Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 4. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci in poslanke: Marinka Levičar, Benedikt Kopmajer, mag. Andrej Šircelj, mag. Matej Tonin, Ljubo Žnidar, Marijan Pojbič, Matjaž Hanžek, Andrej Čuš in Tomaž Lisec. Na sejo sem vabil ministra dr. Dušana Mramorja, predstavnika Državne volilne komisije ter kandidatke in kandidate za poslanke in poslanca k 1. točki dnevnega reda, varuhinjo človekovih pravic gospo Vlasto Nussdorfer ter kandidata za namestnika varuhinje človekovih pravic k 3. točki dnevnega reda in predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Prehajamo na določitev dnevnega reda 4. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek, 25. septembra 2014, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu za umik točke z dnevnega reda. Poslanske skupine stranke Mira Cerarja, Demokratične stranke upokojencev Slovenije, Socialnih demokratov, Združena levica in Zavezništvo Alenke Bratušek Državnemu zboru predlagajo, da z dnevnega reda 4. izredne seje umakne 3.f točko – to je Predlog sklepa o izvolitvi predsednika, podpredsednika in članov Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog ste prejeli z dopisom 29. 9. 2014 in je objavljen na e-klopi. Želi besedo predstavnik predlagatelja umika? Dr. Simona Kustec Lipicer, izvolite.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Aktualni predlog sestave Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb je identičen istoimenskemu predlogu z dne 10. 9. 2014. Poslanci poslanskih skupin SMC, DeSUS, SD, Združena levica in ZaAB tega predloga na podlagi že podanih obrazložitev na preteklem glasovanju nismo potrdili, zato o povsem enakem predlogu sklepa na tej seji ne bomo glasovali. Pri tem se sklicujemo na drugi odstavek 200. člena Poslovnika Državnega zbora, ki navaja, da se mora v primeru, če kandidatna lista ni izglasovana, postopek imenovanja ponoviti na podlagi novih predlogov poslanskih skupin. Temu stališču pritrjuje tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora z dne 18. 9. 2014. Na tem mestu želimo tudi poudariti, da se del nadzora nad varnostno-obveščevalnimi službami izvaja tudi v okviru pristojnega delovanja varuha človekovih pravic. Ta po zakonu skrbi za nadzor z vidika varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne varnosti državljanov v razmerju do državnih organov. Ti pa morajo varuhu na njegovo zahtevo zagotoviti in posredovati vse podatke in informacije iz njegove pristojnosti in mu omogočiti izvedbo preiskave. Najlepša hvala.
Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zdaj smo slišali obrazložitev, ki je povsem neskladna s slovenskim pravnim redom. Državni zbor se s tem, ko boste to točko danes umaknili z dnevnega reda, izogiba nadzoru nad varnostno-obveščevalnimi službami. Državni zbor je edini pristojen, da izvaja nadzor nad temi službami, Varuh človekovih pravic pač v okviru svojih pristojnosti, vendar Državni zbor je tisti, ki je edini, ki lahko to izvaja. Glede na to, da so situacije doma in v svetu precej hude, še posebej zaradi tega, ker se tudi pri nas dogaja del nadzorov zaradi aktivnosti skupin, ki hodijo v vojne v arabske dežele, menimo, da zadeva ne poteka tako, kot bi morala, in da nad to dejavnostjo ni popolnoma nobenega nadzora. Zanimivo je, da je prav razširjena koalicija, to se pravi neformalna koalicija tista, ki problematizira podajanje popolnoma enakih predlogov za sestavo Komisije za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Trikrat bi lahko spremenili vašo sestavo, vendar je niste v nobenem primeru. Niti ena od parlamentarnih strank ni spremenila ene osebe za Komisijo za nadzor varnostno-obveščevalnih služb. Glede na to, da se pri svojih obrazložitvah ne sklicujete na postave, se pravi na ustavo in zakone, torej svojega predloga ne utemeljite na pravnem redu Republike Slovenije, ampak vedno znova argumentirate to predvsem na averziji proti enemu izmed predlaganih kandidatov. Se pravi, vaš predlog je pripravljen ad personam. Glede na to, da je včeraj vaš predstavnik, vaš član poslanske skupine dejal, da se je težko izogniti vplivu klientelnih omrežij za delovanje vaše stranke, in da je kakšen mesec in pol pred tem tudi dr. Mitja Horvat na Mandatno-volilni komisiji izjavil, da lahko kriminalne združbe ustanovijo tudi politično stranko, potem smo prepričani na nek način lahko, da je to, kar predlagate, pravzaprav nadaljevanje neke politike, ki se je uveljavila v prejšnjih mandatih, to se pravi pred vašimi predhodniki. Skratka, vaš temelj ne temelji na spoštovanju pravnega reda, ampak na osebnih izbirah in na tem, da boste zagotovili delovanje vseh teh skupin, ki vplivajo tako ali drugače na neformalen način, na nezakonit način na delo te države. In nadzor nad obveščevalnimi službami je, žal, žrtev delovanja teh skupin. Hvala lepa.
Želi besedo predstavnik predlagatelja umika? Ne. Zaključujem razpravo o predlogu umika in prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o predlogu za umik z dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 21. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je predlog za umik sprejet. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, ki ste ga prejeli s sklicem, s sprejeto spremembo oziroma dopolnitvijo, ki smo jo ravnokar naredili. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 14. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je dnevni red 4. izredne seje Državnega zbora določen. Preden preidemo na 1. točko dnevnega reda, prosim ministra za finance dr. Dušana Mramorja, da ponovi izrek prisege, določene s 104. členom Ustave Republike Slovenije. Ponovni izrek prisege ima le simbolni pomen opravičila za nehoteni spodrsljaj, saj je minister, kot izhaja tudi iz mnenja Zakonodajno-pravne službe, podal prisego v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije že 18. septembra 2014.
Spoštovani! Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. Hvala.
Ministru za finance se zahvaljujem. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE DOLOČITEV KANDIDATOV, KI BODO V SKLADU S 14. ČLENOM ZAKONA O POSLANCIH OPRAVLJALI FUNKCIJO POSLANCEV NAMESTO POSLANCEV, KI OPRAVLJAJO FUNKCIJO V VLADI. Ker mag. Julijani Bizjak Mlakar, Karlu Viktorju Erjavcu, Janku Vebru in mag. Dejanu Židanu z imenovanjem za ministrico in ministre Vlade miruje poslanski mandat, je Državna volilna komisija Državnemu zboru posredovala sklep o tem, kateri kandidatke in kandidati imajo pravico nadomeščati poslanko in poslance, ki so nastopili funkcijo v Vladi. Sklep Državne volilne komisije je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem naslednji predlog sklepa: V času, dokler poslanka in poslanci, ki opravljajo funkcijo v Vladi, v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne morejo opravljati funkcije poslanke oziroma poslanca, opravljajo to funkcijo v skladu z drugim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih od današnjega dne namesto mag. Julijane Bizjak Mlakar mag. Jana Jenko, rojena 12. 11. 1964, stanujoča Preska 1, Tržič, namesto Karla Viktorja Erjavca Marija Antonija Kovačič, rojena 11. 3. 1946, stanujoča Kardeljev trg 1, Velenje, namesto Janka Vebra dr. Franc Križanič, rojen 4. 12. 1954, stanujoč Mlinska pot 10, Ljubljana, namesto mag. Dejana Židana Marija Bačič, rojena 25. 8. 1947, stanujoča Južna ulica 12, Murska Sobota. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Poslanske kolegice in kolego vabim, da se nam pridružijo in zasedejo svoja poslanska mesta. Kolegicam in kolegu želim, da bi v poslanskih klopeh uspešno opravljali delo poslank in poslanca. Novim poslanskim kolegom čestitam! S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZA IZVOLITEV PODPREDSEDNICE DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Skupina 45 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Matjažem Hanom, je Državnemu zboru 24. 9. 2014 predlagala, da za podpredsednico Državnega zbora izvoli Andrejo Katič. Besedo dajem predstavniku predlagatelja Matjažu Hanu za dopolnilno obrazložitev predloga za izvolitev.