ami egyébként a szakmunkás-minimálbérre is vonatkozik. És hogyha a családok megélhetését nézzük, akkor ez volt az a kormány, amelyik árstopokat vezetett be, élelmiszerárstopot, benzinárstopot, az energiaárakat kordában tartjuk a rezsicsökkentéssel, és nem tudjuk nem szóvá tenni, hogy amikor ezekre a döntésekre sor került, önök mindvégig kritizálták. A miniszterelnök-jelöltjük, az önök közös miniszterelnök-jelöltje Kálmán Olga miniszterelnök-jelöltje, Varju László képviselő úr miniszterelnök-jelöltje, a momentumosok miniszterelnök-jelöltje azt mondta, hogy ostobaság megállítani az árakat a határon, nem lehet megállítani az árakat a határon. Ezek után idejönnek, és számonkérik a kormányt a háborús infláció ügyében, úgy, hogy a háborús inflációról nem a kormány tehet, hanem maga a háború. Ezért szeretném még egyszer megismételni azt, amit már a miniszterelnök is elmondott: akkor tehetünk a legtöbbet a magyarok megélhetéséért [[Varju László: Ha lemondanak!]] akkor tudjuk letörni a háborús inflációt, hogyha mindent megteszünk a béke mihamarabbi elérése érdekében. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a KDNP képviselője, Juhász Hajnalka képviselő asszony kért szót. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európa jövőjéről szóló párbeszédet az Európai Unió intézményei kezdeményezték egy konferenciasorozat formájában még 2019-ben. Ebben a nyilatkozatban úgy fogalmaztak az aláírók, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencia új teret nyit a polgárokkal folytatandó, az Európa előtt álló kihívások és prioritások kezelését célzó vita számára. Hálával tartozunk a civileknek a rengeteg befektetett munkáért, amely hozzáadott érték még akkor sem vész el, amikor a brüsszeli elit a végkövetkeztetéseket saját politikai céljai megvalósításának formálására próbálja felhasználni, ezzel megpróbálván megágyazni a talajt egy föderatív unió létrehozására. Teszi mindezt konszenzus hiányában. A magyar nemzeti parlamenti delegáció és az éghajlatváltozási és környezetvédelemi munkacsoport tagjaként belülről is láthattam, hogy hogyan is zajlik az „Európa jövője” konferenciasorozat szervezése. Az éghajlatváltozási munkacsoport tagjaként szomorúan tapasztaltam, hogy sokunk törekvése ellenére a nukleáris energia nem került be a fenntartható energiák besorolása közé. Azonban biztos vagyok abban, hogy ezek a realitáson alapuló törekvések nélkülözhetetlenek és racionálisak, szemben napjaink baloldali javaslataival, főleg ezekben az időkben, mikor háborús inflációval és elszabaduló energiaárakkal kell szembenéznünk. A baloldal nem fogadja el, hogy a szankciós politika helyett a békére kell törekednünk a háború minél előbbi befejezése érdekében. Éppen ezért elutasítjuk, hogy tárgyaljunk az orosz gázhoz való hozzáférésünk nehezítéséről. A magyar kormány kiáll a magyar érdekek mellett, és érvényre juttatja azt, ahogyan ez történt az uniós klímavédelmi csomag kapcsán is. Szomorú, hogy azért kell már küzdenünk, hogy Brüsszel a realitások alapján alakítsa ki a 2030-as klímacélok eléréséhez szükséges uniós intézkedéseket. Ugyanakkor az eredményes tárgyalás során elértük, hogy bekerüljenek a klímavédelmi csomagba olyan garanciális elemek is, melyek hosszú távon is biztosítják a hazai rezsicsökkentés eredményeinek a megvédését. Ezzel szemben baloldali politikusok, többek között Karácsony Gergely főpolgármesterként azt nyilatkozta, hogy a főváros területén előbb kapcsoljuk ki a díszkivilágítást, és a városvezetés dönt majd nyáron a klíma, télen pedig a fűtés használatáról a közintézményekben. Ráadásul mindez kiterjed majd a távfűtés-szolgáltatásra is, így a Főtáv 240 ezer fővárosi fogyasztója is érintett lehet. Vagy éppen Tüttő Kata főpolgármester-helyettesként a lakosságnak azt javasolta, hogy fogyasszanak kevesebb energiát, mérsékeljék az autóhasználatot, miközben ő is folyamatosan a saját autóját használja. Emellett brüsszeli fórumokon azt hangoztatja, hogy a főváros nagyon rövid idő alatt gyors és sok változást vár el a lakosságtól. Az emberek kárára történő, hatékonyságot nélkülöző megszorítás visszatérő, tipikus elem a baloldal gondolkodásmódjában. Frans Timmermans, az Európai Bizottság zöldpolitikáért felelős alelnöke részéről is hangzottak el egészen meghökkentő mondatok, többek között azt javasolta, hogy a mosás helyett, nos, inkább szellőztessük ruháinkat, vagy éppen a karbonadó ötlete, amely nem a valódi klímavédelemről szól, hanem az emberek, a magyar emberek megadóztatásáról is. Ez az irány teljesen elfogadhatatlan háborús infláció és gazdasági válság idején. Az újabb uniós adó kivetése nem lehet megoldás Európa jelenlegi kihívásaira. És ez az a baloldal, amelyik alkalmasnak érzi saját magát arra, hogy meghatározzák Európa jövőjét? Nos, köszönjük, de nem kérünk belőle, ahogyan ezt a magyar emberek újabb kétharmados támogatással határozottan jelezték. Tisztelt Képviselőtársaim! Igenis beszélnünk kell Európa jövőjéről, főleg a jelenlegi válságok sújtotta időszakban. Hazánk egyértelműen kiáll az európai egység mellett, az egyik legaktívabb résztvevője voltunk a konferenciasorozatnak. Lakosságszám-arányosan mi adtuk a második legtöbb hozzájárulást, és mindig is a párbeszéd hívei voltunk. A legnagyobb közös kincsünk Európában a béke, ezért mindent meg kell tennünk az azonnali tűzszünet elérése és a béketárgyalások megkezdése érdekében. Képviselnünk kell a magyar embereket, és álláspontjukat közvetítenünk kell az európai intézmények felé. [[14.20]] Európa jövője nem több Unióval, hanem okosabb Európai Unióval valósítható meg. Az Európai Unió csak és kizárólag erős nemzetállamokkal, cselekvőképes tagállamokkal erősíthető meg. Ezt célozza az Európa jövőjére vonatkozó határozati javaslat is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Még erősebb Európával Magyarország és az Európai Unió is erősebb lesz. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Répássy Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmüket arra a dokumentumra, amit az Igazságügyi Minisztérium adott ki az Európa jövőjéről szóló konferencia magyar javaslatainak összefoglalására. Ez a dokumentum „Éljen a magyar szabadság! Éljen a haza!” címet viseli. A tisztelt képviselő asszony is bemutatta azt a folyamatot, amely jellemezte ezt a konferenciát. Én úgy gondolom, hogy az Országgyűlésnek tudnia kell, hogyan is összegezhető ez a konferencia, mégpedig „A magyar hozzájárulások üzenetéről” tartalmaz információt ez a dokumentum: „A hazai események elemzése alapján megállapítható, hogy a magyarok továbbra is Európa-pártiak, de a szélsőséges föderalizmussal szemben szkeptikusak, nem ebben látják az erősebb és hatékonyabb Európai Unió kulcsát. A rendezvényeken egyértelműen a tagállamok szuverenitásának tiszteletben tartása iránti igény rajzolódott ki a konferencia által érintett témák széles skáláján. Az uniós intézmények a tagállamok közötti együttműködés elősegítésén kellene hogy munkálkodjanak, tiszteletben tartva a nemzeti hagyományokat és alkotmányos kereteket. Javaslatok születtek a nemzeti parlamentek szerepeinek megerősítésére, illetve az alapító szerződésekben lefektetett hatáskörmegosztás tiszteletben tartására. A lopakodó hatáskörbővítést a magyar vélemények határozottan elutasítják, kiállnak az egyhangú döntéshozatal fenntartása mellett, és ellenzik a többségi döntéshozatal által érintett területek bővítését. Javaslatok születtek az Európai Parlament megreformálására, például a képviselők számának csökkentésére és nemzeti parlamentekből történő delegálására. A magyar hozzájárulások szerint a Nyugat-Balkán országainak mielőbbi uniós integrációja elengedhetetlen a kontinens stabilitása szempontjából. A magyar javaslatok szerint az Európai Uniónak támogatnia kellene a tagállamok határvédelmi erőfeszítéseit. A migrációs politikának nemzeti hatáskörben kellene lennie. A tagállamoknak kell meghatározniuk, milyen mértékben kívánják igénybe venni a munkacélú migrációt. Egyértelmű különbséget kell tenni a bevándorlók és menekültek között. A demográfiai problémákat pedig nem a migráció elősegítésével kell kezelni. Javaslatok születtek az EU védelmi szuverenitásának erősítésére, a külső veszélyekkel szembeni ellenálló képességének erősítésére. A polgárok hangsúlyozták a nukleáris energia jelentőségét az energiaellátás biztosításában. Számos javaslat szerint Európa keresztény gyökereinek és hagyományainak védelme az uniós alapértékek között kell hogy szerepeljen. A családok támogatása, a gyermekek oktatása, a szexuális propaganda iskoláktól való távol tartása, valamint a tagállami kompetenciák tiszteletben tartása a család és házasság kérdésében szintén kiemelt helyet foglalnak el a javaslatok között.” A konferencia eredményeképpen javaslatok születtek a magyar állampolgárok véleménye alapján, így a következő javaslatokat közvetítettük az Európai Unió Bizottsága felé: „Mindenekelőtt nemet mondunk az európai birodalomépítési törekvésekre. Az integráció eszköz és nem öncél.” ez a magyarok üzenete. „A döntéseket az arra megválasztott vezetők és ne a nemzetközi NGO-k vagy hatáskörükön túlterjeszkedő uniós szervek hozzák meg. Az európai integráció erejét a közös gazdasági sikerek adják. Meg kell védenünk az európai embereket és életmódot. Helyre kell állítani az európai demokráciát, meg kell erősíteni a nemzeti parlamentek és a nemzeti képviselet szerepét. A Bizottság kötelezettségét rögzíteni kell az Európai Tanács és a Tanács által kért jogalkotási javaslatok megtételére. Rögzíteni kell az őshonos kisebbségek kollektív jogait, autonómiájuk gyakorlati érvényesítését, és címzett támogatást kell biztosítani számukra.” Nos, tisztelt Ház, sajnos az Európai Unió által rendezett konferenciasorozat végkövetkeztetéseiből a Bizottság a magyar javaslatokat kifelejtette, ezért a kormány üdvözli, hogy az Országgyűlés határozati javaslatban fogja megerősíteni a magyar emberek véleményét, így is megpróbáljuk eljuttatni ezt a véleményt az Európai Unió központjába, Brüsszelbe. Kérem, majd támogassák azt a határozatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! A mai nap utolsó napirend előtti hozzászólója Halász János, a Fidesz képviselője. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Keleti szomszédunkban továbbra is véres harcok dúlnak. Az elhúzódó orosz-ukrán háború súlyos gazdasági nehézségeket okoz Európában, háborús infláció sújtja a kontinens országait, és soha nem látott energiaválság is fenyeget. A helyzetet súlyosbítja, hogy az ukrán búza és kukorica a háború miatt nem tud eljutni az ázsiai és az afrikai piacokra. Emiatt soha nem látott élelmiszerválság rémképe rajzolódik ki előttünk. A Közel-Keleten és Észak-Afrikában éhínség fenyeget, és ez dinamikusan gerjeszti az illegális migrációt. Fennáll a veszélye annak, hogy újabb gigantikus méretű népvándorlás indul meg Európa, azon belül a magyar határ irányába is. Pedig a déli határra nehezedő migrációs nyomás már most is hónapról hónapra nő: 2020-ban egész évben 46 ezer migráns próbált illegálisan bejutni Magyarországra, tavaly, ’21-ben összesen már 122 ezer, az idei első fél évben pedig már kétszer annyian próbáltak betörni hazánkba, mint 2021 azonos időszakában. Hasonlóan növekszik az elfogott embercsempészek száma is, idén már több mint 800-at tartóztattak le a hatóságok. Ez több mint 20 százalékos növekedés 2021-hez képest. A migránsok ráadásul egyre agresszívabbak, egyre szervezettebbek, és egyre nagyobb létszámú csoportokban támadják a magyar határt. Ezt katonáink és rendőreink beszámolói, valamint a határkerítés közelében készült felvételek is igazolják. A migránsok gyakran csúzlikkal, parittyákkal, nagy méretű farönkökkel támadnak, de egyre gyakrabban lőfegyverrel felfegyverkezve érkeznek. Tegnapelőtt, július 2-án hajnalban két migránscsoport már fegyverekkel lőtte egymást Szabadka mellett a magyar határnál. A hírek szerint halálos áldozatok is vannak, a helyi sajtó információi szerint afgán és pakisztáni migránsbandák támadták egymásra. Ráadásul a migránsok a rendőrökre is tüzet nyitottak. Ez a múlt szombati incidens is azt mutatja, hogy egyre nagyobb a kockázata annak, hogy hamarosan a 2015. szeptember 16-ai röszkei migránsostromhoz hasonló jelenetek lesznek mindennaposak a határon. Emlékezhetünk rá, hogy hét éve néhány agresszív hangadó vezetésével a szerb oldalon több száz migráns áttörte a határt lezáró kaput. A támadók kődarabokkal, botokkal, betondarabokkal dobálták a határzár vonalán felsorakozott rendőreinket, valóságos kőzáport zúdítottak rájuk, autógumikat gyújtottak fel. A rendőrség csak többórás küzdelemben, könnygáz, valamint vízágyú bevetésével tudta helyreállítani a rendet. Tisztelt Ház! Kijelenthetjük, hogy Magyarország minden más európai államnál nehezebb helyzetben van jelenleg, mert egyszerre érinti az ukrajnai háború és a migránsáradat. Az előbbi miatt már 800 ezer menekült érkezett az országba, miközben idén százezernél is több az illegális határátlépők száma. És bár rendőreink és katonáink mindent megtesznek annak érdekében, hogy garantálják hazánk stabilitásának, szuverenitásának és biztonságának fenntartását, félő, hogy a jövőben nem tudjuk megállítani a migránsokat azzal a szervezeti erővel, ahogy eddig képesek voltunk rá. Éppen ezért itt az ideje, hogy felálljon egy testület, ami kizárólag a határvédelemmel foglalkozik. Határvadászszázadokat kell létrehoznunk, ami lehetőség szerint a rendőrség keretei között működik majd. Fontos látni, hogy eddig a katonákat és rendőröket az ország különböző pontjairól vezényeltük a déli határra. Most, hogy a háborús zóna közeledik Magyarország keleti határaihoz, minden egyes perc, amit a katonák nem felkészüléssel, a védelmi képesség megerősítésével töltenek el, az luxus. A katonákat ezért el kell vezényelni a határok mellől, hogy részt tudjanak venni a magyar hadsereg felgyorsult fejlesztési programjának a végrehajtásában. Rendőreink pedig a közbiztonság fenntartása szempontjából hiányoznak eredeti állomáshelyükről, ráadásul megterhelő munkát végeznek, messze a családjuktól. Szükség van tehát a határvadászegységekre. [[14.30]] Tisztelt Ház! A sorozatos terrorcselekmények újra és újra bizonyítják, hogy az illegális bevándorlás és a terrorizmus kéz a kézben jár. Ráadásul a járványok időszakában a migránsok nemcsak nemzetbiztonsági, hanem egészségügyi kockázatot is jelentenek. Ennek fényében még felháborítóbb és veszélyes, hogy a baloldal az illegális migráció elleni védekezést folyamatosan támadja. Most is sunnyognak, úgy tesznek, mintha ez a veszély nem is létezne, sőt továbbra is nyíltan bevándorláspártiak. Mi, magyarok ebből nem kérünk. Ezt április 3-án is megmutatták és megüzenték a magyarok. A kormány az illegális bevándorlás elleni harcban számíthat a Fidesz-frakcióra. Frakciónk teljes erejével a kormány mellett áll. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön is utalt az elmúlt napokban történt szabadkai lövöldözésre. Egy ideje már beszélünk arról itt a parlamentben is, hogy egyre agresszívabbak az embercsempészek, és egyre több illegális migránst is próbálnak behozni az Európai Unió területére a szerb-magyar határon, de ez a szabadkai lövöldözés, ez a bandaháború mutatja, hogy valóban, egyrészt micsoda veszélyt hordoz maga a bevándorlás, hiszen a no-go zónákban [[Zaj. Az elnök csenget.]] szokott ilyen történni Nyugat-Európában, mint amit most a magyar határtól nem messze láthattunk. Másrészről mutatja, hogy a bevándorlás és a bevándorlást szervezők egyre agresszívebbek, egyre erőszakosabb cselekmények kísérik a bevándorlás folyamatát. A korábbiakban is beszámoltam arról, hogy a korábbiakban is lövéseket adtak le, különböző méretű köveket, tégladarabokat dobáltak…
A mikrofonját legyen szíves kézbe venni, vagy ha felvenné, az sem lenne baj. [[Megtörténik.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát a korábbiakban is már beszámoltam arról, hogy milyen lövéseket adtak le, vagy különböző köveket, tégladarabokat dobáltak a határt védők iránt, fejszét, kalapácsot is dobáltak a kerítés irányába vagy a védők irányába. Amikor vannak a megfigyelőállomások, azoknak a plexijeit is nagyon sok esetben betörték, és százas nagyságrendben beszélhetünk olyan esetekről is, amikor rátámadtak a magyar határt védő rendőrökre, vagy pedig megpróbálták megrongálni akár a kerítést, akár a kerítéssel kapcsolatos technikai berendezéseket. Számtalan videót láthattunk arról is, amint a megfigyelőkamerákat távolítják el az első bevándorlók, hogy az utánuk érkezők utána már felvétel nélkül tudjanak átlépni a határon. Ön is utalt rá, hogy folyamatosan emelkedik az illegális határátlépések, határtálépési kísérletek száma. Ez 2020-ban 46 ezer volt egész évben, tavaly 122 ezer volt egész évben, idén pedig már átléptük a 110 ezret, tehát alig csak egy bő 10-12 ezer fő választ el attól minket, hogy idén már a nyár folyamán elérjük azt a szintet, amennyi tavaly az egész éves migrációs szám volt. Az embercsempészek, az elfogott embercsempészek száma is emelkedik, 455-ről tavaly 1277-re, és idén már 820 fölött járunk az elfogott embercsempészek kapcsán; 71 támadásról beszélhetünk járművek ellen, 166 esetről személyek ellen, 21 esetben pedig maga a kerítés, az ideiglenes határzár ellen. Bár a kormány sok mindenkinek igyekezett támogatást adni, hogy segítsenek a déli határ védelmében, így a polgárőrök is 371 millió forintos, a mezőőrszolgálatok is 170 millió forintos támogatást kaptak. De valóban, mivel látjuk, hogy egyrészről Brüsszelből folyamatosan a migrációt ösztönző üzenetek mennek a kibocsátó országok felé, látjuk, hogy a migráció üteme nem csökken, hanem nő, hiszen az év elején heti 3 ezer főről beszélhettünk, most már heti 6500 főről beszélhetünk; azt is látjuk, hogy az ukrán-orosz háború mint harmadik szempont szintén növelni fogja az elszegényedés miatt a kibocsátó országokban a migráció ütemét, ezért fontos egy állandó, csak a határvédelemmel foglalkozó egységnek a felállítása, egy határvadászezrednek a felállítása a rendőrség kötelékein belül, amely csak és kizárólag a magyar déli határ védelmével foglalkozik, a magyar-szerb határszakaszon kezdi meg a tevékenységét. Nekik másfajta kiképzésre nincsen szükségük, mint egy általános rendőri kiképzésre, amely csak és kizárólag a határ védelmével kapcsolatos, tehát ezáltal gyorsabb is tud lenni a kiképzésük. Nyilvánvalóan a tisztek, a parancsnokok hivatásos rendőri állományból kell hogy kikerüljenek, de az állomány többi része pedig rugalmasan alkalmazható határvadászegységekből. Azért fontos ebben a rugalmasság, hiszen amikor nagyobb nyomás van a határon, amikor több a bevándorló, akkor nyilván több határvadászra van szükség, amikor kisebb a nyomás, akkor pedig nincsen annyi emberre szükség, tehát ebben a rugalmasság is fontos. Azt láthattuk, hogy a baloldal részéről semmifajta támogatást mi a déli határ védelmében nem kaptunk. Szinte nincsen olyan baloldali pártelnök, aki ne tette volna le a hűségesküt Brüsszelnek, és ne mondta volna el, hogy ők bizony a migráció pártján vannak. Sőt, a legutóbbi miniszterelnök-jelöltjük el is mondta, hogy a legfontosabb kérdés nem maga a bevándorlás, hanem az integráció. De mindenki, például Dobrev Klára is elmondta, hogy ez csak egy kommunikációs trükk a kormányzat részéről. Vona Gábor, Gyöngyösi Márton szintén letette az esküt a bevándorláspártiság mellett, és bevándorláspárti nyilatkozatokat tettek, a kerítést támadták. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Hazudik! Mi még kötvényt sem adtunk el!]] Gyurcsány Ferenc szerint a legrosszabb ösztönökre épít a kormány, amikor kerítést akar húzni a déli határra. Karácsony Gergely pedig azt mondta, hogy semmiképpen se kerüljön sor a határ menti kerítés megépítésére, és még sorolhatnám az idézeteket. Ebből is látszódik, hogy csak a Fidesz-KDNP-kormány képes megvédeni Magyarországot, ezért is állítjuk fel ezt az új rendőrségi egységet, hogy meg tudjuk védeni Magyarország déli határát. Ha ez nem lenne, a migránsok szabadon mászkálhatnának Magyarországon, szabadon lépnék át illegálisan a határt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varju László, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Kállai Mária, Fidesz; Becsó Zsolt, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Dócs Dávid, Mi Hazánk.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Fekete-Győr András momentumos országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. június 29-én 6.B.21.073/2020/67. számon a Pesti Központi Kerületi Bírságtól hivatalos személy elleni erőszak bűntette miatt indított közvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi Bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom a figyelmüket továbbá, hogy a titkos szavazás szavazatszámlálása alatt kerül sor az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alakuló közgyűlésére itt, az ülésteremben. Kérem a frakcióvezetőket, hogy a határozatképességhez szükséges jelenlétet biztosítsák. Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 38 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Kérem képviselőtársaimat, hogy akiknek kívül van dolguk, csendben és gyorsan hagyják el a termet. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Dávid Ferenc, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt képviselőtársak! Tisztelt Ház! Mintegy 450 ezer katás vállalkozó van Magyarországon. Ők mindannyian plusz e vállalkozók családtagjai állnak és várnak teljes bizonytalanságban, aggodalommal néznek a jövőbe. Parragh László, akinek nyilatkozataihoz külön nyugtató kell a magyar közvéleménynek, már 2020 nyarán bejelentette, hogy módosítani kell a kisadózó vállalkozások tételes adóját, a kata szabályait. Akkor Gulyás Gergely miniszter úr szaladt értelmezni és nyugtatni Kormányinfón: „A kata szabályai nem változnak.” Most pedig ott tartunk, hogy a múlt héten Tállai András államtitkár úr egy válasz során úgy fogalmazott, hogy a katát kivezetik. [[Zaj. Az elnök csenget.]] [[14.40]] Az üléstermi felhördülés és a fideszes képviselők csodálkozó tekintete láttán gyorsan korrigált, hogy zajlanak az egyeztetések. Tisztelt Államtitkár Úr! A kata egy egyszerű és átlátható adózási forma, könnyű az adminisztrációja, és nincs kétsége senkinek afelől, hogy ha önök ehhez a rendszerhez szakszerűtlenül nyúlnak hozzá, akkor annak a vége adóemelés lesz, mert vagy a befizetendő adó fog emelkedni, vagy szűkítik azok körét, akik a kata adózási körébe tartozhatnak. Akik most aggódnak, hogy önök nem mondják el, mit akarnak, nem abban érdekeltek, hogy tömegek kerüljék el a klasszikus munkaviszonyt már csak a majdani nyugdíjprobléma miatt sem , de az minimális elvárás lehet, hogy egy költségvetési vita idején az adózók sokasága megtudhassa, hogy mi vár rá. Kik egyeztetnek kikkel? Megkérdezike erről a vállalkozói érdekképviseleteket, a könyvelőcégeket? Figyelembe veszike véleményüket? Eltörlike a katát, esetleg harmonizálják a teljes adórendszerhez, az általános bérszínvonalhoz? Figyelembe veszike az infláció által sújtott vállalkozások problémáit? Mikor lesz döntés a katáról? Kérem, adjon egyértelmű választ: marade a kata, és ha igen, milyen mértékű lesz az adóemelés, mennyivel kell többet fizetni havonta? Hogyan érinti ez majd az érintett vállalkozásokat, illetve hate érdemben a romos állapotban levő költségvetés bajaira? Erre várjuk a választ. Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kata végleges módosításáról konkrét válaszokat nem fogok tudni adni, hiszen ezt csak akkor ismerhetjük meg, ismerhetik meg, amikor a törvényjavaslat az Országgyűlés elé kerül, de ahhoz, hogy ez megtörténjen, meg kell tárgyalnia a kormánynak, törvényjavaslat formájába kell tenni, s akkor fog idekerülni. Ez nem azt jelenti, hogy a Pénzügyminisztérium és a kormány tétlenkedik, nem foglalkozik a kérdéssel. A kata átalakításáról több értekezletet, tanácskozást is tartottunk, legutóbb például a szakmai kamarák, a könyvelők, az adótanácsadók is részt vettek ezen az egyeztetésen. Amiben egyetértés volt részükről és a kormány között, hogy az átalakítás során a kata sikertörténetté vált, s ennek az eredményeit mindenképpen meg kell őrizni. Itt engedjen meg egy politikai megjegyzést: ez az ön pártjának, a DK-nak nem köszönhető, hiszen, amikor meg kellett szavazni a katát, akkor sem szavazták meg, amikor módosítottuk, és kedvezőbbé tettük, akkor sem szavazták meg. De örülök neki, hogy most amellett érvel, hogy az, amit önök nem szavaztak meg, az az adózás maradjon. De térjünk vissza, milyen eredményeket ért el a kata: először is alacsony adminisztrációs szükséglet kell a vállalkozó részéről. Sikerült bevonni a katával olyan tevékenységeket is a gazdaságfehérítésbe, amelyeket azt megelőzően nem sikerült. Nagyon méltányos az adóteher, különösen a lakosság számára saját szolgáltatást nyújtó, termékeiket értékesítő egzisztenciák tekintetében. S mi lehet a cél? A cél az, hogy azokat a vállalkozásokat részesítsük előnyben, a lakosság részére saját szolgáltatást nyújtó, terméket értékesítő egyéni vállalkozó kapjon lehetőséget, és a tevékenységét terhelő közteherfizetési kötelezettség csekély adminisztráció mellett történjen meg, méltányos mértékű tételes adó megfizetésével. A tanácskozáson nem volt vita arról sem, hogy a jelenlegi adómérték, ami összesen 5 százalék, távol áll az indokoltan elvárhatótól. Ez pedig egyéb tekintetben is problémákat okozhat, hiszen az érintetteknek alacsony nyugdíjat fog jelenteni, és ha ne adj’ isten, tartós betegségre kell elmennie, akkor a táppénz tekintetében is hátrányokat jelent. Természetesen nem ördögtől való, hogy az ellátási alap emeléséről való gondoskodásról is tárgyaljunk. Az sem ördögtől való, hogy esetleg a mindenkori minimálbérhez legyen ez kötve. Tehát a kata megreformálásán a kormány és a szakmai szervezetek gondolkodnak, egyeztetnek. Úgy gondolom, hogy nemsokára az Országgyűlés elé fog kerülni egy olyan törvényjavaslat, amely az elmondottaknak, ezeknek a céloknak meg fog felelni, és az érintettek jelentős részének is a megelégedését fogja szolgálni. Tisztelettel kérem képviselő urat, hogy legyen türelmes, nemsokára meg fogja ismerni a részleteket, de engedje meg, hogy először azt a kormány tárgyalja meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a választ.
