Има необходимия кворум. [[Звъни.]] Откривам пленарното заседание. Уважаеми колеги, терористичната атака вчера в сърцето на Европа – белгийската столица Брюксел, е поредният акт срещу свободата и мира. Няма оправдание за подобно чудовищно насилие спрямо невинни граждани. Това, което се случва, е несъвместимо с ценностите на съвременна Европа, една от символите на които е белгийската столица. Народните представители от Четиридесет и третото Народно събрание на Република България остро осъждаме поредния варварски акт. Смятаме, че тези атентати са проява на омраза, невероятна жестокост и насилие към мирните граждани на Европа и света. Уверени сме, че неговите организатори ще бъдат заловени и наказани с най-голямата тежест на закона. Трябва да бъдем още по- решителни и безкомпромисни в борбата срещу тероризма. Убедени сме, че Европа ще намери най-добрия начин, за да защити своите извоювани свободи и ще остане стълб на нашата цивилизация, ценности, морал и култура. Изказваме своите най-искрени съболезнования на близките на жертвите и се надяваме на бързо възстановяване на пострадалите. Оставаме рамо до рамо със своите белгийски приятели и с народа на Белгия. Уважаеми колеги, нека сведем глави и с минута мълчание да почетем паметта на загиналите в трагедията, която потопи в скръб Европа и целия свят. Моля, минута мълчание. [[Всички стават. Едноминутно мълчание.]] Уважаеми колеги, предлагам на Вашето внимание Проект на програма за работата на Народното събрание за времето 23 – 25 март 2016 г., която беше обсъдена по-рано днес на Председателския съвет. 1. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс. Вносители – Данаил Кирилов, Петър Славов, Христиан Митев, Явор Нотев, Димитър Лазаров и Явор Хайтов, на 25 февруари 2016 г. 2. Проекти за решения за промени в съставите на постоянна делегация и постоянни комисии на Народното събрание. Вносители – Красимира Ковачка и група народни представители на 18 март 2016 г. и Цветан Цветанов на 22 март 2016 г. 3. Първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Закона за пътищата. Вносители – Петър Славов и Мартин Димитров на 15 декември 2015 г.; Ирена Коцева и група народни представители на 9 март 2016 г. 4. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за местните данъци и такси. Вносители – Диана Йорданова и група народни представители на 2 март 2016 г. 5. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за тютюна и тютюневите изделия. Вносител – Министерският съвет на 23 декември 2015 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2016 г. – т. 1 за четвъртък. 6. Първо гласуване на Законопроекта за кредитите за недвижими имоти на потребители. Вносител – Министерският съвет на 3 февруари 2016 г. (продължение от 24 март 2016 г.) – т. 2 за четвъртък. 7. Проект за решение за предсрочно преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската Федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България. Вносители – Валентин Радев и група народни представители, на 18 март 2016 г. 8. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за мерките срещу финансирането на тероризма. Вносител – Министерският съвет на 5 октомври 2015 г., приет на първо гласуване, на 25 февруари 2016 г. 9. Проект за решение за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г. Вносител – Министерският съвет на 25 февруари 2016 г. 10. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за признаване на професионални квалификации. Вносители – Министерският съвет, на 24 ноември 2015 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2016 г. 11. Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване и Стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г. Вносител – Министерският съвет на 10 март 2016 г. 12. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – петък, 25 март 2016 г. от 9,00 ч. Уважаеми колеги, предлагам да гласуваме Програмата за работата на Народното събрание за периода 23 – 25 март 2016 г. Гласували 160 народни представители: за 141, против 1, въздържали се 18. Програмата е приета. На основание чл. 50, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е постъпило предложение да бъде включена като точка в дневния ред на Народното събрание – Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за Националната система за спешни повиквания с единен европейски номер 112, № 554-01-185, внесен на 11 декември от Атанас Мерджанов и група народни представители. Заповядайте, господин Мерджанов.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги народни представители! На основание чл. 50, ал. 3 предлагаме в седмичната Програма да бъде включен Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за Националната система за спешни повиквания с единен европейски номер 112. Уважаеми колеги, свидетели сме на поредното дискриминационно отношение към хората със слухови и говорни увреждания. За тези от Вас, които бяха членове на Четиридесет и първото и Четиридесет и второто народно събрание, е известно, че подобен Законопроект беше приет на първо четене. Въпреки това, представителите на изпълнителната власт протакаха достатъчно дълго, за да не се приемат необходимите разпоредби. Текстът на Законопроектът е кратък и ясен – да се осигурят условия за достъп до Националната система за спешни повиквания на хората със слухови и говорни увреждания. Искам само да припомня, че когато на 11 декември внесохме този Проект на закон, тогава получихме подкрепата от всички парламентарни групи. Имаше нарочно изявление на министъра на вътрешните работи, в което също беше декларирана готовността за приемане на тези промени. Въпреки това, след поискано становище от Вътрешната комисия, вече три месеца и половина Министерството на вътрешните работи отказва да предостави съответно становище. Ако продължим да чакаме, ще бъдем свидетели на това продължаващо поведение на държавната администрация, което спъва и не се опитва да реши по модерен начин този толкова належащ хуманен проблем за тези хора. Ето защо предлагаме точката да бъде включена в седмичната програма. Освен всичко останало, при разговори с експерти и специалисти от Министерството на финансите и от техническите служби, средствата, необходими за осъществяването на подобна дейност, не са повече от 150 хил. лв. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Мерджанов. Уважаеми колеги, режим на гласуване. Гласували 149 народни представители: за 73, против 8, въздържали се 68. Предложението не е прието. Заповядайте, господин Гьоков – режим на прегласуване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, 100 хиляди човека с увреден слух и с нарушение на говорните възможности очакват нашето решение. Не знам какъв е проблемът за Народното събрание, че не допускаме това. Предложението ни бе следвало да бъде консенсусно и прието от всички народни представители, защото в случай, че не направим тази поправка в този Закон голяма част от гражданите в България остават неравнопоставени. На теория всички имат право на равен достъп до телефон 112, а на практика една голяма част от хората са лишени от нея. Тук в групата си говорим: представяте ли си, ако, не дай Боже, в България се случи нещо такова, което се случи в Брюксел, и тези хора изпаднат в такава ситуация и не могат да звъннат на 112? Още повече, ние сме предложили в този Законопроект, тъй като сме в ХХІ век и има изключително много технически възможности да се осъществи това наше предложение, не сме затворили нещата само до SMS-и или нещо друго, а сме оставили широка възможност на Министерството на вътрешните работи да вземе най-доброто решение в случая. Създаваме и възможност да бъде отложено във времето с шест месеца, за да може да се помисли в това Министерство и да се реши този проблем веднъж завинаги. Ако се променят техническите възможности в съответствие с това да може да бъдат променяни и възможностите на тези хора да се обаждат...
Благодаря, господин Гьоков, ясно е.
Процедура по прегласуване. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Уважаеми колеги, режим на прегласуване. Гласували 153 народни представители: за 81, против 18, въздържали се 54. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Предложението е прието и влиза в дневния ред за Програмата 23-25 март 2016 г. Заповядайте за процедура, господин Мерджанов.
Уважаеми колеги, благодаря за разбирането и подкрепата точката да бъде включена в седмичната програма. Предлагаме тя да бъде т. 3 за четвъртък.
Обратно становище? Няма. Режим на гласуване току-що приетият Законопроект да бъде т. 3 в четвъртък. Гласували 148 народни представители: за 73, против 27, въздържали се 48. Предложението не е прието. Уважаеми колеги... [[Шум и реплики в БСП ЛБ.]] Вдигнете ръка. Викате единодушно: „Прегласуване!”, но някой да вдигне ръка. Заповядайте, господин Гьоков. [[Шум и реплики.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, ... [[Шум и реплики.]]
Господин Гьоков, моля Ви! Прието е в Програмата. В четвъртък дали ще бъде трета точка или четвърта, или пета – все едно. В петък имаме парламентарен контрол.
Не искам да споря с Вас, господин Председател, и с народните представители. Имахме благоразумието да го пуснем. Дайте да разгледаме този Законопроект и да го решаваме. Няма смисъл да правим номера – приемаме го, пък го оставяме последна точка, тъй и тъй няма да влезе в дневния ред. Дайте да си свършим работата! Това не е никакъв проблем – нито струва толкова пари, нито възможности. Благодаря Ви. Процедура по прегласуване.
Уважаеми колеги, режим на прегласуване. Гласували 151 народни представители: за 67, против 34, въздържали се 50. Предложението не е прието. Постъпили законопроекти и проекторешения от 16 до 22 март 2016 г. 16 март 2016 г. – Законопроект за изменение и допълнение на Закона за меценатството. Вносители са Мариана Бояджиева и група народни представители. Водеща е Комисията по културата и медиите. 16 март 2016 г. – Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройството на Черноморското крайбрежие. Вносители са Цвета Караянчева и група народни представители. Водеща е Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Законопроектът е разпределен на Комисията по икономическа политика и туризъм. 17 март – Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данъците върху доходите на физически лица. Вносители са Михаил Миков и група народни представители. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Разпределен е на Комисията по труда, социална и демографска политика и на Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта. 17 март 2016 г. – Законопроект за изменение и допълнение на Административнопроцесуалния кодекс. Вносители са Данаил Димитров и група народни представители. Законопроектът е разпределен на Комисията по правни въпроси. 17 март 2016 г. – Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията (МОФ) относно създаването в София на структура на МОФ и нейните привилегии и имунитети на българската територия и допълнителната договореност. Вносител е Министерският съвет. Водеща е Комисията по външна политика. Разпределен е на Комисията по правни въпроси и на Комисията по бюджет и финанси. 18 март 2016 г. – Законопроект за ратифициране на Общото споразумение за създаване на рамка за управлението и условията на механизма за Турция, в полза на бежанците, и на Сертификата за принос на Република България, с приложения към него график на плащанията. Вносител е Министерският съвет, Комисията по външна политика и обществен ред и Комисията по бюджет и финанси, Комисията по правни въпроси, Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове. 18 март 2016 г. – Проект за решение за предсрочно преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърденията за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика. Днес го приехме и влезе в дневния ред. Вносители са Валентин Иванов Радев и група народни представители. 18 март 2016 г. – Проект за решение за промяна в съставите на постоянна делегация и постоянни комисии в Народното събрание. Също е внесен в днешния дневен ред. 21 март 2016 г. – Законопроект за ратифициране на Спогодба за социална сигурност между Република България и Тунизийската република. Вносител е Министерският съвет. Водеща е Комисията по труда, социалната и демографската политика. Разпределен е на Комисията по бюджет и финанси и Комисията по външна политика. 21 март 2016 г. – Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния служител. Вносител е Министерският съвет. Водеща е Комисията по правни въпроси. Разпределен е и на Комисията по труда, социалната и демографската политика. 21 март 2016 г. – Законопроект за ратифициране на Евро-средиземноморското споразумение в областта на въздухоплаването между Европейския съюз и неговите държави – членки от една страна, и Хашемитско кралство Йордания, от друга страна. Вносител е Министерският съвет. Водеща е Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения. Разпределен е на Комисията по правни въпроси, Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове, Комисията по икономическа политика и туризъм, Комисията по бюджет и финанси и Комисията по външна политика. 21 март 2016 г. – Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Федеративна република Бразилия за социална сигурност. Вносител е Министерският съвет. Водеща е Комисията по труда, социалната и демографската политика. Разпределен е на: Комисията по бюджет и финанси и Комисията по външна политика. 22 март 2016 г. – Проект за решение за промяна в състава на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специални разузнавателни средства и достъпът до данните по Закона за електронните съобщения. Вносител е Цветан Цветанов. Не е разпределен. 22 март 2016 г. – Проект за решение за попълване състава на Комисията по политиките за българите в чужбина. Вносител е Цветан Цветанов. Общ брой на законопроектите – 14. На основание чл. 82 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е оттеглен внесеният Законопроект за изменение и допълнение на Наказателния кодекс, № 654-01-33 от 16 март 2016 г. Вносители са Станислав Станилов и група народни представители. Съобщение: На 21 март 2016 г., в Народното събрание с вх. № 627-00-3 е постъпило искане от главния прокурор на Република България господин Сотир Цацаров за даване на разрешение за възбуждане на наказателно преследване срещу народния представител Светла Маринова Бъчварова – Пиралкова. Същото е направено по досъдебно производство № 8 от 2014 г. по описа на следствено дело при Софийска градска прокуратура, Преписка № 4458/2012, по описа на Софийска градска прокуратура за извършено престъпление по чл. 220, ал. 2 във връзка с ал. 1 от Наказателния кодекс. С писмо от 21 март 2016 г. заместник-председателят на Народното събрание Цочев е уведомил народния представител Светла Бъчварова за постъпилото искане и възможността да се постъпи с него и приложените материали. Със заявление от 21 март 2016 г. народният представител Светла Бъчварова е информирала заместник-председателя на Народното събрание Кирил Цочев, че дава съгласие за възбуждане на наказателно преследване срещу нея по постъпило искане от главния прокурор на Република България. С писмо заместник-председателят на Народното събрание Кирил Цочев е уведомил главния прокурор на Република България за даденото от народния представител Светла Бъчварова писмено съгласие за възбуждане на наказателно преследване срещу нея по направеното искане като е приложен заверен препис от заявлението. Съобщения за периода от 18 до 21 март. В Народното събрание са постъпили: - Отчет за изпълнение на програмния бюджет на Министерството на правосъдието за периода 1 януари 2015 г. – 31 декември 2015 г. - Отчет за изпълнение на програмния бюджет на Министерството на финансите за 2015 г. - Отчет за изпълнението на програмния бюджет на Министерството на туризма към 31 декември 2015 г. - Отчет за изпълнение на програмния бюджет към 31 декември 2015 г. на Министерството на транспорта, инвестиционните технологии и съобщенията. - Отчет за изпълнение на програмния бюджет за 2015 г. на Министерството на земеделието и храните. - Отчет за степента на изпълнение на утвърдените политики и програми по бюджета на Министерството на труда и социалната политика към 31 декември 2015 г. - Отчет за изпълнение на политиките и програмите на Министерството на регионалното развитие и благоустройството към 31 декември 2015 г. Отчетите са предоставени на Комисията по бюджет и финанси и на съответните ресорни комисии, и са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Уважаеми колеги, съгласно приетата Програма първа точка от днешния дневен ред е: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА НАКАЗАТЕЛНО-ПРОЦЕСУАЛНИЯ КОДЕКС. С доклада на Комисията по правни въпроси ще ни запознае господин Данаил Кирилов. Заповядайте, господин Кирилов, да прочетете доклада на Комисията.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 654-01-24, внесен от Данаил Димитров Кирилов, Петър Владиславов Славов, Христиан Радев Митев, Явор Божилов Нотев, Димитър Николов Лазаров и Явор Илиев Хайтов на 25 февруари 2016 г. На свое заседание, проведено на 16 март 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 654-01-24, внесен от Данаил Димитров Кирилов, Петър Владиславов Славов, Христиан Радев Митев, Явор Божилов Нотев, Димитър Николов Лазаров и Явор Илиев Хайтов на 25 февруари 2016 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на правосъдието – господин Александър Стефанов – изпълняващ длъжността директор на Дирекция „Съвет по законодателство”; от Министерството на финансите – госпожа Диана Драгнева – директор на Дирекция „Правна”, господин Красимир Сивев – началник на Отдел „Процесуално законодателство” и госпожа Анна Бъчварова – главен експерт в Дирекция „Данъчна политика”; от Агенция „Митници” – госпожа Цецка Дочева – началник на Отдел „Административна дейност и разследващи органи”; от Националната агенция за приходите – госпожа Галя Димитрова – заместник-изпълнителен директор и господин Росен Иванов – директор на дирекция „Данъчно-осигурителна методология”; от Върховния касационен съд – госпожа Павлина Панова – заместник-председател на Върховния касационен съд и председател на Наказателната колегия. Със Законопроекта се цели регламентиране на правилата, по които следва да се развие наказателното производство, когато се установи, че то е образувано за деяние, за което вече е наложено административно наказание. В редица случаи, въпреки невъзможността за кумулиране на наказателна и административнонаказателна отговорност, се образуват и наказателно, и административнонаказателно производство за едно и също деяние. Изричната уредба на правилата, по които да се избегне двойното наказване, е наложителна, предвид постановяването на Тълкувателно решение № 3 от 2015 г. на Върховния касационен съд, с което се разрешават проблемите, свързани с действието на принципа „ne bis in idem”, в съответствие с действащото към момента на постановяването му законодателство и с практиката на Европейския съд по правата на човека. В становищата си представителите на Министерството на правосъдието и на Върховния касационен съд изразиха подкрепа за Законопроекта. От името на Министерството на финансите, Агенция „Митници” и Националната агенция за приходите, господин Росен Иванов изрази притеснения, че в резултат на предлаганите промени може да се стигне до невъзможност за наказване или за изпълнение на наказанията, наложени на извършителите на някои деяния. Посочи, че няма яснота по въпроса кои административнонаказателни производства са с характер на наказателно производство и отбеляза, че е необходимо да се обсъдят в детайли предлаганите промени. В обсъждането взеха участие народните представители Димитър Лазаров, Данаил Кирилов и Явор Нотев, които изразиха подкрепата си за Законопроекта, като отбелязаха необходимостта от прецизиране на отделните разпоредби, както и от регламентиране на правила относно обезпеченията. След проведеното обсъждане, Комисията по правни въпроси с 14 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс, № 654-01-24, внесен от Данаил Димитров Кирилов, Петър Владиславов Славов, Христиан Радев Митев, Явор Божилов Нотев, Димитър Николов Лазаров и Явор Илиев Хайтов на 25 февруари 2016 г.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Становище на вносител? Не виждам. Всъщност председателят на Комисията е и вносител, така че той прочете на практика мотивите. Уважаеми колеги, имате думата за изказвания. Закривам дебата. Уважаеми колеги, моля квесторите да поканят народните представители, режим на гласуване след малко. [[Шум.]] Режим на гласуване, уважаеми колеги. Да припомня, уважаеми колеги, подлагам на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс с вносители Данаил Кирилов, Петър Славов, Христиан Митев, Явор Нотев, Димитър Лазаров и Явор Хайтов, 25 февруари 2016 г. Гласували 110 народни представители: за 92, против няма, въздържали се 18. На първо четене е приет Законопроектът за изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс. Благодаря Ви, колеги. Втора точка от днешния дневен ред: ПРОЕКТИ ЗА РЕШЕНИЯ ЗА ПРОМЕНИ В СЪСТАВИТЕ НА ПОСТОЯННА ДЕЛЕГАЦИЯ И ПОСТОЯННИ КОМИСИИ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Вносители са Красимира Ковачка и група народни представители. Госпожа Ковачка, ще прочетете Вие или аз да прочета? [[Реплика от народния представител Красимира Ковачка.]] Добре. На основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 85, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е внесен Проект за решение за промяна в състава на постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея на Съвета на Европа като се предлага следния Проект за решение: „1. Освобождава Кънчо Янев Филипов като заместващ представител на постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея на Съвета на Европа. 2. Избира Красимира Арангелова Ковачка за заместващ представител на постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея на Съвета на Европа.” Решим на гласуване, колеги. Гласували 110 народни представители: за 106, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. На основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 85, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е внесен Проект за решение за промяна в състава на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. Проектът за решение за промяна в състава на Комисията: „Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Стефан Стайнов Желев като член на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. 2. Избира Маноил Минчев Манев за член на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпът до данните по Закона за електронните съобщения.” Режим на гласуване, колеги.