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Te dni lahko rečemo, da smo nekako pred ciljno črto pri popolnitvi sestave tega državnega zbora. V poslanskih klopeh so se nam pridružili nove poslanke in novi poslanci in jim s tega mesta izrekam dobrodošlico in tudi seveda čestitam. Čeprav smo mnogokrat na nasprotnih bregovih, pa verjamem, da moramo danes izbrati tudi podpredsednico oziroma podpredsednika Državnega zbora. Verjamem, da je interes imeti močno in stabilno vodstvo Državnega zbora skupen interes, zato naše odločanje ne sme biti zapisano v koalicijsko-opozicijski matrici, temveč zavedanju, da gre za naše skupno vodstvo. Zato mu moramo v duhu dobrega dela dati podporo tam, kjer ga potrebuje, do njega gojiti visoka pričakovanja ter mu po potrebi izreči tudi kritiko. Napak pa bi bilo v naprej obsojati, kritizirati in na podlagi političnih spletkarjenj temu vodstvu spodjedati prepotrebno zaupanje. Le na zaupanju, ki prisega delitve, in v iskreni nameri narediti nekaj dobrega za naše državljanke in državljane, bomo namreč uspeli pokazati na našo tako velikokrat opevano konstruktivnost in državotvornost, zato naj bo današnja odločitev sprejeta v zavedanju, da ne gre samo za nadaljnjo delo te institucije. Socialni demokrati, spoštovani in spoštovane, smo ponosni, da na mesto podpredsednice predlagamo poslanko iz vrst naše stranke, iz vrst Socialnih demokratov, gospo Andrejo Katič. Univerzitetna diplomirana pravnica si je svoje bogate delovne izkušnje na širokem področju nalog lokalne skupnosti nabirala v mestni občini Velenje, sprva kot strokovna sodelavka za normativne zadeve, kasneje pa kot vodja pravno-premoženjske službe. Leta 1998 ji je bilo zaupano mesto direktorice občinske uprave, ki ga je opravljala vse do izvolitve na poslansko mesto. Njeno večletno sodelovanje v Združenju mestnih občin Slovenije ter Skupnosti občin Slovenije je bilo v luči dosežkov izjemnega pomena za razvoj lokalne samouprave tudi nagrajeno s priznanjem. V Skupnosti občin Slovenije je vse od leta 2004 predsedovala komisiji za pravna in zakonodajna vprašanja. Prav tako je bila predstavnica skupnosti v delovni skupini pri Komisiji za preprečevanje korupcije za pripravo načrta integritete za lokalne skupnosti. Andreja Katič se je tekom svojega dela srečevala z aktivnostmi, preko katerih je svoja znanja in izkušnje še dodatno bogatila. Bila je članica Upravnega odbora Univerze v Mariboru, predsednica Sveta knjižnice Velenje, članica Sveta zdravstvenega doma Velenje ter predsednica združenja, ki povezuje direktorje občinskih uprav slovenskih občin. Med drugim je dolgoletna predstavnica javnosti v senatih za pritožbe zoper delo policistov. Je tudi komisarka projekta Velenje, otrokom prijazno Unicefovo mesto. Sodelovala je pri ustanovitvi in delu sosveta za izboljšanje varnosti občank in občanov Mestne občine Velenje. V luči njenih dolgoletnih izkušenj in znanj s področja pravnih in organizacijskih, vodstvenih nalog lokalne samouprave je predavateljica različnih konferenc s področja vodenja in organizacije lokalne samouprave. Prednost in odgovornost za širšo skupnost so poslanko vodile k novim izzivom, ki jih je uresničevala preko številnih projektov, ki so zaznamovali razvoj širše lokalne skupnosti in soustvarjale pogoj za kvalitetnejše bivanje ljudi. Kandidatka gospa Andreja Katič, ki jo predlagamo za izvolitev na mesto podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije, izkazuje potrebne kompetence za uspešno opravljanje omenjene funkcije. Na podlagi naštetih delovnih izkušenj, znanj in predvsem osebnostnih vrlin, med katerimi gre izpostaviti sposobnost konstruktivnega reševanja problemov ter konfliktov, verjamem, da bo Andreja Katič na mestu podpredsednice Državnega zbora slednjemu dala dimenzijo, podpisano s konstruktivnim in doslednim [[…]] [[znak za konec razprave]] Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Za Poslansko skupino stranke Mira Cerarja ima besedo mag. Lilijana Kozlovič.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski Skupini Mira Cerarja bomo predlagano kandidatko za podpredsednico Državnega zbora Andrejo Katič soglasno podprli. Gre za kandidatko, ki ima nedvomno vse kompetence za profesionalno vodenje našega zbora. Njene vodstvene izkušnje ter znanja s področja pravnih ved zagotavljajo, da bo to nalogo opravljala na visoki ravni profesionalnosti. Prepričala so nas tudi njena prizadevanja za ustvarjanje kvalitetnega bivalnega okolja na lokalni ravni. V luči sodelovanja pri različnih lokalnih projektih je pokazala, da ji je iskreno mar za ljudi. Njene osebnostne lastnosti so zagotovilo za umirjeno in korektno vodenje sej. Andreja Katič bo funkcijo podpredsednice Državnega zbora opravljala ne le v skladu s poslovnikom, temveč bo v luči tega skrbela tudi za ugled Državnega zbora ter si prizadevala za iskanje kompromisov in zaupanje poslank in poslancev. Kandidatki Andreji Katič poslanke in poslanci Stanke Mira Cerarja izrekamo soglasno podporo. Na podlagi njenih kompetenc, znanj in osebnostnih lastnosti verjamemo, da bo nalogo podpredsednice Državnega zbora opravljala vestno in odgovorno. Hvala.
Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Matjaž Nemec.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov na mesto podpredsednice Državnega zbora predlaga Andrejo Katič. Naši poslanki, tudi moji strankarski kolegici, se lahko na podlagi njenega predanega in vestnega dela ter znanj pripišejo vse potrebne kompetence za opravljanje te odgovorne funkcije, funkcije, ki je sam ne vidim kot le strankarski razrez načina vladanja, temveč kot veliko odgovornost do dela ter do Državnega zbora, temelja, na katerem moramo preko svojega dela in odnosa vsi poslanke in poslanci povrniti zaupanje javnosti v to hišo. Univerzitetna diplomirana pravnica je svoje delovne izkušnje bogatila na različnih zahtevnih področjih lokalne samouprave ter razvoja skupnosti na sploh. Pravno znanje ter odgovornost do soljudi v skupnosti jo je vodilo preko uresničevanja najrazličnejših projektov, ki jih je v okviru mestne občine Velenje in različnih organizacijskih skupin uspešno implementirala med ljudi. Socialni demokrati smo še posebej ponosni, ko se imamo možnost pohvaliti s strankarsko kolegico, ki ponotranja te vrednote, ki so v današnjem času tudi na tem mestu v hramu demokracije še kako potrebne. Pravičnost in sposobnost preseganja delitev menim, da sta vrlini, ki jih bo Andreja Katić dosledno v skladu s svojimi visokimi delovnimi in etičnimi standardi ne samo upoštevala, temveč predvsem živela. Ne dvomim, da bo tudi pri svojem delu na mestu podpredsednice to izpolnjevala. Draga kolegica Andreja Katič, želim ti dobro opravljanje svojega dela. Hvala lepa.
Za Poslansko skupino Združene levice dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Tovarišice in tovariši! Kritizirali so me prej nekateri, tovariš, da to inkluzivno omenjam, pa bom sedaj vse pozdravljal na takšen način, ampak gremo k vsebini. Poslanska skupina Združene levice seveda ni del koalicije in koalicija ima svojo svobodo, da predlaga kogarkoli hoče po, seveda, upam da, treznem razmisleku. Pozdravljamo predlog tovarišice Andreje že zaradi razbijanja neke parlamentarne tradicije moškocentričnosti na teh položajih večinoma v četrt stoletja ali malo manj. Po drugi strani pa moramo izreči neko kritiko nad predlaganjem bivšega predsednika Državnega zbora za podpredsednika in v bistvu krajo časa, ker se je vedelo, da bo gospod kandidiral za ministra za obrambo. V nekih neformalnih pogovorih nam je bilo rečeno, da ste to storili za ziher. Nas, Združeno levico, tudi ko bomo prevzeli oblast, in upam, da jo bomo prevzeli prej kot v treh mandatih, kolega Brglez, zanimajo seveda politike in delovanja, ne pa čuvanja stolčkov. Upam, da bodo take prakse šle v preteklost slovenskega parlamentarizma. Izhajajoč iz teh lepih besed in področij dela predlagane podpredsednice ne dvomim, da ne bi tudi v bodoče delovala zlasti na področju lokalnega razvoja, upam tudi končno regionalizacije Slovenije, tudi na področju mladinsko-otroške problematike. Navsezadnje lahko priznam, da sva se v soboto srečala na terenu glede tega dela. Ker je pa iz Šaleške doline in zlasti kolega Nemec je tu povedal tak nabor vrednotnih sodb, upam, da bo tudi zmogla toliko moči in pomagala pri razrešitvi in razvezanju nekega gordijskega vozla, ki se mu reče TEŠ 6. Navsezadnje je bila tudi SD soudeležena krepko v tem početju. Mogoče v obliki kakšne preiskovalne komisije. Hvala za besedo.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Slede razprava. V imenu predlagatelja dajem besedo gospodu Matjažu Hanu. Če se odpovedujete, potem so vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, dobili besedo. Glede na to, da ne vidim neke želje po tem, da bi kdorkoli še razpravljal, zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Zbor v skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o izvolitvi podpredsednice odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsedujočega. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: dr. Mitja Horvat, Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, mag. Bojana Muršič, Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Miha Kordiš, Poslanska skupina Združena levica in gospa Iva Dimic, Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanski demokrati. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke Jerneja Bergoč. Ali kdo predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da zopet preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s četrtim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora bo kandidatka za podpredsednico izvoljena, če bo zanjo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanki in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 12.40 ter bo trajalo do 12.55. Po končanem glasovanju prosim poslanki in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.10.
Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na obravnavo prekinjene 2. točke, to je na Predlog za izvolitev podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev Andreje Katič za podpredsednico Državnega zbora. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora danes, 30. 9. 2014. Razdeljenih je bilo 74 glasovnic, oddanih je bilo 74 glasovnic, neveljavnih je bilo 13 glasovnic, veljavnih je bilo 61 glasovnic. Za je glasovalo 60 poslancev, proti je glasoval en poslanec. Na podlagi izida glasovanja je bila Andreja Katič z večino glasov vseh poslancev izvoljena za podpredsednico Državnega zbora. Novoizvoljeni podpredsednici Državnega zbora Andreji Katič čestitam in ji želim veliko uspeha pri opravljanju dolžnosti / aplavz/ S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Pod a prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju namestnika varuhinje človekovih pravic. Varuhinja človekovih pravic je z dopisom z dne 15. 9. 2014 Državnemu zboru predlagala, da za namestnika varuhinje človekovih pravic za dobo šestih let ponovno imenuje Tončka Dolčiča. Besedo dajem predlagateljici, varuhinji človekovih pravic gospe Vlasti Nussdorfer, za dopolnilno obrazložitev predloga za imenovanje.
Spoštovani predsednik Državnega zbora dr. Brglez, spoštovani poslanke in poslanci! Danes sem tukaj pred vami, da predstavim najprej prvi in nato še drugi predlog za imenovanje svojega namestnika. Dovolite, da izkoristim to priliko, da v uvodu na kratko predstavim institucijo človekovih pravic, torej varuha, ki ima praviloma štiri namestnike, vendar najmanj dva. V vseh dvajsetih letih, kolikor obstaja institucija varuha človekovih pravic v Republiki Sloveniji, se je na tem položaju izmenjalo le šest namestnikov. Torej sedanji štirje, ki so še namestniki, in dva, ki sta odšla, in sicer se je eden upokojil, drugi pa je odšel za vrhovnega državnega tožilca na Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije. Bila sem pred nalogo že lansko leto, ko sem postala četrta varuhinja v Republiki Sloveniji, da predlagam namestnico, ki je že bila takrat namestnica pri prejšnji varuhinji dr. Čebaškovi. Sama sem se kot nova odločala predvsem po tem, kaj je menil kolektiv, kako strokovni so ljudje pri varuhu, kajti zame je bilo edino pomembno, da so ljudje delovni. In takrat sem se odločila, da ostane še naprej, in torej predlagam tedanjo namestnico mag. Kornelijo Marzel. In tako je postala nova namestnica, v novem, torej šestletnem mandatu. Ravnokar se izteka mandat dvema. Zdaj govorimo o prvem namestniku, ki mu poteče mandat sicer šele v začetku prihodnjega leta, to je Tonček Dolčič. Ko pogledaš njegov življenjepis, rojen leta 1954, ugotoviš, da se je kalil že pred tem. Torej, pri varuhu je zadnjih 13 let, vendar je že pred tem opravljal pomembne funkcije na zakonodajnem področju. Kot rečeno, je bil najprej v tem obdobju 13 let direktor strokovne službe, kar je zelo pomembno, kajti direktor strokovne službe je tisti, ki se seznani z vsem delom pri varuhu, z zelo različnih področij. Kasneje pa je bil v obdobju prejšnjih dveh varuhov namestnik, tako predhodnice dr. Čebaškove kot tudi gospoda Hanžka. Prevzel je zelo pomembno področje, področje družine, zdravstvenega, socialnega zavarovanja, otrok, skratka, vse to, kar se še kako zareže v naša življenja in kaže na to, kako ljudje živijo, na kaj opominjajo. To so zelo občutljive teme, ki nas včasih delajo še bolj ranljive, kajti dotikajo se tudi vseh ranljivih skupin v naši družbi, tudi otrok s posebnimi potrebami. Vneto se je lotil tudi projekta Zagovornik glas otroka, ki v 6 letih, kolikor je pri Varuhu, žanje lepe rezultate. O tem smo poročali tudi v posebnem poročilu, ki je bilo prav tu v Državnem zboru sprejeto z velikim odobravanjem. In čeprav smo želeli, da bi ta projekt dobil posebno mesto, torej zunaj Varuha, je še vedno pilotni projekt pri nas in ga tudi uspešno izvajamo, kajti otroci dobijo svojega glasnika, ki jim pomaga v težkih trenutkih njihovega vsakdana. Torej gre za človeka, ki se zelo posveča področju, in to zelo občutljivemu področju našega delovanja. Dobro je vpet v kolektiv, ima tudi veliko svojih strokovnih sodelavcev, s katerimi sodeluje. In ko sem razmišljala, kaj narediti, sem si zastavila vprašanje: ali je prav, da v trenutku, ko pride novi varuh in se nekomu izteče mandat, poišče izven kolektiva nove in mlade ljudi, o čemer je bilo govora tudi na Mandatno-volilni komisiji. Veliko sem razmišljala o tem, a končno ugotovila, da če se je nekdo izkazal, je prav, da tudi ostane. In zato sem ga predlagala, ker menim, da je tako prav in da si to zagotovo zasluži. Hvala lepa.
Naj povem, da je predlog obravnavala tudi Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala ter predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, zanjo dr. Bojan Dobovšek.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana varuhinja človekovih pravic! Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja bo podprla predlog varuhinje človekovih pravic, da bo ponovno imenovala Tončka Dolčiča za namestnika varuhinje človekovih pravic. Vpogled v njegov delovni opus pokaže, da gre za strokovnega in kompetentnega človeka, ki se je vseskozi zavzemal za varovanje pravic, ki so še kako pomembne v zadnjem času. Videli smo, da so težišče dela otroške pravice, kar je še posebej pomembno v zdajšnjem času, ko smo priče trgovini z ljudmi. Izkoriščanje otrok za seksualne potrebe in pa tisto, kar je problem sodobnega sveta, sodobnega kapitalizma – izkoriščanje otrok za delovno silo. Prav tem točkam je glede na bogat opus predlaganega kandidata posvetil velik del svoje kariere in svojega življenja. Ni samo tisto, kar je ob svojem delu vložil prostega časa v to delovanje ščitenja človekovih pravic, ampak je ključno, da je tudi del svojega prostega časa izrabil za različne projekte, delo z nevladnimi organizacijami in tisto, kar je doprinesel družbi. In glede na vse povedano, bo Poslanska skupina Mira Cerarja potrdila predlagani predlog varuhinje človekovih pravic. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana gospa varuhinja! Dovolite mi, da v skupnem stališču predstavim mnenje Poslanske skupine v zvezi z obema namestnikoma varuhinje človekovih pravic. Februarja 2013 smo v Državnem zboru odločali o tem, kdo bo novi varuh človekovih pravic. Gospa Vlasta Nussdorfer je na glasovanju takrat dobila več kot prepričljivo število glasov, tudi z večinsko podporo poslank in poslancev Slovenske demokratske stranke. Ob njenem imenovanju sem takrat dejala, da do sedaj nismo imeli ravno srečne roke pri izbiri varuha in da zato pričakujemo, da bo kot nova varuhinja delala drugače, drugače zlasti v tem, da bo imela enaka merila za vse in z enako skrbnostjo in odgovornostjo obravnavala vsakršno kršitev človekovih pravic, predvsem pa da bo, ko se bo v javnosti pokazala kršitev človekovih pravic, v skladu z zakonom o varuhu tudi samoiniciativno reagirala in javno opozorila na zlorabe, ki se dogajajo. Do sedaj lahko rečem, da tega pomembnega instituta, ki ga ima v rokah še ni uporabila, pa čeprav bi po našem mnenju morala javno opozoriti na nekatere kršitve človekovih pravic, ki se dogajajo na primer v pravosodju. Podobno pričakujemo tudi od njenih namestnikov. Pred seboj imamo torej pomembno odločanje o tem, ali bomo potrdili ponovno mandate dvema namestnikoma, gospodu Tonetu Dolčiču in gospodu Jerneju Rovšku. Nedvomno gre za odgovorno funkcijo, ki bdi nad delovanjem pravne in pravične države in družbe ter nad uresničevanjem človekovih pravic. Oba namestnika poznam, saj sta na tem mestu že zelo dolgo, kar kaže na to, da bi neka svežina in prevetritev tudi na tem področju prišla prav, ampak takšna je pač odločitev varuhinje. V Poslanski skupini SDS budno spremljamo delo varuhinje in njenih namestnikov. Treba je povedati, da ne izpolnjujejo najbolj naših pričakovanj. Glede na to, da se pristojnosti varuha delijo na posamezna področja, znotraj katerih je vsak od posameznih namestnikov odgovoren, je skrajno nerazumljivo, da se največkrat nihče od odgovornih ne udeleži Komisij za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, čeprav bi morali prvi zavzeti jasno stališče do obravnavanih tem. Tako kot varuh človekovih pravic, morajo biti tudi vsi štirje namestniki osebe z visoko integriteto, z občutkom za sočloveka, občutljivi za krivice, ki se mu dogajajo. To morajo biti posamezniki, ki jim ljudje zaupajo. Biti morajo politično neobremenjeni ter z močnim čutom za pravičnost. Prav politična opredeljenost pa je vse prevečkrat prisotna pri odločitvah pri namestnikih, o katerih govorimo danes, ki se, recimo, o tem, ali bodo prišli na sejo Komisije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, ne odločajo na podlagi strokovnosti in v interesu varovanja človekovih pravic, ampak na podlagi političnih prepričanj, pa čeprav gre za teme, kjer so bile evidentno kršene človekove pravice. Naj spomnim samo na zadnjo sejo, ko smo na komisiji obravnavali kršenje človekovih pravic v pravosodju, med sodniki, s poudarkom na kršitvah človekovih pravic predsednika Vrhovnega sodišča Branka Masleše. Ta je človekove pravice v sodnih senatih, katerih je član je bil, kršil kar 14-krat. Vendar je za nagrado namesto nekih sankcij – to bi pričakovali –, dobil mesto predsednika Vrhovnega sodišča. Ta tema pa se ni zdela pomembna ne varuhinji ne nobenemu od njenih namestnikov. Ignoranca do vsebin, ki bi morale biti ena od prioritet varuhinje, je za nas nesprejemljiva, saj je varuh človekovih pravic, skupaj s svojimi namestniki prva oseba in avtoriteta v državi na področju varovanja človekovih pravic. Že na Mandatno-volilni komisij sem pojasnila, da namestnikov varuhinje, ki so danes predlaganih, zaradi prej utemeljenih razlogov v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne bomo podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, zanjo gospod Luka Mesec.