Nem, elnök úr, és meg is indokolom, hogy miért. Én rendkívül világosan, és nem a saját nevemben kérdeztem, hanem 450 ezer kisvállalkozó nevében. Államtitkár úr az én türelmemet kérte. Én nem lennék türelmetlen, de 450 ezer kisvállalkozó nem tudja, hogy mikor és hogyan változik meg a kata szisztémája. Én azt gondolom, hogy eléggé világos és egyértelmű kérdéseket tettem föl itt arra vonatkozóan is, hogy kikkel egyeztetnek. Sem erre nem kaptam választ, sem arra, hogy mikor, sem arra, hogy hogyan, sem arra, hogy emelike, hogy miként változtatják meg ezt a szisztémát. Ezért én ezt a választ nem fogadhatom el. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Képviselő úr tehát nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációkra adott válaszok elfogadásáról szóló határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül majd sor. Most Bence János következik a Jobbik képviselőjeként, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez. Megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Ha az égből letekintünk Magyarországra, még a Holdról is látszik, hogy Magyarországot a Kárpát-medence szívében a jóisten egy igazi agrárországnak teremtette meg, kiváló termőföldi adottságokkal. Mindenünk megvan hozzá, hogy Európát ellássuk minőségi élelmiszerekkel. Európa éléskamrája lehetnénk, és ennek az éléskamrának a magyar vidéknek jólétet kellene biztosítania. A magyar vidéken élő embereknek olyan jólétben kellene élniük, amiről Európában csak álmodhatnak, de ahogy a vidéket járjuk, s fellebbentjük az önámítás fátylát, valamiért mégsem ezt látjuk: eladó ingatlanok, gazos udvarok, lehúzott redőnyök, kevés fiatal a magyar vidéken. Miért is van ez? Nézzünk akkor a dolgok mögé! Ha valaki vidéken marad, akárcsak ahogy én is tettem és a családom, azzal szembesülünk, hogy a vidéki ember, ha el akar menni tisztességes bérért dolgozni, olyan bérért, amelyből meg tud élni, legközelebb egy ipari multinál tud elhelyezkedni, 60-90 kilométerre a lakóhelyétől, tehát az életének egy része rámegy a bejárásra. Ha viszont vidéken marad, helyben akar munkát vállalni, azzal fog szembesülni, hogy helyben legyen szó iparról, de nagyrészt agrárvállalkozásokról jóval alacsonyabb bérszintért tud elmenni dolgozni, jóval kevesebb bért kap, mint egy külföldi ipari multinál. Miért kap jóval kevesebb bért? Ha végignézzük a magyar támogatási rendszert, az ipari multik, az összeszerelő üzemek, a külföldi érdekeltségűek dúskálnak a támogatásokban, csak azért, mert ipar, csak azért, mert összeszerelők. Viszont, ha egy magyar vidéki mezőgazdasági vállalkozás, akár kicsi, akár nagy, aki magas élőmunka-igényű munkát végez állattartás, növénytermesztés, méhészet, bármi , hangsúlyozom, magas élőmunka-igényűt, tehát nem ezer hektáron traktorosra keres embert, bemegy egy munkaügyi központba, és nem részesülhet ugyanazokból a támogatásokból, amikből egy ipari multi. Miért van ez egy agrárországban? kérdezem én, és kérdezik ezt sokan a magyar vidéken. Miért van az, hogy abban az országban, amelyik Európa éléskamrája lehetne, a külföldi ipari multik vannak támogatva? A Jobbik, a vidék pártja, azt kéri önöktől, és arra tesz javaslatot, és le fogjuk tenni ezt a konkrét javaslatot az asztalra, hogy a magas élőmunka-igényű ágazatokban, a mezőgazdaságban járjanak ugyanazok a munkaügyi támogatások, amik az ipari multikat is megilletik. Én arra kérem, hogy legyenek ebben önök partnerek, és ahogy elmondták, hogy a vidéket támogatják, támogassák ténylegesen, hogy akár a sertéstenyésztők, akár a szőlészek-borászok, akár más ágazatok, ahol igazi élőmunkára van szükség, emberi odafigyelésre, megkapják ezeket a támogatásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Farkas Sándor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném megjegyezni, hogy az agrárpolitika mint az Európai Unió legrégebbi közös szakpolitikája részletes és átfogó uniós szabályozás alatt áll, ami meghatározza az agrártámogatási intézkedések formáját. Ezért a mezőgazdaságban munkaerő-támogatás nincs, van viszont jövedelempótló támogatás területi állatlétszámalapon és egyéb vonatkozásban, környezeti és állatjóléti kompenzációs kifizetések, beruházási támogatások, valamint a generációs megújulást, az együttműködést és a tudásátadást ösztönző intézkedések. [[14.50]] Ezen támogatáspolitikai eszközöket a magyar kormány leginkább a munkaerő-igényes mezőgazdasági ágazat fejlesztéséhez használja fel. Ez abból adódik, hogy a 2010 utáni kormányok egyik legfontosabb agrárpolitikai célja: a munkaerő-igényes és magasabb hozzáadott értéket termelő gazdasági, mezőgazdasági ágazatok, így a zöldség-, gyümölcstermesztés, vetőmagtermesztés, állattenyésztés kiemelt támogatását tartjuk prioritásnak. Ennek érdekében alakítottuk át 2010 után az agrártámogatási rendszerünket is: a zöldség- és gyümölcstermesztők, a húsmarhatartók, a tejtermelők és juhtartók termeléshez kötött támogatáshoz juthatnak, ami hozzájárul ezen ágazatok fejlődéséhez. A baromfi- és sertéstartók számára megtöbbszöröztük az állatjóléti támogatásokat, a 2014 és ’22 közötti vidékfejlesztési program beruházási forrásainak meghatározó részét is a zöldség- és gyümölcstermesztők és az állattenyésztők számára tettük elérhetővé. Továbbá a gazdálkodók forgóeszközeinek, beruházásainak finanszírozását kedvezményes hitelprogramokkal és hitelgarancia-támogatással könnyítettük meg. A termelési és jövedelembiztonság növelése érdekében Európában elsőként vezettük be 2021-ben a mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszert, amely az állattenyésztés számára elérhető első kockázatkezelési eszköz. Kiemelten támogatjuk a zöldség- és gyümölcstermelői szervezeteket is. Ezek a célok, a szakpolitikai irányok érvényesültek a közös agrárpolitika 2023-2027 közötti hazai intézkedéseit tartalmazó úgynevezett stratégiai terv elkészítése során is. Megmaradtak a termeléshez kötött támogatások, kiemelt mértékű beruházási támogatások lesznek elérhetőek, valamint kibővült állatjóléti támogatási rendszer szolgálja az állattenyésztés fejlődését, és jelentős források ösztönzik az öntözés fejlődését és a termelői együttműködéseket is. Összegezve a fentieket, szeretném kiemelni, hogy a kormány minden rendelkezésre álló eszközzel a munkaerő-igényes ágazatok fejlődését ösztönzi, hozzájárulva ezzel a vidéki foglalkoztatás- és jövedelememelkedéshez és az élelmiszer-biztonság növekedéséhez is. Tisztelt Képviselő Úr! Csak aljegyzetként szeretném megjegyezni önnek, azért nem állhatunk meg azon a technológiai színvonalon, amelyet az elmúlt évtizedekben már megéltünk, és a munkaerő-igényes ágazatok fenntartásában gondolkodva. Éppen ezért nagyon fontos, hogy azokat az új technológiai elemeket, amit akár robotikának, automatizációnak és egyéb dolgoknak hívunk digitalizációnak, folytathatnám , minél hamarabb vezesse be az ágazat, mert a versenyképességét így tudja növelni. El fogjuk érni rövidesen, hogy robotok fogják szedni, mondjuk, az érett paradicsomot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az üvegházban is, de ez csak egy megjegyzés, nem tartunk még itt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra a képviselő úrnak visszaadom a szót.
Köszönöm szépen a szakmai választ, de istenigazából nem tudom elfogadni, mert én a magas élőmunka-igényű ágazatokba kértem élőmunka-támogatást, és nekem az a furcsa, hogy a kormány tud Brüsszellel harcolni, amikor csak akar, most valamiért nem. Arra kérem önöket, hogy harcoljanak Brüsszellel, ugyanis az önök padsoraiban is ülnek olyan képviselők, akik részéről elhangzott ez a kérdés kérdezzék meg őket is! Tehát még egyszer azt szeretném kérni, hogy a vidéki megmaradás érdekében a magas élőmunka-igényű ágazatok is juthassanak élőmunka-támogatáshoz. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr tehát nem fogadta el a választ. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Nemrégiben a Dr. László Elek Kórház és Rendelőintézet arról tájékoztatta az orosháziakat, hogy a többnapos sebészeti ellátás átmenetileg nem üzemel a kórházban. A hivatalos indokolás szerint az hangzott el, hogy a szüneteltetés oka a fejlesztések elvégzése. Ugyanakkor a hozzánk eljutott információk szerint a szüneteltetés oka a szakember-, azon belül is leginkább az ápolóhiány. Kérdéseim a következők lennének. Miért szükséges az ellátás úgynevezett átmeneti szüneteltetése? Mi a szüneteltetés végidőpontja? Hiszen a kórház nem adott meg ilyesmit. Meddig marad az orosházi kórház traumatológia nélkül? Ezzel kapcsolatban azt kérem, hogy konkrét dátummal szíveskedjenek válaszolni. Illetve kelle számítanunk további „átmeneti” osztálybezárásokra és az átmenetit most idézőjelbe tettem a Békés megyei kórházak bármelyikében? Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy mindenekelőtt beszámoljak arról, hogy mik történtek fejlesztésként az elmúlt években Orosházán a kórházban. Először a sürgősségi betegellátó osztályt korszerűsítettük mintegy 240 millió forintból. Aztán a legnagyobb fejlesztés az volt, amikor létrejött a központi technológiai tömb, erre 1,6 milliárd forintot fordítottunk. Utána létszámbővítésre kapott közel 50 millió forint többletet a kórház. Ezt követte az új orvosi eszközök vásárlása 351 millió forintból. Energiahatékonysági, ezáltal rezsicsökkentési fejlesztés volt 202 millió forintból. A betegbiztonság javítását 199 millió forintból próbáltuk tovább javítani, hogy bent a betegek minél kevésbé legyenek kitéve újabb fertőzéseknek vagy újabb szövődményeknek. Nővérszálló fejlesztésére 134 millió forintot fordíthatott az intézmény. Napelemes rendszer kiépítésére 130 millió forintot; humánerőforrás-fejlesztésre, tehát a dolgozók körének a fejlesztésére, bővítésére 150 millió forintot; képzési programra, továbbképzésekre, az ott dolgozók minél jobb képesítésének megszerzésére 276 millió forintot; diagnosztikai fejlesztésre, ultrahangkészülék és egyebek vásárlására pedig 50 millió forintot. Összesen 3,5 milliárd forint, amit a kórház fejlesztésére fordítottunk az elmúlt években, de nyilván nem az orosházi kórház az egyetlen. Országszerte rajta kívül még 90 kórházban valósultak meg hasonló fejlesztések, és 54 rendelőintézetben, valamint 107 mentőállomáson. Építettünk 23 új rendelőintézetet és 34 új mentőállomást. Azért tartom fontosnak ezeket, akár az új építéseket is itt elmondani, hiszen az önök programja nem az újak építéséről szólt, hanem a mostaniak bezárásáról. László Imre, az önök egészségpolitikusa mondta, hogy túl sok a kórházak száma Magyarországon, és ezt meg kellene felezni. Tehát nem arról lett volna szó, hogy hol melyik osztályt miként fejlesztjük, hanem akár a megyében is a három kórházból őnála egy biztosan bezárt volna, hiszen legalább 50 százalékos bezárásban gondolkodott; de aztán Komáromi Zoltán, az önök másik egészségpolitikusa viszont elmondta, hogy annál több kórházat is érdemes lenne bezárni, mint amit László Imre mondott, és annál kevesebb is elég lenne, mint amit László Imre említett. Tehát lehet, hogy Komáromi Zoltán a három kórházból már kettőt bezárt volna teljes egészében, és csak egyetlenegy maradt volna, vagy legalábbis, ha az országos számokat nézzük, akkor bizony ez lett volna. Arról nem is beszélve, hogy önök hitet tettek a kampányban is a fizetős egészségügy, tehát a vizitdíj mellett, tehát bárhány kórház is maradt volna, oda mindenkinek csak vizitdíj fizetése mellett lett volna lehetősége bejutni, ezáltal nyilván sokan nem mentek volna el. A kórház közleménye elmondta, hogy a sürgősségi betegellátó osztály továbbra is működik, a traumatológiai szakrendelés továbbra is működik, hogy az egynapos ellátások körét igyekeznek bővíteni, és a mentőszolgálat fogja eldönteni, hogy ha valaki egy többnapos ellátásra fog szorulni, akkor Békéscsabára vagy Gyulára viszik át, de az sbo ettől függetlenül Orosházán is működni fog, tisztelt képviselő asszony. Minden más orvosi, szakmai és részletkérdést a kórház közleménye szintén tartalmazott, amelyből ön is idézett, de annak vannak még más részei is. Hogy milyen fejlesztéseket terveznek a kórházban, erről engedjen meg még egy szót. Egyrészről is az egynapos traumatológiai ellátások bővítésén gondolkoznak a kórházon belül és a szakrendelő fejlesztésén is. Nemcsak gondolkoznak, hanem ezek már tervekben is szerepelnek, bízzunk benne, hogy ezek meg is tudnak valósulni, és így mindenki a lehető legmagasabb progresszivitási szinten tud a megyében is olyan kórházba kerülni, ahol őt el tudják látni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra képviselő asszonynak ismét megadom a szót.
Köszönöm szépen. Nagyon szeretnék egy olyan választ hallani interpellációra, amit végre el lehet fogadni. Nem fogadom el a választ, ennek egyszerű oka van, három kérdést tettem föl, abból egyre sem sikerült válaszolni. [[15.00]] Én azért vagyok itt, hogy elmondjam az orosháziaknak, hogy mikor fog újra nyitni, és erre nem kaptam választ. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a mi egészségpolitikusunk Havasi Gábor, úgyhogy tőle legyen kedves idézni. Ahogy arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy jelenleg az orosházi közösségi médiás csoportokban az orosháziak egymást kérdezik arról, hova menjenek fizetős vérvételre, hova menjenek fizetős endokrinológushoz, hova menjenek fizetős allergiatesztre. Mi ez, ha nem fizetős egészségügyi ellátás? Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. A következő Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából. Komjáthi Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ismét nekifutok a kérdéseknek. A koronavírus-járvány miatt elrendelt veszélyhelyzet megszűnésével több, korábban meghosszabbított határidő lejárt, ami érinti a szociális ellátásokat, az utazási kedvezményeket, a kilakoltatási moratóriumot, végső soron tehát az embereket. Az, hogy időközben a kormány elrendelt egy másik veszélyhelyzetet, amivel állítólag szintén a családokat akarják megvédeni, ez mellékes. A nyugdíjasoknak csak 3,9 százalék emelés jutott, nekik ennyi a tisztelet, de hát ott van nekik a befagyasztott csirke far-hát, nem kell urizálni, ugyebár. Az már biztos, hogy megszűnik a kilakoltatási moratórium, ami szakemberek becslései szerint mintegy 3 ezer lakásban több ezer embert érint. A gyermekes családok elhelyezés nélküli kilakoltatása továbbra sem elfogadható. Hiába volt eddig moratórium, a kormány semmit nem változtatott a szabályokon, semmit nem fogadott meg a civilek és a pártok javaslataiból, így megint családok kerülnek majd az utcára. Az ingyenes utazási kedvezmény eltörlése is több százezer embert érint, mivel ez a szociális szférában, az egészségügyben, a rendvédelemben, illetve a közszolgálat egyéb területein dolgozó munkavállalókat is érintette. A Covid után a háború kitörése óta sokak számára egyre nehezebb az élet a két számjegyű infláció miatt is, a forint pedig ismét soha nem látott mélyponton van. Mindenkinek egyre többe kerül az élet minden területen, de a legtöbb ember fizetése, nyugdíja egyáltalán nem követi ezt, így újabb százezrek fognak lecsúszni, elszegényedni. Írásbeli és szóbeli kérdésben is rákérdeztünk arra, hogy a megszűnő ellátások, kedvezmények, moratóriumok mennyi embert fognak érinteni, illetve hogy milyen segítséget nyújt a rászorulók számára a kormány, de sajnos a szokásos gyurcsányozáson kívül semmilyen érdemleges választ nem kaptunk, letudták azzal, hogy az egyébként létező jogosultsági feltételek fennállása esetén járnak majd a támogatások. Mindezek miatt kérdezem: mennyi ember veszíti el a következő hetekben, hónapokban az ellátását, kedvezményeit a június 1-jével lejárt veszélyhelyzet után? Milyen segítséget nyújt a kormány a későbbiekben? Befolyásoljae mindezt az újabb veszélyhelyzet? Tervezike szélesíteni a szociális hálót annak érdekében, hogy ne növekedjen a szegénységben élők száma? Tisztelettel várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerencsére az elmúlt 12 évben érezhetően lehetett csökkenteni Magyarországon a szegénységnek kitettek arányát. Ezt az Eurostat is visszaigazolta, s ha lesz időm, erre is visszatérek majd a válaszom végén. Ugyanakkor kicsit furcsa az, hogy amikor önök ilyen dolgokról beszélnek, akkor mellette milyen költségvetési módosító javaslatokat nyújtanak be, tisztelt képviselő úr. Önök a közterheket, miközben azt mondják, hogy az embereknek segítséget kellene nyújtani, 3240 milliárd forinttal növelnék. Ahogy a pénzügyminiszter úr is elmondta, csak karbonadóból 200 milliárd forintot szednének be, javarészt az emberektől. A magyar cégek terheit tovább növelnék, akiknél, ön azt mondja, az embereknek többet kellene keresni, és jobban kellene hogy prosperáljanak a magyar cégek. Ehhez képest önök 2360 milliárd forinttal többet próbálnának beszedni a magyar cégektől, nem beszélve arról, hogy minden tartalékot többszörösen elköltenének, valamint csatlakoztak volna az embargókhoz. Ha csatlakoztunk volna azokhoz az embargókhoz, amit Magyarország hál’ istennek, el tudott érni, hogy ne legyen olajembargó Magyarországon és az Európai Unióban sem az eredeti javaslatok szerint, hát, akkor gondolja el, akkor nem 700-800 forint lenne a benzin ára, amit a tankolásnál mindenki először lát, és utána aztán a hatósági árat fizeti a kasszánál, hanem jóval magasabb lenne. És mindennek az ára jóval magasabb lenne, és jobban terhelné a családokat. S ezenfelül, tehát az embargók hatásain kívül önök támadják a rezsicsökkentést és az árstopokat. Az alapvető élelmiszerek áfájának az árstop alá vételét is támadták, s korábban nem szavazták meg az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését, valamint a kamatstopot sem támogatták korábban. Ezek után még 3000 milliárd forintot ráterhelni a családokra költségvetési módosító javaslatokkal, ez elég nehéz helyzetbe hozná a magyar családokat. Ami a szociális ellátásokat illeti, tisztelt képviselő úr, amire rákérdezett: vannak határozott idejű ellátások és olyan ellátások, amelyek esetében időről időre valamilyen felülvizsgálatot kell megtenni, ahol pedig nem kell felülvizsgálatot megtenni, az értelemszerűen jár, tehát arra nem is vonatkozik a kérdése. Ahol határozott idejű ellátásról van szó, ott a veszélyhelyzet alatt nyilván nem lehetett elmenni a különböző felülvizsgálatokra, éppen ezért annyi idővel meghosszabbítottuk ezeket a határozott időket, mint amennyi a veszélyhelyzet időtartama volt, így mindenkinek lett egy újabb átmeneti időszaka, amelyben ezeket a felülvizsgálatokat megtehette. Ha ezeket az igazolásokat, jövedelemigazolásokat, állapotigazolásokat megszerezte a veszélyhelyzet lejárta és a türelmi idő letelte, a meghosszabbított határidők után, akkor ezek természetesen újra járnak. A veszélyhelyzet ideje alatt anélkül, hogy a jogosultságot igazolták volna, megkapták, mert a korábbi jogosultság időtartamát meghosszabbítottuk a veszélyhelyzet időtartamával, és csak később kellett ezeket megszerezni. A bizonyos időszakonkénti felülvizsgálat esetében pedig szintén elhalasztásra került ennek a kötelezettsége. Amint lejárt a felülvizsgálat, amint lehetett újra elmenni orvoshoz, hivatalokba ezt az ügyet elintézni, utána ütemezetten hajtották végre ezeket a felülvizsgálatokat, és így hosszabbodott meg mindenkinek az ellátása. Tehát ha egy mondattal akarnék válaszolni, senki nem esik ki a veszélyhelyzet megszűnésével, mert akinek továbbra is olyan állapota van, ami miatt jogosult, ennek az állapotnak az igazolására hosszabb határidőt kapott, amennyiben a járvány elhúzta az időt, ő ezt a pluszidőt megkapta, az alatt az idő alatt folyamatos volt az ellátása, utána pedig, ha jogosult, akkor a továbbiakban is folyósításra kerül. Úgyhogy éppen ezért senki nem kerülhetett nehéz helyzetbe. Mivel még maradt tíz másodpercem, elmondom önnek, hogy az Eurostat szerint a szegénység vagy társadalmi kirekesztettség veszélyének kitett magyarok aránya a 2010-es 31 százalékról 18 százalékra csökkent. Tehát míg Európában 12 év alatt tíz szegénységgel veszélyeztetett emberből egynek sikerült a középosztályba bekerülni, ma Magyarországon tízből több mint négynek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azért vagyok gondban mindamellett, hogy nem fogadom el a választ , mert egyébként a szakmai érvelésében vannak támogatható és jó pontok [[Rétvári Bence: Köszönöm szépen.]] , a politikai érveléssel van gondom. Ön rendszeresen összemossa az összellenzéket, és nem veszi figyelembe, hogy az MSZP képviselője tette fel a kérdést, azé az MSZP-é, amely többször hangsúlyozta, hogy mi nemcsak hogy támogatjuk az extraprofitadót, hanem kiszélesítenénk, kiszélesítenénk az önök oligarcháira is. Illetve mi nemcsak hogy támogattuk az áfacsökkentést, hanem attól még messzebbre mentünk volna, s mi javasoltuk nem egyszer, nem kétszer a minimálbér adómentessé tételét is. Tehát az MSZP mindig következetesen a dolgozó emberek mellett, a bajba jutott, nehéz sorsú emberek mellett volt, és ezután is ott leszünk. Tehát kérem szépen, hogy úgy válaszoljon, hogy az MSZP képviselőjének válaszol. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai napon sor kerül. Tisztelt Ház! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője interpellációt… elnézését kérem, egy lapot elemeltem. Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint illetékes feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg, és a miniszter úr megbízásából, az ő felkérésére Rétvári Bence államtitkár fog válaszolni. Parancsoljon, öné a szó. [[15.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2023. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat szerint a kormány a 2021 és 2027 közötti kohéziós és vidékfejlesztési források esetében több mint 2000 milliárd forintot előlegként tervez finanszírozni, mivel a jogállamisági eljárás miatt ezeknek az operatív programoknak a forrását az Európai Unió még nem hagyta jóvá. Az uniós források előfinanszírozásával nemcsak a jövő évi költségvetés, hanem az idei is számol több mint 1500 milliárd forint erejéig. Ennek keretében a „Brexit alkalmazkodási tartalékból” például Mészáros Lőrinc érdekeltsége 1 milliárd forint, Matolcsy Ádám bútorgyára 308 millió forint, Száraz István cége 375 millió forint, valamint Gattyán György cége 255 millió forint vissza nem térítendő támogatásban részesült, amit szintén a kormány előfinanszírozott. A koronavírus okozta járvány következményeinek enyhítésére a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz a továbbiakban: RRF szolgál, mely forrás harmadát a kormány az egészségügyre, közel harmadát a fenntartható zöldközlekedés fejlesztésére tervezi fordítani, a maradék összeg jutna köznevelésre, felsőoktatásra, energetikára és zöldátállásra. Az RRF céljainak megvalósítására a 2022. évi költségvetésben 450 milliárd forint, a 2023. évi költségvetésitörvény-javaslatban 590 milliárd forint kiadás van betervezve, ebből az orvosok jövedelemviszonyainak rendezésére 300 milliárd forintot szánnak, de a tanárok béremelésére egy fillér sem jut. Ez a mi értelmezésünkben azt jelenti, hogy amennyiben befolynak majd az uniós pénzek, azokat elsőként az előlegek rendezésére fogják fordítani, a tanárok akkor is majd az utolsók lehetnek a sorban. A törvényjavaslat fejezeti kötete szerint a 2023. évben kiemelt feladatként fogják kezelni a pedagógusbér-emelés ütemezett elindítását hazai és uniós források felhasználásával, ennek nyomait azonban az RFF-forrás-felhasználásban nem találtuk. Kérjük a tisztelt miniszter úr, illetve az államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy az RRF terhére előfinanszírozott kiadások között a 2023. évi költségvetésről szóló törvényjavaslatban miért nem szerepel az orvosokhoz hasonlóan a tanárok béremelése, illetve miért nem ér annyit az ő munkájuk, mint a brexittámogatásra kifizetett, szintén a 2022-es költségvetés terhére előfinanszírozás címen. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára egyaránt fontos mindenkinek a béremelése, de mégis a pedagógusok voltak azok, akik elsőként kaptak béremelést 2010 után, hiszen 2013-ban indult az a négyéves béremelési program, amelyben 50 százalékkal emeltük a pedagógusoknak a fizetését, és azzal szemben, amit a baloldal tett, hogy a válságkezelésre hivatkozással ők elvettek a pedagógusoktól bért, azzal szemben mi a koronavírus-válság ideje alatt kétszer is emeltünk pedagógusbért, kétszer 10 százalékkal, egyszer pedig az iskolaigazgatók pótlékát emeltük, egy 30-50 százalékos pótlék- és béremelés lehetett ez az iskolaigazgatók számára. És az európai uniós forrásoknál is kiemelt számunkra az, hogy ebből a magyar orvosok és a magyar pedagógusok is részt kaphassanak, ezért ha megnézi a másik európai uniós forrást, az EFOP Pluszt, akkor abban majd, bízunk benne, hogyha a baloldali képviselők munkája Brüsszelben is kudarcos lesz, és nem tudják megakadályozni, hogy a magyar emberek hozzájussanak a saját pénzükhöz, akkor majd ebből a fedezetből tudjuk több száz milliárd forintos nagyságrendben a magyar pedagógusoknak a fizetését is megemelni. De ön is jól megtalálta, hogy az egészségügyi dolgozók esetében is a másik forrásban, az úgynevezett RRF-forrásban ott van, ott van a fedezet, amit mi erre szeretnénk fordítani, mert valóban ez volt számunkra az egyik legfontosabb, hogy minél többen megemelt fizetést kaphassanak. A kormánynak két fontos iránya is volt az elmúlt években, ha ön is megnézi: egyrészt hogy az emberek bevételei nőjenek, ezért emelkedett radikálisan a minimálbér 73 500 forintról 200 ezer forintra, és ezért csökkentek radikálisan az adók, hogy akik főleg gyermeket nevelnek vagy általában dolgoznak, azok ne 36, hanem 15 százalékos vagy annál kisebb adót fizessenek, ez volt az egyik irányunk. De a másik irányunk az elmúlt tíz évben következetesen a kiadásoknak a csökkentése. Ezért mondtuk azt, hogy legyen rezsicsökkentés, hogy a magyar emberek, főleg azok, akiknek a legnagyobb részt viszi el a rezsi a fizetéséből, a jövedelméből, azok ne legyenek kitéve a szegénység kockázatának azért, mert radikálisan megemelkedik a rezsi. A mostani válságban pedig nemcsak a rezsit igyekeztünk befagyasztani, hanem ezt tettük a benzin árával, ezt tettük az alapvető élelmiszerek árával, és stopot hirdettünk a kamatokra is, pontosan azért, hogy az emberek kiadásai se nőjenek. Ezzel tudjuk azoknak az embereknek az egzisztenciáját megőrizni, azoknak az embereknek a mindennapi gazdálkodását segíteni, akik bérből és fizetésből élnek, mert így a bérük nő, viszont az alapvető kiadásaik nem emelkednek olyan mértékben. Hozzáteszem, hogy önök, ugye, folyamatosan támadják, legalábbis a baloldal nagy része támadja, az önök álláspontját még nem tudom, nem ismerem pontosan, hogy mit mond a Mi Hazánk az egykulcsos, családi típusú adóról. Ezért tartjuk ezt fontosnak, hogy ezáltal ne legyen túlterhelve az embereknek a bére, hogy ne érezze azt valaki, hogy ha kétszer annyit dolgozik, akkor négyszer annyit fog adózni, és ezért inkább valamilyen szürkezónába megy, és ezért igyekeztünk az árakat is kordában tartani, amit, ugye, folyamatosan, a mai napon is és mindennap támad a baloldal, mert ők a brüsszeli mantrát Budapesten visszhangozva azt mondják, hogy itt szabadon kell engedni az árakat, az embereknek majd meg kell tapasztalniuk, hogy milyenek a kétszeresére-háromszorosára növekedett energiaárak vagy benzinár. Mi ezt nem tartjuk elfogadhatónak. Éppen ezért, tisztelt képviselő úr, elmondtuk itt a parlamentben is, hogy folytatni fogjuk a pedagógusoknak a béremelését. Az idei évben már biztosan kifizettük a 10 százalékot, tehát ez ott van, ugye, a pedagógusok havi fizetésében, ugyanezt meg fogjuk tenni a jövő évben, ugyanezt meg fogjuk tenni a jövő utáni évben, 10-10-10 százalékos béremelés fog bekövetkezni, pedig ön is látja, hogy a világban számtalan helyen nagyon nagy gazdasági problémák vannak, mindenhol nehézségekkel küszködnek az ukrán-orosz háború miatt, de mi ennek ellenére is és a koronavírus gazdasági hatásai ellenére is ezt a 10-10 százalékos béremelést minden magyar pedagógus számára biztosítottuk. A jövő évben pedig tovább fog növekedni az orvosoknak a bére is, hiszen a kamarával kötött megállapodás alapján a béremelésnek az utolsó része [[Az elnök csenget.]] jövő évtől fog érkezni az orvosoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni a választ, már csak azért sem, mert a 2021. évi nemzetgazdasági átlagkeresettől 50 ezer forinttal marad el a pedagógusok bére, a ’22. év márciusi átlagkeresettől pedig 125 ezer forinttal még mindig elmarad. Ezért a mi javaslatunk az, hogy a tanárok fizetését a nemzetgazdasági átlagkeresethez kellene igazítani. Illetve szeretném még megjegyezni, hogy 2021-ben a kormányzati kommunikáció nem szólt arról, hogy az uniós forrás nélkül nem lesz majd a pedagógusoknak esetleg béremelése [[Rétvári Bence: Miért, nem lesz európai uniós forrás?!]] és amennyiben szükséges a bérfejlesztésekhez, vonják be a Pénzügyminisztérium „Céltartalékok” fejezeti kezelésű előirányzatát, illetve vagy a költséggel nem terhelt szabad megtakarítást, maradványt, ami a megtakarítási alapot bővíti. Ezért úgy gondoljuk, hogy a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak bérkompenzációjára fedezetül szolgálnának ezek a maradványösszegek, főleg a szabad [[Az elnök csenget.]] maradványösszegek. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. És most következik Szabó Rebeka képviselő asszony [[Szabó Rebeka: Köszönöm szépen.]] akitől még egyszer elnézést kérek. [[Szabó Rebeka: Semmi probléma!]] Tehát a következő interpelláló képviselő Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, aki interpellációt nyújtott be az építési és beruházási miniszterhez. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! 12 év hosszú idő, ezalatt már, ugye, látszik, hogy mihez kezd egy kormány a rábízott természeti értékekkel. Tisztán látható például, hogy a Balaton csak addig és annyiban érdekli önöket, amíg pénzt lehet csinálni belőle, a nádasokból tóparti telkeket, az öblökből és torkolatokból vitorláskikötőket, a kempingekből luxuslakóparkokat, a parti sétányokból szállodákat. A folyamat eredményeként egyre kevesebb a szabadon hozzáférhető tópart, egyre több az egyszerű halandók elől elzárt vagy méregdrága belépővel elérhető terület. A célzottan a NER oligarcháihoz érkező, számolatlanul mért támogatások árfelhajtó hatása következtében az árak már magasabbak, mint a horvát tengerparton, miközben a rezsim kegyeltjei önfeledten költik jachtokra, borospincének álcázott úszómedencés villákra és magánbirtokká alakított egykori üdülőkre az adófizetőktől kapott ingyenpénzt. [[15.20]] Hogy a Balaton egy élő rendszer, egy egyedülálló ökoszisztéma, az szemmel láthatóan föl sem merül önökben, pedig a Balaton jó vízminőségének kulcsa a tó körül ma még sokfelé megtalálható berkek növényzetének és a part menti nádasoknak a megléte. Amikor önök ezekre a területekre néznek, lelki szemeik előtt valószínűleg egy „építési terület” tábla és egy csilingelő pénztárgép villan fel. Azzal, hogy a parti nádasok területét hagyják szétszabdalni, az üres területeket és az egykori kempingeket pedig hatalmas terhelésű ingatlankomplexumokkal építik be, évről évre egyre nagyobb területet iktatnak ki a tó immunrendszeréből, megfosztva a Balatont a természetes védekezőképességétől, a terhelését pedig folytonosan növelik. Ebből így baj lesz. Az egyik eszköz, amivel a tavat kivégzik, a kiemelt beruházási törvény. Most, ugye, bármi kiemelt beruházás lesz, ami a kormánynak, Mészárosnak vagy Tiborcznak fontos. A kiemelt beruházássá nyilvánítás után már nem számítanak sem a környezetvédelmi előírások, sem a helyi építési előírások, de a helyben élő emberek szempontjai sem egyáltalán. Nagyon érdekes, hogy a korábban feltett kérdéseimre rendre azt válaszolták, hogy a kormány elkötelezett a Balaton-part védelme iránt. De akkor én kérdezem tisztelettel, hogyan lehetséges, hogy a Club Aliga területén például kiemelt beruházással megemelték a beépítési magasságot 18 méterre, a telkek beépíthetőségét 80 százalékra, és támogatták a parti sétány felparcellázását 16 építési telekre, és kérdezem, hogy miért adnak mindehhez a romboláshoz majdnem 10 milliárd forint állami közpénzt. Így az a helyzet, hogy nemcsak lehetővé teszik a kiemelt beruházással, hogy tönkretegyék a partot, de az adófizetők pénzéből mindezt támogatják is, különös tekintettel a magaspart legyalulására és tönkretételére. Tisztelt Miniszter Úr! Kérdezem: egyetérte ön az egyedi geológiai képződmény, az aligai magaspart legyalulásával, és azzal, hogy elveszik a balatonvilágosi emberektől és mindannyiunkól a partot és a kilátást? Előre is köszönöm válaszát. [[Taps a Párbeszéd, az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Lázár János miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a lehetőséget, hogy így miniszterként első alkalommal önnek válaszolhatok, főleg egy olyan fontos kérdésben, amely a Balatonra vonatkozik. Nyugodtan mondhatom mindannyiunk nevében, hogy Európa egyik legfontosabb természeti kincséről beszélünk. Amit ön az interpellációjában megfogalmazott a természeti értékek és a Balaton kiemelt értékei, sőt a balatoni vízminőség megóvása érdekében, azt én kiemelten fontosnak tartom, és a kormány nevében támogatom, sőt nemcsak támogatja a Fidesz-kormányzat és a Fidesz-frakció, hanem 2019. március 15e óta egy olyan törvény van hatályban, amely nyolc pontban garantálja mindazt, amit ön az előbb számonkért rajtunk. Tehát amiről ön beszél a partszakaszok védelme, a korábbi kempingek védelme, a növényzet védelme, a vízminőség védelme vagy a társadalmilag fontos közfunkcióknak a védelme és a hozzáférés biztosítása , erről 2019 óta közkonszenzus következményeképpen, a korábbi Balaton-törvények hagyományait folytatva egy nagyon erős és szigorú törvény született. Az egy teljesen más kérdés, hogy a Balaton mindenkié Magyarországon, mindenki szereti a Balatont, ezért minden magyar honfitársunk, legyen szegény vagy gazdag, szeretné a szabadidejét – szerencsére a Balatonon és nem külföldön tölteni. Az komoly nemzetgazdasági, társadalmi érdek, hogy minden magyar honfitársunk eljuthasson a Balatonra ennek érdekében a tárcák számos szociális programot indítottak , de az is érdek, hogy a jómódú magyar középosztály vagy a nagyvállalkozói réteg a pénzét ne külföldre vigye, hanem Magyarországon költse el. Amikor majd egyszer a pártja kormányzati pozícióba jut valamikor a következő időszakban, a következő évszázadban, akkor ön meg fogja tanulni, képviselő asszony, hogy nagyon nehéz a természetvédelem, a zöldszempontok mindenki számára akceptálható, elfogadható és fontos szempontjait összeegyeztetni a folyamatos fejlődés iránti igénnyel; azzal az igénnyel, hogy a magyar honfitársaink az idén is óriási számban szeretnének a Balatonra menni, jó szállodákban akarnak lakni, szerencsére van pénzük erre, és természetesen szeretnék a szabadidejüket normálisan, kulturáltan eltölteni. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szélesítsék az M7-est!]] Az ország az elmúlt tíz évben jutott oda, hogy lehetőség jutott és lehetőség van a Balaton fejlesztésére értékei megóvása mellett. Én egy olyan rendszerben gondolkodom, ha már a személyes véleményemet kérdezte, amely majd egyszerre garantálja a természeti értékek megóvását, és garantálja azt is, hogy az ország fejlődjön. Nagyon helyesnek tartom azt, hogy az elmúlt időszakban a Magyar Turisztikai Ügynökség pénzt és forrást biztosított mindenkinek, aki szállodát vagy szálláshelyet akart fejleszteni a Balatonnál, és nagyon helyes, hogy ezt magyar vállalkozók kapták. Ezzel, azt gondolom, minden magyar parlamenti képviselő egyet kell hogy értsen. Az a kérdés, hogy a helyi szempontok, a lokalitás szempontjai, a helyi emberek természeti értékek iránti ragaszkodása, a közhozzáférés hogyan biztosítható. Igaza van önnek abban, hogy a kiemelt állami beruházások rendszere megérett a felülvizsgálatra. Ősszel a tárcám nemcsak az állami beruházások teljes rendjének felülvizsgálatára tesz javaslatot az Országgyűlésnek, hanem a kiemelt állami beruházások rendjét is át fogjuk tekinteni egy állami beruházások és építészeti kerettörvény és az építésügy újraszabályozása keretében. Amit a konkrét beruházás kapcsán szeretnék mondani, megnyugtatnám minden aggódó képviselőtársamat, különösképpen Witzmann Mihály képviselőtársamat, aki a terület egyéni képviselője, hogy a beruházás nem kezdődött el. Amiről ön beszél, ott még semmi nem történt. Várjuk a beruházó terveit, elképzeléseit, várom az Országos Tervtanácsban, hogy véleményt mondhassunk a közösség képviseletében, és a beruházóval is fölveszem a kapcsolatot annak érdekében, hogy Balatonvilágos önkormányzatával egyeztetve és megállapodva olyan megoldás szülessen, amely minden környékben élőnek azt is garantálja, hogy a természet értékei megmaradjanak, és azt is, hogy közfunkció és közhozzáférés legyen biztosított. Ebben kérem az ön közreműködését, és természetesen elsősorban a balatonvilágosiak közreműködését, mert az a helyzet állt elő, hogy az én minisztériumomnak azt az elvet kell érvényesíteni itt és máshol is, hogy jusson is, maradjon is, maradjon a balatonvilágosiaknak, és jusson a Balatonból egész Magyarországnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Megkérdezem Szabó Rebeka képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a miniszter úr válaszát.
