Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 98. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Igor Zorčič od 15. do 18. ure, Aleksander Reberšek od 17. do 21. ure, mag. Meira Hot do 12. ure, Samo Bevk do 14. ure, Franc Jurša, Mihael Prevc od 10. do 14. ure, Marjan Šarec do 13. ure, Janja Sluga do 18. ure. Na sejo so bili vabljeni predstavniki Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 98. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 4. marca 2022, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nismo prejeli, zato zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 98. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA ZA UREJANJE POLOŽAJA ŠTUDENTOV, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 38 poslank in poslancev s prvopodpisanim Igorjem Zorčičem. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagateljev Igorju Zorčiču. Izvolite.
Podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar! Prihodnost mladih se začne in konča pri kakovostnem in dostopnem izobraževalnem sistemu, od primarne do terciarne ravni. Visoko izobražen kader pa je ključen za uspešno gospodarstvo in blaginjo Slovenije. Toda, odkar je bil leta 2017 sprejet veljavni Zakon o urejanju položaja študentov, je doštudirala že cela generacija študentov, njihov položaj pa se v tem petletnem obdobju ni izboljšal oziroma se je poslabšal. Kljub dejstvu in opozorilom, da so ravno študentje ena izmed najbolj ranljivih družbenih skupin, ki jih je epidemija koronavirusa še posebej prizadela, so ti ostali na stranskem tiru. Študentska populacija je bila v protikoronskih zakonih namreč deležna zgolj parcialnih in nezadostnih ukrepov in pomoči. Hkrati so študentje oziroma njihove družine finančno oškodovane zaradi prihodkov iz študentskega dela, višina vpisnin se nebrzdano viša, višina subvencije za študentsko prehrano pa je z ZUJF zamrznjena že celo desetletje, če uvodoma izpostavim le najbolj občutljive in očitne pomanjkljivosti obstoječe ureditve. Zato je jasno, da potrebujemo danes predlagani zakon, ki ustrezno naslavlja najbolj pereče težave študentske populacije. O nujnosti tega so me v številnih pogovorih prepričali mladi oziroma predstavniki Študentske organizacije Slovenije, ki so tudi glavni pobudniki in soavtorji danes obravnavanega Predlog Zakona o urejanju položaja študentov. Ta je bil v parlamentarno proceduro sicer vložen že julija lani s podporo kolegov iz Poslanskih skupin Nepovezanih poslancev, LMŠ, SD, SAB in SNS. Veseli me, da so relevantnost in nujnost reševanja obravnavane problematike do slej prepoznali tako člani Komisije Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport kot tudi člani matičnega delovnega telesa to je Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino. Če se sedaj dotaknem vsebine zakona. Kot ključno rešitev ta zakon predvideva povečanje državnih štipendij za 20 odstotkov s predhodnim obdobjem do leta 2024. Predvideva se izvem dohodkov iz študentskega dela in kadrovskih štipendij do višine minimalne plače iz računov opravičenosti do socialnih transferjev. S tem študenti oziroma njihove družine ne bodo več finančno kaznovane, zaradi opravljanja študentskega dela. Predviden je dvig višine subvencije za obrok študentske prehrane na 3,5 evra. Varčevalni ukrepi uvedeni že pred več kot desetletjem s tako imenovanim ZUJF namreč še vedno veljajo. Poleg tega se držijo surovine, kar se odraža z vsakoletnim dvigom doplačila za študentski obrok. Podaljšuje se tudi interval dnevnega koriščanja subvencioniranja študentske prehrane od 7 do 22. ure. S tem se omogoča bolj fleksibilno koriščanje te pravice. Dviguje se tudi višina namenskih sredstev za gradnjo študentskih domov s strani države torej tretji razlog zakaj študentska populacija potrebuje nov področni zakon. Uvaja se digitalna študentske izkaznica, omejuje se višina administrativnih stroškov pri vpisu v študij, ki so do sedaj nesorazmerno bremenili prav študente. Celovitejše se naslavlja študente s posebnimi potrebami in nadarjene mlade ter zagotavljanja njihova enaka obravnava prav tako pa je v predlogu zakona odprto vprašanje o prepovedi spolnega in drugega nadlegovanja ter trpinčenja v študijskem okolju. Še enkrat poudarjam, da so študentje pomembna družbena skupina, zato je prav, da se kot zakonodajalec odgovorno odzovemo na njihove pozive ter izboljšamo njihov položaj. Verjamem v ugoden razplet predlaganih sprememb in dopolnitev in se že v naprej zahvaljujem vsem, ki boste ta predlog zakona podprli. V kolikor bodo v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov v skladu s prvim odstavkom 138. člena Poslovnika v imenu predlagatelja predlagam, da se tretja obravnava predloga zakona opravi še na tej seji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Ivi Dimic. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretark, kolegice in kolegi. Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je obravnaval Predlog Zakona za urejanje položaja študentov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Igorjem Zorčičem. V poslovniškem roku so bili vloženi amandmaji Poslanskih skupin Nepovezanih poslancev, Socialnih demokratov in Liste Marjana Šarca. Predstavnik predlagatelja je predstavil predlog zakona predstavnik Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport pa je predstavil mnenje Vlade. Predstavnik Ministrstva za infrastrukturo je menil, da je bilo vračanje na relacijske vozovnice korak nazaj, ministrstvo je podaljšalo tudi subvencionirane vozovnice za celotno šolsko oziroma študijsko leto. Predstavnik ministrstva za zdravje je povedal, da predlog v 30. členu posega v štiri zakone, ki se nanašajo na zakonodajo s področja zdravstva, čemur niso naklonjeni. Gre za Zakon o pacientovih pravicah, Zakon o zdravniški službi, Zakon o zdravstvenem zavarovanju in Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Ministrstvo opozarja, da je v Sloveniji tudi premalo zdravnikov na primerni zdravstveni ravni, ki sprejemajo zavarovane osebe, zato si Vlado oziroma pristojno ministrstvo prizadeva za rešitev tega problema. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila skladno s svojimi pristojnostmi njihova predstavnica pa je povedala, da je pripravila kar obsežno pisno mnenje. Že v uvodnem delu so izpostavili, da predlog zakona vsebinsko posega v osem zakonov, pri čemer je uporabljena specifična zakonodajna tehnika noveliranja t.i. omnibus, ki odstopa od običajnega spreminjanja zakonov s samostojnimi zakoni. V pripombah k posameznim členom so izpostavili določene pomisleke ustavnopravne narave z vidika 2., 14., 58. in 21. člena ustave. Podali so pripombe z vidika skladnosti s pravnim sistemom, opozorili na neustrezno ponovno vnašanje določenih vsebin v posamezne zakone, ki so že del veljavnega besedila teh zakonov, ter opozorili še na nekatere druge nomotehnične pomanjkljivosti. Po hitrem pregledu amandmajev je menila, da upoštevajo večino njihovih pripomb, zato je izpostavila le tiste, kjer njihovi pomisleki niso bili upoštevani. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport. Njena predstavnica je povedala, da komisija predlog podpira in med drugim ocenjuje, da se lahko obravnavani predlog zakona razume kot krizni zakon, saj naslavlja kritične probleme, s katerimi se študentska populacija srečuje že dlje časa in zelo neposredno vplivajo na njeno vsakdanje in študijsko življenje. Predstavnica Študentske organizacije Slovenije je predstavila kronologijo priprave predloga zakona in na kratko povzela bistvene poudarke. Zahvalila se je vsem, ki so pobudo sprejeli in ki predlog zakona podpirajo, in pozvala k podpori tudi tiste poslanske skupine, ki se do njega še niso opredelili. V razpravi je bilo poudarjeno, da so mladi v tej krizi trpeli. Napoteni so bili izven študentskih domov, onemogočeno jim je bilo delo preko študentskega servisa, študenti pa niso bili vključeni v PKP-jih razen v dveh primerih. Zato so razpravljavci poudarjali, da je treba dati prioriteto mladim in vsaj deloma odpraviti škodo, ki so jo študenti občutili v času epidemije COVID-19. Dejstvo namreč je, da so bili mladi v času epidemije zapostavljeni. Nekateri razpravljavci pa so izpostavili, da bi bilo bolje, da se problematika ne ureja na toliko različnih koncih. Najbolje bi bilo, če bi bilo vse urejeno v Zakonu o visokem šolstvu. Programi bi morali biti povezani med seboj in to že od vrtca naprej. Opozorjeno je bilo, da predlog zakona posega na osem zakonov in da finančne posledice niso takšne kot jih predstavljajo predlagatelji. Na argumente vseh [[znak za konec razprave]] tistih, ki predloga zakona ne podpirajo tudi zaradi finančnih posledic, pa so zagovorniki predloga zakona odgovarjali, da so finančne posledice v višini 37 milijonov evrov v kontekstu delovanja te vlade zanemarljive. V nadaljevanju je bilo poudarjeno, da so predlagane rešitve dobronamerne, zato bi morala obravnavana tema poslance združevati ne pa razdruževati. Študentom je treba pomagati z vzpostavitvijo dobrih pogojev za študij, saj bodo [[znak za konec razprave]] tako lahko nanj bolj osredotočeni in ga bodo tudi prej končali. Znanje je največja vrednota in nacionalni kapital, zato je treba vlagati v znanje in mlade, s tem pa bo družba še naprej razvijala kot družba znanja, inovacij. Odbor je sprejel vse vložene amandmaje in glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Pripravljen je dopolnjen predlog.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku vlade dr. Mitji Slavincu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Vlada je mnenje k predlaganemu zakonu posredovala septembra lani. Zaradi tega na tem mestu ne bom ponavljal. Naj pa poudarim, da je na matičnem delovnem telesu bilo izpostavljeno, kako zakon posega na osem drugih zakonov in zaradi tega lahko povzroči določeno nepreglednost. Prav tako smo opozorili na nekaj drugih podrobnosti in pa neskladij, morda tudi ne najboljših rešitev. Na nekaj jih je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. In veseli me, da je sedaj po amandmajih, sprejetih na matičnem delovnem telesu, zakon v takšni obliki, da ga lahko vlada podpre. Vlada tudi načelno podpira vse rešitve, ki so v dobrobit izobraževanju, približevanju znanja vsem tistim, ki so za to zainteresirani in zaradi tega tudi podpiramo kljub temu, da so z zakonom povezane tudi dokaj velike obremenitve za proračun, ampak, če je to za dobrobit približevanja znanja, če to pomeni, da bo povprečna raven znanja v Sloveniji višja, potem je to zagotovo dobro naložen denar. Ministrstvo je preko sveta s študentsko organizacijo že komuniciralo o teh vprašanjih že prej, tudi pripravilo marsikateri predlog rešitve in ker te rešitve sovpadajo z mnogi členi tega zakona lahko toliko bolj podpremo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Konkretno nam bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! V prejšnjem sklicu parlamenta je bil prvič sprejet zakon za urejanje položaja študentov. Že takrat so se pojavili očitki zakaj takšen način sprejemanja zakona, ali ne bi bilo namesto sprejetja takratnega zakona primernejše novelirati posamezne zakone in zakaj so se študentje sploh organizirali na način kot so se, da so predlagali ureditev njihovega položaja v enem zakonu. Danes se torej že drugič zapored srečujemo s podobnimi očitki. V Poslanski skupini Konkretno smo mnenja, da bi se pravnemu urejanju materije, v našem primeru položaja študentov, kot ga predvideva obravnavani zakon morali izogibati. A kot na številnih drugih področjih od sprejeta ZUJF sploh v zadnjih dveh letih zaznamovani z boleznijo covid-19 je poseganje v več zakonov hkrati postala stalna praksa na katero se bomo očitno morali navaditi oziroma z njo sprijazniti vsaj pri interventni zakonodaji. Ob tej priložnosti ponovno poudarjamo, da so rešitve predloga zakona dobre. Nekaj rešitev je bilo izboljšanjih že na delovnem telesu, nekatere pa so se v zadnjih mesecih bodisi uredile že v drugih predpisih in so tako postale brezpredmetne bodisi so se izkazale kot težko izvedljive. V prvem primeru lahko omenimo poskus ureditve subvencioniranega javnega potniškega prometa, ki pa je v vmesnem času rezultiral v uveljaviti enotne vozovnice za dijake in študente že avgusta lani, kar zagotovo znatno pripomore k večji dostopnosti javnega prevoza za to ciljno skupino. V drugem primeru pa lahko omenimo prvotno predvideno zahtevo po dodatnem oziroma drugem osebnem zdravniku, ki bi bil študentom dodatno zagotovljen še v kraju študija. Takšna rešitev se je v danih razmerah, ko nekaj čez 100 tisoč oseb nima osebnega zdravnika, izkazala kot težko izvedljiva in ej bila črtana iz predloga zakona. Problematiko pomanjkanja družinskih zdravnikov smo sicer naslovili lani s sprejetjem Zakona o nujnih ukrepih na področju zdravstva, s katerim smo uvedli finančno spodbudo v obliki dodatka za izbiro specializacije iz družinske medicine. Zdravniki, ki so opravili strokovni izpit in so se prijavili na specializacijo razpisov v letih 2021 in 2022 so že zdaj upravičeni do dodatka za izbiro specializacije iz družinske medicine v višini 20 % urne postavke osnovne plače specializanta. Verjamemo, da se bo zaradi navedenega v prihodnjih letih našla ugodnejša rešitev tudi za študente. Ob izpostavljanju ključnih rešitev predloga zakona je prav gotovo treba izpostaviti spremembe pri državnih štipendijah, pri čemer ne gre zgolj za dvig le-teh, temveč tudi za dva nova dohodkovna razreda. Želimo si, da bi študenti imeli neposredno delovno izkušnjo le zaradi uvajanja v delovno okolje pri izbranem delodajalcu in ne zaradi materialne prikrajšanosti. Vemo pa, da je realnost drugačna in skozi prizmo tega pozdravljamo tudi dvig državnih štipendij. Subvencionirana študentska prehrana je bila pred leti nekajkrat predmet razprave v Državnem zboru. Tokrat smo našli konsenz tudi poslanci, tako pri podaljšanju časovnega intervala, v katerem je možno koristiti subvencionirano študentsko prehrano, kot pri zvišanju subvencije za obrok študentske prehrane. Višina subvencije naj bi se po novem zvišala iz sedanjih 2,35 evra na 3,50 evra. Časovni interval, v katerem bi bilo možno koristiti subvencionirano študentsko prehrano, pa bi bil po novem od 7. do 22. ure [[znak za konec razprave]] in ne več od 8. do 21. ure. O nekaterih popravkih oziroma dopolnitvah predloga zakona pa bomo odločali tudi danes. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog zakona za urejanje položaja študentov podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Spoštovani! Na mladih svet stoji. Radi se tudi hvalimo, kako dobre študente imamo in kako je večino našega rednega izobraževanja po celotni vertikali brezplačno. Kolikor je resnice v tej brezplačnosti, je sicer debata za kdaj drugič, se pa moramo vsi strinjati, da se je v zadnjih letih ogromno naredilo za študente in se s tem omogočilo študij skoraj vsakemu izmed njih. Verjamem, da me gledate čudno. Dobrih 20 let nazaj ni bilo subvencioniranega prevoza, štipendije, je znašala ravno toliko, da je imel študent ali za mesečno karto od doma do fakultete ali pa za najcenejši dom in najcenejše bone za prehrano, pa še to samo za 20 dni. Obojega ni mogel imeti, zato je večino, kot mnogi zdaj bili so prisiljeni delati ali pa so bili odvisni od staršev. Urna postavka je res mogoče bila višja, a njihovo delo se ni štelo nikamor, pa tudi prispevke zanje niso plačevali. Dejansko so študentje brez zadržkov pristali na tako imenovanem črnem delu in ne, bilo bi to v bivšem sistemu, ampak, kot sem omenil, dobrih 20 let nazaj. Lagal bi, če bi rekel, da študentje takrat niso »žurirali«, so, a življenje je bilo drugačno. Marsikdo bi celo rekel, da boljše, sproščujoče in bistveno pestrejše. Življenje gre dalje, stvari se spreminjajo in prav je, da tudi študentom gremo naproti in uskladimo določena področja z današnjim časom. V Slovenski nacionalni stranki smo z veseljem prispevali podpise k predlogu, ki ureja položaj študentov, zvišuje subvencije štipendije za 20 %, do leta 2024, usklajuje višine subvencije za študentsko prehrano, povečuje sredstva za gradnjo študentskih domov, ureja digitalno študentsko izkaznico, področje študentskega dela ter višje in visoko šolstvo. Prepričani smo, da se bo s predlogom mogoče vsaj deloma odpravila škoda, ki so jo študentje občutili v času epidemije Covid-19. Res so študentje v tem covidnem času dobili nekaj vladnih bombončkov, ki so bili le sami sebi namen, nikakor pa se ni saniralo težave, ki jih dejansko so imeli. Študentom je treba pomagati z vzpostavitvijo dobrih pogojev za študij. Tako bi se lahko bolj osredotočilo na študij in ga veliko prej tudi končali. Mogoče bomo v prihodnje naredili še korak naprej in naredili reformo, ki bo bodočim študentom omogočilo realnejšo izbiro študijskega programa. Vsi, ki smo študirali, smo bili soočeni s prepričanjem, da vsaka fakulteta o sebi meni, da je najboljša in da so njihovi diplomanti zaposljivi. Resnica je bistveno drugačna. In zaradi tega smo država, ki ima skoraj največ nezaposlenih diplomantov oziroma so se ti zaposlili izven svojega foha. Zato vas v kakšnem lokalu s kavo postreže tudi diplomirani ekonomist. Torej, če smo poskrbeli za to, da bodo finančno študentje lažje študirali, bomo počasi morali poskrbeti tudi za to, da bodo študirali za dejansko zaposljive poklice. Ob vsem tem ne morem mimo vsesplošnega prepričanja, da so mariborski študentje manj vredni kot ljubljanski. Študenti so tako mariborski, kot ljubljanski, le da marsikdo gre študirat raje v Maribor, ker so tam nižji stroški bivanja. Dostikrat pa se zgodi, da imajo ravno mariborski študentje več znanja in znajo naučeno boljše unovčiti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Žal [[nerazumljivo]]Kolegice in kolegi, vsem lep dober dan. V zadnjih dveh letih je ta državni zbor sprejel 10 protikoronskih paketov, v okviru katerih je naslavljal različne ukrepe za blaženje posledice epidemije. Ukrepi so bili namenjeni različnim družbenim skupinam, objektivna ugotovitev, pa je, da so bili mladi oziroma študentska populacija pri tem najbolj prikrajšani. Ukrepov zanj je bilo najmanj, in ti so bili predvsem parcialne narave. Tudi neodvisni od epidemije Covid 19 predstavniki študentske populacije ocenjujejo, da se je njihov položaj v zadnjem desetletju poslabšal, in da to področje v zadnjih letih ni bilo visoko na politični agendi. Tudi neposredna kritika, zgolj trenutni oblasti, ampak zgolj zavedanje, da smo vsi skupaj za izboljšanje položaja mladih naredili pač premalo. V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev smo zato prisluhnili potrebam študentske populacije, in ocenili, da je smiselno predlagani zakon, ki bi na enem mestu, četudi s posegi v različno zakonodajo, uredil njihove najbolj pereče težave. Gre za področje štipendiranja, bivanja v študentskih domovih, subvencioniranja prehrane, visokega in višjega šolstva ter študentskega dela. Tu bi želel izpostaviti samo najpomembnejše. Predvidene po [[nerazumljive]]štipendije za 20 % v prihodnjih štirih letih. Državne štipendije so v povprečju za približno 300 eurov nižje od povprečnih stroškov študenta, zato njihova višina številnim študentom iz socialno ogroženih okolij, preprosto ne zadošča za preživetje. Dohodek iz študentskega dela so do višine minimalne plače izvzeme iz izračuna opravičenosti do socialnih transferjev. Omogoča se bolj fleksibilno koriščenje študentske prehrane ter zvišuje subvencija za študentsko prehrano, ki se ni zvišala oziroma uskladila že kar nekaj let. Izenačuje se možnost bivanja vseh študentov v študentskih domovih, ne glede na vrsto študija, država pa bo vsako leto za namen izgradnje in obnove bivanjskih kapacitet študentov namenila dodatna finančna sredstva. Omejuje se višina stroškov, ki jih lahko visokošolski zavodi zaračunavajo za administrativne stroške vpisa in študija. Uvaja se digitalna študentska izkaznica, kar je z vidika tehnološkega napredka nujno in neizbežno. Bolj celovito se obravnava nadarjene študente in študente s posebnimi potrebami. Pod določenimi pogoji se bo lahko študentsko delo upoštevalo pri blaženju delovne dobe oziroma pri beleženju delovne dobe. To so le nekatere najpomembnejše zadeve. Te za spremembe in dopolnitve področna zakonodaja, za katero so sami študentje ocenili, da bi z njimi lahko izboljšali svoj položaj. Zato predlagane rešitve ne nosijo političnega ali kakršne koli drugega predznaka oziroma nosijo predznak mladih, ki so pomemben člen naše družbe. Zato jim velja prisluhniti in jim omogočiti uveljavitev predlaganih rešitev. V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev bomo Predlog zakona seveda podprli in želeli bi si, da bi ta zakon danes dobil podporo velike večine tega Državnega zbora. