[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Köszöntöm mindazokat is, akik a televízión vagy a rádión keresztül figyelik munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső urak lesznek a segítségemre. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 22. ülésnapját megnyitom. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! A mai nap, május 9-e, Európa kettős ünnepe: a befejezés és az újrakezdés napja. Ezen a napon ért véget kontinensünkön a második világháború, és öt évvel később ezen a napon kezdődött az egyesülő Európa története azzal, hogy Robert Schuman francia külügyminiszter előterjesztette Európa újjászervezésére vonatkozó javaslatát. Ez volt az első lépés az Európai Unió megteremtéséhez. Schuman nyilatkozatban szólította összefogásra Franciaországot, Németországot és a többi európai országot, javasolva, hogy a már évszázadok óta ellenséges, egymás ellen harcoló európai országok hangolják össze szén- és acéltermelésüket. Terve teljesen új alapokra helyezte a nemzetközi kapcsolatokat, azonban már akkor megfogalmazta, hogy Európa nem maradhat csupán egy gazdasági összefogás szintjén: „Lelket kell neki adnunk. Európa csak akkor fog élni és megmaradni, ha tisztában lesz önmagával és felelősségével.” - mondta. 1950. május 9-e tehát csak a kezdete volt egy folyamatnak. Az akkori hat ország kezdeményezéséhez az évek során egyre több nemzet csatlakozott, majd a Közép-Európában lezajlott rendszerváltásokat követően „Európa szétdaraboltsága abszurditássá vált”. A létrejött egység azonban nem jelentette és nem is jelentheti a tagállamok egybeolvasztását, hiszen, ahogy Schuman is megfogalmazta: szükség van a szövetségre, az együttműködésre, de ugyanúgy szükség van egymás kölcsönös tiszteletére és a sokféleség megőrzésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Napjainkban új kihívások elé néz az Európai Unió. Megváltozott gazdasági és politikai körülmények között kell Európa egységét a jövőbeli generációk számára megőriznünk. Híven a 2007-es berlini nyilatkozathoz, mindent meg kell tennünk azért, hogy a világban jelentkező konfliktusok békés úton rendeződjenek; hogy az emberek ne eshessenek háború, terrorizmus vagy erőszak áldozatául; hogy az emberi jogok semmilyen körülmények között ne sérüljenek. A mai nap tehát jó alkalom arra, hogy visszatekintsünk a Nobel-békedíjjal kitüntetett Európai Unió intézményeinek történetére és hitet tegyünk a közösen felvállalt, fontosnak tartott alapértékek mellett. Köszönöm szépen ezt a spontán megnyilvánulást. Most napirend előtti felszólalások következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselőcsoportjából: „Már a visegrádi országokat sem tudjuk utolérni bérekben?” címmel. Képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt kormánypárti Képviselők! Nem mindennapi dologra került sor múlt héten: a Magyar Nemzeti Bank elnöke exkluzív interjút adott az egyik napilapnak. Az interjúban Matolcsy Györgynek szegezték azt a kérdést is, hogy vajon mit gondol az 5 millió forintos fizetéséről. Szerinte persze nincs itt semmi látnivaló, annyi történt, hogy az MNB vezetőinek a fizetését, idézem: „a cseh és a szlovák jegybankelnökök fizetéséhez igazították”. Szerényen hozzátette azt is: „a magyar jegybank teljesítménye van olyan jó, mint egy sor más uniós nemzeti banké”. Tehát ő alapvetően egyetért az 5 milliós fizetéssel. Beszéljünk egy kicsit erről a teljesítményről! Mert mindezt az az ember mondta, aki az interjúban elismerte, hogy a Magyar Nemzeti Bank 136 milliárd forintot nyert a devizahitelek forintosításával keletkezett árfolyamnyereségen. Ugyanakkor behazudta azt is, hogy minderre a Kúria kötelezte, holott azért egyezzünk meg abban, hogy a Nemzeti Bank nyugodtan eladhatta volna a devizahiteleseknek a svájci frankot annyiért, amennyit az MNB fizetett érte korábban. Végül ugyanebben az interjúban azt is elmondta, hogy valóban befizethette volna az alapítványoknak adott 267 - ismétlem: 267 - milliárdot a költségvetésbe, egyébként ebből nyugodtan kártalaníthatták volna a devizahiteleseket is, de ő az oktatást tartotta fontosnak. Például mi volt ebből az oktatásban? Saját teljesítményeiről kiadtak egy könyvet, 70 millió forintért. Matolcsy György, miután mindezeket elmondta, egyetértett azzal, hogy neki 5 milliós fizetése van, de mint tudjuk, ezt a páratlan teljesítményt nemcsak Matolcsy Györgynél ismerték el így a kormánytöbbség részéről. Béremelésben részesült a jegybank teljes vezetősége, a felügyelőbizottsági tagok is, például Papcsák Ferenc elnök úr, akinek kapásból háromszorosára nőtt a fizetése. Azért térjünk vissza egy kicsit erre a teljesítményre még egy mondat erejéig! Gyakorlatilag ez az a jegybank, amelyik teljesen önkényesen visszatartott több száz milliárd forintot; törvényesen létrehozott és kistafírozott alapítványokat, hogy ezt a közpénzt titokban szétszórhassa; két lábbal tiporták a közbeszerzési törvényt is, és a kormány mindezért meg is jutalmazta a jegybankelnököt. A történet pikantériája azonban az, és erről fogunk a továbbiakban beszélni, hogy mindezt a visegrádi országokra történő hivatkozással tették. Nem először, és gondolom, nem is utoljára halljuk ezeket az érveket. Emlékszünk rá, hogy Lázár János kancelláriaminiszter úr is hasonló magyarázkodásba fogott akkor, amikor az állami menedzserek bérplafonjának a 2,5-szeresére emeléséről volt szó. Ugye, mindannyian emlékszünk arra, hogy tavaly 2-ről 5 millió forintra emelték a MÁV, a Magyar Posta, az MVM, a Szerencsejáték Zrt., a Nemzeti Vagyonkezelő és egy sor más állami cég csúcsvezetőinek a fizetését. Lázár mit mondott akkor? Mi mást: a béreket a cseh, a lengyel és a szlovák gyakorlat alapján határozták meg. Tehát itt van a lényeg, tisztelt képviselőtársaim, és most figyeljenek nagyon, kérem, kormányoldalról! Mert miközben az állami vezetők bérének a felzárkóztatásánál az referencia, hogy mi újság van a visegrádi országokban, önök kormányon gyakorlatilag összehasonlításokat végeznek azért, hogy meg tudják adni a megfelelő fizetésemelést, ugyanezt a mai napig nem tették meg a dolgozók béreivel. Holott Magyarország a béreket tekintve nemcsak az Uniótól, hanem a visegrádi országokon belül is jelentős lemaradásban van, 15-20 százalékosban. És hogy egy kicsit jobban figyeljenek arra, amit mondok, hadd mondjak önöknek néhány összeget! Ha az árszínvonallal korrigáljuk a nettó minimálbért, akkor Magyarország esetében ez 73 800 forint; a cseheknél 87 300 forintot tesz ki; a szlovákoknál 90 ezer forintot, a lengyeleknél pedig 118 ezer forintot. Magyarország tehát minden tekintetben, a nettó minimálbér vásárlóerejét tekintve is abszolút sereghajtó a teljes régióban. Az utolsók vagyunk, tisztelt kormánypártok! Mindeközben önök folyamatosan stafírozzák ki a vezetőket. És akkor még egy összehasonlítást hadd ajánljak az önök figyelmébe: egy hónapnyi bért kapnak az államicég-vezetők és a jegybankelnökök, olyan mértékben, amiért egy magyar ápoló 24 hónapig dolgozik. Egy magyar szociális dolgozó pedig több mint 36 hónapnyi munkájával teremti meg azt a pénzt, amit ezek a vezetők egy hónap alatt zsebre tettek - 24-szeres, 36-szoros különbségekről van szó! Mindezt egy olyan országban, ahol naponta három orvos és két ápoló hagy itt minket és megy el külföldre dolgozni azért, hogy meg tudjon élni ő meg a családja.A bicska kinyílik az ember zsebében, tisztelt képviselőtársaim! Nem elfogadható az, hogy arra teljesen érdemtelen vezetők annyit keresnek egy hónapban, amit egy magyar ápoló közel kétévnyi kemény munkával keres meg, egy szociális munkás pedig több, mint három évet kell hogy dolgozzon ezért. Tisztelt Kormánypártok! Most, hogy már ilyen vastagon kistafíroztak itt állami vezetőket, cégvezetőket, mindenféle jegybankelnököt és gyakorlatilag a teljes vezérkart az állami cégeknél, szeretném önöktől megtudni, hogy mikor fognak a dolgozók érdekében is béremeléseket csinálni, mert olyan nincs, hogy a visegrádi országok alapnak tekinthetők, hogyha a vezetők béremeléséről van szó, de nem tekintjük alapnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amikor a dolgozókról van szó. [[13.10]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt hiszem, elmondhatjuk, hogy kormányunk kormányra lépésre óta legfőbb céljának tekinti azt, hogy a tisztességes munkát és a növekvő fizetések lehetőségét biztosítsuk az emberek számára. Jó lett volna, ha ezt az érzelmektől túlfűtött felszólalását elsősorban a szocialistákhoz intézi a tekintetben, hogy megnézzük azt, hogy honnét indultunk 2010-ben. [[Dr. Szél Bernadett: De nem ők vannak hatalmon! Derültség az MSZP és az LMP padsoraiban.]] 