Моля, прекратете гласуването и обявете резултата. Гласували 104 народни представители: за 102, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието, с което и Проектът за решение за промяна в тази Комисия. Уважаеми колеги, имаме още едно предложено решение. Ще го изчета: „РЕШЕНИЕ за попълване състава на комисията по политиките за българите в чужбина Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Избира Стефан Стайнов Желев за член на Комисията по политиките за българите в чужбина.” Уважаеми колеги, режим на гласуване. Гласували 104 народни представители: за 103, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Уважаеми колеги, с което и точка втора от гласувания дневен ред. Преминаваме към точка трета: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПЪТИЩАТА. Първият Законопроект е на господин Петър Славов и Мартин Димитров. Той е от 15 декември 2015 г. Вторият Законопроект е от госпожа Ирена Коцева и група народни представители и е внесен на 9 март 2016 г. Съответно тези законопроекти са разпределени за разглеждане в Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Налични са два доклада. Моля, господин Зеленогорски, заповядайте на трибуната, за да представите становището на Комисията по двата предложени законопроекта. Имате думата, господин Зеленогорски.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа! По отношение на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 554-01-186, внесен от Петър Славов и Мартин Димитров: „ДОКЛАД На редовно заседание, проведено на 21 януари 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 554-01-186, внесен от Петър Славов и Мартин Димитров на 15 декември 2015 г. В заседанието на Комисията взе участие господин Дончо Атанасов – член на Управителния съвет на Агенция „Пътна инфраструктура”. Със Законопроекта се предлага да бъде въведена шестмесечна винетна такса, както и определяне по-ниски винетни такси за леките автомобили, отговарящи на изискванията за съответните екологични категории, аналогични на тези, които са определени за тежкотоварни моторни превозни средства. В хода на дискусията една част от изказалите се народни представители подкрепиха предложените промени. Други народни представители обърнаха внимание, че към Законопроекта липсва финансова обосновка за необходимите разходи, които ще бъдат направени за въвеждането на нова винетна такса и отпечатване на нови винетни стикери, както и че не са предвидени подобни средства в бюджета на Агенция „Пътна инфраструктура” за настоящата година. В представеното становище от страна на представителя на Агенция „Пътна инфраструктура“ бе изразено несъгласие с предлаганите промени, като основният аргумент за това е, че в действащата понастоящем директива на Европейския съюз не са предвидени шестмесечни такси и такива не са въведени в нито една страна членка. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 4 гласа „за”, без „против” и 8 гласа „въздържали се”, предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 554-01-186, внесен от Петър Славов и Мартин Димитров, да не бъде приет на първо гласуване.” „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 654-01-31, внесен от Ирена Коцева и група народни представители На свое заседание, проведено на 16 март 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, внесен от Ирена Коцева и група народни представители на 9 март 2016 г. В заседанието на Комисията взеха участие господин Николай Нанков – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството, и госпожа Таня Милева – началник на политическия кабинет на министъра на регионалното развитие и благоустройството. Законопроектът бе представен от народния представител Ирена Коцева. Със Законопроекта се предлага прекратяването на държавното предприятие Национална компания „Стратегически инфраструктурни проекти”. Предложението е на базата на вътрешен анализ на дейността на предприятието и на анализ, представен от Световната банка, в частта за инфраструктурата, в който е отчетено, че съществуването на компанията не е оправдано от гледна точка на неговата ефективност, тъй като тя няма достатъчно добавена стойност за цялостния процес по изграждане, поддържане и управление на пътната инфраструктура, а отделните дейности по разработване на проектите, провеждане на отчуждителни процедури и други, се възлагат на външни изпълнители. В Законопроекта се предлага дейностите, осъществявани от компанията да се поемат от Агенция „Пътна инфраструктура”, която е доказала своя капацитет в цялостния процес по проектиране, изграждане, поддържане и управление на пътната инфраструктура. Уредени са въпросите на правоприемство по отношение на проектите, изпълнявани по Оперативна програма „Транспорт и транспортна инфраструктура 2014-2020”, както и всички имуществени, финансови и други взаимоотношения, произтичащи от прекратяването на дейността на Национална компания „Стратегически инфраструктурни проекти”. В хода на дискусията изказалите се народни представители подкрепиха Законопроекта, като поставиха и конкретни въпроси, свързани с прекратяването на част от договорите, сключени от националната компания, гаранциите за изпълнение на дейностите по определени договори и правата на засегнатите лица от прекратяването на съответните договори, на които получиха отговори от народни представители – вносители на Законопроекта, както и от представителите на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по регионална политика и местно самоуправление с 15 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 654-01-31, внесен от Ирена Коцева и група народни представители, да бъде приет на първо гласуване.” Благодаря Ви.
Благодаря, уважаеми господин Зеленогорски. Преди да дам думата от името на вносителя, процедура. Имате думата, уважаеми господин Иванов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, предлагам процедура за отпадане на точка четвърта от дневния ред, а именно Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за местните данъци и такси, да отпадне от така гласувания днес дневен ред за седмицата.
Благодаря. Обратно становище? Не виждам желаещи. Уважаеми колеги, гласуваме направеното процедурно предложение: точка четвърта от седмичната програма за работата на Народното събрание – Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за местните данъци и такси, да отпадне от програмата. Гласували 93 народни представители: за 92, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Уважаеми колеги, продължаваме с точка трета от дневния ред. От името на вносител – господин Петър Славов, имате възможност да представите мотивите на внесеното Ви предложение по Закона за пътищата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Съвсем кратко ще представя предложенията за промени в Закона за пътищата, които сме внесли с колегата Мартин Димитров. Както вече чухте, става дума за две основни неща. Едното е въвеждане на шестмесечна винетка, другото е премахване на една дискриминация, която съществува в Закона спрямо леките автомобили, отнесени към тежкотоварните. За тежкотоварните, знаете, има и дневна винетка, има и определени отстъпки от цената на винетката, когато те имат определена екокатегория. За леките автомобили такива неща няма. Защо няма, е един интерес въпрос. Но, така или иначе, ние предлагаме режимът да се изравни и подобни преференции да има и за добросъвестните шофьори на леки автомобили. Първо ще започна с шестмесечната винетка – нещо според нас доста важно, особено и в контекста на неотдавна вдигнатите цени. Ние аргументираме предложението си с няколко тези. На първо място, знаете, че доста български граждани живеят в чужбина и те идват в България за определена част от годината, така да се каже, сезонно карат колите си. Спрямо тях не е коректно да се изисква да купуват годишна винетка за този период, който примерно е три, четири или пет месеца. Съвсем логично е наистина да има шестмесечна винетка. Още повече, ако си спомняте, когато течеше дебатът в края на миналата година – дали да се вдигнат цените на винетките и с колко, един от основните аргументи на представителите на изпълнителната власт, на МРРБ беше, че принципът е „караш – плащаш”, като не караш – не би трябвало да плащаш. Това отнесено към тази ситуация очевидно означава, че човек, когато кара колата си няколко месеца от годината, примерно пет или шест, а не цялата, е логично да не купува целогодишна винетка. Някои от Вас, разбира се, могат да кажат: „Тогава той защо не си купи месечна винетка – примерно три или четиримесечна, и да си реши проблема?” Само, че така проблемът не се решава, колеги, защото тримесечни винетки като цена горе-долу са равни на една годишна, тоест с купуването на четвъртата месечна винетка той вече е платил повече, отколкото би платил за една годишна винетка и се обезсмисля цялото предложение, целият смисъл на практика на месечната спрямо годишната винетка. Това всъщност обосновава и нуждата от такава шестмесечна винетка. Има и още един аргумент, който касае нашите сънародници, които през есенно-зимния сезон обикновено не си карат колите извън населеното място, че дори и ранна пролет предпочитат да си стоят в населеното място и не излизат по републиканската пътна мрежа. Очевидно и на тях не им трябва да имат целогодишна винетка, а една шестмесечна винетка би им свършила много по-добра работа. Ще коментирам и две неща, които чухме в доклада на Комисията, които най-малкото не бяха коректни. На първо място, каза се, че никъде в Европа нямало шестмесечна винетка и това противоречало на директивата, което не е така. Много лесно може да проверите и Вие, но примерно в Словения ми прави впечатление, че има шестмесечни винетки и то ги има не от вчера, а от доста време. Очевидно не става дума и за нарушение на директивата, тъй като тази директива няма задължителен характер и на практика страните могат да въведат и допълнителни винетки, ако преценят. Важно е да се съобразят с основните, разписани в директивата, да ги има, а тя ги има. Още едно важно нещо, което научих в отговор на мой парламентарен въпрос, който отправих към вицепремиера и министър на вътрешните работи госпожа Бъчварова. Казва се, колеги, че за миналата година над 5 хиляди са установените водачи – и то установени и санкционирани за това, че са карали без винетки. Като направите една проста сметка, че обикновено се хващат – хайде да не кажа една десета, но примерно една четвърт от нарушителите, ако се хващат, може сами да си направите сметка веднага за колко много пропуснати приходи в бюджета на АПИ и държавата става дума. Тук бих препоръчал на изпълнителната власт да помисли как да засили контрола и не да вдигаме цените всяка година и по този начин на практика добросъвестните шофьори да плащат за нарушителите, които не си плащат винетката, а напротив, да помисли как именно тези нарушители да бъдат принудени да си заплащат това, което всички ние плащаме – да си купят винетка и да карат. Тогава очевидно ще има и повече приходи в бюджета на АПИ и наистина по-лесно може да се диференцира по начина, по който предлагаме. Но категорично не приемам аргумента, че нямало пари в бюджета, предвидени тази година за издаване на 6-месечни винетки, защото всички знаем, че стойността на стикера е една малка част от цената винетката, тоест, всяка винетка на практика се самоизплаща в момента на продажбата. Така че подобна теза въобще не я приемам и мисля, че е абсолютно погрешна. Очевидно с продажбата на тези 6-месечни винетки ще постъпват приходи в бюджета на АПИ и те ще компенсират и малката себестойност на самия стикер. Така че с това ще завърша – нека помислим, колеги, как да насърчаваме добросъвестните шофьори по пътищата, да не мислим само за санкции и наистина да приемем и това наше предложение за 6-месечната винетка, което ми се струва доста коректно и спрямо сънародниците ни, които живеят в чужбина и се връщат тук за летния сезон, и спрямо онези наши сънародници, които не си карат колите целогодишно, а сезонно. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Славов. Госпожа Ирена Коцева, имате възможност и Вие да защитите Вашето предложение.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пътищата предлагаме прекратяване дейността на държавно предприятие Национална компания „Стратегически инфраструктурни проекти” и предвиждаме дейността на компанията да премине към Агенция „Пътна инфраструктура”. Целта на предложените промени е концентриране в една структура на дейностите по финансиране, изграждане и управление на ключови обекти на пътната инфраструктура. Агенция „Пътна инфраструктура” разполага с експертен потенциал – административен и управленски капацитет и доказателство за това са успешното приключване в срок на големи инфраструктурни проекти, изпълнени по Оперативна програма „Транспорт 2007 – 2013 г.”. Предвиждаме Агенция „Пътна инфраструктура” да замести като бенефициент по оперативната програма Националната компания „Стратегически инфраструктурни проекти”, като по този начин ще се осигури приемственост за изпълнение на проектите и изградения експертен потенциал ще се запази. Предвиждаме Агенция „Пътна инфраструктура” да довърши всички открити от Националната компания „Стратегически инфраструктурни проекти” и непрекратени към момента на влизане в сила на този закон процедури по Закона за обществените поръчки, сключените договори с изпълнителите, както и висящите съдебни, административни производства, свързани с проектите, изпълнявани по оперативната програма. С проекта се предвижда всички активи, пасиви, архив и други права и задължения на прекратената компания да преминат към Агенция „Пътна инфраструктура”. Имотите държавна собственост, както и движимите вещи на прекратеното държавно предприятие за изпълнение функциите на агенцията до предоставянето им при условия и по реда на Закона за държавната собственост, ще бъдат ползвани от Агенция „Пътна инфраструктура”. Със Законопроекта са предложени и текстове, касаещи бюджетни, финансови въпроси, свързани с прекратяването на Националната компания „Стратегически инфраструктурни проекти”.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Коцева. Господин Хайтов, искахте процедура.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, моето процедурно предложение е да поканим в залата изпълнителния директор на Агенция „Пътна инфраструктура” инж. Лазар Лазаров. Нашият правилник позволява експерти и ръководители от такъв ранг да участват в дебата, когато бъдат поканени. Мотивите ми, господин Председател, за това предложение са следните. И в управленската програма на основната политическа партия в управляващото мнозинство ГЕРБ е залегнало като приоритет строежът, поддръжка, ремонт на пътища, но тук говорим за нещо по-различно – за проектиране. И за нас, народните представители, е важно дали тази административна структура би могла да поеме тази отговорност и да развие дейността по отношение на проектирането на пътища, магистрали, тунели, мостове. Благодаря Ви.
Благодаря. Още повече че виждам, че господин Лазаров е горе на балкона. Просто трябва да смени нивата в парламента. Обратно становище, колеги? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение за допуск в залата. Гласували 82 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля господин Лазаров да бъде допуснат до залата. Уважаеми колеги, откривам дебатите по направените две предложения. Първо господин Мартин Димитров е заявил желание за изказване. Заповядайте, имате думата. Най-вероятно ще става въпрос за винетки.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Първо, искам да призная пред всички Вас, че вече не ми е особено приятно да вземам думата и да започвам с добри примери от съседна Румъния и неща, които там са се случили...
Хайде стига с тая Румъния, бе!
... а по неясни причини в България ги няма.
Моля за спокойствие в залата! Господин Георгиев! В зала сме! Продължете, моля.
Моля, колеги, да се изслушваме, както ние Ви слушаме. Защо в съседна Румъния има тримесечна винетка, тя струва 13 евро за леки автомобили, а Агенция „Пътна инфраструктура” казва, че, едва ли не, европейската директива ги ограничава подобна мярка да бъде приета в България. Щом не искате, колеги, Румъния, ще Ви кажа за Австрия. Защо в Австрия има двумесечна винетка, уважаеми колеги, и тя струва 25,7 евро, а да не може да има подобни решения в България? Защо в Словения има 6-месечна винетка? Да, тя касае мотоциклетите. Защо при това положение Агенция „Пътна инфраструктура” казва, че Европейската директива ги ограничавала при приемането на такива решения? Ние, колеги, не трябва да бъдем емоционални. Не трябва да си подвикваме тук в залата, не за това са ни изпратили хората. Трябва да взимаме най-добрите решения за България, включително ако видим удачен и добър европейски пример, трябва да го приложим и в България, а не да си подвикваме тук! Затова са ни пратили хората, това е нашата отговорност. Ако един български гражданин ползва своя автомобил само летния сезон, защо да го караме да купува годишна винетка или да го караме да купи няколко месечни, които стават по-скъпи от годишната в един момент? Защо да не постъпим по начина, който е приложен в Румъния, в Австрия, в Словения, да дадем на хората избор? Между другото, за да бъда изчерпателен и коректен, ще Ви кажа, че в редица страни има и 10-дневна винетка. И това съществува! Това означава, че тези оправдания на Агенция „Пътна инфраструктура” че на тях по принцип им харесвала идеята, но европейската директива им пречела, това не е коректно. Вашият аргумент, уважаеми колеги, че бюджетът за 2016 г. вече е гласуван, също не го приемам. Съгласен съм, ако гласуваме тези текстове, те да бъдат приложени от 2017 г. Но да помислим и да действаме в правилната посока. Ако не приемате да има 6-месечна винетка, ние сме напълно склонни между първо и второ четене тя да бъде трансформирана в 3-месечна. Но разбирате каква е идеята. Идеята е такава, колеги: човекът, примерно от Хасково, колега Добрев, който ползва своя автомобил летния сезон, да може да си купи една тримесечна или шестмесечна винетка. Човекът, който не ползва своята кола целогодишно, да може да плати за една такса според реалното ползване на своя автомобил. Защото, както каза министър Лиляна Павлова преди няколко месеца от тази трибуна и според мен дамата беше права: винетката е разходно ориентирана услуга. След като е разходно ориентирана услуга и един човек ползва своя автомобил няколко месеца или шест месеца, защо да му отнемаме тази възможност да си купи точно такава винетка в България? Това ми напомня, колеги, за редица теми, които бяха решени в България, ама не бяха решени от първия път. Трябваше да внасяме подобни предложения. Веднъж бяха отхвърлени, втори, трети, четвърти път, докато стане. Това е въпрос на време да се случи. Просто защото е справедливо. Просто защото е правилно. Помислете си за тези хиляди българи – около 2 милиона може би, които са в чужбина. Те си идват лятото в България. Защо да ги караме да си купят едногодишна винетка? Защо да не могат да си купят винетка само за лятото, само за периода, в който са в България? Защо им отнемаме това право на избор? И ако една такса не отразява реалния разход, не е разходоориентирана, както трябва да бъде винетката и не отразява реалното ползване, се получава така, че отнемаме право на българските граждани, което не би трябвало да бъде целта на българския парламент. И за пореден път Ви моля, колеги: не се дразнете, че някоя друга европейска страна е постъпила по-умно от нас и е приела по-добро законодателство преди нас. Напротив, да вземаме смело и без да се притесняваме най-добрите европейски практики и да ги прилагаме в България. Нищо страшно няма в това, че някой се е сетил преди нас да го направи в съседна Румъния, да речем. Не се дразнете, нищо страшно няма в това! Да го направим и ние в България! Защото един колега от ГЕРБ ми каза: защо българите да не си купят три месечни винетки? Защото те са на цената на годишната, колеги. И смисълът го няма. Смисълът си отива. Вижте какво се получава в съседна Румъния: тримесечната винетка струва 13 евро, а годишната 28 евро. Тоест, има смисъл и логика, ако ползваш своя автомобил лятото, както се случва на редица места в България, именно такава винетка да си купуваш. Нещо повече, нищо по-малко от елементарна справедливост. Затова, колеги, макар и да съм смутен от факта, че би трябвало висококомпетентните лица от Агенция „Пътна инфраструктура” да знаят, че има и шестмесечни винетки, и тримесечни, и двумесечни, и десетдневни в Европейския съюз, при това положение не би трябвало да се оправдават с Европейската директива, а би трябвало простичко да кажат, че има такива практики и всичко зависи от волята и желанието за справедливост на българския парламент. Така че, колеги, аз се надявам и се обръщам към Вас да проявите разум, да проявим заедно разум и да вземем едно добро решение днес – едно справедливо решение. Иначе утре никой от Вас няма да може да отговори на въпроса защо в редица страни потребителите, гражданите могат да си купуват винетка според тяхното реално потребление, а това да не може да се случи в България. И отново подчертавам: ако смятате, че за 2016 г. е късно това решение да бъде прието, ние сме склонни това да стане от 2017 г. И сме склонни, ако смятате за по-правилно, да не бъде шестмесечна винетка, а тримесечна, но да дадем тази възможност и опция на българските граждани. Така че Ви призовавам, колеги, да постъпите правилно и справедливо.
Благодаря Ви, уважаеми господин Димитров. Разбирам, че имате желание евентуално, ако бъде гласуван Законопроектът между първо и второ четене, да направите промяната за времето. Реплика, уважаеми колеги? Заповядайте, господин Добрев. Става въпрос за Хасковския регион. Навярно ще ни разясните как е там ситуацията. Имате думата.