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni, kolegice in kolegi ter vsi, ki nas spremljate! Zakon o položaju študentov skuša izboljšati razmere za študij in bivanje študentov. To je primerna gesta, če želimo do leta 2030 izpolniti ambiciozen cilj, da bi vsaj polovica 30- do 34-letnikov imelo prvo stopnjo univerzitetne izobrazbe. Takšna količina kritično razmišljujočih in izobraženih ljudi je porok za uspešen razvoj družbe. Zakon izboljšuje štipendijsko politiko, kar omogoča večjo samostojnost študentov. Ureja varno študijsko okolje in tako tudi prepoveduje trpinčenje, nadlegovanje študentov ter ureja položaj študentov s posebnimi potrebami, kar je dolgo pričakovano in nujno potrebno. Država že sedaj, sicer po dolgem času, namenja denar za obnovo in gradnjo novih študentskih domov, ta zakon to še nadgrajuje, in to podpiramo. To vse omogoča enake izhodiščne možnosti. Ob tem želim poudariti, da si naša stranka prizadeva, da bi študenti lahko študirali v svoji regiji ali čim bliže tej. Ob tej priliki naj pozovem vse, da v bodočnosti podprete naš predlog, torej vladni predlog, da nastane v Novem mestu nova javna univerza. Ob vprašanju digitalne študentske izkaznice smo lahko veseli, da se to ureja na moderen način, pametno, vendar je treba s podatki ravnati izjemno skrbno. Zato tudi predlagamo amandma k temu členu. Poudarjamo tudi, da je treba sistemsko urediti plačilo materialnih stroškov, ne le za študente, ampak tudi za vse druge ravni, osnovno šolo, srednjo šolo, visoko šolo. Tu je treba biti enako pravičen, zato je tudi tu umesten amandma, ki navaja k temu, da bo to urejeno sistemsko za vse ravni, kot sem povedala. V primeru, da bodo ti amandmaji, ki jih je koalicija vložila, sprejeti, bomo seveda z največjim veseljem zakon podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar! Danes imamo podobno zgodbo, kot smo jo imeli leta 2017, se pravi, predlog zakona, ki ga je leta 2017 podpisal kot prvopodpisani takratni predsednik Državnega zbora, danes ponovno aktualni predsednik Državnega zbora. Zakaj smo v Listi Marjana Šarca ta zakon sopodpisali in ga bomo danes tudi podprli – iz čisto preprostega razloga, ker je dejansko nastal med mladimi. Se pravi, mladi so ugotovili, kaj potrebujejo, zaradi česa so prikrajšani, in tako pripravili zakon, ki je bil potem vložen z večino poslanskih skupin. Mladi so - podobno kot leta 2012-2013, se pravi, v času gospodarske krize – tudi v tej krizi prenašali največje breme, največjo družbeno odgovornost, lahko rečemo, saj so bili dejansko najbolj prizadeti. ZUJF je mlade zelo prizadel in še danes čutijo posledice, kot jih je prizadela tudi aktualna zdravstvena kriza. Na žalost, kljub mnogim opozorilom, jim je Vlada namenila le dvakrat po 150 evrov, kar dejansko pomeni okrog 15 evrov na mesec. Vemo, na katerih področjih vse so mladi bili prikrajšani, od tega, da so bile zaprte fakultete, od tega, da so morali zapustiti študentske domove, do tega, da niso mogli opravljati študentskega dela in še in še bi lahko naštevali. Se pravi, glede na to, da povprečen študent potrebuje okrog 500 evrov, da lahko preživi, od aktualne Vlade pa je dobil okrog 15 evrov mesečno, vemo, kdo je nosil te stroške, se pravi, njihovi starši. In zaradi tega so mladi ponovno pripravili zakon, ki dejansko odgovarja na vprašanja njihove situacije, da dejansko izboljša njihovo vsakdanje življenje in jim omogoči lažje študiranje. Ta zakon bomo seveda v LMŠ podprli, kot sem že povedal, predvsem za to, ker mladi preveč plačujejo za študentske bone. S tem jim višamo subvencionirane študentske bone, potem jim višamo število štipendij kakor tudi njihovo vrednost. Prav tako namenjamo denar za gradnjo študentskih domov tam, kjer so potrebni, predvsem v Ljubljani in na Primorskem. Prav tako pa se uvaja digitalna študentska izkaznica. In glede na to, da imamo, kot se vlada rada pohvali, prvič v zgodovini ministra za digitalizacijo, je tudi eno digitalizacijo, če lahko rečem, tudi na tem področju. Na odboru je bilo omenjeno, se pravi, zakaj se zakon sprejema na takšen način kot se. Zdaj sam menim, da je mogoče ta vlada in tudi koalicija, ni najbolj verodostojno, da govori »Zakaj se sprejema na ta način?«, če vemo, da smo sprejeli mnogo PKP-jev, ki so bili mnogo širši, ki so posegali v mnogo več zakonov kot ta. In nenazadnje so tudi na to opozarjala Zakonodajno-pravna služba. Zdaj ta zakon je nekoliko drugačen, kajti podoben zakon smo že imeli, kot sem že omenil, leta 2017 in od te do danes ta zakon v praksi funkcionira, se pravi, študentje študirajo boljše in tudi njihovo življenje se je izboljšalo. In prav zaradi tega so študenti na podoben način tudi tokrat pripravili zakon. Sam osebno kakor tudi v LMŠ-ju upamo, da bomo danes ta zakon sprejeli soglasno. S strani koalicije so bili vloženi nekateri amandmaji, ki po mojem mnenju zakon nekoliko pokvarjajo oziroma jemljejo nekatere pravice, ki bi si jih študenti želeli. Morate pa vedeti, da so študentje že šli naproti vladi. Nenazadnje ste se s prvotnega zakona črtala tudi, lahko rečemo, dva člena, kot je bilo danes že omenjeno, glede prevozov kakor tudi glede zdravstvenega zavarovanja in družinskega zdravnika. Se pravi, študentje so šli naproti, tudi kar nekaj zadev so tudi na njihov predlog odstranili. In kot so povedali, so se kar nekaj časa tudi z vsemi poslanskimi skupinami kakor tudi z vlado pogajali. In kot sem rekel, v LMŠ-ju bomo seveda ta zakon z veseljem podprli, obenem pa nas res zelo veseli, da so pri njem glavno vlogo odigrali mladi. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Gregor Židan. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Epidemija koronavirusa in nespametno ravnanje vladajoče oblasti na čelu z ministrico Kustec je močno prizadelo šolajoče. Med njimi s med najbolj izpostavljenimi bili študenti, ki so jim zaprli vrata univerze, jih deložirali iz študentskih domov ter jim namenili zgolj nekaj miloščine, čeprav se mnogi študentje preživljajo s študentskim delom, ki ga zaradi zaprtja družbe niso mogli opravljati. Posledice poznamo, generacije študentov, ki so šele sedaj dodobra sedle v študentske klopi in spoznali svoje kolege. Raziskava NIJZ o doživljanju epidemije COVID-19 med študenti je tako pokazala, da je bila situacija za marsikaterega študenta stresna. Priča smo bili porastu anksisoznosti, brezizhodnost, dolgočasja, osamljenosti in depresivnosti. In če je pred pandemijo 31,6 % študentov poiskalo pomoč v primeru duševne stiske, je v času pandemije pomoč v primeru duševne stiske poiskalo že 56 udeleženih. Od tega je približno tretjina oseb pomoč iskala pogosto. In kljub temu se država oziroma bolje rečeno vlada ni zganila. Letos se vladni svet za študentska vprašanja še sploh ni sestal, zadnji dostopni zapisnik z ES je oktobra lani in to veliko pove, kako je mar državi in resornemu ministrstvu za dobrobit študentov. Na srečo študentke in študenti oziroma njihovi predstavniki niso spali, da bi jih brezbrižna Vlada uspavala, zato je danes pred nami novela Zakona o urejanju pravic študentov, ki je nastala na Študentski organizaciji Slovenije in smo ga v parlamentarno proceduro vložili opozicijski poslanci. Zakon prinaša izboljšanje socialnega položaja za študente na številnih področjih, na katerih je na študente Vlada pozabila. Odpravlja tudi določene krivici, ki jih je druga Janševa vlada z ZUJF storila študentom. Po tem, ko se je zadnje ekonomske in socialni krize druga Janševa vlada lotila z zategovanjem pasu tistim, ki krize niso povzročili je tretja Janševa vlada s potaknjenci in predvolilnimi bombonjerami predvsem skrbela za svoje potencialne volivce in podpornike in na študente naj naprednejše mlade ljudi v naši družbi pa pričakovano pozabila, saj aktualna oblast verjetno res opravičeno ne računa na volilno podporo mladih, svobodomiselnih v prihodnost odprtih ljudi, ampak v demokratični opoziciji na študente in njihov težak socialni položaj nismo pozabili in čeprav Janševa vlada zakonu nasprotuje upajmo, da ta zbor ne bo pozabil kako je biti študent in moramo izboljšati njihov socialni položaj sploh sedaj, ko prihajajo časi, ko se zna podražiti hvala in energenti verjamem, da moramo izboljšati štipendijske pogoje v naši državi, študentsko prehrano, izboljšati bivalske pogoje za študente. Spoštovani in spoštovane, Socialni demokrati bomo zakon, ki bo močno izboljšal socialni položaj študentov v naši državi podprli upam pa, da boste tako storili tudi v drugih poslanskih skupinah. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. V zadnjih dveh letih se je zelo jasno izkazalo kako vlada Janeza Janše ne mara pametnih ljudi. Iz tega razloga so kratko potegnili tudi študenti v razmerah epidemije Covid-19. Pri vseh silnih milijonih celo milijardah, za katere se je država zadolžila menda v imenu reševanje epidemije so študentje ostali praktično praznih rok. Tista enkratna oziroma dvakratna solidarnostna pomoč je bila zelo malenkostno za tiste študente, ki so se dejansko znašli v stiski sočasno pa zelo dražljiva do študentov, ki prihajajo iz bogatih družin in pomoči dejansko ne potrebujejo. A kot, da ta ignoranca ni bila dovolj je Vlada študente dodatno nagradila s preganjanjem iz študentskih domov spet po pretvezo epidemije Covid-19. Mandat zaključuje s piarovsko akcijo tako imenovanih digitalnih bonov, do katerih naj bi bili opravičeni tudi študenti pa v resnici niso nič kaj dosti drugega kot financiranje mednarodnih proizvajalcev računalniške opreme za ta denar, ki naj bi šel skozi digitalne bone do študentov si ti ne bodo mogli privoščiti niti običajnega računalnika morda kakšno miško in tipkovnico. Skratka, ena velika grozljiva farsa, ki na nobeden način ne naslavlja socialne stiske in slabega položaja študentov. Med njimi so še posebej izpostavljeni tisti, ki prihajajo iz revnejših družin, iz skromnejših okolij, iz delavskih gospodinjstev, ki se morajo tudi tekom svojega študija zanašati na študentsko delo iz naslova golega preživetja, zato da sploh lahko študirajo in teh na nobeden način ni malo, zato ne preseneča, da so se študentje sami organizirali pripravili zakon, ki ga danes obravnavamo, v katerem so se zavzeli za izboljšanje položaja tistih najranljivejših med njimi. Zakona med drugimi vsebuje dvig subvencij za prehrano in opredelitev dohodka iz študentske dela na način, da do višine minimalne plače ne šteje kot dohodek, ki bi oviral prejem otroškega dodatka državne štipendije ali subvencije vrtca. Vsebuje tudi dvig štipendije za vse dohodkovne razrede a tudi možnost koriščanja študentskih bonov v poletnih mesecih. Iz vseh teh razlogov bomo v Levici zakon seveda podprli, ob tem pa opozarjamo, da bi lahko storili, kot Državni zbor, kot vse politične stranke, še kakšen korak naprej. Recimo, da se štipendije za najrevnejše, najranljivejše študente dvigne še za kakšen razred višje, kot je predvideno v temu zakonu. Prav ti so namreč najbolj izpostavljeni delovnim obremenitvah, ki dosegajo ali celo presegajo obremenitve rednega delovnega časa, zgolj zato, da si pokrijejo astronomske najemnine v Ljubljani, zgolj zato, da jim ostane še za kakšno skledo makaronov, brez katerih seveda ne gre. V štipendijsko politiko bi v resnici morali še temeljiteje poseči, prav z namenom, da štipendije prenehajo biti pol simbolični javni dohodek študentom v stiski, ampak zagotovilo, ki lahko poskrbi, da študent opravlja za to nalogo, za katerega ga v državi sploh imamo, to je, da študira. Ne pa, da kot delavec prekarec polni kozarce v enemu lokalu, v drugemu lokalu, v tretjemu lokalu, zlaga robo v skladiščih. Ne, ker to delo ne bi bilo častno, ampak zato, ker mu jemlje prepotrebne moči za to, da koristi svoje intelektualne kapacitete in iz študija potegne največ, kar bi potegnil lahko. Hvala. [[znak za konec razprave]]
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavila Iva Dimic. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, državni sekretar, kolegice in kolegi! Epidemija je v zadnjih dveh letih res zarezala v naš vsakdan, v našo skupnost, v naše odnose, način življenja in tudi položaj študentov. Danes imamo pred seboj Zakon o urejanju položaja študentov, ki ga je v dobršni meri pripravila Študentska organizacija, z okrajšavo ŠOS, in zakon ureja 6 zakonov; Zakon o subvencioniranju študentske prehrane, Zakon o štipendiranju, Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, Zakon o visokem šolstvu, Zakon o višjem strokovnem izobraževanju in Zakon o delovnih razmerjih. Sam zakon prinaša nekatere dobre rešitve, na primer, možnost digitalne študentske izkaznice, podaljšanje študentskega statusa za eno leto, tudi v primeru mrtvorojenega otroka, sistemsko se ureja področje študentov s posebnimi potrebami in ureja se tudi dvig štipendij oziroma tudi možnost dodelitve štipendije za šesti in sedmi dohodkovni razred. Pozdravljamo zvišanje subvencije za obrok študentske prehrane iz 2,82 evra na 3,5 evrov, kar je za skupnost študentov izjemnega pomena. Za nas, krščanske demokrate, je predlog ŠOS-a na področju študentskega dela in kadrovskih štipendij, ki se vštevajo v družinski dohodek pri priznavanju vseh pravic družine, se pravi pri otroškem dodatku, državni štipendiji, denarni socialni pomoči, subvenciji najemnine tudi, premalo ambiciozen. Zakon predvideva, da se dohodek ne upošteva do višine minimalne plače. Poslanci Nove Slovenije smo vložili paket socialne in družinske zakonodaje tudi v zvezi s študenti in zapisali, da se kadrovske štipendije in študentsko delo v celoti ne upoštevajo pri ugotavljanju družinskega premoženja dohodka, zato verjamem, da ga boste v prihodnjih dneh, ko ga bomo obravnavali tudi podprli. Skrb za skupnost študentov je ena naših prioritet. Delo je vrednota in prav je, da mladi pridobivajo delovne navade in znanja. To so garant za dobro delovno mesto in zaposlitev po končanem izobraževanju. Pravičnost in solidarnost vidimo tudi pri priznavanju državne štipendije, zato se otroški dodatek ne bi smel upoštevati pri dohodku družine. Krščanski demokrati zagovarjamo otroški dodatek kot del družinske politike in ne sme vplivati na sorojence, brata ali sestre, pri pridobivanju državne štipendije. Tudi to rešitev prinaša paket socialne zakonodaje, ki je v Državnem zboru in jo bomo v prihodnjih dneh obravnavali in verjamem, da bomo soglasno tudi pri tem. V koaliciji smo enotni glede izdaje študentskih izkaznic, ne vidimo potreb, da bi obstoječ sistem, ki dobro deluje in je zaupanja vreden, spreminjali s prenosom izdaje študentskih izkaznic na ŠOS. Dodaten finančni priliv in dostop do razpolaganja z osebnimi podatki študentov v Sloveniji, kar si želijo v ŠOS, tudi glede na pretekle izkušnje, vsi vemo za izginotje 70 tisoč evrov na eni izmed Škisovih tržnic, postavlja resno vprašanje in terja premislek, zato predlagani amandma ohranja stanje kot ga poznamo in je delujoč že danes ter ohranja izdajo študentskih izkaznic univerzam. V temeljnem programu Nove Slovenije imamo zapisano: »Univerze so prihodnost, so prostor, kjer se rojeva spoznanje in nove ideje, so prostor skupnost, kjer si lahko prosto izmenjamo mnenje in začnem ustvarjamo inovacije prihodnosti. So stičišča nosilcev dosežkov in idej iz vsega sveta. Vrata univerz morajo biti odprta vsem sposobnim študentom ne glede na njihovo poreklo in gmotno stanje družine. Stremimo k raznolikosti in odličnosti univerzitetnega prostora in spodbujamo tesno sodelovanje z gospodarstvom. Prenos tehnologije skrbi za to, da za nove izume najdemo nove načine uporabe. Vsak napredek in inovacije za nas pomenijo tudi napredek blaginji.« Poslanci Nove Slovenije-Krščanski demokrati bomo podprli predlog zakona za urejanje položaja študentov, če bodo sprejeti tudi amandmaji, ki so danes predlagani. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavila Maša Kociper. Izvolite.
Lep pozdrav spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V stranki SAB se sicer, kot vsi veste, zavzemamo za upokojence, saj so pogosto prav starejši in tudi upokojeni tisti, ki najtežje živijo in živijo celo pod pragom revščine, ne glede na to pa v našem programu vedno dajemo pomemben prostor tudi mladih, saj se zavedamo, da le s tem, da bomo poskrbeli za mlade, za njihovo ustrezno prihodnost zato, da bodo imeli ustrezno življenje, delovna mesta, socialno varnost, hkrati poskrbimo za to, da čez 20, 30, 40 let ne bomo imeli istih težav, težav, da bodo ljudje, ki so opravili celotno delovno dobo, se starostno upokojili tako kot je v tistem trenutku določal zakon, ne morejo živeti človeka dostojno življenje. Tako, da smo tudi v tem primeru z veseljem prisluhnili mladim in njihovim predlogom, veliko se jih oblikovali sami, opravili so široko politično razpravo, nagovorili številne poslanske skupine, tudi našo in pred nami se nahaja zakon, ki je v veliki meri usklajen, kolikor razumem tudi z vsemi poslanskimi skupinami in udejanja številne pomembne rešitve kot so povečana dostopnost do izobraževanja in študijske učinkovitosti, ta cilj se nam zdi v SAB izjemno pomemben, samo dobro izobraženi in za prihodnosti pripravljeni mladi lahko imajo dobro prihodnosti in kot sem rekla tudi lepo starost. Spremembe bodo izboljšale socialni položaj študentov oziroma odpravile neupravičene diskriminacije, diskriminacije, ki so jih mladi opazili na področjih kot so socialni položaj študentov in njihovih družinskih članov, višje in visokošolsko izobraževanje, priznavanje delovne dobe za čas opravljanja študentskega dela, uporaba prehrambnih bonov za študente in še in še, je manjši, a za študente očitno zelo pomembnih področjih, ki jih ta zakon nagovarja. Žalosti nas, da iz predloga zakona v zakonodajnem postopku črtan predlog brezplačnega prevoza, menimo namreč, da varna mobilnost in utrjevanje javnega prevoza pri mladih v Sloveniji lahko igrata izjemno veliko vlogo pri hitrejšem prehodu na okolju prijazne oblike prevoza in zato smo si za to rešitev zelo prizadevali. Poleg tega bolj splošnega cilja bi brezplačni prevoz mladim omogočal večjo mobilnosti v smislu vračanja domov v svoj domači kraj, večjo mobilnost v smislu nekega druženja z vrstniki, spoznavanja države in tako naprej. Dijakom in študentom dajemo v SAB-u zavezo, da če bomo v naslednjem mandatu člani bodoče vlade, si bomo prizadevali, da se tudi za mlade uredi prevoz na način in po principu kot je naša predsednica stranke mag. Bratušek to uredila za upokojence. Mladim je treba zagotoviti pot do znanja, izkušenj in priložnosti, da bodo lahko gradili svojo prihodnost. Moramo jim dati možnost za oblikovanje samostojnega življenjskega okolja in da bodo lahko tudi oni imeli, tako kot so imele generacije pred njimi, neko ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem. Ne moremo čisto vsem zagotoviti službe, tega se seveda zavedamo, ampak naloga politike je, da ustvarimo dobre pogoje in stabilno prihodnost za vse njih. Kar zadeva kritike, da zakon ni sistemski in da posega v številne sistemske zakone na podoben način kot ZUJF in različni PKP-ji, se mogoče tudi v SAB-u lahko s to pripombo strinjamo, ampak glede na vse zakone, na vse PKP-je, ki so bili s to vlado in v tem mandatu sprejeti in so povzročili številne probleme pri udejanjanju te zakonodaje, številne probleme v smislu pravne jasnosti in pravne varnosti, mislimo, da tak zakon, ki pa vsebinsko vendarle pomeni eno zaključeno celoto, ki pomeni reševanje problemov in položaja študentov, ne mora bistveno poslabšati situacije. Tako, da na glede vse povedano bomo v SAB-u zakon seveda soglasno podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili skladno s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 5. člen ter amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev, LMŠ, SD in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 13. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o tem amandmaju. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 14. členu. Ta je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 20. členu, zato bomo o njiju razpravljali skupaj. torej v razpravo torej dajem 14. in 20. člen ter amandmaja poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 18. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi k tem členu. V razpravo dajem 21. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi k tem členu. V razpravo dajem 32. člen ter amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev, LMŠ, SD in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi k tem členu. V razpravo dajem 36. člen ter amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev, LMŠ, SD in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo tudi o tem amandmaju. O amandmajih bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanje pol ure po zaključeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGI OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FINANČNI UPRAVI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ki ga ni. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbora za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem predsedniku odbora, ki ga tudi ni. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev [[…]]Gospod Roberta Polnarja tudi ni. Postopkovno. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Z ozirom na to, da se je prejšnja točka tako hitro končala prosim, da naredite pavzo, da pridejo povabljeni tisti, ki so zraven pri tej 2. točki, da so vsi skupaj. Hvala lepa.
Žal vašega postopkovnega predloga ne bom upošteval. Vsi so bili obveščeni o točkah in dnevnem redu takšen kot je. Stališča tudi Poslanska skupina Nacionalne stranke ne želi. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, mag. Elena Zavadlav Ušaj. Izvolite.