Köszönöm a választ. Egyelőre nem tudom elfogadni, ugyanis az a helyzet, hogy bár ön elmondta, hogy van törvény, ami nagyon jó, csakhogy a tapasztalat az, hogy ezt a törvényt nem igazán tartják be. Tehát nemcsak az aligai kemping, de ott vannak a tihanyi építkezések, vagy például a keszthelyi Zala kemping területén terveznek 288 lakást a parthoz közel, Balatonszemesen a Vadvirág és a Hattyú kemping területén, szintén a parthoz közel. Ezek egykori kempingek, amelyek egyébként a kisebb pénzű embereknek egy olcsó balatoni nyaralás lehetősége volt, ezek most tönkremennek, és drága lakóparkok lesznek ott. Nézze, a Párbeszéd egy zöldpárt, ezért hogyha mi leszünk kormányon, akkor a fejlődés úgy fog majd megvalósulni, hogy nem tesszük tönkre a természeti erőforrásokat, lehet, hogy lehet majd éppen akár lakóparkot is építeni, de olyan helyen, ahol eddig is épület volt, nem a part közelében, és nem fogjuk veszélybe sodorni sem a nádast, sem a Balaton vízminőségét. Úgyhogy én azt remélem, örülnék, hogy ha az önök kormánya is erre az útra lépne, és fogom még majd a jövőben is kérdezni erről. [[Lázár János: Köszönöm szépen.]] De egyelőre sajnos a jelenlegi tapasztalatok azt mutatják, hogy ezt a választ [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] nem lehet elfogadni. [[Lázár János: Szomorú vagyok! Szórványos taps a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő Asszony! Tájékoztatom, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett és Kanász-Nagy Máté képviselők, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a technológiai és ipari miniszterhez. Megadom a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az elmúlt napokban jött a hír, hogy a MOL 50 literben korlátozza az egyszerre megvásárolható mennyiséget a benzinkútjain, és ez még a jobb helyzet, a kisebb kutakon már most sem lehet sokszor benzinhez jutni. Mind tudjuk, hogy júliusban a legnagyobb a forgalom a benzin piacán, hiszen egyszerre indul el mindenki nyaralni, és közben zajlik az aratás is. Az állami tulajdonú MOL pedig jól láthatóan készül arra, hogy üzemanyaghiány lesz Magyarországon, hiszen mi másért vezették volna be a korlátozásokat. A múlt héten az egyik kereskedelmi rádióban egy autósszervezet képviselője szólította fel az autósokat a benzinnel való takarékoskodásra, és hogy kezdjék el használni a közösségi közlekedést, ha tehetik, mert a benzinellátás kritikussá vált. Ideje lenne, hogy a kormány is érdemben foglalkozzon a jövő megoldásaival. Az LMP hetek óta követeli, hogy a kormány vezessen be átmeneti jelleggel klímabérletet, egy olyan, országosan minden közlekedési eszközre érvényes havi bérletet, amit egységesen 5 ezer forintért megvásárolható. Ennek csak előnyei vannak. Egyrészt végre érdemi segítséget jelent azoknak is, akiknek nincs autójuk, tehát a benzinárstoppal eddig sem értek semmit. Másrészt a fenntartható közlekedés irányába tereli az embereket, hiszen teljesen egyértelmű, hogy az olcsó benzin korszaka lejárt, hosszabb távon azok az országok lesznek versenyképesek, ahol nagyobb arányban használják a közösségi közlekedést. Végül, de a bevezető alapján közel sem utolsósorban: a klímabérlet jelentősen hozzájárulna ahhoz, hogy ne alakuljon ki üzemanyaghiány a következő hetekben Magyarországon. Németországban egyébként másfél hónapja bevezették, az LMP pedig hetek óta követeli itthon a bevezetését. Sötét felhők gyülekeznek, ennek ellenére a mindig határozott és gyors kormányunk most csak odáig jutott, hogy vizsgálják a lehetőségét és gondolkodnak rajta. [[15.30]] Érdekes módon, amikor zöldlépéseket kell megtenni, akkor mindig úrrá lesz a kormányon valami furcsa megfontoltság és lassúság. Kérdezem a kormány képviselőjét, azt szeretném tudni, hogy meddig húzzák még a klímabérlet bevezetését. Esetleg megvárják, ameddig a nyomott áron árult üzemanyag miatt még több ember fog autózni? Csakhogy, ugye, ennek tudjuk, mi a vége: nem lesz benzin. Vagy végre hajlandók lépni a sok gondolkodás után? Tervezike egyáltalán valóban bevezetni a klímabérletet, vagy csak hitegetik ezzel az embereket? Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem először van lehetőségem arra, hogy itt a parlamentben erről a témáról beszéljek önnel és az ön frakciójával, ez a múlt héten és az azt megelőző héten is megtörtént. Valahogy olyan érzése van az embernek, hogy ezzel a témával kapcsolatban önök bérletet váltottak itt, a tisztelt Házban. Mivel az elmúlt időszakban már sokszor beszéltünk róla, és nem merült fel kormányzati részről olyan új információ, amit hozzáadni tudok ehhez a témához, ezért megértését kérem, ha lesz olyan része a válaszomnak, amit már elmondtam az előzőekben. Magyarország Kormánya közlekedési és környezetvédelmi politikájának kiemelt közös szempontja a közösségi közlekedés fejlesztése és népszerűsítése, a „Zöld Busz” program keretében megindult a helyi és helyközi autóbuszparkok cseréje. A tiszta és csendes elektromos járművek tömeges megjelenése egyszerre csökkenti a levegő- és zajszennyezést, valamint emeli a szolgáltatási színvonalat. A közlekedés zöldítése a klíma- és természetvédelmi akcióterv amelyről már szintén többször beszéltünk itt sarkalatos pontja, és a 2050-re vállalt karbonsemlegesség elengedhetetlen feltétele. A Technológiai és Ipari Minisztérium folyamatosan vizsgálja a nemzetközi példákat, ahogy már ezt is elmondtam, és természetesen készek vagyunk arra, hogy megvizsgáljuk az egyébként máshol már bevált kedvezmények átültetését, a hazai adottságoknak megfelelő meghonosításuknak a lehetőségét. Ez így van a klímabérlet esetében is. Ahogy korábban már jeleztem önöknek, mi ezt a konstrukciót és németországi példát már sokkal hamarabb elkezdtük vizsgálni, mint ahogy egyébként itt a parlamentben ez szóba került volna, de már arra is felhívtam a figyelmet korábban, hogy a magyarországi és a németországi helyzet jelentősen különbözik: Németországban sem rezsicsökkentés, sem üzemanyagárstop nincs, mint hazánkban, ezért a német állampolgárok jelentősen magasabb energiaárakat kell hogy fizessenek, mint a magyarok. Miután itt a 480 forintos benzinárstopot október 1-jéig meghosszabbítottuk, elegendő idő áll rendelkezésre ahhoz, hogy megvizsgáljuk alaposan ezt a német példát, illetve összegyűjtsük a tapasztalatokat ezt is kiemeltem a legutóbbi alkalommal. 2019-ben a baloldal számos helyen tudott győzni, megkapta az önkormányzatok vezetésére a lehetőséget, és ezekben a városokban saját hatáskörben bármikor új közlekedésijegy- és -bérlet-konstrukciókat vezethetnek be. Persze, ha ez a múlt héten elfogadott egységes budapesti parkolás bevezetéséhez hasonlóan áremelkedéssel járna, akkor azért annyira nem javasoljuk a baloldali többségű önkormányzatoknak. A 2010 óta elvégzett infrastruktúra-, jármű-, szolgáltatásfejlesztések szilárd alapot teremtenek a közösségi közlekedés lendületesebb, a városi és vidéki életminőséget egyaránt javító korszerűsítéséhez. Jó hír, ami a múlt héten történt, hogy a Nyugati pályaudvar fejlesztésére az Európai Unió 27 tagállama közötti versenyben pályázati úton 1,1 milliárd forint forrást nyertünk el. A kormány határozott és kiemelt célja a magas színvonalú közösségi közlekedési közszolgáltatások biztosítása és folyamatos fejlesztése. Célunk, hogy az utazási igényekhez rugalmasan igazodó, versenyképes, tiszta és csendes járművekből álló szolgáltatási paletta álljon a közlekedők rendelkezésére. Szeretném kérni a képviselő urat, hogy a közlekedéssel és a közösségi közlekedéssel kapcsolatos elképzeléseinket támogassa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem Kanász-Nagy Máté képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, és köszönöm szépen a választ. Valóban, erről van szó, hogy én szinte itt bérletet váltottam a parlamentben erre a témára, és egészen addig szeretném ezt a bérletemet használni, amíg a magyar emberek nem tudják a klímabérletet használni, amire szerintem óriási szükség lenne a közösségi közlekedés fejlesztésére. Említett az államtitkár asszony itt bizonyos díjemelkedéseket vagy bérletár-emelkedéseket. A klímabérletnek pont az a lényege, hogy jelentős költségcsökkenést eredményez a magyar emberek, a magyar családok számára, hiszen a javaslatunk alapján 5 ezer forintért lehetne használni mind a BKV, mind a MÁV, mind a Volán különböző járatait. Említette még a két ország közti különbséget, én világosan látom ezt a különbséget: Németországban a közlekedési közlekedést, a fenntartható zöldmegoldásokat támogatják, Magyarországon a magyar kormány pedig az autós közlekedést, a benzint támogatja, ez nyilván egy alapvető különbség. Mindazonáltal bizakodó vagyok, hogy mégis bevezetik ezt a klímabérletet, de amíg ez nem történik meg, addig sajnos nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallottuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Ház! Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A napokban kapják meg nyugdíjas honfitársaink, szépkorú honfitársaink visszamenőlegesen a nyugdíjemelést. Ez 3,9 százalék, és ezt a 3,9 százalékot nyolc hónapra fogjuk kiszámolni, hiszen januártól júniusig hat hónapra megkapják az emelést, a július havi nyugdíjukat is ezzel a 3,9 százalékkal megemelve kapják, és a már megkapott 13. havi nyugdíjra is kiszámoljuk a 3,9 százalékot. Akiknek a postás viszi a nyugdíjat, ott csak egyszer csenget a postás, egy összegben fogják megkapni ezt az összeget, akinek pedig bankszámlája van, az július 12-én fogja megkapni ezt az utalást. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány, illetve a Fidesz-KDNP-koalíció még 2010-ben vállalta, hogy megőrzi a nyugdíjak értékét. Ezt a vállalásunkat tartottuk, sőt mi több, az elmúlt években sikerült a nyugdíjasok, szépkorúak nyugdíjának az értékét növelni, hiszen nemcsak az infláció növekedésével korrigáltuk a nyugdíjakat, hanem ezenfelül kaptak például prémiumot is a nyugdíjasok. Ezenfelül őket is ugyanúgy érinti a rezsistop, ugyanúgy érintik azok a gazdaságvédelmi intézkedések, amelyek más magyar családokat is érintenek. A nyugdíjasok tehát nemcsak a nyugdíjemelésben részesültek, hanem azt is vállaltuk, hogy ha jó a gazdaság, eredményes a gazdaság, növekszik a gazdaság, akkor ebben a nyugdíjasok is részesüljenek. Ez, ugye, köszönhető a magyar családoknak, akikre alapozva értük el a magyar gazdaság növekedését. Azt is vállaltuk, hogy nehéz helyzetben pedig védelem illeti meg őket. Ez a védelem az, amit most itt a felszólalásom elején részleteztem, hogy az infláció ne erőtlenítse el a nyugdíjukat, hanem kapják meg ezeket a korrekciókat. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezeket az intézkedéseket olyan helyzetben hozzuk, amikor háborús infláció van Európában, ezért egy nagyon fontos kérdésünk a kormány felé az, hogy tarthatóe a nyugdíjasok és a nyugdíjak védelmét szolgáló politika ilyen gazdasági és ilyen biztonsági helyzetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban, úgy van, ahogy az interpellációjában elmondta: ez egy folyamat, ami 2010-ben kezdődött, amikor a Fidesz-KDNP kétharmaddal megnyerte a választást. Akkor azt ígértük, nemcsak ígértük, hanem megállapodást is kötöttünk lényegében a nyugdíjasokkal, hogy minden évben, ami ezután következik, amíg mi vagyunk kormányon, meg fogjuk őrizni a nyugdíjak értékét. [[15.40]] Ezt egyszerű elmondani, de nem könnyű teljesíteni. Ha most visszatekintünk a 2010 előtti időkre, akkor lényegében egyik évben sem sikerült az akkori MSZP-SZDSZ-kormánynak ezt teljesítenie. Igaz, ők nem is ígérték meg. A Fidesz-kormány viszont a nehéz időkben is, mert hát valljuk be, hogy 2010 után, amikor még a gazdaság nem állt növekedő pályára, akkor nem volt könnyű előteremteni annak a forrását, hogy a nyugdíjak vásárlóértékét megőrizzük. És most újra ilyen időszak van, amikor háborús infláció van, amikor háborús gazdasági válság kezd kialakulni. Ennek ellenére a Fidesz az elmúlt 12 évben, sőt a 13.-ban is, 2023-ban is teljesíteni fogja a megállapodásban leírtakat, amelynek lényege a vásárlóérték megőrzése. 2010 óta 10 százalékkal növekedett a nyugdíjak vásárlóértéke, és ha a 13. havi nyugdíjat is figyelembe vesszük, 20 százalék ez a szám, nominálisan pedig 59,3 százalékkal növekedett. De a Fidesz-kormány nemcsak nyugdíjemeléseket adott a nyugdíjasoknak, az elmúlt öt évben összesen 900 milliárd forint egyéb juttatást is. Ezek voltak az Erzsébet-utalvány, a rezsiutalvány, a nyugdíjprémium és a 13. havi nyugdíj is. Tehát, amikor a gazdaság jól teljesít, akkor a nyugdíjasok, azon felül, hogy megkapták évente az inflációval azonos nyugdíjemelést, még külön juttatásban is részesültek, amelynek, ahogy mondtam, az elmúlt öt évben 900 milliárd forint volt az értéke. De folytatódik ebben az évben is a nyugdíjak emelése, hiszen január 1-jétől a ’22-es költségvetésben 5 százaléknyi nyugdíjemelést kaptak a nyugdíjasok, és ahogy ön is elmondta, a napokban fogják nekik folyósítani a 8-szor 3,9 százalék nyugdíjemelést. Ez 31,2 százalék, tehát egyharmadát megkapják a nyugdíjasok a nyugdíjuknak, havonta pedig beépül a plusz 3,9 százalék emelés. Ez már 8,9 százalék. Ezt semmilyen törvény nem írja elő, a kormány így döntött áprilisban, hogy ezt végre kell hajtani. De ezzel nincs vége, hiszen a törvény előírása szerint szeptemberben újra meg kell vizsgálni az infláció mértékét, és összehasonlítani, elemezni a nyugdíjemelés összegével. Amennyiben az infláció nagyobb vagy várhatóan nagyobb, mint a nyugdíjemelés mértéke, akkor a nyugdíjasok újabb kiegészítést fognak kapni novemberben. A Fidesz-kormány ebben az évben is, a következő évben is teljesíteni fogja a nyugdíjasok felé tett vállalását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A választ elfogadom. A válasz egyértelmű volt: igen, a kormány teljesíti azokat a vállalásokat, amelyeket a nyugdíjasok felé tettünk; legyen akár Covid, legyen akár háborús infláció vagy energiaválság, a nyugdíjasok a jövőben is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Immár bő egy hónapja, hogy beköszöntött a nyár. Az iskolákban június közepén lezajlottak a tanévzáró ünnepségek, és a diákok számára megkezdődött a várva várt vakáció. Tudjuk, hogy a nyári szünet nem minden diák számára jelent egyet a kizárólagos pihenéssel, hiszen hosszú évek óta tendencia, hogy egyre több fiatal vállal ilyenkor munkát, kihasználva a tanításmentes időszakot. Nem véletlen ilyen szempontból magának a nyári szünetnek a létjogosultsága sem, hiszen az annak idején még Mária Terézia által bevezetett tanítási pontosabban tanéveket elválasztó szünet koncepcióját II. József reformálta meg az úgynevezett nyár eleji szünet elrendelésével. Intézkedésének legnyomósabb oka valószínűleg az volt, hogy aratás idején a gyermekeknek is dolgozniuk kellett a földeken, hiszen komoly segítséget jelentettek szüleik és a család számára a mezőgazdasági munkálatok során. Ma a nyári iskolaszünet a pihenésen túl lehetőséget teremt a fiataloknak arra, hogy belekóstoljanak a munka világába, megismerjék az önálló jövedelemszerzést, amely az elsajátított tapasztalat révén kiemelten fontos lehet a pályaválasztásuk, illetve további tanulmányaik során. De a szülők tehermentesítése is fontos szempontként esik latba, amikor az ifjúság a saját nyári szórakozásának, esetleg későbbi tanulmányainak költségeit maga igyekszik előteremteni. Sok fiatal azonban nemcsak a szünidő idején, hanem az év más időszakaiban is nemritkán az év többi részén él az önálló pénzkereseti lehetőséggel. Vannak, akiket elsősorban az anyagi függetlenedés, míg másokat inkább a munkatapasztalat mielőbbi megszerzése motivál, de egyértelműen pozitív változást és további ösztönzést jelentett a kormány azon intézkedése is, amellyel mentesítette a 25 év alatti munkavállalókat a személyi jövedelemadó fizetése alól. A fiatalok szezonális munkavállalását megítélésem szerint jelentős mértékben segíti elő a 2013 óta futó nyári diákmunkaprogram is, amely elsősorban bértámogatást nyújt a középiskolások és egyetemisták foglalkoztatásához. Segítségével önkormányzatoknál, egyházaknál, a mezőgazdaságban és a turizmus-vendéglátás területén is lehetőség nyílik az ideiglenes elhelyezkedésre. Utóbbi két területen, tehát az idényjellegű munkával érintett ágazatokban a bértámogatás különös jelentőséggel bírt, hiszen az közvetetten a hazai vállalkozásokat is segítette a koronavírus-járvány idején. Tisztelt Államtitkár Asszony! Álláspontunk szerint egy fiatal életében kiemelten fontos az első munkatapasztalat megszerzése, az, hogy milyen élményeket, milyen benyomást szerez a munka világáról, hiszen ez a rutin a tevékeny felnőtté válásnak is fontos mérföldköve, amely cél elérése végső soron a társadalom érdeke is. Kiemelt jelentőséggel bír tehát, hogy az állam különböző programokkal, a közterhek kedvező meghatározásával támogassa a fiatalok idényjellegű munkavállalását. Kérdezem ezért tisztelettel államtitkár asszonyt, hogyan ösztönzi a kormány a diákok szezonális munkavállalását, és hogyan segíti a fiatalokat a nyári diákmunkaprogram az idei esztendőben. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, miniszterhelyettesnek adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A „vakáció” szó latin eredetű, mentességet, hiányt, ürességet jelent. Vakáció tehát eredeti értelmét véve az, amikor hiányt szenvedünk, amikor hiányzik az iskola, amikor hirtelen ürességben találjuk magunkat. Manapság azonban a diákoknak a „vakáció” szó sokkal inkább jelent egyet a jól megérdemelt kikapcsolódással, a tanév fáradalmainak kipihenésével. A megérdemelt pihenés mellett a fiatalok azonban egyre inkább fogékonyak arra, hogy szabadidejüket hasznosan töltsék el, a szüleik válláról terheket vegyenek le, belekóstoljanak a munka világába. A kormány tudja, milyen fontos a munka világának megismerése, a korai munkatapasztalat megszerzése, ezért idén is meghirdetésre került a „nyári diákmunka” elnevezésű központi munkaerőpiaci program. A 2013 óta futó nyári diákmunkaprogramban a megelőző években már több mint 242 ezer tanulót, hallgatót támogatott a kormány, összesen közel 24 milliárd forinttal. A fiatalok június közepe óta regisztrálhatnak az idei kiírásra. Az érdeklődés az előző hónap végén jelentősen megélénkült, az elmúlt héten naponta mintegy kétezren jelentkeztek be. A programban 16-25 év közötti, nappali tagozaton tanuló, munkaviszonyban éppen nem álló, vállalkozási jogviszonnyal sem rendelkező diákok vehetnek részt. Foglalkoztatásukhoz önkormányzatok és a mezőgazdaságban, turizmusban, vendéglátásban működő vállalkozások kérhetnek támogatást. A helyhatóságok számára legfeljebb két hónap időtartamra teljes egészében megtérítik a legfeljebb napi 6 órás foglalkoztatás után fizetett munkabért. A cégeknél a legfeljebb napi 8 órás munkáért járó bér összegének háromnegyedét vállalja át a program. A program két pillérre épül. Első pillére az önkormányzati diákmunka, ahol a foglalkoztatást biztosító területi, települési önkormányzat és önkormányzati alaptevékenységet végző intézménye, továbbá egyházi jogi személy lehet. A második pillérnek köszönhetően a mezőgazdaság, valamint a turizmus és vendéglátás területén is lehetőség nyílik a program keretében diákok idényjellegű foglalkoztatására. [[15.50]] Közel 3 ezer munkáltató jelezte eddig igényét mintegy 14 ezer egyetemista, középiskolás vakációs foglalkoztatására a bértámogatást biztosító programban. A mostanáig megkötött 2 ezer szerződés alapján akár már július elejétől munkába is állhatott több mint 8 ezer diák vagy hallgató. Az augusztus végéig tartó programban megkeresett pénzükből az idén bevezetett szja-mentességüknek köszönhetően minden eddiginél többet tarthatnak meg a 25 év alattiak. A legtöbb munkáltatói kérelem Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből érkezett be, ami számomra külön örömhír, de több mint ezer fiatalt vennének fel nyári munkára Baranyában, Békésben, Csongrád-Csanádban és Hajdú-Biharban is. Ötből négy igénylés önkormányzati foglalkoztatásról szól. A részt vevő vállalkozások túlnyomó többsége a turizmus-vendéglátásba keres mosolygós segéderőket a nyári főszezonban megugró forgalom kiszolgálásához. A járási hivatalok folyamatosan közvetítik ki a diákokat a munkahelyekre és biztosítják a bértámogatást a munkaadóknak. Jó hír, hogy a tömeges érdeklődésre tekintettel az idei kiírás eredetileg 2 milliárd forintos keretösszegét majdnem másfélszeresére emeli, további közel 1 milliárd forinttal toldja meg a Technológiai és Ipari Minisztérium. Ezúton is nagyon szép nyarat és jó munkát kívánok a diákmunkásoknak. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Nacsa Lőrinc képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Azért is elfogadom a választ, mert a saját élményemből tudom, hogy milyen tapasztalatot jelent gimnazistaként vagy egyetemistaként dolgozni a nyáron. Olyan tapasztalatokat, olyan munkatapasztalatot, olyan ismeretségeket lehet szerezni abban az időszakban, ami, azt gondolom, hogy nagyon fontos, és hozzájárul a felnőtté válás folyamatához. Külön büszke vagyok arra, hogy a Fidesz-KDNP parlamenti többség biztosította a fiataloknak, a 25 év alattiaknak az szja-mentességét, ami a diákmunkára is vonatkozik, így személyi jövedelemadót már nem kell fizetniük ezeknek a fiataloknak. És külön fölhívnám minden diákmunkás figyelmét, hogy jól válasszák meg azt, hogy hol dolgoznak diákmunkaként, nehogy beleszaladjanak a bűnöző Czeglédy Csaba cégeibe. Ezen túl pedig mindenkinek szép nyarat és jó, tartalmas munkavégzést kívánunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez. Tisztelt Képviselő Asszony! Tájékoztatom önt, hogy az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg, akinek a felkérésére Tállai András államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon! Önnél van a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Hadd kezdjem egy költői kérdéssel: ön szerint még nem elég drágák az élelmiszerek? Ön szerint túl keveset fizetünk a boltban a bevásárlásnál? Ön szerint túl olcsó ma egy családi bevásárlás? Nagyon jól tudja, hogy miért kérdezem ezt. Önök 25 százalékos élelmiszer-infláció és a végeláthatatlan drágulás mellett húztak egy egészen váratlant: bevezették az élelmiszeradót. A brutális orbáni megszorító csomag új adóemelése, az élelmiszeradó közvetlenül drágábbá teszi a müzliket, a gabonapelyheket, a kisgyermekes családok körében népszerű gyümölcspépeket és bizonyos töltött tésztákat is. Az embernek tényleg az az érzése, hogy önök valamiért kifejezetten szeretnék azt, hogy minden egyre drágább legyen, és elszegényedjen az ország az élelmiszer-drágulás miatt. Más épeszű magyarázat ugyanis egyszerűen nincs arra, hogy ilyen brutális élelmiszer-drágulás mellett önök élelmiszeradót vetnek ki a családokra. Jól emlékszünk Nagy Márton mondatára, miszerint, idézem: „Az embereknél, a háztartásoknál nagyon sok pénz maradt, felhalmozódtak a megtakarítások.” Szó szerint ez hangzott el azon a sajtótájékoztatón, amelyen bejelentették a különböző extraprofitadókat. Az élelmiszeradóval most beigazolódott a freudi elszólás: önök valóban a családok pénzére pályáznak, a családok megtakarításait nevezik extraprofitnak. Ez tűrhetetlen támadás az emberek és a családok ellen a Demokratikus Koalíció szerint! Nem elég, hogy a gyenge forint és az orbáni infláció miatt elszabadulnak az élelmiszerárak. Nem elég, hogy 500 forint egy kiló krumpli, 600 forint egy kiló kenyér, és 30 százalékkal drágultak a tejtermékek is. Önöknek és az élelmiszeradójuknak hála drágábbak lesznek a tipikusan reggelinek fogyasztott termékek, a müzlik és a gabonapelyhek is. Ez pedig a mi számunkra elfogadhatatlan, elfogadhatatlan mind emberileg, mind politikailag, gyakorlatilag mindenhogy. A napi betevőt nem adóztatjuk meg, főleg nem akkor, amikor amúgy is megfizethetetlen. Ebben a helyzetben a Demokratikus Koalíció szerint nem megszorítani kellene, hanem támogatni a családokat. Nem élelmiszeradót kellene bevezetni, hanem nulla százalékra csökkenteni az alapvető élelmiszerek áfáját, ahogy azt már javasoltuk is önöknek. Nem sarcolni kellene a magyarokat, hanem segíteni, hogy megbirkózzanak a válsággal, a valós válsággal, hogy pontos legyek, amit önök okoztak. Ehelyett önök olajat öntenek a tűzre, és tovább emelik az élelmiszerárakat az élelmiszeradóval. Kérdezem tehát az államtitkár urat: ön szerint még nem elég drágák az élelmiszerek? Ön szerint túl keveset fizetünk a boltban a bevásárlásnál? Ön szerint túl olcsó ma egy családi bevásárlás? Várom válaszát. [[Taps a DK, az MSZP, a Párbeszéd és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol önnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Elég különleges, hogy ön mint a DK képviselője kéri számon azt, hogy a jelenlegi kormány megsarcolja az embereket. Nem kell hozzá túl régre visszagondolni: az igazi megszorítás, az emberektől való pénzelvétel mégiscsak az önök idejében volt 2008-2009-ben, amikor önök egy nehéz helyzetre, egy válságra, hogy ne omoljon össze az ország, azt a választ adták, hogy az emberektől el kell venni a pénzt, és az adójukat pedig megemelni. Itt szó sincs erről. Az ön által említett úgynevezett élelmiszeradó természetesen nem létezik a magyar adózási rendszerben, ennek a neve népegészségügyi termékadó, 2011 szeptemberében került bevezetésre, és ellentétben azzal, amit ön sugall, nem élelmiszeradó, és a fizetési kötelezettség nem az alapélelmiszerek fogyasztásához kötődik, hanem az egyes és kérem, figyeljen! egészségkockázatot jelentő, jellemzően élvezeti cikkekként fogyasztott termékek előállításához kapcsolt. Tehát egészségkárosító élelmiszerek háttérbe szorulása miatt került az adó bevezetésre, ami egyébként el is érte a célját, hiszen a magas cukor- és sótartalmú termékek fogyasztása visszaszorult az adó bevezetését követően, ezt a WHO is elismeri, és egyébként egyre több ország vezeti be ezt az adót, amit mi Magyarországon már 2011-ben megtettünk. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön inflációról beszél, úgy beszél az inflációról, mintha ez egy magyarországi probléma lenne. Én értem, hogy ön a magyar Országgyűlésben ezt elmondja, de bizonyára figyeli a világban zajló, Európában zajló eseményeket. A magyarországi infláció mértéke nem a legmagasabbak között van, európai uniós összehasonlításban is a középmezőnyben van. Több országban, azoknál egyébként, amelyek a háborúhoz közelebb vannak, magasabb az infláció mértéke. Ez az infláció, ennek jelentős része a háború miatt van, és akkor fog csökkenni és akkor fog visszatérni a normál mederbe, hogyha a háború megszűnik. Ezért kérem önöket, hogy ne a háború mellett érveljenek, és ne amellett, hogy Magyarországot hogy sodorják bele a háborúba, mert akkor az infláció még magasabb lesz, és még nehezebben tudnak az emberek megélni. Egyébként, amit a kormány tud, azt megtette az inflációval szemben, hiszen az árstopok bevezetése, élelmiszerárstop, üzemanyagárstop jelentősen csökkentette az infláció mértékét. Amit pedig az áfára vonatkozóan mond, hogy legyen nulla százalék fölhívom a figyelmét, hogy lett volna lehetőségük a költségvetéshez beadni módosító javaslatot. Nem adtak be ilyen javaslatot. Sőt, olyan javaslatot sem adtak be, hogy a netát mint adót csökkentsük, vagy egyszerűen töröljük el. [[16.00]] Felhívom a figyelmét arra, hogy az áfakulcscsökkentés nem jelent automatikus árcsökkentést, hiszen pontosan az önök idején volt az, hogy kommandót engedtek a vállalkozókra, és azzal sem tudták bevezetni az áfacsökkentés árcsökkentő hatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Természetesen nem fogadom el. Tudja, államtitkár úr, az egyetlen helyes válasz az lett volna, ha belátják a tévedésüket és lépnek ebben az ügyben. Ön arról beszélt, hogy ez a bizonyos adó az egészségkockázatot és élvezeti cikkeket jelentő termékre vonatkozó adó. Szerintem minden kisgyermekes család vagy nem csak kisgyermekes család pontosan tudja, hogy müzlit, gabonapelyhet, gyümölcspépeket nem sorolunk ebbe a kategóriába. Azt gondolom, ha ön ezt az egészségre kockázatosnak tartja, akkor talán konzultálhatna az egészségügyért is felelős Pintér Sándor belügyminiszterrel ebben a kérdésben. Nagyon sajnálom, ha egy államtitkár nem képes odafigyelni arra, amilyen szöveget egyrészt írásban… [[Folyamatos zaj.]] Elnök úr, lehetne kérnem, hogy picit csendesebben? [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen. Szóval, nagyon sajnálatos, amikor egy államtitkár nem képes elolvasni a beadott interpelláció szövegét, vagy nem képes úgy válaszolni arra, ahogy az egyébként megilletné a kérdező képviselőt. Én 30 százalékos élelmiszer-inflációról beszéltem, és nyugodtan meséljen, államtitkár úr, ezekről az ügyekről azoknak, akik mindennap mennek az üzletekbe és vásárolni kénytelenek. Ahogy mondtam, nem fogadom el a választ. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalra még a mai ülésnapunkon sor kerül. Megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben, mert most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Jelenlét-ellenőrzést tartunk. Megkérem képviselőtársaimat, még nem jelent meg a technikai szavazás lehetősége, hogy nyomják meg majd a gombot, amikor szólok, mert ez még nem jó. [[Pillanatnyi szünet.]] Tisztelt technikus munkatársaim, jelenlét-ellenőrzést kérek! Csak az a felirat jelenik meg, hogy jelenlét-ellenőrzés, de én nem erre vagyok kíváncsi, hanem arra, amikor nyomógombot is lehet nyomni hozzá. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Menjünk végig név szerint! Derültség.]] Most kérem képviselőtársaimat, hogy valamelyik nyomógombot legyenek szívesek megnyomni! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy 179 képviselő van jelen, 20-an vannak távol, az Országgyűlés határozathozatalra kész. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most az imént elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, az I/426. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 133 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Bencze János képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/358. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 134 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője, az I/433. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 134 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/299. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 134 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodással elfogadta. Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/423. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 154 igen szavazattal [[A táblán megjelenő eredmény: 134 igen szavazat.]] , 29 nem szavazat ellenében, 20 tartózkodással elfogadta. Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, az I/428. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 134 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, az I/429. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Gy. Német Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, az I/425. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 135 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Munkatársaim jelzik, hogy Szabadi István képviselő úr eredményének kimondásakor 134 helyett 154-et mondtam. Megismétlem tehát az eredményt: 134 igen szavazattal a többi helyben maradó érték az Országgyűlés az interpellációt elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/480. számú javaslatot a Ház honlapján valamennyien megismerhettük. Most felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó. [[16.10]]
„1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés az Európai Ügyek Bizottságába Csöbör Katalin, Fidesz, helyett Illés Boglárkát, Fidesz; a Kulturális Bizottságba Gréczy Zsolt, DK, helyett Kálmán Olgát, DK; a Külügyi Bizottságba Illés Boglárka, Fidesz, helyett Csöbör Katalint, Fidesz, Riz Gábor, Fidesz, helyett dr. Tilki Attilát, Fidesz; a Mentelmi Bizottságba Kálmán Olga, DK, helyett Hegedüs Andreát, DK, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási Bizottságba Hegedüs Andrea, DK, helyett Gy. Németh Erzsébetet, DK, Kálmán Olga, DK, helyett Gréczy Zsoltot, DK, a bizottság tagjává megválasztja. 3. Az országgyűlési határozat 4. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Kulturális Bizottságba Kálmán Olgát, DK; a Mentelmi Bizottságba Kálmán Olga, DK, helyett Hegedüs Andreát, DK, a bizottság alelnökévé megválasztja. 4. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.”