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana varuhinja, spoštovani kolegice in kolegi! V imenu Združene levice bom povedal mnenje o obeh kandidatih za namestnike varuhinje človekovih pravic. Varuh človekovih pravic v Sloveniji letos praznuje 20-letnico svojega obstoja. Ta institucija spada v skupino pomembnih zaščitnikov ljudi pred sistemskimi zlorabami, ki so pri nas pogost problem. V času svojega obstoja je med državljani pridobila velik ugled. Pokazala in opozarjala je na številne pereče probleme kršitve človekovih pravic na mnogih področjih, na primer pri izbrisanih, zaščiti otrok, nadzoru varnostnih služb in tako dalje. Žal pa, podobno kot pri sodiščih, politični populizem in medstrankarske zdrahe pogosto onemogočajo še večjo učinkovitost te institucije. Tako kot pri sodiščih posamezne stranke ali politiki pogosto izpodbijajo njihovo legitimnost, da bi si nabirali politične točke ali pa udejanjali ozke interese svojih strank. Čeprav v mnogih državah, ki nam jih etablirane stranke postavljajo za vzgled, sklepe institucij, kakršna je Varuh človekovih pravic, jemljejo z vso resnostjo in sledijo njihovim zahtevam. V Sloveniji opozorila na pereča vprašanja na področjih, s katerimi se ukvarja ombudsman, pogosto postanejo žrtev nabiranja političnih točk ali pa naletijo na gluha ušesa pri določevalcih. Slovenski zakon o varuhu človekovih pravic je sicer eden izmed boljših v Evropi. Varuhu omogoča širše delovanje kot klasični zakoni o ombudsmanu, in je s tem postal vzor za druge zakone po Evropi. Po vzoru slovenskega je napisana večina zakonov v državah nekdanje Jugoslavije pa tudi širše, na primer grški. S tem je omogočeno, da se pri varuhu človekovih pravic zadržujejo nekatere dejavnosti, ki bi jih morale opravljati druge institucije, pa jih pogosto ne. S tem se področje ombudsmana širi, saj maši tiste luknje o zaščiti pravic posameznih skupin ljudi, ki strankarske politike pogosto ne zanima. Predviden razvoj Varuha človekovih pravic v naslednjih letih je eno od rešitev, ki vsaj na začetku potrebuje ljudi z izkušnjami na teh področjih. Kot rad reče tovariš Hanžek, človekove pravice ne morejo čakati na konec krize. Oba kandidata za namestnika varuha, Tonček Dolčič in Rovšek sta, s svojimi izkušnjami in delom pokazala, da se tega zavedata in zato ju v Združeni levici podpiramo.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, spoštovana varuhinja človekovih pravic! Kot moji predhodniki bom tudi sam podal stališče Nove Slovenije do obeh predlogov za namestnike varuha človekovih pravic. Vemo, da je vpliv Varuha človekovih pravic predvsem neformalen. Varuh nima pristojnosti oblastnega odločanja, njegova moč je tako rekoč predvsem avtoriteta, ki jo morajo imeti varuhinja in njeni sodelavci, zato sta bistveni predvsem komunikacija varuhinje človekovih pravic z javnostjo in urad varuhinje človekovih pravic oziroma zgled, ki ga daje ljudem. Varuh človekovih pravic je torej močna avtoriteta, ki se mora v skrbi za spoštovanje človekovih pravic odločati na podlagi ustave, deklaracije in resolucije o človekovih pravicah. Varuh mora biti glasen zagovornik najšibkejših oziroma tistih, ki so jim kratene oziroma kršene človekove pravice. Varuhinja človekovih pravic, ki je bila v Državnem zboru izvoljena na to mesto z več kot dvotretjinsko večino poslank in poslancev, ima pravico, da na svoj predlog predlaga dva svoja namestnika. V tem primeru varuhinja za svojega namestnika predlaga gospoda Jerneja Rovška in gospoda Toneta Dolčiča. Oba sta izkušena na tem področju, o tem ni nobenega dvoma. Jernej Rovšek je namestnik varuha človekovih pravic postal že pred 20 leti, leta 1994. Tone Dolčič pa je bil prvič za varuha človekovih pravic imenovan leta 2003. Ker funkcijo namestnika varuha opravljata 20 in 11 let, nastaja vtis, kot da v Sloveniji nimajo drugih, prav tako strokovnih in izkušenih ljudi, ki bi bili pripravljeni prevzeti to zelo pomembno nalogo. Po našem mnenju vsekakor ni dobro, da je nekdo toliko let na tako odgovorni funkciji, saj kljub temu, da mu gre v dobro šteti izkušnje, že nekako tako rekoč zaspi in težje vidi nove izzive ter možne izboljšave. Menimo, da je tudi na uradu varuha človekovih pravic potreben svež veter. V Novi Sloveniji se strinjamo, da je imenovanje namestnikov predvsem odgovornost varuhinje, to je, spoštovana gospa Nussdorfer, torej vaša pravica. Ne moremo pa vašega predloga podpreti, saj vaš predlog ni porok, da bo delo Varuha človekovih pravic v naslednjem obdobju oziroma v prihodnosti še boljše, kot je bilo do sedaj. Najlepša hvala.
S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima gospod Franc Breznik, SDS, pripravi naj se gospod Jože Tanko, SDS.
Najlepša hvala, spoštovani predsednik. Jaz bom nekako nadaljeval s svojo razpravo tako, kot sem nadaljeval na Mandatno-volilni komisiji. Sam se zavedam, kaj pomeni institucija Varuha človekovih pravic. Ima nekako osrednjo točko v mlajši državi, kot je Slovenija, nenazadnje množično teptanje človekovih pravic je bila tudi ena izmed poglavitnih točk, zakaj smo šli iz bivše totalitarne Jugoslavije. Še danes krivice marsikje niso bile nikoli popravljene, zločinci nikoli niso prišli pred obličje pravosodja. Slovenija in vse bivše postkomunistične države nikoli niso imeli svojega Nürnberga. Nikoli. Ko smo nekatere teme obravnavali na Komisiji za peticije, smo doživeli, kot veste, izredno izredno slab odziv, predvsem takratnih koalicijskih strank, prav tako tudi vseh, varuha in vseh njegovih namestnikov. Tu sem bil nekoliko razočaran, kljub temu, da gospo varuhinjo človekovih pravic osebno izjemno cenim in sem jo tudi podprl. Drugi del moje razprave mora iti v točkah, da je Slovenija pred izredno gospodarsko krizo, ki prihaja v drugem valu. Morda se vsi tisti, ki danes sedite tukaj, ne zavedate. Jaz bom govoril z nekimi besedami ekonomistov, ki mislim, da si zaslužimo ime ekonomisti, da smo danes v tej sestavi pred diktaturo birokratov in javnih uslužbencev v Državnem zboru. Poglejte, v času najhujše gospodarske krize, kjer je tudi v mojem kraju, Lenartu, pred kratkim 412 delavk izgubilo službo, ker smo postali nekonkurenčna država, si torej tudi pri instituciji Varuha človekovih pravic, lahko bi rekli, mi niti teh dveh ne bomo, recimo, imenovali, zato ker zakon dovoljuje med dve in štiri namestnike. Torej nek zgled racionalnosti vseh institucij države bo potreben, če bomo ali pa boste v naslednjih mesecih postavili neke ukrepe za dvig konkurenčnosti naše države. Kot veste, smo obstali na 70. mestu, v skupnem merilu pri stabilnosti bančnega sistema pa smo na predzadnjem mestu na svetu. Poglejte, ena izmed takih zadev, ki prihaja v ta sklic, je tudi imenovanje namestnikov. Kako bomo rezali, recimo, pokojnine, kako bomo odpuščali iz javnega sektorja, kako bomo šli tam naprej. Danes lahko prvič poskrbimo, da zmanjšamo, recimo, tudi imenovanje, da zmanjšamo zaposlene tudi v tej instituciji, kljub temu, da potrebujemo. Na žalost, ne bo šlo drugače. Spoštovani kolegi, ne bo šlo. Jaz vam želim dobro. Zanimivo je, da verjamem, da se nekateri od vas tega zavedate in da delujete po nekam avtomatizmu. Ampak prepričan sem, da v naslednjih mesecih, ko bo finančni minister pregledal luknjo v našem trenutnem proračunu, ko bo pogledal, kakšno je stanje tudi na svetovnih tržiščih, verjamem, da tudi iz države, naše zunaj trgovinske partnerice prihajajo v delno recesijo. Upam, da se tudi tega zavedate, da Nemčija že zmanjšuje določena naročila in da se bo lahko našim izvoznikom že naslednjo pomlad izkazalo, da bo ta izvoz začel izredno padati. Takrat bo potrebno temeljito kratkoročno zmanjšanje števila zaposlenih, zmanjšanje določenih izdatkov v določenih institucijah. Verjamem, da bi varuh človekovih pravic z dvema namestnikoma v teh hudih kriznih časih lahko preživel. Jaz nimam osebno nobenih zadržkov glede obeh kandidatov, ki bosta danes po vsej verjetnosti izvoljena, želim pa si tudi tukaj, da bi vaša politika, ki ste jo vi formirali ali pa ste jo imeli kot nek predlog pred temi volitvami, da je to politika novih obrazov, mladih ljudi z novimi idejami, da bi se v določenih institucijah lahko tudi prevetrilo. Tudi na to smo pozabili pri tem imenovanju. Tako da obstaja vrsta razlogov, zaradi česar bom osebno, tako kot je tudi kolegica Irgl na Mandatno-volilni komisiji in tudi danes povedala v stališču Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, da ne gre za neke osebne zamere do varuhinje ali njenih namestnikov, ampak gre za formalne zadeve, ki pa so odločujoče v teh hudih in kriznih časih za naš narod, naše državljane in državljanke. Zato bom, na žalost, glasoval proti.