Hvala podpredsednik za besedo. Lep pozdrav kolegice poslanke in poslanci. Finančna uprava Republike Slovenije je nastala na podlagi združitve takratne Davčne uprave Republike Slovenije in Carinske uprave Republike Slovenije. Zakon o finančni upravi je Državni zbor sprejel 31. 3. 2014, v kateri podrobneje ureja delovanje, organizacijo, naloge in pooblastila Finančne uprave. Njena temeljna naloga je pobiranje davkov poleg tega opravlja še številne naloge na drugih nedavčnih področjih kot na primer v času epidemije med druge skrbi tudi za preverjanje spoštovanja pogoja PCT in preko Finančne uprave so bili realizirani tudi različni PKP ukrepi in določbe. Te naloge opravlja predvsem na področju izvršbe, nadzora ter z njim povezanim vodenjem in odločanjem v prekrškovnih postopkih, zato je nujno, da organ zasleduje tako varstvo javnega interesa kot tudi pravno varstvo strank. Pozdravljamo, da je v decembru 2020 minister za finance ustanovil delovno skupino za pripravo ukrepov na področju davčnega postopka in Finančne uprave, ki je delovala v okviru Sveta za nadgradnjo davčnega sistema, kajti v okviru te skupine so bile pripravljene analize, stanja področja na davčnem postopku in Finančni upravi ter predlogi vsebin za izboljšavo davčnega postopka in delovanja Finančne uprave, saj je zelo dobrodošlo, saj se je s tem ugotovilo dejansko stanje in kje so ovire v postopkih. Tako so md predlogi obravnavane novele zakon vključene nekatere rešitve, ki sledijo ugotovitvam in predlogom navedene delovne skupine. Predlogi spremembe zakona gredo v smeri izboljšanja pravne varnosti strank v postopkih s finančno upravo ter boljšo organiziranostjo poslovnih procesov povečati učinkovitost delovanja Finančne uprave tako, da bo zagotavljala zakonito in pravilno izvajanje zakonov, obdavčevanju in drugih predpisih, za katere je pristojna. Predlagane spremembe sledijo usmeritvam razvoja Javne uprave in sicer čim manj birokratskih ovir v postopkih odločanja ter na prvem mestu mora biti uporabnik storitev ter enakost obravnave. Glavne rešitve, ki jih prinaša predlog zakona so predvsem sprememba določbe glede določanja ureditev krajevne pristojnosti finančnih uradov, s katero se sledi večja fleksibilnosti delovanja finančne uprave in s tem tudi hitrejše reševanje zadev. Določa se mandat za direktorje finančnih uradov. S tem se zasleduje cilj učinkovitega vodenja uradov, kajti v praksi se izkazuje, da so se trajni mandati v veliko primerih izkazali kot ovira v razvoju pri vodenju organa oziroma uvajanju sprememb. Uvaja se kolegijsko odločanje o najzahtevnejših primerih davčnega postopka. Dopolnjuje se ureditev, ki ureja odvzem pooblastil uradni osebi s strani predstojnika, možnost, da predstojnik zadevo dodeli drugemu inšpektorju v vodenje in odločanje, ko so za to izpolnjeni pogoji, ali pa da predstojnik s sklepom odvzame inšpektorju pooblastila zaradi ponavljajočih se nepravilnosti pri odločanju. Dopolnjujejo se pogoji z uvedbo finančne preiskave, uvaja se možnost, da se po zaključku finančne preiskave lahko opravi inšpekcijski nadzor, ter še nekaj rešitev, ki jih je bilo treba sprejeti zaradi paketne obravnave povezanih zakonov, zaradi normativne usklajenosti predpisov. Ker gre predlog zakona v smeri izboljšanja pravne varnosti strank v postopkih, ki jih vodi Finančna uprava, ter hkrati za večjo učinkovitost njenega delovanja in s tem tudi približevanje potrebam državljank in državljanov ter zasledovanja enake dostopnosti storitev za vse, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančni upravi soglasno podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jože Lenart. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Kot piše v predlogu zakona, naj bi Finančna uprava ugotovila, da njena organizacija svojih ciljev več ne uresničuje na najboljši način, zato predlaga, da območje in sedež generalnega finančnega urada ter finančnih uradov in razmejitev nalog med generalnim finančnim uradom in finančnimi uradi določi vlada z uredbo. Pri tem je z letala opazno, da v predlogu zakona ni predlagane zaščite inšpektorjev, ki delujejo zakonito in v dobro države, temveč se predlaga njihova degradacija, čeprav naj bi bilo njihovo delovanje odvisno in za svoje delovanje nosijo odgovornost. Zdi se, kot da bi direktor želel na silo vzpostaviti red ali morda celo olajšati zadeve strankam svoje pisarne. 4. člen kaže na možnost subjektivnega ocenjevanja in potencialnega obračunavanja s strani predstojnikov, kot smo jim v času te koalicije priče že v Policiji. Če bo pričakovana davčna obveznost presegala 500 tisoč evrov, bo v tem primeru odločal kolegij treh uradnih oseb. Zdi se, da bo kolegijsko odločanje podaljševalo postopke. Primeri so težki, vsi sodelujoči pa se bodo morali seznanjati z vsemi podrobnostmi. Še pomembneje, zdi se, da je predlog zakona v določeni meri napisan za bogate stranke, ki pa jih v prostem času zagovarja sam direktor Fursa, zato opozarjamo na konflikt interesov. Nadalje se določa, da lahko predstojnik za obravnavo strokovnih vprašanj s področja pristojnosti Finančne uprave in vprašanj razvoja davčnega sistema imenuje strokovno posvetovalno telo. Telo sestavljajo predstavniki Finančne uprave in zunanji strokovnjaki, pri čemer se pa postavlja vprašanje zunanjega vpliva na neodvisnost organa. V Listi Marjana Šarca smo na odboru predlagali črtanje 4. člena, saj 42. člen že zdaj jasno določa, da predstojnik s sklepom odvzame uradni osebi pravico izvrševati pooblastila, če z dokončnim sklepom v disciplinskem postopku ugotovi, da je opustila ali drugače zlorabila pravice, obveznosti in odgovornosti iz delovnega razmerja. Poleg tega je besedilo predlagane dopolnitve 42. člena v precejšnji meri nejasno, saj iz njega ne izhaja, v kakšnem postopku se bodo očitane kršitve pravil vodenja in odločanja oziroma ponavljajoče se nepravilnosti pri odločanju ugotavljale ter kakšen akt je podlaga za izrek ukrepa odvzema pooblastil. Po trenutno veljavni ureditvi, se očitane kršitve ugotavljajo v disciplinskem postopku. Iz predlagane dopolnitve pa ni razvidno, ali je za izrek ukrepa odvzema pooblastil dovolj le subjektivna ocena predstojnika ali pa morajo biti za njegov izrek podani tudi objektivni razlogi. Vse našteto so seveda razlogi, zakaj LMŠ predlogu zakona nasprotuje, zato bomo seveda glasovali proti.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Predlog sprememb in dopolnitev zakona, ki ureja delovanje finančne uprave oziroma FURS, je pripravila Vlada. Njegov cilj naj bi bila višja pravna varnost zavezancev in bolj učinkoviti postopki davčne izterjave. Tokrat se Vlada ne sklicuje na nujnost uskladitve z evropskimi predpisi, kljub temu pa je pred nas prinesla predlog, ki posega tudi na kadrovsko področje, saj za imenovanje vodij davčnih uprav spreminja pravila in postopek njihovega imenovanja, prepušča predstojniku FURS z uporabo natečaja in petletnega mandata. Vlada sicer navaja, da je pri pripravi upoštevala strokovna mnenja, a očitno se je omejila zgolj na predlog tako imenovane delovne skupine za pripravo ukrepov na področju davčnega postopka in finančne uprave, ki jo je kot posvetovalni organ ustanovil direktor FURS, gospod Ivan Simič. Vendar, pa nas tudi prejeti dopisi s strani Sindikata carinikov opozarjajo, da o predlogu zakona ni bila vodena nobena širša razprava ali strokovno posvetovanje. To glede na večkrat izkazano prakso te koalicije in vlade Janeza Janše vzbuja ponovno skrb. Spoštovani, posegi v mandate predstojnikov posameznih oddelkov državne uprave postajajo že stalnica te Vlade. Nekaj podobnega smo že videli in slišali pri zamenjavi dosedanjih komandirjev policijskih postaj z načelniki, če izpostavim le enega izmed mnogih primerov. Kot nas opozarja Sindikat carinikov, predlogi tudi ne pomenijo višje pravne varnosti zavezancev, saj ustvarjajo nove nejasnosti v postopkih, čemur pritrjuje tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki opozarja na več nedoslednosti v zakonskem besedilu. Nejasnosti v novih postopkih, na katere opozarjata sindika in Zakonodajno-pravna služba, torej ne prinašata nepravne varnosti. Bolj zapleteni postopki z nejasnimi pristojnostmi praviloma koristijo le tistim, ki se želijo svojim davčnim obveznostim izogniti ali pa sprožati pritožbe in obnove že zaključenih postopkov. Vsem ostalim, kalna voda, le podraži poslovanje in poveča nezaupanje v sistem. Hkrati je jasno, da bi sprejem tega predloga zakona omogočil takojšen začetek postopka imenovanih novih vodij vseh davčnih uradov. Temu pritrjuje predlagani zadnji člen, s katerim bi zakon začel veljati na dan objave v Uradnem listu, ne pa šele po standardnem postopku, odložilni dobi vsaj 15 dni. Zakaj je potrebna tako hitra uveljavitev zakona, predlagatelj z ničemer ne zna utemeljiti, razen, če je cilj vladajočih, da kadrovske natečaje izpeljejo v kratkem času, ko še obvladujejo vzvode oblasti. Zato v Poslanski skupini Socialnih demokratov težko verjamemo, da so cilji predloga zakona res le višja pravna varnost ter večja učinkovitost, tudi brez razlage pa je jasno, da bi sprejem tega zakona Vladi in direktorju FURS omogočil novo serijo kadrovskih zamenjav v profesionalnem državnem servisu in zato tega predloga Socialni demokrati ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil Blaž Pavlin. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem! Predlog novele Zakona o finančni upravi zasleduje izboljšanje pravne varnosti zavezancev v postopkih, izboljšanje organizacijskega delovanja finančne uprave, in s tem večje učinkovitosti finančne uprave, ob izpolnitvi vseh pogojev za zakonito in pravilno vodenje postopkov, ustrezne in učinkovite pravne varnosti strank in zagotovitve enakega varstva pravic. Navedene cilje Predlog zasleduje z več rešitvami: po vzoru generalnega direktorja finančne uprave se določa mandat za direktorja finančnih uradov. Predstojnik finančen uprave bo imenoval direktorja finančnih uradov za dobo petih let po izbirnem postopku na podlagi internega oziroma javnega natečaja. Uvaja se kolegijsko odločanje v kolegiju treh uradnikov v nekaterih najzahtevnejših primerih davčnega postopka. Predstojnik bo lahko imenoval strokovno posvetovalno telo za obravnavo strokovnih vprašanj, na primer s področja virtualnih valut, finančnega področja, zavarovalništva. Telo lahko sestavlja predstavniki finančne uprave in zunanji strokovnjaki. Dopolnjuje se ureditev, ki ureja odvzem pooblastil uradni osebi s strani predstojnika. Določi se, da lahko predstojnik v primeru, če inšpektor krši pravila vodenja in odločanja posameznega postopka v primeru ponavljajočih se nepravilnosti pri odločanju, zadevo dodeli drugemu inšpektorju. Z vidika jasnosti se dopolnjuje pogoj za uvedbo finančne preiskave. Za večjo pravno varnost strank, pa se predlagata sprememba in dopolnitev tako, da se bolj jasno uredi inšpekcijski nadzor po zaključku finančne preiskave. Med evidence, ki jih finančna uprava vodi in vzdržuje, se umesti tudi evidenco kmečkih gospodinjstev. Popravi se določba 9. člena Zakona, ki določa ureditev krajevne pristojnosti z Uredbo o določitvi finančnih uradov FURS tako, da krajevna pristojnost ni več predmet te ureditve. Finančna uprava namreč ni organiziran teritorialno in je enovit organ, Generalni finančni urad in finančni uradi so njene notranje organizacijske enote, in niso samostojni upravni organi, zato o njihovi krajevni pristojnosti ni mogoče govoriti. Na predlog reprezentativnih sindikatov se za uradne osebe uvedejo značke. Značke so del službene izkaznice, s katerimi se izkažejo uradne osebe, če ne opravljajo nalog v uniformi. Predlog novele zakona kot celota prinaša boj jasno ureditev področja ter omogoča večjo raven nadzora in odgovornosti ter strokovnosti pri delovanju finančne uprave, zato bomo zakon v Poslanski skupini Nova Slovenij podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi. S predlogom novele zakona o finančni upravi želi predlagatelj izboljšati pravno varnost strank z možnostjo hitrejšega organiziranja dela notranjih enot finančne uprave, pa povečati učinkovitost in kakovost delovanja finančne uprave. Rešitve, ki jih vsebuje novela, so nastale pod okriljem delovne skupine, ki je delovala v okviru Sveta za nadgradnjo davčnega sistema, ki jo je ustanovil minister za finance, decembra 2020. Član delovne skupine je bil sedanji generalni direktor FURS mag. Ivan Simič, ki je še maja lani zatrjeval, da bo na vrhu FURS le začasno, kot vršilec dolžnosti generalnega direktorja, a si je očitno premislil in kandidiral za stalni petletni mandat, ki ga je tudi dobil. Bistvena pozitivna novost, ki jo novela prinaša, je uvedba kolegijskega odločanja v najzahtevnejših primerih davčnih postopkov, in sicer, kadar pričakovana davčna obveznost presega 500 tisoč evrov. Gre za inšpekcijski nadzor, povezanih oseb, ali ugotavljanje davčne osnove z oceno, če pričakovana davčna obveznost presega 100 tisoč evrov. Ob enem pa je Predlog zakona vseboval tudi nekatere izredno sporne zakonske rešitve, ki so bile deloma že odpravljene z dopolnili koalicije. Tako je zakon prvotno predvideval odvzem pooblastil inšpektorju s strani predstojnika, če inšpektor v posameznem primeru krši pravila vodenja in odločanja, brez izvedbe disciplinskega postopka. Naša zakonodaja, bodisi, da gre za javne uslužbence, ali za zaposlene v gospodarstvu, za vsak poseg v pravico in obveznosti določa postopek ugotavljanja kršitve. Tak postopek zahteva ustavna ureditev, saj zagotavlja vsakemu posamezniku pravico do izjave pravnega sredstva, in ja nazadnje transparentna postopka, ki odvrača vsak dvom v pristranskost ali arbitrarnost odločitve. Čeprav je koalicijsko dopolnilo nazaj uvedlo poseg v pravice inšpektorja po izvedenem disciplinskem postopku pa so vsem utemeljeno poraja vprašanje zakaj je bila ta določba sploh potrebna in zakaj je še vedno del zakona. Ali je bil vladni namen omogočiti s političnimi nameni motiviranemu predstojniku kaznovati inšpektorja in ga odstraniti iz konkretnega primera, ker mu njegove odločitve niso na volj. Zakaj pa še vedno vztraja in se za odvzem pooblastil za vodenje konkretnega davčnega postopka v zakon vnašajo nejasni kriteriji, ki nas oddaljujejo od prepričanja, da bodo predstojniki postopali na podlagi objektivne odločitve. Ob tem v SAB socialni liberalci opozarjamo na sporno spremembo 100. člena zakona, ki govori o finančni preiskavi. Spomnim, da so cariniki januarja letos v okviru preiskave preprečili oškodovanje proračuna za 6,8 milijona evrov, ker so zasegli več ton tobaka ponarejenih cigaret, rezanega tobaka, alkohola in pogonskega goriva. Komu torej služi taka sprememba, če vemo, da se v Sloveniji nezakonito izdelujejo tobačni izdelki, da se alkohol in pogonsko gorivo prodaja na črno brez plačila dajatev. Enako opozarja tudi Sindikat carinikov Slovenije, ki smatra, da je sprememba člena, ki ureja obseg področij finančnih preiskav, voda na mlin hudodelskim združbam za goljufije na področju trošarin, ki bodo od sedaj dalje neovirano delale naprej in za svoj proračun med tem pa, ko bo nadzorni organ postal brezzobi tiger. Vse več indicev, ki kažejo na to, da nam Vlada tudi tokrat pod pretvezo izboljšanje organizacije finančne uprave in večjega pravnega varstva v sprejem podtika nekaj kar bo koristilo le privilegiranim izbrancem. Če temu ne bi bilo tako, bi že na matičnem delovnem telesu s strani predstavnikov ministrstva prejeli pojasnila zakaj se posega v sicer že urejen in delujoč sistem odvzema pooblastila inšpektorjem. V SAB bomo predlogu zakona nasprotovali. SAB predlagane novele ne bo podprl.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč Poslanskih skupin. Amandmaji niso vloženi. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RUDARDSTVU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Ugotavljam, da predstavnika Vlade ni. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Tudi predsednika odbora ni. Ker je zbor na 95. izredni seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Ker sem obveščen, da so amandmaji vloženi v skladu s 1. točko 73. člena Poslovnika odrejam 15 minutno pavzo in sejo bomo nadaljevali ob 11.40 minut. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 11.24.) (Seja se je nadaljevala ob 11.40.)
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno točko dnevnega reda. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili v skladu s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 8.a člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes, zato prosim za prijave. Besedo ima mag. Dejan Židan.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospod državni sekretar s sodelavcem, lepo pozdravljeni v slovenskem parlamentu! Sem vesel, ker je pred nami Zakon o rudarstvu, ki bo po desetletju boja za zaščito Prekmurja, Pomurja in Slovenije pred nevarno tehnologijo frackinga, prinesel rešitev, ki bo očitno soglasno sprejeta; ne samo, da smo to vložili s strani opozicije, podobno je bilo v koaliciji, zato je bil amandma tudi sprejet. Ne bom govoril o zgodovini, očitno pač mora preteči določena količina vode ali toliko in toliko časa - pomembno je, da smo danes pri tej temi soglasni. Rad bi povedal, da zaščita Prekmurja pred frackingom seveda ni slovenska iznajdba. Fracking, to nevarno tehnologijo, ki ni nevarna samo zaradi kemikalij, ampak je nevarna tudi zaradi potencialnih vplivov na potresne sunke, so pred nami prepovedali že v marsikateri evropski državi in tudi marsikje drugje. Uporabili so previdnostno načelo. Slovenija, ki je pomembno manjša od večine primerljivih držav, kjer je prišlo do prepovedi, je tudi zato bolj občutljiva. Namreč, nesrečen trenutek, ki bi se lahko zgodil, bi na Slovenijo vplival bistveno bolj kot, recimo, na Poljsko, Nemčijo ali Kanado, zaradi velikosti. Zato bom ta zakon podprl. Podprl ga bom tudi zato, ker je tu enotno stališče nevladnih organizacij, tudi Prekmurja in Pomurja kot celote ter občine Lendava, kjer naj bi se fracking izvajal. To razumem kot pomemben korak, niti približno zadosten pri varovanju narave, naravnih virov in borbi proti klimatskim spremembam, vendar sem vesel, da smo po desetih letih borbe prišli tako daleč. In dovolite, da se kot Prekmurec, kot prekmurski poslanec vsem vam, ki ste glasovali za ta amandma na odboru in ga boste tudi danes, tako kot zakon, podprli, zahvalim že vnaprej. Smo hvaležni. Hvala za besedo.
Hvala tudi vam. Besedo ima Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda si ne morete misliti, kako sem šele jaz vesela, ki sem bila petkrat predlagateljica naše novele Zakona o rudarstvu, s katerim smo želeli prepovedati fracking, pa takrat nekako ni bilo posluha. Tako sem zdaj res, kar se tega frackinga tiče, presrečna. Bi pa opozorila – in zato smo v Levici danes predlagali še previdnostni amandma -, da je treba v prehodne določbe – to smo takrat v svoji noveli zakona imeli vgrajeno, tu pa je to malce umanjkalo. Navsezadnje gre za zaščito nacionalnega interesa, v primeru, da bi se Ascent Resources odločil tožiti nas. Namreč, predlagamo, da je treba v prehodnih določbah urediti tudi prehodno obdobje. Zato smo vložili amandma za nov 62.a člen, s katerim bi to uredili. Namreč, gre za pomembno obrazložitev amandmaja, ki bi s sprejetjem zakona postala del zakona in v kateri bi bilo obrazloženo, da je prepoved frackinga v izrazitem javnem interesu, kar tudi je. In to je treba vgraditi kot dopolnilo k zakonu, zato da se država zaščiti pred morebitnimi poskusi Ascent Resources, ki bi tako ali tako v vsakem primeru verjetno sledili. To je treba enostavno v zakonu imeti, da samo bolj zaščiteni. Vemo, da je bil opravljen tudi test sorazmernosti, ki bi s sprejetjem amandmaja postal tudi del tega zakona. In utemeljitev javnega interesa, kot rečeno, da podčrtam, na žalost trenutno v tem tekstu še manjka in ne vidim razloga, da nebi tudi tega vsi skupaj. Da se ja čim bolj zaščitimo, ne? Ker pač saj ste sami omenjali, da imetnik koncesije grozi državi Sloveniji. In mi se moramo seveda optimalno zaščititi. Bomo pa potem še razpravljali o posameznih amandmajih, da ne bom zdaj preširoka. Zdaj seveda če bo še sprejet amandma tudi Levice, SD, LMŠ pri tistem problematičnem 150.f člen, ki se pogovarjamo, če bo tam še vse urejeno tako kot mora biti, potem bom seveda sama z velikim veseljem in bomo seveda z velikim veseljem podprli zakon v celoti. Če ne pa moram reči, da kljub izjemnemu veselju okrog frackinga, seveda ne končajo se zgodbe samo pri frackingu, kadar govorimo o varovanju okolja. Je treba gledati celovito, celostno. In če ta 150.f člen ne bomo danes razčistili, ki je problematičen, na ustrezen način, potem se bom pač morala na žalost kljub vsemu vzdržati. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo o tem amandmaju. V razpravo dajem 10. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 12. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o tem amandmaju. V razpravo dajem 13. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 14. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 15. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 19. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 20. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 21. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 22. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 23. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 28. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi k temu členu. V razpravo dajem 30. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 33. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 35. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 36. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 37. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 42. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 43. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 48. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 55. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 58. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 60. člen ter amandma Poslanskih skupin LMŠ in Levica in amandma Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes. Prosim za prijavo. Besedo ima Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala lepa. V Levici se pridružujemo pač temu problematiziranju 150.f člena, ki je bil v zakon naknadno dodan z amandmajem koalicije. Namreč to, kar ste dodali dejansko pomeni nekakšna opravičena pričakovanja zasebnega kapitala, da se jih daje pred naravovarstvene zadržke in to seveda ni prav. Problematično tega, kar ste naredili ste se v resnici delno tudi sami zavedali, ker ste tako pravilno napisali v največji možni meri, da je treba izkoriščanje izvajati citiram »v največji možni meri varstva narave«, ampak ta tako imenovana največja možna mera je zelo relativen pojem. Kaj pa to pravzaprav pomeni? Pomeni, da se bo ta največja možna mera določala od primera do primera, kar seveda ne more biti v nekem zakonu nekako tako ohlapno zapisano, da potem je to prepuščeno neki presoji od primera do primera. Če bi vam v resnici šlo za varstvo narave, potem bi morali v resnici stvar obraniti pa bi mogoče lahko izhajali zakaj ne bi neki zavod pripravil smernice za to, da se rudarjenje sicer ne izvaja, da pa se poskuša kljub temu v največji možni meri upoštevati upravičena pričakovanja kapitala, ne pa da ste to naredili tako, da dajete kapitalu prednost pred varovanjem narave in s tem prednost pred ustavno pravico ljudi do zdravega okolja, ki navsezadnje vpliva na zdravje ljudi, če nič drugega. Skratka, tu bi bilo treba iskati največjo možno mero, če že kje, ampak kot rečeno v zakon se takšne definicije po navadi ne dajejo, ki so tako ohlapne. Zakon mora biti tako zasnovan tak okvir, da so stvari popolnoma jasne in da tu ni nobenih dilem in zato se mi pridružujemo podpori temu amandmaju, ki smo ga predlagali skupaj v SD, LMŠ in v Levici. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima Rudi Medved. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Včasih se je težko znebiti občutka, da vladajoča koalicija oziroma Vlada pri kakšnem zakonu noče soglasne podpre v Državnem zboru, dobesedno noče in to se je pri tem Zakonu o rudarstvu zgodilo, čeprav je imel oziroma še ima, če bo naš predlog sprejet, vse možnosti, da bi bil soglasno podprt, namreč največji kamen spotike, to je fracking, je doživel praktično soglasno podporo, da se v Sloveniji v celoti prepove in to je odprlo vrata temu zakonu na široko, da bi res dobil kar najširšo možno podporo, ampak potem Vlada vselej znova pride s kakšnim določilom, da naredi vse, da bi nas v opoziciji obrnila proti sebi. In zdaj imamo priložnost, da dejansko Državni zbor praktično soglasno podpre spremembe Zakona o rudarstvu, seveda če bomo vsi skupaj ugotovili, da je ta 60. člen, za katerega predlagamo v LMŠ in s partnerskimi strankami, črtanje, ker je ta člen nepotreben, je diskriminatoren in pomeni precejšnje tveganje tudi za področje naravovarstva. Namreč zakaj je nepotreben? Že sedanji Zakon o rudarstvu možnost podaljšanja pretečenih pravic, koncesij ureja, ureja tudi pogoje za to in nobene potrebe ni, da ste vrnili v zakon določilo, da se podaljšuje rudarska pravica koncesionarjem, ki opravljajo rudarsko javno službo tudi v primeru, če nimajo pridobljene pravice o izvajanju rudarskih del na zemljišču in nima pridobljenih soglasij morebitnih drugih imetnikov pravic na teh zemljiščih. Imetniki obstoječih rudarskih pravic ne morejo že samo zaradi predhodno pridobljenega statusa uveljavljati neke pričakovane pravice, tu pač ni pričakovane pravice in tudi Vrhovno sodišče v zvezi s tem določa, da o pričakovanih pravicah lahko govorimo le o primerih, če je pridobitev slednja tako gotova, da predstavlja zavarovan položaj, varovan položaj ne more temeljiti zgolj na predpostavki, da je neka pravica nastala. Zato predlagamo, da se to nepotrebno določilo črta, seveda pa nas hkrati moti tudi ta dodatek, ki ste ga vrnili v 150.f člen in predvideva nove izjeme pri pridobitvi rudarske pravice na varovanih območjih, predvideno je, da lahko ministrstvo pristojno za rudarstvo vladi predlaga izdajo rudarskega koncesijskega akta, vlada pa lahko ta koncesijski akt sprejme tudi, in to je pomembno, tudi brez pozitivnega naravovarstvenega mnenja po določbah zakona, ki ureja ohranjanje narave. Torej, nevarnost za poseg v naravovarstvena območja obstaja. Pa tudi ta, nadaljevanje tega, da Zavod Republike Slovenije za varstvo narave, ne glede na določbe iz uredbe o posebnih varstvenih območjih, lahko poda takšne naravovarstvene smernice, da bo s prostorskimi akti predvideno izkoriščanje mogoče izvesti ob največji možni meri varstva narave. Tu v dosedanji razpravi tudi nismo dobili nekega jasnega odgovora, seveda, saj ga tudi ne more biti, kaj to pomeni največja možna mera, kako se to pravzaprav sploh izmeri, s kakšno mersko enoto, in zato seveda predlagamo, da se ta 60. člen v celoti črta. Ob morebitni podpori našemu predlogu v LMŠ ne bomo imeli nikakršnih zadržkov, da podpremo novelo Zakona o rudarstvu.