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Először a javaslat 1., 2. és 4. pontjai alapján a bizottsági tagok megválasztásáról döntünk, ezt követően pedig a javaslat 3. pontja értelmében a bizottsági tagok sorából a bizottsági tisztségviselőkről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/480. számú javaslatnak megfelelően, az 1., 2. és 4. pontjainak elfogadásával megválasztjae a bizottságok tagjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a bizottságok tagjait 186 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/480. számú javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Kálmán Olgát a Kulturális Bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Kálmán Olgát a Kulturális Bizottság alelnökének 185 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/480. számú javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Hegedüs Andreát a Mentelmi Bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hegedüs Andreát a Mentelmi Bizottság alelnökének 184 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Állami Számvevőszék elnökének titkos szavazással történő megválasztása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a jelöltet, dr. Windisch László urat, valamint családtagjait, az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, köszöntöm vendégeinket és köszöntöm mindazokat, akik részt vesznek a mai ülésünkön. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Windisch László felállva és meghajolva köszöni meg a tapsot.]] Tájékoztatom önöket, hogy az Állami Számvevőszék Elnökét Jelölő Eseti Bizottság S/435. számú javaslatában az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 9. § (1) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Windisch László urat javasolja az Állami Számvevőszék elnökének megválasztani. Tisztelt Országgyűlés! A Gazdasági Bizottság a jelöltet meghallgatta, megválasztását támogatta. A bizottság véleményét, valamint a jelölt önéletrajzát a Ház honlapján valamennyien megismerhettük. Az Országgyűlés az Állami Számvevőszék elnökét az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával 12 évre választja meg az Országgyűlés elnöke által előterjesztett javaslat alapján, 2022. július 6-ai hatállyal. Az országgyűlési törvény alapján a szavazás titkos. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a szavazatok leadására rendelkezésre álló 30 perces szünet után közvetlenül kerül sor az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alakuló közgyűlésére itt az ülésteremben. A közgyűlés kezdetét az üléstermi csengő fogja az önök és valamennyiünk számára jelezni. Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás menete a következő: a képviselők az Országház alsóházi üléstermének Duna-parti folyosóján vehetik át a szavazólapokat, a nevük kezdőbetűjének megfelelő csoportból, ábécésorrendben, négy csoportban. Tájékoztatom önöket, hogy a szektoroknál egy darab szavazólapot, továbbá egy darab borítékot vehetnek át. Kérem, hogy az átvétel tényét az asztaloknál elhelyezett íveken aláírásukkal igazolni szíveskedjenek. Arról is tájékoztatom önöket, hogy a szavazás során a szavazás időtartama alatt végig a szavazófülkét is igénybe lehet venni. Kérem önöket, hogy a szavazólapon az „igen”, „nem”, illetve „tartózkodom” rovat valamelyikébe helyezzék el jelölésüket. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig tisztelettel arra kérem, hogy azt a helyükön ülve hallgassák végig. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le, a neve melletti „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” négyzetben elhelyezett két, egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amelyet nem a hivatalos szavazólapon adtak le; amelyikről hiányzik a bélyegzőlenyomat; illetve, ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják és helyébe új lapot adnak ki.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazási idő alatt az alsóházi ülésterem folyosóján csak képviselők, illetőleg a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai tartózkodhatnak. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 30 perc áll rendelkezésre, tehát mivel most 16 óra 17 perc van, tehát 16 óra 47 percig lesz lehetőség. Közvetlenül ezután kerül sor az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alakuló közgyűlésére itt az ülésteremben. A titkos szavazás eredményének ismertetésére várhatóan 17 óra 08 perckor fog sor kerülni. A titkos szavazást elrendelem. (Szünet: 16.18 17.10 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaim figyelmét, folytatjuk munkánkat. Kérem, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a titkos szavazásban 170 képviselő vett részt. A jegyzők megállapították, hogy a szavazási eljárás a jelöltre érvényes és eredményes volt. Dr. Windisch László személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 170 képviselő adta le szavazatát. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 11, az érvényes szavazatok száma 159. Ebből az „igen” szavazatok száma 136, a „nem” szavazatok száma 23, „tartózkodom” szavazat nem volt. Ezek alapján az Országgyűlés dr. Windisch Lászlót az Állami Számvevőszék elnökének megválasztotta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Most az Állami Számvevőszék elnökének ünnepélyes eskütételére és az esküokmányok aláírására kerül sor. Megkérem dr. Windisch László urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az esküszöveget, a jelenlévőket pedig arra kérem, hogy az eskütételt szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Windisch László a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Windisch László fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; Állami Számvevőszék-elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, az Állami Számvevőszék megválasztott elnökét pedig kérem, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző gratulál dr. Windisch Lászlónak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak dr. Windisch László úrnak a megválasztásához. Eredményes munkát és sok sikert kívánok. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Windisch Lászlónak elsőként Kövér László, majd Orbán Viktor, dr. Semjén Zsolt, Kocsis Máté, dr. Latorcai János, dr. Gurmai Zita, Gulyás Gergely, Csárdi Antal, dr. Kovács Árpád, dr. Kozma Ákos, dr. Kandrács Csaba, Ritter Imre és Toroczkai László gratulál.]] Köszönöm. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Most az azonnali kérdések és válaszok órájával folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, akik elhagyják az üléstermet, lehetőleg tegyék ezt csendben. [[A képviselők egy része elhagyja az üléstermet. Rövid szünet.]] (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.) Miután azon képviselőtársaink, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt el kívánják hagyni az üléstermet, csendben távoztak, folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el a helyüket. Tisztelt Országgyűlés! Barkóczi Balázs, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Ezt így hogy, Miniszter Úr?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Szokták volt mondani, hogy az infláció a szegények adója, és ha ez így van, akkor bizony önök most alaposan megadóztatják a legszegényebbeket. Az infláció már meghaladta a 10 százalékot bizonyos élelmiszerek körében, így például a fehérkenyérnél a 40 százalékot. Az Orbán-csomag különadói tovább drágítják a gyógyszereket, tovább drágítják a biztosításokat és a banki szolgáltatásokat, és sokszor már egy hagyományos vasárnapi ebéd is luxusnak számít egy magyar család számára, hiszen egyre nagyobb ütemben drágulnak a húsok, a liszt, a tojás, az étolaj és a cukor ára is. Nem háborús veszélyhelyzet van tehát ma Magyarországon, hanem inflációs veszélyhelyzet, amit nem a háború gerjeszt, hanem a kormány és a Magyar Nemzeti Bank közösen. Az MNB a gazdaság még gyorsabb növekedését erőltette, miközben nem figyelt az árstabilitásra. A kormány tavaly, ahogy tavalyelőtt is, a szokásos hiány öt-hatszorosát hozta össze gazdaságvédelmi program címén, ebből a pénzből azonban a legrászorultabbak egy fillért sem láttak, hiszen azok az önök oligarcháihoz, határon túli érdekeltségeihez, illetve a versenysportba és az egyházakba mentek. Önök év elején szétosztogattak a fiataloknak és a nyugdíjasoknak 2600 milliárd forintot, ugyanakkor ezt a pénzt most a rekordmagas infláció kamatostul vissza fogja venni. Egyébként ezt a pénzt sem azért kapták a legrászorultabbak, mert önök egyfajta krisztusi parancs alapján cselekedtek, hanem választási kampány volt. A forint gyengülését, ami szintén fűti az inflációt, megint csak nem lehet a háborúra fogni, hiszen azt látjuk, hogy amíg a forint az euróhoz képest több mint 10 százalékot gyengült, addig a régió valutái, így a cseh, a horvát, a bolgár és a román valuta feleennyire nem szakadt le az eurótól. Miniszter Úr! Kornai János 1989-es indulatos röpiratában azt mondta, hogy addig van infláció, amíg a pénzügyminiszter azt akarja, hogy legyen, és akkor fog megszűnni, amikor a pénzügyminiszter majd azt akarja, hogy ne legyen. Kérdezem én, hogy miért akarnak önök ekkora inflációt. Köszönöm szépen a választ. [[Taps a DK soraiban.]] [[17.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön fölcseréli az okot és az okozatot. Ön sorolja az eredményt, és nem mondja az okot. Az ok alapvetően a háború [[Moraj és derültség a DK soraiban.]] , amely gazdasági válságot, háborús inflációt és áremelkedést, mi több, bizonytalanságot hozott egész Európában. A kormánynak az elsődleges célja, hogy egy olyan célrendszert kezeljünk, amely megőrzi a nyugdíjak értékállóságát, biztosítja a családtámogatást, megtartja a rezsicsökkentés eredményeit és a mindnyájunk számára alapvetően fontos létbiztonságot hozó munkahelyeket. A gazdaságpolitikának úgy kell lavíroznia, hogy ezek ne sérüljenek meg. Amit ön sorolt, az mind az okozat közé tartozik, alapjaiban az infláció oka a háború és nem utolsósorban a brüsszeli politika eredménye. Azzal együtt, és ma már ezt a szakirodalom vagy a szakma is elfogadja, hogy hazánkban meggyőződésem szerint nem is az infláció a legnagyobb veszély, hanem a recesszió. A kettőt kell megfelelő sorrendben kezelni, az inflációt az elviselhetőség határai között tartani; ezt szolgálják az egyébként szükséges rossznak, általunk szükséges rossznak tekintett árstopintézkedések, kivéve természetesen a rezsicsökkentést, amely egy hosszú távú politika. És minden olyan intézkedést szükségesnek tartunk, amely az egész világban, Európában és Magyarországon is reálisan fennálló recesszió veszélyét elkerüli és mérsékli. Ezt kívánják a kormány ön által inflációs politikának nevezett kormányzati intézkedései szolgálni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak egy percben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön nem válaszolt nekem, úgyhogy ön helyett akkor most megteszem én. Miért van rekordmagas infláció ma Magyarországon? Egyrészt a magas államadósság miatt, ugyanis önök devizahitellel adósították el a magyarokat. [[Rétvári Bence: Azok ti voltatok!]] Másrészt az önök forintgyengítő, multibarát gazdaságpolitikája miatt [[Rétvári Bence: Azok is ti voltatok!]] , hiszen a multinacionális cégeknek nyilvánvalóan sokkal könnyebb a saját dolgozóikat a gyenge forintban kifizetni. Harmadrészt pedig az uniós pénzek felfüggesztését eredményező kormányzati korrupció miatt, ezt kéne elsősorban megszüntetni. Ugyanakkor annak őszintén örülök, hogy ön is bevallotta, hogy recesszió van, és elmondta azt, hogy az ársapka-szabályozás rossz egyébként ugyanezt mondta az ön minisztere is, idézem: az árstopokból ki kell jönni. Hogyha ez így van, tisztelt államtitkár úr, akkor önök kétszeresen is hazudtak, hazudtak a választási kampányban, amikor azt mondták, hogy nem lesznek megszorítások, és hazudnak most is, amikor a rekordmagas inflációt megpróbálják a háborúra kenni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, eddig még csak a feleségem próbálkozott azzal, hogy megválaszolja helyettem a kérdéseimet [[Derültség a kormánypártok, az LMP és az MSZP soraiban.]] megtisztel vele. [[Taps az MSZP soraiban.]] Ezzel együtt, ha megengedi, akkor ismételten és lassabban elmondom: háborús viszonyok között élünk, egy háborús recesszió van [[Barkóczi Balázs: Fideszes mantra!]] , sajnos nem önön és nem rajtam múlik, ha elhiszi, ha nem. Nézze a televízió híradóját, abból ezt lehet látni. Ennek ez a következménye. A recesszió jelenleg nincs itt, az egy veszély, és azon vagyunk, hogy ne is legyen itt. És nagyon kérem, hogy önök se keltsék ennek a látszatát, és ne segítsék elő azt a recessziót, amely a magyar társadalomra rendkívül hátrányos helyzetet teremt, mert előhozza az önök idejében megszokott, de nálunk nem lévő munkanélküliséget, amely veszélyezteti a rezsicsökkentést, veszélyezteti a nyugdíjak biztonságát [[Az elnök csenget.]] a biztonságot és a családok támogatását ne tegyék! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr személyesen nem tud válaszolni, mert jelenleg távol van, ezért Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel válaszadásra. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Nagy tisztelettel megvárnánk a miniszterelnök urat.
Tájékoztatom a képviselő urat, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András és Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselői [[Z. Kárpát Dániel: Elnök úr!]] azonnali kérdést kívánnak feltenni [[Z. Kárpát Dániel: Elnök úr!]] a miniszterelnök úrnak: „Hogy jutottunk idáig?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt… [[Jelzésre:]] Bocsánat! [[Z. Kárpát Dániel magára mutat.]] Elnézést! Tisztelt Országgyűlés! Igen, Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Támogatjae a kormány a magyar gyermekek későbbi életkezdését és lakhatását?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszoló személyét. [[Z. Kárpát Dániel bólint.]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a faramuci helyzet állt elő, hogy egy lakhatási programot három minisztériumon is számonkérhetünk ebben az esetben, de nyilván majd a válaszadásra kijelölt tud rendet tenni abban a dzsungelben, ami előttünk fekszik. Azzal szembesülünk, hogy egy magyar fiatal sokszor lehetetlen helyzetben találhatja magát akkor, hogyha eléri a nagykorúságot, életkezdését pedig a legtöbb esetben sajnos nem tudják megfelelőképpen támogatni. Magyarországon fájó hiány mutatkozik mind bérlakásokból, bérleményekből, mint pedig az új építésűekből, és azt látjuk a lakáspiaci felméréseken is, hogy kevesebb mint húszezer új építésű lakás mellett a kevés számú bérlemény ára is egy év alatt Budapesten 130 ezerről átlagosan 175 ezer forintra ment fel. Ha ezt összevetjük a 133 ezres nettó minimálbérrel, azt látjuk, hogy egy, az életét elkezdő fiatal nagyon-nagyon nehéz helyzetbe kerül. Éppen ezért a Jobbik azt szorgalmazza, hogy állítsunk fel egy úgynevezett jövőalapot, egy olyan számlát, amely minden magyar gyermek számára költségvetési forrásból képes félmillió forintot elhelyezni egy számlán, ami a babakötvényhez hasonló módon mégis nagyon rugalmasan kerüljön gyarapításra egészen a gyermek nagykorúságáig. És hát azt is látnunk kell, hogy nem szeretnénk olyat látni, hogy nagyobb tömegű készpénz kerül feltétel nélkül egy nagykorúságát elérő fiatalhoz, mert láttuk a negatív tapasztalatokat ezt illetően. Azt szeretnénk, hogyha ez a csak elektronikus úton elérhető gyarapított összeg lakhatási célokra kerülhetne elköltésre, illetve az oktatással kapcsolatos célokra. A lakhatási válság egyes mutatószámait elemeztem. Az oktatással kapcsolatban nagyon szeretnénk mindannyian, hogyha az első diploma valóban ingyenesen elérhető lenne, de azt látjuk, hogy a valóság sajnos még nem ezt tükrözi, és minél kevésbé eladósodva szeretnénk látni azokat a magyar fiatalokat, akik elkezdik az életüket, annak érdekében, hogy a szülőföldjükön tudjanak boldogulni, annak érdekében, hogy családvállalási céljaikat minél hamarabb be tudják teljesíteni. Ezért adódik a kérdés, hogy az életkezdés kiemelt támogatása tekintetében nyitotte a kormányzat.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy gondolom, hogy a célokat tekintve azonos a véleményünk, ön nem először tesz javaslatokat ezen a téren. Az alapvető különbség a kettőnk gondolkodása között ott van, hogy ön ezeket a célokat, ahogy most is említette, bérlemény, tehát bérelt lakások [[Z. Kárpát Dániel: Nem csak!]] építésével és szolgáltatásával igyekszik biztosítani, mi pedig elsősorban a tulajdont tekintjük az otthonteremtés alapjának. Egyébként a kormánynak, gondolom, ön által sem vitatott célja, hogy mindenki otthonhoz jusson, és igyekszünk meggyőződésem szerint Európában egy példa nélküli támogatási mixszel biztosítani a fiatalok életkezdését. Bevezettük az első házasok adókedvezményét; ’22-től adómentesen dolgoznak a fiatalok, nem kell fizetni a személyi jövedelemadót; bevezettük a CSOK-ot, a családi otthonteremtést és a falusi CSOK-ot; bevezettük a diplomásgyedet, amely ’18-tól már a gyermek kétéves koráig jár a szülőknek; a babaváró kölcsönt, ami akár 10 millió forint kamatmentes kölcsönt jelenthet; ’18-tól családtámogatási kedvezményeket vezettünk be. [[17.30]] Azzal a kellemes problémával kell megküzdenem, hogy két perc egyszerűen nem elegendő ahhoz, hogy a kormány összes, a fiatalok életkezdését elősegítő intézkedését felsoroljam. Úgyhogy meggyőződésem, hogy a céljaink azonosak, a hozzá vezető technikai megoldásban van közöttünk különbség. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mi jövő-alapkoncepciónk egyáltalán nem csak a bérleményekre vonatkozik. Ha valaki olyan szerencsés, hogy tud új építésű lakást vásárolni, támogassuk ezt is az elhelyezett félmillió forint, mondjuk, 18 éven át gyarapított összegéből. A probléma az, államtitkár úr, hogy nem ez a tipikus magyar élethelyzet. Az önök tervezéséből így több százezren maradnak ki oly módon, hogy nincsen anyagi hátterük még adott esetben egy lakáshitel önrészére sem, viszont egy megfizethető bérlakásban el tudnák kezdeni a családi életüket, gyermeket tudnának vállalni, és ki tudna teljesedni mindenféle jövővel kapcsolatos tervük. Éppen ezért a mi koncepciónk nem kér sokat, a jövő évben pluszban beszedett adótömegnek az egytizedét kéri el a magyar jövő számára, nemcsak bérlakásokra, öröklakásokra is, de alapvetően a bérlemények és a bérlés támogatására is, oktatási költségek finanszírozása mellett. A kérdés, hogy mindez de akár más módszerben kidolgozva mindez megérie a pluszban beszedett adótömeg nem több, 10 százalékát Magyarország Kormánya számára. Ez az igazi választóvonal a jövőt illetően.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Én nagyon remélem, hogy annak a megítélése egyforma közöttünk, hogy azért Magyarországon ma könnyebb a jövőt tervezni, mint 12-15 vagy 20 évvel ezelőtt. Számos olyan intézkedés, lehetőség áll a fiatalok rendelkezésére, amelyek számukra abban az egzisztenciális körben is lehetőséget teremtenek, amelyeket ön a javaslatával megcélzott. Engedje meg, hogy elmondjam a személyes tapasztalatomat, az évtizedekkel ezelőtti tapasztalatomat. Akkor is épültek úgynevezett fészeklakások, akkor is próbáltak térítésmentesen biztosítani fiataloknak egy-két-három évre kezdő lakáshoz jutást. Azt kell mondanom, hogy összességében az akció nem volt sikeres, a magyar társadalom alapvetően a tulajdont tekinti otthonnak, és nem az ilyen átmeneti intézkedéseket. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András és Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogy jutottunk idáig?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm. Megvárnánk a miniszterelnök urat.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Mikor lesz minőségi vasúti közlekedés Magyarországon?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót. Közismert mondás, hogy a MÁV öt legfőbb ellensége a négy évszak és az utasok. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Az elmúlt hetekben számtalan történet jutott el hozzánk, hogy a MÁV képtelen annyi kocsit üzembe állítani a járatain, amennyire szükség lenne. Volt, aki helyjegyet váltott, de nem találta a kocsit, ahova szólt, mert az nem létezett. Mások kicsivel jobban jártak: fel tudtak ugyan szállni a vonatra, de a 35 fokos hőségben nem működött a klíma. Így jártak azok az utasok is, akiket pár napja a vagonba zárva, a tűző napon felejtettek, végül az ablakot kellett betörniük, hogy ne fulladjanak meg és akkor még nem is beszéltem a folyamatos késésekről. A MÁV munkatársai több forrásból is megerősítették, hogy akkora a kocsihiány, hogy mindennap választaniuk kell, hogy a Balatonra vagy Szegedre, Debrecenbe vagy Bécsbe küldjenek elegendő vagy megfelelő minőségű személyvagont. Magyarországon régóta szerencsejáték vonatra szállni, de a kaszinókkal ellentétben önök nem öntik a pénzt a MÁV-ba, hanem folyamatosan elvonják onnan. Mondjuk ki az igazságot: a magyar vasúti közlekedés a végét járja, nincs pénz a pályakarbantartásra, nincs pénz a vasúti kocsik karbantartására, és nincs pénz új kocsik beszerzésére sem. Reális veszélye van annak, hogy a magyar vasúti közlekedés egy része egyik napról a másikra egyszerűen leáll. Új vasúti kocsikra égető szükség van, ugyanis 1600-ból 500 darab személykocsi karbantartási problémák miatt jelenleg nem üzemel. A magyar vasúti kocsik egyharmada üzemképtelen, államtitkár asszony. De az üzemképesnek nyilvánított személyvagonok állapota is annyira tűrhetetlen, hogy hivatalos panasszal élt már a MÁV felé az osztrák, a német, a svájci, de még a cseh vasúttársaság is. A jövő évi költségvetésben híre-hamva sincs a MÁV extra pénzügyi támogatásának, az uniós forrásokról pedig önök talán már le is mondtak. Jól működő vasútra azonban szüksége van a magyar embereknek, ezért arra kérem, adjon világos választ, miből fogják megjavítani a lerobbant [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] magyar vasúti kocsikat, miből fognak újakat beszerezni, mikor lesz [[Az elnök ismét csenget.]] minőségi vasúti közlekedés Magyarországon. Köszönöm. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt feladatának tartja a közlekedési hálózat folyamatos bővítését, és az említett ügyekben azonnali vizsgálatot indított a Technológiai és Ipari Minisztériumban működő közlekedésbiztonsági szervezet és a MÁV is, miután a Keleti pályaudvaron a múlt csütörtökön este utasok rekedtek egy meghibásodott, klíma nélküli kocsiban. Az eset részletes kivizsgálása azonnal megkezdődött, eredményéről természetesen szintén tájékoztatást fogunk adni. A 2023-as költségvetésből a közlekedési ágazat fejlesztésére több mint 168 milliárd forint többletforrás biztosítására került sor, amelynek egy jelentős része a vasúti ágazat fejlesztésére irányul. A jövő évi költségvetésben többet fordítunk a bérekre, ezzel is ösztönözve a vasúti életpályát választókat. Nem hagyjuk figyelmen kívül a megnövekedett energia- és üzemanyagár növekedésével járó költségeket sem, így a költségvetésben erre több mint 8 milliárd forintot fordítunk. Ezenkívül a terveink között szerepel számos pályafelújítás és vasúti infrastruktúra-fejlesztés. Egyébként az elmúlt évtizedben 600 kilométer vasúti pályát korszerűsítettünk, közel 350 kilométer villamosítása történt meg, emellett hidakat, állomásokat, megállóhelyeket újítottunk fel, és ezeket a fejlesztéseket a jövőben is szeretnénk folytatni. Mostani hír az, hogy a Szeged-Röszke-Szabadka vasútvonal fejlesztése folyamatosan halad, és augusztus 1-jétől megindul a tehervonat-forgalom ezen a szakaszon, ezáltal biztosítva a Budapest-Kelebia vonal korszerűsítése miatt szükséges vágányzár idejére a megfelelő kerülőutat. Itt a költségvetés már szóba került: 2018-ban 93 milliárd forintot, 2022-ben 130 milliárd forintot, ’23-ban pedig már [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] 181 milliárd forintot fordítunk a hazai vasúti pályahálózat [[Az elnök ismét csenget.]] felújítására, tehát ezeket a fejlesztéseket évről évre folyamatosan növeljük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon! Egy perc.
Köszönöm szépen. Ahogy korábban is, most sem szeretném elvitatni a kormánynak az érdemeit. Kétségtelen, hogy az elővárosi vasúti közlekedés rengeteget fejlődött az elmúlt 12 évben, csak az a helyzet, hogy az elővárosi vasúti közlekedés nagyjából a felét teszi ki a teljes utasszámnak. Összesen a távolsági és a regionális vasúti közlekedés évente 35 millió utast szállít, ennyi embert érintenek a lerobbant kocsik és a folyamatos késések. A kocsiknak az átlagéletkora ezeken a szakaszokon közel 45 év ma Magyarországon 45 év. Van olyan kocsi, amely 1962 óta üzemben van. Hogy lehet az, hogy én ugyanazzal a kocsival utaztam húsz éve Miskolcra a nagymamámhoz, mint tegnap a Balatonra? Erre kéne választ adni. Azonnali intézkedésekre van szükség, több forrásra van szüksége a magyar vasútnak kocsibeszerzésre, több forrásra van szükség javításra és a fővonalak és a mellékvonalak fejlesztésére. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Öné a szó.