Благодаря, господин Председател. Всъщност не разбрах защо точно Хасково беше цитирано. Според мен за да може колегата Мартин Димитров да предизвика моето внимание, за да изслушам неговите аргументи. Направих го. Изслушах много добре аргументите. Те звучат много логично, но аз имам следния въпрос към него под формата на реплика: дали той е изследвал търсенето на двумесечни, тримесечни, шестмесечни или десетдневни винетки? Защото това е първият път, в който ние чуваме такова предложение. Никой от потребителите, браншовите организации, министерства не е посочил това като проблем. Изведнъж в Народното събрание започваме да разискваме защо няма тримесечни или шестмесечни винетки. Моят въпрос е: има ли изследване колко хора желаят да си купят шестмесечна или двумесечна или десетдневна, за да не се окаже, че въвеждаме и категории за шестмесечни винетки и задължаваме държавата да отпечатва шестмесечни винетки, десетдневни, едномесечни и в един момент се окаже, че от шестмесечните винетки сме продали две, а в същото време сме инвестирали в отпечатването им в административния разход стотици хиляди или милиони левове? Благодаря.
И става въпрос за изследване за България. Благодаря. Втора реплика? Господин Лазаров.
Уважаеми господин Председател, понеже чух мотивите на...
Господин Добрев.
... колегата, който се изказа, че, видите ли, от чужбина идват тук българи да почиват и някак си неудобно. Може би към това изследване, което каза господин Добрев, трябва да се направи статистика колко българи, които идват да почиват, почиват шест месеца, за да се види кои имат необходимост да купуват на това основание шестмесечна винетка. Защото така бяха мотивите – идват тук хора на почивка, а пък нямат шестмесечна винетка.
Благодаря, уважаеми господин Лазаров. Трета реплика желае ли някой? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Тъй като колегите преди мен със своите реплики поставиха няколко въпроса, искам да попитам господин Димитров: бихте ли ми казали, съпоставили размера на шестмесечна винетка в Европа? Тъй като самото Ви предложение е за създаване на такава шестмесечна винетка, аз поне не видях някъде, в някоя европейска държава... В Словения има за мотоциклети. Искам просто да разбера дали сте проучвали такива изследвания, съпоставка между шестмесечни и едногодишни винетки в Европа? Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Проданов. Заповядайте за дуплика, уважаеми господин Димитров. Основно желанието да е ориентирано към факти. Имате думата.
Благодаря на колегите за изключително конструктивните реплики и правилните въпроси, които зададоха. В началото се притесних, като взе думата колегата Добрев, да не кажа, че в Хасково не ползват винетни стикери, но, разбира се, той зададе правилния и логичен въпрос какво ще бъде търсенето. Именно на този въпрос трябваше да отговори Агенция „Пътна инфраструктура” и такова проучване трябваше да направи, защото, ако го направя аз и направя една социология, било то в интернет или другаде и Ви докажа, че има такова търсене, Вие ще се усъмните доколко тази социология е автентична. Истината е, че много хора поставят, колега Добрев и колега Лазаров, този въпрос. А ролята на Агенция „Пътна инфраструктура” е именно тя да направи такова проучване и ще видите, че търсенето на една винетка, която да бъде тримесечна или шестмесечна, ще бъде сериозно. Няма да бъде по-малко от 20 - 30% от общото търсене на винетки. С такава прогноза бих се ангажирал на база на въпросите към мен. Трябваше АПИ не да казва, че директивата им пречела, защото виждате, че това не е вярно, и че ги ограничавала, защото това пак видяхте, че не е вярно, а трябваше да се ангажира с такова проучване и да представи тук свое проучване, което всички няма как да не приемем за автентично, че при възможно търсене, каквото те са регистрирали, има или няма логика да бъде въведена подобна винетка. Но аз Ви уверявам и то е елементарна логика, уважаеми колеги, че много хора ползват колите си в България само летния сезон. И аз се надявам този дебат да бъде отразен от българските медии, да Ви питат Вашите избиратели, които си ползват колите само летния сезон, как всеки от Вас ще реши този проблем и какво смята да направи. Има много българи, познавам дори в София, които си ползват своя автомобил само летния сезон, уважаеми дами и господа – само летния сезон излизат извън града с него, а зимния сезон ползват своя автомобил в рамките на града. Страшно много хора имат такъв начин на живот. По отношение на въпроса на господин Лазаров. Българите в чужбина, които се връщат в България, не се връщат само за почивка. Те се връщат, колега Лазаров, примерно в Пловдив област и из цяла България да видят своите роднини. И тогава им трябва винетка за периода, в който са в България – периода от няколко месеца, през които са в България. И защо им отнемаме правото за този период от няколко месеца, които са в България, да си купят винетки? Така че приемам Вашите въпроси, те бяха правилно и умно поставени. На тях трябва да отговори Агенция „Пътна инфраструктура”. Ако ми се доверите да направя едно проучване в интернет, ще Ви дам и тези резултати. Но тогава бихте казали, че на това проучване са отговаряли прекалено много софиянци, да речем, а Вие бихте искали да бъде национално представено. Така че съм убеден, че разбрахте, че става въпрос за справедливост и за това хората да плащат според своето реално потребление. Вярвам, колеги, че ще подкрепите този аргумент и няма да се налага няколко пъти да предлагаме този Законопроект, за да стигнем до правилното решение.
Благодаря Ви, уважаеми господин Димитров, и за колегиалния тон – също. Други изказвания? Заповядайте, господин Добрев.
Уважаеми колеги, всъщност не разбрахме в колко и в кои държави има шестмесечни винетки. Чухме за Словения и само за моторите, само за моторите в Словения, но Вие предлагате нещо друго – предлагате и за колите. Казвате от трибуната, че всъщност няма изследвания и не знаем някой търси ли, или не търси такива винетки. В момента има седмични и месечни. Вие предлагате да има за по-дълъг период, за шест месеца, за които не знаем какво е търсенето. Предлагате сега да приемем Законопроект, без да имаме предварителен анализ каква ще бъде оценката на въздействието за този Законопроект. Знаете, че според добрите парламентарни практики преди да прием даден законопроект, трябва да имаме оценка за неговото въздействие. Това рядко се спазва, но в конкретния случай не означава, че не трябва да го спазваме. Точно обратното. След като казвате, че няма изследване и Агенция „Пътна инфраструктура” трябва да направи такова изследване, с което съм съгласен, нека изчакаме да видим какво е то и ако докаже, че има нужда от шестмесечни винетки, когато проучим защо в останалите държави в целия свят няма шестмесечни винетки, а при нас се налага и се окаже, че българската действителност има специфика, която налага точно в България да има шестмесечни винетки, съм сигурен, че нашата група с удоволствие ще Ви подкрепим. Не ме разбирайте погрешно. Аз не казвам, че Вашето предложение не трябва да се приема, а че не трябва да се прибързва с приемането на предложение, за което не знаем какъв ще бъде неговият ефект. Споменахте българите от чужбина, които се прибирали в България и когато се приберат, започват да карат автомобили точно за шест месеца и не искат да си купуват винетка за цяла година. Тук възниква въпросът дали всички тези българи имат автомобили в България, съответно поддържат ли ги с гражданска отговорност и всички останали искания на българското законодателство. Второ, колко са тези примери, когато работещи в чужбина българи имат шестмесечна отпуска и се връщат в България за шест месеца? По-скоро те връщат за две, за три седмици, за един месец, а месечна винетка има! Не ни разбирайте погрешно, не сме против, а просто искаме да има по-солидни доказателства, че в България се налага да има шестмесечна винетка, че има нещо специфично, което ще помогне на българските потребители да си спестят разходи и да си разходват средствата по-ефективно. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Добрев. Петър Славов – първа реплика. Господин Свиленски – втора реплика, господин Димитров – трета реплика. Имате думата, уважаеми господин Славов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми колега Добрев, всъщност емпирични данни за търсене на такива винетки бих казал, че има, но като обърнах внимание на колегата Димитров, хубаво беше наистина Агенция „ Пътна инфраструктура” да е направила такова проучване, вместо да излиза с бланкетния отговор, че това противоречало на директивата. Видяхме, че не е така. Това, което предлагам и можем да го направим, тъй като, както разбрахте, Законопроектът не касае само винетките, а едни дискриминационни норми, е да го приемем на първо четене и да дадем максимален срок между двете четения. Тогава Агенцията ще си встъпи в правомощията и излезе с конкретни данни дали е по-добре да има тримесечна, или шестмесечна винетка. Една от двете такива винетки логично ще запълни празнината, която в момента има между едномесечната и годишната винетка. Защото казах в началото, че има емпирични данни за такова търсене? Ако си спомняте, в края на миналата година свършихме заедно едно добро дело по отношение на Кодекса за застраховането. Имаше тогава една недомислена разпоредба, която предвиждаше при изтичане на застраховка „Гражданска отговорност” автоматично автомобилът да се дерегистрира. Тогава заедно ние приехме норма, която казваше, че от момента на сключване на новата застраховка „Гражданска отговорност” той автоматично трябва да си получи регистрацията. Тогава именно за тази лоша норма в Кодекса за застраховането ми се обадиха изключително много хора от чужбина. Те казваха именно това: „Ние летния сезон се връщаме в България, тъй като работим в чужбина по силата на ситуацията”. Не разбирайте под „връщане” тук връщане и стоене три месеца! Те се връщат неколкократно, пак пътуват, пак се връщат. Като цяло голяма част от летния сезон те прекарват тук и си ползват автомобилите. Логично е да си купят за целия период една винетка и да считат, че са си решили проблема, а не на всяко връщане, на всеки две седмици да си купуват по една седмична винетка и да си облепват предното стъкло на колата като тапет със седмични или месечни винетки. Струва ми се, че когато четем спецификата за огромния брой наши съграждани, сънародници, които икономическите обстоятелства през последните години принудиха да се намират зад граница, да работят там и са далеч от близките си, да търсят възможности да се връщат тук всеки един момент, но на практика голямата част от времето да прекарват в чужбина, да се съобразим и им дадем тази възможност за избор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Славов. Народният представител господин Свиленски има възможност за втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Искам да направя реплика на господин Добрев и му задам въпрос: Господин Добрев, кога сте искрени, откровени и кога действително искате анализи или данни как ще влияе един закон върху обществото – когато вдигате цената на винетките от 60 на 150, това е предложението, а я правите 97 лв., или когато сега колегите предлагат за българските граждани едно облекчение – дали ще е три или шестмесечна винетката, със сигурност ще бъде облекчение за българските граждани, на фона на това, че доходите в България са едни от най-ниските в Европейския съюз, а цените на винетките са едни от най-високите.
Не е вярно.
По предложението на колегите ще направя допълнително изказване. Въпросът ми към Вас е: кога сте действително искрен – когато вдигнахте цената на винетките, или сега, когато искате данни от Агенция „Пътна инфраструктура” и от не знам още кой? Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Благодаря, Ви господин Свиленски. Господин Мартин Димитров, имате думата за трета реплика. Общо взето с господин Добрев си сменяте ролите.
Уважаеми господин Председател, господин Добрев! Именно това е идеята на приемането на даден законопроект на първо четене – той да бъде приет по принцип. Между първо и второ четене на базата на данните, които ще ни бъдат представени от АПИ най-накрая, защото дълго време твърдяха, че директивата им пречела, а виждате, че не им пречи, ще вземем най-доброто решение. Отделен е въпросът дали да бъде едномесечна, двумесечна, тримесечна или шестмесечна винетка. Има неща обаче, които са къмънсенс, господин Добрев. То е ясно, че е правилно. Бих Ви провокирал следното. Питайте на събрание на ГЕРБ в Хасково дали хората искат да имат заедно тримесечна и шестмесечна винетка. Ако по-малко от 20% Ви кажат да, направо ще оттегля Законопроекта. Питайте ги! Понеже Ви познавам отдавна, зная, че няма да излъжете след това, ще дойдете тук и ще подкрепите Законопроекта. Колеги, има обаче още нещо, още една важна причина да подкрепите Законопроекта на първо четене, понеже знам, че в повечето случаи си държите на думата. Имаше обещание от страна на партия ГЕРБ 12-месечната винетка да важи за една календарна година, но уви, поради многото работа и многото задължения на парламента не успяхме да стигнем до този въпрос. Нашият Законопроект Ви дава възможност между първо и второ четене този важен въпрос също да бъде решен – годишната винетка да важи за дванадесет календарни месеца. Да, и ние не сме го предложили, но приемайки на първо четене Законопроект, касаещ винетките, това ще даде възможност и този важен въпрос, по който имаше обещание да бъде решен, а зная как си държите на думата и Ви улеснявам в случая да изпълните по-бързо и по-честно това дадено обещание, за да може то да се случи, е добре нашият Законопроект да бъде подкрепен на първо четене. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Това е логиката въобще на подкрепата на първо четене. Това е принципна подкрепа дали да има винетка с различен срок от това, което е имало до момента. Дали ще бъде три или шестмесечна, ще преценят хората, които ще направят специално проучване по въпроса. Ние отсега се ангажираме да ги подкрепим, ако примерно кажат, че тримесечният срок е по-удачен. Има обаче и нещо друго важно.
Господин Димитров, времето Ви изтече.
Винетката в България стана два пъти по-скъпа от тази в Румъния. Два пъти по-скъпа стана в момента! Това е допълнителна логика и причина да въведем тримесечна или шестмесечна винетка. Предвид на високата цена, колеги, отново става въпрос за елементарна справедливост. Призовавам Ви да постъпите, както съвестта Ви отрежда по този въпрос. Благодаря.
Благодаря, господин Димитров. Имате четиридесет и една секунди Вашата група. По желание след това можете да удължите времето. Господин Добрев – дуплика. Към Вас имаше предложение да започнете със социологията.
Да оттеглят Законопроекта, да направят социологическо проучване.
Имате думата, господин Добрев.
Благодаря за репликите. Ще отговоря по техния ред. Единственият аргумент в трите реплики, който донякъде приемам, е естетическият аргумент – да не лепим предното стъкло като тапет с четири или пет едноседмични винетки, а вместо това да имаме възможност за тримесечна винетка. Само че, господин Славов, не знам дали ще надделее естетиката в мисленото на българина или това, кое му струва по-евтино или по-скъпо, защото едномесечната винетка ще струва по-евтино, отколкото четири седмични винетки. В този случай естетиката я разбирам, но се съмнявам да се случи точно така и съм съгласен, че не е красиво да се лепят много винетки на предното стъкло. По отношение на репликата на господин Свиленски, много обичаме тук, в Народното събрание, да правим популизъм. Говорим по една конкретна тема и някой излиза и казва: „А вие защо вдигнахте винетките?”. Темата не е колко струват винетките и дали е увеличена цената или не е увеличена, само че тук се получава малко като онази приказка: „А вие защо биете чернокожите”? [[Оживление, частични ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Цветнокожите. Цветнокожите, извинявам се, дано не съм засегнал някого. По отношение на репликите на господин Мартин Димитров, по същество той казва: „Да, анализи нямаме, дайте господин Добрев да направи събрание в Хасково и да пита хасковлии дали искат шестмесечни винетки”. Аз имам друг въпрос към него: Вие преди да внесете този Законопроект събрахте ли на събрание софиянци от Вашия избирателен район и да ги питате: „Вие искате ли шестмесечни винетки?” [[Реплики от народния представител Мартин Димитров.]] Честен бъдете – събрахте ли ги или не ги събрахте? Така че, когато давате предложение, молбата ми е Вие първо да правите тези добри практики и да ги показвате и като ги видим и имаме резултатите от Вашето събрание, веднага ще направим събрание и в Хасково, и ако и там ги искат тук задължително ще ги подкрепим. А по отношение на другия Ви аргумент: дайте сега да го минем на първо четене, нямаме никакви данни, обаче АПИ междувременно ще събере едни данни, знаете, самият Вие сте се изказвали от трибуната, че не е хубаво на първо четене да приемаме нещо ангро и после да мислим как да го поправяме. Още повече тук същината на Вашето предложение е да има шестмесечни винетки. Как ще го поправим това, ако трябва да отпадне? Трябва на второ четене да се изложим дотолкова, че да си отхвърлим Законопроекта, приет вече на първо четене. По-добрата практика, според мен по добрият подход е да се изтегли този Законопроект, да си направим събранията в София и в Хасково, за да попитаме хората искат ли, не искат ли, Агенция „Пътна инфраструктура” да направи изследването, да проучим опита в другите държави, защото там никъде в света няма шестмесечни, освен за мотоциклетите в Словения, и ако се окаже, че в България е належащо да има шестмесечни винетки, да го внесем пак. Между другото, ако излязат данни, че е необходимо точно в България, и аз ще се подпиша във Вашето предложение, ще го внесем отново и ще го приемем с чиста съвест. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Добрев. Разбрахме, че ще има поредица от събрания в различни градове. [[Оживление.]] Уважаемият народен представител господин Енчев има желание за изказване. [[Оживление, реплики от ГЕРБ.]] Моля за тишина в залата! Моля спокойствие в залата! Господин Енчев, заповядайте.
По стандартите на преждеговорившия и по недоволството в залата сега ще направя едно популистко изказване. [[Оживление.]]
Ще Ви следя внимателно. Дано да не минавате рамките на допустимото. Имате думата.
Дебатът, който трябва да се води тук, не е дали да се приеме или да не се приеме доброто предложение на Петър Славов и Мартин Димитров за шестмесечна винетка. Тук дебатът се води, трябва да се води и трябва да се каже за ненормално високата цена на винетните стикери, брутално високата цена на винетните стикери, което силово беше наложено тук, в това Народно събрание от изпълнителната власт. Почти два пъти по-висока цена на винетните стикери! Подобно нещо в Европейския съюз, тъй като обичате да се сравнявате с държавите от Европейския съюз, никъде не се е случвало. [[Реплики от ГЕРБ.]] Казах почти два пъти, а не два пъти. Брутално повишение на цените, въпреки протестите на хиляди български граждани. Така че предложението на колегата от Реформаторския блок е социално справедливо и трябва да се приеме. И който гласува против това предложение за шестмесечна винетна такса, нека да обясни после на своите избиратели, на тези, които карат своите автомобили, както беше казано преди мен – шест месеца в годината, през зимата почти не ги карат, и най-вече по финансови причини, нека да обясни на своите избиратели, че те са добре финансово. Освен това аргументът на господин Славов и господин Мартин Димитров, че българските граждани в чужбина, когато се върнат тук, щели да имат проблеми, не е състоятелен, защото проблемът не е с българските граждани в чужбина, които имат необходимия стандарт и финанси да заплатят годишния или тримесечния стикер. Проблемът са българските граждани в България – тези граждани, които протестираха, пак ще Ви кажа, в продължение на един месец и Вие не ги чухте. Почти 100 лв. винетен стикер в България е толкова, дори по-евтино струва винетният стикер в Швейцария. Беше Ви казано няколко пъти. А имаме ли ние стандарта на Швейцария? Категорично смятам, че това предложение трябва да се приеме, още повече, че тези от Вас, които познават европейското законодателство, а това вече бе казано, директивата няма задължителен характер. Директивата има пожелателен характер. И тъй като всички тук в дясната и най-вече в средната част на залата, се броите за европейци и това го има в името на Вашата партия, Вие сте длъжни като европейци да подкрепите предложението на Мартин Димитров и Петър Славов за въвеждане на шестмесечен винетен стикер, което ще е глътка въздух за българските граждани, които не могат да платят тази непосилна такса от почти 100 лв. за винетните стикери, заради която такси Вие знаете какво ненормално нещо се случва в България от началото на прехода, когато се крадяха чистачките по автомобилите,сега се чупят предните и страничните стъкла на автомобилите, за да се отлепи непосилно високият като цена винетен стикер. Залагам на Вашия разум, на Вашето европейско мислене и подчертавам още веднъж: Директивата на Европейския съюз няма задължителен характер. Бяха дадени примери с държави като Румъния, където има такъв стикер. Още един път Ви казвам: България не Швейцария на Балканите, но след като в Швейцария цената на винетните стикери е по-ниска, нима ние ще бъдем по-големи католици от папата и ще държим тази висока цена?! Нека българските граждани в България да чуят. След малко ще има гласуване и който от Вас гласува против това предложение, гласува против своите избиратели в най-бедната държава в Европейския съюз. Благодаря за Вашето внимание. [[Реплики от ГЕРБ.]]