Hvala lepa. Želi poleg Primoža Siterja še kdo razpravljati? [[Ne.]] Primož Siter, imate besedo, izvolite.
Ja, hvala za besedo, predsedujoči. Dober dan, pozdravljeni kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Jaz se bom strinjal predvsem s svojima predhodnikoma. Jaz mislim, da je kolegica Nataša Sukič izvrstno ubesedila glavni izziv, ki je pred nami pri tem delu zakona. To »ubesedenje« načina uravnoteženja interesa ohranjanja okolja na eni strani in interesa ohranjanja kapitala na drugi strani. Zdaj, če pogledamo, v bistvu čas od industrijske revolucije do danes, vidimo, da je šlo vedno za nek »ping pong« med tema dvema. Na vso srečo in ker gorijo vsi alarmi v zadnjih desetletjih, v javnosti in tudi v politikah, vse bolj v ospredje postavljamo ohranjanje okolja in naravo varstvo in pomen stroke na področju ohranjanja narave, ohranjanja okolja. Zdaj, ta zakon pa v tem delu, o katerem razpravljamo zdaj, v bistvu skače desetletja nazaj. Desetletja, razvojna desetletja nazaj in namesto prednosti ohranjanju okolja, skrbi okoljevarstvene stroke na prvo mesto postavlja interes kapitala. Zdaj, ob največji možni meri varstva narave, pravi predlog zakona, ob največji možni meri varstva narave naj bi se posegalo, torej, ko govorimo o frekingu, rudarstvo, poseganje torej oziroma drugi posegi, zdaj, mi smo, mislim, da nam je vsem jasno, v času podnebnega zloma na točki, ko ob največji možni meri ni več dovolj. Če komu, potem je politiki, odločevalcem, mora biti jasno, da ob največji meri v ohranjanju okolja in preprečevanju poglabljanja podnebne krize, ni več dovolj. Poglejte si povprečne temperature, poglejte si število naravnih katastrof in boste videl, kje smo in kam so pripeljale politike, pa te so bile ta prijazne, ob največji meri varovanja okolja. Brez kompromisno je treba. V tej dvorani smo najbrž neka povprečna starost, bi jaz rekel, kakšnih 50 let, kar pomeni, da je, če podpiramo politike, ki so zgolj neambiciozno zastavljanje v največji meri varstva okolja, smo najmanj zelo sebični, ker imamo polovico države, ki je mlajša od nas in je naša prva moralna in politična dolžnost, seveda, osnovo za preživetje, ki je čisto varno okolje in tudi ustavna kategorija, ohranit za naprej. Tako da, od politike, ki zase pravi, da je progresivna, je za pričakovat, da varovanje okolja, varovanje pred poglabljanjem podnebne krize in podnebnim zlomom, ohrani brezkompromisno na prvo mesto. Zdaj pa zopet, ne, tukaj na drugi strani je, razume se glas in moč kapitala, ki je v tem stoletnem pingpongu vedno tukaj bil in vedno zmagal in kar vidim, da se tukaj v tem konkretnem predlogu prevaja v nižanje standardov ali pa ohranjanje standardov okoljevarstva v teh okoljsko spornih praksah kot so rudarjenje, fracking, pridobivanje fosilnih goriv, pri čemer je pa treba opozoriti in tukaj zopet govorim iz naslova nekoga, ki živi v rudarski regiji in ki lahko iz prve roke pove kako pridobivanje premoga oziroma rudarjenje vpliva širše na okolje. Poglejte, nižanje okoljskih standardov, ping ponk s kapitalom se vedno prevaja v negativen vpliv na okolje, posledično osiromašenje regije za kakršnikoli gospodarski razvoj, socialno blagostanje. Poglejte Zasavje, ki prednjači v begu možganov, begu delovne sile v izseljevanju, ki prednjači v negativnih statistikah na področju zaposlovanja, BDP na prebivalca, itn., itn. In če se politika odločno ne spravi odločno popravljati te stvari, poskrbeti za pravični prehod, potem imamo lahko naslednjo epizodo te serije v šaleški, na šaleškem, pa še kje, v Petišovcih ob neprepovedi frackinga, itn., itn. Okoljska kriza ni nikoli samo okoljska. Okoljska kriza je takoj še gospodarska, takoj socialna, zato je naša prva dolžnost, da si na vrh svojih prioritet postavimo pravični prehod, pravični prehod, ki ni samo zeleni prehod, ki ni samo o, nehajmo voziti avte na dizel ali pa nehajmo kopati premog, ampak razmislek o tem in izvajanje strategij kako iz situacije kjer smo danes, ko smo odvisni od premoga, preklopimo na nekaj kar bo podnebno sprejemljivo, kar ne bo bankrotiralo planeta in njegovih virov in ob čemer bomo socialno kot družba izšli, preživeli in bogatejši. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več, zaključujem razpravo. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine Levica in amandma poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno za novi 62.a člen. Želi kdo besedo? Ne želi. Zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 67. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo tukaj besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GASILSTVU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju mag. Janezu Žaklju. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Organizirano gasilstvo ima v Sloveniji več kot 150 letno tradicijo. Trenutno v Sloveniji deluje tisoč 300 gasilskih enot v prostovoljnih gasilskih društvih. Trenutno je tam evidentiranih preko 35 tisoč operativnih gasilcev, preko 6 tisoč rezervnih operativnih gasilcev ter skoraj 13 tisoč gasilcev pripravnikov. Poleg prostovoljnih gasilskih enot imamo v Sloveniji tudi 13 poklicnih enot, ki so organizirane kot javni gasilski zavodi. Skupaj zaposlujejo okrog 650 poklicnih gasilcev. Vse te številke podajajo jasno sliko, da so gasilci najbolj številčna in hkrati najbolj operativna sila v sistemu varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami oziroma na področju zaščite in reševanja. V letu 2021 je bilo skupaj 24 tisoč 600 aktiviranj ob naravnih in drugih nesrečah, kar 23 tisoč 500 aktiviranj, vezanih na poklicne, prostovoljne in industrijske gasilske enote. Skupaj je ob teh aktiviranjih posredovalo skoraj 134 tisoč gasilcev. Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu obravnava vsebine oziroma področja urejanja gasilstva, za katere se je v praksi pri izvajanju trenutno veljavnega Zakona o gasilstvu izkazala potreba po drugačni ureditvi. Dejstvo je, da so bile zadnje večje spremembe zakona pripravljene leta 2005 in da je v teh 17-ih letih prišlo do razvojnih sprememb pri organiziranosti, opremljenosti in delovanju gasilstva. Tekom priprave predloga zakona so bili s strani različnih deležnikov podani in s strani predlagatelja obravnavani tudi drugi predlogi, ki so pomembno pripomogli k razumevanju širine nujnih in potrebnih sprememb in dopolnitev zakona, upoštevani pa so bili tisti, ki jih je predlagatelj skupaj s krovnima organizacijama na področju gasilstva (Gasilsko zvezo Slovenije in Združenjem slovenskih poklicnih gasilcev) prepoznal kot nujne in ki zasledujejo temeljni cilj zakona, tj. omogočiti nadaljnji razvoj gasilstva ter povečati usklajenost, racionalnost in učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva in javne gasilske službe. Naj se dotaknem najpomembnejših rešitev predlaganega zakona. Na novo so opredeljene operativne naloge gasilstva, ki jih izvajajo gasilske organizacije kot javno gasilsko službo in so skladno s temeljnim načelom gasilstva kot humanitarne dejavnosti brezplačne. Opredeljene so druge naloge gasilstva. Tako se ustvarja pravna podlaga za izvajanje nalog, ki se pod pogoji in omejitvami, določenimi z zakonom, lahko izvajajo kot pridobitna dejavnost. Pri poklicnih gasilcih je določen pogoj o zaključenem predpisanem usposabljanju za poklicne gasilce. Jasnejše in določnejše so tudi opredeljene intervencije. Prav tako je drugače opredeljen pojem gasilskih nepremičnin. Pri gasilskih enotah je dodan pogoj, da gre za poklicno ali prostovoljno enoto, ki je sestavni del gasilske organizacije. V zakon uvajamo gasilce pripravnike in gasilce veterane. Opredelitev prostovoljnega gasilca, ki opravlja operativne naloge gasilstva, je dopolnjen s poudarkom na operativnosti. Predlog zakona skladno s predpisi o varstvu osebnih podatkov ureja področje evidenc. Uvaja se možnost, da se na posameznih zaokroženih industrijskih kompleksih organizira skupna gasilska enota za več gospodarskih družb, ki opravljajo svojo dejavnost na tem območju. Omogoča se tudi smiselna [[znak za konec razprave]] uporaba določbe prvega odstavka 14.a člena Zakona o gasilstvu tudi za poklicne operativne gasilce v poklicnem jedru. Kot že rečeno, je bil predlog zakona v celoti pripravljen v sodelovanju s ključnima deležnikoma Gasilsko zvezo in Združenjem slovenskih poklicnih gasilcev. Predlagane spremembe in dopolnitve so se pripravljale več let. Konec leta 2021 pa je bil predlog dokončno usklajen s krovnima [[znak za konec razprave]] organizacijama, ki sta o predlogu zakona podali tudi pisno soglasje k tej spremembi. Spoštovani. Področje gasilstva potrebuje normativno posodobitev, da bi tudi v bodoče zagotavljali operativnost in učinkovitost najmnožičnejše reševalne sile v državi. Zato predlagam, da predlog zakona potrdite. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za obrambo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku Andreju Černigoju. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar. Odbor za obrambo je na 31. nujni seji, 8. 3. 2022, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Vlade Republike Slovenije, Ministrstva za obrambo, Državnega sveta, Zakonodajno-pravne službe, Gasilske zveze Slovenije, Združenja slovenskih poklicnih gasilcev, Sindikata poklicnega gasilstva Slovenije, Zavoda za gasilsko in reševalno službo Sežana in Združenja mestnih občin Slovenije. V poslovniškem roku so amandmaje vložile opozicijske poslanske skupine LMŠ, Levica, SAB in Poslanska skupina nepovezanih poslancev k 7., 12. in 24. členu predlaganega zakona. Poslanska skupina Levica je vložila amandmaje k 15., 16. in 17. členu predlaganega zakona. Amandmaje so vložile tudi koalicijske poslanske skupine SDS, Nova Slovenija – Krščanski demokrati in Konkretno, in sicer k 2., 3., 5., 9., 10., 13., 23., 28., 30., 33. in 42. členu. Odbor je uvodoma opravil razpravo o predlogu Poslanske skupine Liste Marjana Šarca za sklic javne predstavitve mnenj o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu in tega predloga ni sprejel. Predstavnik predlagatelja mag. Janez Žakelj, državni sekretar Ministrstva za obrambo, je predstavil temeljne cilje in poglavitne rešitve predloga zakona. Temeljni cilj predloga zakona je omogočiti nadaljnji razvoj gasilstva ter povečati usklajenost, racionalnost in učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva. Vsebina sprememb in dopolnitev Zakona o gasilstvu je osredotočena na izvajanje javne gasilske službe in ne ureja statusnih vprašanj poklicnih gasilcev. Ta dialog poteka na pogajanjih o normativnem delu kolektivne pogodbe za dejavnost poklicnega gasilstva. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe mag. Andreja Kurent je opozorila, da bi glede na nomotehnična pravila predlagatelj moral pripraviti nov predlog zakona. ZPS je tudi izpostavila, da je predlog zakona po njihovi presoji neskladen z več zakoni. Državni svetnik in član Komisije Državnega sveta za državno ureditev Milan Ozimič je povedal, da se predlog sprememb in dopolnitev zakona dotika tistih področij v gasilstvu, za katere se je v praksi izkazalo, da jih je treba v veljavnem Zakonu o gasilstvu dopolniti in popraviti. Zato je komisija predlog zakona podprla. V razpravi so poslanci koalicijskih poslanskih skupin predlog zakona podprli. Da predlogu zakona ne bodo nasprotovali, so v razpravi povedali tudi poslanci Poslanske skupine Socialnih demokratov in Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Svoje pomisleke glede zakonskega predloga pa so izrazili poslanci Poslanske skupine Liste Marjana Šarca in Poslanske skupine Levica. Po razpravi je odbor sprejel amandmaje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Poslanske skupine Nove Slovenije – Krščanskih demokratov in Poslanske skupine Konkretno k 2., 3., 5., 9., 10., 13., 23., 28., 30., 33. in 42. členu. Odbor ni sprejel amandmajev Poslanske skupine Liste Marjana Šarca, Poslanske skupine Levica, Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek in Poslanske skupine nepovezanih poslancev k 7., 12. in 24. členu. Prav tako odbor ni sprejel amandmajev Poslanske skupine Levica k 15., 16. in 17. členu predloga zakona. Odbor je na predlog Poslanske skupine Konkretno sprejel svoj amandma k 31. členu predloga zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej predstavnikom Vlade! Gasilstvo je danes obvezna lokalna javna služba, ki kot humanitarna dejavnost izvaja naloge gašenja in reševanja o požarih, preventivne naloge varstva pred požari in naloge zaščite in reševanja ljudi ter premoženja ob naravnih nesrečah. Gasilska organizacija se je z leti razvila v sodobno humanitarno organizacijo. Slovenija ima daleč najvišji odstotek gasilcev na število prebivalcev, zato težav s članstvom v prihodnosti ne bo imela. Za to pa bo poskrbelo tudi uspešno delo z mladino. Šteje več kot 162 tisoč članic in članov iz 1.405 gasilskih društev, in je največja humanitarna, kot že rečeno, prostovoljna in civilno-družena organizacija v Sloveniji. Operativnih gasilcev je približno 50 tisoč. Naše mnenje o gasilstvu je, da je zelo dobro organizirano in spoštovano delo. Gasilci žrtvujejo svoj čas in velikokrat tudi tvegajo življenja, da pomagajo ljudem pri požarih in drugih operativnih nalogah. Gasilska organizacija je uradno postala najpomembnejša in najštevilčnejša splošno reševalna služba v sistemu varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami ter pomemben dejavnik pri zagotavljanju nacionalne varnosti na tem področju. Polega poklicnih gasilcev, pa imamo tudi prostovoljno gasilstvo, ki je pomembna humanitarna organizacija, je več, kot le gašenje požarov, in je del narodnostne identitete, kulture in nosilec narodnih običajev. Ker ljudje čutijo to pripadnost gasilcev v svojem poslanstvu, ker lahko računajo na njihove usluge, ko so v stiski, velikokrat gasilcem tudi pomagajo s prostovoljnimi prispevki, sploh takrat, ko se denar zbira za kakšno novo vozilo in opremo. Zadnji dve leti so gasilci, predvsem prostovoljni gasilci delovali v omejenem številu zaradi situacije Covid 19. Tekmovanja in usposabljanja so žal, se niso izvajala, člani se niso družili med seboj, ampak kljub temu so stiki in skupna zavest o pomoči ostala. Gasilstvo je zelo povezana skupnost ljudi, saj deluje na skupen cilj: pomoč in reševanje ljudem. Običajno je razlog za vstop med gasilce dobrosrčnost, prijaznost, pomoč ljudem, gasilski ter druženja. Gasilci namenjajo veliko prostega časa za pomoč ljudem v stiski in s tem s svojimi dejanji pripomorejo k boljši družbi. Danes so v številnih krajih prav gasilska društva tista, ki združujejo in povezujejo ljudi, te aktivnosti in dejavnosti, posebej na področju varstva pred požari ter kulturnem ter drugem področju. V slovenskem prostoru, sploh na podeželju, si je praktično nemogoče predstavljati kakšen kraj brez gasilskega doma oziroma gasilske dejavnosti. Gasilstvo je velikokrat srce posameznega kraja. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o gasilstvu bomo v Slovenski nacionalni stranki soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Državni sekretar, z ekipo, spoštovane kolegice in kolegi, lep dober dan. Danes obravnavamo vladno novelo zakona o gasilstvu, katere temeljni cilj je omogočiti nadaljnji razvoj gasilstva ter povečati usklajenost, racionalnost in učinkovitost izvajanja operativnih nalog javne gasilske službe. Zakon na novo opredeljuje naloge gasilstva, zagotavlja pravno podlago za opravljanje nalog gasilcev, ureja področje poklicnih gasilcev in pogoje za vodenje poklicnih gasilskih enot, zagotavlja primerno število operativnih gasilcev za izvajanje nalog gasilske službe, ureja evidence s področja gasilstva ter nenazadnje, ureja pristojnosti za usposabljanje gasilcev. Po predlogu novele bo obvezen pogoj za poklicne gasilce za zaključeno predpisano usposabljanje za poklicne gasilce. Zakon prenavlja tudi številne pojme in na novo ureja njihov pomen. V luči razlikovanja med poklicnimi gasilci in drugimi osebami, zaposlenimi v gasilskih organizacijah, predlog na novo uvaja pojem gasilski uslužbenec. V okviru prostovoljnega gasilstva pa novela predvideva novo opredelitev gasila pripravnika in gasilca veterana. V nadaljevanju predlog jasneje opredeljuje tudi prostovoljnega gasilca, ki opravlja operativne naloge gasilstva. Z vsemi temi spremembami novela predstavlja pomemben korak naprej pri urejanju statusa gasilcev. Nepovezani poslanci menimo, da pomembno novost novele, ki bo imela pozitivne gospodarske posledice, predstavlja reorganiziranje operativnih gasilskih enot v gospodarskih družbah, ki morajo v skladu s tem zakonom organizirati operativno gasilsko enoto, saj predlog uvaja možnost, da se na posameznih zaokroženih industrijskih kompleksih organizira tudi skupna gasilska enota za več gospodarskih družb, zavodov in drugih organizacij, ki opravljajo svojo dejavnost na tem območju. Take enote bodo, po našem prepričanju, zaradi večjega števila gasilcev in opreme, precej boj operativno pripravljene pripravljene za primere požara in druge nesreče. Do zdaj je namreč veljalo, da je vsaka gospodarska družba morala organizirati svojo gasilsko enoto, ker pomeni tudi precej velik finančni strošek tako za organiziranje kot za delovanje posamezne gasilske enote. Pri tem predlogu zakona, ki je bil sicer nazadnje posodobljen 2005 leta, se nam zdi pomembno predvsem to, da ga podpirata tako Gasilska zveza Slovenije, ki je krovna organizacija prostovoljnega gasilstva kot tudi Združenje slovenskih poklicnih gasilcev, pri čemer obe organizaciji navajata, da bo s spremembami in dopolnitvami vsebina zakona bolj jasno zapisana in slovenskim gasilcem omogočala lažje delo. Na drugi strani pa nas zelo žalosti, da pri oblikovanju krovnega zakona na področju gasilstva ni prišlo do uskladitve tudi s sindikatom poklicnega gasilstva Slovenije še posebej glede določbe, da bi bili gasilci v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih društvih obravnavani enako kot zaposleni v poklicnih enotah. Gasilke in gasilci so tako rekoč nepogrešljivi in praviloma vedno prvi na kraju vsakršnih nesreč. S svojim hitrim in ustreznim odzivom rešujejo življenja in premoženje ter varujejo okolje in ob tem za druge tvegajo svoje zdravje in življenje tako doma kot na tuje, zato jih dojemamo kot junake. Med nami pa uživajo posebno mesto in visoko zaupanje. Neprecenljiva je bila tudi njihova skupna vloga pri zagotavljanju kolektivne varnosti v času epidemije. Nepovezani poslanci se ves čas zavzemamo za izboljšano stanje na področju gasilstva kot pomembne humanitarne dejavnosti, ki se izvaja v javnem interesu vključno z izboljšanjem statusa in pravic tako poklicnih kot tudi prostovoljnih gasilcev, zato smo mnenja, da morajo biti naš skupni cilj, da se čim prej zagotovi primeren normativen in sistemski zakonodajni okvir, ki bo na eni strani uredil status gasilcem, izpostavil karierno pot za poklicne gasilce, na drugi strani pa zagotovil varne pogoje za delo gasilcev ter zadostno financiranje njihovega dela, kakovostne opreme in ustreznih interventnih vozil. To bi predstavljalo tudi simbolno gesto in priznanje za požrtvovalno delo gasilk in gasilcev, ki zaradi nemalo specifik poklica ni primerljivo z nobenim drugim poklicem. Nepovezani poslanci predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jožef Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Še posebej gostom iz ministrstva. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu imamo na mizi, ki ga je Državni zbor vložila Vlada Republike Slovenije. Gasilstvo je humanitarna dejavnost in plemenito poslanstvo. Delo gasilcev je odgovorno in tudi tvegano ter terja dobro fizično kondicijo, zdravje in pogum. V prostovoljnih gasilskih društvih, ki delujejo v javnem interesu, v Sloveniji deluje 1299 gasilskih enot v katerih je evidentiranih 35 tisoč operativnih gasilcev, okoli 6 tisoč rezervnih operativcev ter 13 tisoč pripravnikov. Skupno je v prostovoljna gasilska društva včlanjeno preko 160 tisoč članov gasilk in gasilcev. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo doprinosa gasilstva, saj nam je znano, da so gasilci najštevilčnejša in najbolj operativna sila v sistemu varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami oziroma na področju zaščite in reševanja v državi. Zatorej izražamo rešpekt in spoštovanje vsem gasilcem za vaše pogumno del in plemenito poslanstvo ter dajemo podporo spremembam, ki bodo omogočile vaše kvalitetno delo tudi v naprej. temeljni cilj predloga sprememb Zakona o gasilstvu je omogočiti nadaljnji razvoj, povečati usklajenost, racionalnost ter učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva. Predlog zakona in predlagane spremembe se dotikajo vseh področij v gasilstvu, z njimi se spreminja člene veljavnega zakona, za katere se je v praksi pokazalo, da so zastareli in po izvedljivosti neoperativni. Trenutni veljavni Zakon o gasilstvu je bil na zadnje spremenjen pred 16-mi leti, zato njegovi členi niso več relevantni kot podlaga za učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona so se pripravljale več let in so se konec leta 2021 tudi uskladile z vsemi pomembnimi deležniki, torej Gasilsko zvezo Slovenije in Združenjem slovenskih poklicnih gasilcev. Prav tako so se uskladile v zadnjem času tudi z Vlado. S predloženimi spremembami in dopolnitvami bo vsebina zakona bolj jasno zapisano in bo slovenskim gasilcem omogočala lažje delo. S predlogom sprememb je Vlada kot predlagatelj v tej noveli želela doseči cilj, da se bo omogočilo boljše operativne pogoje dela gasilskim enotam sledi pa se tudi cilju, da se uredijo številna strokovna področja javne gasilske službe prav tako pa se celovito posodablja področje gasilstva. Med Ministrstvom za obrambo in sindikati v tem času teče tudi resen dialog za izboljšanje socialnega in ekonomskega položaja ter ureditve delovnopravnega položaja poklicnih gasilcev kot že rečeno živimo v turbulentnem okolju, ki se hitro spreminja in se kot družba ves čas spreminjamo. Tudi potrebe po zaščiti in reševanju se ves čas spreminjajo delovne naloge gasilcev niso več le reševanje hiš in gašenje požarov, ampak so v letih postale vse bolj različne, številnejše in vsestranske, zato je bilo potrebno to področje tudi sistemsko urediti s spremembami in dopolnitvami tega pričujočega predloga zakona o gasilstvu. Predlog podpisa tudi Državni svet Republike Slovenije medtem pa smo poslanci dobili tudi apel k podpori zakona s strani Gasilske zveze Slovenije. Ker v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke znamo prisluhniti našim državljanom in spoštujemo delo gasilcev predloge sprememb podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Robert Pavšič bo predstavil stališče Poslanske skupin Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Ta zakon oziroma predlog novele zakona sicer danes obravnavamo prvič na plenarnem zasedanju, ampak že v preteklosti se je kadarkoli smo govorili o vprašanju gasilstva vladna stran vedno sklicevala ravno na ta zakon. Ker gre pri vprašanju gasilstva v Sloveniji za enega najpomembnejših varnostnih sistemov smo v LMŠ prepričani, da je pri kakršnikoli spremembi potreba velika previdnost in predvsem velika pozornost. V razpravi tej tematiki se je do sedaj izpostavljalo diametralno nasprotne trditve in preden bi lahko poslanci o materiji zares kakovostno odločali bi bilo dobro slišati vse strani še enkrat z argumenti in brez časovnega pritiska. Koalicija je to možnost zavrnila. Mislim, da je nekaj tednov pri vseh teh kriza, ki smo jih spremljali do sedaj, ki smo jih slišali z ene ali druge strani pri vseh pravnih zadržkih, ki jih ima Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora bilo to najmanj, kar lahko storimo, ampak ne. Trdim namreč, da ne sme iti ne bi smelo iti za politiko zagotovo pa bi morali posebno pozornost in previdnost posvetiti strokovni podpori in mnenju glede spreminjanja krovne zakonodaje. Pri obravnavi tega zakona to moramo eksplicitno poudariti ne gre za vprašanje politike, ne gre za vprašanje LMŠ, opozicije, koalicije. Ni namen te razprave deliti gasilce torej tiste, ki skrbijo za nas ne glede na našo politično pripadnost, versko izpoved ali pa karkoli drugega gasilci pridejo, ko jih potrebujemo in se ne vprašajo koga rešujejo in čigavo premoženje rešujejo. Resničnost je pa žal taka, da pač parlament kot politično telo zakon obravnava in na koncu sprejema odločitev politično. V zadnjih nekaj tednih in mesecih smo skozi razprave o gasilstvu predvsem v obravnavanju našega Predloga Zakona o izplačilih dodatkov za delo v kritičnih razmerah poslušali kako so naši predlogi neuresničljivi, nepotrebni in nemogoči. Na koncu je Vlada vseeno vsaj smer ponotranjila in poskušala rešiti konkretno vprašanje. Pri obravnavi Zakona o gasilstvu pa smo videli diametralna mnenja ljudi, ki jih predlog zakona neposredno obravnava. Na odboru smo spremljali dve panožni združenji, ki zakon zagovarjata in dve panožni združenji, ki zakonu nasprotujeta. Pri tem je bilo poudarjeno, da so leta 2019 usklajene predloge umaknili iz osnutka zakona, kar pomeni, da se je aktualna vladajoča politika neposredno vtaknila v strokovne rešitve. Naj še enkrat ponovim, da bo jasno. Usklajeni predlogi, strokovni predlogi, so izpadli iz osnutka zakona. Nekdo se je tako odločil in mora za to prevzeti tudi odgovornost, ker to dejansko ni v redu. Prvič, ker jemlje zelo pomemben element iz pogajalskega procesa. To je zaupanje. Saj ni važno, pravzaprav, kdo je na oblasti. Če je ena stvar »izpogajana« in zapisana, naj to obvelja, ne pa, da se spremeni potem, ko drug minister prevzame vajeti v svoje roke. In v luči te odgovornosti imamo pred sabo novelacijo zakona, za katerega Zakonodajno-pravna služba meni, da je v neskladju s celo serijo zakonov in potencialno v celi seriji zakonskih rešitev krši celo Ustavo. Po drugi strani pa imamo Gasilsko zvezo Slovenije, ki sicer zakon podpira, ampak v isti sapi zatrjuje, da je trenutni sistem dober in da deluje. Ne razumem in ne razumemo v Listi Marjana Šarca, tega hitenja, te nujnosti. Najbolj smiselno bi bilo, da bi predlagatelj, torej Vlada, zakon umaknila, ga dodelala, uskladila in odpravila [[znak za konec razprave]] vsaj elementarne pravne pomisleke oziroma opozorila ter tako preprečila delitev znotraj gasilstva v Sloveniji, ampak to se zagotovo ne bo zgodilo. Zakon je po našem mnenju potreben, predlog konkretnega zakona, ki ga imamo na mizi, je pa skrajno nedodelan, o čemer bomo pa več povedali v razpravi. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Socialni demokrati, kot smo že na matičnem delovnem telesu povedali, predlagani noveli zakona ne bomo nasprotovali, pa vendar želim v nadaljevanju povedati tudi naše mnenje. 150 letna tradicija prostovoljnega gasilstva v Sloveniji se odraža v tem, da so gasilska društva praktično v vsaki slovenski vasi in jo vsi podpiramo. Gasilstvo danes predstavlja dobro organizirano organizacijo ljudi po celotnem teritoriju Slovenije, ki je preraslo svojo osnovno nalogo gašenja in reševanja v primeru požarov in se razvilo v sodobno, humanitarno in nestrankarsko organizacijo. Pripadnice in pripadniki gasilskih društev nesebično pomagajo vsakomur, ki se znajde v kakršnikoli nesreči in dajejo ljudem tudi socialno oporo. Zato moramo na tak način tudi v Državnem zboru pri oblikovanju zakonskih rešitev delovati nadstrankarsko. Zakonodaja pa mora biti jasna, razumljiva, iz vidika načela pravne varnosti tudi predvidljiva, žal pa je na to nedoslednost opozorila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Prav tako je opozorila, da bi zaradi števila sprememb in dopolnitev potrebovali nov zakon, kot je tudi to, da gre za poseganje v [[?]] pristojnosti lokalnih skupnosti in da so členi med seboj kontradiktorni. Toliko na kratko o kar 16. stranskem mnenju Zakonodajno-pravne službe z opozorilom, da je Predlog novele Zakona o gasilstvu po njihovi presoji neskladen z več zakoni ter celo neskladen z Ustavo Republike Slovenije. Spremembe in dopolnitve so se pripravljale v času treh vlad, treh ministrstev in več državnih sekretarjev. Pred prihodom zdajšnjega ministra je bilo že veliko zakonskih rešitev usklajenih z deležniki, vendar pa smo opazili, da je nekaj izmed njih izpadlo iz Predloga novele Zakona o gasilstvu. Sindikat poklicnih gasilcev je namreč posredoval pripombe glede starostne omejitve gasilcev na letališču, evidence zbirk osebnih podatkov, gasilcev v poklicnem jedru, v prostovoljskih gasilskih enotah in glede obveznosti za skupne gasilske enote na zaokroženem industrijskem kompleksu. Njihove pripombe v pretežni meri niso bile upoštevane. Mogoče bi na tej točki izpostavili tudi rešitev, ki je nova in omogoča, da se na posameznih zaokroženih industrijskih kompleksih lahko organizira skupna gasilska enota za več gospodarskih družb, zavodov in drugih organizacij, ki opravljajo svojo dejavnost na tem območju. Veljavna zakonodaja namreč določa obveznost vsake gospodarske družbe, da organizira svojo gasilsko enoto. Sama namreč ocenjujem, da to ni slaba rešitev, je pa treba biti pri izvedbi tega pazljiv in se pred oblikovanjem takšnih enot posvetovati tudi s sindikatom poklicnih gasilcev, ki so imeli glede tega različne pripombe. Da ne omenjam uvajanja zbirk osebnih podatkov. Ta vlada ima neverjetno željo po zbiranju vseh mogočih osebnih podatkov. Po poglobljeni preučitvi predlagane novele Zakona o gasilstvu je treba opozoriti tudi na prikaz sodelovanja javnosti pri pripravi predloga zakona. Predlog zakona je bil na e-demokraciji v javni obravnavi od 12. 3. leta 2019 do 12. 4. leta 2019, se nadaljeval z javno predstavitvijo zakona v izobraževalnem centru za zaščito in reševanje na Igu, in sicer 24. 4. 2021, torej po dveh letih, sindikatu slovenskih poklicnih gasilcev pa je bil zakon predstavljen šele 23. 11. 2021. Zakaj tako pozno? Spoštovani predlagatelji predloga novele Zakona o gasilstvu, glede na navedeno hitrost usklajevanja predloga zakona Socialni demokrati ocenjujemo, da bi bil lahko ta zakon morda tudi bolje pripravljen, se že tudi izvajal, ne pa da je zakon v obravnavo in sprejem [[znak za konec razprave]] pošljete tako rekoč pred volitvami. Mogoče vlada računa tudi na to, da bo ob morebitnem nasprotovanju zakonskemu predlogu s strani opozicijskih strank v volilni kampanji na ta račun nabirala politične točke. Kot sem že v uvodu povedala, Socialni demokrati predlogu ne bomo nasprotovali, vendar je prav, da opozorimo predvsem na način, kako želi trenutna vlada na hitro tik pred volitvami reševati zadeve, katere bi že morale biti zdavnaj urejene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Vsak zakon, ki priroma v Državni zbor, pa še posebej tisti zakoni, ki pridejo z vladne strani, lahko presojamo po treh različnih kriterijih. Prva je sam postopek priprave zakona, vključenost vseh deležnikov, običajno odeta v besedno zvezo socialni dialog - se je ta zgodil, kakšen je bil, so realne potrebe organizacij ljudi, skupin, ki jih določen zakon zadeva, zadovoljene in pokrite ali temu nemara ni tako. Druga točka presoje je nomotehnika, običajno se je dotika mnenje Zakonodajno-pravne službe, torej kako stojijo vejice in pike v zakonu, so členi medsebojno skladni, so smiselni, kako se konkreten zakon vključuje v celotni zakonodajni korpus, v katerega naj bi se po njegovem sprejetju v Državnem zboru umestil, je skregan morda z Ustavo Republike Slovenije. Tretja točka presoje pa je sama konkretna vsebina - ali se glede na politična stališča, ideje in ideologijo, ki jo posamezne politične skupine v Državnem zboru zastopamo, najdejo v nekem konkretnem zakonu, ali pa so morda v zakonu take določbe, ki jim lahko iz naših idejnih vidikov in vizije družbe zgolj in samo nasprotujemo. Ta uvod sem naredil iz enega žalostnega razloga, ker je vladni Zakon o gasilstvu pogrnil na prav vseh točkah presoje, torej na vseh treh. Za začetek se lahko dotaknemo socialnega dialoga, ki ga Ministrstvo za obrambo s sindikaliziranimi gasilci v zadnjih dveh letih praktično ni vodilo. Še več, minister Tonin se je na vse kriplje prizadeval, da sindikalizirane gasilce izigra. Še takrat, ko so se vsled vladne ignorance organizirale v protestni shod, jih minister Tonin ni sprejel, prav nasprotno. Organiziral si je fototermin sočasno v gasilski izpostavi v Kranju medtem, ko so sindikalizirani gasilci za svoje delavske pravice in pravico do socialnega dialoga taborili pred njegovim ministrstvom. Socialni dialog pa tak. Druga točka Zakona o gasilstvu je vprašanje nomotehnike. Če ravno gre za razmeroma preprost zakon, se je Zakonodajno-prana služba oglasila s kar 16. stranmi pripomb. Brez da grem v podrobnosti, naj zadostuje, da smo v mnenju Zakonodajno-pravne službe lahko razbrali kako so določbe zakona skregane med seboj, in da so skregane s celo kopico preostalih zakonov, ki jih v tej državi imamo in ki v tej državi veljajo. Glede na to, da se je ta zakon pripravljal več let in ni zgolj možganski plod aktualne Vlade, ampak tudi še kakšne Vlade in garnitura na ministrstvu za obrambo od prej, se resno sprašujem kaj fantje in dekleta na temu Ministrstvu za obrambo dejansko počnejo in zakaj jih državljanke in državljani plačujemo, če po več letih packanja po enemu zakonu razmeroma preprosti zakonski materiji v Državni zbor prinesejo zakon z določbami, ki so si skregane s petimi preostalimi zakoni in pri katerih se poraja vprašanje koliko dejansko sploh preživijo potencialno presojo na Ustavnem sodišču. 3. točka, zakaj je Zakon o gasilstvu z vladne strani neprimeren, pa je ta konkretna vsebina, ki jo običajno namenjamo pravilno tudi največ prostora v naših parlamentarnih razpravah. In tukaj zelo hitro ugotovimo, da je bil vladni namen pri temu zakonu vsaj kar se tiče odnosa do sindikata poklicnih gasilcev in do sindikaliziranih gasilcev delavcev ta, da jih čim bolj onemogoči in odrine stran ne samo od aktualnega delovanja, ampak tudi od kakršnegakoli bodočega zavzemanja za delavske pravice delavcev gasilcev. Tako med določbami Zakona o gasilstvu denimo najdemo potencial za oteževanje stavke, ki se bo zelo hitro prevedel tudi v realizacijo. Gasilcem se namreč onemogoča, da bi v svojih sindikalnih prizadevanjih uporabljali svojo službeno opremo. Nekako tako kot da bi industrijski delavci odšli na štrajk brez svojega značilnega modrega kombinezona. Absurd. Še večji absurd je, da se s pretvezo posega v zdravstvene pogoje za opravljanje dela gasilca omogoča lažje odpuščanje delavcev gasilcev, pa seveda diskriminacija pri dodatkih med poklicnimi gasilci zaposlenimi v profesionalnih enotah, pa poklicnimi gasilci zaposleni v sicer prostovoljnih društvih, omejevanje kolektivne pogodbe, neustrezno plačilo in status gasilcev pripravnikov, ki prestanejo izobraževanje in tako naprej, vse to so razlogi zakaj tega Zakona o gasilstvu ne moremo niti pohvaliti še manj pa podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Andrej Černigoj bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Sedanji zakon o gasilstvu je bil sprejet leta 1993, manjši popravki pa so zakon dopolnili leta 1999 in 2005. Vse panožne skupine vključno z Ministrstvom za obrambo se zavedajo, da trenutni zakon o gasilstvu potrebuje premik v sedanjost, zato so se že leta 2016 začeli prvi razgovori kako zakonodajo približati v razvoju tehnologije, razmeram v Republiki Sloveniji in v vidu kaj v zakonu deluje, kaj ne in je le mrtva črka na papirju. Šestletni napor se je prelil v predlog novele Zakona o gasilstvu za katerega je večina panožnih organizacij na Odboru za obrambo potrdila, da predstavlja velik napredek. V Novi Sloveniji podpiramo predlagane rešitve, ki na področju prostovoljnega gasilstva uvajajo dodatna pojma gasilec pripravnik in gasilec veteran, ki bosta še dodatno okrepila vrste prostovoljnega gasilstva v Sloveniji. Gasilski zvezi Slovenije z zakonom podeljujemo pristojnost za usposabljanje prostovoljnih gasilcev. Uvajamo novost, da se lahko na posameznih zaokroženih industrijskih kompleksih operativna gasilska enota organizira skupaj za več gospodarskih družb, zavodov in drugih organizacij, ki opravljajo svojo dejavnost na tem področju. Taka enota bo zaradi večjega števila gasilcev in opreme tudi bistveno bolj operativno pripravljena za primer požara in drugih nesreč. Predlagane so spremembe, ki jasneje določajo, da lahko vodja intervencije v izjemnih in nujnih primerih, ko je ogroženo človeško življenje ali premoženje, posega tudi v posamezne ustavne pravice, kot je nedotakljivost stanovanja, odredi uporabo tujega prevoznega sredstva, delno ali popolno porušitev objekta, omejitev ali odvzem vode ter druge ukrepe, ki lahko povzročijo veliko škodo in veliko stroškov. Stroške odrejenih ukrepov ter zavarovanje odgovornosti za škodo, ki je posledica odrejenih ukrepov, krije občina oziroma država, če je aktiviran Državni načrt zaščite in reševanja. Vodja intervencije lahko po novem tudi odredi fotografiranje in snemanje območja kraja dogodka za potrebe vodenja intervencije. Zakon bo omogočal interesno združevanje poklicnih gasilskih enot, in sicer v okviru Združenja slovenskih poklicnih gasilcev. Na ta način, verjamemo, se primerljivo urejata interesni združenji tako prostovoljnih kot poklicnih gasilcev. Srčnost gasilcev je neizmerljiva in prispeva k večji povezanosti lokalnih skupnosti, daje dušo in srce vasi, četrti ali mestu. Njihovo nesebično razdajanje se ne kaže le ob intervencijah, ampak velikokrat tudi s prostovoljnimi akcijami, s katerimi želijo obnoviti ali modernizirati gasilski dom, vozni park ali opremo, s katero rešujejo življenja. S potrditvijo zakona bodo lahko gasilske organizacije, poleg operativnih nalog gasilstva, na primer, izvajanje požarne straže, ukrepi varstva pred požarom, izvajale tudi kot pridobitno dejavnost. Tako bo mogoče lažje pridobiti prepotrebna sredstva za boljše delovanje gasilske enote. V Novi Sloveniji se zahvaljujemo trudu Ministrstva za obrambo, ki je šestletno razpravo z odločnimi koraki, a hkrati z vključevanjem vseh gasilskih panožnih skupin pripeljalo do skupnega prenovljenega Zakona o gasilstvu. V Poslanski skupini Nova Slovenija – Krščanski demokrati smo prepričani, da gre s tem gasilska zakonodaja v korak s časom in ustrezneje ureja položaj tako poklicnih kot prostovoljnih gasilcev, zato bomo predlog soglasno podprli. In nenazadnje, k podpori pozivamo tudi vse poslanske skupine v Državnem zboru, saj gre za podporo delu za skupnost in zaupanje gasilcem, glede česar, verjamemo in vemo, se lahko vsi poenotimo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovane kolegice in kolegi! Danes obravnavamo dolgo pričakovano novelo Zakona o gasilstvu. Prvotni zakon je bil sprejet davnega leta 1993, gasilstvo pa se je v tem času precej spremenilo, a kljub temu ni bilo deležno celovite zakonske prenove. Nemalokrat v Državnem zboru s strani Nove Slovenije poslušamo o pomembnosti socialnega dialoga, a žal se je v praksi pokazalo, da za njo ta pravzaprav ni pomemben. Priprava novele poteka že od leta 2016, vendar na način, da v njej sodelujejo vsi relevantni deležniki. Zadnja različica novele, ki jo danes obravnavamo in pod katero se podpisuje sedanji minister za obrambo iz vrst Nove Slovenije, brez pojasnil izključuje sindikate in njihove že usklajene predloge s prejšnjim ministrstvom. Novela je usklajena sicer s krovnima gasilskima organizacijama, Gasilsko zvezo Slovenije in Združenjem slovenskih poklicnih gasilcev, delavska stran, ki je v domeni Sindikata poklicnega gasilstva, pa je povsem zanemarjena, kar pomeni, da ta Vlada sindikatov ne obravnava kot enakovrednega sogovornika in socialnega partnerja. V nasprotju z navedenim nam minister ponosno predstavlja novelo kot enega izmed ključnih dosežkov svojega mandata in si pripisuje vse zasluge domnevnega usklajevanja tudi z informacijsko pooblaščenko. Žal pa iz izredno obsežnega mnenja Zakonodajno-pravne službe izhaja, da je novela zelo slabo pripravljena. Izkazalo se je, da predlagane rešitve niso usklajene z veljavno zakonodajo s področja varstva osebnih podatkov, Zakonom o delovnih razmerjih, Zakonom o javnih uslužbencih, Zakonom o varstvu pred požarom in Zakonom o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami. Pod črto povedano imamo neusklajen zakon, ki naj bi bil že leta predmet usklajevanja in priprav tik pred ciljem. Vlada iz postoka usklajevanja izloči sindikate in s tem pokaže, da jih ne smatra kot enakovrednega socialnega partnerja. V postopku obravnave se izkaže, da ima zakon številne pomanjkljivosti zaradi katerih se izpostavlja vprašanje njegove ustavne skladnosti. Ne glede na vse vložene napore prejšnjih vlad bomo očitno v Državnem zboru zaradi nekritičnih glasov tistih, ki bi se morali oglašati za voljo gasilstva, na hitro sprejeli zakon samo zato, da bo na predvolilnih plakatih ob gasilstvu visela kljukica. S tem pa ta vlada sporoča, da ji ni mar za dejanski rezultat in posledice novele, ki bi jo ta imela za gasilstvo in gasilce. Vsi se zavedamo kako pomemben in spoštovanja vreden je poklic gasilca, zato je vsaka sprememba, ki prispeva k izboljšanju njegova položaja, dobrodošla. Poklicni in prostovoljni gasilci so nosilni steber reševanja in zaščite v primeru naravnih, prometnih, industrijskih in drugih nesreč. Nesebično pomagajo vsem državljankam in državljanom in pri tem nemalokrat tvegajo lastna življenja, so vedno na voljo in pridejo takoj, nobena druga podobna sila v državi nam v tako kratkem času ne priskoči na pomoč. V stranki Alenke Bratušek smo soglasni, da si je treba prizadevati za izboljšanje pogojev dela tako poklicnih kot prostovoljnih gasilcev. In ne ni dovolj, da jim spoštovanje za njihovo požrtvovalnost pokažemo le z besedami in kljukicami. Dajmo to storiti tudi z dejanji. Dovolj bi bil teden ali dva dodatnega usklajevanja, realizirale bi se najboljše možne rešitve za prostovoljne poklicne gasilce, zakon pa bi obravnavali na redni marčevski seji. V nasprotju z navedenim se forsira s sprejemom zakona, ki postavlja več vprašanj kot odgovorov samo zato, da bo določena stranka pravočasno razobesila svoje predvolilne plakate za zakon, ki bo ohranjal neenakosti, ki smo jim priča danes. V SAB podpiramo vse rešitve, ki so v korist gasilstvu in gasilcem, predvsem pa tiste, ki so dejansko usklajene z vsemi deležniki. Zato danes resnično obžalujem, da Vlada ni izkoristila priložnosti in temelje prejšnjih vlad, ki so znale prisluhniti tudi sindikatom. Vsekakor zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Mag. Dušan Verbič bo predstavil stališče Poslanske skupine Konkretno.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Lep pozdrav državnemu sekretarju in vsem prisotnim! Danes bomo odločali o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu, katerega temeljni cilj je omogočiti nadaljnji razvoj gasilstva, ter povečati usklajenost, racionalnost in učinkovitost izvajanja operativnih nalog gasilstva in javne gasilske službe. Novela zakona ureja vsebine oziroma področja za katera se je v praksi pri izvajanju trenutno veljavnega zakona tekom let izkazala potreba po drugačni ureditvi oziroma izboljšanju dosedanje zakonske ureditve. Naj zato navedem zgolj nekaj rešitev, ki jih novela zakona navaja. Spreminja se opredelitev pojma operativnih nalog gasilstva, ki jih izvajajo gasilske organizacije kot javno gasilsko službo in so skladno s temeljnim načelom gasilstva kot humanitarne dejavnosti brezplačne. Na novo se uvajajo druge naloge gasilstva in se s tem ustvarja pravna podlaga za izvajanje teh nalog, ki se pod pogoji in omejitvami določeni zakon lahko izvaja kot pridobitna dejavnost. Pomen poklicni gasilec se dopolnjuje z obveznim pogojem o zaključenem predpisanem usposabljanju za poklicne gasilce, na novo pa je opredeljen tudi po en gasilski uslužbenec z namenom razlikovanja med poklicnimi gasilci in drugimi osebami zaposlenimi v gasilskih organizacijah. Jasneje in določnejše se opredeljuje pojem intervencija ter se drugače opredeljuje pojem gasilskih nepremičnin. Pojem gasilska enota pa se opredeljuje z dodatnim pogojem, da gre za poklicno in prostovoljno enoto, ki je sestavni del gasilske organizacije. Ob uskladitvi z Informacijsko pooblaščenko predlog zakona skladno s predpisi o varstvu osebnih podatkov ureja tudi področje evidenc, ki jih vodi Ministrstvo za obrambo, Gasilska zveza Slovenije in Združenje slovenskih poklicnih gasilcev. Novela zakona uvaja tudi možnost, da se na posameznih zaokroženih industrijskih kompleksih organizira skupna gasilska enota za več gospodarskih družb, k opravljajo svojo dejavnost na tem območju kar izboljšuje učinkovitost in tudi znižuje stroške tem podjetjem. Z nadomestitvijo pojma izobraževanje s pojem usposabljanje se prenavlja ureditev usposabljanja in opredelitev, katero usposabljanje izvaja gasilska šola in katera Gasilska zveza Slovenije. Predlog zakona podaja zakonsko podlago za interesno združevanje poklicnih gasilskih enot in posodablja se področje aktiviranja gasilskih enot tako, da so dejansko ta še bolj učinkovita. Organizirano gasilstvo je se svojo 150-letno tradicijo eden od najpomembnejših varnostnih sistemov na področju zaščite in reševanja oziroma varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, zato je celovita ureditev tega področja še kako ključnega pomena. Pokazatelj, da je zakon, ki je danes pred nami, dobro pripravljen, je dejstvo, da je bil usklajen z obema reprezentativnima društvoma oziroma krovnima gasilskimi organizacijama, tako z Gasilsko zvezo Slovenije kot z Združenjem slovenskih poklicnih gasilcev. Ob pripravi novele zakona so bile upoštevane spremembe, ki jih je predlagatelj z omenjenim krovnim organizacijama prepozna kot nujno in ko zasleduje tudi ta temeljni cilj zakona. Zato smo na stališču, da v tem primeru mora prevladati gasilska stroka pred politično retoriko. V Poslanski skupini Konkretno spremembe oziroma novosti v noveli zakona ocenjujemo kot dobre, zato bomo predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu tudi podprli.