Először is szeretném megköszönni az elővárosi közlekedéssel kapcsolatban a képviselő úr pozitív hozzászólását. Az utasok színvonalas kiszolgálása érdekében stratégiai cél a vonzó, modern, akadálymentes járműállomány elérése, és mi arra törekszünk a személyszállításban, hogy ezeknek a vasúti járműveknek az átlagéletkorát 25 év alá csökkentsük. Ahogyan arról számtalanszor beszéltem az elmúlt hónapokban, egyeztettünk a Volánbusszal és a MÁV-val is, azon vagyunk, hogy a Balaton jobb megközelítése mellett egyre több közösségi közlekedési megoldást tudjunk biztosítani. Még bőven van tennivalónk a vasútfejlesztésben, annak élhetőbbé tételében, ezt mi is tudjuk, és azon dolgozunk a kollégáimmal, hogy ezeket a fejlesztéseket mihamarabb el tudjuk végezni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[17.40]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Aktuális kérdésekről” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Gurmai Zita: Igen.]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Július 31-én helyi népszavazás lesz Tatán, a tatai lakosok jelentős része ugyanis szemben a fideszes polgármesterrel és a fideszes többségű önkormányzati testülettel egyáltalán nem szeretné, ha az Avalon egy gigahotel-beruházással rondítaná el a tatai tó partjának képét, és tenné tönkre a sok szempontból védett partszakaszt. Az ügy évek óta húzódik, de az látható, hogy a szállodaépítési terv hírére erős helyi civil ellenállás alakult ki. Sőt, Bencsik János képviselőtársam, aki a Tata városát is magában foglaló választókerület Fidesz-KDNP-s országgyűlési képviselője, szintén elutasítja a gigaberuházást. Erről tanúskodik számos megszólalása, többek között a május 20-ai Facebook-bejegyzése, idézem: „Továbbra sem épülhet gigahotel a tatai Öreg-tó partján.” A bejegyzés alatti kommentekből pedig kiderül, hogy a saját követői, a saját támogatói között is egyértelmű a beruházás elutasítása. Tehát adva van egy beruházás, mely több szempontból is védhetetlen, a helyi lakosok jó része és a választókerület országgyűlési képviselője is tiltakozik ellene. Egy ilyen beruházás tervét már rég el kellett volna utasítani, de nem, helyi népszavazást tartunk az ügyben, és a Stop Avalon Tata civil mozgalom kezdeményezésére, aminek szavazási eredménye ugyan borítékolhatóan az építkezés elutasítása lesz, viszont a népszavazás érvényessége minimum kétséges. A nyári szabadságok idejére kiírt népszavazás részvételi aránya igen nehezen éri majd el az érvényességi küszöböt. Mit tehetünk? Szerintem példát kell mutatnunk abban, hogy a helyi lakosok közvetlen, demokratikus véleménynyilvánítása igenis fontos, és komolyan vesszük azt. Legyen érvényes az a népszavazás! Bencsik Jánosnak és a Fidesznek is nyíltan és tevőlegesen támogatnia kellene a helyi népszavazást, aktívan kampányolni mellette, hogy megfelelő legyen a részvételi arány július 31-én. Érjük el együtt azt, hogy a helyi lakosság, amit nem szeretne [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , azzal szemben ne szülessen ellentétes önkormányzati döntés. Ezért tisztelettel kérdezem miniszter urat [[Az elnök felé:]] Elnézést! , illetve államtitkár urat, hogy szándékozike a Fidesz-kormány támogatni a saját országgyűlési képviselőjének a véleményét, és szándékozike kampányolni a népszavazás mellett, hogy a részvétel magas legyen, és a helyi lakosok…
Képviselő asszony, kettő perc, sajnálom, le kell állítsam.
…egy érvényes népszavazáson élhessenek a közvetlen demokratikus jogukkal. Köszönöm szépen képviselőtársaimnak és elnök úrnak is a türelmét. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy kettő perc, és azt követően pedig egy perc a válasz. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Azt mondta el a képviselő asszony, hogy helyi népszavazás lesz Tatán, és azt is, hogy a helyi polgárok többsége elutasítja ezt az építkezést, tehát mintha a képviselő asszony már tudná is a még megtartandó helyi népszavazás eredményét. Mi azt mondjuk, hogy mi a nép pártján állunk, és népszavazás esetén bízzuk a döntést az emberekre, és megvárnánk, hogy ők hogyan döntenek. Viszont az ő szavuk ebben az ügyben is, népszavazás esetén is szent. Tehát a legjobb úton van ez az ügy, hogy a lehető legegyértelműbben hozzanak a tatai polgárok döntést erről a beruházásról. Természetesen arról biztosíthatom, hogy mind a kormány, mind a kormányzati irányítás mellett működő minden hatóság tiszteletben fogja tartani minden érvényes népszavazás döntését, és így ennek is. Én örömmel teszek eleget az ön kérésének, ezúton is bátorítok minden tatai polgárt, hogy éljen a választójogával, vegyen részt a népszavazáson, és a saját véleményének megfelelően szavazzon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Államtitkár úr visszaadta az elhasznált időkeretet. Képviselő asszony, öné a szó egyperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, az időt. Köszi szépen, államtitkár úr. [[Derültség.]] Tehát szerintem ez egy remek alkalom, hogy megmutassuk azt, hogy hiszünk a demokráciában. És nyilvánvaló, én arról beszéltem, hogy biztassuk a választópolgárokat arra, hogy menjenek el szavazni, és én ebben kértem rendkívül nagy tisztelettel segítséget, merthogy sajnálatos módon a fideszes városvezetés ebben egyáltalán nem volt partner, mert szerintem nem is kellett volna népszavazás, ha korábban ezt a 13 ezer aláírást, amit összegyűjtöttek erről beszéltem , tehát ezzel már elég határozottan jelezték a helyi lakosok, hogy ebből ők, köszönik szépen, nem kérnek. Tehát, ha lenne valódi párbeszéd az önkormányzat és a lakosok között, akkor ez a beruházás, ahogy azt jeleztem is, már régen nem lenne az asztalon. Tehát szerintem vissza kellene építeni a bizalmat az emberek és az önkormányzatok között. Ha ebben is partner, akkor ez már egy jó nap. Köszi. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tata polgárai tiszta vizet fognak önteni a pohárba, várjuk meg, és hagyjuk meg nekik a döntés jogát. Ismételni tudom magamat, természetesen ezúttal is tiszteletben fogjuk tartani, ahogy mindig, a választópolgárok döntését, és abban pedig egyetértek képviselő asszonnyal, minden szavazás, választás esetén annál legitimebb egy választás és egy népszavazás is, minél többen vesznek rajta részt. Remélem, biztatunk minden tatai polgárt, éljen a demokratikus döntéshozatal jogával. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra képviselő asszony, az Országgyűlés alelnöke, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Vane elég bátorsága, miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm a lehetőséget, de megvárom miniszterelnök úr személyes válaszát.
Tájékoztatom, képviselő asszony, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Háború a déli határon” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel, miniszterhelyettest. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Amióta a magyar Országgyűlés tagja vagyok, azóta igyekeztem a vészharangot kongatni, és jeleztem már májusban itt a felszólalásom során, hogy háborús állapotok vannak a magyar-szerb határ térségében mind a magyar, mind pedig a szerbiai oldalon. Felfegyverkezett, többnyire afgán, pakisztáni, arab országokból származó migráns bűnbandák tartják terrorban a határ mindkét oldalán élőket. Kértem a kormány azonnali intézkedését, illetve kértem konkrétan azt, hogy a belügyminiszter úr vegye fel a kapcsolatot a szerb kollégájával, a szerb belügyminiszterrel, és oldják meg ezt a problémát, mert előbb-utóbb vér fog folyni, előbb-utóbb valaki meg fog halni. Ez most bekövetkezett. Azt kell hogy mondjam, szerencsére nem magyar áldozata van annak a háborúnak, ami kitört Szabadka mellett, a makkhetesi erdőben, néhány száz méterre Magyarország határától, hanem egy afgán áldozata van ennek az összecsapásnak. De ezt meg lehetett volna előzni. Szeretném jelezni, hogy éppen tíz perccel ezelőtt hívtam az ásotthalmi ügyvezető polgármestert a korábbi alpolgármestert , hogy megkérdezzem, hogy most mi a helyzet. Érdekes módon eltűntek a migránsok. Ez azt jelenti, hogy a szerb oldalon a szerb rendőrség is elkezdett dolgozni, feltételezem, hogy a magyar rendőrség is. A konkrét kérdésem az, hogy a belügyminiszter úr beszélte korábban a szerb belügyminiszterrel, mert úgy tűnik, hogy egyelőre az a határvadász alakulat, amelyet itt miniszterelnök úr megígért nekünk, és én nagy naivan azt hittem, hogy ez valamiféle határőrségnek az előszele, ez megint egy óriási átverés. 260 ezer forintos bruttó fizetésért fegyveres biztonsági őröket keresnek a határra. Ugye, ezt nem gondolják komolyan? Ugye, ez csak valamiféle újságírói tévedés lehet? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nemcsak ön vette észre azt, hogy milyen veszély van a migrációban, hanem a teljes magyar lakosság, ezért a nemzeti konzultáción és a népszavazáson is az emberek egyértelműen abban az irányban döntöttek, hogy a magyar kormánynak az a feladata, hogy megvédje Magyarországot az illegális migrációtól, és a kormány ezt is tette az elmúlt időszakban, 2015 óta folyamatosan. [[17.50]] Ön azt kérdezte, hogy milyen kapcsolat van a szerb és a magyar kormány között. Pont a mai napon Szabadkán találkozott a két külügyminiszter, és ezek a kérdések is napirenden voltak, hiszen mind a két országnak ez fontos feladata, hogy a migrációtól megóvja a saját országát, nekünk pedig az, hogy az Európai Uniót is. Valóban riasztó sokak számára az, hogy egy több tucat fős csoport bandaháborúra emlékeztető módon fegyvereket használ, nem messze a magyar határtól, de pontosan ezért van a magyar kerítés, hogy ez ne a határ északi oldalán történjen meg. Ezért védjük Magyarországot, és ettől sikerült megvédenünk Magyarországot. Sikerült megvédenünk Magyarországot attól, hogy a külvárosokban ne legyen ilyen, mint sok nyugat-európai országban, és sikerült a kerítéssel megvédenünk azt, hogy ezek az emberek nem tudnak átjutni Magyarországra, tömegesen tartóztatják őket föl, több mint 110 ezret az idei esztendőben is az ottani rendőrök, és ezért nem jutottak be Magyarország területére. Pedig erről itt a parlamentben is sokat beszéltünk, hogy az elmúlt időszakban kövekkel, fegyverekkel, tégladarabokkal, fejszékkel, kalapácsokkal, sok mindennel felszerelkezve támadták a határt vagy támadták akkor egymást, vagy adott esetben támadtak a rendőrökre, támadták meg a rendőrök autóit. És pontosan azért állítjuk föl ezeket a határvadászszázadokat, hogy meg tudjuk védeni a déli határt olyan rendőrökkel pontosabban: a rendőrség kötelékén belül működő határvadászokkal , akik erre a feladatra vannak csak kiképezve, nem a rendőrök további feladataira, és így tudják a magyar déli határt megvédeni. Köszönet illeti őket, hogy úgy védték a magyar határt, hogy a múlt hétvégén nem Magyarországon volt fegyverropogás, hanem Magyarország határain kívül. Ezért kell a déli határt továbbra is megvédeni. Köszönet mindenkinek, aki ezt megteszi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Államtitkár úr nem a kérdésemre válaszolt. Azt kérdeztem, hogy mikor találkozott ebben az ügyben a magyar belügyminiszter a szerb belügyminiszterrel, illetve arra sem válaszolt, hogy tényleg… illetve válaszolt közvetetten, akkor ön szerint komolyan gondolják, hogy 260 ezer forintos bruttó fizetésért fegyveres biztonsági őrökkel akarják védeni a határt és kockára tenni ezeknek az embereknek az életét. Köszönöm a rendőröknek, hogy kezdő, 160 ezer forintos rendőri fizetéssel az életüket is kockáztatva védik a határt, de azt kell hogy mondjam, hogy mi, akik a határ térségében élünk, pontosan tudjuk, hogy átjutnak a migránsok: mindennap százával, mondhatom azt, ezrével jutnak át a határon. És ez egy permanens, folyamatos küzdelem, hiszen önök nem hajlandók arról sem beszélni, hogy megváltoztatják a jogszabályokat, és legalább Ruandáig deportálják a migránsokat. Visszakísérgetjük, taxiztatjuk őket, aztán utána újra jönnek. Ez visszaélés a magyar rendőrök és ezek szerint majd leendő biztonsági őrök helyzetével is, hogy ilyen kevés pénzért kell az életüket kockáztatni. Remélem, hogy nem kormányközeli [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] biztonsági őröket alkalmazó cégeknek kedvez majd ez az új határvadász alakulat. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arra a nagyon fontos körülményre fölhívnám a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy akkor lehet határvadászokat toborozni, hogyha az Országgyűlés elfogadja a határvadászegységek felállításáról szóló törvényt, hogyha ezt itt az Országgyűlésben elfogadjuk. Utána lehet határvadászokat toborozni. Az előtt nyilván nem lehet, tehát kérem, ne keverjen össze olyan dolgokat, amik nem keverhetők össze, hogyha az ember logikusan vagy jogilag relevánsan gondolkozik. Az elmúlt időszakban, ahogy említettem, egyre több illegális migránst tartóztattak föl a déli határon. Tavaly ugyanebben az időszakban 46 ezret, most pedig már több mint 110 ezret. Több mint 820 embercsempészt is elfogtak a magyar déli határon a tavalyi időarányos 429-cel szemben. Ez pontosan azt mutatja, hogy egyre többen érkeznek. Ez azt vetíti előre, hogy őszre is egyre többen fognak érkezni, ezért kell őszre felállítani ezeket a határvadászszázadokat és megvédeni a magyar déli határt. Ehhez képest a magyar baloldal mást sem tesz Brüsszelben, mint folyamatosan a migráció, a kvóták mellett foglal állást, és amikor Magyarországnak ebben a kérdésben… amit a magyar emberek egyértelműen kinyilvánítottak, hogy nem akarnak illegális bevándorlókat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ekkor nemzeti egységet kéne mutatni. A baloldalnak ebben a kérdésben sem sikerült soha nemzeti egységet mutatni, mert mindig migrációpártiak voltak [[Az elnök ismét csenget.]] és ebbe a Jobbikot is teljes mértékben beleérthetjük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kéri a választ.
Igen.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A gyermekvédelem súlyos válságban van. Tavaly a gyermekvédelmi törvény módosításakor kézenfekvő lett volna a pedofil bűnözőkre vonatkozó szabályok szigorításával együtt a gyerekek védelmét is erősíteni. A legnagyobb probléma a súlyos alulfizetettség miatti szakemberhiány, és az ebből is adódó tragikus gyermekvédelmi esetek. Ilyen volt a nemrég napvilágra került bántalmazási ügy is. Eközben sem az orvosok, sem a szociális munkások, sem a pedagógusok, sem a rendőrök nem tudják, hogy mikor kihez forduljanak, mit kell tenniük, hogy az ilyen szörnyűségeket megakadályozzák. A törvények alapján ma már minden intézeti gyereknek lényegében családi körülmények között kellene élnie. Ennek ellenére a nagy létszámú intézmények átszervezése nagyon lassan halad. A fogyatékossággal élő, valamint a speciális szükségletű gyerekeknek erre még esélyük sincs. A speciális nevelőszülők száma ugyanis szinte nulla. A Párbeszéd évek óta követeli, hogy legyen végre érdemi béremelés a szektorban, különben lassan nem marad senki, aki vigyázna a gyerekekre. Éppen ezért meg kell szervezni továbbá a jelzőrendszer tagjainak folyamatos továbbképzését, és a jelzőrendszer résztvevői közé be kell emelni a lakókörnyezet tagjait is. Az örökbe fogadó szülők számára ismét kötelezővé kell tenni a képzést. A nagyméretű intézmények kitagolását haladéktalanul, még ebben az évben végre kell hajtani. Végül, de nem utolsósorban a Btk.-ban pedig egyértelművé kell tenni, hogy a fentiekhez hasonló esetekben a rendőrségnek még időben, hivatalból eljárást kell indítania. A szülők nélküli gyerekek biztonságos felnevelése mindannyiunk feladata. Kérdésem, hogy megvalósítjae végre a kormány a Párbeszéd fenti javaslatait. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és a DK padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nagyon érdemes lett volna önnek beszélni a Párbeszéd politikusaival az előző ciklusban, amikor a gyermekvédelmi törvényről szavaztunk itt a parlamentben, hogy nem tiltakozni kellett volna ellene, nem feljelenteni minden brüsszeli lehetséges fórumon, hanem esetleg megszavazni és támogatni, hogy valóban a gyermekek védettségi szintje magasabb legyen. Akik pedig mindenféle el nem fogadható szándékkal közelednek a gyerekek felé, azokat minél súlyosabban büntessük meg. Jó lett volna, ha ezt egy évvel ezelőtt megmondja, és nem tiltakoztak volna a párttársai, hanem ezt támogatták volna. Azt hiszem, ebben minden jóérzésű ember egyetért, hogy itt nagyon szigorúan kell fellépni. A gyermekvédelmi rendszerben 23 ezer gyermek van, közülük 16 ezren élnek nevelőszülőknél. 5500 nevelőszülő van; ha pedig a 12 évesnél fiatalabb gyermekeket nézem, akikre ön is utalt, a 90 százalékuk nevelőszülőknél él. Ez az arány sokkal rosszabb volt ezelőtt 10-12 esztendővel, de az elmúlt időszakban a nevelőszülők juttatásait bővítettük is, és a gyermekek gondozására fordítható tételeket pedig igyekeztünk emelni is, amiért, mondjuk, egy gyermek gondoskodásánál 2010-ben nettó 15 ezer forintot kaptak, az most bruttó 100 ezer forint. Három gyermek esetében kaptak 45 ezer forint nettót, az most bruttó 180 ezer forint. Ennek az emelkedésnek is köszönhető az, hogy hála istennek, többen érezték úgy, hogy valóban segítenek ezeknek a gyerekeknek, hogy ne intézetben nőjenek föl sok-sok gyermek között, hanem egy családiasabb környezetben. De nemcsak ezt emeltük, hanem utazási kedvezményt is biztosítottunk a nevelőszülők részére, külön bevezettük a nevelőszülői gyedet, hogy az édesszülőkhöz, a vér szerinti szülőkhöz hasonló módon részesüljenek a családtámogatásban, és ezt több százan igénybe is vették már az első perctől kezdve. Úgyhogy, azt hiszem, hogy ebből is érezhető, hogy amit a nevelőszülőség terén megtehettünk, azt meg is tettük, és nyilvánvalóan a minimálbér emelkedése és más juttatások emelkedése is segítette a nevelőszülői juttatások emelését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Nagyon örülök, hogy a nevelőszülői hálózat így fejlődik, és ez tényleg jó dolog. De ugye, ahonnan én jövök és látjuk az intézményi rendszereket, ott viszont még nagyon komoly problémák vannak, és azt gondolom, hogy nagyon sokat kell ezen dolgozni. És amikor gyermekekről beszélünk, akkor arról is beszélünk, hogy sokkal szigorúbban kell venni azt, hogy a gyermek közelében milyen ember lehet egyáltalán. Azt gondolom, hogy ezt a rendszert a mi felelősségünk teljes mértékben újravizsgálni és újranézni és igenis szigorítani, és ha szükséges, akkor ebbe igen, több pénzt, több szakembert és több felelősséget beleintegrálni, mert ezek a gyermekek a jövőnk. Minden egyes eset túl sok. És az utóbbi időben, de visszamenőleg látjuk, hogy szinte havonta vagy valamikor bukkannak fel olyan esetek, ahol gyermekekkel szemben történnek visszaélések. Azt gondolom, hogy ezen tudunk javítani, és ha önökben is megvan a szándék, akkor fogunk is. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon! [[18.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Erről szólt a gyermekvédelmi törvény, és erről szólt a gyermekvédelmi népszavazás, hogy valóban, aki ilyen szándékkal közelítene a gyerekhez, az ne tehesse meg. És ebben én nem is értettem pontosan józan ésszel, hogy miért volt ez a fajta óriási elutasítás a baloldal részéről. Ebben a törvényben egyetérthettünk volna, ezt a jogszabályt közösen fogadhattuk volna el. Sajnálom, hogy ebből igazából utána egy konfliktus lett. De egyetértek abban és ezért is szigorítottuk a jogszabályt , hogy a büntető jogszabályokban is ez egy különlegesen szigorú kivétel lett a többihez képest, hogy aki pedofil-bűncselekményt követ el, az soha többet ne kerülhessen gyermekek közelébe. Ezért van külön nyilvántartás róluk, ezért kell ezt külön ellenőrizni akkor, amikor valaki gyermekek felügyeletével kapcsolatos munkakört tölt be, hogy bekerülte korábban ebbe a nyilvántartásba vagy sem. Ezért szigorítottuk ezeket a büntetési tételeket, mert mi abban is hiszünk, hogy ha szigorúan lépünk föl, szigorú büntető jogszabályok vannak, akkor azok mind speciális, mind generális prevencióval egyrészről az illetőt, akinek ilyen elfogadhatatlan hajlamai vannak, azokat is ki tudjuk venni a gyerekek közeléből, és a többieket is jobban elriasztjuk ilyen bűncselekmény elkövetésétől. Ebben nulla tolerancia van, ebben nagyon szigorúan kell fellépni, ilyen törvényt is fogadtunk el egy esztendővel ezelőtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal és Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kinek az érdeke?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadja a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, de megvárom miniszterelnök urat.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mi a céljuk?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Csárdi Antal: Köszönöm szépen, igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetést megalapozó salátatörvényben három fővárosi közterületet vontak állami tulajdonba, és adtak az V. kerület vagyonkezelésébe. Ez a javaslat a sokadik bizonyítéka annak, hogy a kormány immár teljesen sajátjának tekinti a közvagyont, amit kénye-kedve szerint elvehet, vagy kiutalhat másnak. A főváros a Fidesz olvasatában egyáltalán örüljön, hogy létezhet, de azt egy pillanatig sem gondolja, hogy rendelkezhet saját területei vagy vagyona felett. Ahogy bizonyíték arra is, hogy a Fidesz mit gondol az önkormányzatiságról: a legkevésbé sem érdekli, hogy a budapestiek kit választottak meg vezetőiknek. Legyen mindenkinek egyértelmű, hogy a hatalom a Fideszé! Bár nem gondoltam volna, hogy valaha ilyet mondok, de bizonyos szempontból még szerencsések is vagyunk, hogy az V. kerületben kormánypárti polgármester van, mert ha nem így lenne, tisztelt államtitkár úr, akkor is benyújtották volna ezt a törvényt, csak akkor valószínűleg Székesfehérvárhoz, Zalaegerszeghez vagy egyenesen Felcsúthoz csatolták volna a három említett közterületet. Tisztelt Ház! Amit itt látunk, az nem kormányzás, hanem a törvényhozás szintjére emelt kalózkodás. Néhány éve még csak sikeres vállalkozásoknak kellett rettegniük, hogy kinézi őket maguknak egy NER nevű kisgömböc, de mára odajutott a kormány, hogy a szemünk láttára rabol el konkrét közterületeket. Arra kérem önöket, legalább annyira tiszteljék meg a budapestieket és a belvárosiakat, hogy őszintén megmondják: miért veszik el ezt a három közterületet a fővárostól? Tervezneke bárhol máshol ehhez hasonló, ilyen intézkedést, valamint tudjáke garantálni például, hogy a rakpartok egy év múlva még mindig a főváros tulajdonában lesznek? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindig keresem az egyetértési pontokat, abban egyetértünk, hogy jó, hogy Szentgyörgyvölgyi Péter fideszes polgármester az V. kerület polgármestere, ebben egyet tudok önnel érteni. Javára válik ez a Belvárosnak. Az önök főpolgármestere, Karácsony Gergely sok meg nem valósított, meg nem valósult választási ígéretet tett. Az egyik ilyen, hogy a Városháza teret visszaadja a budapesti polgároknak, megszünteti ott az autóparkolót, kinyitja a teret, és egy zöld park jön létre. Bottal üthetjük ennek a nyomát. Évi 400 milliárdból züllesztik a várost a fővárosi városvezetők, és Budapestből káoszváros lett, dugó dugó hátán, nem tudjuk, mennyibe kerül, mikor készül el a Lánchíd, húzódik, mint a rétestészta, ugyanaz a helyzet a Blaha Lujza térrel vagy a 3-as metró felújításával, amit 200 milliárd forinttal támogat a kormány a központi költségvetésből, csak nem tudjuk, hogy lehete rajta majd valaha közlekedni. A legújabb ötlet pedig, hogy 11 órakor elsötétítik a világvárost, és lekapcsolják a közvilágítást a köztereken. Ez elriasztja a turistákat, de vonzza a bűnözést. Milyen az, amikor a kormány gondoskodik egy köztér működéséről Budapesten? Hát, nézzünk körül a Kossuth téren, nézzük meg, hogy milyen állapot volt itt korábban, és milyen állapot van azóta, hogy a kormány tulajdonában, állami tulajdonban van a Kossuth tér! Ég és föld, zöldült, sétálóövezetté vált, és megszépült a Kossuth tér. De most ráadásul nem is ez történik, köztulajdonból kerül köztulajdonba, tehát semmiféle privatizáció vagy elorzás nem történik, köztulajdonból köztulajdonba kerül, önkormányzati birtokból önkormányzati birtokba kerül. Az V. kerületi önkormányzat például az Egyetem tér példás fenntartásával bebizonyította, hogy jó gazdája a belvárosi tereknek, a budapestiek javára fog válni ez a változás. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak egy percben.