Благодаря, господин Енчев, създадохте интерес в залата. Реплики? Няма. Следващи изказвания? Има ли желаещи? Господин Свиленски. Уважаеми господин Лазаров, Вие, ако желаете, на края на дебата можете да вземете думата, за да внесете малко по-голяма експертност. Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, по двата предложени законопроекта Парламентарната група на БСП лява България ще гласува по следния начин. Ще подкрепим предложението на колегите Мартин Димитров и Петър Славов, защото, уважаеми колеги, когато предлагате разумни предложения, когато правите предложения, които касаят по голямата част от българските граждани, ние няма как да не Ви подкрепим, за разлика от някои други Ваше предложения, които разделят обществото. Но в случая имате нашата подкрепа. На отправените към Вас критики за това, че не сте направили партийни събрания да съберете социология, аз мисля, че тази практика би работила в една демократична държава, в която действително първо се изследва общественото мнение, след това се приемат законопроектите и след това се изпълняват тези законопроекти. В България обаче главният социолог на държавата взема отношение когато те бъдат приети или неприети. И най важното е да вземете неговото отношение – на премиера Борисов, защото ако той не е съгласен с това, което предлагате, нямат значение нито събранията на ГЕРБ в Хасково, нито в София, нито в Стара Загора. Така че вземете неговото отношение и мисля, че този проект ще мине. Защото иначе да се ходи с винетки пред Министерския съвет мисля, че няма смисъл. Може би поредната песен, която ще бъде създадена, на времето имаше „Кой ми открадна чистачките?”, а сега може би ще бъде „Кой ми открадна винетката?”. Защото действително за 97 лв., а година за 150 лв. винетки ще се случи именно това – разбиване на стъкла, на коли за открадването на едната винетка. Уважаеми господин Димитров, ние ще Ви подкрепим, защото с повишаването на цената на винетката, което беше направено, и въвеждането с предишната промяна на Закона за пътищата на тол таксите, България ще стане може би една от малкото държави, да не кажа – единствената, в която ще се заплаща и винетна, и тол такса, тоест гражданите ще плащат и за преминаване по магистрали, и за преминаване по второкласна, третокласна и четвъртокласна пътна мрежа. Но това ще го говорим, когато обществото бъде изненадано с въвеждането на тол системата и принципа й на действие. По втория Законопроект – на колегите Ирена Коцева и група народни представители, относно закриването на „Стратегически инфраструктурни проекти”. Уважаеми колеги, тук ще задам същия въпрос: кога сте искрени – в мотивите, които предлагате, за закриването на тази Компания или това, което каза министър-председателят вчера или онзи ден в студиото на една от телевизиите, че закрива агенция и уволнява трима директори заради това, че магистрала „Хемус” е оскъпена с 200 млн. лв.? Оскъпена с 200 млн. лв., защото в проекта за магистрала „Хемус” са предвидени 140 км, поради която причина тези директори трябва да си отидат, а заедно с тях и цялата Компания. Искам да Ви попитам: когато повишихте скоростта на магистралите преди три години от 130 на 140 км, затова ли го направихте – за да правите скъпи магистрали, за да правите магистрали с по 200 – 300 милиона по-скъпи, за да може днес министър-председателят да ги отменя и скоростта по новопроектирания участък на магистрала „Хемус” да бъде 120 км?! Тоест ще променяме ли Закона за движението по пътищата, където казваме каква е скоростта по магистралите, или отново имаме разминаване между министър-председателя и групата на ГЕРБ, които са внесли този Законопроект? Освен всичко останало, не съм сигурен, че становището на министрите, които пряко ги касае това нещо, е положително, защото тази Компания е основен бенефициент по Програма „Транспорт”, а Програма „Транспорт” се наблюдава изцяло от Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията. И питам: какво е становището на Министерството на транспорта по този въпрос? В Комисията по транспорт министър Московски не беше много приятно изненадан от това, което се случва. Въпросът ми е може би към господин Лазаров: къде е мястото на тази Компания? Трябва ли да бъде закрита? И ако трябва да бъде към транспорта, защо не я местим там? По този Законопроект ние няма да подкрепим предложението на колегите народни представители. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Свиленски. Реплики? Няма желаещи. Други, които искат да вземат думата? Няма. Господин Лазаров, желаете ли да внесете разяснение по двете предложения? Да. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Ще започна първо с въпросите, които господин Хайтов зададе към мен, като ръководител на Пътната агенция. Мога да уверя, че в Агенция „Пътна инфраструктура” има дългогодишен опит, може би повече от 130 години, колкото е животът на Пътната агенция, в областта на проектирането. Една от основните дейности на Пътната агенция всъщност е изготвянето, подготвянето на технически проекти за пътна инфраструктура, които трябва да бъдат реализирани впоследствие от строителите. Към господин Свиленски – искам да внеса малко експертност, имайки предвид, че когато се говори за проектна скорост, това автоматично не значи реална експлоатационна скорост. При проектирането на автомагистралите се използва това понятие „проектна скорост”. Максималната скорост, за която са проектирани всички магистрали в България, с изключения,, е 120 км – говорим за съществуващи. Проектната скорост е експоненциална функция и се разминава горе-долу с около 30 км от експлоатационната. Тоест ако приемем, че ние ще проектираме автомагистрали за 140 км проектна скорост, това значи, че трябва да увеличите, като народни избраници, експлоатационната скорост на около 170 км за пътуване по автомагистралите. Абсолютно излишно луксозно изпълнение на базата на терена, през който минава автомагистрала „Хемус” – проектирането на 140, но това, пак казвам, е инженерно решение. Двете понятия не бива да се смесват, съвсем различни са – има много голяма разлика между тях. По отношение на Национална компания „Стратегически инфраструктурни обекти”. До миналата година, а и тази също, Агенция „Пътна инфраструктура” е бенефициент по Оперативна програма „Транспорт” с няколко обекта, като само през миналата година приключиха голям брой автомагистрални участъци, които се финансираха именно по тази Програма. В Пътната агенция съществува огромен капацитет от експерти, които вече повече от шест години се занимават с подготовка и реализация на такива проекти, и голям брой от тях са успешно завършени. Мога да кажа, че единственият бенефициент, който е усвоил 100% от безвъзмездната помощ по Оперативна програма „Транспорт”, е именно Агенция „Пътна инфраструктура” – това еднозначно говори за капацитета, който съществува в Агенцията. Преди няколко години беше взето решение за съществуването на Националната компания. Към настоящия момент, имайки предвид, че като бенефициент Агенцията остава с по-малък брой обекти, които да управлява по тази Програма; имайки предвид, че все пак държавната администрация е в административен борд, съществуването на две паралелни структури, които се занимават с близка, даже бих казал – почти еднаква дейност, най-малкото не е рационално. Да се поддържат две такива компании, при положение че има държавна администрация, която има изграден капацитет – това е показателно. Аз лично адмирирам решението Компания „Инфраструктурни обекти” да се прелее в Агенцията – не говорим нито за уволняване, нито за изхвърляне на тези хора, по-скоро да се прелее. Там, където има дублиране на функции, това да бъде заличено, тоест да няма две паралелни инфраструктури, които се занимават с такава дейност, и да се намери най-добрият вариант за дейността, оптимизация, на двете структури за постигането на общата цел – завършването на обектите по Оперативна програма „Транспорт”. Тези 35 човека, които в настоящия момент са в Агенцията, като дейност и капацитет, няма никакъв проблем да се справят с дейността, която може да бъде прехвърлена от Национална компания „Стратегически инфраструктурни обекти”. По отношение на шестмесечната винетка. Господин Добрев много правилно посочи, че в цяла Европа шестмесечна винетка има основно за мотоциклетите. При нас те са освободени от пътни такси, тоест те се движат безплатно. От анализа, който сме направили, мога да кажа, че не е необходимо въвеждането на такса по отношение на мотоциклетите – ние не виждаме разрушителното действие на тези превозни средства върху пътната инфраструктура. А че пътната инфраструктура не е в добро състояние – това го обявяваме, ако не всеки ден, то почти ежемесечно. За да бъде приведена към очакванията на всеки от нас като потребител, е необходимо да бъдат генерирани средства. Генерирането на средства, ако бъдем максимално справедливи, е единствено от ползвателите на пътната инфраструктура, тоест чрез пътните такси. Логично е, когато средствата не достигат, тъй като към настоящия момент, преди увеличението на цената на винетните стикери, приходите по отношение на винетните такси, като бруто говоря, без да бъдат приспаднати винетките за социалното подпомагане, които са близо 200 хиляди като бройки, което генерира около 20 милиона – ние генерираме бруто приход около 200 милиона. Само за рехабилитацията на пътната мрежа, която е в лошо състояние в момента, по най-икономичните оценки, които сме правили, са необходими от порядъка на около 3 милиарда. Това автоматично Ви говори за какъв период преексплоатационен живот на една пътна настилка от 10 години, ни трябва, за да можем с тези 270 милиона, които събираме всяка година, да ремонтираме. Тоест по никакъв начин двете прави няма да се допрат една до друга, а ще има разминаване все повече и повече. Шестмесечната винетка като начин на търсене, да репликирам господин Димитров, никога не сме казвали, че Директивата ни го забранява. Напротив, спазваме Директивата. Спазваме Директивата и нашият принцип е такъв, да я спазваме. Както и господин Енчев каза, тя е препоръчителна. Въпреки всичко се стремим да ги спазваме, а не ги нарушаваме. От тази гледна точка търсенето на шестмесечната винетка, както и господин Добрев правилно каза, ще бъде много малко, това е по наши проучвания, по простата причина, че и хората, които се прибират в страната, и тези, които са за лятото – все пак летният сезон е три месеца, а не шест в България, ще се стремят да минимизират разхода си по отношение на пътуване. Точно по тази причина са въведени и седмичните винетки, и месечните винетки. Говорим, че анализът, който е правен от „Дорние консулт” още през 2004 г., когато е въвеждан винетният стикер като система за разплащане, тогава са препоръчали ясно и конкретно какъв да е принципът на винетните стикери като времетраене. Единствено приемам, и абсолютно съм съгласен с господин Димитров, това е решение по принцип и на правителството, въвеждането на електронната винетка да бъде от време до време – от дата до дата да е времетраенето на закупената електронна винетка. Това естествено ще бъде изпълнено, когато бъде въведена електронната винетка в действие. Апелирам, основно за пътищата най-важно е генерираният приход. Бяха давани примери с Швейцария. Единствено там има годишна винетка, но дори да влезете за един ден в Швейцария, си купувате едногодишна винетка. Там няма различен стикер от годишната винетка, пък никой не говори, че има дискриминация спрямо ползвателите на пътната мрежа. За да имаме добра инфраструктура, са необходими средства. А за да има средства, хората, които ползват пътищата, за да бъде абсолютно справедливо, трябва да плащат за тяхното възстановяване иначе няма от къде да дойдат приходи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Лазаров. Успяхте да внесете разяснение и сега при гласуването да го направим информирано. Уважаеми колеги, закривам дебатите по двата ЗИД-а. Първо, гласуваме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, № 554-01-186, внесен от Петър Славов и Мартин Димитров. Гласували 155 народни представители: за 66, против 32, въздържали се 57. Предложението не е прието. Заповядайте, за прегласуване навярно, господин Димитров.
Уважаеми колеги, не всички успяха да гласуват. Постоянно влизаха хора в залата. Предлагам процедура по прегласуване и се надявам това да не е поредният пример, който ще мине на третия път, на третия Законопроект, и то не за друго – аргументите са ясни, логиката я разбирате, така че призовавам да гласувате по съвест и да вземем заедно едно справедливо и добро решение за българските граждани. Процедура по прегласуване, господин Председател.
Разбрахме, господин Димитров. Ще уважа Вашето желание. Уважаеми колеги, прегласуваме Закона за пътищата, № 554-01-186, внесен от господата Славов и Димитров. Гласували 155 народни представители: за 64, против 36, въздържали се 55. Предложението окончателно не е прието. Гласуваме втория Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пътищата, 654-01-31, внесен от Ирена Коцева и група народни представители. Гласували 151 народни представители: за 120, против 28, въздържали се 3. Предложението е прието, с което и настоящата точка е премината. Процедура, уважаема госпожо Коцева.
Уважаеми господин Председател, моето предложение е процедурно – да бъде намален срокът между първо и второ гледане на Законопроекта, който току-що приехме, на три дни.
Обратно становище? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме направеното процедурно предложение. Гласували 143 народни представители: за 117, против 21, въздържали се 5. Предложението е прието. Продължаваме напред по Програмата – точка четвърта гласувахме да отпадне, пета и шеста са съответно първа и втора за четвъртък. Преминаваме, уважаеми колеги, към точка седма от гласуваната програма за седмицата: ПРОЕКТ ЗА РЕШЕНИЕ ЗА ПРЕДСРОЧНО ПРЕУСТАНОВЯВАНЕ СЪЩЕСТВУВАНЕТО НА ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ ЗА ПРОУЧВАНЕ НА ВСИЧКИ ФАКТИ И ОБСТОЯТЕЛСТВА, СВЪРЗАНИ С ТВЪРДЕНИЯ ЗА НАМЕСА НА РУСКАТА ФЕДЕРАЦИЯ И РЕПУБЛИКА ТУРЦИЯ ВЪВ ВЪТРЕШНАТА ПОЛИТИКА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Припомням Ви, уважаеми колеги, че такова Решение ние взехме на 19 февруари 2016 г., съответно това Решение е обнародвано в „Държавен вестник”. Постъпило е предложение от председателя на Комисията господин Радев и негови колеги: „На основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 35, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание внасяме Проект за решение за предсрочно преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България с мотиви към него. Молим Проекта за решение да бъде предоставен за разглеждане и гласуване, съгласно установения ред”. На базата на това ние го разглеждаме. Господин Радев, имате възможност като председател на Комисията, да аргументирате Вашето предложение, както и да изчетете предложеното решение. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, ще Ви запозная с мотивите: „МОТИВИ към Проекта за решение за преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България Със създаването на Временната комисия, ние, мнозинството от народните представители, отговорихме на засиления интерес и събудената тревога в българското общество от тиражираните твърдения за намеса на официални представители на Република Турция във вътрешнополитическия живот на страната ни, както и на появилите се и упорито разпространявани твърдения, че определени български политически партии системно прокарват в обществено-политическия живот на страната ни интересите на Руската федерация и са се поставили в услуга на тази държава. Смятаме, че с акта за създаване на Временната комисия от най-висшия законодателен орган на страната ни, Народното събрание на Република България, народните представители дадохме недвусмислен знак и ясен сигнал към Република Турция и Руската федерация, че намираме за крайно неприемливи каквито и да са опити за чужда намеса във вътрешната политика на страната ни. За времето от създаването на Временната комисия до днес станахме свидетели и добре сме запознати с действията на дипломатическите органи и от страна на Руската федерация, и от страна на Република Турция, както и с действията на официалните представители на Министерството на външните работи на страната ни. Тези действия в значителна степен дават отговор на някои от твърденията, посочени в мотивите на вносителите при създаването на Временната комисия. Също така станахме свидетели и на заявена позиция на изпълнителната власт на Република България за провежданата активна дейност и полаганите усилия за поддържане и подобряване на двустранните отношенията с Република Турция и с Руската федерация във време на усложнена и бързо променяща се среда за сигурност в региона и света. Като имаме предвид посоченото до тук, както и желанието ни за съхраняване на бъдещите перспективи за взаимноизгодно сътрудничество с Република Турция и с Руската федерация, смятаме, че националните интереси на Република България ще бъдат защитени по-добре, ако приемем решение за преустановяване съществуването на Временната комисия. Заедно с предлагането на такова решение се обединяваме около становището, че необходимата защита на суверенитета и независимостта на страната ни, както и защитата от каквато и да е намеса във вътрешнополитическия ни живот, е част от работата на съответните органи на държавната власт. Станахме и свидетели на вече предприети конкретни мерки от страна на Министерство на външните работи и на други държавни органи за ограничаване и неутрализиране на такава намеса. Убедени сме, че държавните органи, отговорни за националната сигурност имат необходимия капацитет за наблюдение, анализиране и оценка на опити за външна намеса във вътрешната политика на страната, както и за бързо и своевременно информиране на държавното ръководство. Контролът над тези процеси в значителна степен е присъща част от дейността на постоянната парламентарна Комисия по външна политика. В този смисъл, смятаме, че след приемане на решението за преустановяване съществуването на Временната комисия, Комисията по външна политика би могла при необходимост успешно да продължи изпълнението на задачата по изясняване на съществуващи или нови факти и обстоятелства, свързани с твърденията за външна намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България.” И Проект за „РЕШЕНИЕ за предсрочно преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската Федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 35, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Преустановява съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската Федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България”. Благодаря.
И аз Ви благодаря, уважаеми господин Радев. Уважаеми колеги, дебатът е открит. Има записали се вече двама народни представители, има три вдигнати ръце от страна на групата на БСП ЛБ. Първи писмено даде заявка още в предишно свое изказване господин Велизар Енчев. Заповядайте.
Уважаеми колеги, държа в ръцете си Решение за предсрочно прекратяване на съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция в нашите вътрешни работи. Когато преди две седмици бях на тази трибуна и се обявих против създаването на тази Комисия, която поставя на една невъзможна плоскост нашия освободител от петвековно турско робство – Русия, Руската империя, и нашия петвековен поробител – Турция, Вие в средната част на залата, от партия ГЕРБ, не само ме апострофирахте, но отправихте и обидни реплики. Сега обаче, уважаеми колеги от партия ГЕРБ, е време да си вземете думите обратно и да поднесете своите извинения тук, на тази трибуна към тези депутати, които Ви говориха истината, с която истина не само се съгласи, но я подкрепи Вашият принципал или казано на разбираем език – Вашият шеф Бойко Борисов. Аз от Вас извинение не очаквам, обаче държа в следващите пет минути, когато ще говоря, Вие да мълчите и гузно да наведете глави! [[Силен шум и провиквания от ГЕРБ.]]
Ще Ви помоля – без диалог! Без диалог със залата!
И гузно да наведете глави пред тези, които Ви говориха истината и която истина вече в момента е Проекторешение и ще се приеме, слава Богу. Защото Вие силово наложихте на това Народно събрание едно Решение, което е позор за този парламент. Първо, няма нито един факт за намеса във вътрешните работи на България на Руската федерация, но затова пък има десетки факти за намесата на турския посланик в България и двамата генерални консули в Бургас и в Пловдив. Следователно, тази декларация, която Вие приехте, е един порочен документ, отговорност за което, разбира се, на първо място носи Движението за права и свободи, което е инициатор за вкарването на тази декларация, а също така и депутатите, които подкрепиха това порочно Решение. Второ, Решението за предсрочно прекратяване на работата на тази Комисия се прави без едно, дори едно заседание на тази Комисия, на която да бъдат поканени представителите на тайните служби в България – на Националната разузнавателна служба, Служба „Военна информация”, ДАНС, тоест това още веднъж показва, това е второто доказателство, че тази Комисия беше създадена в нарушение на политическия морал. Трето, и може би най-скандалното – публичната намеса на министър-председателя, който пред очите на нацията Ви нареди да закриете тази Комисия, е пореден удар по парламентаризма в България и грозно доказателство за наложена премиерска диктатура.
Моля Ви, престанете с...