2010-ben, bizonyára ön is tudja, ha olvasott akkor újságot vagy éppen a szakirodalmat nézte, vagy éppen az aktuális politikai és gazdasági helyzetet figyelembe vette, hogy egy csődközeli állapotban levő országot vettünk át, ahonnét kellett nagyon komoly lépéseket tenni annak érdekében, hogy egyáltalán a gazdaság kilábaljon a gödörből, hogy egyáltalán a gazdaság elinduljon a fejlődés útján, és ha a gazdaság elindult a fejlődés útján, akkor lehetőségek szerint egy-egy lépést előre téve, az emberek is többet keressenek, többet tudjanak hazavinni munkájuk után. Nézzük meg, hogy egyébként mit tettünk ennek érdekében, mert úgy látszik, önök ezzel nincsenek tisztában. Nézzük meg azt, hogy mi történt az elmúlt időszakban. Nézzük először a minimálbért! A kormány a szociális partnerekkel egyeztetve 2010-ről 2016-ra 73 500 forintról 111 ezer forintra emelte a minimálbért [[Dr. Schiffer András: És az adóteher?]] tehát 51 százalékkal emelte meg. És ha megnézzük azt, miután gondolom, frakcióvezető tisztában van azzal, mi az, hogy reálérték és nominálérték, ezért szeretném elmondani, hogy ez a minimálbér közel 20 százalékkal, valamivel több mint 19 százalékkal növekedett a minimálbér esetében. Az az adat, amit képviselő asszony elmondott, nem biztos, hogy abban a formájában igaz, ahogy ön elmondta [[Dr. Szél Bernadett: De igaz, kiszámoltuk.]] , ugyanis az elmúlt időszakban vásárlóerő-paritáson is jelentős mértékben tudtunk javítani például a csehekkel szemben. Lehet, hogy jobb lenne, ha utánanézne ennek is. De nézzünk egy másik adatot! A nettó minimálbér hogyan emelkedett azon családok esetében, ahol kisgyermekek vannak? A kétgyermekes, háromgyermekes családok esetében 24-60 százalékkal növekedett a nettó értéke, reálértéke a minimálbérnek. De ne csak a minimálbérről beszéljünk, beszéljünk általában a bérről! A KSH adatai szerint 2010-2015 között a reálbérek több mint 15 százalékkal, pontosan 15,4 százalékkal emelkedtek, ami nagyjából kétszerese a GDP-növekedésnek. Ez azt jelenti, hogy a kétgyermekes családok esetében például 20 százalékkal vagy valamivel több mint 20 százalékkal nőtt, a három- vagy többgyermekeseké pedig 42,6 százalékkal nőtt, tehát a reálbérek ennyivel növekedtek az elmúlt időszakban. [[Dr. Schiffer András: Áfa?]] És nézzük a legutolsó időszakot! A legutóbb közzétett februári béradatok a munkavállalók szempontjából ugyancsak nagyon kedvező számokat és adatokat mutatnak. Nemzetgazdasági szinten a bruttó átlagkeresetek az év első két hónapjában 5,9 százalékkal, a nettó átlagkeresetek 7,5 százalékkal, a reálkeresetek pedig 6,9 százalékkal múlták felül az egy évvel ezelőtti szinteket. [[Dr. Schiffer András: Nem erről beszéltek.]] Itt a bekiabálók áfát kértek számon és egyéb adókat kértek számon. Bizonyára, ha figyeltek volna, tudták volna, hogy csökkent a személyi jövedelemadó 2015-2016-ra 1 százalékkal, és jelentős mértékben csökkentettük jó néhány árucikk, főként élelmiszer tekintetében az áfát is. Tehát mindent - továbbra is hangsúlyozom - megtettünk annak érdekében, hogy a reálbérek többet érjenek, többet tudjanak vásárolni a hazavitt bérükből az emberek, mint előtte, nemcsak fizetésemelésekkel, hanem adócsökkentésekkel is megtettük ezeket. A gyarapodó reálkeresetek és a növekvő foglalkoztatás elősegíti a belföldi kereslet emelkedését, ami ugyancsak hozzájárul a magyar gazdaság növekedéséhez, ami az elmúlt években ugyancsak folyamatos volt. Nézzük meg azt, hogy mi történt a versenyszférában és mi történt a közszférában! A közszférában folyamatosan megint csak a gazdaság lehetőségeihez képest emelkedtek a bérek lépésről lépésre. [[Dr. Schiffer András: Kié?]] El lehet ezt mondani a pedagógusok esetében, el lehet mondani a rendvédelmi dolgozók vagy éppen más egyenruhás szolgálatot teljesítők esetében, a szociális területen dolgozók tekintetében történtek már lépések, és életpályamodell kidolgozása van folyamatban a felsőoktatásban, és az egészségügyben is történtek olyan jellegű előrelépések, amelyek a béremelkedést és a reálbér-emelkedést szolgálják. Úgyhogy arra kérem képviselő asszonyt, hogy figyelmesebben olvassa az adatokat, és ebben az esetben rájön és látja azt, hogy az elmúlt időszakban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a kormányzat és a parlament mennyit tett azért, hogy ne csak nominálisan növekedjenek a bérek, hanem reálértékben is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A Jobbik képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bana Tibor képviselő úr: „Miért nem védik meg a magyarokat?” címmel. Bana Tibor képviselő úré a szó, Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A bevándorlás visszaszorítása, a magyarok biztonsága nemzeti ügy. Egyértelmű az összefüggés a migráció növekedése és a terrorveszély élesedése között, ezért a Jobbik számára az egy pillanatig sem volt kérdés, hogy támogatjuk azokat a kormányzati és kormánypárti kezdeményezéseket, amelyek abba az irányba mutattak, hogy a migráció ellen érdemben fellépjünk. Így történt ez a honvédség bevetésével kapcsolatban, biztosítottuk a kétharmados többséget, a kerítés építésével összefüggésével pedig azt el kell mondani, hogy nemhogy támogattuk, hanem ásotthalmi polgármesterünk, Toroczkai László volt az, aki ezt elsőként javasolta. Nem lehet tehát mondani, hogy ne lettünk volna konstruktívak ezekben az ügyekben, és ne az ország érdekeit tartottuk volna szemünk előtt, ami egyértelmű is volt számunkra. Sajnos, az önök oldaláról nem ezt láthatjuk, hiszen azokat a szakmai javaslatokat, amelyeket a Jobbik frakciója megfogalmazott, rendre elutasították. Gondolok itt az önálló határőrség visszaállítására, ami azért lenne különösen fontos, mert a déli határszakaszon így lehetne érdemi élőerős védelmet biztosítani, és akkor nem történhetne az meg, hogy akkor, amikor áll a kerítés, naponta több száz illegális migráns érkezik az ország területére. A másik nagyon fontos javaslatunk pedig, amit néhány héttel ezelőtt fogalmaztunk meg, hogy rögzítsük a kvótarendszerrel szembeni kiállás és minden kvótaszerű megoldás elleni kiállás tényét az Alaptörvényben. Mi azt gondoljuk, hogy ez lenne a legjobb megoldás, sokkal olcsóbb lenne, mint egy népszavazás, hiszen arra nagyjából 5 milliárd forintot szánnak a ma benyújtott javaslatuk alapján, amit, hozzáteszem, frakciónk természetesen támogatni fog, hiszen mi is azt mondjuk, fontos az, hogy az ország valamilyen módon kifejezze, hogy elutasítjuk ezt az agyament szüleményt Brüsszel részéről, a kvótarendszert, de mi azt mondjuk, hogy minden hasonló megoldást és a visszatoloncolásokat is el kell utasítanunk. Sajnos úgy látszik, hogy önök nem kívánják megfogadni ezt a javaslatunkat, a mai Igazságügyi bizottság ülése erre mutatott rá. Önök számára fontosabb a politikai haszonszerzés, hiszen a következő hónapokban igyekeznek majd kommunikációjuk középpontjába állítani a referendumot. De mi is történik közben, ha már a kommunikációnál tartunk? Szavakban önök nagyon harciasak, mint azt már nagyon sokszor láthattuk. Orbán Viktor miniszterelnök úr megfogalmazta azt, hogy a menekülttáborokat és befogadóállomásokat az Európai Unió területén kívül kell elhelyezni. Mit látunk a gyakorlatban? Szülővárosomban, Körmenden éppen egy héttel ezelőtt nyitottak migránstábort, és azóta egyre nagyobb létszámban érkeztek oda bevándorlók. Most még csak nagyjából 120-an vannak, de jutottak el hozzánk olyan információk, hogy hamarosan újabb csoportok érkeznek majd Körmendre. Jelenleg 300 fő befogadására alkalmas ez a tábor. [[13.20]] A múlt pénteken Z. Kárpát Dániel frakciótársammal közösen vettünk részt egy tüntetésen, ahol sok százan, nagyjából félezren vettek részt, és a körmendiek kifejezték határozott véleményüket, arra szólítva fel a kormányt és a város kormánypárti polgármesterét, Bebes Istvánt, hogy tegyenek hathatós lépéseket a tábor mielőbbi bezárása érdekében. És nemcsak a tüntetésen tették meg ezt a körmendiek, hanem az aláírásgyűjtő íveinken is folyamatosan gyűlnek a támogatások, hiszen azt lehet mondani, hogy elsöprő többségben utasítják el a körmendiek és a környékbeliek ennek a tábornak a létezését. És ez nem véletlen, mert féltik a családjukat, a szeretteiket, és mi, jobbikosok is féltjük azokat, akik Körmenden élnek, féltjük azokat, akik odaviszik a gyermekeiket óvodába, iskolába, vagy akik adott esetben a városban dolgoznak. Láthattuk, hogy mi történt néhány napja Békéscsabán a menekültügyi központban. De nemcsak a békéscsabai példát kell felhozni, hanem akár Kiskunhalas, Debrecen, Nagyfa, Bicske vagy Vámosszabadi esetét. Mindegyik településen történtek olyan események, amelyek közbiztonsági problémákat okoztak. Ezt Lázár János miniszter úr is kimondta, hiszen a nagyfai menekülttábor bezárását éppen ő kezdeményezte ilyen háttérrel, közben pedig nekünk ott, a nyugati végeken azt kell tapasztalnunk, hogy Körmendre - és korábban felmerült városunk, Szentgotthárd is - menekülttábort létesítenek. Határozottan tiltakozunk ez ellen, és határozottan tiltakozunk az ellen, hogy a kormány szavakban nagyon harcias, de amikor a gyakorlati lépéseket látjuk, akkor nem veszik figyelembe a magyarok biztonságát. Államtitkár Úr! Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Önök megígérték, hogy megvédik az országot, megvédik a magyarokat. Tegyék is ezt meg! Haladéktalanul számolják fel a körmendi menekülttábort, számolják fel mindegyik másik településen a befogadóállomásokat, és tegyenek érdemi lépéseket annak érdekében, hogy valóban az legyen az igazság, amit megfogalmaztak, hogy nem érkezhetnek bevándorlók az országba! A körmendiek sem kérnek a migránsokból, és az ország más településein élők sem kérnek belőlük. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kontrát Károly államtitkár úr válaszol, a Belügyminisztériumból. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormánya határozottan föllép a magyar emberek érdekében az illegális migránsok törvénysértő beáramlása ellen. Az elmúlt év őszén a hármas védelem kialakításával, amikor is a jogi, a fizikai és az élőerős védelmet létrehoztuk a déli határon, először a magyar-szerb, majd a magyar-horvát szakaszon, olyan eredményeket tudtunk elérni, hogy gyakorlatilag visszaszorítottuk az illegális migrációt. De akkor is azt mondtuk, mint ahogy most is azt mondjuk, hogy a veszély nem múlt el. Képviselő úr, a veszély nem múlt el, hiszen az Európai Unió nem tudta megszüntetni azokat a kiváltó okokat, amelyek az illegális migráció ilyen mértékű kifejlődéséhez, ehhez a történelmi léptékű népvándorláshoz vezettek. Éppen ezért a kormány úgy döntött, hogy fizikailag meg kell erősíteni a déli határt, s erre 9,3 milliárd forint átcsoportosításáról rendelkezett. Ez a fizikai megerősítés napjainkban is folyik. De nem csak a fizikai megerősítést tartjuk fontosnak és szükségesnek a déli határ védelme érdekében. A kormány éppen az elmúlt héten nyújtotta be azt a törvényjavaslatot - amely tárgyalását a parlament május 17-én kezdi meg az általános vita lefolytatásával -, amelynek az a lényege, hogy a határ vonalától számított nyolc kilométeres körzeten belül feltartóztatott illegális migránst, ha nem követett el bűncselekményt, akkor a rendőrök visszakísérik a határra, és ha ilyen szándéka van, akkor a határon a tranzitzónában be tudja nyújtani a kérelmét. Ha nem ez a szándéka, akkor máshogy is dönthet, elhagyhatja az országot. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a körmendi helyzetet illeti: mindig elmondtuk, hogy köszönettel tartozunk Körmend városának, a képviselő-testületnek, a tisztségviselőknek, az ott élőknek az együttműködésért, azért, hogy megértik ezt a helyzetet. Rákényszerültünk arra, hogy a Rendészeti Szakközépiskola területén 300 fő befogadására alkalmas átmeneti tábort hozzunk létre; ezt szeretném kihangsúlyozni. Ahogy ön is tudja, az elmúlt év őszén is kénytelenek voltunk egy tábort létrehozni, de azt a migránsok gyakorlatilag nem vették igénybe. Amikor pedig az a helyzet alakult ki, amiről beszéltem, hogy le tudtuk fogni a déli határt és nem jöttek a migránsok, akkor ezt a tábort felszámoltuk, megszüntettük. Most is csak a lehető legszükségesebb időre kényszerültünk ennek a tábornak a létrehozására. Tudjuk azt, hogy a körmendiek biztonságának a megőrzése érdekében többet kell tennünk, ezért a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság, a honvédség, a Készenléti Rendőrség egységei, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal munkatársai mindent megtesznek annak érdekében, hogy a körmendiek biztonságát szavatolják. A város polgármestere megkereste Pintér Sándor belügyminiszter urat, hogy a közterületi kamerarendszer bővítése érdekében forrásokat biztosítson a kormány. Pénteken a sajtótájékoztatón bejelentettem, hogy erre a célra a körmendiek kérését teljesítve 24 millió forintot biztosítunk. Ez tartalmazza a kamerarendszer bővítését, a működtetés költségeit és az egyéb felmerülő költségeket. Tehát a táboron belül, a városon belül, a környéken mindent megteszünk annak érdekében, hogy arra az átmeneti időre, amíg kénytelenek vagyunk, rákényszerülünk a befogadóállomás fenntartására, a körmendiek biztonságát szolgáljuk és szavatoljuk. Tisztelt Képviselő Úr! Ha önöknek valóban fontos a körmendiek, a megye más területein élők, a nyugat-magyarországiak vagy egyáltalán a Magyarország területén élők biztonsága, nyugalma, akkor arra kérem, hogy ne használják fel ezt a helyzetet politikai haszonszerzés céljára úgy, ahogy azt pénteken tették Körmenden, képviselő úr. Ha önöknek a nyugalom, a békesség, a biztonság az elsődleges, akkor kérem, hogy ezt a kérésemet fogadják meg, hiszen önök is látják, hogy a rendőrség megerősített jelenléttel van a városban, hogy a honvédség is ott van, és mindent megteszünk annak érdekében, hogy a körmendiek és a környéken élők biztonságát szavatolni tudjuk. Így lesz ez a jövőben is mindaddig, amíg ez a helyzet fennáll. S természetesen, ha a helyzet úgy alakul, hogy a migránsok elhelyezésére már nincs szükség a körmendi befogadóállomáson, akkor meg fogjuk szüntetni ezt a befogadóállomást. Most még nem tartunk itt. De még egyszer mondom, a kormánynak az a szándéka, hogy csak a lehető legszükségesebb ideig vegye igénybe ezt a befogadóállomást. Ami pedig az elmúlt egy hét történéseit illeti: annak a cselekménynek a vizsgálata, amit önök megpróbáltak politikai haszonszerzésre kihasználni, jelenleg is folyik. Bízunk abban, hogy a rendőrség minden szempontot ki fog vizsgálni, és az igazság kiderül. Köszönöm szépen, és kérem a tisztelt képviselő urat, hogy a biztonság, a rend, a nyugalom érdekében önök is tartózkodjanak a politikai haszonszerzéstől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A KDNP képviselőcsoportjából „Keresztény értékek és Szent István Könyvhét” címmel Vejkey Imre képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor 1993-ban először hallottam az akkor első alkalommal megnyitott Szent István Könyvhétről és a szintén első alkalommal kiosztott Stephanus-díj felől, amelyet immáron 24. alkalommal osztanak ki, egy latin mondás, a nomen est omen jutott eszembe, és vele együtt Dante, akinek 700 éve a ravennai temetőben záródott le a sírja, aki számkivetve élt hazájában, de azóta Itáliában is nagyot fordult a világ. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! De nagyot fordult ám itthon is a világ. A totális diktatúrák idejében keresztény könyvhöz jutni csak úgy lehetett, hogy a család ezzel a kitelepítést vagy a teljes megsemmisülést veszélyeztette. Most csak ki kell menni a Ferenciek terére, és a különböző egyházi kiadók, szerzetesrendek, magánkiadók és terjesztők 7 ezer példányához juthatunk, köztük 71 könyvheti újdonsághoz is, mint például Michael Hesemann Stigma című könyvéhez, vagy a II. vatikáni zsinat Nostra aetate nyilatkozatának 50. évfordulójára készített zsidó-katolikus vallásközi anyaghoz. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nagyon fontosak ezek a keresztény könyvek, s nemcsak kultúránk, hanem a magyar államiság fennmaradása szempontjából is, hiszen egész államunk fennmaradása a kereszténység felvételének köszönhető, kereszténység nélkül pedig a magyar kultúrából is csak az avarokéhoz hasonló homályos kultúrtörténeti képek maradtak volna fenn. [[13.30]] A Szent István Könyvhét elősegíti, hogy újra a művészetek is táplálkozzanak a keresztény értékekből, és erre szükség is van, mert az igazság az, hogy míg a világörökség kétharmada szakrális jellegű művészeti alkotás, addig napjaink alkotásai - ilyen irányú impulzus alig érzékelhető szintje híján - a nullához konvergálóan merítenek csak a vallásos témákból. Adjunk hát impulzusokat! [[Dr. Vadai Ágnes: Az biztos.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi az utóbbi hat évben adtunk impulzusokat a keresztény gyökereket elutasító Európának arra, hogy az itt élő nemzetek újra emlékezzenek a zsidó-görög-római hagyományokon teremtett keresztény kultúrára, arra a kultúrára, amely a civilizáció új korszakát nyitotta meg. Ezen korszakra nyúltak vissza egyébként az Európai Unió alapító atyái, Konrad Adenauer, Schuman de Gasperi is, akik már fél évszázada kimondták azt a nagy igazságot, hogy Európa vagy keresztény lesz, vagy nem lesz. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ma Magyarország és Nyugat-Európa között egy spirituális küzdelem zajlik, amelynek eredményétől függ Európa jövőbeni arculata. Amikor tehát mi, magyarok azt mondjuk, hogy több Európát, akkor nem azt értjük alatta, hogy több európai bürokratát, hanem azt, hogy több spiritualitást, vagyis azt, hogy Európa térjen vissza az alapító atyák szándékaihoz. Ellenkező esetben ugyanis a pénzügyi válságot követő bevándorlási hullám a szélsőségek előretörését és az európai társadalmak destabilizációját vetíti előre. Brüsszelben pedig egyre őrültebb javaslatok látnak napvilágot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezért fontos az, hogy a kényszerbetelepítés vonatkozásában kezdeményezett népszavazáson minél többen vegyenek részt, hogy az érvényes és eredményes legyen, továbbá az is, hogy a keresztény gyökereinket megélve minél többen látogassuk meg a Szent István Könyvhetet, amely a mai nappal nyit, és csaknem egy héten keresztül várja nemcsak értékes könyvekkel, hanem tartalmas programokkal is a magyar polgárokat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Hoppál Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindannyiunk által megélt valóság és alapaxióma, hogy a műveltség megszerzésének legfontosabb terepe talán az olvasás. Így az olvasás népszerűsítése és a könyvekkel való találkozás felülírta azt a várakozást, ami arról vizionált az elmúlt évtizedekben, az infokommunikációs robbanás időszakában, hogy a Gutenberg-galaxis megroppan, és talán a nyomtatott könyv el is tűnik az európai műveltség terepéről. Nem így lett. Korunk rácáfolt erre a vízióra, és a könyvkiadás, úgy is mondhatnánk, egy új reneszánsz időszakát éli. Ebben a tekintetben hangsúlyoznom kell valóban, ahogy képviselő úr mondja, a korok is változnak, és ezért a kínálat is bővül, gyarapodik és színesedik. Így a keresztény kiadók által az olvasói körhöz eljuttatott könyvek mennyisége tematikai vonatkozásban is a rendszerváltás óta felfelé ível. Örvendetes és kívánatos tendencia részesei lehetünk ebben, hiszen a mindenféle katartikus élményt nyújtó olvasmányanyag, amiket a Szent István Társulat felvállal évről évre új könyvek kiadásával, legyen az szépirodalmi, ismeretterjesztő vagy tudományos, de másféle kötetek közzététele is, nyilvánvalóan segíti a művészetekhez való közelebb jutás élményét, ezáltal nagy szolgálatot tesz a társadalom egészének. Hiszen a művészetekkel való találkozás lehetősége egyúttal az életminőség javulását is eredményezheti. Amikor mindemellett egy olyan kulturális missziót is felvállal egy kiadó, itt a Szent István Társulatra gondolok, hogy valóban egy könyvheti kínálattal is gyarapítja az olvasókat, akkor ezt az értékrendet erősíti, magasabban pozicionálja. Köszönettel tartozunk tehát a Szent István Társulatnak azért, hogy évről évre ezt a rendezvényt megrendezi. Az idei évben valóban május 9. és 14. között, a következő napokban a budapesti Ferenciek terén író-olvasó találkozókra is sor kerül és vagy ötven dedikációra is, úgyhogy a szerzők, a friss szerzők műveiket itt mutatják be a nagyközönség számára. Fontosnak tartjuk