Besedo ima gospod Jože Tanko, SDS.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi, gospa varuhinja! Varuh človekovih pravic ima v vsakem sistemu prav posebno mesto. To je pravzaprav edina institucija, ki je sistemsko umeščena v pravni red katerekoli države izključno zato, da varuje interese posameznikov, interese državljanov proti institucijam tiste države. Ko gledamo ta celoten sistem in tudi delovanje varuhov človekovih pravic v dosedanjih obdobjih, moramo na žalost ugotoviti, da delovanje varuhov in njihovih namestnikov ni bilo vedno skladno s pravno ureditvijo in z nalogo varuha človekovih pravic v tem sistemu. Mi lahko ugotovimo, da so na nekaterih področjih bili varuhi izrazito aktivni. Spomnim se intervencije varuha, recimo, pri Zakonu za uravnoteženje javnih financ, ko se je izrazito zavzela, bivša varuhinja, za interese neke posebne skupine. Imamo pa zdaj tudi probleme, ki se odpirajo iz dneva v dan. Namreč ugotavljajo se, da so v pravosodju bili številni problemi, ko se je kršilo človekove pravice celo v sodnih odločbah. Veliko teh primerov je bilo v zadnjem času navrženih, tudi znanih je veliko, celo glavni vrhovni sodnik oziroma predsednik Vrhovnega sodišča se je pojavil med kršitelji človekovih pravic, ker so bile njegove odločitve razveljavljene, pa vendar na tem temeljnem področju neke ureditve, to se pravi pravosodja, varuh na nek način do sedaj ni interveniral, nismo zaznali neke posebne intervencije oziroma aktivnosti. Varuhu zakon omogoča, da lahko tudi samoiniciativno ne samo na pritožbo državljana, ampak tudi samoiniciativno obravnava določena vprašanja, širša vprašanja, ki so pomembna za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter za pravno varnost državljanov v Republiki Sloveniji. To mu omogoča. Zdaj pa samo sprašujem vse tiste, tudi varuhinjo, ali je ta določbo zakona bila sploh kdaj v tej državi uporabljena. Pravna varnost se ureja ali pa sankcionira na sodiščih in ugotavljamo, da sodišče krši človekove pravice. Jaz mislim, da bi vsi tisti, ki dajo toliko na to mednarodno dejavnost varuha človekovih pravic, morali mnogo več pozornosti posvetiti predvsem internemu delovanju Varuha človekovih pravic. Lahko se je zavzemati za človekove pravice v Bocvani, v Bosni, v Ruandi in tako naprej in pišete elaborate in stališča za razne evropske institucije. Težje je očitno, da se spustimo na raven varovanja človekovih pravic v lastni državi. Mi imamo institucije te države in tudi Varuha človekovih pravic predvsem za naše državljane. In v tem smislu bi pričakovali odziv tako varuhinje človekovih pravic kot tudi oseb, ki delujejo za njo kot namestniki ali uradniki. Jaz mislim, da je področje, ki se v zadnjem času odpira, to pa so kršitve človekovih pravic na področju pravosodja, še posebej problematične, zaslužijo posebno pozornost tako varuha človekovih pravic kot tudi Sodnega sveta in tudi Vlade Republike Slovenije, tudi Državnega zbora. Jaz menim, da takih ekscesov, ki so se dogajali in ki se sedaj sprožajo, ni mogoče kar tako ignorirati in jih tudi ni dobro. Da je stanje na tem področju zagotovo slabo, kaže tudi to poročilo o neodvisnosti sodstva. Mi smo se po tej raziskavi uvrstili celo za nekaterimi bantustani Južnoafriške republike, za Svazijem, za Lesotom in tako naprej. Če to niso alarmantni podatki glede uvrstitve Slovenije na lestvici neodvisnosti sodstva – to je pa povezano tudi s kvaliteto dela sodstva in tudi vseh institucij, ki jih mora to sodstvo spremljati –, potem ne vem, kaj je v tej državi sploh še za podpreti. Predloga varuhinje za namestnike ne podpiram.
Besedo ima predlagatelj, varuhinja človekovih pravic gospa Vlasta Nussdorfer.
Spoštovane in spoštovani! Ponovno se oglašam glede na to, da sem poslušala to razpravo tudi že na predhodni komisiji, Mandatno-volilni. Zagotavljam, da bomo pri Varuhu v bodoče upoštevali vse vaše dobronamerne pripombe, kajti v vseh letih, ki so še pred menoj, lahko naredimo še marsikaj. Kar se tiče pravosodja Varuh budno spremlja stanje v pravosodju, vendar seveda v okviru svojih zakonskih možnosti, kajti zakonodaja je povsem jasna, kdaj se lahko oglašamo, v kakšne namene – kadar gre za zavlačevanje postopkov – in tukaj zelo bdimo nad sodnimi odločitvami oziroma zgolj nad procesi, ki včasih trajajo predolgo. O tem ste lahko brali v našem letnem poročilu, ki je doslej najobsežnejše, saj obsega kar 400 strani in ima 150 priporočil do državnih organov. Torej smo bili tudi na tem področju zelo aktivni. Seveda smo tudi v Talinu, kjer je potekala evropska konferenca varuhov in institucij za varovanje človekovih pravic, razpravljali prav o tej temi, ali je lahko varuh tekmec ali lahko nadzoruje sodno oblast, in tudi drugje je približno enako. Torej varuh naj ostaja tam, sodstvo pa naj razsoja glede na to, da imamo različne stopnje sodišč, da ima vsak možnost uporabe pravnih sredstev. Glede lastnih pobud lahko zagotovim, da jih še nikoli ni bilo pri Varuhu toliko kot v tem letu. Odkar sem začela svoj mandat, z zaposlenimi budno spremljamo tudi javno poročanje, tudi medije in odpiramo številne teme, vendar je treba dodati, da se na lastno pobudo odpirajo takrat, kadar gre za neke sistemske napake, pomanjkljivosti, ko lahko to vodi k boljšemu delu določenih institucij. In nazadnje še glede varčevanja. Sama moram povedati, da sem prišla k Varuhu lanskega februarja. V letu pred tem je kar sedem ljudi odšlo, večina v pokoj, torej smo začeli z najmanjšo ekipo. Tudi sedaj je ekipa Varuha zelo oslabljena. Imamo tudi nekaj daljših bolniških, tri porodniške smo do nedavnega, še sedaj imamo dve, torej so strokovni sodelavci tisti, ki morajo res trdo delati, kajti pripada je ob manjši zasedbo delovnih mest izjemno izjemno veliko. V tem letu je v porastu tako število klicev kot število pobud, število dokumentov, ki jih prejemamo. Jaz si to razlagam kot odraz krize, kajti ljudje pišejo, zaupajo varuhu, prihajajo k nam, imamo zelo veliko in tudi povečano število obiskov na zunanjih poslovanjih. Vse to zmoremo z manjšim kadrom. Si pa nikakor ne predstavljam, da bi to lahko zmogla z dvema namestnikoma, kajti njuna področja dela so tako specifična, da vodita oddelke, ki zahtevajo poglobljeno delo in seveda tudi predhodne izkušnje. Hvala.