Диктатура, която противоречи на Конституцията, уважаеми колеги и господин Председателстващ, тъй като в Конституцията на Република България се казва, че законодателният орган е Народното събрание, а не министър-председателят и шефът на изпълнителната власт. Точно, между другото, преди една година, точно преди една година тази залата се подчини отново на премиерската заповед, когато приехме една декларация по повод 100-годишнината от геноцида над арменския народ, когато премиерът Борисов дойде тук, в парламента, и Ви нареди, уважаеми колеги от партия ГЕРБ, да приемете текст, различен от този, който вече Народното събрание бе одобрило. Днес, в началото на заседанието, отдадохме почит на жертвите на терористичните актове в Брюксел, но точно днес трябва да Ви припомня, че се навършват 13 години от началото на Иракската война и всъщност, ако трябва да се прави парламентарна комисия, временна, извънредна или не знам каква, то трябва да бъде не за намесата на Турция във вътрешните работи на България, а извънредна парламентарна комисия по подобие на Комисията Чилкот във Великобритания, която вече пета година разследва обстоятелствата, довели до намесата на Великобритания в британско-американската коалиция за инвазия в Ирак в нарушение на международното право. Има всички възможности Комисията Чилкот да осъди бившия министър-председател Тони Блеър заради тази агресия, извършена с благовидния предлог, напълно измислен, за съществуване на химически запаси в арсеналите на Саддам Хюсеин. В тази зала, между другото, няма невинни. И отляво, и отдясно преди 13 години през месец май 2003 г. Вие подкрепихте изпращането на български военен контингент в Ирак, така че такава комисия трябва да се създаде, а не Комисия за разследване на обстоятелствата за твърдения, забележете това, за намесата във вътрешните работи на Русия и Република Турция. Затова в следващите дни, уважаеми колеги – използвам повода, че тази Комисия, слава Богу, днес се закрива – ще предложа създаването на Временна комисия за проучване на всички обстоятелства, довели до въвличането на България в мръсната иракска война, за да разследваме как са гласували народните представители и какви мерки предприе изпълнителната власт за подкрепа на една нелегитимна от международноправна гледна точка военна операция, която е в основата на днешните терористични актове и в Брюксел, и в Париж и, не дай си Боже, на всяко друго място на европейския континент. И накрая ще завърша с това, с което започнах – Вие от ДПС на първо място, ГЕРБ, Реформаторския блок, АБВ и Патриотичния фронт съгрешихте дълбоко и жестоко със създаването на Комисията „Русия – Турция”, и затова трябва да излезете на тази трибуна и да се покаете, и да изпълните, разбира се, директивата на Вашия министър-председател Бойко Методиев Борисов. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Очаквам Вашето публично покаяние, тъй като Вашият публичен позор вече е налице. Очаквам Вашите реплики, естествено, за да получа дуплика. [[Шум и реплики.]]
Няма! Няма!
И все пак има ли реплика, уважаеми колеги? [[Шум и реплики.]] Заповядайте, господин Белемезов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Енчев, искам съвършено ясно да се разгранича от Вашите думи, че АБВ е подкрепила Проекта за създаването на такава временна анкетна комисия. Ние от самото начало твърдяхме, че създаването на такава комисия е абсолютен парадокс, с оглед на това, че този тип обследване произтича от прерогативите на изпълнителната власт – визирам министър-председател, Външно министерство, Вътрешно министерство, специализирани служби. И тук отново искам да поставя въпроса, че АБВ не е подкрепяла създаването на такъв Проект за решение. От друга страна, ние сме съвносители по Проекта за решение за закриване на въпросната Комисия. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Белемезов. Втора реплика? Не виждам. Дуплика, но само ако имате намерение да се извините на АБВ [[смях и оживление]] , не да се разпростирате на международното право.
Поднасям своите извинения на колегите от АБВ. Това беше лапсус, тъй като направих механична връзка с позицията на държавния глава, тогава Георги Първанов, по въпроса с иракската война, така че поднасям своите извинения към колегите от АБВ.
Благодаря Ви, господин Енчев.
Но в никакъв случай не оттеглям своите думи по отношение на останалите парламентарни групи. Благодаря за Вашето внимание.
Благодаря, господин Енчев.
По начина на водене.
Господин Георгиев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, моля Ви, не за първи път се случва тук да бъдат, първо, пръскани явни лъжи. И второ, да се обръщат към народни представители и към цели парламентарни групи по такъв начин и с неподходящи за тази пленарна зала изрази, го намирам за силно неправилно. Моля, емоционалната нестабилност да не намира своето изражение от тази трибуна. Съблюдавайте за това. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Георгиев. Приемам Вашата бележка. В името на добрия тон не прекъснах господин Енчев. За изказване има думата Искрен Веселинов – Патриотичен фронт. След него Таско Ерменков – БСП лява България.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Патриотичният фронт няма да подкрепи внесения Проект за решение. Нашите представители още на заседанието на Комисията са изложили своите мотиви, като част от тях ще споделя с Вас. На първо място, действително тази Комисия, по начина на формулиране на нейното име и на нейната задача, предполагаше създаването на външнополитически конфликт. Това е може би единственият основател довод на колегите, които искат нейното разпускане. Смея да припомня, че Патриотичният фронт постави този въпрос още при приемането на Комисията. Казахме, че е нелепо, когато говорим за намеса във вътрешните работи на България, да говорим само за две страни, да ги персонифицираме. Нашето предложение тогава беше да бъде разширен обхватът на работа на Комисията, тъй като: защо Турция, а не, да речем, Саудитска Арабия, защо Русия, а не САЩ?! Ако има такава намеса във вътрешните ни работи, тя е неправомерна и очевидно против интересите на България, и би следвало всеки носител на такава намеса да бъде изобличен. Разбира се, този дефект е поправим все още и в края на изказването ще предложа Проект на решение, който да го поправи, без да заличи съществуването на Комисията, защото, мисля, тя е много важна и дава тон за еманципацията на българската външна политика от големи братя – нещо, което е важно дори на чисто символно ниво. Ще кажа само три мотива защо е неправилно да разпуснем тази Комисия сега. Първият е, защото България е парламентарна република и парламентът е решил така. За мен е твърде странно Комисия да се събере на едно заседание само за да реши, че ще се саморазпуска поради някакви възникнали обстоятелства. Би следвало тя да работи, дори да има такова виждане сред нейните членове, поне докато парламентът се произнесе по тяхното мнение. Нещо повече, някак странно се навързва промяната на това мнение с изяви на премиера, който би следвало да е по-скоро подчинен на Народното събрание и да изпълнява неговите решения, отколкото да му задава тон. Втората важна причина е, че България е част от Европа. Ние сме граница на Европа и не можем да позволим да бъдем най-слабото звено в Европейския съюз. Не можем да имаме партии или политици, които да бъдат управлявани дистанционно от Анкара, от едно ислямистко и неоосманистко управление, което е заплаха за сигурността и в Близкия Изток, както знаем, защото конфликтът в Сирия е 50% конфликт, дирижиран от Турция. Същевременно това е силата, която желае да държи шлюза с емигрантите и да изнудва Европа в едно или друго положение. Тази неоосманистка и ислямистка Турция има своите метастази в България. Буквално преди месеци един български политик се криеше в турското посолство; посланикът Гьокче, който още не е отзован, и други дипломатически служители се изявяваха като кадровици в една уж българска партия. Ние трябва да забравим това ли?! Трябва по някакъв начин да неглижираме тези факти ли?! Посланикът все още е посланик. Явно изпълнителната власт няма волята да поиска неговото отзоваване и мисля, че парламентът би могъл да има своята активност в тази посока. Нещо повече, буквално преди дни чухме премиера, че турският премиер е лобирал за участие на господин Местан в следващото управление на страната. Това също е интересен факт, с който Комисията би следвало да се занимае, господин Борисов да го сподели с нея. Спомням си как преди няколко месеца, когато настоявахме за спешното изграждане на оградата по турската граница, пак едни наши колеги истерично се противопоставяха на това и обясняваха как в Европа не трябва да има граници. Задавам си днес въпроса: защо е била тази истерия и дали те не са изпълнявали чужда задача, за да бъде нашата граница беззащитна и да бъдем зависими единствено от добрата воля на нашите съседи, които, пак казвам, държат шлюза с бежанците и биха могли да използват това средство за натиск? Всъщност Европа трябва да престане да бъде мамена и ние като европейци да дадем може би тон в тази посока – трябва да може да охранява собствените си граници и да не допуска чужди правителства да влияят върху политическите процеси в нея. Също важен аспект е мюсюлманското вероизповедание и какво се случва в него. Тези тридесетина човека от Дианета турски служители, които са служители, пак казвам, на една все по-ислямизираща се държава, където връщат бурките, където светската държава започва да търпи процеси на упадък – това също би могло да е предмет на обследване от страна на тази Комисия. Ето, от външна политика отиваме във вероизповедание. Третият аспект са медиите. Имаме медии, които откровено пропагандират чужди проправителствени позиции. Тук би трябвало да се занимава пък Комисията за медиите, тоест имаме интердисциплинарен характер на работата на Комисията, която е отделна Комисия, като тази за външна политика трудно би могла да свърши... Всичко това ни кара да не подкрепим предложението за прекратяване дейността на Комисията. Нека спрем с компромисите. Да си свършим работата и да покажем воля, че във вътрешните работи на България нито един наш съсед и нито една велика сила би следвало да имат право да се месят, и би имало реакция, ако го правят. Проектът за решение, който предлагаме, е в две точки. Първо, Временната комисия да бъде преименувана и вместо сегашното име, да получи името: Временна комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърденията за намеса на други страни във вътрешната политика на Република България. Да променим точка първа от Решението, където се създава Временна комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърденията за намеса на други страни във вътрешните работи на Република България. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Веселинов. Втора реплика? Заповядайте, господин Янков.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Веселинов, използвам възможността да Ви направя реплика с въпроса: знаете ли, че в България има институции, на които им е вменено и имат ангажимент да работят по всичко, което Вие предлагате да се изследва и работи от Временна комисия? Има управление, за което Вие сте гласували да бъде с премиер Бойко Борисов. Можете да използвате парламентарната практика да питате как институциите, ръководени от правителството на Бойко Борисов, работят по всичките въпроси, които се опитвате да вмените като ангажимент на парламентарна комисия. Това е записано в Конституцията на Република България и не бива да се бяга от отговорността на изпълнителната власт, която Вие подкрепяте. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Янков. Втора реплика? Не виждам. Дуплика – заповядайте, господин Веселинов.
Уважаеми колега, знам, че има институции. Тези институции ги има вече четвърт век, но това не попречи на все по-растящото влияние на наши съседни държави в българския политически живот и, за съжаление, в българските вероизповедания. Очевидно е, че има институции, които са част от изпълнителната власт, от които ще поискаме информация и ще ги накараме да вършат работата си, както, смятам, че е достойно за суверенна и независима България. Благодаря.
Благодаря, господин Веселинов. Думата за изказване има народният представител Таско Ерменков от Парламентарната група на БСП лява България. Заповядайте, господин Ерменков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Малко реминисценция от 19 февруари 2016 г., когато – искам да започна с това – аз гласувах „против” създаването на тази Комисия. Ще Ви прочета нещо, което тогава казах от парламентарната трибуна – извадка от стенограмата: „В момента ние сме свидетели на политика на превръщането на България във все повече премиерска република, където думата на премиера е повече от думата на Комисията за защита на конкуренцията, от административните съдилища; където той си позволява да спира поръчки; където прави всичко, което е красиво, даже от време на време се вслушва и в това, което му говорят от Лондон”. Отварям скоба извън стенограмата – междувременно се случи скандалното поведение на премиера по отношение на Комисията за защита на конкуренцията и прекратяването по негово изрично нареждане на тази процедура. Даде Ви се дори нареждане да закрием Комисията, което в момента много горещо защитавате – че трябва да бъде закрита. Продължавам с извадката от стенограмата: „Защото именно премиерът е този, който трябва да отговаря в Народното събрание – затова гласувах „против” създаването на тази Комисия – има ли, или няма намеса във вътрешните работи, като отговорник за изпълнителната власт. Него трябва да извикаме тук, ако има нещо и да го изслушаме какво, защо и как се случва, ако има такава намеса”. Колеги, тогава тръгнахте по пътя да миете ръцете на изпълнителната власт и да поемате ангажименти, които нямат нищо общо с парламентаризма. Неща, за които във всяка нормална парламентарна държава ще Ви се смеят – при така нареченото „разделяне на властите”, за което претендираме да живеем от 26 години, ние, като парламент, да изземаме функции на изпълнителната власт. Чух в мотивите, че искаме да закрием Комисията, защото така по-добре сме щели да защитим интересите на България. Колеги, на 19 февруари 2016 г. създадохме Комисия, за да можем добре да ги защитим, а сега я закриваме, за да можем още по-добре пак да ги защитим. Това шизофренично поведение според мен няма да доведе до добър край нито парламентарните групи, подкрепили в голямото си мнозинство тази Комисия, нито държавата. Според мен днес тук, в България, ние за пореден път показваме, че парламентът никой за нищо го няма – има един премиер, който решава всичко! Ако смятате така да продължавате във Вашето управление и във Вашия парламентаризъм, имам предложение по същество: дневният ред и проблеми, които се внасят в Народното събрание за обсъждане, всеки път да бъдат придружени със справка или резолюция от премиера – съгласен, или несъгласен е, за да знаем какво да правим. Иначе си губим времето! Създаваме комисии, след това се оказва, че не сме ги създали правилно, защото на премиера нещо не му е харесало. Правим обсъждания, след това се отказваме от тях, защото на премиера не му било харесало. Дайте тогава всеки път в началото да го викаме тук и да набележи дневния ред: днес по първа точка ще гласувате така, по втора – така. Ще знаем какво да правим и няма да хабим държавен ресурс. Колеги, тогава завърших изказването си с едно изречение, което е нелицеприятно, така ще завърша и днес. Повтарям го: „Това, което в момента се случва, е за пореден път да ни превърнат в тоалетна хартия”. Не искам да използвам думата „използвана”, защото звучи много грубо, но точно това се случва. Тогава гласувах „против” тази Комисия. Днес в този фарс няма да участвам. [[Реплика.]]
Първа реплика? Няма. За изказване думата има народният представител Валери Жаблянов от БСП ЛБ.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Едва ли в тази пленарна зала има повече заседания, които да са разглеждали и попадали в по-нелепа ситуация. Аз наистина се чувствам неудобно и в някаква степен ми е доста съвестно за колегите от мнозинството, които подкрепиха това решение. Изказвам от трибуната искрените си съжаления и съболезнования към Вас. Искам да кажа нещо, което казах и при гласуването на Комисията. Уважаеми колеги, ние сме в Народното събрание, за да гласуваме нашите решения. Използвайте собствения си потенциал и собствената си воля! Смятам, че всички ние сме най-висшият политически орган на Републиката. Ситуацията, в която сме поставени днес, и ние, независимо че гласувах „против”, и пак ще гласувам против създаването на Комисията, защото съм убеден в глупостта на това предложение, но защо днес трябва да го подпечатваме с тежкия печат на парламента? Колегите преди мен поставиха въпроса за дефектния начин, по който взимаме решенията и специално в сферата на външната политика, защото става въпрос за външнополитически гаф, но този гаф не е самостоятелен. В момента външната политика на Европейския съюз, както и премиерът вчера отбеляза някъде в свое изявление, е пълен провал! Ами аз му се учудвам! Той не осъзнава ли, че това е пълен провал и на неговата външна политика?! Ние нямаме ли съзнанието, че трябва да има някакъв коректив на тези провали, които в момента са изправили България до стената? Едва ли има държава в Европейския съюз в по-неизгодна ситуация. България беше продадена с един договор, подписан от Европейския съюз и Турция преди една седмица, и нашето Народно събрание мълчи. Външното ведомство не искам да го коментирам. Там са поставени редица въпроси, господин министърът намира време да дойде веднъж на три месеца, за да отговори на въпроси с много голяма давност. Ако ние нямаме съзнанието и разбирането, че външната политика в момента е решаваща за България, другите са далеч. В Централна Европа има санитарен кордон. За съжаление, ние сме в кордона на първата линия и всяка външнополитическа стъпка трябва да бъде премерена. Приветствам решението на премиера да Ви призове да отмените Комисията. Наистина това беше една глупост, разбира се, осъзната от него на следващия ден. Но защо ние трябва да се водим след всяка глупост, ама очевидна глупост? Смятам, че това е един урок за мнозинството. На такъв урок, който се надявам да прочетете, да разберете, да си го запишете. Както се казва: „Господ здраве да му дава на това Народно събрание!”. Дълги години занапред това да бъде пътеводна звезда при всяко взимане на решение тук. Това е безобразие, политически гаф от първостепенно естество, уважаеми колеги. Политически гаф! Ако смятате, че няма да Ви струва обществената подкрепа, ако смятате, че това няма как да се забележи от българското общество – тази безпомощност, тази противоречивост, това незнаене какво да се прави в тази ситуация и това, че сте оставили България да се носи като обрулен лист от вятъра в мъглата на евроатлантическите ценности, без да знам къде ще пристанем и това е написано на Вашата сметка. Да го знаете и да го запомните! Не е нужно покаяние. Аз тук не споделям едно от изказванията. Какво покаяние, за какво покаяние? Тук става дума за политика, за рационализъм, за трес подход, който отсъства. Приключи приказката с ценностите. Това трябва да бъде разбрано. Няма ценности, има интереси на първо, на второ и на трето място, интереси на отделните държави в Европейския съюз и те ги защитават с всички средства. Оказва се, че единствената държава без интереси в момента е България или тя не може да си формулира интересите, или те са резултат от ежедневните, ежевечерните и ежечастните капризи на премиера. Това е основният риск, пред който сме изправени. Госпожа Кунева одобрява политическото споразумение с Турция, господин външният министър не е сигурен дали го одобряваме и след две седмици го одобряваме. Това е външнополитическото положение на България в момента. Дори правителството помежду си не знае какво прави. Парламентът не знае какво прави. И Вие очаквате от това нещо да се роди нещо положително?! Няма как да се получи, уважаеми колеги. Ние сме в благоприятна позиция като опозиция – можем да критикуваме, да иронизираме, да се надсмиваме, нали? Но не е добре да се прави това на грешките на някой, още повече когато те касаят държавата. Не искам да изпадам в такава позиция и го казвам с пълната загриженост на това, което трябва да имаме тук като обща позиция. Нека не сме такива прогностици, но да сме наясно, че предстоят още по-тежки времена за Европа. Защо някой смята, че с това, което виждаме вчера в Брюксел, ще приключи тази история? Няма да приключи! Тя започва. И когато създаваме комисии, пишем декларации, приветствия и се произнасяме по външнополитически въпроси, предлагам да има един широк междупартиен, междупарламентарен диалог, за да има верните решения – широк диалог в комисиите, между парламентарните групи, между отделните партии. Няма някой, който да е Господ и да знае какво ще стане след две седмици. И когато се водим по решенията на един човек, сме стигнали до две национални катастрофи. Тук е мястото да има корекция на политиката. Тук трябва да излезе истината, защото чиновниците в изпълнителната власт пренасят папките от едното бюро на другото и с това приключва всичко. Всичко го знаем много добре. Затова ще гласувам за закриването на тази Комисията, така както гласувах против нейното създаване. Предполагам, че Вие ще подкрепите собственото си предложение, внесено от господин Радев. Като финал: нека занапред, когато тук говорим едни на други и когато очевидно, че не става дума трибуната да се използва за някаква евтина пропаганда, а става въпрос да се помисли върху политическите решения, да се отнасяме със съответната добронамереност, добросъвестност и да се опитваме да слушаме и опозицията, защото това е мястото и ролята на опозицията – като каже нещо, то да бъде чуто. А пък управляващите, ако искат, да го вземат предвид. Има моменти, в които това, което казва опозицията, е значително по-важно от това, което казва Брюксел. Ако ние разберем това нещо, с това ще вървим по-лесно напред. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Жаблянов. Първа реплика? Няма. Последно изказване преди почивката – има думата народният представител Георги Божинов от „БСП лява България”. Освен Янаки Стоилов има ли други изказвания? Има – Атанас Атанасов.