leszögezni, hogy az olvasás, a könyv szeretete és ebben természetesen az ön által kiemelt keresztény tematikájú irodalom terjesztése a társadalom jobbítása szempontjából csak úgy érvényesülhet, ha a könyvhét kampányeseményei után is a kézben tartott könyv lehetősége az intézményrendszeren keresztül mindenki számára lehetővé válik. Ezért sokat léptünk előre a polgári kormányzás elmúlt hat esztendejében, és örömmel mondhatjuk el, hogy a fiókkönyvtári rendszer gazdagításával, közel 600 fiókkönyvtárnak az elmúlt négy évben történt teljes körű felújításával új kulturális terek is létrejöttek Magyarországon. Sőt, immár könyvtárbuszok szolgálják Kelet-Magyarországon és a kistelepüléses Dél-Magyarországon azokat a megyéket, amelyekben a kicsi falvakba ezek a buszok viszik el a megyei könyvtárakból a napi olvasnivalót heti rendszerességgel az olvasók számára. Az ön által érintett kérdésben felmerült az is, hogy valóban nemcsak az olvasás fontossága és szükségessége az, ami társadalmunkban égető vágy, hanem a keresztény tematikájú irodalom megerősítése a rendszerváltás utáni kelet-európai országoknak fontos feladata, mivel ebben hiátust szenvedtünk az 1990 előtti időszakban. Igen, korunk nagy kihívása a bevándorlási válság, amelyben egy nagy kulturális kérdés feszül előttünk, meg tudjuk-e őrizni azt az alapot, azt a fundamentumot, amire az ezeréves Magyarország épült, azt a keresztény fundamentumot, amire egyébként az egyesült Európa is épült. Ezt a kihívást kell hogy erősítse valóban mindazon kulturális törekvéseink összessége, amelyek Magyarországon elég markánsan fogalmazták meg azt, hogy a bevándorlással kapcsolatos magyar álláspont néha eltérően az európai állásponttól, de most már egyre gyakrabban egybeesve azzal, igenis a kultúránk gyökereinek megőrzése melletti kiállásként is azonosítható. Ilyen értelemben is üdvözöljük tehát a mostani könyvhét rendezvényét. Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Aktuális ügyekről” címmel az MSZP képviselőcsoportjából Tóbiás József frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A holnapi napon szavazni fogunk a kormány kérdéséről, és azt tudom önöknek mondani, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy a magyar társadalom, a Magyar Szocialista Párt és civil szervezetek együttműködésével, rekordgyorsasággal összegyűjtötte a szükséges számú, több mint százezer aláírást ahhoz, hogy Magyarországon lehetővé váljon, hogy egy napon és egy lapon kerüljön, ugyanazon a napon kerüljön népszavazásra sor. Tettük ezt azért, mert önök az elmúlt években nem akarják vagy nem akarták meghallani a nép hangját. Sok tüntetés, sok demonstráció, sok tiltakozás az önök logikája szerint csak a leszalámizás és a megosztás stratégiája volt. Soha nem mertek szembenézni azzal, hogyan is néz ki ma az a Magyarország, ami nem ebben az ülésteremben van, hanem a valóságban, ahol a létválságért küzdenek , ahol nemcsak az a kérdés, hogy ellopják-e a földet, nemcsak az a kérdés, hogy miközben maguknak milliókat osztogatnak fizetésként, addig mások létválságban vannak, hanem szeretnék, ha véleményt mondhatnának az önök kormányzásáról. Miért is lenne racionális az egy napon és egy szavazólapon történő döntés? Mert észszerű és egyszerű. Észszerű, hiszen felesleges elkölteni három hónap leforgása alatt plusz 6 milliárd forintot, miközben pontosan tudjuk, hogy se szeri, se száma azon területeknek, amelyeknek szükségük lenne 6 milliárd forintra, nem a Matolcsy könyvkiadásra gondoltam, nem is a rokonok és nem is a haverok osztogatására. [[13.40]] Joga van a népnek véleményt mondani, és egyszerű, merthogy egy napon megszólítjuk a magyar állampolgárokat, és a legerősebb felhatalmazást kérve, hiszen ha önök néha elmondják, hogy jogállamiságban gondolkodnak, a jogállam alapvető tétele a népszavazás intézményének erősítése, a részvételi demokrácia erősítése. Ez önöknek is érdeke kellene legyen. Bár most elnézem a népszavazásitörvény-módosításukat, hogy újra pénzügyi kérdéssé teszik adminisztratív és jogi eszközökkel, olykor már fizikai eszközökkel lehetetlenné kívánják tenni, hogy a társadalom ellenzéke, amely a kormánnyal szemben áll, véleményt mondjon, azaz önbeismerő vallomás, hogy miért fél, miért retteg a Fidesz attól, hogy a három kérdés, a kormány saját kérdése, amelyet pánikszerűen rendelt meg saját magától, már csak úgy emlékeztetőül: időben az történt, hogy a Nemzeti Választási Bizottság úgymond elkaszálta a népszavazási kezdeményezést, majd a Kúria úgy döntött, hogy mégis ki lehet írni. Erre önök pánikszerűen egy kormányülés szünetében eldöntik, hogy önöknek is lesz egy kérdése. Rendben van. Miért is van ez a kérdés? Mert önök nem a menekültekről akarnak beszélni, hanem el akarják takarni azt a valóságot, amelyet önök okoztak. A Magyar Nemzeti Bank alapítványaiban Matolcsy György sajátjaként kezeli a köz pénzét, Polt Péter asszisztál ehhez. Ma az egészségügy, az oktatás, a szociális terület, de már az önkormányzatiság is válságban van, de önök nem erről akarnak beszélni. Önök a saját hatalmukat szeretnék bebetonozni, és eltakarni a gazdasági elitjüknek azokat a lopásait, azokat a törvényesített lopásait, amelyekről joggal kellene tudni a választóknak Magyarországon. [[Kósa Lajos: Mi támogatunk! Tóbiást elnöknek!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kósa Lajos Frakcióvezető Úr! Istenuccse, meg se próbálja! Meg se próbálja, mert nem önöknek választunk. Nem önöknek választunk! Az a mi dolgunk. Ön inkább olvasgassa a saját maguk által elfogadott törvényeket, hogy az, amit ön megnevez, hogy a kormánynak mihez van joga, de önök lenézik a társadalomnak azt a százezer tagját, aki viszont azt mondja, hogy miért ne írhatna ki az Országgyűlés ugyanazon kérdésben népszavazást, ha azáltal fél a kormány attól, hogy szembenézzen a valósággal. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök bárhogyan csűrhetik a szavakat, önök dönthetnek holnap úgy, hogy csak az önök kérdése szerepel azon a szavazólapon, szeretném önöknek mondani, hogy a munka, az aláírásgyűjtés nem áll meg. Igenis, lesz valódi népszavazás Magyarországon, amely nem a kormány kezdeményezése, hanem a fideszes kormányzás elmúlt hat évéről fog szólni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására Rogán Antal miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Vagy tényleg, inkább szólítsam tisztelt elnök úrnak? Mert ha jól látom, akkor most éppen az MSZP-n belül az elnöki pozícióért zajló kampány zajlik [[Gőgös Zoltán: Nálatok nincs ilyen?]] és sokszor az az érzésem, hogy elnök úr vehemens hozzászólásai és a sajtótájékoztatóik is valójában erről szólnak, és kevésbé arról, hogy mi a fontos a magyar embereknek Magyarországon, vagy mi az, ami nem. [[Tóbiás József: Persze! Az MNB milliárdjai, az nem gond!]] Hadd kezdjem talán azzal, tisztelt elnök-frakcióvezető úr, hogy ön is ismeri a Magyarországon érvényes jogszabályokat. Ebből az következik, tisztelt elnök-frakcióvezető úr, hogy ha önök szeretnék, hogy egy népszavazási kezdeményezésükről döntsön az Országgyűlés, akkor arra szeretném kérni, hogy az állítólag összegyűjtött aláírásokat nyújtsák be a Nemzeti Választási Bizottsághoz és a Nemzeti Választási Irodához, mert tudja, enélkül egy kicsit olyan a történet, ismeri azt az egyszeri viccet, amikor valaki a templomban imádkozik azért, hogy nyerjen a lottón egy ötöst [[Dr. Schiffer András: Matolcsy nem ismeri!]] és egy idő után megszólal az Úr hangja, hogy mégiscsak vásárolj egy lottószelvényt is, fiam, mert anélkül ez nagyon nehéz lesz. [[Szórványos taps a Fidesz soraiból. Tóbiás József: Nagy tapsot! Közbeszólások az MSZP soraiból: Sziporkázik!]] Ön is nagyon jól ismeri azokat a szabályokat, tisztelt elnök-frakcióvezető úr, hogy az Országgyűlés döntése csak akkor lehetséges egy népszavazási kérdésről, ha egyébként az aláírásokat összegyűjtötték, a Nemzeti Választási Irodához beadták, a Nemzeti Választási Bizottság pedig az ezzel kapcsolatos eredményt hitelesítette. Anélkül sajnos az Országgyűlésnek e téren semmiféle kompetenciája nincsen, tisztelt elnök-frakcióvezető úr. De azt gondolom, hogy ezt ön is nagyon jól tudja. Hadd tegyem hozzá, hogy mivel nagyon jól tudja, ezért ez nyilvánvalóan csak egy trükközés, amiről most itt ebben az esetben beszélünk, tisztelt elnök-frakcióvezető úr, és most már csak az a kérdés [[Zaj. Az elnök csenget.]] hogy ennek a trükközésnek mi a célja. Az-e a célja, hogy az MSZP-n belül az elnökválasztási küzdelemben biztosítson önnek egy jobb pozíciót, vagy az a célja, hogy egyébként elterelje a figyelmet arról, hogy önök valójában nem értenek egyet azzal a népszavazási kezdeményezéssel, amiről viszont az Országgyűlés most a törvényeknek és a szabályoknak megfelelően dönteni fog? [[Tóbiás József: Miről beszélgetünk, ha nem is hallod, amit mondok?]] Ezért arra szeretném kérni önöket, hogy az Országgyűlést ne biztassák törvénytelenségre [[Tóbiás József: Mást se csináltatok hat évig!]] , mert az önök által benyújtott országgyűlési határozati javaslat, amely arról szól, hogy a parlament most ne döntsön, azt gondolom, az kifejezetten szembemegy a jogszabályokkal, hiszen a jogszabályok értelmében a Kúria döntése után a kormány által kezdeményezett népszavazásról egyébként az Országgyűlésnek határidőn belül döntenie kell. Mi azt gondoljuk, hogy éppen ezért ennek a döntésnek itt el is érkezett az ideje. Mi betartottuk a jogszabályokat. Magyarországon a hatályos törvények értelmében népszavazást kezdeményezhet a köztársasági elnök, kezdeményezhet a kormány, és kezdeményezhetnek egyébként az állampolgárok megfelelő számú aláírás összegyűjtésével, de az Országgyűlés nem kezdeményezhet. Tehát