Hvala lepa. Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Državni sekretar s sodelavcema, spoštovane kolegice in kolegi. Zgovoren je podatek, ki ga lahko najdemo na spletu, da Gasilska zveza Slovenije, ki je krovna organizacija prostovoljnih gasilk in gasilcev v Sloveniji, združuje več kot 162 tisoč članic in članov iz več kot 1300 gasilskih društev. Gasilstvo ima v Sloveniji izredno močno skupnost ljudi, ki želijo prostovoljno pomagati drugim v marsikdaj zelo kriznih trenutkih. Je največja humanitarna prostovoljska in civilnodružbena organizacija v Sloveniji. Ne more biti vsak član takšne velike in pogumne družine. Znanje, sposobnosti in pa predvsem sama pripravljenost, da brez pomisleka priskočijo na pomoč, so vrline, ki bi morale biti vsem nam za vzgled. Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu se bo dotaknil precej pomembnih točk od opredelitev operativnih nalog gasilstva do bolj natančno opredeljenih pojmov in organiziranosti gasilskih enot. Pomembno je, da dodatno opredelimo hierarhično strukturo znotraj samih gasilskih društev, predvsem pa da se drugače opredeli tiste, ki so začetniki oziroma pripravniki, in tiste, ki so veterani. Za veterana, ki je gasilec in ob dopolnjenem 45. starosti izpolnjuje pogoj psihofizične in zdravstvene usposobljenosti za opravljanje gasilske službe, je prav, da ostane del enote. Le na ta način se izredno pomembno znanje in izkušnje lahko predajajo naprej. Obenem pa so ravno veterani tisti, ki s svojimi izkušnjami marsikdaj lahko pristopijo k reševanju na natančen in preskušen način. Pomembna novost se nanaša tudi na organiziranje operativnih gasilskih enot v gospodarskih družbah. Konec je časa, ko so velike tovarne in industrije organizirale sovje lastne gasilske enote. Nenazadnje je to tudi precejšen finančni zalogaj. V času organizirane manjših gospodarskih združb znotraj industrijski con je k temu vprašanju potrebno pristopiti na drugačen način z organiziranjem skupnih gasilskih enot za več gospodarskih družb, zavodov in drugih organizacij na tem področju se logističen in finančno strošek zmanjšata. Ob enem pa se dodatno preprečuje različne poizkuse zaobit teh pogojev. Več družb lahko lažje in bolj strukturirano nagovori vprašanja gasilske varnosti in bolj strukturirano nagovori vprašanja gasilske varnosti na njihovem območju vsaka nova družba pa se lažje vključi v že vzpostavljene sisteme. Nenazadnje pa moramo tudi posebej nagovoriti vzpostavljanju novih gasilcev med nami je tudi nekaj prostovoljnih gasilcev, ki bodo nedoumno znali povedati kako je dejansko opravljati naloge gasilstva. Marsikdo bi v primeru požara ali druge nesreče lahko tako rečemo zmrznil in takrat so izredno pomembne vse ure usposabljanja in treniranja, da se telo instinktivno zaveda kaj mora narediti in ravno, zato potrebujemo temeljita usposabljanja, da v primeru nesreče vsak prostovoljen in vsak poklicni gasilec točno ve kaj mora narediti. Naše gasilce moramo še naprej odlično usposabljati in izobraževati, da bodo svoje delo opravljali varno in pa strokovno. Naj ob koncu v imenu Poslanske skupine Desus se zahvalim vsaki gasilki in gasilcu. Resnično si ne želim, da bi kdaj potreboval vašo pomoč ob enem pa se zavedam, da so po celotni Sloveniji znani kot tisti, ki bi nam brez pomisleka priskočili na pomoč in pomagali. Hvala vam za vsako vašo pripravljenost in vaše delo. Vem, da se lahko vedno zanesemo na vas. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo seveda Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstva soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po zaključeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UPRAVIČENOSTI POKLICNIH GASILCEV POKLICNIH JEDRIH PROSTOVOLJNIH GASILSKIH ENOT DO DODATKA ZA DELO V RIZIČNIH RAZMERAH V ČASU EPIDEMIJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 43 poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem. Predlog zakona je na 20 seji 2. marca 2022 obravnaval Odbor za obrambo kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo še enkrat gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, lep dober dan! V Sloveniji se lahko pogovarjamo z več kot 45 tisoč operativnimi prostovoljnimi gasilci imamo pa več kot tisoč poklicnih gasilcev zaposlenih v gasilskih brigadah oziroma javni zavodih. Gasilci so praviloma vedno prvi na kraju vsakršnih nesreč od najtežjih prometnih nesrečah do reševanja pod in nad vodo ter nenazadnje spravljanje mačk ali ptičev iz zagatnih položajev. So tudi edina mogoča pomoč reševalcem, ki morajo iz 10 nadstropja spraviti nepokretnega bolnika. Gasilke in gasilke tako med ljudmi v Sloveniji uživajo posebno mesto in visoko zaupanje. Ta poklic pa je pri pripravljavcih resorna zakonodaja jim žal velikokrat spregleda. Interventni zakoni za omilitev posledic epidemije so vzpostavljali neravnovesje znotraj širše poklicne skupine gasilcev, saj niso predvidevali izplačila dodatkov zahtevo v rizičnih razmerah za poklicne gasilce, ki so zaposleni v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah, s čimer so jih postavili v neenakopraven položaj primerjavi z drugimi poklicnimi gasilci, ki so sicer omenjeni dodatek prejeli. Javni uslužbenci so v skladu z 39. členom kolektivne pogodbe za javni sektor za delo v rizičnih razmerah med katere sodi tudi obdobje razglašene epidemije upravičeni do izplačila dodatka za delo v rizičnih razmerah. Do navedenega dodatka so na podlagi 14.a člena zakona o gasilstvu upravičeni tudi poklicni gasilci. Določbe tega istega člena pa ne veljajo za gasilce v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah, posledično seveda za njih ne velja niti pravica do izplačila dodatka za delo v rizičnih razmerah. Zato smo poslanske skupine dela opozicije po neuspelem prvem poskusu v zakonodajni postopek ponovno vložile predlog zakona, katerega glavni cilj je vzpostavitev pravne podlage za zagotovitev sredstev za izplačilo dodatka za delo v tveganih okoliščinah tudi za gasilce, ki so zaposleni v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah, saj so bili le-ti v preteklih interventnih zakonodajah spregledani. S tem bi zagotovili enakpraven položaj vsem subjektom ter omogočili enake pogoje in možnosti za vse gasilce. Izplačilo omenjenega dodatka ne bi imelo zgolj pozitivnih finančnih posledic pri njihovih upravičencih, predstavljalo bi tudi simbolno gesto, priznanje za njihovo delo, ki zaradi nemalo specifik poklica ni primerljivo z nobenih drugim poklicem. V Sloveniji je v poklicih jedrih v prostovoljnih gasilskih društvih skupaj približno 100 zaposlenih in teh 100 zaposlenih je ostalo brez omenjenega dodatka. Zanje glede ostalega veljajo popolnoma enake obveznosti in pravice kot za poklicne gasilce v javnih zavodih, razen prvega odstavka 14.a člena zakona o gasilstvu, ki jih v takih primerih kot je epidemija postavlja v zelo neenakopraven položaj, pa čeprav morajo tudi v takih primerih opravljati popolnoma enake naloge in obveznosti kot ostali. Gasilci so nepogrešljivi ob tako rekoč vseh naravnih nesrečah. Poleg tega tudi sicer s svojim hitrim in ustreznim odzivom rešujejo življenja, rešujejo premoženje, varujejo okolje in ob tem za druge tvegajo svoje zdravje in seveda včasih tudi življenje. Njihova požrtvovalnost in volja do pomoči sočloveku nista bili nikoli vprašljivi. Ljudje se nanje zanesemo in ob tem nas ne zanima ali so poklicni ali so prostovoljni ali pa so poklicni v prostovoljnih društvih. Vsi delajo enako in vsi enako tvegajo. Ker želimo to diskriminacijo pri izplačilu dodatka za enako delo v enakih razmerah odpraviti in želimo vsem zagotoviti enako pravico do izplačila tega dodatka, ki si nedvomno zaslužijo, smo nepovezani poslanci predlog zakona sopodpisali in ga pri obravnavi na matičnem delovnem telesu tudi podprli. A hkrati ugotavljamo, da politična volja za odpravo tovrstnih diskriminacij in razlikovanj na prvorazredne in drugorazredne gasilce v tem sklicu parlamenta ni prisotno. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Jožef Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Predlog zakona o upravičenosti poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot do dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije imamo na mizi. Predlog pa je vložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Brane Golubovićem. Interventnih zakoni za omejitev in omilitev posledic pandemije virusa SARS COC-2 so po mnenju predlagateljev vzpostavili neravnovesje znotraj širše poklicne skupine in sicer zato, ker niso predvideli dodatkov za delo v rizičnih razmerah za poklicne gasilce zaposlene v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah. S predlogom se sledi cilju odpraviti neravnovesje znotraj poklicne skupine gasilcev, poglavitne rešitve pa so. Glavni cilj predloga zakona je vzpostavitev pravne podlage za zagotovitev upravičenosti do dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije za poklicne gasilce v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot, ker so bili po mnenju predlagatelja v preteklih interventnih zakonodajah spregledani. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je predlog zakona sicer dobronameren, ampak je tudi pomanjkljiv. V predlogu zakona predlagatelji predlagajo, da je ne glede na zakon, ki ureja gasilstvo in zakon, ki ureja varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami upravičenec v času epidemije upravičen do dodatka za delo v višini 65 % urne postavke osnovne plače javnega uslužbenca. Upravičencu pripada ta dodatek tudi v primeru napotitve na delo izven ozemlja Republike Slovenije, če je na območju na katerega je napoten epidemija nalezljive bolezni. Upravičenci so upravičeni do vračuna dodatka iz tega zakona za čas epidemije, nalezljive bolezni v letih 2020 in 2021. Torej, bi želeli reševati za nazaj. V kolikor bi bil predlog potrjen, bi bile finančne posledice potem Predlogu zakona za izplačilo dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije približno 500 tisoč evrov. Vlada Republike Slovenije Predloga zakona, kot takega, smatra za neprimernega, vzrok pa je v tem, da je pravkar v obravnavi tudi Predlog sprememb zakona o gasilstvu, ki celoviteje rešuje področje gasilstva in naslavlja tudi težave in neravnovesje med poklicnimi gasilskimi skupinami, katerega so želeli odpraviti predlagatelji. Med Ministrstvom za obrambo in Sindikati v tem času teče tudi resen dialog za izboljšanje socialnega in ekonomskega položaja ter ureditve delovno pravnega položaja poklicnih gasilcev. Prav tako je, torej, zakonski poseg na področju urejanja plač in nagrad za delo v rizičnih razmerah v danem trenutku in pred zaključkom pogajanj, je neprimeren. Odbor za obrambo Državnega zbora je na matičnem delovnem telesu Predlog zakona o upravičenosti poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot do dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije zavrnil in zadevo zaključil. Hvala.
Hvala lepa. Robert Pavšič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Zaslug za reševanje življenj in premoženja si ne more lastiti, ne sme lastiti nobena koalicija, opozicija, še najmanj pa celotna politika. Občutek pa imam, da je koaliciji ravno slednje pomembnejše od vsega. Enako plačilo za enako delo pri opravljanju izjemno pomembne javne službe je najmanj, kar mora ta država zagotavljati. Zato smo v LMŠ skupaj s sopodpisniki vložili v proceduro zakon, ki bi omogočal izplačilo dodatkov za delo v rizičnih razmerah poklicnim gasilcem, ki so zaposleni v prostovoljnih gasilskih društvih. Zanje, namreč, kolektivna pogodba za javni sektor ni veljala. Samo zaradi statusa delodajalca, torej, poklicni gasilci niso bili upravičeni do dodatkov za delo v rizičnih razmerah. Za identično delo, za identično javno službo so bili pri plačilu diskriminirani. Pa ni šlo. Koalicija se ni strinjala. Ni šlo, ko so septembra vložili zakon prvič, in očitno ne gre tudi zdaj, ko smo zakon vložili v drugo. Sicer bomo poslušali in smo že poslušali, kako je to vprašanje rešeno v PKP 10, kako je to vprašanje rešeno v Zakonu o gasilstvu, ki ga bomo tudi potrjevali danes, se je pa potrebno vprašati: »A res?« Že po navodilih ministrstva po sprejetju PKP 10, da se dodatki izplačajo za leti 2020 in 2021, so na ministrstvu spregledali prvo razglašeno epidemijo, prvo epidemijo. Sicer so jo na naše posredovanje odpravili in navodila dopolnili. Ampak bistvo se skriva v podrobnostih. Še bi sprejel mogoče razlago, da je prišlo do napake, če ne bi obstajalo eno zanimivo dejstvo, namreč vprašanje obdavčevanja. Vsi, ki so dobili izplačila iz naslova izvajanja kolektivne pogodbe, so bila ta izplačila obdavčena. Vsi gasilci, ki so pa dobili izplačila dodatkov po PKP 10, pa ne. Samovoljo in zaradi političnega prestiža je tej Vladi spet uspelo ustvariti razlike znotraj ene same skupine. Zopet je ustvarjena diskriminacija. Nekdo plača davka, drugi pa ne plača davke. In spet smo na začetku. Do vsega tega ne bi prišlo, če bi koalicija oziroma Vlada sprejela rešitev opozicije, in bi to vprašanje potrdili v prvem poskusu. Že zdavnaj bi lahko to vprašanje zaprli. Pa ne. Po vaše, poseben zakon ni bil potreben, boste vse zadeve uredili drugače. No, zdaj ste jih, tako, da ste naredili copy paste naše rešitve nekritično umestili to rešite protikoronski zakon in zraven dodali, da boste izpadli verjetno še boljši, še določbo, da pač ti dodatki niso obdavčeni in s tem ustvarili novo diskriminacijo. Jaz vam čestitam, čestitam vam res. Odlični ste. Prepisali ste zakon, se trkali po prstih in na koncu naredili isto. Resnično ni pomembno kdo predlaga zakon, je pa težko verjeti, da so vaši nameni iskreni. Če bi, kot že rečeno, bi to vprašanje lahko zaprli z vašimi dobrimi nameni že v lanskem letu, brez velikih govorov, brez trkanja po prsih in ne vem česa še. Ampak politična odločitev je bila drugačna in takšni politični odločitvi sledijo tako posledice kot tudi odgovornost. Sem pa vesel, resnično in iskreno vesel, da so gasilke in gasilci, ki tvorijo profesionalna jedra v prostovoljnih gasilskih društvih končno upravičeni do enakopravnosti z drugimi kolegi vsaj kar se izplačil tiče. Tudi in predvsem zaradi aktivnega političnega pritiska, ki smo jih izvajali v opoziciji, seveda skupaj s podporo nekaterih, niti koalicijskih niti opozicijskih strank, vsaj na papirju. Hvala lepa vsem.