Köszönöm szépen. Sajnos, államtitkár úr egyetértése, az egyetlen, amiben egyetérteni gondolt velem, az is csak a hatalomról szól. Szeretném jelezni államtitkár úrnak, hogy ha az ön lakását holnaptól törvényi erővel az én tulajdonomba tesszük át, attól még az alkotmányossági aggályokat vet fel minimum, függetlenül attól, hogy magánszemély részéről kerül magánszemély részére. Én azt gondolom, hogy az a fajta állítás, amit ön megfogalmazott például a 3-as metróval kapcsolatban, azzal kapcsolatban érdemes fölhívni Tarlós István főpolgármester urat, aki az előző ciklusban vezette a fővárost, és akkor ő el fogja tudni mondani, hogy milyen nehézségei voltak már neki is a közbeszerzések kiírásánál. Nem kaptam választ arra vonatkozóan, hogy mit terveznek ezekkel a közterületekkel, és arra sem kaptam választ, hogy tudjáke garantálni, hogy a rakpartok egy év múlva a főváros tulajdonában lesznek-e. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azt mondta képviselő úr, hogy egyetlen kérdésben értünk egyet, miszerint jó, hogy Szentgyörgyvölgyi Péter az V. kerület polgármestere, és hogy ez hatalmi kérdés szerintem nem. Az, hogy egy városnak vagy városrésznek ki a polgármestere, az a polgárokról szól, az ő demokratikus döntésüknek köszönhető a polgármester személye, és jó dolog az, ha a polgárok választhatják meg egy város vezetését. Egyetlenegy kérdés van ezzel a köztérrel kapcsolatban is, hogy javára válike a budapestieknek az a változás, ami történik. A Kossuth téren a javára vált, biztos vagyok benne, hogy rendezettebb, tisztább, jobban fenntartott terekké válik ez a három tér, ami az V. kerületi önkormányzat vagyonkezelésébe kerül, tisztább és rendezettebb terek lesznek. A jövőben is szívesen vállalunk át feladatot, ha a Fővárosi Önkormányzat nem tud egy feladattal megbirkózni. Tehát azt majd meglátjuk, hogy szüksége lesze a budapestieknek hasonló megoldásokra. Nyilván az a jó, ha ilyen megoldásokra nincs szükség, de a munka elől sosem ugrunk el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Miért akarnak minket belekeverni?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! 130 napja zajlik közvetlenül a szomszédságunkban az orosz-ukrán háború. A magyar kormány kezdettől fogva a béke pártján áll, és végig azt hangsúlyozta, hogy minél előbb tűzszünetre és a béketárgyalások megkezdésére van szükség, valamint, hogy Magyarországnak ki kell maradnia ebből a konfliktusból, mert ez nem a magyarok háborúja. Sajnos azonban nem mindenki osztja ezt az álláspontot, vannak, akik a háború oldalán állnak. Közéjük tartozik Soros György fia, Alexander is, aki az apja birodalmához tartozó Európai Külkapcsolati Tanács múlt heti ülésén arról beszélt, hogy az Egyesült Államoknak és az európai szövetségeseinek már régen be kellett volna avatkozniuk a háborúba. [[18.10]] Ifjabb Soros szerint nem a tárgyalóasztal mellett kell rendezni a konfliktust, hanem katonákat kell küldeni Ukrajna megsegítésére. Nem ez az első hasonló nyilatkozat a Soros család részéről, Soros György már alig két héttel a háború kitörését követően arról írt, hogy vadászgépekkel kellene segíteni az ukránokat, a davosi világgazdasági fórumon pedig az ukrajnai konfliktust egyenesen a nyílt és a zárt társadalmak küzdelmeként állította be. Tisztelt Államtitkár Úr! A Külkapcsolati Tanács a Soros-hálózat egyik fontos fóruma, ahol olykor magyar politikusok, például Bajnai Gordon vagy Gyurcsány Ferenc felesége, Dobrev Klára is megfordul. Ennek fényében talán nem véletlen, hogy a Gyurcsány-pártok is ezt a háborúpárti hangot ütik meg. Emlékezzünk csak vissza, hogy közös miniszterelnök-jelöltjük még a kampányban azt mondta, hogy Magyarországnak katonákat kellene küldenie a háborúba. Kérdezem államtitkár urat, hogy miért akarják Soros György és Magyarország régi szövetségesei belerángatni Magyarországot az orosz-ukrán háborúba. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A háború és béke kérdésében egyszer lehet dönteni, egyszer lehet jól dönteni, ugyanis, ha valaki a háborút választja, akkor ebből a döntéséből soha többet nem tud visszajönni, ezt a döntését soha többet nem tudja megmásítani. Ahogyan ön is említette, a magyar kormány álláspontja kezdettől világos volt: mi a béke pártján, a béke mellett állunk, és azt mondtuk, hogy ez nem a mi háborúnk, ebből nekünk ki kell maradni. Több nagyon súlyos okunk is van ezzel kapcsolatban: egyrészt ez a háború a szomszédságunkban zajlik, tehát nagyon közel hozzánk, másrészt Ukrajnában nagyszámú magyar nemzeti közösség él, legalábbis békeidőben, tehát nekünk nagyon nyomós okaink vannak arra, hogy a béke mellett álljunk. Ráadásul április 3-án, a választáson a magyar emberek világosan döntöttek és világosan választottak két alternatíva közül: mi a békét mondtuk a háború és béke kérdésében, és valóban, ahogyan ön is említette, a baloldali miniszterelnök-jelölt a háború mellett foglalt állást, azt mondta, hogy lenne olyan helyzet, amikor ő bizony magyar katonákat és fegyvereket küldene ebbe a háborúba. A magyar emberek világosan döntöttek a béke mellett, és a kormány továbbra is ezt képviseli. Ráadásul a háború számos veszélyt jelent: fizikai veszélyt és kihívást, gazdasági kihívást, itt van a háborús infláció, energetikával kapcsolatos kihívást, energiaválságot, ezeket mind itt látjuk magunk előtt. Minderre az egyszerű és világos válasz a béke: ha béke van, akkor mindezekkel a negatív következményekkel nem kell a továbbiakban számolnunk. A háborúra az egyetlen jó és helyes válasz a béke. Azzal kapcsolatban pedig, hogy Sorosék a háború mellett állnak, szerintem semmi meglepő nincs: spekulánsokról van szó, a háború káoszt jelent, a spekulánsok pedig a zavarosban szeretnek halászni. Ettől mi még a magyar nemzeti érdeket képviseljük továbbra is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Valóban, a magyarok nem akarnak ebbe a háborúba belekeveredni, mert ez nem a mi háborúnk, hanem két másik országé. Természetesen az ukrán barátaink mellett állunk, szimpatizálunk velük, segítjük őket, soha nem látott mértékű humanitárius segítségnyújtás történik az ukrán emberek érdekében, a magyarok és ukránok érdekében. Több mint 800 ezer ukrán állampolgár jött közvetlenül Magyarországra, és több százezren jöttek közvetett módon másik országból, és őket a magyar emberek önzetlenül segítik. Ebben részt vesz a kormány, a civil szervezetek, az önkormányzatok, a segélyszervezetek, együtt a magyar nemzet segít az ukránokon. Valóban, nekünk ebből a háborúból ki kell maradni, akkor is, ha a Soros-hálózat és a felelőtlen baloldal bele akar rángatni bennünket ebbe a háborúba. Ne felejtsük azt, hogy háborús infláció is sújtja Magyarországot. Ameddig nincs vége a háborúnak, addig ez a magas infláció velünk lesz. Ezért is kell a háborúnak véget érnie, hogy szűnjön meg az infláció, és újra növekedési pályára tudjon állni a magyar gazdaság, egész Európa gazdasága, hiszen a háború egész Európát gyengíti. Nekünk egy erős Európa az érdekünk, egy erős Magyarország az érdekünk, ehhez pedig béke kell.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Még egy aspektusra hadd hívjam fel a tisztelt Ház és a tisztelt képviselő úr figyelmét, illetve még egy aspektust hadd hozzak ide! NATO-csúcs volt a múlt héten, és továbbra is az a helyzet, ami korábban volt, nevezetesen az, hogy a NATO álláspontja teljes mértékben megegyezik a magyar kormány álláspontjával. Mi azt mondjuk kezdettől, hogy nem küldünk katonákat és nem szállítunk fegyvereket ebbe a háborús konfliktusba, mert az veszélyeztetné a magyar biztonsági érdeket és egyébként a Kárpátalján élő magyarok és nem magyarok biztonsági érdekeit is. A NATO-álláspont is az továbbra is, hogy a NATO mint szövetség nem szállít fegyvereket ebbe a konfliktusba, és a NATO álláspontja is ugyanaz, mint a magyar álláspont: mindent meg kell tenni azért, hogy ez a konfliktus ne terjedjen túl Ukrajna határain, mert egy NATO-Oroszország fegyveres konfliktus egyet jelentene a harmadik világháborúval. Mindenáron el kell ezt kerülnünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mi a magyar kormány válasza az energiaválságra?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A szomszédunkban zajló háború közvetlen következményeként, valamint az Oroszországgal szemben életbe léptetett uniós szankciók hatásaként Európát az eddigi legkomolyabb energiaválság sújtja, az alapvető energiahordozók árai az égben vannak. A kontinens gazdaságai többé-kevésbé függnek az orosz kőolajtól és földgáztól, hiszen más forrásból beszerezhető ilyen energiával azt kiváltani csak nagyon drágán vagy egyáltalán nem lehet. Sajnos, az Európai Unió megosztott, hogy milyen módon viszonyuljon ehhez a kardinális kérdéshez, pedig ha valamikor, akkor most létfontosságú volna egy egységes, valamennyi szereplő legalább alapvető létszükségletét figyelembe vevő álláspont kialakítása. Szomorúan látjuk, hogy Brüsszel ezzel kapcsolatban azt nyilatkozza, azt mondja, hogy nincs kiforrott, közösségi értékek alapján kifejtett és következetes álláspont ebben a kérdésben, hanem a szankciós politikában is egy szuperállam diktátumát próbálja a tagállamok felé érvényesíteni. Magyarországnak és a magyar embereknek az a szerencséje, hogy olyan kormánya van, amely egyrészt a rezsicsökkentés értékeit igyekszik és képes fenntartani, másrészt képes az energiaellátás biztonsága szempontjából a nemzeti érdekeket érvényesíteni. Ugyanakkor sajnálatos, hogy a magyar baloldal, a magyar ellenzék Brüsszel kesztyűbábjaként nem tudja, vagy még rosszabb, nem is akarja felvállalni azokat a konfliktusokat, amelyeket Magyarország nemcsak magáért, hanem más hasonló ellátásbiztonsági kockázatokkal bíró országok érdekében is felvállal az energiaválság megoldásához. Azt kérdezem államtitkár úrtól, hogy mi a magyar kormány válasza a kialakult energiaválságra. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Világos, hogy ebben a háborús konfliktusban ki a megtámadó, ki a támadó és ki a megtámadott, ki az agresszor és ki az áldozat, és értelemszerűen mindenki, így mi is a megtámadott mellé állunk. A brüsszeli reakciókkal kapcsolatban azt tudom elmondani, hogy mi a szankciós politikának soha nem voltunk túlzottan a hívei, mert a tapasztalat azt mutatja, hogy ezek eredményre nem vezetnek, ugyanakkor a háborús helyzet miatt azt mondtuk, hogy most az egység a fontos és nem pedig az ilyenfajta okoskodás. Ezért az első öt szankciós csomagot minden további nélkül támogattuk, azt mondtuk, hogy mi ebben túlzottan nem hiszünk, de ha mindenki más úgy gondolja, hogy ez eredményre vezet, akkor mi ezt támogatjuk. Ugyanakkor világossá tettük, hogy az energetika, egészen konkrétan az olaj és a gáz olyan terület, amely vörös vonalat jelent számunkra. Meg is állapodtak ennek vonatkozásában Versailles-ban az Európai Tanács ülésén az európai miniszterelnökök és államfők, abban állapodtak meg, hogy semmilyen olyan döntést nem hoznak, amely egyik vagy másik ország érdekét sértené. Ehhez képest ez után a Bizottság részéről jött a javaslat az olajszállítás szankcionálására. Mi természetesen felléptünk a magyar érdeknek megfelelően, és végül sikerült is azt elérni, hogy a vezetékes szállítás kivételt képezzen, így el tudtuk azt kerülni, hogy Magyarországon 700-800 forintot kelljen fizetni egy liter üzemanyagért, és továbbra is fenn tudjuk tartani a benzinárstopot és a 480 forintos literenkénti árat, amely a legolcsóbb az Európai Unióban. Ezt követően jutottunk el oda, amit már korábban is sejtettünk és láttunk, hogy a gáz lesz a következő. A gáz esetében pedig azt mondtuk, hogy tárgyalni sem vagyunk hajlandóak szankciókról a gázzal kapcsolatban. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm államtitkár úr világos és egyértelmű válaszát, amelynek a megalapozottságát azért egy nagyon fontos dolog is mutatja, illetve erősíti. [[18.20]] Nevezetesen az, hogy Magyarország az energiaellátása biztonsága érdekében az elmúlt tizenvalahány évben nagyon sok hatékony lépést tett. Nem rajtunk múlott az, hogy minden országgal Szlovénia kivételével határkeresztező gázvezeték épült ki, de ebben a gázban szinte mindenhol orosz gáz jönne vagy jön is át a határon. Magyarország abból is tudja biztosítani az energiafüggőséget, hogy meghosszabbította például a Paks I. élettartamát, ezzel támaszt ad a rezsicsökkentésnek is. Tehát az az álláspont, amit a magyar állam képvisel az energiaellátás biztonsága tekintetében, megalapozott, nem előzmények nélküli, és szolgálja egyben Magyarország és Európa biztonságát is. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az energiaellátás nem ideológiai kérdés, hanem a fizikai valóság kérdése. Azzal, hogy az olajnál elértük a vezetékes szállításra vonatkozó mentességet, mint említettem, meg tudtuk őrizni a 480 forintos literenkénti üzemanyagárat. Szeretnék arra emlékeztetni, hogy Horvátországban szintén bevezettek benzinárstopot, egy sapkát az üzemanyagárral kapcsolatban, csak ez náluk nem 480 forint, hanem 700 forint, és az autópályákra nem vonatkozik ez a különbség. A gázzal kapcsolatban pedig a helyzet az, hogy a magyarországi gázfelhasználás 85 százaléka orosz gáz. Valóban, ahogy említette, ez nem a mi hibánk, mi a diverzifikációs munkát elvégeztük, számos irányból képesek vagyunk gázt vásárolni, de legfőképpen onnan, ahol van forrás, és ahonnan van egyébként a korábbi szakaszon útvonal. Ez nem rajtunk múlik. Egy szankcióba a magyar gazdaság belerokkanna a gázzal kapcsolatban, ezt mi soha nem fogjuk engedni, Németországban pedig jelenleg arról van gondolkodás, hogy a megemelkedett és még tovább emelkedő gázárat hogyan terheljék a fogyasztókra. Ezt mi Magyarországon soha nem fogjuk engedni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 18 óra 21 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések tárgyalása következik. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Meddig növeli még a terheket az adóemelések kormánya, az Orbán-kormány?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány különböző tisztségviselői gyakran döngetik a mellüket azzal, hogy az Orbán-kormány az adócsökkentés kormánya. Máshogy látja ezt az Eurostat, amely azt állapítja meg, hogy elsősorban a szegényeket brutális adóterhelés sújtja Magyarországon. És nem csak az Orbán-kormány által világrekordra emelt 27 százalékos áfa a probléma. Minő csoda, de úgy látszik, az Eurostattal egyetért Matolcsy György is, aki néhány napja a következő mondatot mondta: „A kormány ezermilliárdos adóemelése jelentősen megtolja az inflációt.” Tehát adóemelés, inflációnövelés mondja Matolcsy György. Az Eurostat a 2021-es nettó bérek tekintetében frissítette is a statisztikáját. Eszerint Magyarországon alapesetben, tehát egy átlagbért kereső egyedülálló esetében 33,5 százalékos az adóelvonás. Hazánk már ezzel az adattal is az európai uniós tagországok azon sorába tartozik, amelyek az átlagnál jobban és az egyik legnagyobb mértékben terhelik a fizetéseket. Nem csoda, ha az emberek ilyen adóterhek mellett alig tudnak megélni. Az Orbán-kormány az adóemelés kormánya, ezt ki kell mondanunk. 2010-hez képest több tucat adóemelés történt. Ma többe kerül a pénz kivétele, a pénz kártyás elköltése, többe kerül enni, inni, telefonálni, levelet feladni, strandra, moziba, színházba menni, gyógyszert kiváltani. Az adóemelések kormánya, az Orbán-kormány megélhetési válságot okoz az országban több százezer családnak. A „megélhetési válság” kifejezést most már Nagy Márton miniszter úr is használta. Miniszter úr, kérdezem tehát, mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy csökkenjenek az adók, a munkaadók és a munkavállalók terhei, hogy ne a magyarokat sújtsa Európa egyik legnagyobb, munkát terhelő adóelvonása. Mit kívánnak tenni, hogy ne kerüljön 600-1200 forintba egy kiló kenyér, és hogy most már az alma se legyen luxus a magyarok asztalán? Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az ön hangzatos kijelentése után nézzük szerintem a tényeket. Melyek a tények az adócsökkentés terén? Ön említi a munkavállalókat terhelő elvonást. Van egy úgynevezett adóékszámítás, amit az OECD végez el. A következőkre jutott: az elmúlt tizen-egynéhány évben Magyarországon csökkent legjobban az adóék. Az adóék azt jelenti, hogy a munkavállaló és a munkáltató terhét hasonlítjuk az össz-élőmunkateherhez. Amikor ugyan ön nem ült itt, de párttársai itt ültek, és mi átvettük 53,1 százalékkal az adóék mértékét, ez Európában a második legmagasabb volt. Most nézzük meg, hogy most hogy állunk! Most 38 országot megvizsgálva Magyarországon csökkent legjobban az adóék, és ezzel egyébként az EU középmezőnyében vagyunk, megelőzzük például Németországot, Ausztriát, Szlovéniát és Szlovákiát, pedig az adókedvezmények nincsenek benne a számításban. De ön nem véletlenül nem beszélt a társasági adó mértékéről, ami Európában az egyik legkisebb, 9 százalék, az önök idején 19 százalék volt. Nem beszélt a személyi jövedelemadóról, nem véletlenül, 15 százalék Európában az egyik legkisebb mértékű. Az önök idejében a legmagasabb kulcs 36 százalék volt, és nem beszélt arról sem, hogy ez a kormány az alapvető élelmiszerek jelentős részének áfáját csökkentette 5 százalékra, amit annak idején nem szavaztak meg önök. Hogy mit fogunk tenni? Folytatjuk, mégpedig az alapján, amit ez év április 3-án az emberek elmondtak szavazataikkal. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Ferenc, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Járe a kormány szerint a hátrányos helyzetű területeken oktató pedagógusoknak több fizetés?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sokszor szó esett már a pedagógusok bérének helyzetéről, és arról, hogy az oktatás ügye mennyire fontos tényező az országunk jövője szempontjából. Engedjék meg, hogy a következőkben igyekezzem felhívni a figyelmüket egy, a felzárkózás és az oktatás közötti szoros kapcsolatra, és egy kicsit más megvilágításba helyezzem a pedagógusok bérének emeléséről szóló diskurzust. Egy kezdő pedagógus bére ma az országban nagyjából nettó 200 ezer forint, ami alapjában véve rendkívül alacsony, de ha figyelembe vesszük azt is, hogy nem biztos, hogy ugyanolyan kihívásokkal néz szembe egy budapesti és egy szabolcsi vagy borsodi pedagógus, akkor azt is láthatjuk, hogy ezek a tanárok nincsenek motiválva azért, hogy hátrányos helyzetű gyermekeket hatékonyan tudjanak tanítani. Márpedig a felzárkóztatás egyik alappillére, azt gondolom, hogy az oktatás kell hogy legyen. Pontosan ezért kezdeményezem, hogy az ország hátrányos helyzetű területein tanító pedagógusok kapjanak kiemelt bérezést, hiszen munkájuk során hátrányos helyzetű, speciális nevelési igényű, többségében szegénységből érkező gyermekekkel foglalkoznak, akik sokkal több odafigyelést igényelnek társaiknál, ennélfogva egy pedagógusnak sokkal több munkát kell befektetnie a tanítás során. Azt gondolom, hogy ez a lépés az alapja annak, hogy a tudást a lehető legjobb hatékonysággal tudják átadni a legszegényebbeknek is. Így később bármelyik szabolcsi vagy borsodi mélyszegénységből érkező tanulóból lehet orvos, jogász, közgazdász vagy akár az ország következő belügyminiszter-helyettese. Tisztelt Miniszter Úr! Két kérdésem lenne önhöz. Egyetérte azzal, hogy a hatékony felzárkózáshoz elengedhetetlen a minőségi oktatás? Egyetérte azzal, hogy a hátrányos helyzetű területeken oktató pedagógusok több bért érdemelnek társaiknál, ezáltal a felzárkóztatásban is pozitív folyamatokat tapasztalnánk? és nem a plusz 10-10 százalékos következő kétéves emelésről kérdezem most. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon! [[18.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Az iskoláknak valóban az is az egyik nagyon fontos funkciója, hogy ha valakik otthonról nehezebb körülmények közül érkeznek, vagy nem foglalkoznak velük annyira otthon, akkor az iskola ezt a hátrányt kompenzálja. És ezt nemcsak az iskolában kezdjük el, hanem ezért vezettük be a 3 éves kortól kötelező óvodáztatást, mert azt tapasztaltuk, amikor elkezdtünk kormányozni, hogy egy 6-7 éves gyereknél már másfél év fejlődésbeli különbség volt tapasztalható. Mind a kettő elsős volt, csak volt, aki annak felelt meg, volt, aki pedig még az óvodai középső csoportban elvárt képességeknek felelt meg. Ezért hoztuk meg azt a fontos lépést, hogy ha már 3 éves kortól igyekszünk ezeket kiegyenlíteni, akkor kisebb lesz később a különbség. Örülök, hogyha ezt támogatja, ez baloldalról egy nagy bátorság lenne. Ezt kezdtük el ott, és utána ezt folytatjuk az iskolában. Ezeknek valamelyest meg is vannak az eredményei, mert ha megnézi az OECD kimutatását, nem az OECD-nek, bocsánat, vagy annak is, de a PISA-méréseket leginkább, akkor azt látja, hogy amikor elkezdtük a kormányzásunkat, akkor a gyerekek 26 százalékánál határozta meg azt az ő lemaradásuknál legfőbb okként, hogy hátrányos helyzetű családból jöttek, és ez a 26 százalék lement 19,1 százalékra, ennyivel kisebb tehát már a nehéz családi háttér befolyásoló hatása. Az elmúlt években is volt olyan programunk, amely pluszjuttatást kínált azoknak, akik nehezebb körülmények között dolgoznak. Volt egy ilyen projektünk, amely a kedvezményezett településeken működő, állami fenntartású köznevelési intézmények munkájának támogatásáról szólt. 10 ezer pedagógus és oktatómunkát közvetlenül segítő kolléga került bevonásra, nyilván a hátrányos helyzetű régiókban. Ők bruttó 500 ezer forintos pluszjuttatásban részesültek, pontosan annak a munkának az elismerésére, amit ön is mondott, képviselő úr, hiszen valóban ott sokszor többet kellett egy gyerekkel foglalkozni, mert azt is pótolni kellett, amit otthonról a gyerek nem kap meg egy másik gyerekhez képest, akivel többet foglalkoztak otthon. És van még más bérpótlék-lehetőség is abban az esetben, hogyha valaki valóban a kedvezményezett települések besorolásáról szóló [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] rendeletben szereplő intézményben vagy azon a területen fekvő iskolában tanít. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért maradnak ki családok tömegei a rezsicsökkentésből?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Önök rendszeresen hangoztatják, hogy a rezsicsökkentés és a rezsidíjak alacsonyan tartása kiemelt célja a kormánynak. A választókerületemből azonban egy olyan esettel fordultak hozzám, amely azt bizonyítja, hogy a rezsicsökkentésből sajnos sokan kimaradtak, ezért fordulok most én is önökhöz. Engem a MOM Park melletti társasházakból kerestek meg, az ott élő családok ugyanis nem távfűtéssel fűtenek, hanem szerződés szerint egy szomszédos generátorral termelt hővel biztosították számukra a fűtést. A szomszédos generátor és a bevásárlóközpont új tulajdonosa azonban vitatja az eddigi árazást, és a holland gáztőzsdéhez akarja rögzíteni az árakat, ami több tíz millió forinttal magasabb költséget jelent a társasházra nézve [[Rétvári Bence: Kis Hollandia Magyarországon! Kontrollcsoport!]] , és a gázárak emelkedésével akár százmilliós különbséget is jelenthet hamarosan, ha összeadjuk az egyes otthonokra vonatkozóan az árakat. Most éppen a MOM Lakóparkból kerestek engem meg, de ez a probléma több ezer háztartást érinthet Magyarországon, gyakorlatilag minden olyan társasházat, ahol nem távhővel fűtenek. Ebben a válsághelyzetben az ott élő családok még inkább kiszolgáltatottá válnak. Nem vonatkoznak rájuk sem a befagyasztott rezsiárak, sem a távhő 5 százalékos áfája, hanem a magasabb árakat akarják velük megfizettetni, és további 27 százalékos áfával is terhelik azokat. Az ügyben én természetesen megkeresem az érintett OTP Ingatlant is, de ez a probléma általános jellegű, ezért hívom fel rá itt is a figyelmet. Kérdezem tehát államtitkár asszonyt: tisztában vane ezzel a háztartások ezreit súlyosan érintő problémával? Szándékose ez a hiányosság a szabályozásban? És mit tervez tenni a kormány ennek az ügynek a megoldása érdekében? Mivel magyar háztartások ezreinek tudnánk ezáltal segíteni a rezsidíjak csökkentésében, én bízom benne, hogy ez egy olyan ügy, ami pártszínektől függetlenül megoldásra talál. Köszönöm az érdemi válaszukat. [[Szórványos taps az MSZP, a Párbeszéd és a Momentum soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném az örömömet kifejezni azzal kapcsolatban, hogy az ellenzék soraiból a Momentum elismeri a rezsicsökkentéssel kapcsolatos kedvező hatásokat, és kiáll a rezsicsökkentés mellett. Arra szeretném kérni képviselő urat, hogy ugyanezeket majd Brüsszelben is minden szempontból tegyék meg, mert azt gondolom, hogy ez egyértelműen magyar érdek, és a magyar emberek érdekét szolgálja. A konkrét üggyel kapcsolatban, amit felhozott, szeretném arról tájékoztatni, hogy ennyi információ nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő tájékoztatást lehessen adni. Ugyanakkor a kormány számára természetesen nagyon fontosak a magyar családok, a magyar családok védelme, és megóvásuk érdekében pedig nemcsak munkahelyeket kell teremtenünk, hanem biztosítanunk kell számukra a megfelelő energiaellátást is. Az Eurostat jelentése szerint Európában az energiaárak 40 százalékkal növekedtek egyetlenegy év alatt. A kormány döntéseinek köszönhetően azonban a magyar családok a rezsicsökkentésnek köszönhetően a legolcsóbban kapják a földgázt, és a második legalacsonyabb árat fizetik az áramért Európában. Az elhúzódó háború és a brüsszeli szankciós politika miatt egész Európában magas az infláció, van, ahol 12-20 százalék között jár, és a kormány által bevezetett árstopoknak köszönhetően ez az infláció hazánkban mérsékeltebb. A családok szóba kerültek. A 2023-as költségvetésben 450 milliárd forinttal többet biztosítunk családtámogatásra, ami 15 százalékkal többet jelent, mint 2022-ben. A magyar családok jó kezekben vannak, és éppen ezért döntöttünk arról, hogy a rezsicsökkentést a lakosság számára a jövőben is fenntartjuk, illetve mintegy 100 ezer kisvállalkozó számára is biztosítjuk. Én újból arra szeretném kérni képviselő urat, hogy a Momentum támogassa ezeket a kormányzati intézkedéseket itthon és Brüsszelben is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Miért számolták fel a SZÉP-kártya szabadabb felhasználására vonatkozó szabályokat?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos, minden jel arra utal, hogy az élelmiszerek ára tartósan magas fog maradni, és további emelkedés is várható, ami nem jó hír a magyar embereknek, hiszen uniós szinten a rekordalacsony fizetésből élő magyar családoknak már eddig is komoly nehézségeket okoztak a hétvégi, de már a hétköznapi bevásárlások is. Az MSZP 2021 januárjában javasolta azt, hogy a Széchenyi-pihenőkártya, vagy ismertebb nevén a SZÉP-kártya meleg étel vásárlására is használható legyen. Sokaknak jelent ugyanis segítséget, hogyha ezt a juttatást inkább ebédvásárlásra fordíthatják, mint a szabadidő eltöltésére. Azon kevés javaslatok egyike volt ez, amikor a kormány meghallotta a rászorulók segítségét, és elfogadta az MSZP-nek ezt a javaslatát. Azonban az elszabadult infláció, valamint a forint történelmi mélypontja nyomán további intézkedések váltak szükségessé, így a SZÉP-kártya felhasználását kiterjesztették az élelmiszerboltokban is, tehát lehetett élelmiszert is vásárolni a SZÉP-kártyákból. Ez a döntés először május végéig, majd július elejéig tartott, azonban azóta nincs semmi hírünk arról, hogy a SZÉP-kártya felhasználására milyen szabályok vonatkoznak. Ugyanakkor azt azonban el tudjuk mondani, ahogy el is mondtam az elején, hogy az élelmiszerárak emelkedése nem állt meg, további emelkedés várható. Ha csak megnézzük néhány élelmiszer árát: 30 százalék körül emelkedett a kenyér, egyes sajtok, de különböző húsok is. Az MSZP egyébként benyújtotta a „Létbiztonság” csomagját, ebben egyébként javasoltunk 20 ezer forintos élelmiszerkupont a rászoruló családoknak, kisnyugdíjasoknak. Egyébként ez a rendszer a szomszédos Romániában működik, és ráadásul az Európai Unió részben finanszírozza is. Ha nem kívánnak ilyen típusú segítséggel élni, akkor arra a kérdésre kérem a válaszát államtitkár úrnak, hogy miért feledkeztek meg a SZÉP-kártya-felhasználókról, illetve meghosszabbítjáke a SZÉP-kártyák élelmiszerboltokban történő felhasználását. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön kérdésfeltevéséből is egyértelműen kiderül, hogy ön is tudja, hogy ez az intézkedés átmeneti jelleggel meghatározott, majd egyszer meghosszabbított időtartammal került meghirdetésre. Tehát a kormány nem számolt fel semmifajta kedvezményt; lejárt az ideiglenes lehetőség, miszerint a SZÉP-kártyán rendelkezésre álló összeget élelmiszer-vásárlásra is fel lehetett használni. A június 30-ai határidő mindenki előtt ismert volt, annak közeledtéről a sajtó is részletesen beszámolt. A kormány, mint ahogy ez az intézkedés is mutatta, minden tőle telhetőt megtett, hogy megvédje a rezsicsökkentés, a teljes foglalkoztatás mellett a munkahelyeket, megvédje a nyugdíjasokat és a családokat is; igaz ez a jelenlegi háborús gazdasági és háborús inflációs helyzetre is. [[18.40]] Emlékeztetni szeretném a képviselő urat, hogy a kormány számos döntést hozott az ön által jelölt körben is, 7 termék vonatkozásában árstopot hirdettünk meg, megfékeztük ezen élelmiszerek áremelkedését, így a kristálycukor, finomliszt, sertéscomb, csirke, UHT-tej és más egyéb alapvető élelmiszerek tekintetében. Jelenleg 5 százalékos áfa van 9 termékcsoportra, úgymint tejre, tojásra, halra, háziasított húsfélék jelentős részére, tehát az alapvető élelmiszerek áfáját jelentősen csökkentette a kormány. Visszaadtuk a személyi jövedelemadót a családoknak, a 25 év alattiaknak eltöröltük a személyi jövedelemadót, a nyugdíjasoknak visszaadtuk a 13. havi nyugdíjat. A kormány a GDP mintegy 5-6 százalékát kifejezetten a magyar családok megsegítésére költi, ami Európában egyedülálló. Kérem, hogy ezeket képviselő úr a véleményének kialakításakor vegye figyelembe. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Milyen intézkedéseket kívánnak bevezetni a városokban jelentkező hőhullámok hatásainak mérséklése érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Ön még új a kormányban, de elmesélem, hogy az Orbán-kormánynak van egy folytatólagos vitája a valósággal, miszerint azt gondolják, hogy Magyarország klímabajnok, a valóság pedig az, hogy sajnos nagyon gyengén teljesít a kormány a klímaváltozás elleni harcban. De a szomorú helyzet az, hogy nemcsak az Orbán-kormány, hanem az emberiség egésze eléggé csehül áll ebben a hadakozásban, úgyhogy egyre nagyobb a hangsúly azon, hogy hogyan tudunk alkalmazkodni a változó klímához, hiszen azt már senki nem tagadja, hogy nyakunkon a klímakatasztrófa. A nyolcvanas években a harmadfokú hőségriadót megérő 27 fokos átlaghőmérsékletűnél magasabb napok száma még csak 2-3 volt, ennél csak múlt héten is több volt, mostanra legalább háromszoros ez az érték, ahogy egyébként a trópusi éjszakák száma is a kilencvenes évek óta megháromszorozódott, és a 2050-es évekre nagyjából azt várhatjuk, hogy 3,4-3,6 fokkal lesz magasabb a hőmérséklet Magyarországon és azon belül is Budapesten. Ez azt jelenti, hogy a magyar főváros nagyjából olyan klimatikus viszonyokkal fog majd szembenézni, mint Szkopje, az évszázad végére pedig minden nyári nap hőhullámos napnak minősül majd. Nyilván tudjuk a megoldásokat ezekre a problémákra, a főváros a maga nem teljes eszköztárával teszi is a dolgát: minél több zöldfelületre, minél több fára, minél több folyóvízre, vízfelületre van szükség és minél kevesebb betonra, térkőre, minél szabadabb légcsatornákra. Ehhez képest látjuk, hogy a kormány egyelőre nagyon más irányba mozog. Ha csak kimegyünk ide, a Kossuth térre, látjuk, hogy minden sötétszürke térkővel van leburkolva, és egyszerűen kihívás átmenni egy ilyen 36 fokos napon a Kossuth téren; vagy ahogy megpróbálják tönkretenni a Városligetet, vagy éppen ahogy a MOL-torony engedélyezésével a budai szélcsatornát teszik tönkre. Tehát az eddigi tapasztalatok fényében nem túlságosan bizakodó az ember, amikor felteszi a kérdést, hogy mit kíván tenni a kormány a klímaalkalmazkodás, a városi hőszigetek és a hőhullámok túlélése érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon! [[Pillanatnyi szünet.]] Azonnal lesz hang.