Уважаеми господин Председател, първо, моля за удължаване времето на групата.
Удължете, ако обичате, времето на всички парламентарни групи.
Ще говоря кратко. Уважаеми колеги народни представители, ситуацията, в която се намираме, е конфузна. Грешката е очевидна. Лошото е, че тя е системна и се повтаря, когато без сериозни аргументи по конюнктурни съображения се взимат важни решения. Бях против създаването на такава Комисия с такъв предмет и такова заглавие. Ако си спомняте, не някой от преждеговорившите, а мое беше предложението, което беше гласувано и отхвърлено от залата – ако въобще ще има такава Комисия, тя да не посочва конкретни държави, а предметът и заглавието да бъдат за евентуалната намеса на други държави във вътрешните работи на България. Преждеговорившите колеги, които претендираха за това авторство, имаха друга идея – да бъде за Русия, Турция и други държави. Това е принципно и неприемливо друго положение. Въпросът е дали да експлоатираме тази конфузна ситуация и да обвиняваме колегите или да се замислим, защото умните хора признават своите грешки и се поправят. Нека от тази крайно неприятна ситуация да направим извод за себе си и да преодоляваме подобен тип решения, защото на тази трибуна, на това място капеха истинските сълзи на един човек, който като министър на външните работи – Соломон Паси се казва, агитираше залата, че ако до минути не подкрепим включването на България в коалицията на желаещите за намеса в Ирак, оръжието, което е там, ще унищожи човечеството. Искрени сълзи на един човек, който ни лъжеше в този момент.
Това вече е пресилено.
Кое е пресилено, че там има оръжие? [[Реплики от народния представител Борислав Великов.]]
Имам молба, господин Великов, недейте да водите диалог. Имате право на реплика след това.
Добре, искрените сълзи на един неприятел на истината, ако така по- го приемате. [[Реплики от народния представител Борислав Великов.]]
Господин Божинов, моля Ви, има право на реплика, ако има желание...
Да не ме репликира професорът. Това е мое дълбоко убеждение, че той знаеше, че там няма оръжие и подведе българския парламент. Колегите, които внасяха това предложение знаеха, че не могат да се открият данни за това, че Русия дирижира Ахмед Доган, но те направиха това предложение, за да се докаже, че това го няма, но цената е висока, колеги, и не може, когато решаваш конюнктурни, партийни или лични интереси, да ангажираш държавата и да я конфронтираш на големи сили като тези, които споменавате. Затова, аз като припомням своето отрицателно становище, сега ще гласувам против закриването на тази Комисия, защото и тогава казах – тя няма да стигне до нищо и дори и да стигне до нещо, няма да се каже нищо от това, до което сме стигнали. Тя беше безсмислена, остана безсмислена и ни доведе до това конфузно положение. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Благодаря Ви, господин Божинов. Господин Великов, имате ли реплика? Не. Друга реплика? Не виждам. Уважаеми колеги, часът е точно 11,30 ч. В 12,00 ч. продължаваме пленарния ден. Почивка – тридесет минути. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме пленарния ден. За следващо изказване има думата народният представител Атанас Атанасов от Реформаторския блок. [[Шум и реплики.]] До този момент от БСП ЛБ се изказаха четири човека, затова предлагам да се редуват парламентарните групи. До този момент се изказаха Таско Ерменков, Валери Жаблянов, Георги Божинов. Следващ е Янаки Стоилов. Нека да редуваме групите. Квесторите, моля, минете през стаите на парламентарните групи, защото след малко предстои гласуване. Заповядайте, ген. Атанасов.
Благодаря Ви. Господин Председателю, уважаеми дами и господа! Аз лично ще подкрепя този Проект за решение. Надявам се, че и колегите от Реформаторския блок също ще го подкрепят, защото ние бяхме против създаването на тази Комисия изобщо. Както знаете, не предложихме наши представители в състава на Комисията. Не искам да повтарям аргументите. Въпросът е в следното. Не съм съгласен с изложените мотиви, защото на практика и при създаването на Комисията, и сега при нейното закриване не бяха посочени истинските мотиви за това действие на парламента. Не виждам изобщо представители на ДПС в пленарната зала, нито вземат отношение по въпроса, а те бяха инициатори за създаването на Комисията. Тези, които им уйдисаха на акъла тогава, извинявайте за израза, да се подкрепи създаването на тази Комисия, трябва да посипят главата си с пепел, защото парламентът влезе в схема да се занимава с вътрешнопартийни разправии в една политическа партия. Комисията на практика беше създадена за това. Ако в заглавието на Комисията и в нейния предмет отсъстваше Руската федерация, съм сигурен, че Комисията с апломб щеше да бъде подкрепена и от ляво. Заради това, че беше включена Руската федерация, БСП се възпламениха от ляво. Ако трябва да се изследва обаче намесата на вътрешните дела на България, трябва сигурно да тръгнем от Граф Игнатиев, да минем през така нареченото „Септемврийско въстание”, през атентата в църквата „Света Неделя”, през обявяването на война от Съветския съюз през месец септември 1944 г. на България, през Задунайската губерния, през шестнадесетата република и така нататък. По тази причина се случват такива неща. Големият проблем обаче е в това – съгласен съм с изказванията преди мен, че когато парламентът не съгласува действията си с министър-председателя, после се налага да променя решенията си. Това се случи и затова не съм съгласен с посочените мотиви. На практика едно изказване на министър-председателя обръща настроенията в парламента и се отменят решения, били те адекватни, или неадекватни, а това беше неадекватно решение на българския парламент, защото има две важни обстоятелства, които трябва да бъдат посочени. Първо, има две специализирани постоянни комисии на парламента, които би следвало да се занимават с тази тематика – не само Външната комисия, където адресирате този проблем, но и Комисията, която упражнява контрол на службите, Вътрешната комисия и така нататък. По този ред би следвало да има постоянен парламентарен контрол върху действията на изпълнителната власт в тази област. Тогава може би се реши, че постоянно действащите комисии не си вършат работата и затова да се създаде извънредна комисия. Това, първо. Второ, съгласно Конституцията на Република България – чл. 105, ал. 2 от действащата Конституция, Министерският съвет, тоест изпълнителната власт е тази, която отговаря за осигуряването на обществения ред и сигурността в страната. Би следвало постоянно действащите комисии да наблюдават и не само да наблюдават, но и да контролират дейността на специализираните органи на изпълнителната власт за защита на националната сигурност, за противодействие на чужди сили, които действат на българска територия. Иначе цялата история беше в това, че един политик отишъл в едно посолство и заради това му беше снета охраната. Този въпрос би следвало да бъде разгледан в специализираните комисии. Аз няколко пъти го предлагам, но не се чува това нещо – защо бяха извършени тези действия. А иначе, ако започнем да наблюдаваме кои политици и кои парламентаристи в кои посолства ходят, не знам колко комисии трябва да създадем?! Дали това е противоправно – да се ходи в чужди посолства? Ако се съберат данни, и не само данни, а доказателства, че някой действа против интересите на България и се поставя в услуга на чужда държава, за това си има ред – събират се доказателства и се предоставят на прокуратурата за търсене на наказателна отговорност по Глава първа от Наказателния кодекс. Само че някой трябва да има смелост да направи това, ако има такива доказателства! По отношение на някои неправомерни действия на чужди дипломати в България също си има ред какво трябва да се направи. Виждаме, че Външно министерство предприе някои действия в тази посока. Аз ще подкрепя Решението за закриване на тази Комисия, но мисля, че трябва да бъдем откровени, когато посочваме мотивите за едно или друго парламентарно действие. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Атанасов. Реплика? Няма. Думата за изказване има народният представител Станислав Станилов от Парламентарната група на „Атака”. Заповядайте, господин Станилов.
Ние гласувахме „против” тази Комисия и не по други съображения, а по единственото съображение, че не можем да санкционираме, в смисъл да фиксираме само тези две държави, а трябва да се разследва от една парламентарна комисия намесата на всички чужди държави във вътрешните работи на България, включително и във външните, през тези изминали 25 години на либералната революция, която не е прекратена. Имаме класически случаи, когато чужди посланици са се намесвали по отношение на концесии – случая със „Софийска вода” го знаят всички. Имаме класически случаи, когато чужди организации и чужди структури са се намесвали и официално. Имаме решение на Народното събрание, примерно, първото обсъждане и приемането за продажба на българска земя на чужденци. Всички помнят това нещо. Имаме случаи, когато посланици са звънели по телефона и са се намесвали в решение на съда. Не са само посланиците на тези две споменати държави, макар че за единия не си спомням такова нещо, а за другите посланици и германският се е намесвал, и английският се е намесвал, и френският се е намесвал даже в решение на прокуратурата. Всичко това би трябвало да се разследва от една комисия, за да излезе на бял свят, на повърхността тази непорината византийска воня, както е казал поетът, класикът преди 130 – 140 години. Това нещо може да се разследва, за да излезе на бял свят неоспоримият факт, че българската политическа класа се ползва от услугите на тези посолства, на тези държави и тези държави се ползват от тези услуги. Ако искаме да разберем истината за тенденциите във вътрешното развитие на България, за нейното място в геополитиката, ние трябва да направим тази комисия. Доколкото знам, такова е предложението на колегите от Патриотичния фронт, което ние може и да подкрепим. Това мога да Ви кажа.
Благодаря, проф. Станилов. Реплика? Не виждам. За изказване има думата заместник-председателят на Народното събрание – народният представител Янаки Стоилов.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители, още в предишната дискусия, когато се обсъждаше създаването на Комисията, аз накратко имах възможност да изразя своето отношение. Гласувах „против” създаването на такава Комисия като действие, което не съответства от гледна точка на възможните постижими цели, които бяха формулирани като задача на тази Комисия. Днес част от инициаторите на тази Комисия предлагат тя да бъде прекратена преди да е изпълнила своите задачи и почти без да е извършила някаква работа. В политиката не е недопустимо да се променят позиции, които са изразявани. Въпросът е обаче, че когато такава промяна настъпва толкова бързо, това означава, че едното или другото решение, казано по-меко, е било неправилно. Дори фактът, че инициатор на това закриване е човекът, който посочихте като председател на Комисията, също е сигнал, че Вие сериозно не сте преосмислили своите действия. Защото всеки един народен представител – и още повече тези, на които се възлагат допълнителни отговорности, трябва да имат и определено пространство на своя воля и убеждение, за да са сигурни хората, че ние нещо представляваме, извън това, че представляват само своите ръководства. Освен това трябва да обърнем внимание, че в България в много случаи позициите на политиците се променят не затова, че драстично се е изменило общественото мнение или условията, които налагат тези изменения, а просто защото е най-удобно да се движат по течението на събитията, да получават потупвания, а в много случаи издигане или други облаги и това допълнително деградира политическия живот. Казвам това без да се връщам назад и да обърна внимание, че част от проблемите, които се поставиха в дискусията при създаването на Комисията, са реални. И днес не би трябвало да се сметне, че закриването на Комисията означава, че тези проблеми са отпаднали. Затова именно постоянните комисии на Народното събрание, според своята компетентност трябва да продължат да поставят някои от въпросите, които предизвикаха инициативата за създаване на Комисията. Аз използвам случая да обявя нашата инициатива по повод предстоящото закриване на Комисията. Ние предлагаме да се проведе заседание на Комисията по външна политика, на което да се направи изслушване на министър-председателя за срещата, която той проведе през средата на месец декември с участието на министър-председателя на Република Турция и тогавашния ръководител на една парламентарна група. На тази среща най-вероятно са засягани въпроси от вътрешнополитически характер, които се отнасят до управлението на България и ние бихме желали да чуем кои са тези важни теми – външнополитически и вътрешнополитически, които са били обсъждани на тази среща. Затова ние ще се обърнем и аз призовавам тук и групите от управляващото мнозинство да ангажират своите представители в Комисията, за да може, съгласно Правилника за работата на Народното събрание, когато тази инициатива е подкрепена от необходимия брой народни представители, тя да се осъществи в рамките на Комисията. Това би показало сериозно и последователно отношение към повдигнатата тема. Ако не получим достатъчна подкрепа за осъществяването на тази инициатива, то това би означавало, че както създаването, така и закриването на Комисията преследват някакви конюнктурни или най-малкото непълни цели и целят да прикрият определени реални взаимоотношения, които се развиват както в страната, така и между България и държави, с които ние естествено поддържаме и развиваме дипломатически отношения. В заключение, както чухте, някои от народните представители от групата на БСП лява България няма да участват в това гласуване, защото те с това искат да покажат начина, по който се употребява българският парламент и решаването на въпросите от външната политика трябва да бъде поне толкова, или по-сериозно, както се решават проблемите на свободното къмпингуване – парламентът да решава едно, а след това по указание на премиера да се решава точно обратното. Но като цяло Парламентарната група на БСП лява България ще подкрепи проекта за закриване на Комисията по посочените вече мотиви. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Реплика? Не виждам. За изказване има думата народният представител Валентин Радев. Други колеги за изказвания има ли? Няма. Това ще бъде последното изказване преди гласуването.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, аз все си мислех, че докато четях мотивите, и се опитах изразително, повечето от Вас, особено от лявата страна на залата, са ги чули внимателно. Оказа се, че не е така. И ще Ви дам няколко примера, заради това взех думата. Даже малко емоционално да Ви кажа, че от толкова много неща сигурно имаше и аргументи, които бяха в добра посока, сигурно имаше много истини, които се казаха, но политици с толкова голям опит никой да не види това, което беше написано във втория абзац, и според мен много важно, че България за първи път, може би от 70 години история от Втората световна война си позволява да посочи на такива значими сили като Турция, като Русия, а може би и на други с този знак със създаването на Комисията, че ние няма да позволим намеса на вътрешните работи. Никой това не го видя, никой не го адмирира. Е, това не го харесах! Някак си това ми се видя пропуснато и това беше мотивът. И спрете да ни натяквате, че премиерът, премиерска република и той ни бил казал. Ами премиерът като глава на изпълнителната власт е видял нещо положително, че тази Комисия, освен че даде знак от това място – от най-високото политическо място в държавата си позволи на тези държави... Да Ви питам аз ние щяхме да ставаме 16-та република, някой каза ли нещо срещу тази намеса тогава? Нищо такова не казахте. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ.]] Мога да посоча и правителството на Иван Костов, и всички правителства след това. Не си спомням аз поне, поправете ме, ако бъркам, някой да е посегнал от това място и да е направил знак към някоя, хайде да не е велика, към друга държава: „Моля Ви, не се намесвайте, ние си имаме национални интереси, национална сигурност и самочувствие, което трябва да бъде опазено от други намеси”. Никой! ГЕРБ единствени си позволиха да го направят и аз твърдя и вярвам, въпреки че нека да Ви припомня и това, че аз не съм от вносителите, нищо, че съм председател на Комисията, но този знак според мен беше достатъчен. Премиерът каза: „Добре бе, спрете се малко, знакът беше даден, имаше реакции и от двете страни, нашата дипломация направи също знаци. Това е достатъчно. Да не си разваляме отношенията, защото имаме и търговски, и всякакви други.” Какво не Ви хареса, че той ни е казал? А и ние вече го вярвахме – поне тези, които се занимавахме пряко с Комисията. Кое от тези неща не Ви харесва? Нещо положително за държавата и ние го правим веднага, и спирам работата на Комисията. Според мен това е важното и това трябваше да бъде оценено и е оценено, предполагам, от тези, които не мислят зло на държавата си. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, господин Радев. Първа реплика? Народният представител Атанас Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Радев, вземам думата за реплика, първо, по един конкретен въпрос, защото Вие споменахте правителството на Иван Костов, за да Ви кажа, че не сте прав. И второ, отново да повторя тезата си, че мотивите, които изтъквате, за закриване на Комисията не отговарят на действителността. По конкретния въпрос. Искам да припомня от най-високата политическа трибуна в България, че през пролетта на 2001 г. правителството на Иван Костов обяви за персона нон грата трима руски дипломати в България – Борис Смирнов, Ломакин, не си спомням третото име, за намеса във вътрешните работи на държавата. Така че не сте прав по този начин да слагате всички под един знаменател. Благодаря Ви.
Благодаря, генерал Атанасов. Дуплика? Няма. Други изказвания? Не виждам. Уважаеми колеги, първо ще гласуваме предложението на народния представител Искрен Веселинов: „Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 35, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Променя Решението за създаване на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България, издадено от Народното събрание и обнародвано в „Държавен вестник”, бр. 16 от 26 февруари, както следва: 1. Променя наименованието на Комисията на Временна комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на други страни във вътрешната политика на Република България. 2. Точка 1 от Решението добива следната редакция: „Създава Временна комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на други страни във вътрешната политика на Република България.” Господин Веселинов, нали така го предлагате, въпреки че подлежи на известна редакция в окончателния вид, ако се приеме? Уважаеми колеги, режим на гласуване за предложението на народния представител Искрен Веселинов. Гласували 118 народни представители: за 18, против 21, въздържали се 79. Предложението не е прието. И сега: „РЕШЕНИЕ за предсрочно преустановяване съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 35, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Преустановява съществуването на Временната комисия за проучване на всички факти и обстоятелства, свързани с твърдения за намеса на Руската федерация и Република Турция във вътрешната политика на Република България.” Уважаеми колеги, режим на гласуване. Гласували 133 народни представители: за 122, против 4, въздържали се 7. Предложението е прието.
Процедура!
Процедура – господин Иванов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата ми е за удължаване със седем дни на срока за предложения по приетия на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита при бедствия, № 602-01-4, внесен от Министерския съвет на 27 януари 2016 г. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. Обратно становище? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме направеното процедурно предложение за удължаване на срока за внасяне на предложения със седем дни. Гласували 120 народни представители: за 118, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Уважаеми колеги, преминаваме към осма точка от програмата: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА МЕРКИТЕ СРЕЩУ ФИНАНСИРАНЕТО НА ТЕРОРИЗМА. Внесен е от Министерския съвет на 5 октомври 2015 г., приет на първо гласуване на 25 февруари 2016 г. Моля да докладва председателят на Комисията по бюджет и финанси госпожа Стоянова. Темата е актуална.
Благодаря, господин Председател. Моля за процедура преди това – в залата да бъдат допуснати госпожа Таня Каракаш, господин Олег Петков и господин Евгени Евгениев от ДАНС.
Благодаря. Обратно становище? Няма. Гласуваме, уважаеми колеги, допуск в залата на трите изброени от трибуната лица. Гласували 89 народни представители: за 87, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Моля, осигурете допуск в залата на изброените лица. Госпожо Стоянова, слушаме доклада.
Благодаря. „Доклад на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките срещу финансирането на тероризма, № 502-01-82, внесен от Министерския съвет на 5 октомври 2015 г., приет на първо гласуване на 25 февруари 2016 г. Закон за изменение и допълнение на Закона за мерките срещу финансирането на тероризма”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Благодаря. Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме наименованието на Закона по предложение на Комисията. Гласували 92 народни представители: за 91, против няма, въздържал се 1. Предложението на наименованието на Закона е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1: „§ 1. Създава се чл. 4б и чл. 4в: „Чл. 4б. Мерките по чл. 3 се прилагат спрямо: 1. физически лица, юридически лица, групи и организации, спрямо които са наложени санкции за тероризъм или финансирането му с регламент на Европейския парламент и на Съвета; 2. физически лица, юридически лица, групи и организации, посочени от Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации като свързани с тероризъм или финансирането му или спрямо които са наложени санкции за тероризъм или финансирането му с резолюция на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации – след публикуване на информацията по чл. 5а, ал. 1, т. 2; 3. физически лица, юридически лица, групи и организации, включени в списък, приет с решение на Министерския съвет. Чл. 4в. (1) Мерките спрямо субектите по чл. 4б, т. 1 се прилагат по реда, предвиден в регламентите на Европейския парламент и на Съвета, и по реда на този закон, когато това е предвидено. (2) Мерките спрямо субектите по чл. 4б, т. 2 и 3 се прилагат по реда на този закон.”