Hvala lepa. Gregor Židan bo predstavil stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V času epidemije so posamezne skupine za delo v različnih okoljih zaradi virusa SARS-CoV-2 prejemala dodatke. Mnogi so do dodatka bili upravičeni, marsikdo ne. Nekateri pa so iz upravičenosti do dodatka tudi izpadli. Predlagatelji te novele menimo, da med slednje izpadle poklicne skupine sodijo tudi poklicni gasilci v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot. Predlagani zakon na odboru ni dobil podpore. Predstavnik Vlade pa je zavrnitev zakona utemeljil tako, da je izpostavil 27. december 2021 sprejet Zakon o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic COVID-19. V navedenem zakonu je namreč določb, ki daje pravico do dodatka za izpostavljenost nevarnosti in posebne obremenitve v višini 65 % urne postavke osnovne plače za ure, ko je v času razglašene epidemije poklicni gasilec v poklicnem jedru prostovoljne gasilske enote, ki izvaja naloge javne gasilske službe opravljal delo v rizičnih razmerah v letih 2020 in 2021. Vlada je namreč ocenila, da je to področje za nazaj smiselno urediti z interventnim zakonom in še s posebnim zakonom. Spoštovani! Delo poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah v Republiki Sloveniji opravlja približno sto posameznic in posameznikov v šestih prostovoljnih gasilskih društvih in več gasilskih zvezah. Ne glede na različno ureditev in pravno osnovo se narava in obseg njihovega dela ne razlikujeta od združitve poklicnih gasilcev. Interventni zakoni za omejitev in omilitev posledic pandemije virusa SARS-CoV-2 so vzpostavili neravnovesja v posameznih poklicnih skupinah. Nič drugače ni bili pri gasilcih. Znotraj širše gasilske poklicne skupine se niso predvidevala izplačila dodatkov za delo v rizičnih razmerah za poklicne gasilce zaposlene v poklicnih jedrih v prostovoljnih gasilskih enotah, s čemer so jih posledično postavili v neenakopraven položaj v primerjavi z drugimi poklicnimi gasilci. Ali je nastala situacija z interventnim zakonom iz decembra 2021 situacijo popravila, pa še ne vemo. Si pa Socialni demokrati želimo, da smo se iz nastale situacije kaj naučili in da bo čim prej opravljena ustrezna analiza reševanja epidemije tudi z napakami in negativnimi posledicami ter finančnimi posledicami. Le na ta način se bomo lahko v bodoče v kolikor bodo takšnega ali podobnega stanja prišlo ustrezno spopadli in jih tudi bolje reševali, tudi z ustrezno retoriko. Seveda pa si vsi želimo, da takšen izkušenj ne bi bilo več. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. V zadnjih dveh letih smo se v sočasnih razmerah epidemije Covid-19 in vladnega lomastenja po slovenski zakonodaji navadili na to, da zakonske določbe ne pijejo vode, da so vladni ukrepi proti epidemije medsebojno skregani, pogosto neracionalni, da ne zasledujejo ciljev, ki jih sami razglašajo. Navadili smo se pa tudi na zvrhano mero nesposobnosti, ki jo težko označimo s kakšno namerno intenco po zlorabi oblasti, pa se je vendar Vladi pripetila v več kot eni situaciji. Izplačilo solidarnostnih dodatkov za delo v epidemiji Covid-19 je eno izmed takih področij, recimo na področju gasilcev. Nekateri gasilci so dodatke prejeli, spet drugih jih niso, čeravno opravljajo isto delo za isto plačilo pod enakimi delovnimi pogoji. Razlika med gasilci, ki so dobili dodatek in ki ga niso dobili je ta, da so eni zaposleni v profesionalnih gasilskih enotah, drugi pa so kot profesionalci zaposleni v prostovoljnih gasilskih enotah. In seveda ko je to enkrat prišlo na plano je vlada pohitela, da bi situacijo razrešila in se pokazala v lepši luči kot jo njene aktivnosti javnosti kažejo in pri tem klavrno spodletela. Zato ne preseneča zakonska akcija, ki jo danes obravnavamo, pri kateri sodelujemo tudi v Levici, ki izenačuje prejemnike dodatkov med poklicnimi gasilci ne glede na do kje so ti zaposleni. Da je bila ta akcija vsekakor na mestu, da ne gre za piarovski obrat ali kakršnokoli nagajanje z zadnjim poskusom vlade po spremembah zakonu o gasilstvu priča ta zakon o gasilstvu sam najbolje. V tem zakonu, namreč vladnem zakonu o gasilstvu, ki smo ga pri prejšnji točki secirali namreč zasledimo tudi določbe, ki urejajo vprašanje prejemnikov dodatkov med poklicnimi gasilci. A če bi pričakovali, da je položaj poklicnih gasilcev ne glede na to kje so zaposleni v zakonu o gasilstvu izenačili bi se zmotili. Dodatki kot so v zakonu o gasilstvu opredeljeni poklicnim gasilcem zaposlenim v jedrih prostovoljnih društev namreč dodatke, zanje namreč dodatke predvideva zgolj opcijsko, se pravi če bo neko gasilsko društvo denar imelo bo te gasilske dodatke izplačalo, če ga ne bo imelo teh dodatkov ne bo izplačalo. Pa smo spet nazaj točno tam, kjer smo začeli, pri diskriminaciji. Ko znotraj ene poklicne skupine določeni delavci gasilci dodatke prejmejo, spet drugi ne. Le da se tokrat vlada zelo težko tiho ali malo manj tiho sklicuje na lastno nesposobnost, ker zelo očitno je tovrstno diskriminacijo in razkorak v zakonu o gasilstvu zapisala namerno. In se namerno postavila tudi zoper opozorila sindikata gasilcev in še kakšnega drugega deležnika, ki pravi, da si morajo vsi delavci gasilci zaslužiti enako obravnavo, enake delavske pravice in enake dodatke. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona o upravičenosti poklicnih gasilcev v poklicnih jedrih prostovoljnih gasilskih enot do dodatka za delo v rizičnih razmerah v času epidemije je zelo podoben predlogu, ki ga je vložila ena opozicijska stranka in ga je ta cenjeni zbor zavrnil novembra lansko leto. Njihov namen je bil zgolj in samo samopromocija. Bom ponovil: samopromocija. Kljub vedenju, da se dodatek za delo v rizičnih razmerah lahko izplača že na podlagi obstoječe zakonodaje, želijo s svojim predlogom ustvariti zmedo in navidezno neenakost gasilcev, ki je ni. V Novi Sloveniji in koaliciji v zelo zahtevnih časih nismo pozabili na srčnost gasilcev in njihovo nesebično predanost slovenskemu narodu. S finančno pomočjo v višini od 2000 do 5500 evrov smo pomagali vsem prostovoljnim gasilskim društvom, uvedli smo enotno zavarovanje za vse gasilce, ki ga pokril proračun Republike Slovenije in nenazadnje v Zakonu o dohodnini predlagamo dvig splošne dohodninske olajšave za vsakega operativnega gasilca na 1500 evrov. Krščanski demokrati verjamemo in delamo za skupnost vseh gasilcev, zato odločno nasprotujemo diskurzu posameznikov na Odboru za obrambo pri obravnavi predlaganega zakona. Kljub temu, da se namen predloga sliši lepo nagrajevanje gasilcev je to na predlagan način popolnoma neizvedljivo in v nasprotju s pravnim redom, na kar je že drugič opozorila Zakonodajna-pravna služba Državnega zbora. Vse poslanke in poslanci brez dvoma vemo, da predlagatelj prav dobro ve, da lahko občine že po veljavni zakonodaji izplačajo dodatek za delo v rizičnih razmerah in večina oziroma vse občine z gasilskim poklicnim jedrom so to tudi storile. Se še vedno sprašujete kdo v naši državi ustvarja zmedo, jasno je, da predlagatelja ne skrbi zares za gasilce in ustrezno urejanje njihovega položaja, ki je že urejen, temveč mnogo bolj le za lastno promocijo. V javnosti je celotno nesmiselnost predloga odlično in odločno povzela županja, ki je potrdila izplačila dodatka za delo v rizičnih razmerah v svoji občini, pri tem se je vprašala zakaj zakon, če trenutni predpisi že omogočajo te dodatke, ali to pomeni, da bi nekateri gasilci, recimo naši, potem dobili dvojna izplačila. Krščanski demokrati se močno zavedamo, da so gasilci nepogrešljivi, ves čas je treba skrbeti za njihov ustrezen status in opremo, za kar si prizadevamo že ves čas od nastopa te vlade. V Novi Sloveniji verjamemo v dejanja in skrbimo za skupnost gasilcev, zato smo v Državnem zboru že predlagali in sprejeli vrsto zakonov, ki nesebično naslavljajo probleme gasilcev, kar obljubljamo, to naredimo. Zato me veseli, da bomo danes glasovali tudi o Zakonu o gasilstvu, ki prinaša prepotrebne spremembe. Sedanji zakon je bil sprejet leta 1993, nato pa je bilo sprejetih le nekaj manjših popravkov. Veseli me, da je na matičnem odboru zmagal razum, skupaj smo tako koalicijski kot nekateri opozicijski poslanci zavrnili predlog, ki ne prinaša rešitev, ampak vnaša zgolj zmedo in nemir, še enkrat bom ponovil, ki ne prinaša rešitev, ampak vnaša zgolj zmedo in nemir. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Predlog zakona vzpostavlja pravno podlago za zagotovitev sredstev za izplačilo dodatka za delo v rizičnih razmerah za poklicne gasilce in zaposlene, ki so zaposleni v poklicnih jedrih v prostovoljskih gasilskih enotah in gasilskih zvezah in so bili v pretekli zakonodaji spregledani. Interventni zakon za omejitev in omilitev posledic pandemije virusa covid-19 so vzpostavili neravnovesje znotraj širše poklicne skupine, in sicer zato, ker niso predvideli izplačil dodatkov za delo v rizičnih razmerah za poklicne gasilce zaposlene v poklicnih jedrih v prostovoljskih gasilskih enota in gasilskih zvezah, s čimer so jih posledično postavili v neenakopraven položaj v primerjavi z drugimi poklicnimi gasilci. Vlada je temu najprej nasprotovala, potem pa je v tako imenovanem PKP10 dejansko realizirala tisto kar je predlagano s strani opozicije v tem zakonu, in sicer, da se dodatek za delo v rizičnih razmerah prizna in izplača tudi poklicnim gasilcem v poklicnih jedrih prostovoljskih gasilskih enot. Dodatek se jim izplača za leti 2020 in 2021 v višini 65 % urne postavke osnovne plače. Predlagatelji smo želeli s predlogom zakona popraviti položaj poklicnih gasilcev, ki so med epidemijo opravljali javno službo v prostovoljskih gasilskih društvih. Za njih namreč ne velja kolektivna pogodba za javni sektor, po kateri so sicer profesionalni gasilci med epidemijo prejeli dodatek za delo v rizičnih razmerah. Takih društev je v Sloveniji šest. Finančne posledice uveljavitev zakona pa so bile ocenjene na okoli pol milijona evrov. V kolikor bi bil zakon sprejet ta kategorija gasilcev ne bi bila več odvisna od vsakokratnega vladnega interventnega zakona, ker bi bili vsaj glede dodatka za delo v nevarnih razmerah izenačeni s tistimi, za katere velja kolektivna pogodba. V Poslanski skupini SAB smo predlog zakona na matičnem delovnem telesu podprli. Menimo, da bi morali vsi, ki so bili v prvi bojni liniji med epidemijo Covid-19 prejeti dodatek kot so jih zdravniki, medicinske sestre, policisti, vojaki in pa tudi gasilci zaposleni v gasilskih brigadah.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONAO O SPRMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O USTANOVITVI OBČIN TER DOLOČITVI NJIHOVIH OBMOČIJ V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Mihael Prevc. Predlog zakona je na 66. nujni seji 3. marca 2022 obravnaval Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Rudi Medved bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane in spoštovani! Stihijsko poseganje na vsa področje družbenega življenja je stalnica vse od trenutka, ko je ta vladna koalicija prevzela oblast in se bo očitno nadaljevala vse do volitev k sreči do njih ni več daleč. Samo vprašanje časa je bilo kdaj bo tarča tudi področje lokalne samouprave. Čemu po tem takem pripisati zamisel tokrat stranke NSi, da je prav sedaj nujno status mestne občine podeliti Škofja Loki. Ne sicer z argumenti na podlagi zakonskih kriterijev, ampak preprosto zato, ker je trenutek primeren. Mestnih občin, ki ne izpolnjujejo zakonskih meril imamo sicer že sedaj kar nekaj tudi zato, ker zakonodaja terja izpolnjevanja nekaterih popolnoma neživljenjskih pogojev kot na primer, da mora samo mestno naselje šteti najmanj 20 tisoč prebivalcev, da naj občin pripomore najmanj 15 tisoč delovnih mest to so pač pogoji za kakšno bistveno večjo državo z bistveno večjimi mesti kot jih premoremo v Sloveniji. Tisto, kar pri predlogu podelitve statusa mestne občine Škofja Loke bode v oči je, da predlagatelji pri tem ne zasledujejo nobene strategije, nobenega razmisleka kaj želimo s tem doseči, ampak preprosto, ker so se tako odločili. Niti toliko se niso potrudili, da bi priložili kakšen sklep občinskega sveta. Za kaj takega je zmanjkalo časa in predlagatelji sami priznavajo, da jih je spodbudil nedavni primer podelitve statusa mestne občine Krškemu. Že res, da tudi Krško ne izpolnjuje vseh zakonskih kriterijev prepričalo pa je dejstvo, da je Posavje potencialno lahko v prihodnje pokrajina kadarkoli že jih bomo uspeli oblikovati in Krško je vendarle lahko gospodarsko, kulturno in upravno središče regije oziroma morda bodoče pokrajine. Gorenjska takšno središče že ima. Kranj je mestna občina je Škofja Loki sosednja občina. Po tej logiki sta torej obe občini gospodarsko, kulturo in upravno središče gorenjsko to pa nekako ne gre skupaj in kaj na to porečejo Domžale, Idrija, Jesenice, Kamnik, Piran, Radovljica, Ravne na Koroškem. Občine, ki so v preteklosti ne le izrazile interes, pač pa so bile že v postopkih za pridobitev statusa mestnih občin. Na področju lokalne samouprave moramo pač posegati premišljeno, videti kaj sploh hočemo doseči. V LMŠ ne nasprotujemo, da se v prihodnje status mestne občine morda podeli še kakšni občini. Interes občin namreč obstaja, ponavadi s konsenzom občinske politike. V Zagorju ob Savi na primer je občinski svet pred kratkim tak interes v zelo kratkem času izrazil kar dvakrat. Bomo pa v LMŠ takoj po volitvah sprožili postopek za ustrezno prilagoditev zakonodaje. Očitno bo treba kriterije za podelitev statusa mestne občine na novo opredeliti, hkrati pa sprožiti proces ustanavljanja pokrajin. Ne sicer na način kakšen se je klavrno končal v tem mandatu preden je sploh prišel v Državni zbor. Ponovno se je pokazalo, da risanje zemljevidov ne da bi prej definirali kaj od pokrajin sploh pričakujemo, ne prinaša nič drugega kot draženje ljudi in netenje sporov. Ko bomo določili jasno vlogo pokrajin, se bomo lažje odločali o novih mestnih občinah, če se bo pokazala potreba po njih. To bo naloga prihodnjega mandata ob upoštevanju strateških interesov in zdrave pameti v sozvočju z željo ljudi na posameznih območjih.
Hvala lepa. Predrag Bakovič bo predstavil stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! S posegom v Zakon o ustanovitvi občin ter določitvi njihovih območij, ko se je v Občin Krško spremenil status v mestno občino se je vsul plaz podobnih želja. Po občini Krško, ki je tudi z našo podporo pridobila status mestne občine, je bil v zakonodajni postopek vložen predlog zakona na podlagi katerega bi Državni zbor status mestne občine podelil še občini Brežice in Škofja Loka. Oba predloga že na matičnem delovnem odboru nista dobila podpore, tako da lahko samo ponovim nekatera dejstva na področju lokalne samouprave v Sloveniji. V 30. letih samostojne Slovenije se je marsikaj spremenilo, to pa se je odražalo tudi na lokalni ravni. Leta 1994 je bil namreč ustanovljenih 147 občin in ko je enkrat, bom rekel, duh ušel iz steklenice, se je ta števila povzpela na 212. Po statističnih podatkih je več kot polovica občin s 5 tisoč prebivalci ali manj, kar pomeni, da v njih prebiva le šestina slovenskega prebivalstva. V teh letih se je na gospodarskem področju zgodilo marsikaj. Po propadu gonilnih gospodarskih panog so nekoč močna gospodarska in industrijska središča ostala osiromašena. Osiromašena na področju delovnih mest, posledično pa se je tudi v teh okoljih zmanjšalo število prebivalcev. Na drugi strani pa so se posamezna lokalna okolja krepila zaradi bližine večjih mest, Ljubljane in podobnih, kjer se je število delovnih mest ni tako zmanjševalo oziroma so si ta okolja zaradi bližine prometnih poti kot je na primer bližina avtocestnega križa hitreje opomogla. Središča z delovnimi mesti so se nekaterim nekoč časovno oddaljenim krajem približala na sprejemljiv in nenazadnje udoben potovalni čas, vendar tudi če se prometne poti proti večjem krajem kot je Ljubljana, niso posodobile, mnogim ljudem pravzaprav ni preostalo, jim ne preostaja drugega kot da si službo poiščejo tam kjer je, torej v večjih središčih. Tako je bilo v Zasavju kjer to okolje poznam kjer sem preživel svojo mladost in tako je tudi v Kočevju ker bivam sedaj. Prizadevanje države, da bi se s finančnimi nagradami občine pričele združevati, se ni ravno obnesla, zato bo v bližnji prihodnosti potrebno na področju lokalne samouprave narediti takšne zakonodajne korake, ki bodo jasneje določali naloge pristojnosti in financiranje tako občin kot seveda tudi države ter pogoje za ustanavljanje občin in pogoje, ki jih morajo občine izpolnjevati za dodelitev statusa mestne občine. Potrebno po pripraviti potreben oziroma nov in pregleden in moderen Zakon o lokalni samoupravi. To je nekako povezano z opozorili tudi Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in nenazadnje tudi z določbo 16. člena Zakona o lokalni samoupravi, ki se glasi, da se z zakonom lahko občini dodeli status mestne občine, če je na njenem območju mesto, ki ima najmanj 20 tisoč prebivalcev in 15 tisoč delovnih mest ter je gospodarsko, kulturno in upravno središče širšega območja. Na področju lokalne samouprave smo obtičali na nivoju občin in to kljub temu, da je državni zbor z željo po vzpostavitvi druge ravni lokalne samouprave leta 2006 spremenil in dopolnil 140. in 143. člen Ustave. In ravno dejstvo, da je na področju regionalizacije do sedaj nismo bili uspešni, je botrovala k predlogom, da se nekaterim občinam vendarle podeli status mestnih občin. Imamo veliko raznolikih med seboj težko primerljivih občin z enakimi nalogami, do pokrajin pa ne pridemo, ker se tudi tukaj zatika tako pri številkah kot imenih pri geografski opredelitvi. Področje lokalne samouprave je torej področje s katerim se bomo morali ukvarjati v naslednjih letih. Razvoj lokalne samouprave in zagotavljanje primernih bivanjskih in delovnih pogojev pa se neposredno odraža tudi v stopnji razvoja države same. Hvala lepa.
Hvala lepa. Boštjan Koražija bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Spoštovani, najlepša hvala za besedo. Že ob prejšnjem predlogu novele zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij s katerim bi bil dodeljen status mestne občine Krško smo v Levici opozorili, da bo sprejem takšne novele sprožil val novih predlogov za mestne občine in tudi je. Z vsemi temi predlogi se totalno degradira status mestne občine, ker potem bi bilo najbolje da kar vsem občina dodelimo status mestne občine, da bi bil potem končno mir. Ampak dejansko z neupoštevanjem zakonskih pogojev pa je državni zbor na ta način dal jasen signal, da je vsak občina lahko mestna občina. In to ni prav. S predlogom sprememb zakona o ustanovitvi občin imamo v Levici težavo tudi z drugega oziroma preprostejšega razloga, ker tudi občina Škofja Loka kor recimo že obravnavane občine Brežice in Krško ne izpolnjujeta zakonskih določenih pogojev v 16. členu zakona o lokalni samoupravi za dosego statusa mestnih občin. Nobena od teh občin ne dosega minimalnega števila prebivalcev, to je 20 tisoč. Niti zakonsko predpisanih delovnih mest, torej 15 tisoč. Podobni predlogi so se dejansko že v preteklosti pojavljali tukaj v državnem zboru in žal vedno in zmeraj tik pred volitvami, kar je spet nedopustno. V Levici vemo, da status mestne občine ni podeljen zaradi regionalnega prestiža, temveč gre za mestna naselja, ki zaradi svojih urbanističnih značilnosti potrebujejo drugačno ureditev, drugačne pristojnosti kot druge občine. Zato bi bilo potrebno v zakonu natančneje določiti naloge iz državne pristojnosti, ki se nanašajo na razvoj mest, mestne občine in dejansko mestna občina se tudi zaradi večjih mestnih naselij soočajo s specifičnimi problemi kot so javni promet v mestih, slabša kakovost zraka, velika poraba energije, povečano število posegov v prostor in tako naprej. Za reševanje teh problemov se povečuje administrativna, stroškovna, investicijska in razvojna preobremenjenost mestnih občin. Vse torej resno kliče po spremembi zakonodaje. Se pravi, po spremembi in novelaciji ali pa tudi novem zakonu o lokalni samoupravi. Kot rečeno tem rokohitrskim rešitvam, ki so zadnje čase kar po tekočem traku v državnem zboru seveda v Levici nasprotujemo, ker hočemo tesnejše in temeljitejše sistemske rešitve in bomo tudi vnaprej takšnim rokohitrskim rešitvam ko se gre za sprejem oziroma ko se gre za ustanavljanje mestnih občin po defoltu seveda nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Blaž Pavlin bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala za besedo. V Novi Sloveniji podpiramo razvoj lokalne samouprave in prizadevanja z skladen regionalen razvoj vseh predelov Slovenije. Skladno z načelom subsidiarnosti se zavzemamo za pravico lokalnih skupnosti, da samostojno urejajo, upravljajo in imajo v svojih pristojnostih vse javne zadeve življenja in dela prebivalcev na njihovem območju, ter da ne posegajo v pravice in obveznosti drugih lokalnih skupnosti. Sistem upravljanja mora biti čim bližji ljudem in mora omogočiti uspešno načrtovanje in usklajevanje različnih interesov. Prav tako v Novi Sloveniji vedno z veliko pozornostjo prisluhnemo predlogom, ki pridejo s strani lokalnih skupnosti, pa naj gre za ustanovitev novih občin ali pa podelitev oziroma pridobitev statusa mestne občine. Danes je tako pred nami Predlog za podelitev statusa mestne občine Občini Škofja Loka, ki ga je predlagal naš kolega Mihael Prevc, a se je postopek zaključil že na matičnem delovnem telesu, kar v Novi Sloveniji obžalujemo. Po besedah predlagatelja je Škofja Loka ena najstarejših slovenskih mest, mesto z več kot tisočletno zgodovino, skozi katero se je izoblikovalo kot dejansko upravno, družbeno, gospodarsko in kulturno središče, naravno in družbeno geografsko zaokroženega območja širše Škofjeloške regije. Mestne pravice je Škofja Loka pridobila že leta 1274, ko je postala trgovsko in obrtniško središče in pomembno prometno križišče oziroma vozlišče. Vse od takrat so se mestotvorne dejavnosti močno razvijale, tako da je danes Škofja Loka z mestnimi funkcijami podpira regije oziroma širše območje Poljanske in Selške doline, Škofjeloškega in Polhograjskega hribovja ter Soriškega polja. V celotni državi bi res težko našli območje, ki je geografsko tako zaokroženo in funkcijsko povezano v enovito območje, zato si Občina Škofja Loka že dolgo prizadeva za pridobitev statusa mestne občine, ki bi nje dejanski položaj, vlogo in funkcijo tudi dejansko formaliziral. Škofja Loka je že danes [[nerazumljivo]]izjemno demografsko vitalne, močne in dinamične, podjetniško-gospodarsko prodorne regije, ki za približno 50 tisoč ljudi v regiji opravlja funkcijo regijskega središča, in je gospodarsko središče z izjemnim razvojnim potencialom. V Občin Škofja Loka deluje več javnih zavodov, ki zagotavlja izobraževalne, socialne in zdravstvene dejavnosti za območje več oblin. Mesto je bilo v celotnem zgodovinskem obdobju upravno središče širše Škofjeloške regije, ki je skoraj tisočletja vključevalo celotna območja sedanjih štirih občin, se pravi Škofje Loke, Občine Gorenja vas – Poljane, Železniki, Žiri ter manjšega dela sosednjih občin Cerkno, Idrija in Mestne Občine Kranj. Na območju imajo svoj sedež inštitucije višje regionalne ravni državne uprave, ki nudijo storitve prebivalcem širšega območja več občin. Škofja Loka je po svoji vlogi in pomenu že sedaj centralno naselje regionalne ravni, središče regionalnega pomena. Služi oskrbi prebivalstva z javnimi funkcijami in storitvenimi dejavnostmi na regionalni ravni. Poleg pokrivanja splošnih preskrbovalnih potreb prebivalstva v izobraževalnem, socialnem, kulturnem, gospodarskem pogledu, še povezuje prebivalstvo iz regionalnih, lokalnih ih medobčinskih središč. Po svoji naravi Škofja Loka že danes predstavlja mestno občino, ki z mestnimi funkcijami podpira, prej omenjeno 50 tisoč ljudi. Pridobitev statusa mestne občine bi opravljanje te vloge formaliziral in ji v vseh ozirih olajšal opravljanje predpisanih nalog. Poslanci Nove Slovenije ocenjujemo, da Občina Škofja Loka od vseh treh predlogov, ki smo jih obravnavali v tem mandatu, najbolj izpolnjuje pogoj za pridobitev statusa mestne občine. Žal predlog na Odboru ni prejel zadostne podpore. Med ključnimi argumenti za podporo zakonu s strani Nove Slovenije je tudi uresničitev decentralizacije, kot enega od temeljnih načel lokalne samouprave. Se pa lahko na tem mestu strinjam z nekaterimi predhodniki, da je verjetno Zakon o lokalni samoupravi v določenih delih, tudi v delu, kako podelimo status mestne občine občinam, neživljenjski, in ga je potrebno novelirati. Na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in lokalno samoupravo sva poslanca Nove Slovenije Predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Branislav Rajić bo predstavil stališče Poslanke skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Hvala gospod podpredsednik. Dober dan. Spoštovani. Lokalna samouprava ima velik pomen za ljudi, saj jim v razmerju do države omogoča pomembno stopnjo neodvisnosti. Odločanje na ravni občine je ljudem bližje kot odločanje na državni ravni, ker gre za zadeve, ki se jih bolj neposredno zadevajo, ki jih bolj poznajo in v reševanje, katerih se lažje vključijo, zato je še toliko bolj pomembno, da imamo v Sloveniji razvito močno lokalno samoupravo v službi in soodločanju občanov. V stranki SAB se zavedajo, da je za kvaliteto življenja državljank in državljanov ključnega pomena kakovostno in učinkovito delovanje lokalne samouprave. Večkrat smo poudarili, da se zavzemajo za zmanjšanje števila občin in sicer na način, da bi te ob združevanju dobile več pristojnosti in več odgovornosti. Stranka SAB je zagovornica regionalnega razvoja, kateri ravno generira tudi razvoj in rast slovenskih mest. V tem mandatu je bil v Državnem zboru sprejet zakon, s katerim je status mestne občine pridobila Občina Krško. Ob tem smo se v SAB zavzemali, da bi status mestne občine podelili tudi občini Jesenice, saj smo v njen prepoznali potencial, ki se kaže v njenem razvoju navsezadnje je Gorenjska dejansko edina regija, v kateri ima zgolj ena občina ta status. Ob naraščajoči predvolilni vnemi ne preseneča dejstvo, da predlogi za ustanovitev mestnih občin, kar dežujejo. Ne moremo se otresti občutka, da gre zgolj za poizkus razdeljevanje predvolilnih bombonov z namenom pridobivanja političnih točk ne glede na karies. Kot navajajo tudi v Združenju mestnih občin Slovenije morajo mestna občine z manj sredstvi zagotavljati nesorazmerno večji obseg storitev, zato se nam tukaj poraja vprašanje ali so občine kot je denimo Škofja Loka zmožne zagotavljati takšen obseg. Pri vsakem takem predlogu je treba dobro pretehtati ali občina, ki se poteguje za pridobitev statusa mestne občine resnično izpolnjuje zakonsko določene pogoje. Močna lokalna samouprava se ne meri zgolj z številom mestnih občin v državi. Na tem mestu je pomembnih več dejavnikov, zato se v SAB zavzemamo in se bomo tudi v prihodnje, da bi občine spodbudili k združevanju in povezovanju in bi tako seveda z več prebivalci in več dejavnosti pridobile več pristojnosti in več odgovornosti. Samo na ta način bodo lahko občine zagotavljale dober in kvaliteten servis za ljudi skozi, katerega bodo prebivalci prepoznali, da je občina dejansko mestna občina, zaradi njihovih potreb in zaradi kompleksnosti mestnih funkcij ne pa, zaradi potegovanja za poslansko funkcijo. Hvala.