Köszönöm szépen, a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy gondolom, hogy az elmúlt időszakban sok, nagyon konkrét akciótervet, klímavédelmi törvényt fogadott el a kormány, hiszen nagyon fontos a klímavédelem, a környezetvédelem számunkra is. Ezért az Európai Unión belül nem állunk rosszul, ha mondjuk, arra gondolunk, hogy az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás tekintetében a hatodik legjobb értékkel rendelkezünk, emellett pedig meghatároztuk, hogy 2050-re klímasemleges országgá fogunk válni. A klíma- és természetvédelmi akciótervben meghatároztunk számos elemet, amelyet meg szeretnénk valósítani, és már el is indítottuk a megvalósítást. Felszámoljuk az illegális hulladéklerakókat, lehetővé tesszük az üveg- és műanyag palackok, valamint a fémdobozok visszaváltását, betiltottuk az egyszer használatos műanyagokat, támogatjuk a kis- és középvállalkozások megújulóenergia-termelését, minden újszülött után tíz fát ültetünk, 2030-ig meghatszorozzuk a naperőművek kapacitását. Ezt már hamarabb is meg fogjuk valósítani. 2020-ban elfogadtuk az első éghajlatváltozási cselekvési tervet, melyben fontos intézkedések kerültek rögzítésre a hőhullámok kezelése, a zöldfelületek és vízfelületek növelése kapcsán. 2019-ben elindítottuk az országfásítási programot, melynek célkitűzése, hogy 2030-ra 24 százalékról 27 százalékra nőjön az ország fával borított területe. Ennek keretében számos helyi akció is megvalósul, én magam is számos ilyen akcióban részt vettem. Az Európai Unió tagországai június 29-én elfogadták a klímavédelmi törvényeket, melyek lehetővé teszik, hogy az Európai Unió 2030-ra az 1990-es szinthez képest 55 százalékkal tudja csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást. Ezzel kapcsolatban is, úgy gondolom, jól állunk. Zárásként említette a fővárost. Abban szeretném kérni képviselő úr segítségét, hogy valahogy ez a hatalmas szemétmennyiség, ami Budapesten van, tényleg kerüljön el, mert azt gondolom, hogy a világ legszebb fővárosáról beszélünk, és ahhoz, hogy ezt mások és az itt élők is érezzék, nyilván nem egy pozitív dolog. Úgyhogy ebben kérem a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „A Sajót érintő ökológiai katasztrófa, és a Tisza erdélyi mellékfolyóinak szennyezése miatt azonnali és hatékony cselekvésre van szükség. Miért nem lehet a cselekvésre rábírni a kormányt?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Jó néhány alkalommal hoztam ide a Sajó folyót érintő szennyezés ügyét, és sokszor beszéltem arról az ökológiai katasztrófáról, ami sajnos megvalósul. Kétszer jártam ott a Felvidéken, a rozsnyói járásban, ahol ez a szennyezés bejutott a folyóba, illetve hivatalos úton jártam a szlovák parlamentben is. Láthatóvá vált több hónap tétlenkedés után, mert több hónapon keresztül a szlovák kormány nem tett semmit, hogy végül a bejutó szennyezés jelentős mértékben csökkent. Ugyanakkor, erről már beszámoltam a nyilvánosság előtt és itt is, a problémát nem sikerült orvosolni, és még mindig a korábbi szennyeződés mértékének egyharmada-egynegyede bejut a folyóba, ami lehetetlenné teszi, hogy visszatérjen az élővilág. Tehát valóban cselekedni kell. A kérdésem a Sajó kapcsán arra vonatkozik, hogy az elmúlt hetekben mit tudott tenni a magyar kormány annak érdekében, hogy a szlovák gazdasági minisztérium ezt a bizonyos szűrőberendezést felszerelje. A másik kérdésem, szintén beszéltem már erről a problémáról, arra vonatkozik, hogy a Tisza erdélyi mellékfolyóit érintő szennyezésekről és kockázatokról egy előzetes kutatás látott napvilágot, ami arról számolt be, hogy egészen elképesztő kockázatoknak van kitéve több mellékfolyó, és ilyen módon a Tisza is konkrétan veszélyben van. A kérdésem államtitkár úrhoz, hogy miért állították le múlt év nyarán ezeket a kutatásokat, tárgyaltae a kormány az itt megjelenő kockázatokat, tehát a Tisza erdélyi mellékfolyóit, illetve a Tiszát közvetlenül érintő kockázatokat. Milyen információkkal rendelkeznek ezzel kapcsolatban, ha leállították a kutatást? És konkrétan mit tud tenni, mit tud mondani a kormány, milyen módon fogják tudni megelőzni, hogy egy olyan ökológiai katasztrófa kialakuljon a Tiszát, a Tisza mellékfolyóit érintően, amit egyébként láthatunk a Sajó esetében? Nagyon bízom benne, hogy érzi államtitkár úr, hogy ebben az ügyben nem pártpolitikai húrokat pengetek, hanem próbálom előmozdítani, hogy ezeket a szennyezéseket le lehessen állítani és valóban a folyóinkat közösen meg tudjuk védeni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban nagyon fontos mindannyiunk számára, hogy a magyarországi folyók egészséges összetételűek legyenek, ne legyen bennük szennyeződés, mindenki számára, azt hiszem, ez rendkívül fontos. Az én körzetemben is van, az Ipolyon éppen a hétvégén mi is eveztünk, az ember számára nagyon fontos, hogy az élővizek valóban élővizek legyenek, és ne engedjenek beléjük szennyeződéseket. Ezért mindent megtesz a kormány annak érdekében, hogy bármelyik környező országot, ha nézzük, ne kerüljön szennyeződés a vizekbe. Azért is tettünk lépéseket nemcsak az elmúlt hetekben és hónapokban, hanem az elmúlt években, hogy ha mégis bármi bekerül a folyóinkba, azt minél hamarabb megtisztítsuk. Természetesen a Sajó esetében is a kormány azonnal lépett és kérte a szlovák fél segítségét. Itt azért vagyunk kiszolgáltatva, mert nem a magyar hatóságok tudnak ott eljárni, hanem a szlovák hatóságoknak kell ezt megtenni, de nekik ugyanúgy érdekük, mert az ő területükön is folynak ezek a folyók. Ön is nagyon jól tudja, hogy a Magyarországon folyó folyók mind külföldről érkeznek, tehát ilyen szempontból minden irányból ki vagyunk téve a környező országoknak. [[18.50]] A Tiszán és a Szamoson érkező településihulladék-szennyezés visszaszorítása érdekében a kormány 2019-ben 1,3 milliárd forintot biztosított. Ez biztosítja a Felső-Tiszán a szomszédos felvízi országokból érkező kommunális úszó hulladék összegyűjtését. Úszóműves kivezetéssel négy beavatkozási hely épült ki, kamerákat is telepítettek, és a beruházás eredményeképpen a vízügyi szolgálat be tud avatkozni és a hulladékot a folyóról koncentráltan el tudja távolítani. A rendszer beüzemelése óta több beavatkozás is végre lett hajtva. Sajnos szükség is volt rá, de így jobban tudtunk védekezni a saját magunk oldalán is. Ami a Sajót illeti, tisztelt képviselő úr: itt van a Nemzetközi Duna-védelmi Bizottság és vannak a határvízi bizottságok, amelyeken keresztül mi ezeket a jelzéseket hivatalosan meg tudjuk tenni, amelyeket a másik országoknak addigra már rég ismerniük kéne, hiszen az ő területükön a monitorozó állomások hamarabb észlelik ezeket a szennyeződéseket, mint mi, hiszen hozzánk sokkal később érkeznek. Ettől függetlenül mi ezt megtettük, és azokon keresztül is kértük az azonnali beavatkozást. S még mondhatnám, hogy a vízügyi igazgatóság és más kormányzati szervek milyen lépéseket tettek azonnal a magyar emberek és a folyók érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Tünde képviselő asszony, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „A GINOP Plusz pályázati konstrukció hogyan járul hozzá Nyíregyháza fejlődéséhez?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Nyíregyháza az elmúlt 12 esztendőben erős, gazdaságilag stabil várossá vált. Büszkék vagyunk az együtt elért sikerekre és eredményekre, arra, hogy megyeszékhelyünk fejlődése a pandémiával és a határunk mellett zajló háborúval terhelt időszak ellenére is felfelé ívelő. Az önkormányzati időszaki és időközi választás is jól mutatja és igazolta, hogy jó úton haladunk. Az itt élő emberek tudják, hogy számíthatnak a kormányra. 2010-ben a baloldali kormányzás örökségeként Nyíregyházán és térségében 12 százalékos volt a munkanélküliség, ez mára csupán 3,5 százalékos. A munkahelyteremtés mögött olyan kormányzati erőfeszítések húzódnak, mint a nemrég bejelentett újabb nagyberuházás, amely mintegy 290 milliárd forint értékben az év eddigi legnagyobb beruházásának mondható, amely több mint 1200 új munkahelyet fog teremteni a városunkban. A nagyberuházások mellett ki kell emelnünk a munkahelyek többségét biztosító kkv-szektort is, hiszen tudjuk jól, hogy a gyors technológiai és informatikai fejlődés számos kihívást állított ez elé a terület elé. A magyar vállalkozások termelési és hozzáadottérték-növelési kényszerben vannak, amely szükségessé teszi a technológiai váltást, a digitalizációt, az innovációs képességek és a munkaerő fejlesztését számukra. A hazai mikro-, kis- és középvállalkozások széles körében szükséges a termelékenységet javítani, amely a 2021-27-es uniós ciklus meghatározó programja, amelyet a GINOP Plusz három célcsoportja mentén a kiemelt növekedési potenciállal rendelkező vállalkozások megerősítésével kívánunk elérni. A pályázati program olyan fejlesztésekhez segíti hozzá a leghátrányosabb helyzetű régiók vállalkozásait, amelyek segítik a felzárkóztatást a fejlesztés és a munkaerő szempontjából. Erre vonatkozóan, tisztelt államtitkár úr, szeretném megkérdezni, hogy Nyíregyházán összesen hány vállalkozás milyen összegben részesült támogatásban a GINOP Plusz pályázati konstrukció keretében. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Latorcai Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország Kormánya azt a célt tűzte ki, hogy hazánk 2030-ig az Európai Unió öt legélhetőbb tagállama közé tartozzon. A 2021-27-es időszak fejlesztéseit is ennek szellemében terveztük meg. A Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program Plusz keretében a 2021-27-es időszakban uniós forrásból a hazai társfinanszírozással együtt több mint 2440 milliárd forinttal támogatjuk a hazai gazdaság versenyképességének a növelését. A program a korábbi időszakot is meghaladó mértékben és szélesebb körben támogatja a vállalkozásfejlesztést és az innovációt, illetve továbbra is kiemelt figyelmet fordítunk a turizmusra. Mindemellett a források 65 százalékának az észak-magyarországi, a dél-dunántúli, a dél-alföldi és az észak-alföldi régiókba juttatásával az a célunk, hogy ezen régiók mielőbb elérjék az uniós fejlettségi átlagot. Ennek köszönhetően Nyíregyháza és a nyíregyházi vállalkozások is kiemelt fejlesztési lehetőséghez jutnak a GINOP Plusz és a többi uniós fejlesztési program keretében is. Tisztelt Képviselő Asszony! A koronavírus-világjárvány és Oroszország Ukrajna ellen indított háborúja az egész világgazdaságot megrázta. Annak érdekében, hogy a hazai vállalkozások ellenálló képességét megteremtsük és segítséget nyújtsunk a munkahelyek védelméhez, a GINOP Pluszt az Unióban elsők között indította el Magyarország Kormánya. Már induláskor, 2021 júliusától, a pályázatok megjelenésétől a program keretösszegének egyötöde elérhetővé vált a hazai vállalkozások számára a nemzeti költségvetés előfinanszírozásával. Nyíregyházáról 95 támogatott szervezet több mint 11,7 milliárd forint támogatást nyert el, és ezek a támogatások további fejlesztési lehetőségekhez fogják juttatni Nyíregyházát, és újabb munkahelyeket is fogunk teremteni az elkövetkező költségvetési időszakban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Milyen kormányzati intézkedések segítik a Balaton elérését?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Véget ért a tanév, itt a nyár, tombol a hőség, a családok nagy része pedig már megtervezte a nyaralását is. Két járványos év után végre szabadon, korlátozások nélkül lehet utazni. A pandémiát megelőzően az utazni vágyók körében jellemzően a minél távolabbi, tengerentúli desztinációk voltak a legnépszerűbbek. A világjárvány kitörése óta azonban sokkal népszerűbbé váltak a minél egyszerűbben és gyorsabban megközelíthető hazai, belföldi desztinációk. A SZÉP-kártyás fizetési lehetőségeknek és az Erzsébet-programnak is köszönhetően évről évre növekszik a hazai turizmus, a belföldi üdülés iránti igény. Mint balatoni országgyűlési képviselő örömmel tapasztalom nap mint nap, hogy egyre több nyaralni vágyó tölti boldogan a napjait a Balaton partján. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az állampolgárok, a családok közül sokan a közösségi közlekedést részesítik előnyben, főleg nyugdíjasok, diákok, akik utazási kedvezménnyel olcsón és kényelmesen érhetik el úticéljukat. A Volánbusz és a MÁV számára fontos, hogy biztosítani tudják az utasoknak a komfortos és kényelmes utazást, ezért folyamatosan frissítik, korszerűsítik járműveiket, melyekkel színvonal-emelkedést tudnak eredményezni a közlekedésben. Meglátásom szerint jóval többen választják manapság a tömegközlekedést, hiszen egyre jobb minőségi körülmények között tudnak utazni. A minőségi járművek mellett viszont kiemelten fontosnak tartanám a közösségi közlekedés menetrendjének kiszámíthatóvá és sűrűbbé tételét is, hiszen a gördülékenyebb utazás mindannyiunk érdeke. Hazánk fő turisztikai vonzerejét a Balaton jelenti, amelynek közlekedés-infrastrukturális fejlesztése kulcsfontosságú. Ezért kérdezem tisztelettel államtitkár asszonyt, hogy milyen fejlesztések várhatók a balatoni közösségi közlekedésben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt feladatának tartja a közlekedési hálózatok folyamatos bővítését és a meglévő infrastruktúra állapotának a javítását. Ahogyan arról ma már az azonnali kérdések órájában is beszéltem, a 2023-as költségvetésben a közlekedési ágazat fejlesztésére több mint 168 milliárd forint többletforrás biztosítására kerül sor, melynek jelentős része a vasúti ágazat fejlesztésére irányul. A tervezett fejlesztések megvalósításának legfontosabb célkitűzései az érintett területek népességmegtartó erejének növelése, a környezetkímélő közlekedési formák népszerűsítése és a vasúthálózatok fejlesztése. A jövő évi költségvetésben többet fordítunk a bérekre is, ezzel is szeretnénk ösztönözni a vasúti életpályát választókat. A kormány elkötelezett a vasúti fejlesztés mellett. Célunk a korszerű, versenyképes, környezetbarát, az utasok igényeinek megfelelő vasúti közlekedés biztosítása. [[19.00]] Az elmúlt időszakban a MÁV-Start és a Volánbusz vezetőivel folytatott tárgyalás során számos fejlesztésről döntöttünk, ezek, ugye, nagyban érintik a Balatont és a Balaton megközelíthetőségét is. Mivel az elmúlt években egyre népszerűbb turisztikai célpont lett a Balaton, ezért a fejlesztésekkel szeretnénk elősegíteni a tóparti települések jobb megközelíthetőségét. 12 megyeszékhelyről gondtalanul el lehet jutni a Balaton északi és déli partjára, a vasúti kapcsolattal nem rendelkező településeket pedig a Volánbusz segítségével menetrend szerinti buszjáratokkal segítjük. Az éjszakai menetrendet is fejlesztettük, 2022 nyarán az északi parton már kétóránként, a déli parton pedig óránként közlekednek az éjszakai vonatok. Közös célunk, hogy fontos természeti kincsünk, a Balaton mindenki számára elérhető üdülési célpont legyen, amely minőségi alternatívát nyújthat a belföldön pihenni vágyók számára. [[Az elnök csenget.]] Ezúton is szeretném megköszönni a képviselő úrnak azt az áldozatos munkát, amelyet a térségért végez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hegedüs Andrea, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Ki fog tanítani a magyar iskolákban?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A jegybank 12 százalék fölötti inflációt vár. Az élelmiszerárak 25 százalékkal nőttek, a ránk váró brutális orbáni megszorító csomag a kiváltságosokon kívül mindenkinek húsbavágó. A pedagógusoknak gyomorideggel telik a nyár, hogy mi várható szeptembertől. A háromszor 10 százalék csak alamizsna. Kövér László 1989-ben a következő táblával tüntetett: „Rendőrállamban a rendőr fizetése magasabb a tanárénál, a jogállamban fordítva”. Ez alapján rendőrállamban élünk, a pedagógusok átlagkeresete ugyanis tavaly nem érte el a 400 ezer forintot, a rendőröké viszont 556 ezer volt. A felsőfokú végzettségű pedagógusok fizetését a diplomás beosztású fegyveresével méltányos összevetni, ami tavaly bő kétszerese volt a pedagógusokénak. Mindezt azért hangsúlyozom, mert az oktatásért felelős miniszter nem szakmabeli, hanem rendőrtábornok. Természetesen nem a rendőrök fizetése sok, minden tiszteletem az övék, hanem a tanároké gyalázatosan kevés. Tavaly a pedagógusbérek már a nemzetgazdasági átlagtól is elmaradtak, és hiába emelték 10 százalékkal, az átlagkereset 15 százalékkal nőtt. A magas infláció mellett a tanárok reálkeresete csökken és csökken. Az eredmény tovább növekvő pedagógushiány. Találomra fölhívtam néhány iskolát, és mindenütt több betöltetlen állásról számoltak be, és várhatóan ez jövőre dupla lesz. Szeptemberben legalább 50 százalékos béremelésre és a vetítési alap mielőbbi aktuális minimálbérhez igazítására van szükség. A kormányfő emelést ígér, ha megérkeznek az uniós pénzek, viszont abból bért fizetni nem lehet. Nacsa képviselőtársunk szerint [[Az elnök csenget.]] viszont gazdaságunk eredményes [[Az elnök csenget.]] Brüsszel nélkül is. Talán beszélniük kellene egymással, hogy kinek van igaza, miközben az oktatás összeomlik. A kérdésem tehát: megvárják az összeomlást, vagy hajlandóak tenni is érte?
Köszönöm…
Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Amikor az ön párttársa, talán egy-két sorral ül ön előtt Arató Gergely, amikor ő oktatási államtitkár volt, nem tudom, emlékszike ön, hogy mi ütötte akkor Arató Gergely markát. A pedagógusok hozták azoknak az iskoláknak a kulcsait, amelyeket Arató Gergelyék és Gyurcsány Ferencék bezártak. Akkor nem volt ilyesfajta szép szólam arra, hogy mennyire fontos az iskola; akkor nem foglalkoztak azzal, hogy mi lesz azokkal a tanárokkal több mint 380 helyen, ahol ezeket az iskolákat bezárták; akkor nem volt szó arról, hogy önök tandíjassá tették a pedagógusképzést, hogy aki esetleg anyagilag nehezebb körülmények között érettségizik le, az ne tudjon felvételizni utána a pedagógusképzésre. Akkor ilyenekről nem beszéltek, csak elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól, és az ön frakciótársa, képviselőtársa kapta a saját kezébe azt a jelképes kulcscsomót, amelyen a bezárt iskoláknak a kulcsai voltak jelképesen. Na, ezt tették önök, és ezt kapták önök utána a pedagógusoktól, ezt a kulcscsomót az önök bezáró tevékenységének a szimbólumaként. És amikor mi, bár az egyik nehéz gazdasági helyzetből, koronavírus-válságból jutottunk át az energiaválságon keresztül a háborús helyzetig, de az önök miniszterelnökjelölt-jelöltje, Dobrev Klára csak annyit mondott, hogy nincs szükség választás előtti kormányzati bizsura mondta ezt a pedagógusbér-emelésre. Most akkor van szükség, vagy nincs szükség? De azt is mondta az önök miniszterelnökjelölt-jelöltje, Dobrev Klára Brüsszelben, hogy hagyják abba a meddő vitákat, és cselekedjenek, végre el kell fogadni azokat a szabályokat, amelyek az antidemokratikus kormányokat kizárják az uniós források felhasználásából ezzel ő Magyarországra gondolt, hogy Magyarországot zárják ki az uniós források felhasználásából. Márpedig mi egyértelművé tettük, hogy amint hozzájutunk ezekhez a forrásokhoz, ezeknek egy jó részét, több száz milliárd forintot pedagógusbér-emelésre kívánunk fordítani. Önök pedig azért dolgoznak Brüsszelben, hogy ez a fedezet ne jöjjön meg. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Ettől függetlenül, ha megjön, ha nem jön, az idei évi 10 százalékos emelés megvolt, a jövő évi 10 százalékos meglesz, és a jövő utáni évben is végre fogjuk hajtani a 10 százalékos emelést. [[Barkóczi Balázs: El is viszi az infláció!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A mai utolsó kérdés következik. Balassa Péter, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért nem ingyenes az M86-os Szombathely és Vát közötti szakasza?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! [[Sic! Dr. Koncz Zsófia felemeli a kezét.]] Köszönöm, hogy utolsó szóbeli kérdésként feltehetem ezt, egy nagyon fontos téma. Egy újabb, a megyénket, Szombathelyt és környezetét érintő kérdésben kívánok szóbeli kérdést feltenni. Ugye, mindenki részére nyilvánvaló, hogy Magyarországon vannak olyan autópályák és olyan gyorsforgalmi utak, amelyek bizonyos szakaszai ingyenesek, ilyen például a Miskolcot észak-dél irányba elkerülő, ilyen a Kaposvárt észak-dél irányba elkerülő, az M9-es bizonyos szakasza Szekszárdnál, de az M0-s gyorsforgalmi autóúton is vannak olyan részek, amelyek ingyenesek. Igény lenne rá Szombathelyen és környékén is, és nagyon sajnálom, hogy országgyűlési képviselőnk, a térség képviselője nincs jelen ezen a szóbeli kérdésen. Miért mondom ezt? 2016 óta, amióta a gyorsforgalmi utat átadták Szombathely és Győr között, azt a bizonyos M86-os gyorsforgalmi utat, azóta a Zanaton élő emberek élete nem egyszerű. Hogy miről is beszélek? Ez a forgalom a zanati főúton halad keresztül, komoly terhelést jelent az ott élők számára, viszont az elmúlt években több ígéret is elhangzott. Sajnos, az ígéretekből nem lett semmi, ami azt jelenti, hogy a mai napig is eléggé megkeseríti a Zanaton élők életét. Arról volt szó korábban, hogy az M86-os Szombathely és Vát közötti szakasza ingyenes lesz, és ingyenesen használhatják az ott élők. Aki ott él, az nagyon jól tudhatja, hogy milyen terhelést jelent ez az alsóbbrendű utakon, és milyen viszontagságokat jelent ez nap mint nap az ott élők számára. Azért is érdekes ez, ugyanis a 2019-es önkormányzati választás előtt a térség akkori fideszes képviselője, vagyis a körzet képviselője is ígéretet tett arra, és konszenzusos döntéssel a közgyűlésben egyöntetű döntés született arra vonatkozóan, hogy kezdeményezzük azt, hogy a Szombathely és Vát közötti szakasz legyen ingyenes. Egyetlenegy olyan javaslat van, amely ezt a 13 kilométeres szakaszt megoldaná, ez pedig nem más, mint az ingyenessé tétel. [[Az elnök csenget.]] A fentiekre tekintettel kérdezem a miniszter úrtól és az államtitkár asszonytól is, hogy miért büntetik az itt élőket, amikor más települések környékén élők ingyenesen használhatják az ottani autóutakat [[Az elnök csenget.]] és gyorsforgalmi utakat. Miért maradnak ki ebből a lehetőségből a szombathelyiek, a zanatiak, a nemesbődiek, a vátiak és a sárváriak? Köszönöm megtisztelő válaszukat. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Két perc a kérdés, képviselő úr, legközelebb gyakoroljuk. Államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt feladatának tartja a közlekedési hálózat folyamatos fejlesztését, és az elmúlt időszakban soha nem látott méretű közúthálózati fejlesztés és útépítés zajlik az országban. Az útprogram elindításakor 14 megyei jogú város volt elérhető négysávos úton, a tavalyi év végére Szolnok, Eger és Sopron bekötésével már 20-ra nőtt ez a szám én úgy gondolom, hogy ez hatalmas eredmény. Fontos célunk, hogy megvalósuljon valamennyi megyei jogú város elérhetősége magas szolgáltatási szintű úthálózattal, az autópályák országhatárig történő elvezetése és bekapcsolása a nemzetközi gyorsforgalmi úthálózatba, a technológiai és ipari központok elérhetőségének javítása, a gyorsforgalmi úthálózat 30 percen belüli elérése az ország bármely településéről. [[19.10]] A színvonalas közúti elérhetőség a helyi életminőség javításában, egyes települések, térségek gazdaságának a fejlesztésében meghatározó tényező. Jól tudják ezt a Vas megyeiek is, akiknek egészen 2016-ig kellett várniuk a gyorsforgalmi kapcsolatra. Az M86 Szombathelyig tartó szakaszának túlnyomó hányadát 2010 után adtuk át a közlekedőknek. Hadd emlékeztessek arra is, hogy 2017 elejéig személyautókkal díjmentesen lehetett használni az autóútnak a befejező, Csorna-Hegyfalu szakasznál korábban megépített részét. Mint képviselő úr is tudja, az úthálózat fenntartása komoly forrásokat igényel, az útdíjakból származó bevételek a közútkezelői, felújítási és karbantartási munkák legfőbb pénzügyi forrásának számítanak. A nehéz-tehergépjárművek már korábban kitiltásra kerültek az említett szakaszon, tehát a városrészen csak abban az esetben jelenhetnek meg, ha úti céljuk ott, helyben van, és egyedi behajtási engedéllyel rendelkeznek. Az ön által kérdezett konkrét esetben a szakma álláspontja szerint a díjmentesség nem megfelelő eszköz a forgalmi problémák kezelésére. Szeretném jelezni, hogy természetesen mindent megteszünk a településeket érintő országos közúti fejlesztések érdekében, és ehhez kérjük a képviselő úrnak is a támogatását. Köszönöm szépen.