S tem zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se za namestnika varuhinje človekovih pravic imenuje Tonček Dolčič, mandat začne teči z 31. 1. 2015. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 15. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor je Tončka Dolčiča imenoval za namestnika varuhinje človekovih pravic, zato prosim, da priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom opravljal svojo nalogo na podlagi ustave in zakona, da bom varoval človekove pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljal svoje delo vestno in nepristransko ter pri tem spoštoval načela pravičnosti in dobrega upravljanja.
Namestniku varuhinje človekovih pravic čestitam k imenovanju in mu želim uspešno delo! Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju namestnika varuhinje človekovih pravic. Varuhinja človekovih pravic je z dopisom z dne 21. 9. 2014 Državnemu zboru predlagala, da za namestnika varuhinje človekovih pravic za dobo 6 let ponovno imenuje Jerneja Rovška. Besedo dajem varuhinji človekovih pravic, gospe Vlasti Nussdorfer, za obrazložitev predloga za imenovanje.
Ponovno, spoštovani gospod predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Tokrat sem torej tu z drugim predlogom za imenovanje namestnika Jerneja Rovška. Ne morem mimo tega, da varuh praznuje letos 20-letnico in da smo ravno ta hip v pripravi posebne publikacije, ki je zahtevno delo, kajti pokazala bo na to, kaj je Varuh naredil v vseh 20 letih, torej v treh dokončanih in enem začetem mandatu varuhinje. Gre torej za obdobje, ko je treba pogledati nazaj, se soočiti s preteklostjo, ugotoviti, kako uspešni smo bili pri priporočilih, ki smo jih podali državnim organom, Državnemu zboru, Vladi, skratka, ali so se naša prizadevanja v teh letih uresničila ali ne. Zato je dobro, če ima človek v instituciji nekoga, ki mu lahko rečeš oče te institucije in Zakona o varuhu človekovih pravic. In to je gospod Jernej Rovšek, kajti bil je že predhodnik varuha, deloval je v Svetu za varovanje človekovih pravic, v pomembnem institutu, ki je pravzaprav ustvaril institucijo Varuha. In to je kasneje seveda tudi nadaljeval na zelo občutljivih področjih, ki se dotikajo diskriminacije, ko vemo, kako huda je lahko diskriminacija do skupin, ki so marginalne, ki se ne čutijo enako sprejete v naši družbi in ki vsak dan kličejo po pomoči. Tu so tudi varstvo osebnih podatkov, dostop do informacij javnega značaja, skratka, zelo občutljiva področja, ki se tako pri nas kot v tujini kažejo kot tista, ki jim je treba posvetiti veliko pozornosti. Izobraževal se je tudi v tujini, o čemer ste zagotovo v njegovem življenjepisu brali, in tudi sedaj je vpet v številne dejavnosti, mednarodne dejavnosti, kjer ga imajo za visokega strokovnjaka. Ko sem razmišljala, kaj narediti, ker se pač njegov mandat izteče že 7. 11. 2014, se mi je tudi po človeški plati zdelo neprimerno, da nekomu rečeš, naj odide, potem ko je ustvaril institucijo in v njej preživel 20 let in naredil veliko za ljudi v njej in izven nje, je pred upokojitvijo, vendar je še pripravljen delati na področju, ki ga dobro pozna in obvlada in se vsak dan tudi z mladimi ukvarja, da jim daje napotke, da jih uči, da je pravzaprav tisti, ki tudi širi svoje znanje, in zato sem podala tudi ta predlog zanj. Hvala lepa.
Tudi pri tem predlogu ugotavljam, da ga je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala ter predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Eva Irgl. Ne. Potem pa sledi predstavitev stališča Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja, zanjo dr. Bojan Dobovšek.
Spoštovani predsednik, spoštovanja varuhinja človekovih pravic, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Tudi v primeru predloga naslednjega kandidata bo Poslanska skupina SMC podprla predlog varuhinje človekovih pravic in gospoda Jerneja Rovška podprla pri imenovanju za namestnika varuhinje človekovih pravic. Pri pregledu njegove kariere vidimo, da je posvetil velik del kariere temu, da je zgradil institucijo, ki je zelo pomembna, stara je 20 let, kot smo slišali, vendar je to malo, mlada institucija za demokracijo, v kateri smo. Sledil je skandinavskemu modelu, vendar ugotavljam pri pregledu njegovega delovanja in iz poročil same institucije, da smo presegli skandinavski model in storili celo korak naprej in bili vzor tudi nekaterim drugim demokracijam. Ker je kandidat celo svojo kariero posvetil varovanju človekovih pravic in se osredotočil na predmet, ki je zelo pomemben v današnjem času, in sicer vprašanje ustave in vprašanje varnosti, ki je v zadnjem času vse prevečkrat zlorabljeno v represivne namene, in prav varuh človekovih pravic spodbuja ljudi, da vidijo tisto, kar prekorači z ustava zajamčene pravice in gre v tisto temno polje represije, ki človekove pravice omejuje. Kandidat je pri svojem delu opozarjal na te napake in se posvetil predvsem tistim načelom in tistim tematikam, ki najbolj kršijo te pravice. To so v sedanjem času migracije, to so represivni ukrepi držav tudi na področju terorizma, kjer presegamo nekatere zajamčene pravice, in to, da družba prehaja v penalno družbo, kar pomeni, da so sankcije v družbi vedno večje, ne prinesejo pa želenega učinka. Glede na vse in glede na to, da smo res presegli tisti skandinavski model v nekaterih okvirih, upam, da bo institucija glede na izkušnje delovala prav tako tudi v prihodnje in da bo s takšnimi ljudmi zastavila želene cilje. Hvala.
S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin in sledi razprava poslank in poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak, SDS, pripravi naj se gospod Franc Breznik, SDS.
Hvala lepa. Ko sem tehtal med tem, ali naj nastopim pri tej točki, gospa varuhinja, ali ne, sem nekoliko okleval predvsem iz razloga, ker se poznava vrsto, število let. Pa vendar je moja načelnost tista, ki mi narekuje, da nastopim pri tej točki dnevnega reda in da vam preprosto povem, tako kot vsaki osebi in tako kot počnem to, kar si pač mislim. Zelo sem bil vesel, ko je naša stranka tik pred glasovanjem izrekla podporo vašemu imenovanju. Moram pa reči, da vsak dan vašega opravljanja nalog varuhinje me prepričuje, da smo naredili veliko veliko napako. Veliko napako. Naj to obrazložim. Poglejte, ta gospod Rovšek, o katerem danes govorimo, je že pri prejšnji varuhinji zelo jasno zavzel stališče in je bil proti temu, da je zakon o arhivih odprt. Zelo jasno, ostro, glasno je nasprotoval tistim oziroma je zagovarjal spremembe zakona, ki jih je takrat predložila Pahorjeva vlada. Potem je to ljudstvo na referendumu seveda razveljavilo in prišli smo do novega zakona, ki ga je gospod Rovšek tudi zavzeto zagovarjal. Naj vam – dovolite, spoštovani, tudi kameram – pokažem, kaj je anonimizacija. To je anonimizacija. To danes dobivajo raziskovalci. To je rezultat dela gospoda kandidata za namestnika varuha človekovih pravic. To! Gospa varuhinja, tu spodaj so imena in priimki rabljev, tu spodaj so imena in priimki ljudi, ki so morili. Ali je to kakšna vloga varuhinje človekovih pravic ali ni, presodite sami. Vendar, ta gospod je to zagovarjal. Hkrati je ta gospod bil tisti, ki je pošiljal vseskozi v Državni zbor neka opravičila, ko smo obravnavali umore; ne umorov leta 1945, ne umorov leta 1950 ali 1960, ampak umore leta 1975 tam do leta 1989. Komisija za peticije je te zadeve obravnavala, vedno vas je povabila. Vedno. Nikoli niste prišli in nikoli ni prišel omenjeni gospod. Omenjeni gospod je tu in tam napisal kakšno opravičilo. Iz vašega urada je bilo slišati govorice, da se vam je povzpel čez glavo in zato sem pričakoval, da boste seveda čim prej rekli: "Samo da je potekel njegov mandat." Ne! Vi ste prišli s predlogom novega njegovega imenovanja. Ko smo torej spomladi govorili o umorih – ali je kaj hujšega, kar se lahko zgodi človeku, je kaj hujšega nad človekovim dostojanstvom kot to, da mu je nekdo vzel življenje? Leta 1989, leta 1988 in nazaj do 1945, če želite. Mi smo obravnavali primere najnovejše, torej tiste primere – govorim o Martinoviću, govorim o Crnogorcu in še o kom. Nikogar od varuha človekovih pravic ni bilo na sejo te komisije. To je zame nezaslišano! Meni je žal, da vam moram to povedati, vendar vam to moram povedati, ker mi to narekuje moja duša. Ne vem, zakaj potem se ukvarjamo z vsem drugim oziroma se ukvarjate z vsem drugim, če ne vidite, da je umor najhujše vrste kršitev človekovih pravic. Verjetno. Mislim, da hujšega ne more biti. Ne bom govoril o vseh ostalih zadevah, tudi o tem, da smo obravnavali gospoda Maslešo in verjetno bomo še ostale sodnike, ki so kršili človekove pravice. Če sodišče, če sodnik krši človekove pravice in to za varuha človekovih pravic ni nič, je to sprejemljivo, potem se opravičujem, predolgo se poznava, ampak zmotil sem se, gospa varuhinja in žal mi je, da sem se zmotil. Tu pri gospodu Rovšku se ne bom zmotil, glasoval bom proti. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Franc Breznik SDS, pripravi naj se gospa Anja Bah Žibert, SDS.