Hvala lepa. Kot zadnji je na vrsti Robert Polnar, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Gospe poslanke in gospodje poslanci. Krovni Zakon o lokalni samoupravi bi moral urediti oba tipa lokalnih skupnosti in postaviti temeljne pogoje za njuno ustanovitev. Problematike pristojnosti mestnih občin včasih namreč ni mogoče ločiti od splošne problematike pristojnosti občin. Opredelitev posebnih nalog, ki se nanašajo na razvoj mest je stvar področnih zakonov. Iz dosedanjih izkušenj v slovenski samoupravi se je pokazalo, da so problemi pri obravnavanju meril za opredeljevanje mest in mestnih občin takega značaja, da bi jih bilo potrebno razrešiti s posebnim Zakonom o mestnih občina. Mestna občina opravlja z zakonom določene naloge iz državne pristojnosti, ki se nanašajo na razvoj mest. Opravlja jih kot svoje izvirne ne pa kot prenesene državne naloge. Lahko pa mestna občina dobi od države v izvajanje tudi posamezne naloge po predhodnem soglasju glede takih nalog in po sporazumu glede sredstev za njihovo upravljanje. To pomeni, da ima mestna občina iste kategorije naloge kot druge občine le, da jih ima več in sicer v vseh kategorijah nalog tako izvirnih kot prenesenih in v tem je tudi vsa specifičnost njenega posebnega statusa kot mestne občine. V okviru nalog pomembnih za razvoj mest mestna občina zlasti ureja javni primestni promet, izvaja naloge na področju posegov v prostor in graditve objektov na svojem območju. Izvaja naloge na področju geodetske službe, zagotavlja javno mrežo gimnazij, srednjih, poklicnih in višjih šol na svojem območju in zagotavlja javno zdravstveno službo na sekundarni ravni na svojem območju. Dokončna opredelitev nalog, ki se nanašajo na razvoj mest mora nastati kot rezultat skrbne analize po posameznih področjih, ki vključujejo poleg pravne stroke tudi dobro poznavanje strokovnih področij, danimo urbanizma, javne infrastrukture, javne varnosti in tako naprej. Od novembra lanskega leta do danes, torej v štirih, petih mesecih smo obravnavali že šest predlogov za podelitev statusa mestne občine in tudi tokrat v primeru občine Škofja Loka niso izpolnjeni osnovni pogoji za podelitev tega statusa. Zakon o lokalni samoupravi določa, da se z zakonom lahko občini dodeli status mestne občine, če je na njenem območju mesto, ki ima najmanj 20 tisoč prebivalcev in 15 tisoč delovnih mest, ter je gospodarsko, kulturno in upravno središče širšega območja. Vsi ti pogoji morajo biti izpolnjeni kumulativno in zakon ne dopušča odstopanj. Ti pogoji so za državni zbor kot zakonodajno telo zavezujoči, ne glede na svoje pretekle, včasih tudi nepremišljene odločitve. Torej, ne glede na dejstvo, da kar pet izmed obstoječih 12 mestnih občin ne izpolnjuje zakonskih pogojev za status mestne občine. V konkretnem primeru so podatki statističnega urada iz prejšnjega leta za Škofjo Loko naslednji: v mestu živi 11 tisoč 706 prebivalcev, celotna občina, ne mesto, pa ima 10 tisoč 248 delovnih mest. Ugotovimo lahko, da Škofja Loka ne izpolnjuje zakonskih pogojev za dodelitev statusa mestne občine. Lokalna samouprava je neizrekljivo pomemben državni podsistem z nesmiselnimi predlogi za podeljevanje statusa mestne občine izpričujemo nezmožnost upravljanja s tem podsistemom z razumnimi in premišljenimi odločitvami. Slovenska država je tako bolj država improvizacije, kakor pa invencije. In pri tem ni nikakršne politične odgovornosti. Čeprav gre največkrat za nesposobnost, ravnodušnost, malomarnost in neznanje kaže, da je največji problem, ker imajo prednost zasebne politične pregrehe pred zdravorazumskimi javnimi opredelitvami. Kakorkoli, tokrat je na seji matičnega delovnega telesa Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo prevladala racionalna presoja dejstev, zato je bil predlog zavrnjen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za Poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. Želite?
Ja, spoštovani podpredsednik, samo en proceduralni predlog, da se zaradi, pač, ker se je danes skrajšala razprava, da se seja oziroma glasovanje opravi šele ob tretji uri, če je to možno?
Poglejte, bomo šli po scenariju naprej, tako da ni problema. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 98. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14 uri in 40 minut oziroma povedano bolj po ljudsko 20 minut do treh. (Seja je bila prekinjena ob 14.05.) (Seja se je nadaljevala ob 14.40.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prosim, da se umirite! Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu 2., 3., 6., 7. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga Zakona za urejanje položaja študentov v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregled vloženih amandmajev z dne 11. 3. 2022, ki je objavljeno na e-klopi. Postopkovni predlog kolega Rajh.
Spoštovani predsednik Državnega zbora jaz prosim za pol urno prekinitev seje, zaradi posvetovanja. Hvala lepa.
Potrebujete za posvet v poslanskih?
Tako ja.
Okej. Nič, prekinjam za pol ure. Nadaljujemo ob 15.15. (Seja je bila prekinjena ob 14.41.) (Seja se je nadaljevala ob 15.15.)
Nadaljujemo s prekinjeno sejo in prehajamo na glasovanje. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Nepovezanih poslancev, SD in SAB k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti 8. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 13. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 40. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 14. členu. Pri tem še preberem opombo, da amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 20. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma k 20. členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti 17. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 18. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 20. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 41. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Nepovezanih poslancev, LMŠ, SD in SAB k 32. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 32. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 29. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Nepovezanih poslancev, LMŠ, SD in SAB in o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 36. členu. Ker sta amandmaja vsebinsko enaka, bomo o njih glasovali skupaj. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti 4. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Državni zbor, aha, še [[…]]S tem smo zaključili z odločanjem o amandmajih. Zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Besedilo predloga zakona za tretjo obravnavo bodo pripravile službe Državnega zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančni upravi v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 19. (Za je glasovalo 46.)(Proti 19.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RUDARSTVU v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 11. marca, ki je objavljen na e-klopi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 8.a členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. (Za je glasovalo 46.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 13. členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 20. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 22. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 28. členu. Glasujemo. Navzočih 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 30. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 33. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 35. členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 36. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 42. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, k 43. členu Glasujemo. Navzočih 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 48. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 55. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 58. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ in Levica k 60. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma Poslanske skupine SNS k temu členu, pod številko 2, brezpredmeten. Obrazložitev glasu, gospod Nik Prebil, v imenu Poslanske skupine? V lastnem imenu. Izvolite.
Najlepša hvala. 60. člen, ki ga skupaj z Levico podajamo v LMŠ, v bistvu dodaja dva nova člena: to je 150.e in 150.f člen. Oba sta po našem mnenju sporna. Prvi ureja podaljšanje rudarskih pravic koncesionarjem. In tukaj je treba opozoriti, da že veljavni zakon o rudarstvu možnost podaljševanja pretečenih pravic in pa koncesij predvideva, vendar ob izpolnjevanju pogoje, katere morajo izpolnjevati vsi zainteresirani subjekti, da se ta zadeva lahko podaljša. Kot drugo, je Zakonodajno-pravna služba v več straneh opozarjala na številne spornosti teh določb in ta materija je po tem mnenju tudi z vidika ustavno pravne dopustnosti sporna. Kot drugo, se s podelitvijo koncesij in posega v ustavno varovano pravico do zasebne lastnine. In slednja, pa veste, da se lahko omeji le in zgolj samo, če je predviden poseg v javno korist. In tisto najpomembnejše je to, da Zakonodajno-pravna služba tudi zelo jasno ugotavlja in tudi številni subjekti, ki so nam poslali pisma, tudi občine, da predlagana rešitev krši načelo enakosti pred zakonom. To je ena pomembnejših pravic. In predlagana vsebina namreč uvaja razlikovanje med tistimi potencialnimi lastniki oziroma imetniki rudarskih pravic oziroma temi, ki jih že imajo. In, zadnja zadeva. Z novimi členi se dodaja tudi nove izjeme pri pridobitvi rudarske pravice na varovanih območjih. In seveda tukaj temu zelo nasprotujemo, ker se sedaj na novo uvaja to, da lahko koncesijski akt na rudarskem področju se sprejme tudi brez naravovarstvenega mnenja. Temu nasprotujemo, zato ta amandma, ta člen v celoti črta in sam ga bom tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospa Nataša Sukič, v imenu Poslanske skupine.
V imenu Poslanske skupine. Ja, tako kot je bilo rečeno. V tem gozdu amandmajev, se seveda vedno znajde kak podtaknjenec. In kljub temu, da gre za zakon, ki smo ga v Levici veseli, ker odpravlja, torej prepoveduje kreking, je pa seveda problematičen tako 150.e, še boj pa 150.f člen, ki je bil dodan v zakon z amandmajem koalicije, se pravi podtaknjen, da se pravilno izrazimo, in pomeni, da se upravičeno pričakovanja zasebnega kapitala da pred naravovarstvene zadržke. Po domače povedano, podelijo se lahko koncesije ob negativnem naravovarstvenem mnenju. In, ker se problematičnosti tega, seveda koalicija očitno rahlo zaveda, je zato uvedla termin, ki ga je zapisala, da je treba izkoriščanje izvajati, citiram: »v največji možni meri«. Mislim, največji možni meri. In kaj je zdaj največja možna mera? Saj vemo, kako relativen pojem je to, da se od primera do primera kdo odloča, kaj je tista mera. Moralo bi biti kvečjemu obratno, in sicer, da se rudarjenje ne izvaja, da pa se pa kljub temu poskušajo v največji možni meri upoštevati opravičena pričakovanja kapitala, če smo že pri največji možno meri, ampak seveda to ne gre tako enostavno. Enostavno v zakonu ti ne moreš uvajati nekih takih ohlapnih definicij, zakon mora biti jasen, strikten in nobenih mečkanj naj ne dopušča oziroma nekih post festum presoj, zato je ta člen absolutno sporen od začetka do konca in je seveda bil podtaknjen v znani maniri, ker je škoda, da se tak dober zakon uniči s takim potaknjencem in da je treba seveda prečrtati, zato bomo v Levici glasovali za naš amandma, da se ta sporna zadeva črta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je 23 glasovalo, proti 46. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k 60. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je 3 glasovalo, proti 51. [[Za je glasovalo 3.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno in o amandmaju Poslanske skupine Levica za novi 62.a člen. Ker sta amandmaja vsebinsko enaka bomo o njih odločali skupaj. Se opravičujem. Gospa Nataša Sukič v imenu poslanske skupine.
Ja, hvala lepa. Naj samo pojasnim, da bo jasno kaj počnemo s tem amandmajem. Zelo smo seveda veseli, da smo končno prišli do tega, da bo freaking prepovedan, da so torej bili sprejeti amandmaji tako levice kot koalicije v zvezi s tem. Je pa treba to sedaj še urediti s predhodnim obdobjem, zato smo vložili amandma za novi 62.a člen, s katerim naj se to prehodno obdobje za res uredi in to je tudi pomembna obrazložitev amandmaja, ki bi z njegovim sprejetjem postala del zakona se pravi pomembno je, da se obrazloži v samem zakonu, da je prepoved freakinga v izrazitem javnem interesu in da je bil opravljen tudi test sorazmernosti, ki bi s sprejetjem amandmaja torej, če ga sedaj sprejmemo postal del tega zakona. Zakaj je to pomembno? To je pomembno zato, če bo [[nerazumljivo]]se odločil in v resnici tožil Republiko Slovenijo, zato ker je bil imetnik koncesije in ker se bo sedaj freking prepovedan, zato da to lepo je že priloženo k zakonu, da se jasno ve, da Republika Slovenija ščiti svoj javni interes. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je 85 glasovalo, proti nihče. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 67. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je 45 glasovalo, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Državni zbor bo tretjo obravnavo predlog zakona opravil na naslednji seji na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji sklep: »Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada.«. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. (Za je glasovalo 78.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. (Za je glasovalo 54.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini v okviru rednega postopka. Državni zbor je na 28. seji 15. decembra 2021 sklenil, da se odločanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini preloži na eno od naslednjih sej. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. 12. 2021, ki je bil objavljen ne e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 8, proti 51. (Za je glasovalo 8.)(Proti 51.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 46. (Za je glasovalo 20.)(Proti 46.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 52. (Za je glasovalo 20.)(Proti 52.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Najprej sprašujem, če kdo želi obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin. Če ne, dajem besedo za obrazložitev glasu gospodu Polnarju. Izvolite.
Hvala. Glasoval bom proti. Znižanje prihodkov iz naslova dohodnine v obdobju 2022 do 2025 pomeni 800 milijonov izpada proračunskih prihodkov. V prihodkovni strukturi občinskih proračunov obsega dohodnina dve tretjini tekočih prihodkov. Njeno zniževanje bi pomenilo podfinanciranje bodočih obveznosti občin. Finančna izravnava kot koncept, ki naj bi v prihodnje nadomestil znižanje prihodkov iz dohodnine pri financiranju občin, je popolnoma zgrešen. Bistvo finančne izravnave je namreč v tem, da omogoča zgolj preživetje in ne spodbuja nikakršnega razvoja. Konec septembra preteklega leta je bil sprejet Zakon o zagotavljanju sredstev za investicije v slovensko zdravstvo. V obdobju 2022 do 2025 je potrebno zagotoviti 878 milijonov evrov. S proračunoma za letošnje in prihodnje leto je zagotovljenih 289 milijonov, razlika, ki jo bo potrebno zagotoviti je 580 milijonov. Podobna je zadeva z Zakonom o dolgotrajni oskrbi. Ocena vseh potrebnih sredstev za obdobje 2022 do 2025 je 1 milijarda in 881 milijonov, ocena prenosa že obstoječih sredstev pa je 858 milijonov. Razlika je torej milijarda in 23 milijonov. Potrebe po proračunskih odhodkih iz samo teh dveh zakonov znašajo milijardo in 600 milijonov evrov, za kar ni določenih niti predvidenih [[znak za konec razprave]] še nobenih finančnih virov. Mi se s to fiskalno zagato soočamo na način, da prihodke državnega proračuna zmanjšujemo za 800 milijonov, ob popolnoma zamegljenih nadomestitvenih učinkih. To je potrebno jasno povedati, vse drugo je namreč nesmiselno odpiranje prostora za »samoreklamerske« manipulacije prilizovalskih zagrizencev. [[nemir v dvorani]] Glasoval bom proti. [[aplavz]]
Hvala lepa. V lastnem imenu gospod Luka Mesec, izvolite.
Ja, hvala lepa. Saj, k temu, kar je Robert pred mano povedal, ni veliko dodat. Zdaj, kot prvo, ta zakon je nepravičen. Medtem, ko bo višja kasta dobila in zastonj električne avtomobile brez bonitete na firme in »razdavčene« nagrade in praktično prepolovljen davek na oddajanje nepremičnin, boste tistim na minimalnih plačah, povprečnih plačah in tako naprej, pač vrgli par otrobov, zato, da boste rekli, za vse dajemo denar. Kot prvo, ni za vse in kot drugo, ne dajete ga, pač pa, kot je povedal Robert Polnar, sesuvate drugi največji davčni vir v državi, dohodnino in jo zmanjšujete kar za 800 milijonov evrov na leto, medtem, ko obljubljate, da boste zagotovil milijardo za zdravstvo, pa 600 milijonov za dolgotrajno oskrbo, pa tako naprej. Glejte, take zakone, kot je ta, se lahko sprejema na začetka mandata, ko Vlada tudi nase prevzame odgovornost, zato, da bo s takim proračunom potem živela. Da to sprejemate ob koncu mandata pa pomeni samo dvoje, prvič, to je navadno predvolilno kupovanje glasov in drugič, to je popolnoma neodgovorno do države, do prihodnje Vlade in slepo za to, kar se okrog nas dogaja. Vi ste porabil 10 milijard več, kot jih je Slovenija ustvarila, v zadnjih letih, zdaj pa ne vidite, da Evropska centralna banka zapira pipico [[znak za konec razprave]] in da se bo to obdobje končalo. Medtem, ko divja vojna, vse se draži in tako naprej, nam vi sesuvate državno blagajno. Nam govorim, ker jo sesuvate nam vsem in ničesar ne dajete, pač pa jemljete prihodnost tistim, ki to državo ustvarjajo. Zato bom seveda glasoval proti, kot cela poslanska skupina.
Hvala lepa. V lastnem imenu gospa Monika Gregorčič, izvolite.
Hvala lepa. To novelo Zakona o dohodnini bom seveda podprla, ker preko davčnih olajšav oziroma spodbud v prvi vrsti prinaša višje neto dohodke ljudem, ker stimulira gospodarstvo v smeri večje produktivnosti, višje aktivnosti, ker povečuje sposobnost gospodarstva, da zadržuje in tudi na novo privablja visoko strokovne perspektivne mlade kadre, ki morajo postati gonilo gospodarskega napredka in rasti, še posebej pa zato, ker uvaja tudi davčne oprostitve za nekatere najbolj ranljive družbene skupine, predvsem družinske pokojnine ne bodo več obdavčene, oprostitev dohodnine za dohodke iz šolskih skladov se uvaja ter tudi seniorska olajšava. Seveda tudi jaz razumem skrb za javno finančno vzdržnost, a postopno uvajanje teh dohodninskih olajšav bo zadevo še kako olajšalo. Še več, zaradi ugodne gospodarske klime in rasti, zmanjšane brezposelnosti, se ocenjuje, da bodo imeli ukrepi manjši negativni vpliv na javne finance od prvotnih ocen. Volivke in volivci pa si bodo lahko zapomnili, kdo ni podprl dobre rešitve za ljudi, kdo si s figo v žepu ob podpori sindikatov prizadeva za višje plače, koga bolj kot za dobrobit ljudi, skrbi za polnjenje državnega in občinskih proračunov in kdo vse se je osmešil s predlogom [[znak za konec razprave]] za posvetovalni referendum, na koncu stisnil rep med noge, ker se je zbal političnega poraza v času volitev. Seveda bom to novelo podprla.
Hvala lepa. Naslednji bo glas obrazložil dr. Franc Trček. Izvolite.
Ja, prihajam iz Občine Maribor, kjer smo itak tretjerazredni državljani in državljanke, vsaj med obveznimi nalogami, ki smo jih sprejeli v Državnem zboru in proračunom, ne glede na to, kdo bo župan ali županja, striže zdaj že 24 milijonov. Kolega Polnar je razložil. Ob vsem tem, kar je bilo povedano, dajte mi povedat, od kje bomo našli milijardo, ki jo fugiramo iz integrale proračuna v pokojninsko blagajno, vi pametnjakoviči? Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Naslednji je mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala, podpredsednica, za besedo. Spoštovani poslanke, poslanci, ostali prisotni. Tudi sam bom glasoval proti. V tem trenutku ima javna zdravstvena blagajna že četrt milijarde luknje, pa ljudje niti ne morejo priti do storitev ko so bolni. Edina možnost, da bodo prišli je, da financiramo več uslug. Financiramo pa lahko samo iz državnega proračuna ali pa iz zasebnih žepov. Zato v bistvu vsaka dodatna luknja v državnem proračunu pomeni zdravstvo kjer bo še manj dostopno takrat ko bolnik potrebuje zdravstveno storitev. Zato bom glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospa Nataša Sukič.
Hvala lepa. Poglejte med tem ko dajete mastne ocvirke najbogatejšim in dejansko otrobe revnim in so vas polna usta kako je to dobro za ljudi, seveda tem ljudem ne poveste zakaj se bo košarica osnovnih zdravstvenih storitev skrčila. Seveda se bo skrčila, ker bo izpad 800 milijonov evrov nekaj pomenil za to državo in bo treba nekje pač krčiti. Tega seveda ne poveste, ne poveste ljudem, da bodo s tistimi nekaj evri več na mesec mnogo več evrov odvajali, ko bodo iskali zdravnika, tega seveda ne boste povedali. Kot ne boste povedali zakaj od vaših obljub o dolgotrajni oskrbi ne bo ostalo pravzaprav nič. To, kar počnete, mislim res, obnašate se kot res zlatousti, ki so vas polna polna usta nekih obljub, ki so popolnoma nerealne in škodljive za to državo. Seveda bom glasovala proti.
Hvala lepa. Mag. Marko Koprivc, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica za besedo. Glasoval bom odločno proti, ker ta predlog spremembe zakona o dohodnini samo še dodatno daje predvsem tistim, ki že imajo in na račun tega se povečuje razslojevanje. Res pa je, kot pravic desnica, da bodo tudi tisti na minimalni plači pridobili nekaj evrov na leto v zameno zato, da bodo tisti, ki zaslužijo 3 tisoč evrov in več še dodatno bogateli. Ob tem, da niste v zameno za to, da bi se zagotovilo minus v državni blagajni povečali obdavčevanje kapitala, nepremičnin, kar bi bilo nujno potrebno. In konec koncev tudi obdavčitev cerkve. Gre zgolj za to, da bi želeli še dodatno razslojevati družbo. Hvalite se pa na veliko kako boste vlagali v javno zdravstvo, v javno šolstvo, pa seveda nič od tega ne delate, ravno obratno. Uničujete celoten javni sistem v Republiki Sloveniji in ja, s tem zakonom boste dodatno dali tistim, ki že imajo. Za bogataše še več, reveži pa, kaj je pa pomembno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek ima besedo.
Najlepša hvala. Neodgovorna javno finančna politika, ki jo izvaja ta vlada bo in že pušča velike luknje in velike probleme. Če se je mogoče pred kakšnimi 14 dnevi še zdelo mogoče, da bi ob 7 % gospodarski rasti lahko v nekem dolgoročnem obdobju pokrili izpad oziroma luknjo, ki jo boste danes zvrtali, je v takšni situaciji kot danes smo, ko ne vemo pravzaprav kaj bo jutri, ko ne zna nihče povedati kako bodo ukrepi, ki jih uvajajo kot Evropa oziroma skupaj z ostalo Evropo proti Rusiji, kako bodo vplivali na evropsko in tudi slovensko gospodarstvo. Od 3 milijard boste vzeli skoraj tretjino, skoraj tretjino. In ja, bolela bo glava, seveda bo bolela naslednjo vlado. Nekaj podobnega se je dogajalo leta 2008. Najprej v letu 2008 7% gospodarska rast, v letu 2009 7 % padec gospodarske aktivnosti in v proračunu je zazevala luknja, ki smo jo pokrivali dolga dolga leta. In ne da se oziroma ne bi se smelo na takšen način voditi javnofinančne politike v naši državi. In ja, glasovala bom proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospa Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa. Glasovala bom za zakon. Vseh nas so polna usta, da je potrebno plače razbremeniti davčno razbremeniti, ko pa imamo možnost in priložnost pa so nas polna usta kako tega ne bomo naredili in najdemo vedno razloga zakaj ne. Tudi, če zakon optimalen je začetek za razbremenitev plač, zato bom glasovala za.
Hvala lepa. Če ni več obrazložitev glasu glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je 45 glasovalo, proti 40. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 98. izredno sejo zbora. Lep dan.