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak: „Meddig még?” címmel, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hogyha meg szeretnénk vitatni valamilyen problémát Magyarországon, érdemes objektív mércékhez nyúlnunk, én pedig a lakhatás témájában is előszeretettel forgatom azt az infótablót, amelyet itt kinn bármelyik képviselőtársunk átvehetett. Innen is köszönjük annak a hivatalnak a munkáját, amely elképesztően színvonalas feladatvállalást végez immáron évek óta, segítve a képviselői munkát. Szeretném megjegyezni, hogy az itt idézett Eurostat-kimutatás nem is olyan régről, 2022-ből a 2020-as adatok figyelembevételével elemzi, hogy hol hány százalék a súlyosan elégtelen lakáskörülmények között élők aránya. Magyarországon több mint 20 százalékról beszélünk. Itt a beázó tetőszerkezet, a nedves falak vagy aljzat, illetve a korhadt ablakkeretek kerülnek nevesítésre, de nyilván számtalan egyéb, lakhatással kapcsolatos nehézséggel küzdenek nem csak faluhelyen és nem csak a vidék Magyarországán; nagyvárosi szinten is eléggé terebélyes ez a probléma. Szintén nem nehéz adatokat szerezni az új építésű lakások számáról, itt jellemzően évente 40 ezer új építésű lakást kellene birtokolnunk ahhoz, hogy százévente kicserélődjön az ingatlanállomány, nyilván ez a különböző korszerűsítéseket is magában foglalja. De azt látjuk, hogy a lakhatási nehézségek egy része abból ered, hogy ennek a szükséges mennyiségnek a fele sem épül meg, tehát nagyságrendileg 200 évente cserélődik az ingatlanállomány Magyarországon a mostani adatok alapján, ideértve panelházakat vagy éppen vályogházakat, vagy a Kádár-kockákat is. Összességében azt is látjuk és ma már szó volt róla , hogy az albérletek átlagos bérleti díja is brutálisan emelkedik, mert nemcsak új építésűből van kevés, hanem bérelhető lakásból is, itt 130 ezerről 175 ezerre emelkedett az átlagos fővárosi bérleti díj. Azt láthatjuk, hogy az Airbnb elképesztően hibás kezelése bérlakások további ezreit vonta ki a piacról, tehát az Airbnb olyan körülmények között működik, ahogy, szerintem a közteherviselést jobban elkerülve, mint kellene, de az biztos, hogy a kínálati oldalról nagymértékben csökkentette a kivehető, főleg belvárosi és belső budai, pesti lakásoknak a számát, arányát, ezzel ugyanúgy hozzájárul az árrobbanáshoz, mint számtalan nagyvárosban a világon. El is érkeztünk oda, hogy egy átlagos magyar fiatal hogyan tud önálló otthonra szert tenni. Itt ma az egyik államtitkár úr, illetve képviselőtársaim évek óta mondják el nekem kormányoldalról, hogy a magyar ember jobban szereti az önálló ingatlantulajdont, az közelebb áll hozzá, mint a bérlemény. Szerintem egyébként, ha végeznénk egy ilyen statisztikát, 100 vagy 101 százalék válaszolná azt, hogy ha választhatna, akkor igen, saját tulajdont szeretne, nem bérleményt. No, de azért élnek milliók ebben az országban, akik kimaradnak a statisztikai tervezésből, akiknek nem telik arra, hogy befizessenek egy új építésű lakóparki lakásra, vagy éppen nincsen saját családi házuk, ők laknak albérletben, sokszor ők húzzák meg magukat egy házrészben, egy szobában. Bizony ezek a honfitársaink ugyanúgy rendelkeznek családalapítási tervekkel, gyermekvállalási szándékkal, és sokszor azért nem valósulnak meg ezek a csodás szándékok, mert nem valósulhatnak meg hely hiányában. Éppen ezért mi nemcsak arra kapacitáljuk a kormányt, hogy támogassa az építkezéseket és az új építésűek számának a növelését, de arra is, hogy egy állami hátterű bérlakásprogramot hozzon létre. Ezt „Mi Várunk” koncepció néven már hosszú évekkel ezelőtt letettük. Arra kapacitáljuk továbbá a kormányt, hogy figyeljen oda minden magyar gyermekre, és helyezzen el félmillió forintot egy úgynevezett jövőalapba, jövőszámlán, amely minden magyar gyermeket megillet, és amely összeget gyarapítva, befektetve végül nem készpénzben kapja meg 18 éves korában az a magyar fiatal, hanem dedikáltan, elektronikus úton kétféle célra fordítható módon: egyrészt költhesse mindezt lakhatási célra, akár vásárlás részösszegére, akár bérletre, és költhesse ezt az oktatással kapcsolatos kiadásaira. Nyilván továbbfejleszthető lenne ez a rendszer, hogyha még egy ekkora összeget minden számlán elhelyeznének, és ebből akár egy állami hátterű ingatlanportfóliónak a kezelése, gyarapítása is megvalósulhatna, mert így akár magukat az otthonokat is lehetne hosszú távon bérlakásként menedzselni. De ez egy következő lépés, első körben bőven elégedettek lennénk, hogyha minden magyar gyermek megkapná ezt a félmillió forintot az életkezdéséhez önálló életkezdési támogatásként. Azt mondhatnák erre, hogy nagy összeg. Nyilván én visszadobnám a labdát, hogy a magyar jövendőre semekkora összeg nem nagy, főleg hogyha ezek a honfitársaink utána a szülőföldjükön tudnak boldogulni. De ha megvizsgáljuk a költségvetés tervezetét, az általam a magyar jövőre kért összeg nem teszi ki a pluszban behajtott adó egytizedét a következő év tekintetében. Ennyi kell hogy jusson a magyar jövendőre. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Néhány nappal ezelőtt egy megdöbbentő kinyilatkoztatás történt, miszerint Takács Péter egészségügyi államtitkár arról beszélt egy szakmai konferencián, hogy a kormány saját hatáskörbe venné az önkormányzati szakrendelőket. Mondhatnám, hogy tolvajtempó Fidesz-módra. Az önkormányzatok ráköltöttek, működtetik, és felkészültek arra, hogy egészségügyi ellátást biztosítsanak magas színvonalon, most pedig azzal, hogy a kormány ezt meglátja, begyűjti maga alá azokat a szakrendelőket, amelyeknek a működtetésére, fejlesztésére az önkormányzatok egyébként eddig is milliárdokat költöttek, hogy javítsák az itt élők szakorvosi ellátását. A megoldás egyébként nem újdonság, mert a járványveszély alatt már, visszaemlékezhetünk arra, hogy a kormány minden egyeztetés nélkül meglépte, elvonta és átirányította ezt a szakmai szolgáltatást. De tekintsük úgy, hogy a járványveszélyre való indokkal lépték meg ezt, így a kórházak irányítása alá vonták. Így volt egyébként ez az újpesti rendelővel is. De Újpest-Angyalföld képviselőjeként én felháborítónak tartom azt a tolvajtempót, amit önök diktálnak. Önök, akiknek az egészségügy láthatóan nem fontos és nem érték, mert csak nézzünk rá azokra a kórházakra, amit fenntartanak, azok milyen állapotban vannak. Sokadlagos kérdés ez önöknél, és most is azt teszik, amit az előbb példaként említettem, hogy egyeztetés nélkül elvonnak mindent. Többször bizonyították már azt, hogy nem érdekli önöket az újpesti, angyalföldi emberek egészsége, jóléte, alapvető érdeke, csak azzal foglalkoznak, hogyan tudnak politikai és morális károkat okozni az önkormányzatunknak és az újpesti emberek hivatalának. Követelem, hogy nyilatkozzanak, mennyit fognak ezekre és erre az intézményre áldozni akkor, amikor látjuk, ahogy említettem, hogy milyen állapotban vannak a kórházak. Hogy világos legyen, a helyzet súlyosságára szeretnék példát mondani. A kormány einstandolni akarja a működő jó intézményt, folyamatos fejlesztésről gondoskodtunk idáig, a hét emeleten emeletről emeletre haladunk a felújításban és fejlesztésben. A kerület éves szinten 300 millió forinttal támogatja a helyi szakrendelőt azért, hogy orvos- vagy szakápolóhiányra legyen a legkevesebb panasz, legyen megoldás erre. Ezt a pénzt konkrétan arra költjük, hogy legyen, aki gyógyít a kerületben. Így voltunk képesek lecsökkenteni a sorban állók számát, új egészségügyi szolgáltatásokat elindítani és fejlesztéseket bonyolítani. Az újpestiek érdekében egyébként nemcsak erre, hanem a kórház megépítésére is tettünk javaslatot, sőt az önkormányzat elkészítette ennek előtanulmányát annak érdekében, hogy a kormányzat, a minisztérium hátha meghallja és megérti. [[19.20]] Ennek érdekében költségvetési módosító javaslatot is tettem. Kíváncsian várom, hogy a kormánypárti képviselők július hónapban hogyan fognak erről szavazni. Végezetül arról, hogy önök milyen módon kezelik az egészségügyet, és hogyan gondolkodnak erről, szeretnék egy példát mondani, azon túlmenően tehát, hogy elvárom, hogy ezekre az elhangzott kérdésekre majd felkészüljenek és válaszoljanak. De milyen válasz érkezhet egy olyan kormánytól, amely egyébként a népegészségügyi termékadó bevételeit begyűjtötte, az elmúlt évek alatt megsokszorozta az ebből származó bevételt népszerű nevén egyébként a chipsadót , 2011-től kezdődően most már 50 milliárd forint fölötti bevétellel gazdálkodnak. Elvileg népegészségügyi célokat is finanszírozhatnának belőle, már csak azért is, mert törvényben ezt vállalták, és a jogszabály ezt előírja önöknek. Miközben tehát ezek az adóbevételek, tehát a népegészségügyitermékadó-bevételek jelentősen növekedtek, eközben pedig az emberek egészségi állapota nemhogy javult, még romlott is. Tehát az, amit önök csinálnak, nem elég, hogy megadóztatják az embereket, elveszik a pénzüket, ráadásul nem fordítják azt egészségügyi szolgáltatásokra, ennek az a következménye, hogy a magyarok egészségi állapota nem javul. Ezért önök felelősek, és ez is csak bizonyítja azt, hogy önök felelőtlenül gazdálkodnak az egészségügyi forrásokkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mikor folytatódik a beígért panelprogram?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megszokhattuk már, hogy a magát nemzeti együttműködés rendszerének hazudó Orbán-kormányban bizonyos szavaknak különös jelentése van. Ha ez a kormány azt mondja, hogy megbecsüli a tanárokat, az azt jelenti, hogy növelik a pedagógusok óraszámát, adminisztratív terheit, és elveszik a juttatásaikat, valamint elveszik a sztrájkhoz való alapjogukat is. Ha ez a kabinet azt állítja magáról, hogy családbarát, az azt jelenti, hogy egy fillérrel sem emeli meg a családi pótlékot, helyette rekordmagas inflációval, adóemelésekkel és áthárított különadókkal sújtja a magyar családokat. Ha ez a kormány azt mondja, hogy panelfelújítási programba kezd, akkor biztosak lehetünk benne, hogy a sokmilliós médiahadjárattal megtolt bejelentésen kívül semmit nem fog tenni. Tisztelt Képviselőtársaim! Választókerületemben, Rákospalotán, Pestújhelyen, Újpalotán és Újpesten mintegy 15 ezer olyan házgyári és társasházi lakás van, amely energetikailag elavult, és a kormány által benyújtott 2023-as költségvetés tervezete szerint esély sincs rá, hogy ezek központi forrásból újuljanak meg. Persze, nem volt ez mindig így. Emlékeztetném önöket, hogy a panelprogram első szakaszában annak idején a baloldali kormányok 2007-ig 34,5 milliárd forintot költöttek a panellakások felújítására. Ebből a keretből akkor a házgyári lakások 24 százaléka, mintegy 190 ezer lakás újult meg. És ami a legfontosabb, ezeknek az érintett lakásoknak az energiafelhasználása akkor átlagosan 30 százalékkal csökkent. 2008-tól az Új Magyarország program lakásfelújítási részeként akkor már 60 százalékos állami támogatással újabb lakások újultak meg, 2011-től azonban az új kormány felfüggesztette ezeket a pályázatokat, és az ügyben azóta sem történik semmi. A Fidesz elengedte azoknak a XV. kerületi és újpesti polgároknak a kezét, akik olyan lakásokban élnek, amelyek nemcsak energiahatékonysági szempontból, de szinte semmilyen módon nem felelnek meg a XXI. század követelményeinek. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Ahogy mondtam, a baloldali kormányok által levezényelt program keretében annak idején a nagyjából 800 ezer ipari technológiával készült panellakás mintegy harmadát újították meg, ami azt jelenti, hogy a teljes felújításra váró lakások száma ma 600-630 ezer körül van Magyarországon. A kormány tétlensége az épületfelújítások terén már csak azért is különösen érthetetlen, hiszen Magyarországon az épületek a legnagyobb energiafogyasztók, vagyis valódi rezsicsökkentést ezekkel a felújításokkal lehetne garantálni. Ha önök számára az energiatakarékosság nem csupán üres politikai szlogen lenne, akkor az épületfelújításokkal a kormány most mintegy 16 százalékkal tudná csökkenteni az energiafogyasztást. Így lehetne azoknak segíteni, akiknek erre a legnagyobb szükségük lenne, azon tisztességes magyar családok sokaságának, amelyeknek minden hónap végén problémát jelent a számlák kifizetése. Ezen családok száma pedig ma minden eddiginél magasabb. Nem elég a rekordmagas infláció, az adóemelések és az áthárított különadók, ma Magyarországon minden hatodik háztartás energiaszegénységben szenved. Ez azt jelenti, hogy minden hatodik magyar háztartásban nem képesek megfizetni a fűtés vagy más alapvető energiaszolgáltatások olyan szintjét, amely a tisztességes életminőséghez szükséges. De amíg önök szokásuk szerint cserben hagyták a magyar családokat a bajban, addig mi próbálunk segíteni. Ezért a Demokratikus Koalíció képviselői módosító indítványt nyújtottak be a 2023-as költségvetéshez, hogy indítsák újra a 2011-ben a Fidesz által elkaszált panelprogramot, kiterjesztve ezt a társasházakra is. Így most önökön a sor, hogy döntsenek, továbbra is fontosabbe az, hogy hagyják szabadon lopni saját családtagjaikat és oligarcháikat, vagy véget vetnek ennek, hogy Magyarország végre hozzáférjen az európai uniós forrásokhoz, és a DK javaslata szerint belekezdenek az ezekből a pénzekből megvalósítható, önrész nélküli panel- és társasház-felújításokba. Ugyanis nem a strómanok gazdagodása, nem a haverok jachtozása és nem is a miniszterelnök meccsekre reptetése, hanem ez a valódi nemzeti érdek, és ezzel szolgálnák a magyar embereket, benne pedig több ezer rákospalotai, pestújhelyi, újpalotai és újpesti családot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, DK-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem adom föl, és visszatérően a tanár-diák problématérképet fel szeretném eleveníteni, mert a pedagógusoknak nincs lehetőségük napról napra kopogtatni a parlament ajtaján, de helyettük ezt én szívesen megteszem. A választás után önök maradtak kormányon, de sajnos a problémák is maradtak. Méghogy maradtak?! Halmozódtak! A meglévő gondokat még tetőzték: 13 százalékos infláció, stagfláció, extraprofit, energiaárak, élelmiszerárak, 400 forintos euró. Tudják, ez olyan, mint a szemét: gyűlik, gyűlik, majd betemeti a gazdáját. Kivétel, ha a szemetet, galád módon, mindig más háza tájára szórják. Önök mindent az Európai Unióra és a 12 évvel ezelőtti kormányra szórnak. Hiányzik az önkritika, bezzeg van hamis ígéretek garmadája. Az egyik hírmondójuk által kidoboltattatott, hogy az év második felében a kormány megköti a partnerségi megállapodást az EU-val, és akkor lesz pedagógusbér-emelés. Önök ezt el is hiszik, hogy az EU-s pénzből bért fizethetnek? Erre azt tudom mondani, hogy kamu. És eddig hol volt a partnerség? Akkor a huxit és az „Állítsuk meg Brüsszelt!” most felfüggesztve, csak adják már a pénzt? Ejnye-ejnye! Amikor egy diák hazamegy, és azt mondja, hogy egyest kapott, de melléteszi, hogy a többiek is, akkor a jó szülőnél kész a válasz: az nem érdekel, hogy ki kapott rajtad kívül elégtelent, az a baj, hogy te kaptál. Önök mindig a külországok statisztikai adataira hivatkozással terelik a felelősséget, és nem hoznak döntést, ha mégis, akkor az könyöradomány, példa rá a háromszor 10 százalék. A tanárok nem alamizsnára várnak. Nem akarnak egy 2022-es feudalizmusban vagy Horthy-világban élni. A tankönyvekbe való a palota, a jobbágyviskó, a papi burzsoázia és a templom előtti szégyenpad a nádpálcával. Bizonyítsák, hogy nem egy jó szlogennel nyertek választást, hanem ettől többre is képesek! Az önök infójegyzetében itt kint a folyosón szerepel, hogy Magyarországon az elérhető adatok ellentmondásossága miatt nehéz a pedagógushiány mértékét konkretizálni, a betöltetlen álláshelyek arányát mutató KSH-adat arra utal, hogy a hiány kismértékű. Méghogy kismértékű? Egy tanár ilyenkor dühében csikorgatja a táblán a krétát. Egyszerű telefonhívással kideríthető, hogy egy iskolában mennyi tanár hiányzott tavaly és mennyi most. Kapásból mondták a létszámhiányt a múlt és a jelenlegi lezárt tanévre vonatkozóan. Le kell nyelni a békát: az oktatás a belügyhöz került. Pintér Sándornak nincs és szakmai előéletéből fakadóan nem is lehet víziója az oktatási rendszer átalakításáról. Nem is várható el tőle, de az íróasztal mögött dolgozó és nem katedraközeli oktatási szaktanácsadóiknak már látniuk kell az elmúlt évek félresikerült döntéseit. [[19.30]] Például a rendszer-átalakításuk félresiklott, mert rázúdították az újításaikat a közoktatásra, ahelyett, hogy előtte kísérleti jelleggel vezették volna be. Megszüntették az intézmények szakmai, szervezeti, gazdasági önállóságát. Nincs az intézményvezetőknek döntési kompetenciájuk. A pedagógus-továbbképzési rendszer köddé vált. Nincs szabad tankönyvválasztás. Most már tény, hogy tanárnak, diáknak egyaránt bólogató Jánosként kell megfelelni a központi politikai elvárásoknak. A remény hal meg utoljára, ezért próbálom a lehetetlent. A jó tanár mindig próbálkozik, hogy a diákok egyéniségéhez és személyiségéhez, ha torzulást tapasztal, akkor megtalálja a helyes módszert. Igaz, hogy kinőttek önök az iskolapadból, de a hatalomtól régóta megszédülve nem látják a fától az erdőt. Javaslat a tanárhiány enyhítésére: versenyképes pedagógusbérekre van szükség, ez az alap. A tanítást tovább vállaló nyugdíjasnak ne kelljen lemondani a nyugdíjáról, mentesüljön a keresete után a nyugdíjjárulék megfizetésétől. A fiatal pályaelhagyókat kizárólag magasabb bérrel és pluszjuttatásokkal vissza kell csábítani. Ha jól fizetett, tehetséges pedagógusok maradnak, és jönnek vissza a katedrára, akkor tehetséges gyermekekből tehetséges felnőtt válik, és tehetséges társadalom leszünk. Modern dinamizmusra van szükség, ahol a digitális táblára kivetített ppt-n a jövőt tanítják a pedagógusok, és a múlt maradjon a történelemórára. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kállai Mária képviselő asszony, Fidesz-képviselőcsoport: „A kultúra várost épít” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelettel köszönöm a kulturális tárcának azt, hogy 2022-ben Szolnok megyei jogú város lehetett a múzeumok éjszakájának kiemelt helyszíne. A kultúra valóban várost épít, külön köszönöm azt, hogy mindez a 20. alkalommal, a jubileumi múzeumok éjszakáján tudott megtörténni. Azt is köszönöm, hogy városunk polgármestere az országos médiában mutathatta be államtitkár úrral együtt programjainkat, és két minisztérium helyettes államtitkára is megtisztelte a várost a programokon. Betekintve az országos programkínálatba, ezen az éjszakán valóban nem volt érdemes aludni, hiszen az egész országban a látogatókat 400 helyszínen minimum 2500 program vonzotta. Ami a mi városunkat illeti: ebben az évben a városban működő intézmények, civil közösségek együttműködésével nagyon sok helyszínen valósult meg a rendezvény. Elmondhatjuk, és nyilván adódik is a központi helyszín voltunkból, hogy Budapest után mi nyújtottuk a legnagyobb kínálatot; és külön érték az, hogy a megyei jogú város mellett a térség 9 kistelepülése is bekapcsolódott. Az idén Szolnokon, annak ellenére, hogy szakadó eső is volt, 25 helyszínen, 9 kapcsolódó kistelepülésen összesen 150 programmal vártuk az érdeklődőket. Mi is volt ezen az estén? Természetesen nagyon nehéz szavakkal visszaadni azt a hangulatot, amelyben családok, baráti közösségek csodálják meg a velünk élő kincseinket, csodálkoznak rá a vasúti almáriumra, tárulnak fel épületeink mindennapokban nem látott részei, vagy vesznek részt nagyon értékes tárlatvezetéseken, koncerteken, előadásokon, vetítéseken, városnéző kisvonaton, idegenvezetésen, éjszakai vásáron. Köszönet mindenkinek, aki dolgozott azért, hogy a kultúra varázsa erős élményt adjon. De lépjünk tovább! Ha Szolnok identitását, sajátosságait elemezzük, akkor a város tágan értelmezett kulturális élete nagyon megbecsülendő. A múzeumok éjszakája előestéjén nyílt meg a mai Magyarország legrégebbi művésztelepe, a 120. születésnapját ünneplő szolnoki művésztelep ünnepi rendezvénysorozata és a rendezvénysorozatot indító kiállítás, amely összességében a művészetek közötti átjáró összművészeti fesztivál megnyitója is volt. A csúcspont a július 1-2-ai hétvége volt. Ennek is kiemelt programja Simon Ferenc szobrászművészünk 100. születésnapjára való emlékezés volt; emlékkiállítással idéztük meg a kolónia meghatározó szobrászát. De Munkácsy-díjas szobrászunk, Pogány Gábor Benő ekkor ünnepelte 60. születésnapját, amit egy életmű-kiállítással tisztelt meg, amit megnyitott L. Simon László, a Nemzeti Múzeum főigazgatója. Köszönjük ezt. Hagyományainkhoz híven az idén is jelen volt minden művészeti ág a művésztelep ősparkjában a 120. születésnapon. Fontos elmondani és kiemelni, és azt gondolom, hogy országosan is ismert, hogy a 120 éves szolnoki művésztelep legújabb kori virágzását éli, és ebben a pillanatban is írja a magyar művészet történetét. Volt itt színház, film, képzőművészet, irodalom, komolyzene, könnyűzene, klasszikus, modern tánc, performansz, szieszta, örömzene, olvasósziget, étel, ital, béke és barátság, ahogyan a telep művészeti vezetője fogalmazott. Városunk intézményei, szervezetei ezen a rendezvényen is bemutatkoztak, kapcsolódtak a művésztelep programjaihoz. Ebben a bő két hétben több ezer, a kultúrát szerető ember volt a rendezvényeken. Szolnok megyei jogú város Szolnok 2030-as stratégiájában a kultúra nagyon fontos szerepet kap. Rendkívül fontosnak tartom azt, hogy Magyarország Kormánya kultuszstratégiájának köszönhetően a kultúrához való hozzáférés, a kulturális értékteremtésben való részvétel nagyon természetes vidéken is. Azt gondolom, hogy az országot nézve nagyon komoly vidéki fejlesztéseket láthatunk. Köszönet ezért. Ennek közösségépítő, kötődéserősítő szerepe, életminőséget javító hatása megkérdőjelezhetetlen. Mindezekért tartjuk azt, hogy Szolnok megyei jogú városban és a térségében egyaránt a tágan értelmezett kultúra valóban településépítő erővel bír. Városunk 2025-ben fogja ünnepelni fennállásának 950. évfordulóját. A jubileumhoz kapcsolódó programokra természetesen már készülünk, ebben is nagyon kiemelt szerepet fog kapni az összefogás, a közösségek értékmegőrző, értékteremtő ereje. Ezzel a motivációval dolgozunk tovább az itt élők érdekében. Még egyszer tisztelettel, megbecsüléssel köszönöm mindazt, ami Szolnokot jelenleg a kultúra egyik fellegvárává teszi. Köszönöm azt, hogy a kulturális kincsekhez való hozzáférés, az értékteremtésben való részvétel teljesen természetes számukra. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Becsó Zsolt képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Kelet-Nógrád esélyei és lehetőségei” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nekünk Kelet-Nógrádban sosem volt egyszerű a helyzetünk. A rendszerváltozás éveiben a szénbányászat és a nehézipar leépítése teremtett drámai helyzetet térségünkben, hiszen 30 százalék fölött volt a munkanélküliség, tulajdonképpen szociális, gazdasági és társadalmi válsággócként jelentünk meg hazánk térképén. Ezért volt fontos, hogy 2002-ig az akkori kormányzatok mindegyike próbált segítő kezet nyújtani a leghátrányosabb helyzetű térségek kiemelt támogatásával. A kétezres évek első évei pedig kifejezetten pezsgőek voltak, ipari parkok jöttek létre, intenzíven megjelent a külföldi tőke Bátonyterenyén, Pásztón és Salgótarjánban, nagyon jelentős szennyvízelvezetési programot valósítottunk meg, elindítottuk a 21-es út fejlesztését, kiváló határon átnyúló kapcsolatokat építettünk ki, így valódi esélyünk nyílt a felzárkózásra. 2002 után azonban rövid időn belül sikeresen letérítették a baloldali kormányzatok a felfelé vezető pályáról térségünket. A 21-es út négysávosítását elszabotálták, a működő tőke beáramlása veszített lendületéből, a munkanélküliség megugrott, az elvándorlás felerősödött, a hátrányos helyzetű térségek kiemelt támogatását megszüntették. A 2010-es kormányváltást követően viszont ismét esélyt kaptunk arra, hogy sokévnyi helyben járás után végre saját kezünkbe vegyük sorsunk alakítását, és a kormány támogatása mellett megkezdjük az építkezést, Kelet-Nógrád újrapozicionálását. Három fő célt tűztünk ki akkor: egyrészt munkahelyteremtéssel együtt járó gazdaságfejlesztés megvalósítása, másrészt felhelyezni hazánk fejlesztési térképére térségünket, harmadrészt erősíteni a helyi identitást. Mindenfajta nehézség ellenére a Covid előtti röpke tíz év igenis sikeres volt Kelet-Nógrád életében, mert négysávosítottuk végig Hatvan és Salgótarján között a 21-es utat, új ipari parkokat hoztunk létre, kiemelt kormányzati támogatást kaptak a Wamsler, a Salgglas, a Mitsuba, a Bumchun, a Mikropakk, az Eglo, a SungEal vagy az Alukov kutatás-fejlesztési, munkahelymegőrző, munkahelyteremtő vagy új értéket létrehozó beruházásai. Megújult a világörökség részeként számontartott Hollókő és nemzeti kegyhelyünk Szentkút, mindemellett több helyen jelentős turisztikai attrakciófejlesztési projektet valósítottunk meg. A „Modern város” és a „Magyar falu” programoknak, a területfejlesztési operatív program forrásainak, a kormányzati külön támogatásoknak köszönhetően városaink és falvaink soha nem látott mértékben léphettek előre. [[19.40]] Elindítottuk az onkológiai centrum építését Salgótarjánban, óvodafelújítási, bölcsődeépítési, csapadékvíz-elvezetési programok valósultak meg vagy valósulnak meg. Ezen túlmenően utakat és járdákat építettünk. A Covid, a kevésbé barátságos európai politikai tér, a brüsszeli energia- és szankciós politika, de különösen az elhúzódó háborús konfliktus azonban teljesen új helyzetet teremtett országos, illetve helyi szinten is. Nyilván a legfontosabb most nemzeti szinten Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme, de fontos az is, hogy ne adjuk fel álmainkat sem. Így Kelet-Nógrádban továbbra is prioritás a nógrádi Enjoy Park kialakítása, a turisztikai attrakciófejlesztés, a szervezetépítés, a vendégfogadás feltételének forradalmian újszerű megvalósítása, a közlekedési infrastruktúra fejlesztése a 23-as út Bátonyterenye elkerülő szakaszának megépítésével, új közlekedési kapcsolat kialakításával, a 81-es vasúti fővonal fejlesztésének újragondolása, a besztercebányai kerület és Nógrád megye határon átnyúló programjainak menedzselése, a gazdaságfejlesztés, a térség tőkevonzó képességének erősítése, szorosabbra vont gazdasági együttműködés, a felső- és középfokú oktatás feltételrendszerének javítása és végül, de nem utolsósorban városaink és falvaink környezettudatos, jövőorientált és fenntartható fejlesztése. Kelet-Nógrád esélyeit és lehetőségeit most jelentős mértékben befolyásolja a makrokörnyezet, az ország gazdasági helyzete, de a jövő építését nem lehet feladni. Valljuk mi is, hogy azokból a kövekből, melyek utunkba gördülnek, egy kis ügyességgel lépcsőt építhetünk. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A mi városunk, Pécs 92.” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mai alkalommal sajnos a városunkat érintő súlyos kockázatokról, illetve konkrét veszélyekről kell beszélnünk. Néhány héttel ezelőtt vagy talán egy hónappal ezelőtt Palkovics László miniszter egy egészen megdöbbentő kijelentést tett. Arról beszélt a miniszterjelölti meghallgatásán, hogy a jelenlegi válságos időszakban az energiapolitikai, energiapiaci helyzetet figyelembe véve korábban már lezárt döntéseket is adott esetben ki kell nyitnia a kormánynak, és konkrétan megemlítette, hogy egy lehetséges tartalékként felmerülhet a mecseki uránbányászat esetleges újraindítása. No, hát ez egészen elképesztő gondolat még a gondolatkísérlet szintjén is, és ennek a kérdésnek én megpróbáltam utánajárni itt az elmúlt néhány hétben. Az teljesen világos mindenki számára, aki ismeri a mecsekvidéki uránbányászat történetét, hogy milyen elképesztő környezetpusztítással járt ez a tevékenység, és azt is tudhatjuk, hogy ez a munka, ez a rekultivációs munka, amit az egykori uránbányászat miatt végezni kellett, soha nem fog véget érni, és elképesztően sok pénzt, több tíz milliárd forintot emésztett már föl. Azt is pontosan tudjuk, hogy ezek az uránbányászati tervek, amelyek már körülbelül az elmúlt tíz évben itt vannak velünk, időről időre előkerülnek, ezek semmiféle gazdasági hasznot nem jelentenének Pécs városának, még csak iparűzésiadó-bevételt sem hoznának, és munkahelyeket pedig semmiképpen nem teremtenének. Itt már egy teljesen más technológiáról van szó egyébként, mint az egykori uránbánya esetében. De azt is el tudjuk mondani, hogy konkrétan egy engedélyezési eljárás is Pécs nyugati részén óriási értékvesztést okozna az ingatlanpiacon. Tehát látható, hogy egy ilyen uránbányászati engedélyezési eljárás, ha révbe érne, akkor még anélkül, hogy bármilyen módon, akár csak egy ilyen kapavágásnyi uránbányászati tevékenység is történne, már súlyos, sokmilliárdos gazdasági kárt okozna Pécs város lakosságának. Az is teljesen világos lehet mindenki számára, hogy ez az energia-önrendelkezés az energiabiztonság szempontjából semmilyen megoldást nem jelentene, hiszen az uránbányászat nem jelentene nukleáris fűtőelemeket. Itt azt lehetne tenni, hogy az oroszoktól vásárolhatna a jelenlegi helyzetnek megfelelően fűtőelemeket Magyarország, de itt a mecseki uránbányászat semmilyen módon nem jelentene előrelépést az energia-önellátás szempontjából. Ezt a megújulókra alapozva lehetne végrehajtani. A tények és az előzmények ismeretében Pécs megyei jogú város egy világos döntést hozott, és elutasította az uránbányászat újraindításának még a gondolatát is, még az ötletét is elvetette az indítványunkra évekkel ezelőtt. Hozzáteszem, hogy ebben egyébként egy szinte teljes politikai konszenzus volt, hiszen a jelenlegi kormányzó pártok, tehát a Fidesz-KDNP politikusai, a helyi civilek és a mai ellenzéket meghatározó politikusok, illetve szervezetek is elutasították az uránbányászati terveket, és ennek ellenére fordult ez meg most Palkovics miniszter úr fejében a gondolatai között. Én az elmúlt néhány hétben egy írásbeli kérdést intéztem a minisztériumhoz, az innovációs és technológiai minisztériumhoz [[sic!]] , amire nem oly régen kaptam választ miniszterhelyettes asszonytól, és ez egészen meglepő volt. Semmit nem mondott ez a válasz azzal kapcsolatban, amit kérdeztem, tehát hogy milyen tervekkel rendelkezik a kormány. Cserébe azt válaszolta a minisztérium egy hivatalos válaszban, hogy ma Magyarországon semmiféle eljárás nincs folyamatban az esetleges uránbányászati tevékenységgel kapcsolatban. Hát, körülbelül egy időben a minisztériumtól megérkezett válasszal nyilvánosságra került egy dokumentum, amely a Baranya Megyei Kormányhivatal eljárásáról tesz tanúbizonyságot, miszerint a Magyar Urán Resources Kft. bizony elindította ismét a tervezett uránbányászati tevékenységre vonatkozó előzetes hatásvizsgálati eljárását, illetve az erre vonatkozó kérelmet. Tehát kiderült, hogy a magyar kormány egyik minisztériuma valótlan információt adott nekem, valótlan információt juttatott el ilyen módon a pécsiekhez, hiszen az állításukkal ellentétesen ma ismét folyik az esetleges uránbányászattal kapcsolatban egy engedélyezési eljárás. Ez egészen elképesztő, és mondhatjuk, hogy példátlan. Sok olyan esetet láttunk és látunk most is, amikor eltagadnak információkat, visszatartanak információkat, de konkrétan fals információval, hogy félrevezessék Pécs megyei jogú város lakosságát, ez, én azt tudom mondani, a jelenlegi rendszerben is példátlan. Mi azt várjuk a kormánytól, hogy fogalmazzon világosan, terítse ki a kártyákat, adja meg a pontos információkat Pécs városának és a térségnek, az itt élők számára, hogy milyen tervekkel rendelkeznek, milyen eljárások vannak folyamatban, és végre vegyék figyelembe Pécs város érdekeit. Vegyék figyelembe Pécs város egészséges környezet megőrzéséhez való jogát és Pécs város fejlesztési koncepcióit, amelyek ellentétesek az uránbányászati és egyébként az atomtemetővel kapcsolatos tervekkel, és végre képviseljék azt a szándékot, ami Pécsett pártpolitikától függetlenül megvalósult. Pécs közelébe nem kell uránbánya, és Pécs mellé nem kell atomtemető. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid képviselő úr, Mi Hazánk képviselőcsoportja: „Kenőpénz helyett már a konzerv is megteszi!” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. A napokban annak az elkeserítő eseménynek lehettünk tanúi, hogy kiskunfélegyházi autópálya-rendőrök zsarolták meg az áthaladókat, a kilátásba helyezett bírság eltörléséért pedig pénzt, szerszámokat és konzerveket fogadtak el. Amennyiben nem működtek közre, súlyos bírságokat szabtak ki, még ha nem is állt fenn szabálysértés gyanúja. Ezzel nemcsak az egyenruhát és a testületet, de közvetve a magyar államot is lejáratták, hiszen milyen állam az, amelynek a rendfenntartói olyan sanyarú sorban vannak tartva, hogy konzervekre büntetik a legtöbb esetben a hazánkon áthaladó külföldi állampolgárokat, lejáratva, balkáni szintre süllyesztve ezzel országunkat. Nem ez az első alkalom, hogy korrupcióról beszélünk a közigazgatásban, és nem is az utolsó, amíg nincs rendezve ez a tarthatatlan állapot, ami a rendőrség esetében tapasztalható. A felelősség alól nem lehet kivonni őket, de elgondolkodtató, hogy miért folyamodik egyre több állami szférában dolgozó a korrupt pénzforráshoz. A kérdést a 2023-as költségvetés-tervezet meg is válaszolja, hiszen olyan emberekről beszélünk, akik a testi épségüket kockáztatják nap mint nap, mégis kénytelenek magukat és családjukat aránytalanul alacsony fizetésből fenntartani. A megoldás nem az újabb korrupcióellenes bizottságok bevezetése, hanem a megbecsülés és a tisztességes bérek biztosítása. Nem életképes egy olyan bérrendszer, amelyben a biztonságunkért felelős szerv a fizetési rangsor 412. helyére szorul. [[19.50]] Eközben az élelmiszer és az alapvető cikkek ára napról napra növekszik, ami tovább ront méltatlan helyzetükön. Eközben a kormány kommunikációja azt bizonygatja, hogy nem az emberek fogják megfizetni a válság okozta hiányokat. A tagadás igaz, csak a jövő idő nem, hiszen már most is fizetik azt. Nem várhatjuk el azt, hogy az élvonalban dolgozó rendőreink alacsony fizetésért kis túlzással: éhbérért teljesítsenek szolgálatot, és teljes odaadással végezzék munkájukat. Éppen ezek azok a szektorok, ahol különösen magas fizetést kellene biztosítani a lefizethetőség, a morálvesztettség, a hűtlenség és az állam lejáratásának elkerülése érdekében. Bármely kormány szégyenére válna, ha ilyen szintre züllesztené a rendőrséget. Láttunk már hasonló rendvédelmet 2010 előtt is, így ebben a témában is csak a Mi Hazánk hiteles, és mi nagyon nem tartjuk járható útnak a rendőrök anyagi ellehetetlenítését. Ez olyan következményeket von maga után, mely az ország életében csak békétlenséget és bizonytalanságot eredményez. A rend őreinek a feladata, hogy az emberek bizalmát elnyerjék, valamint őrizzék testi és anyagi épségünket. A testület becsületét viszont csak úgy lehet visszaállítani, csak úgy lehet visszaadni, ha elsőként megbíznak az emberek a rendőrökben, nem pedig ellenszenvet éreznek ellenük. Annak érdekében, hogy ilyen ne fordulhasson elő többet, rendezni kell a bérezésüket, vissza kell adni a motivációjukat, a megbecsülésüket, új életpályamodellt kell felállítani, hogy ne sérüljön tovább az egyik legfontosabb közfeladat, a rend fenntartása, mely mindennek az alapja. A hatalmukkal visszaélő rendőrök büntetését sem szabad félvállról venni, hiszen ezzel nemcsak anyagi kárt okoznak az állampolgároknak, hanem lerombolják az eddig felépített bizalmat is, az állam tekintélyével együtt. Példát viszont csak akkor lehet statuálni, ha nem a saját munkáltatójuk, a magyar állam kényszeríti őket ilyen méltatlan cselekedetekre a megalázóan alacsony fizetésükkel, mely egy kezdő járőr esetében alig haladja meg a nettó 160 ezer forintot. Ezt nem nézhetjük tovább tétlenül. A számok magukért beszélnek, hiszen ha több mint százmilliárdot költünk kormányzati és közmédiára, tíz-, esetenként százmilliárdokkal támogatunk multikat akkor, amikor pont a rendőrség köreiben uralkodik rendetlenség, amikor a legnagyobb szükség lenne rájuk, akkor ne ezen spóroljon az állam, és ezekkel az összegekkel inkább a szervezet becsületét, az egyenruha tiszteletét, az ország biztonságát kéne visszaállítani. Kérjük a kormányt, hogy mielőbb rendezze ezt a méltatlan helyzetet. Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére a Házbizottság ajánlása szerint kerül majd sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.