Благодаря. Изказвания? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме предложеният текст на вносителя, редактиран от Комисията за § 1. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 5 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинеи 1 – 3 се изменят така: „(1) По предложение на министъра на външните работи, министъра на вътрешните работи, председателя на Държавна агенция „Национална сигурност” или на главния прокурор Министерският съвет с решение приема, допълва и изменя списъка по чл. 4б, т. 3. (2) В списъка по ал. 1 се включват: 1. лица, срещу които е образувано наказателно производство за тероризъм, финансиране на тероризъм, набиране или обучаване на отделни лица или групи от хора с цел извършване на тероризъм, излизане или влизане през границата на страната, както и незаконно пребиваване в нея с цел участие в тероризъм, образуване, ръководене или членуване в организирана престъпна група, която си поставя за цел да извършва тероризъм или финансиране на тероризъм, приготовление към извършване на тероризъм, подправка на официален документ с цел улесняване извършване на тероризъм, явно подбуждане към извършване на тероризъм или закана за извършване на тероризъм по смисъла на Наказателния кодекс; 2. лица, за които има достатъчно данни, че осъществяват дейност, свързана с тероризъм или с финансиране на тероризъм; 3. лица, посочени от компетентните органи на друга държава. (3) В случаите по ал. 2, т. 3 предложението за приемане на решение на Министерския съвет се прави от министъра на външните работи съгласувано с министъра на вътрешните работи и председателя на Държавна агенция „Национална сигурност” след получено искане от компетентните органи на друга държава до Министерството на външните работи.” 2. В ал. 4 думите „заедно с указания на Държавна агенция „Национална сигурност” за прилагането на мерките” се заличават. 3. В ал. 5, изречение първо думите „ал. 2 и 3” се заменят с „ал. 2” и след думата „съд” се добавя „по реда на Административнопроцесуалния кодекс”. 4. Създава се нова ал. 6: „(6) Препис от решението на Върховния административен съд, с което се уважава жалбата по ал. 5, се изпраща на Министерския съвет, който незабавно извършва необходимите промени. Решението на Министерския съвет, с което се изменя списъкът, се обнародва и публикува по реда на ал. 4”. 5. Досегашната ал. 6 става ал. 7 и в нея след думата „отпаднало” се добавя „министърът на външните работи”. 6. Алинея 7 се отменя. 7. Алинея 8 се изменя така: „(8) Прокурорите незабавно уведомяват министъра на вътрешните работи, главния прокурор и председателя на Държавна агенция „Национална сигурност”, когато образуват наказателно производство за тероризъм, финансиране на тероризъм, набиране или обучаване на отделни лица или групи от хора с цел извършване на тероризъм, излизане или влизане през границата на страната, както и незаконно пребиваване в нея с цел участие в тероризъм, образуване, ръководене или членуване в организирана престъпна група, която си поставя за цел да извършва тероризъм или финансиране на тероризъм, приготовление към извършване на тероризъм, подправка на официален документ с цел улесняване извършване на тероризъм, явно подбуждане към извършване на тероризъм или закана за извършване на тероризъм по смисъла на Наказателния кодекс.”
Изказвания по § 2? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Още на първо четене изразих становище, че този Закон има характер на извънредно законодателство, има дисбаланс по отношение защита на националните интереси, защита правата на българските граждани и не само на българските граждани. Това проличава, на първо място в § 2 и после по-надолу – в § 4. В § 2 е записано, че в списъка по ал. 1 се включват „лица, срещу които е образувано наказателно производство”. За да бъде образувано наказателно производство, са необходими две предпоставки в повечето случаи. Първо, наличие на достатъчно данни, второ, законен повод. Законен повод е всяка информация, която се дава, и стига до компетентните органи в Република България. В тази връзка в т. 2 е записано: „лица, за които има достатъчно данни, че осъществяват тази престъпна дейност, свързана с тероризъм или финансирането на тероризъм”. В този смисъл т. 2 на практика се обхваща в голяма част от т. 1, защото, за да бъде образувано наказателно производство, на първо място, трябва да има достатъчно данни, ако не е по бързото производство – неотложни следствени действия. Тогава е необходимо само и единствено законен повод. В тази връзка разширяването на понятията, касаещи наказателната материя, наказателно-процесуалното право, считам, че са неуместни, и затова правя предложение т. 2, както и т. 3, защото лица, посочени от компетентните органи на друга държава, представям си какво може да се случи. Правилно тук в началото на Законопроекта се предвидени, че тези мерки се взимат по отношение на лица посочени от Съвета за сигурност на ООН и от други такива, Министерския съвет и прочие, но от други държави, това включва, уважаеми народни представители, всичките държави, не само страните – членки на Европейския съюз или близки по култура, по убеждение, по управление, по демокрация до България. Затова считам, че т. 2 и т. 3 следва да отпаднат от този Законопроект. Правя това предложение на ал. 2 т. 2 и т . 3 да отпаднат. Правя го с оглед въвеждане на по-балансирано законодателство в тази сфера. Иначе би било добре да се образуват и срещу лица, срещу които е повдигнато обвинение. Ако не приемете да отпадне т. 2 и т. 3, предлагам и това да се запише в т. 1: „лица, срещу които е повдигнато обвинение” – нататък си върви текстът, както е посочено. Това са моите три предложения. Мисля, че са резонни и в тях има баланс по отношение защита на националния интерес, и защита правата и свободите на гражданите. Благодаря.
Вие предлагате, ако приемам отпадането на т. 2 и 3q тогава третото предложение да го гласуваме като редакционно в т. 1. Разбрах.
Ако отпаднат т. 2 и 3 тогава т. 1 да редактираме.
Ако не отпадне, да започне т. 1 с „лица, срещу които е повдигнато обвинение” и след това „лица, срещу които”. Разбрах. Благодаря Ви, уважаеми господин Попов. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Уважаеми колеги, първо гласуваме редакционно предложение от народния представител Филип Попов в § 2, ал. 2 са изброени точки 1, 2 и 3, от които той предлага точки 2 и 3 съответно да отпаднат. Моля, режим на гласуване на направеното редакционно предложение. Гласували 86 народни представители: за 12, против 22, въздържали се 52. Предложението не е прието. Господин Попов, сега гласуваме и второто Ви редакционно предложение. То е в ал. 2, т. 1 да започне по следния начин: „лица, срещу които е повдигнато обвинение” и оттам нататък продължава текстът, както е по Комисия. Гласуваме редакционно предложение на господин Филип Попов. Гласували 87 народни представители: за 14, против 23, въздържали се 50. И това редакционно предложение не е прието. Сега, уважаеми колеги, гласуваме текста на вносителя, редактиран от Комисията, по § 2. Гласуваме текст, предложен от Комисията, уважаеми колеги. Гласували 85 народни представители: за 82, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. Създават се чл. 5а и чл. 5б: „Чл. 5а. (1) Министерството на външните работи публикува незабавно на интернет страницата си информация относно: 1. приетите регламенти на Европейския парламент и на Съвета за налагане на санкции за тероризъм или за финансирането му; 2. приетите резолюции на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации за налагане на санкции във връзка с тероризъм или с неговото финансиране, както и за промени в списъците на лицата по тези резолюции; 3. приетите решения на Министерския съвет по чл. 5, ал. 1. (2) На интернет страницата на Министерството на външните работи се публикува незабавно консолидиран текст на списъка по чл. 5, ал. 2. Чл. 5б. (1) Държавна агенция „Национална сигурност” съгласувано с Министерството на вътрешните работи дава указания за прилагане на мерките по чл. 3. (2) Указанията по ал. 1 се публикуват на интернет страниците на Министерството на външните работи и на Държавна агенция „Национална сигурност”.”
Благодаря. Изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Гласуваме текст на вносителя, редактиран от Комисията, за § 3. Гласуваме предложение на Комисията. Гласували 90 народни представители: за 88, против няма, въздържали се 2. Предложението на Комисията е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. В чл. 6 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинеи 1 и 2 се изменят така: „(1) Блокират се всички финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, които са собственост на лицата, посочени в чл. 4б, т. 2 и 3, независимо в чие владение се намират, както и всички финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, намиращи се във владение, държани или контролирани от лицата, посочени в чл. 4б, т. 2 и 3, с изключение на вещите и правата, върху които не може да се насочи принудително изпълнение. (2) Мярката по ал. 1 се прилага и за финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, придобити след: 1. публикуване на информацията по чл. 5а, ал. 1, т. 2; 2. обнародването на списъка по чл. 4б, т. 3.”. 3. В ал. 3 думите „парични средства, финансови активи и друго имущество“ се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси“. 3.”…
Извинявайте, но тук сякаш се повтарят. При мен е два пъти „2”, Вие прочетохте втората двойка – „3”, сега би трябвало да е 4. [[Шум и реплики.]]
Не, не! То е изписано, а аз съм го прочела неправилно. Написано е правилно. Сега преминаваме към точка… Всъщност преминаваме към т. 4.
Да, би трябвало да е т. 4, в доклада е техническа грешка.
„Създава се нова ал. 4: „(4) Всичко придобито и генерирано от финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, намиращи се във владение, държани или контролирани от лицата, посочени в чл. 4б, т. 2 и 3, също се блокира от съответната дата по ал. 2.”.
Сега е т. 5.
Не е така. „Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея: а) в текста преди т. 1 думите „парични средства, финансови активи и друго имущество” се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси”; б) в т. 5 думите „включени в списъка по чл. 5” се заменят с „посочени в чл. 4б, т. 2 и 3”. 5. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея думите „ал. 4” се заменят с „ал. 5”. 6. Досегашната ал. 6 става ал. 7 и в нея думите „ал. 4” се заменят с „ал. 5”, а накрая се добавя „по реда на Административнопроцесуалния кодекс”.”
Благодаря.
Моля да следвате номерацията по доклада на Комисията.
Изказвания по § 4? Заповядайте, господин Попов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! В ал. 1 на § 4 ни се предлагат едни вредоносни последици дори за трети лица, а тук отсъства дори и института на вината, защото тук е записано: „както и всички финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, намиращи се във владение, държани или контролирани от лица, посочени в чл. 46” и така нататък. Това значи, че ако един деец, който е свързан с описаните тук деяния – финансиране на тероризъм, си е наел хотелска стая или е наел квартира, защото това значи „държане” по смисъла на нашия Закон, тази квартира също да бъде възбранена от министъра. Това навлиза в патримониума, в правата на трети лица, което е абсурдно, и мисля, че е прекалено. Иначе останалият текст, да, нека да остане, но предлагам в ал. 1 след запетаята изразът „както и всички финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, намиращи се във владение, държани или контролирани от лица, с изключение на вещите и правата, срещу които…” до края да отпадне. Това наистина ще дойде прекомерно. Ще измести много баланса по отношение защитата на правата и свободите на гражданите и е в противоречие с редица други закони. Интересното е, че такъв Законопроект се предлага от партия, от управление, което определя себе си в дясно, тоест в защита на частната сфера, на частните права и интереси. Тук обаче това категорично е накърнено и то, пак повтарям, на лица, за които изобщо най-вероятно отсъства вина по отношение на деянията, които са споменати тук, в Закона. Предлагам това нещо да отпадне, а иначе другото нека да остане, но това е недопустимо.
Благодаря, господин Попов, разбрах предложението. Реплики? Заповядайте, господин Зеленогорски.
Уважаеми колега, до известна степен ще развия Вашето мнение. Наскоро имаше една много тежка тема с диво къмпингуващите. Ако този човек се окаже диво къмпингуващ, а тези хора не се регистрират по никакъв начин и могат някъде да се установят в течение на седмици и месеци, какво прави държавата тогава, защото се оказва, че има категория хора, която по никакъв начин не може да бъде регистрирана и установена? Колкото и да звучи леко заяждащо, не искам да се заяждам с никого. Искам в нашата държава да има спокойствие и да съм убеден, че ако влязат едни хора отнякъде, та били те и диво къмпингуващи, по някакъв начин ще бъдат регистрирани и контролирани от органите за сигурност. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Зеленогорски. Интересен дискурс. Втора реплика? Няма. Дуплика желаете ли? Не. Други изказвания? Няма. Уважаеми колеги, преди да преминем към гласуване на редакционната поправка, само да съобщя за протокола, че всъщност номерирането както е по доклада се оказва, че е правилно и ал. 2 в § 4 има точки 1 и 2, след което имаме втора точка към § 4 и оттам имаме трета, четвърта, пета и шеста. Преминаваме към гласуване на редакционното предложение на господин Филип Попов: съответно в ал. 1 да отпадне текст, който е след запетаята, след думите „се намират”, и оттам нататък текстът „както и всички финансови средства и други финансови активи...” – до края на текста да отпадне. Гласуваме редакционното предложение на господин Филип Попов от Парламентарната група на БСП лява България. Гласували 85 народни представители: за 4, против 37, въздържали се 44. Предложението не е прието. Сега, уважаеми колеги, гласуваме текста на вносителя, подкрепен и редактиран от Комисията, за § 4. Гласували 90 народни представители: за 88, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В чл. 7 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите „парични средства, финансови активи или друго имущество” се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси”, а думите „включени в списъка по чл. 5” се заменят с „посочени в чл. 4б, т. 2 и 3”. 2. В ал. 2 думите „включено в списъка по чл. 5” се заменят с „посочено в чл. 4б, т. 2 и 3”.”
Благодаря Ви. Изказвания по § 5? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме текст на вносителя, редактиран и подкрепен от Комисията, за § 5. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението единодушно е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: „§ 6. В чл. 8 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 навсякъде думите „парични средства, финансови активи и друго имущество” се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси”, а думите „включени в списъка по чл. 5” се заменят с „посочени в чл. 4б, т. 2 и 3”. 2. В ал. 4 думите „парични средства, финансови активи или друго имущество” се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси”. 3. Алинея 5 се изменя така: „(5) Третите добросъвестни лица, които претендират самостоятелни права върху блокирани финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси, могат да предявят претенциите си по исков ред след: 1. публикуване на информацията по чл. 5а, ал. 1, т. 2; 2. обнародването на списъка по чл. 4б, т. 3.”
Благодаря. Изказвания? Няма желаещи. Уважаеми колеги, гласуваме текста на вносителя за § 6, редактиран от Комисията. Гласуваме подкрепен от Комисията параграф. Гласували 90 народни представители: за 90, против и въздържали се няма. Параграфът е приет единодушно.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7: „§ 7. В чл. 9 се създават ал. 10 и 11: „(10) Уведомяването по ал. 3 може да се извърши и по електронен път с квалифициран електронен подпис или с издаден от Държавна агенция „Национална сигурност” сертификат за достъп. При получаване на уведомлението се извършва автоматично издаване на входящ номер и дата, които се изпращат на подателя с електронно съобщение. (11) Условията и редът за издаване и използване на сертификата за достъп по ал. 10, видовете документи и данните, които могат да се подават чрез използването на квалифициран електронен подпис или сертификат за достъп, и редът за тяхното подаване по електронен път се определят с писмени указания на директора на дирекция „Финансово разузнаване” на Държавна агенция „Национална сигурност”. Указанията се публикуват на интернет страницата на Държавна агенция „Национална сигурност”.”
Благодаря. Изказвания по § 7? Няма. Уважаеми колеги, гласуваме текста на вносителя за § 7, редактиран от Комисията. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. В чл. 15, ал. 1 думите „чл. 6, ал. 1” се заменят с „чл. 6, ал. 1 – 4”. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10.
Благодаря. Изказвания, уважаеми колеги, по параграфи 8, 9 и 10? Няма желаещи. Гласуваме предложение на Комисията за подкрепа текста на вносителя за § 8, редакцията на § 9, както и подкрепа текста на вносителя за § 10. Гласуваме предложения на Комисията за три поредни параграфа. Гласували 90 народни представители: за 90, против и въздържали се няма. Параграфите са приети единодушно.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 11: „§ 11. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения: 1. Наименованието се изменя така: „Допълнителна разпоредба”. 2. Параграф 1 се изменя така: „§ 1. По смисъла на този Закон: 1. „Финансови услуги” са: извършване на дейностите по чл. 2, ал. 1 и 2 от Закона за кредитните институции; застрахователни, презастрахователни или свързани със застраховането услуги; публично предлагане на ценни книжа и търговия с ценни книжа; всички форми на управление на парични средства или имущества по занятие; всички форми на управление на колективни инвестиции, управление на осигурителни дружества и фондове; предоставяне и разпространение на финансова информация, обработка на финансови данни и съответния софтуер, произтичащи от доставчици на други финансови услуги, както и консултантски, посреднически, счетоводни и други спомагателни дейности, свързани с описаните по-горе финансови услуги. 2. „Финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси” са: имущество от всякакъв вид, независимо материално или нематериално, движимо или недвижимо, придобито по всякакъв начин, както и юридически документи или инструменти под всякаква форма, в това число електронни или дигитални, удостоверяващи право на собственост или други права върху него, включително, но не само, банкови кредити, пътнически чекове, банкови чекове, парични преводи, дялове, ценни книжа, облигации, менителници, акредитиви. 3. „Финансиране на тероризъм” е прякото или косвеното, незаконното и умишленото предоставяне и/или събиране на финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси и/или предоставяне на финансови услуги с намерение те да бъдат използвани или със съзнанието, че ще бъдат използвани изцяло или частично за извършване на тероризъм по смисъла на Наказателния кодекс. 4. „Контрол върху финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси” включва контрола върху юридически лица по смисъла на специалните закони, уреждащи съответния вид дейност, както и случаите, в които лице, посочено в чл. 4б от този Закон, се явява действителен собственик на клиент – юридическо лице по смисъла на Закона за мерките срещу изпирането на пари.” 3. Параграфи 1а и 1б се отменят.
Докладвайте и другия параграф.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12: „§ 12. В останалите текстове на закона думите „парични средства, финансови активи и друго имущество”, съответно „парични средства, финансови активи или друго имущество” се заменят с „финансови средства и други финансови активи или икономически ресурси”.
Благодаря Ви. Изказвания по параграфи 11 и 12? Не виждам желаещи. Уважаеми колеги, гласуваме текста на вносителя за § 11, редактиран от Комисията, както и подкрепен текст на вносителя и редактиран от Комисията за § 12. Гласували 86 народни представители: за 86, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на подразделението да се измени така: „Заключителна разпоредба”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13: „§ 13. В Закона за мерките срещу изпирането на пари (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните допълнения: 1. В чл. 11 се създават ал. 6 и 7: „(6) Уведомяването по ал. 1 и 2 може да се извърши и по електронен път с квалифициран електронен подпис или с издаден от Държавна агенция „Национална сигурност” сертификат за достъп. При получаване на уведомлението се извършва автоматично издаване на входящ номер и дата, които се изпращат на подателя с електронно съобщение. (7) Условията и редът за издаване и използване на сертификата за достъп по ал. 6, видовете документи и данните, които могат да се подават чрез използването на квалифициран електронен подпис или сертификат за достъп, и редът за тяхното подаване по електронен път се определят с писмени указания на директора на дирекция „Финансово разузнаване” на Държавна агенция „Национална сигурност”. Указанията се публикуват на интернет страницата на Държавна агенция „Национална сигурност”.” 2. В чл. 16, ал. 3 се създава изречение второ: „Изпращането може да бъде извършено и по електронен път по реда на чл. 11, ал. 6 и 7”.”