Najlepša hvala, predsedujoči! Lahko samo nadaljujem tam, kot je kolega Gorenak dejal, predvsem v tem smislu, da so bili mednarodni kongresi bolj pomembni od teptanja človekovih pravic v Sloveniji še – lahko rečemo – nedavno tega. Torej, zadnji umor, ki smo ga obravnavali, je bil poskus umora Nikole Štedule s konca leta 1988, kjer so trije, ki so bili načrtovalci tega umora – danes en sodnik okrožnega sodišča, dva pa sta odvetnika, en v Celju, en pa v Mariboru. Toliko samo za informacijo. In žrtve hodijo in gledajo ljudi, ki so načrtovali umore. Kje je dostojanstvo teh žrtev danes?! Torej, varuh človekovih pravic bi moral biti prvi tisti, ki bi prišel na komisijo, bi vprašal vse tiste na komisiji, ali se mi hecamo, ali mi to koga obtožujemo, s kakšnimi dokazi; in prvi bi moral dobesedno pritisniti na tožilstvo in začeti procese proti tem ljudem. Govorim vse o zločinih, ki nikoli niso zastarali. Druga zadeva, ki je. Prej sem govoril o racionalnosti. Varuh človekovih pravic ima možnost imeti dva namestnika ali štiri; torej, sam se odloči. V teh hudih gospodarskih razmerah je to izredno slab pokazatelj. Tu ne gre za nobene osebne zamere mene osebno do kakršnegakoli dela enih, drugih ali tretjega ali tudi četrtega namestnika, gre za to, da moramo pokazati. Argument varuhinje je bil, da je nekdo delal 20 let dobro. Danes sem povedal, da imamo neko večino javnih uslužbencev in birokratov v Državnem zboru in da je to samoumevno. Tudi teh 412 delavk v Preventu v Lenartu, ki je dobilo knjižice – tudi te so oblikovale to institucijo, to podjetje 20 let ali več. Tudi te so delale, ampak za njih to ne velja. V teh hudih kriznih razmerah torej mi vse institucije javne uprave zapolnjujemo maksimalno. Varuh ali pa namestnik varuha človekovih pravic nima plače minimalne 700 evrov, nima niti plače tisoč evrov, tisoč 500 evrov. Govorimo za večje dohodke, ki so v bruto plači lahko štirikratnik ali petkratnik plače delavca. Zato, spoštovani kolegice in kolegi, ni tu a priori proti tema dvema kandidatoma – v tem primeru, ko sedaj govorimo o drugem. Gre za to, da moramo na simbolni ravni pokazati, da se zavedamo težkih razmer, da razmišljamo racionalno, predvsem na najvišjih institucijah in da potem s temi racionalnimi vzgledi lahko tudi našim državljanom in državljankam pokažemo, da mislimo z nekaterimi ukrepi za dvig konkurenčnosti Slovenije resno. Rad bi tudi povedal, če bi nekako ocenjeval delo vseh treh varuhov človekovih pravic, bi vseeno pozval Vlasto Nussdorfer oceno z najboljšo oceno. Če bi nekako začel, da tudi tukaj potrebujemo nek čas, da bomo razumeli, katere so vse pravice, in da ne bomo določene selektivno izbirali – tiste človekove pravice in temeljne svoboščine, ki nam nekje na našo subjektivno stanje ali na naše politično prepričanost nekako odgovarjajo. Strinjam se s tistimi kolegi in kolegicami, ki pravite,da institucija varuha človekovih pravic ne more biti nekdo, ki je politično opredeljen, da mora imeti izredno osebnost in da temeljne pravice in svoboščine so neke univerzalne vrednote, ki nam morajo biti vsem skupne. Zaradi tega in zaradi vseh naštetih argumentov, o katerih je tudi kolega Gorenak govoril, bom glasoval proti. Proti temu zato, ker menim, da moramo biti bolj racionalni, predvsem pa v bodoče naj bo to nek začetek nekih širših ukrepov pri nas samih, pri vseh državnih institucijah in potem z vrha gremo proti neki osnovi te države.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Anja Bah Žibert.
Spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovana varuhinja! Mnenje o institutu varuha človekovih pravic je v javnosti različno. Nekateri menijo, da je dela dovolj in da bi moral biti ta institut še obsežnejši, nekateri so mnenja, da je nepotreben, tretji pravzaprav opozarjajo, da več ni področja, kjer se ne bi kršile človekove pravice. Danes je seveda pred nami predlog o namestnikih. Vaš predlog, spoštovana varuhinja, sicer sprejemam, ker je to vaša pravica, na nek način tudi dolžnost, da si okoli sebe postavite sodelavce, s katerimi menite, da boste najbolj opravljali svoje delo, za katero ste bili izvoljeni. Vendar pa moram povedati, da se z njim ne strinjam, ga ne cenim in je zame na nek način tudi nerazumljiv. Pa mi dovolite, da ga tudi obrazložim. Gospod Jernej Rovšek funkcijo namestnika opravlja, smo danes slišali, že 20 let, od 1994. leta. Njegovo področje je med drugim: ustavne pravice, nestrpnost, poprava krivic, diskriminacija. Seveda bi kot državljanka pričakovala, da bo njegov glas na teh področjih najbolj močan in da ne bo nobene dileme glede omenjenega in predvsem glede stališč, ki jih bo v teh primerih zagovarjal. Pa vendar! V primeru spodbujanja sovražnega govora enega od medijev – za njih je sicer sovražni govor skoraj stalnica in ne izjema – smo lahko brali o kostoljubih, o igranju piščali na kosteh in s tem seveda bili priča zagovarjanju genocida in smešenju pobojev. Govorim o primeru Huda jama. Stališče gospoda Jerneja Rovška je bilo: mejo med tehtanjem, med svobodo izražanja in drugimi svoboščinami in pravicami lahko poda le sodišče in varuh se do posameznih prispevkov praviloma ne opredeljuje. Prav! Pa je vedno tako? Ni. Spoštovana varuhinja in spoštovani vsi prisotni! V neki drugi zadevi je namreč gospod Rovšek, ko je eden od pisateljev, piscev, bom prej rekla, na spletni strani objavil svoje osebno mnenje in stališče, dejal: "Takšne zadeve bi bilo dobro sankcionirati …" Mimogrede, ni bilo v tisti temi sovražnega govora, pa vendar, "takšne zadeve bi bilo potrebno sankcionirati, ker bi bilo to močno sporočilo pri vseh drugih primerih." Spoštovani, zame so dvojna merila nesprejemljiva! Še najmanj pa so sprejemljiva med tistimi, ki bi se morali najbolj zavzemati za spoštovanje človekovih pravic. Še nekaj besed o arhivih, o čemer smo danes že nekaj slišali. Tudi tukaj je bila njegova vloga precej aktivna. Ni problem, da je aktiven, problem je v tem, ali si pri tem pristranski ali uporabljaš dvojna merila. Naj povem njegovo izjavo: "Referendum o arhivih pa je po oceni" – njegovi oceni – "nepotreben, ker tako meni tudi stroka." Spoštovani kolegice in kolegi – katera stroka? Natančno in vsi dobro vemo, da je bila stroka v tem primeru zelo zelo neenotna. Zaradi tega in številnih drugih zadev, za katere mi je pravzaprav zmanjkalo časa in jih najdemo tudi v vašem letnem poročilu, menim, da gospod Rovšek ni primeren za namestnika varuha človekovih pravic.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Kolegi so v teh razpravah dodatno utemeljili in pokazali, da institut varuha človekovih pravic ne deluje. Ne samo, da ne deluje, pravzaprav se umika od tistih ključnih tem. Ne vem, če množični poboji ali pa, recimo, tudi naročeni umori enega državnega organa niso predmet obravnave varuha, kljub temu da so se te teme obravnavale v Državnem zboru in tudi sicer v javnosti, potem verjetno vidimo, da zaprisega, ki jo tukaj izrečejo kandidati za varuha človekovih pravic, je pravzaprav neka izjava, ki nima nobene teže z realnostjo in pa nobene teže z delovanjem tistega, ki to zaprisego prebere. Če je nekdo zaprisegel, da bo varoval človekove pravice v skladu z ustavo in zakoni, in potem ugotavljamo, da to ne deluje, potem bi morali se sprožiti vsi instrumenti, zato da se to zagotovi: ali tako, da se oseba, ki tega ne izvaja, umakne, razreši, ali pa je treba narediti nekaj drugega. Sedaj, da imamo varuha človekovih pravic, zato da ga imamo in smo evropsko ali svetovno primerljivi, je po mojem mnenju povsem brezpredmetno in nepotrebno in varuh človekovih pravic je tisti, ki je že po definiciji ustanovljen, zato da posega pravzaprav v tiste najbolj kritične odnose med državljanom, med človekom in njegovimi pravicami in institucijami. Sedaj, če se varuh človekovih pravic selektivno posveča določenim stvarem, druge, pa čeprav so izjemno hude, pa ignorirapotem to lahko ocenimo samo tako, kot da gre za piar na področju varovanja človekovih pravic. Samo za piar. Tako kot je šlo v primeru prejšnjega sklica, prejšnjega mandata Komisije za preprečevanje korupcije – zgolj in samo za piar, za delanje škode političnim skupinam, posameznikom. Potem ko se je pa ugotovilo, da je prišlo do velikih sistematičnih kršitev zakonodaje, kar je ugotovilo Računsko sodišče, si pa po pilatovsko umiješ roke in greš in obtožiš druge za to. Mislim, da je treba tudi na tem področju storiti pomembne korake naprej. Če varuhinja človekovih pravic kot tožilka v okviru tožilske organizacije ni mogla prodreti s predlogi za to, da se take stvari obravnavajo, bi zlahka to storila na čelu instituta, ki se mu reče Varuh človekovih pravic. Zlahka. Gospod Rovšek, kot smo slišali iz predstavitve varuhinje in tudi iz dokumentacije, je to razvidno, je na tem položaju zdaj bo peti ali šesti mandat, 20 let, štirikrat pet – peti mandat, kar pomeni, da gre v bistvu za neke vrste imenovanje v trajni mandat. Nobene spremembe, nobene renovacije pristopa. Ugotavljamo, da ne deluje, ampak nadaljuje se s kadrovsko zasedbo, ki je pravzaprav nedotakljiva. Tudi pri varuhu človekovih pravic imamo opravka s trajnim mandatom, resda se ponavlja iz mandata v mandat, ampak ko to sešteješ, je to trajni mandat. Ni nobene prekinitve vmes, ni ničesar. Če mislite, da se bo na tak način izboljšalo delovanje instituta Varuha človekovih pravic, ko se ključne teme ignorirajo, ljudje, ki to počnejo, nadaljujejo z mandati, je jalovo upanje. Skratka, mislim, da bi bilo treba pri prenovi institucij v tej državi narediti korenite spremembe in tudi marsikoga, ki je na teh funkcijah, pretehtati v skladu z zaprisego, ki jo tu izreče. Pa tudi, celo če tega ne bi storili, bi moral biti vsak sam toliko samokritičen, da bi ugotovil, ali dela v skladu z zaprisego ali tega ne počne. Če tega ne zmore varuh, njegovi namestniki, če tega ne zmorejo sodniki, potem je nekaj v tej državi hudo narobe. Glede na to, da se te stvari pelje naprej, to ne daje velikega upanja, da bi se karkoli v kratkem času spremenilo, temveč daje garancijo, da bo to še dolgo časa šlo narobe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo gospa Vlada Nussdorfer? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se za namestnika varuhinje človekovih pravic imenuje Jerneja Rovška, mandat začne teči z 8. novembrom 2014. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 16. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor je Jerneja Rovška imenoval za namestnika varuhinje človekovih pravic, zato prosim, da priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom opravljal svojo nalogo na podlagi ustave in zakona, da bom varoval človekove pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljal svoje delo vestno in nepristransko ter pri tem spoštoval načela pravičnosti in dobrega upravljanja.
Hvala lepa. Namestniku varuhinje človekovih pravic čestitam k imenovanju in mu želim uspešno delo! Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članice Državne revizijske komisije. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za članico Državne revizijske komisije imenuje Nina Velkavrh. Mandat začne teči s 25. decembrom 2014. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Programskega sveta Radiotelevizije Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Violeta Tomić, Poslanske skupina Združene levica. [[Je ni.]] Zaključujemo predstavitev poslanskih skupin. Prijavljenih poslancev in poslank k razpravi ni. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana v Programski svet Radiotelevizija Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija imenuje Gojko Brvar. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi devetega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 in več. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 15. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članice Programskega sveta Radiotelevizije Slovenija na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenije. Prijavljenih k razpravi [[…]]Besedo ima gospa Violeta Tomić, predstavitev stališče Poslanske skupine Združene levice.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegi in kolegice! Radiotelevizija Slovenija je institucija, ki mora delovati v javnem interesu, zagotavljati širok nabor kakovostnih vsebin s ciljem zadovoljevanja demokratičnih, socialnih in kulturnih potreb vseh prebivalcev. Tako njeno glavno nalogo opredeljuje Zakon o Radioteleviziji Slovenija. Žal pa se dejansko stanje močno oddaljuje od zapisanega. RTV Slovenija je postala bolj državna ali, točneje, strankarska in komercialna kot pa javna institucija. V grobem sta razloga za to dva. Prvič, pritisk konkurence, ki javne medije sili v tekmovanje z zasebnimi, ki svoje vsebine krojijo le z namenom pridobivanja dobička. In drugič, poskusi instrumentalizacije javne radiotelevizije za ozke strankarske namene. Spreminjanje zakonodaje o RTV skozi leta je privedlo do krhanja avtonomije javnega medija, ki se je prisiljen podrejati interesom političnih strank. V tem smislu je najbolj škodljiv tako imenovani Grimsov zakon, ki si je očitno skušal politično podrediti javno RTV. Tako je ustoličil negativno selekcijo, saj se neodvisni strokovnjaki ne želijo znajti v kolesju strankarskih interesov. Programski svet in Nadzorni svet RTV se pogosto obnašata kot inkvizicija in preganjata novinarske vsebine, ki niso v skladu s pogledi in predstavami predvsem desnih političnih opcij, hkrati pa pod mizo trgujeta z glasovi pri ustoličevanju uprave, o čemer jasno priča nedavni primer izbire generalnega direktorja. Stanje je podobno kot pri podjetjih v državni lasti, ki so bila plen vsakokratne koalicije, zdaj pa se kot zdravilo za slabo vodenje ponuja privatizacija. Zato je edina rešitev za RTV demokratizacija upravljanja. Imenovanje v Svet in Nadzorni svet RTV je treba prenesti iz rok državnega zbora, predsednika republike in vlade na tiste, ki jih delovanje RTV Slovenija neposredno zadeva. To pa so predstavniki javnosti in zaposleni na RTV Slovenija. Zato Združena levica ne bo predlagala svojih kandidatov za Programski in Nadzorni svet RTV. Predlagamo celo, da prekinemo z zdajšnjim strankarskim načinom imenovanja članic in članov organov RTV ter javni medij zopet vrnemo javnemu interesu. RTV Slovenija mora v prvi vrsti izvajati informativno in izobraževalno funkcijo, namesto da s komercialnimi mediji tekmuje v merjenju gledanosti. Poleg demokratizacije javne radiotelevizije je treba sprejeti tudi spodbude za vse oblike neprofitnih medijev, ki bodo delovali v interesu javnosti in ne bodo podrejeni interesom političnih strank in tudi ne neskončnemu in izključnemu zasledovanju dobička. Hvala.
Hvala lepa. Prijavljenih k razpravi ni. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za članico v Programski svet Radiotelevizije Slovenija na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija imenuje dr. Vesna Laban. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 21. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih [[…]]Prosim? Se pravi, predloga za obrazložitve ni. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana v Nadzorni svet Radiotelevizije Slovenija imenuj mag. Aleksander Igličar. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 21. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi in imenovanju predsednice Odbora za pravosodje, podpredsednika Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino in podpredsednice Odbora za kulturo ter imenovanju predsednice Odbora za zunanjo politiko in predsednika in podpredsednice Odbora za delo, družino in socialne zadeve in invalide. Predlog sklepa je pripravljen na podlagi predlogov Poslanske skupine Socialnih demokratov in Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije z dne 25. 9. in 30. 9. 2014. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Želijo besedo poslanci? [[Ne.]] Hvala lepa. Končali smo predstavitve – torej, ki jih ni bilo. Prehajamo na določanje o Predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju predsednice Odbora za pravosodje, podpredsednika Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino in podpredsednice Odbora za kulturo ter imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko in predsednika in podpredsednice Odbora za delo, družino in socialne zadeve in invalide. Glasujemo. Izvoli.
Ne vem, predsednik – podpredsednik, se opravičujem. Mi moramo imenovati predsednika Odbora za pravosodje, predsednico Odbora za pravosodje, ker niste tako prebrali, zato me zanima, da ne bo potem kakšnih težav.
Prebral sem: "Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju predsednice Odbora za pravosodje …"
Se opravičujem. Hvala vam lepa.
Naj dokončam sklep "… podpredsednika Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino in podpredsednico Odbora za kulturo ter imenovanju podpredsednice Odbora za zunanjo politiko, predsednika in podpredsednice Odbora za delo, družino in socialne zadeve in invalide." Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] S tem zaključujem to točko [[…]] Oprostite. Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 4. izredno sejo Državnega zbora.