Благодаря, уважаема госпожо Стоянова. Изказвания по Заключителни разпоредби и по § 13? Няма желаещи. Гласуваме предложение на Комисията за промяна наименованието на Заключителни разпоредби, както и текста на вносителя и предложена редакция за § 13 от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието, а с това и Законът на второ гласуване. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПРОЕКТ ЗА РЕШЕНИЕ ЗА ДАВАНЕ НА СЪГЛАСИЕ ЗА УЧАСТИЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ В ОБЩОТО УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА НА МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ – 2010 г. Вносител – Министерският съвет на 25 февруари 2016 г. Доклад на Комисията по бюджет и финанси – госпожо Стоянова, имате думата.
„ДОКЛАД на Комисията по бюджет и финанси относно Проект на решение за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г., № 602-03-2, внесен от Министерския съвет на 25 февруари 2016г. На редовно заседание, проведено на 17 март 2016 година, Комисията по бюджет и финанси разгледа Проекта на решение за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г., № 602-03-2, внесен от Министерския съвет на 25 февруари 2016г. Документът с вносител Министерски съвет бе представен от госпожа Карина Караиванова – заместник-министър на финансите. Република България се присъединява към Международната банка за възстановяване и развитие (МБВР) през 1990 г., като Учредителният договор на Международната банка за възстановяване и развитие е ратифициран със Закон, обнародван в „Държавен вестник” в бр. 90 от 2009 г. С Решение на Управителния съвет на международната финансова институция № 613, прието на 16 март 2011 г., е извършено Общо увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г. Проектът на горното решение на Управителния съвет на Банката е одобрен с Решение № 620 на Министерския съвет от 2010 г. и е подкрепен от българската страна. Съгласно условията на Решението на Управителния съвет на Банката Република България има право да запише допълнителни 1393 акции в МБВР, като увеличи дяловото си участие от 5215 на 6608 акции. Стойността на заделените за Република България допълнителни акции е 168 млн. 044 хил. 555,00 щатски долара, при цена 120 хил. 635 щатски долара за акция по номинал. Подлежащата на внасяне част е в размер общо 6 на сто от цената на всяка акция, или 10 млн. 082 хил. 673,30 щатски долара, като останалата част в размер 157 млн. 961 хил. 881,70 щатски долара е платима при поискване. Платимата при поискване част от капитала на Международната банка за възстановяване и развитие е изискуема само когато е необходима за посрещане на задължения на Банката във връзка със заети от нея средства и гарантирани от нея заеми, а не за отпускане на заеми или за административни разходи. Необходимите средства за покриване на подлежащата на внасяне част от заделените за Република България акции са предвидени в разчетите по Закона за държавния бюджет на Република България за 2016 г. Характерът на поеманото задължение по отношение на частта от акциите, платима при поискване, е условен. В практиката си до момента Банката избягва да прибягва до опцията на платимата при поискване част от капитала, като от членството на страната ни в институцията досега не е имало случай на възползване от нея. На основание чл. 86, ал. 1 във връзка с чл. 85, ал. 1, т. 2 и 4 от Конституцията на Република България, Народното събрание следва да даде съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г., чрез записване на пълния брой на заделените за страната акции. След представяне и обсъждане на Проекта за решение се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: С 15 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Решение за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г., № 602-03-2, внесено от Министерския съвет на 25 февруари 2016 г.”
Благодаря Ви, госпожо Стоянова. Ако обичате, да ни запознаете и с текста на самото Решение.
„РЕШЕНИЕ за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010г. Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 във връзка с чл. 85, ал. 1, т. 2 и 4 от Конституцията на Република България РЕШИ: Дава съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г., чрез записване през 2016 г. на разпределените за страната 1393 акции по номинал на обща стойност 168 044 555,00 щатски долара, в това число подлежаща на внасяне част в размер 10 082 673,30 щатски долара и платима при поискване част в размер 157 961 881,70 щатски долара, съгласно Решение № 613 на Управителния съвет на Международната банка за възстановяване и развитие, прието на 16 март 2011 г.”
Благодаря Ви. Откривам дебатът. Има ли желаещи за изказване? Не виждам. Закривам дебатът. Подлагам на гласуване Решение за даване на съгласие за участие на Република България в Общото увеличение на капитала на Международната банка за възстановяване и развитие – 2010 г. Гласували 91 народни представители: за 90, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към следваща точка от седмичната програма: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПРИЗНАВАНЕ НА ПРОФЕСИОНАЛНИТЕ КВАЛИФИКАЦИИ – второ гласуване. С доклада на Комисията по образованието и науката ще ни запознае нейният председател госпожа Милена Дамянова. Заповядайте, госпожо Дамянова.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, моля преди това да гласуваме допускане в залата на проф. Костадин Костадинов – заместник-министър на образованието и науката.
Режим на гласуване за допускане в залата на заместник-министъра на образованието и науката. Гласували 86 народни представители: за 85, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
„ДОКЛАД относно второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за признаване на професионалните квалификации, № 502-01-97, внесен от Министерския съвет на 24 ноември 2015 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2016 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за признаване на професионални квалификации”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме наименованието на Закона. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване параграфи от 1 до 3. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 4 има предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. Създава се чл. 8а: „Чл. 8а. Органът по признаване издава Европейска професионална карта на притежателите на професионална квалификация по тяхно искане при условия и по ред, определени с наредба, приета от Министерския съвет, по предложение на министъра на образованието и науката, след съгласуване със съответните съсловни и професионални организации.”
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване § 4 по вносител със съответната редакция. Гласували 87 народни представители: за 85, против няма, въздържали се 2.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване подкрепените от Комисията параграфи от 5 до 8. Гласували 86 народни представители: за 84, против няма, въздържали се 2.
По § 9 има предложение от народния представител Милена Дамянова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. В чл. 25 се правят следните изменения и допълнения: 1. В текста преди т. 1 след думата „признаването” се добавя „и в случаите, когато се изисква стаж за приспособяване или изпит за признаване на правоспособност”. 2. В т. 3 буква „б” се изменя така: „б) регулирано образование или обучение или, при регулирана професия – професионално обучение със специална структура, като компетентностите надхвърлят предвиденото за обучението, посочено в т. 2, равностойно на обучението, посочено в буква „а”, ако това обучение осигурява сравними професионални стандарти и подготвя обучавания за сравнимо равнище на отговорности и функции, при условие че дипломата се придружава с удостоверение, издадено от държавата членка по произход;” 3. Точки 4 и 5 се изменят така: „4. диплома, удостоверяваща успешно завършване на обучение след средно образование с продължителност не по-малко от 3 и не повече от 4 години при редовна форма на обучение или с равностойна продължителност при задочна форма, която в допълнение може да бъде изразена чрез равностоен брой кредити по Европейската система за трансфер на кредити (ECTS), в университет или друго висше училище, или училище, предоставящо равностойно обучение, както и, когато е необходимо, удостоверяваща завършено професионално обучение, изисквано в допълнение към курса на средното образование; 5. диплома, удостоверяваща успешно завършване на обучение след средно образование с продължителност не по-малко от 4 години при редовна форма на обучение или с равностойна продължителност при задочна форма, която в допълнение може да бъде изразена чрез равностоен брой кредити по Европейската система за трансфер на кредити (ECTS), в университет или друго висше училище, или училище, предоставящо равностойно обучение, както и, когато е необходимо, удостоверяваща завършено професионално обучение, изисквано в допълнение към курса на средното образование”.
Благодаря Ви. Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване § 9, подкрепен от вносителя със съответната редакция. Гласували 88 народни представители: за 87, против няма, въздържал се 1.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11.
Има ли изказвания по параграфи 10 и 11? Няма. Подлагам на гласуване параграфи 10 и 11, подкрепени от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 86, против няма, въздържал се 1.
По § 12 има предложение от народния представител Дора Янкова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12: „§ 12. В чл. 29 се правят следните изменения: 1. В ал. 1: а) точка 1 се отменя; б) в т. 2 думите „обхваща съществено различно съдържание от изискваното” се заменят със „се различава съществено по съдържание по отношение на професионалните дейности в сравнение с обхвата на обучението”; в) в т. 3 думите „заявителя, и несъответствието се изразява в липсата на конкретно обучение, което се изисква в Република България, или в съществено различие в съдържанието му съгласно” се заменят със „заявителя и за които в Република България се изисква обучение, чието съдържание се различава съществено от посоченото в”. 2. Алинея 2 се изменя така: „(2) Съществено различие по ал. 1, т. 2 е налице, когато обучението, преминато от заявителя, се характеризира със съществени несъответствия по съдържание и продължителност в сравнение с продължителността и/или съдържанието на обучението, изисквано в Република България и придобитите в резултат на това обучение знания, умения и компетентности не съответстват на необходимите за упражняване на професията.”
Има ли желаещи за изказвания по § 12? Няма. Подлагам на гласуване § 12 по вносител със съответно направената редакция по предложението на народния представител Дора Янкова. Гласували 94 народни представители: за 94, против и въздържали се няма.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 14. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 16. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 17. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 20. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22.
Има ли народни представители, които желаят да се изкажат по текстовете от 13 до 22? Няма. Подлагам на гласуване параграфи от 13 до 22, подкрепени от Комисията. Гласували 90 народни представители: за 90, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 23 има предложение от народния представител Валентин Павлов. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 23 да бъде отхвърлен.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване § 23, неподкрепен от Комисията. [[Оживление.]] Колеги, гласуваме § 23. Комисията предлага да бъде отхвърлен. Гласували 91 народни представители: за 88, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24, който става § 23: „§ 23. В чл. 56 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1 след думата „години” се поставя запетая и се добавя „което в допълнение може да бъде изразено в равностоен брой кредити по Европейската система за трансфер на кредити (ECTS)”. 2. В т. 3: а) в буква „а” накрая се добавя „и на правото на Европейския съюз, свързано с тези дейности”; б) буква „б” се изменя така: „б) анатомията, физиологията, поведението и физиологичните нужди на животните, както и умения и компетентности, необходими за тяхното отглеждане, хранене, хуманното отношение към тях, тяхното възпроизводство и хигиена като цяло;” в) буква „в” се отменя; г) буква „г” се изменя така: „г) клинични, епидемиологични и аналитични умения и знания, необходими за профилактиката, диагностиката и лечението на заболяванията на животните, включително анестезия, асептична хирургия и безболезнена смърт, разглеждани поотделно или в група, включително специални знания за заболяванията, които могат да се предадат на хората;” д) в буква „д” накрая се добавя „включително компетентности, свързани с проучвания и сертифициране”; е) буква „е” се изменя така: „е) хигиената и технологията на добиването, производството и разпространението на храни за животни или продукти с животински произход, предназначени за консумация от човека, включително уменията и компетентностите, необходими за разбирането и разясняването на добрите практики в това отношение;” ж) буква „ж” се изменя така: „ж) отговорното и разумно използване на ветеринарни лекарствени продукти с цел лечение на животните и гарантиране на безопасността на хранителната верига и опазването на околната среда;” з) буква „з” се отменя.”
Има ли желаещи за изказвания? Няма. Закривам дебатите. Подлагам на гласуване редакцията на § 24, който става § 23 по вносител със съответната редакция. Гласували 94 народни представители: за 93, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 25, който става § 24. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26, който става § 25. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 27, който става § 26. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 28, който става § 27. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 29, който става § 28. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 29.
Има ли желаещи за изказвания? Няма. Поставям на гласуване подкрепените от Комисията параграфи от 25, който става § 24 съответно до § 30, който става § 29. Гласували 98 народни представители: за 98, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 31, който става § 30. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 32, който става § 31. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 33, който става § 32. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 34, който става § 33. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 35, който става § 34. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 36, който става § 35. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 37, който става § 36.
Има ли желаещи за изказване? Няма. Подлагам на гласуване от § 31 по вносител, който става § 30 до § 37, който става § 36, подкрепени от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 38, който става § 37. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 39, който става § 38. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 40, който става § 39. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 41, който става § 40.
Има ли желаещи за изказване народни представители? Няма. Поставям на гласуване от § 38, който става § 37 до § 41, който става § 40, подкрепени от Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 93 народни представители: за 93, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 42, който става § 41, като в чл. 96, ал. 1, т. 5 след думата „такси” се добавя „за дейностите”.
Има ли желаещи за изказвания по § 42, който става § 41 със съответната корекция? Няма. Подлагам на гласуване § 42, който става § 41. Гласували 94 народни представители: за 94, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 43, който става § 42.
Има ли изказвания по § 43, който става § 42? Няма. Текстът е по вносител. Режим на гласуване. Гласували 89 народни представители: за 89, против и въздържали се няма.
По § 44 има предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 44, който става § 43: „§ 43. В § 5 от Допълнителните разпоредби след думите „посредници в търговията и в разпространението на токсични продукти” думите „и на” се заменят със запетая и накрая се добавя „и на Директива 2013/55/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 година за изменение на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации и на Регламент (ЕС) № 1024/2012 относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар („Регламент за ИСВП”), (ОВ, L 354/132 от 28 декември 2013 г.).”
Подлагам на гласуване § 44 по вносител, който става § 43 със съответната редакция. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма.
„Допълнителна разпоредба”. Предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя за подразделението и предлага да бъде отхвърлено.
Режим на гласуване. Гласували 88 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
По § 45 има предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 45 да бъде отхвърлен.
Подлагам на гласуване предложението § 45 да бъде отхвърлен. Гласували 81 народни представители: за 80, против няма, въздържал се 1.
„Заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Подлагам на гласуване наименованието на подразделението, подкрепено от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 46, който става § 44.
Подлагам на гласуване подкрепения от Комисията § 46, който става § 44. Гласували 86 народни представители: за 86, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 47 има предложение от народния представител Даниела Дариткова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 47, който става § 45: „§ 45. В Закона за здравето (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 185, ал. 3, т. 2 думите „7-дневен срок от” се заменят с „деня, следващ”. 2. В чл. 186 се създава ал. 8: „(8) С наредбата по ал. 3, т. 1 се определя и редът за извършване на проверка на познанията по български език на лицата по ал. 1.”
Има ли желаещи за изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията на § 47 по вносител, който става § 45. Гласували 90 народни представители: за 90, против и въздържали се няма.
Предложение от народния представител Дора Янкова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 46: „§ 46. В Закона за камарите на архитектите и инженерите в инвестиционното проектиране в чл. 11 думите „министърът на регионалното развитие и благоустройството приема наредба за” се заменят със „съответният орган по признаване определя”.
Подлагам на гласуване § 46, подкрепен от Комисията със съответната редакция. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. С това Законът за изменение и допълнение на Закона за признаване на професионалните квалификации беше приет на второ четене. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА КОНСУЛТАНТСКИ УСЛУГИ ЗА РАЗРАБОТВАНЕ И СТРАТЕГИЯ ЗА ФИНАНСИРАНЕ, УКРЕПВАНЕ НА РЕГУЛАТОРНИЯ КАПАЦИТЕТ И ПОВИШАВАНЕ ЕФЕКТИВНОСТТА НА ПРЕДОСТАВЯНИТЕ УСЛУГИ В ОТРАСЪЛА ВиК МЕЖДУ МИНИСТЕРСТВОТО НА РЕГИОНАЛНОТО РАЗВИТИЕ И БЛАГОУСТРОЙСТВОТО И МЕЖДУНАРОДНАТА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ, ПОДПИСАНО НА 23 ФЕВРУАРИ 2016 Г. Първият доклад е на Комисията по правни въпроси. Госпожо Александрова, заповядайте за доклад на Комисията по правни въпроси. Имате думата.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване и стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет на 10 март 2016 г. На свое заседание, проведено на 16 март 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване и стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет на 10 март 2016 г. На заседанието присъства от Министерството на регионалното развитие и благоустройството господин Николай Нанков – заместник-министър. Законопроектът беше представен от господин Нанков, който посочи, че със Споразумението се предвижда Международната банка за възстановяване и развие да предостави консултантска услуга на Министерството на регионалното развитие и благоустройството и с това да доразвие мерките, залегнали в Плана за действие на Стратегията за развитие и управление на водоснабдяването и канализацията в Република България в периода 2014 – 2023 г. Консултантската дейност е насочена към подпомагането и създаването на условия, механизми и капацитети за подобряване на дейността и увеличаване на ефективността на ВиК отрасъла. Предвижда се изготвянето на стратегия за финансиране и механизми за намаляване на въздействието на цените вследствие на реформата в отрасъла и ускорените инвестиции. Със Споразумението се цели укрепване на регулаторния капацитет и засилване на функциите на Държавната комисията за енергийно и водно регулиране, както и създаването на процедури за задържане на част от приходите от услугите за бъдещо рефинансиране в сектора. В резултат на проведеното гласуване, Комисията по правни въпроси с 12 гласа „за”, без „против” и 1 „въздържал се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване и стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет на 10 март 2016 г.”
Благодаря, госпожо Александрова. Преминаваме към доклада на Водещата комисия по Законопроекта – Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Госпожо Коцева, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване и стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет 10 март 2016 г. На свое заседание, проведено на 16 март 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване на стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет на 10 март 2016 г. В заседанието на Комисията взеха участие господин Николай Нанков – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството, и госпожа Таня Милева – началник на политическия кабинет на министъра на регионалното развитие и благоустройството. Законопроектът бе представен от господин Николай Нанков. Споразумението е подписано на 23 февруари 2016 г. въз основа на решение на Министерския съвет от 12 февруари 2016 г., с което е одобрен Проектът на споразумението. В него се предвижда Министерството на регионалното развитие да се възползва от експертизата на Световната банка, за да доразвие мерки, залегнали в Плана за действие на Стратегията за развитие и управление на водоснабдяването и канализацията в Република България за периода 2014 – 2023 г. Консултантските услуги са предназначени да подпомогнат създаването на условия, механизми и капацитет във ВиК отрасъла, насочени към увеличаване на ефективността от предоставяните услуги, изготвяне на стратегия за финансиране на отрасъла и механизми за намаляване на въздействието на цените вследствие на реформата в отрасъла и ускорените инвестиции и укрепване на регулаторния капацитет. В хода на дискусията изказалите се народни представители подкрепиха Законопроекта, като поставиха и конкретни въпроси, свързани с изпълнение на дейностите, предвидени в Споразумението, на които получиха изчерпателни отговори от представителите на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по регионална политика и местно самоуправление с 13 гласа „за”, без „против” и „въздържал се”, предлага на Народното събрание Законопроект за ратифициране на Споразумението за предоставяне на консултантски услуги за разработване на стратегия за финансиране, укрепване на регулаторния капацитет и повишаване ефективността на предоставяните услуги в отрасъл ВиК между Министерството на регионалното развитие и благоустройството и Международната банка за възстановяване и развитие, подписано на 23 февруари 2016 г., № 602-02-5, внесен от Министерския съвет, да бъде приет на първо гласуване.”
Благодаря Ви, госпожо Коцева. Доцент Великов, заповядайте за процедура.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Тъй като вече е 14,00 ч., и понеже този Законопроект не беше разпределен на Комисията по околната среда и водите, а бихме искали да зададем въпроси към представители на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, а тях ги няма, предлагам да прекратим за днес работата и утре да ги поканим да дойдат, когато се разглежда този Законопроект. Благодаря.
Няма да го подлагам на гласуване, тъй като времето за заседание днес изтече и имам право да го прекратя. Преди това да обявя, че утре продължаваме с точка първа – второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за тютюна и тютюневите изделия. Прекратявам за днес заседанието. [[Звъни.]]