ő maga nem dönthet arról, hogy népszavazást ír ki, viszont ezen kezdeményezésekről, ha azok megfelelnek a törvényesség feltételeinek, döntenie kell. Mivel itt a kormány által kezdeményezett népszavazási kérdés türelmesen végigment minden stáción, amin végig kellett mennie [[Zaj. Az elnök csenget.]] , azután elérkezett ide, az Országgyűlés ülésterméhez. Azt ne felejtsük el, hogy önök azok [[Gőgös Zoltán: Nem ezt nyújtottuk be! El kellene olvasni!]] akik a kényszerbetelepítésről szóló népszavazást mindenáron megpróbálták megakadályozni, tisztelt elnök úr, hiszen pontosan önök voltak azok, akik azt megtámadták a Kúriánál, és próbálták az időt húzni, hogy ne kerüljön sor egyébként erre a népszavazásra. Önök, mert Jávor Benedek képviselő úr mellett azért, ha jól láttam, beavatkozóként, illetve kezdeményezőként megjelent egyébként az önök európai parlamenti képviselője, Szanyi képviselő úr is, és megjelentek még jó néhányan mások is, úgyhogy mindent [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Az elnökjelölt! Szanyit az élre! Zaj. Az elnök csenget.]] megpróbáltak azért, hogy megakadályozzák ezt az ominózus általunk elindított és szerintünk rendkívül fontos népszavazási kezdeményezést. [[Tóbiás József: Szerintetek!]] Arra szeretném kérni, tisztelt elnök úr, hogy én megértem, hogy önök ezt nem akarják, megértem, hogy az önök számára valójában az a fontos, amit még anno a Gyurcsány-kormány idején elfogadtak mint bevándorlási stratégiát, elvégre önök 2007-ben arról döntöttek, hogy 1 millió bevándorlót szeretnének beengedni Magyarországra. [[Tóbiás József: Tónikám, a letelepedési kötvénnyel mennyit osztottatok ki?]] Istennek hála, ezt nem sikerült végrehajtaniuk. Tisztelt Elnök-Frakcióvezető Úr! Most arra szeretném kérni, hogy akkor viszont ezt ne próbálják megakadályozni. Tegyék lehetővé, hogy a nép valóban dönthessen arról, hogy akar-e kényszerbetelepítést Magyarországon, vagy sem, mert egyébként, tisztelt elnök-frakcióvezető úr, mi nem bevándorlókról szeretnénk kérni az emberek döntését, hanem arról szeretnénk kérni, hogy Brüsszel a fejünk felett hozhat-e olyan döntést, hogy Magyarországra embereket telepít be úgy, hogy egyébként arról nem kéri ki a magyar kormány vagy a Magyar Országgyűlés döntését. Mi a kényszerbetelepítést elfogadhatatlannak tartjuk. Az a Magyarország szuverenitásáról való lemondás lenne, az pedig az emberek döntése nélkül nem lehetséges. Ezért arra kérem, elnök úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy nyugodtan folytassák az aláírásgyűjtést, de ezt a népszavazási kezdeményezést viszont támogassák itt a parlamentben, ez még nem késő. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Gőgös Zoltán: El sem olvastad!]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából, „Kényszerbetelepítési kvótáról” címmel Kósa Lajos frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! [[Németh Szilárd István: Kedves Tóbiás Úr!]] Kedves Frakcióvezető-társam! [[Zaj. Az elnök csenget.]] A legkevésbé sem szeretném rontani a Szocialista Párt elnökségéért vívott küzdelmében az esélyeit, ezért élesen támadni fogom, nehogy véletlenül félreértse bárki azt a személyes véleményemet, amit itt bekiabálással mondtam, hogy ön egészen kiváló elnök és frakcióvezető. Azonban senkinek nem kerülheti el a figyelmét az, hogy Tóbiás József nyílt törvénysértésre buzdította a parlamentet. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van! Moraj az MSZP soraiból. Zaj. Gőgös Zoltán: Olvastad? Elolvastad, amit benyújtottunk? Mi lenne, ha arról beszélnél?]] Persze ez nem meglepő, hiszen emlékszünk arra a kijelentésére, egy aktívaértekezleten mondta Tóbiás úr, hogy a törvények nem számítanak, majd a választási kampány végén leülünk, és megbeszéljük, hogy mennyi a büntetés. [[Zaj. Gőgös Zoltán: Ezt az Orbán mondta, ne hülyéskedj már! Zaj. Az elnök csenget.]] Most arra tett javaslatot, hogy a parlament fittyet hányva minden létező jogszabálynak, támogassa a szocialisták azon javaslatát, amely egyébként még nincs a Ház előtt, hogy a parlament írjon ki népszavazást az önök által feltett két kérdésben. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nem ez van leírva! Zaj.]] Persze ennél egyszerűbb politikai blöff nem is létezik, hiszen ha lett volna - vagy van - százezer aláírásuk, akkor természetesen beviszik a Választási Irodához, ahol 60 nap áll rendelkezésre, hogy ezt mind hitelesítsék. [[13.50]] Ha ez nem történik meg, akkor ennek hiányában a parlamentnek nincs miről dönteni. Ha a parlamenthez fordul a Nemzeti Választási Bizottság, megállapítva egy határozatában, hogy lehet erről a kérdésről népszavazást kérni, ekkor, számolja ki, kedves Tóbiás frakcióvezető-társam, semmilyen jogi lehetőség nincs arra, a törvényeket betartva, hogy a két népszavazást egy időben lehessen kiírni. [[Gőgös Zoltán: A kötvénnyel mi van?]] Még akkor sem lehet kiírni, hogyha az államfő az úgynevezett 38 napos szabályt veszi figyelembe; egészen egyszerűen nem ér össze a kettő. Nekünk, a parlamentnek a kérdésről a kényszerbetelepítés kapcsán 30 napon belül döntenünk kell; az önök még be sem adott, állítólag meglévő 100 ezer aláírásáról 60 napig fog a Nemzeti Választási Iroda számolni, és döntést hozni, hogy megvan-e vagy sincs. De bizonyára az egészet csak abban a kontextusban szabad értelmezni, hogy dúl az elnökválasztási kampány a Szocialista Pártban, egészen kiváló elnökjelöltek vannak, akik mindenfajta blöffel próbálnak egymás fölébe keveredni vagy elnyerni a tagság szimpátiáját, és itt tényleg az a helyzet, hogy a jogszabályok nem számítanak még Tóbiás frakcióvezető-társamnak sem. De annyi jogtudós ül ott ön körül, kérdezze már meg, hogy a Nemzeti Választási Irodának milyen határidős kötelmei vannak, a parlamentnek milyen határidős kötelmei vannak, és onnantól kezdve nagyon gyorsan rá fog jönni, hogy amit ön mond, az képtelenség. A parlament egyetlenegy dologban tud most dönteni: hogy kiírjuk-e a kényszerbetelepítés kapcsán a népszavazást. Én azt javaslom, hogy támogassa a parlament a kiírást. A szocialisták nem létező, primitív politikai blöffnek minősíthető kezdeményezését pedig majd akkor vitassuk meg itt, ha előálltak a 100 ezer aláírással, de még jobb, ha 200 ezerrel állnak elő. Sőt, ha önnek igaza van, és olyan az elégedetlenség az országban, akkor Tóbiás József hívószavára egymillió aláírás sem illúzió, vagy kétmillió. Hiszen ön nap mint nap nemzethalált, közvetlen gazdasági csődöt, összeomlást és hasonlókat vizionál. [[Tóbiás József: Soha nem jelentettem ki semmi ilyet.]] Ha ez igaz lenne, akkor a 200 ezer aláírás, kedves elnök úr, meg se kottyan, egy fővárosi szervezetnek 500 ezret kéne begyűjteni. [[Gőgös Zoltán: El sem olvastad, Lajos, az a baj.]] De mi várjuk azt a 100 ezret, még azt sem látta senki, csak önök beszélnek róla. Én azt gondolom, hogy ha valóban állást szeretnének foglalni fontos, a jövőnk szempontjából meghatározó kérdésben, itt a lehetőség: döntsenek úgy, hogy nem egymillió kínait invitálnak az országba, mint akkor, amikor kormányon voltak [[Gőgös Zoltán: Azokat a Szijjártó hozta ide be.]] hanem döntsenek úgy, hogy a parlamenttől senki ne vehesse el azt a jogot, hogy eldöntsük, hogy kivel akarunk hosszú távon együtt élni és kivel nem. És mondjanak önök is nemet a kényszerbetelepítésre, ha kínaiakról van szó, ha másokról. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására Rogán Antal miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr! [[Zaj az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Dr. Harangozó Tamás: Na, most a kötvényekről hadd halljunk!]]
Képviselőtársaim! Miniszter úr, egy pillanatra! Képviselőtársaim, próbálják már meg két percig legalább, de inkább öt percig elviselni a másikat, hogy mindenki elmondhassa azt, amit egy felszólalásra válaszként el szeretne mondani. Köszönöm megértésüket és együttműködésüket. Miniszter úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát engedjék meg, hogy hadd kezdjem azzal - mert eszembe juttatták még egy néhány évvel ezelőtti népszavazási kezdeményezésnek a körülményeit a Kósa Lajos frakcióvezető úr által elmondottak -, amikor a szocialisták kormányzása idején egy szociális népszavazásra volt szükség, akkor a szociális elégedetlenség tényleg olyan volt, hogy egy igazi rekord született, hiszen három nap alatt gyűltek össze a szükséges számú aláírások a népszavazás elindításához. Ezt csak mondanám Tóbiás frakcióvezető úrnak, hogy milyen az a rekord, amiről ön, azt gondolom, hogy csak álmodozik így, ebben a formában. Aztán a másik, amit szeretnék itt elmondani, és nagyon fontos dolognak tartom, mert azt gondolom, használjuk ki az alkalmat, és beszéljünk arról, ami igazán fontos: a népszavazásról, amire azt gondoljuk, hogy sor kell hogy kerüljön most, 2016-ban, ha az Országgyűlés döntése ezt ma lehetővé teszi, akkor, azt gondolom, hogy legkésőbb a nyár végén vagy valamikor az ősz elején. Tisztelt Képviselőtársaim! A kényszerbetelepítés ügye egy valódi és fenyegető veszéllyé vált az elmúlt időszakban, hiszen önök is láthatják, hogy az Európai Unió most már nemcsak szóbeli fenyegetés formájában teszi meg az ezzel kapcsolatos javaslatát, hanem az írásos formában is testet öltött, sőt mi több, elindult az ezzel kapcsolatos egyeztetés. Az Európai Unió tehát letette azt a javaslatot az asztalra, amelynek két eleme, azt gondolom, elég felháborító, és sokakat háborított fel. Egyik oldalról az Európai Unióba beérkező és az Európai Unió vezetői által behívott illegális bevándorlók szétosztására kényszerbetelepítés útján tesz javaslatot, tehát úgy akarja szétosztani ezeket az embereket, hogy arról nem kérdezi meg az adott nemzetek kormányait vagy az adott nemzetek parlamentjeit. A másik oldalról azzal fenyegetik azokat a tagállamokat, amelyek nem kívánnak a kényszerbetelepítés részesei lenni, hogy egyébként fizessenek. És sajnos ebből az is kiderül, hogy az Európai Unió számára mennyit ér egy ember és mennyit ér egy másik ember. Mert az Európai Unió számára egy bevándorló 78 millió forintot ér, míg egy magyar ember kevesebb, mint egymilliót, hiszen hét év alatt az összes európai uniós támogatás egy főre jutó mértéke nem haladja meg az egymillió forintot, míg egy bevándorlóért már 78 millió forintot számláznának a tisztelt Európai Bizottságban Brüsszelből. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, ez összességében is elfogadhatatlan. Szükség van arra, hogy a magyar nép ezzel kapcsolatban egyértelműen kinyilvánítsa a véleményét, hiszen a brüsszeli döntéshozatali eljárás fel fog gyorsulni, tisztelt képviselőtársaim. Márpedig ez a kérdés, azt gondoljuk, hogy Magyarország szuverenitásáról szól. Arról a kérdésről, hogy dönthetnek-e a fejünk fölött arról, hogy nekünk vagy éppen a gyerekeinknek és az unokáinknak kivel kell együtt élni. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi azt gondoljuk, hogy a szuverenitásnak erről az eleméről soha nem mondott le Magyarország, és nem mondtak le a magyar polgárok. Akkor, amikor a szuverenitásról le kellett mondani, akkor minden alkalommal a legfontosabb döntéseket Magyarországon a magyar emberek hozták meg. Magyar emberek döntöttek a NATO-csatlakozásról és az európai uniós csatlakozásról is. Azt gondoljuk, hogy a kényszerbetelepítés ügyében szintén a magyar embereknek kell döntést hozni. Ezért kérte a kormány az Országgyűlést, hogy írja ki és tegye lehetővé azt a népszavazást, amely azt gondoljuk, hogy minden magyar ember számára megadja a beleszólás és a véleménynyilvánítás jogát. Most ez a lehetőség itt van az Országgyűlés előtt, és azért kérjük az Országgyűlés gyors döntését, mert azt gondoljuk, hogy az idő sürgető. [[Tóbiás József: Mitől?]] Az Európai Unióban felgyorsult a döntéshozatali folyamat, az sem kizárt, hogy az európai uniós döntéshozatali fórumok még a nyári szünet beállta előtt elkezdik tárgyalni ezt a javaslatot, és legkésőbb ősszel valószínűleg meg is próbálják elfogadni. Azt gondoljuk, hogy éppen ezért a magyar népszavazás mindenképpen sürgetővé vált, ezért arra kérjük a tisztelt Országgyűlést, hogy ne várja ki a rendelkezésére álló 30 napot, hanem minél hamarabb hozza meg a döntését. Ellenzéki képviselőtársainkat pedig két dologra szeretném kérni. Az egyik az, hogy lehetőség szerint támogassák itt a házszabálytól való eltérést, illetve a népszavazás kiírását is. Elvégre hadd döntsenek a magyar emberek ebben a kérdésben! A másik pedig, amire szeretném kérni önöket, hogy ha lehet, akkor ne támadják meg a népszavazást úgy, ahogy egyébként például a szocialisták, a liberálisok vagy éppen különféle szövetségeseik ezt megtették már a népszavazási kérdés benyújtásakor. [[Dr. Harangozó Tamás: Miért hazudsz?]] Arra kérem önöket, hogy tegyék lehetővé a magyar emberek döntését, támogassák itt a parlamentben, és ne támadják meg az Alkotmánybíróságon. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most megkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ander Balázs, Jobbik; Vágó Sebestyén, Jobbik; Dúró Dóra, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Schmuck Erzsébet, LMP; Burány Sándor, MSZP; Harrach Péter, KDNP; Bányai Gábor, Fidesz; Szilágyi György, Jobbik. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bana Tibor, Jobbik. [[14.00]] A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló; Magyar Zoltán, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd, Jobbik; Ikotity István, LMP. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Patyi András, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a 14/2016. számú, a Kúria által helybenhagyott határozatában hitelesítette a kormány által Magyarország Alaptörvénye 8. cikkének (1) bekezdése alapján az alábbi kérdésben benyújtott országos népszavazási kezdeményezést. [[Tállai András egy papírból készült táskát tesz le Orbán Viktor miniszterelnök mellé a földre. Derültség, közbeszólások.]] bekezdése alapján az alábbi kérdésben benyújtott országos népszavazási kezdeményezést. (Tállai András egy papírból készült táskát tesz le Orbán Viktor miniszterelnök mellé a földre. - Derültség, közbeszólások.) Meg szeretném kérdezni, frakcióvezető úr, mi ez az ezzel kapcsolatos… [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból: Mi van benne? Dr. Semjén Zsolt: Pálinka. Derültség. Az elnök csenget.]] Én arra kérem képviselőtársaimat, hogy őrizzék meg nyugalmukat, próbáljanak komolyan viselkedni, mint ahogy a kérdés önmagában komolyságot igényel, és igazán szomorúan érzékelem, hogy még a frakcióvezető úr sem tartja teljes egészében komolynak a kérdést, ami nagyon nagy baj. Tehát még egyszer el szeretném mondani, hogy Patyi András, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a 14/2016. számú, a Kúria által helybenhagyott határozatában hitelesítette a kormány által Magyarország Alaptörvénye 8. cikkének (1) bekezdése alapján az alábbi kérdésben benyújtott országos népszavazási kezdeményezést: „Akarja-e, hogy az Európai Unió az Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését?” A Nemzeti Választási Bizottság elnökének átirata C/10572. számon a parlament információs rendszerében elérhető. Erre tekintettel a határozati Házszabály 88. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés elnöke kijelölte az Igazságügyi bizottságot a fenti kérdésben történő országos népszavazás elrendelésére vonatkozó határozati javaslat elkészítésére és benyújtására. A benyújtott határozati javaslat H/10611. számon az informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Bejelentem, hogy Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszony 2016. május 3-án kezdeményezte a H/9973. számú önálló indítványa tárgysorozatba vételét a szükséges aláírások csatolásával. Képviselő asszony a mai napon arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy esetleges távollétére figyelemmel az Országgyűlésről szóló törvény 39. § (2) bekezdésére hivatkozással az Országgyűlés ne tárgyalja meg az előterjesztés tárgysorozatba vételi kérelmét. Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, hogy ellenőrizzék, megfelelően elhelyezték-e kártyáikat a szavazógépben. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke házszabálytól való eltérésre tett javaslatot. Ebben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/10611. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a keddi napon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/10611/2. számon a honlapról megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 145 igen szavazattal, 30 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta.Most 14 óra 5 perc van, elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására az elrendeléstől számított egy óra múlva, azaz 15 óra 5 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára a mai ülésnapon, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra pedig a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést elfogadta, a kivételes eljárás elrendeléséről értelemszerűen nem szavazunk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az elfogadott házszabálytól való eltérésre figyelemmel az Országgyűlés május 9-én kezdődő ülése egészüljön ki az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/10611-es határozati javaslat tárgyalásával és elfogadásával oly módon, hogy az összevont vitára a mai ülésnapon utolsó napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra pedig a holnapi ülésnapon kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló T/10537. számú törvényjavaslat tárgyalását az Országgyűlés ma kezdődő ülésén ne kezdje meg. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. Az MSZP képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy a jövedéki adóról szóló T/10539. számú törvényjavaslat tárgyalását az Országgyűlés ma kezdődő ülésén ne kezdje meg. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. A Házbizottság azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló T/10377. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 37. § (3) és (4) bekezdése értelmében a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatnál a tárgyalás során nincs lehetőség az időkeretek duplázására. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 617 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 342 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 309 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 283 perc, az LMP képviselőcsoportjának 183 perc, a független képviselőknek pedig 66 perc áll rendelkezésére. [[14.10]] A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek felszólalási lehetősége az általános vitában a Házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján: amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére, amennyiben közvetlenül jelentkezett a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként hétperces időkeretben. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] bekezdés h) pontja alapján: amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére, amennyiben közvetlenül jelentkezett a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként hétperces időkeretben. (Folyamatos zaj. - Az elnök csenget.) A magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására a Házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés időkeretben történő tárgyalását 143 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a törvényjavaslathoz módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés elnöke azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/10536. számú előterjesztést az Országgyűlés ötórás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Az LMP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 57 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, Az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 62 perc, a független képviselőknek pedig 11 perc áll rendelkezésre.A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására a Házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést az imént Hiszékeny Dezső jegyző úr által ismertetett és az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés időkeretben történő tárgyalását 145 igen szavazattal, 27 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés elnöke azt kezdeményezi, hogy az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló T/10537. számú előterjesztést az Országgyűlés ötórás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkert megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 57 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, a független képviselőknek pedig 11 perc áll rendelkezésére. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést ötórás időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés időkeretben történő tárgyalását 143 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előzőekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most 14 óra 16 perc van, áttérünk az interpellációk és az azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Gőgös Zoltán képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Mikor engedik már el végre a csaló haverok kezét?” címmel. Gőgös Zoltán képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Jobban örültem volna, ha a miniszter úr nem szökik meg. Most már az elől is megszökik, amit előre leírtunk, tehát erre viszonylag könnyen válaszolt volna, hiszen nála van egy hete a kérdés. Január 29-én kérdeztem írásbeli kérdésben először, hogy mikor fognak végre ellenőrizni a Hortobágyon. Erre azt írták, hogy majd ha olyan lesz az időjárás. Államtitkár úr, a Kehi jelentése, ami, miután miniszter úr egyik barátja megtette azt a szívességet, hogy engem polgári perbe hívott, itt van a kezemben, ez egy vádirat, államtitkár úr, és úgy gondolom, ezt majd a nyilvánosságnak is meg kell ismernie azután, miután ezt a kérdést megbeszéltük. Ebben nagyon-nagyon durva dolgok vannak leírva, hogy mi is történt a Hortobágyon, 50 kacsával, 66 hektár legelővásárlástól az 1700 pályázatból 1100 hibás adatszolgáltatásig. Ez csupa ilyen adatot tartalmaz. Meg is kérem, hogy miniszter úrnak vigye el ezt a papírt, mert valószínűleg nem látta. Még azt is megtettem, hogy bejelölgettem benne azt, ami alapján már réges-régen mindenkivel szerződést kellett volna bontani és végre a valós gazdálkodóknak kellett volna adni a legelőt. De a következőt hadd mondjam! Egy hete jártam ott, és semmi nem változott. Amikor az első írásbeli kérdést beadtam, akkor azt jeleztem, hogy a legelőn kétméteres gaz van, az minden, csak nem legeltetéses állattartás, ami egyébként azon a természetvédelmi területen kötelező. Erre az volt a válasz, hogy majd tavasszal ellenőrzik. Én úgy gondolom, hogy ha ott két éve nem legeltetett senki, az már önmagában elég lett volna ahhoz, hogy azt a feltételrendszert, amiről az egész ökológiai gazdálkodás szól a Hortobágyon, nem tartotta be. Az meg nem indok, mert akkor meg hibás volt a kiírás, hogy azt írták elő, hogy két évig nem kell biztosítani az állatállományt. Én még ilyet nem láttam legeltetéses állattartásnál. A másik, hogy itt van most már május, régen kint vannak az állatok a legelőn, de a helyzet semmit nem változott Berettyóújfalu térségében. Ugyanolyan állapotok vannak. Két héttel vagy egy héttel ezelőtt voltam ott, ugyanúgy kétméteres gaz van. Ott annyi történt mindössze ősszel, államtitkár úr, hogy egy nagyjából százdarabos hízómarha-állományt körbekergettek a legelőkön. Szó szerint mondom, körbekergettek, de gondolom, nagyon sok helyen, addig biztosan, míg valaki megnézte, hogy ott vannak-e állatok, egyébként ezzel kárt okoztak az állatoknak is, meg kárt okoztak a természetnek is. Azt szeretném én kérdezni, meddig tarthat még ez a tűrhetetlen állapot, hogy egyszerűen csókosok, barátok megszerezték ezeknek a legelőknek a használati jogát, nyilván ezzel óriási európai uniós támogatásokat is, nem beszélve arról, hogy most az AKG-ban, úgy tűnik, a régi gazdálkodók nem nyertek szinte semmit, az újakat meg valahogy csak kihozták, annak ellenére, hogy az állattartók szinte semmilyen AKG-támogatásban nem részesülnek. Ezekre a kérdésekre előbb-utóbb, államtitkár úr, válaszolni kell. És a helyi gazdálkodók se értik, hogy miért van az, hogy Váncsod környékén csupa olyan szereplő van, aki Budapesten vagy Debrecenben lakik. Mi indokolja azt, államtitkár úr, hogy ezeket a szerződéseket a Kehi-jelentés ellenére nem bontották fel? Várom megtisztelő válaszát. [[14.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott interpellációs kérdésre a választ Nagy István államtitkár úrtól halljuk. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Nagyon szeretnék néhány dologban megegyezni önnel. Az első ilyen dolog, amit mindenképpen szeretnék elmondani az interpellációs kérdésének a címére reagálva: a kormány sohasem fogta meg a csalók kezét. A legszigorúbban kívánunk eljárni mindenkivel szemben, aki nem a szerződésben foglaltak szerint hasznosítja ezeket a területeket. És amiben az egyezséget kérem, kedves képviselőtársam, az a következő. Ön abba a hibába esett, hogy általánosságokat fogalmaz meg: Berettyóújfalu környéke, Váncsod környéke. Egyezzünk meg abban, hogy konkrétumot fog kérdezni, megmondja, melyik helyrajzi számú területről van szó, mert így nagyon nehéz válaszolni, hiszen sértő azokra nézve ez az általánosítás, akik teljesen tisztességgel teszik a dolgukat, és nagyon sok kérdést ki lehetne tisztázni, egyértelműsíteni lehetne akkor, hogyha ön megnevezné azokat a területeket helyrajzi szám szerint, ahol probléma van. És az az ígéretem a hortobágyiaktól, hogy személyesen is meghívják önt akkor, amikor ellenőrzés lesz azon a területen, hogy minden kétséget kizáróan lehessen együtt dolgozni. Szeretném önnel ismertetni azt, hogy az eljárás menete hogyan történik az ellenőrzéseknél. Az igazgatóság haszonbérleti szerződés keretében hasznosított birtoktesteinek száma 2015. december 5. napján tett jelentésének megfelelően 833 darab volt. A 2015. évre elkészített ellenőrzési terv alapján 157 birtoktest átfogó ellenőrzését ütemezték be, és az év során többet, 176 darab birtoktestet és összesen mintegy 201 haszonbérlőt ellenőrzött az igazgatóság. Mielőtt azt kérdezné képviselő úr, hogy akkor miért nem ellenőrizték az összes előirányzott birtoktestet, fel kell hívnom a figyelmét arra a körülményre, hogy tíz ellenőrzésre került birtoktest polgárjogi társaságok használatában van, ez magyarázza a szerződő felek birtoktesttől eltérő számát. A 2015. évben elvégzett összes, tehát az átfogó, az utó- és a célellenőrzések száma 456 darab volt. 456 darab, kedves képviselőtársam! A Bihari-sík tájegységében összesen 111 ellenőrzés történt. Az utó-, cél- és rendkívüli ellenőrzések a fokozatosság elvét követve a bérlői teljesítések hiányosságai miatt megküldött felszólításban előírtak betartásának ellenőrzésére irányultak. Az ellenőrzések során megállapított bármely hiányosság - eltérő állatlétszám, hasznosítás hiánya, tulajdonviszonyok tisztázatlansága vagy szabálytalanság, mint a gyomosodás vagy invazív fajokkal történő fertőzöttség, vagy engedély nélküli infrastruktúra-fejlesztés, a természetvédelmi kezelési eljárások nem megfelelő betartása - feltárása esetén az igazgatóság felszólította a haszonbérlőt a szerződésben előírtak maradéktalan betartására, a szerződésszerű használatra. Ezekben az esetekben az utó- és célellenőrzések is megtörténtek. Néhány célellenőrzésre a legeltetési időszak végén került sor, így a jegyzőkönyvek feldolgozását és vizsgálatát követően az igazgatóság a 2016. évi legeltetési időszak elejére rendkívüli célellenőrzésre jelölte ki ezeket a birtoktesteket. Egy darab haszonbérleti szerződést pedig, jelentem, képviselőtársam, fel is mondott az igazgatóság. A 2015. évi legeltetési időszakban az igazgatóság az ellenőrzésekkel kapcsolatosan összesen 72 esetben - ebből a Bihari-sík térségében 35 alkalommal - tett adminisztratív intézkedést tájékoztatás, felszólítás formájában. A többi birtoktest esetében a terület kezelését természetvédelmi szempontból megfelelő állapotúnak ítélték meg, így azok további intézkedést nem igényeltek. Kedves Képviselőtársam! Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Hát, nem igazán, államtitkár úr; csak azért, hogy miért nem, csak egy példa. Volt olyan pályázó, aki 2011-ben kiállított lóútlevéllel igazolta az állatállományt, úgy, hogy három hónapnál nem régebbi papírt kellett volna beadni. 31 olyan nyertes pályázó volt, akik korábban semmilyen mezőgazdasági tevékenységet nem végeztek - ezt a Kehi írja, nem én mondtam -, vélhetően a haszonbérleti jog megszerzése céljából alakultak. Volt olyan, hogy a bérlegeltetési szerződéseket csak akkor kötötték meg, amikor a pályázatot benyújtották, és egészen a bírálatig volt hatályos, államtitkár úr. Na most, ha ezekre azt mondja, hogy ez mind rendben van, én meg úgy gondolom, hogy ebben semmi nem volt rendben, nemcsak a mostani állapot nincs rendben, hanem eleve, hogy hogy kaphattak ilyenek egyáltalán bármilyen szintű pályázati elbírálást. Ezeket helyből ki kellett volna rúgni. De, még egyszer mondom, valószínű, hogy a minisztérium vezetői, a miniszter úr biztosan nem ismeri ezt a jelentést, úgyhogy én besárgítottam, én szívesen odaadom önnek, olvasgassák, tanulságos. Köszönöm szépen. [[Átadja dr. Nagy Istvánnak az iratot. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be… [[Közbeszólások: Szavazás! Gőgös Zoltán: Nem fogadtam el a választ!]] Jaj, bocsánatot kérek! Azt hittem, hogy elfogadta a képviselő úr. [[Derültség. Balla György: Semmi jelentősége nincsen!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Elnézésüket kérem, de az előbb elfelejtettem megkérdezni önöket. Mivel Gőgös Zoltán képviselő úr nem fogadta el az államtitkár úr válaszát [[Gőgös Zoltán a kormánypártok felé: Mindenkinek elküldöm a jelentést, mielőtt megnyomják a gombot, szeretném mondani.]] kérdezem tisztelettel, hogy az Országgyűlés elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Köszönöm szépen Szilágyi György képviselő úrnak, hogy figyelmeztetett az imént a hibámra, amit igyekeztem javítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Önök off-shore szervezetek? Fáradjon a kasszához, a Magyar Állam szívesen fizet önöknek! Az off-shore lovagok kora valójában csak az Önök kormányzásával virágzott fel! 3. rész” Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2014. április 1-jén a Miniszterelnökség közzétette az átláthatatlan tulajdonosi szerkezetű, azonban ennek ellenére is EU-támogatásban részesített cégek listáját. Amint azt ön is tudja, a vonatkozó jogszabályok szerint az átláthatatlan társaságok támogatásban részesítése törvénytelen, ahogyan törvénytelen az ilyen gazdálkodó szervezetek részére teljesített bármilyen kifizetés is. A közérthetőség kedvéért az elmúlt hetekben bemutattam a Montana Kft., valamint a Szaktudás Kiadó Ház Zrt. esetét, mindkét társaság milliárdos értékben nyert el és nyer el ma is közbeszerzéseket úgy, hogy éppen olyan átláthatatlan tulajdonosi szerkezettel bírnak most is, mint korábban. Mivel azonban a súlyos törvénytelenségek sorozatára érdemben válaszolni nem tudtak, az elkövetett hibákat nem ismerték be, illetve az esetek kivizsgálását sem ígérték, kénytelen vagyok a visszaélések sorát tovább folytatni. A mai napon a Pentamen Kft. esetét mutatom be, hátha előbb vagy utóbb felismerik, hogy valamit tenniük kell a törvénytelenségek, a súlyos törvénytelenségek kivizsgálása érdekében. Tehát a Pentamen Kft.-t a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok után önök is vissza nem térítendő EU-támogatásban részesítették, jogellenesen. De a cég még azok után is, hogy homlokára került a Miniszterelnökség általi offshore billog, továbbra is dúskál az állami, önkormányzati megrendelésekben. Szerződött vele az EMMI tulajdonosijog-gyakorlásába tartozó Markhot Ferenc Oktatókórház és Rendelőintézet 2015-2016-ban is, ráadásul mindkét alkalommal hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás keretében, ami azt jelenti, hogy direkt az offshore céget kérték fel az ajánlattételre. Ráadásul az egyik szerződés ellenértéke nettó 24 millió 950 ezer forint volt, azaz éppen 50 ezer forinttal maradt el a 25 millió forintos értékhatártól, hogy ne kelljen nyílt eljárást alkalmazni. [[Dúró Dóra: Szégyen!]] Kérdezem ezért államtitkár urat, hogy miképpen fordulhat elő, hogy az egyes költségvetési szervek egy Seychelle-szigeteki hátterű offshore cég zsebeit tömik, ráadásul úgy, hogy a céget önök egyszer már hivatalosan is átláthatatlannak minősítették. [[14.30]] Miután elkészült a 260 offshore szervezetet tartalmazó lista, intézkedtek-e arról, hogy ezek a cégek valóban kizárásra kerüljenek az állami megrendelésekből? Meddig kell sorolnom a súlyosan rendszerhibára utaló törvénysértéseik bemutatását ahhoz, hogy végre átfogó vizsgálatot indítsanak, illetve a kormány és a háttérintézményeik felhagyjanak a további törvénysértésekkel? Természetesen ismételten arra is kérném, hogy amennyiben mégis tudja, hogy ki vagy kik állnak e mögött a páratlan sikerű cég mögött, amelyet a Gyurcsány-, Bajnai-kormányok és az önök kormányai is láthatóan tenyérből etetnek, úgy ossza meg ezeket a neveket most is itt a teljes közvéleménnyel. Várom válaszát, és kérem, ne mellébeszéljen, hanem arról beszéljen, amit itt felteszek önöknek! Mikor szüntetik meg a törvénysértéseket? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Többször érintettük már ezt a kérdéskört itt a Házban, de azért engedje meg, hogy pár dolgot újra tisztázzak! Amikor ez a kormány hivatalba lépett, az volt a gyakorlat Magyarországon, hogy áttekinthetetlen tulajdonosi szerkezetű cégek nyertek tömegesen megbízásokat az állami közbeszerzéseken. A kabinet egyik első teendője volt ezért, hogy változtasson ezen a gyakorlaton: ma már minden, közbeszerzésen induló cégnek fel kell fednie valós tulajdonosát, és ezt a szabályt mindenkinek be kell tartania. Csak az uniós közbeszerzések kapcsán 44 ezer cég átvizsgálására került sor, mindegyiknek nyilatkoznia kellett arról, hogy a kedvezményezettek mögött a tényleges tulajdonosok állnak-e. Bőven van még tennivaló, de azt nem mondhatja a képviselő úr, hogy a kormány semmit sem tett a világos viszonyok megteremtése érdekében. Azt szeretnénk elérni, hogy a jövőben egyetlen olyan cég se legyen az állami közbeszerzések terén, amelynek nem átlátható a tulajdonosi háttere, ezért ha felmerül a gyanú, hogy nem kellően átlátható vállalatok is indulnak közbeszerzéseken, akkor ezeket az eseteket egytől egyig, miképp eddig is, meg kell vizsgálni. Szeretném most is hangsúlyozni, hogy a hatályos közbeszerzési törvény az egyik legszigorúbb Európában, szigorúbb, mint bármely korábbi hazai szabályozás, mert szélesebb körre terjed ki, mint korábban bármikor. Tisztelt Képviselő Úr! Az átláthatóság ügyében van még egy súlyos kérdés, amiről itt szeretnék szólni. A brit hatóságok gyanúja szerint a szocialista kormányzás alatt az Alstom vállalat mintegy 600 millió forint kenőpénzt mozgatott meg a 4-es metró beruházása kapcsán. Sok dolog még tisztázatlan, de azt azért már tudjuk, hogy Medgyessy Péter volt miniszterelnök cégének számláján mintegy 180 millió forint landolt, elvileg tanácsadásért. A summa tekintélyes része aztán születésnapi ajándékként a feleségéhez vándorolt, biztos jó buli volt, kár, hogy közpénzek is érintettek a dologban, a kormány ezért minden lehetséges eszközzel kivizsgálja ezt az ügyet. A nagy kérdés az, hogy hová vándorolt a 600 milliós összeg, és azt is meg kell vizsgálni, hogy kik hozták a döntéseket. Azt nem tudom, őszintén szólva, hogy a Jobbikra számíthatunk-e ebben az ügyben, mert úgy tűnik, most már nemcsak belső elszámolási vitájuk van, hanem egyre erősebben rajzolódnak ki a Jobbik-MSZP-együttműködés kontúrjai. [[Dúró Dóra: Nem igaz!]] Lehet, hogy Gyurcsány Ferencnek van igaza, hiszen a két párt a hétvégén már közös sajtótájékoztatón parádézott. [[Dr. Staudt Gábor: Medgyessyt miért tüntettétek ki?]] Úgy látszik, hogy a pénzért és a hatalomért önök nemcsak vizslás képekre, nemcsak cukiságkampányra, hanem a szocialistákkal való együttműködésre is képesek. Azt elmondhatom mindenesetre, hogy a szocialistákkal nem lesz könnyű a közpénzeket védeni és az átláthatóságért küzdeni, de azért sok sikert hozzá! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Szilágyi György képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Beszélhetünk az Alstom-ügyről is, beszélhetünk arról is, hogy vajon Szijjártó Péter miért tüntette ki Medgyessy Pétert éppen most, beszélhetünk arról is, hogy önök milyen közös ügyekben vannak az MSZP-vel, de nem ez volt a kérdés. Az volt a kérdés, államtitkár úr, hogy van egy törvénysértő eset, és ez a törvénysértő eset abból áll, hogy önök 260 céget megneveztek, hogy offshore cég, és utána továbbra is ezekkel a cégekkel szerződéseket kötnek. Ez törvénysértő, alaptörvénysértő eset! Azt várná el a közvélemény, hogy ön felálljon, és azt mondja, hogy igazuk van, elnézést kérünk, kivizsgáljuk ezeket az ügyeket, és megszüntetjük a törvénysértést; maga nem ezt választja. Már harmadik alkalommal is mit csinál? Mellébeszél és vádaskodik. Attól, hogy lopott az MSZP, még maguknak be kellene tartani a törvényeket. Hogy bármilyen korrupciós ügybe keveredett az MSZP, az még nem azt jelenti, hogy önöknek is korrupciós ügyekbe kell keveredni. Mind a ketten nyakig vannak abban a posványban, amit önök közösen alakítottak ki, és ami korrupció jellemzi ma Magyarországot. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Önök közösen az MSZP-vel alakították ki ezt a korrupciós maffiahálózatot. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el? [[Szilágyi György: Nem fogadtam el.]] Nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Energiavámpírok kormányon: ki fog jól járni a 100 milliárdból a magyar családok helyett?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr nevében Szabó Zsolt államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Teljes botrány, hogy kiszivárgott dokumentumokból kell megtudnunk, hogy önök az Európai Bizottságnál suttyomban azon dolgoznak, hogy a magyar családoktól 100 milliárd forintot elszedjenek. Teszik ezt akkor, amikor a hazai háztartások harmada energiaszegénységben él, és európai összehasonlításban a lakosság túl sokat költ az energiára; de nem azért, mert dőzsölünk a melegben, hanem azért, mert rossz hőszigetelése van a falaknak, rosszak a nyílászárók, ezért gyakorlatilag orosz gázzal fűtjük a magyar utcákat. Most végre lett volna lehetőség segíteni a magyar családokon, erre kiderült, és ez a botrány, hogy a kormány módosítani kívánja a Brüsszellel kötött korábbi megállapodást annak érdekében, hogy a lakosság, a magyar családok helyett a közintézményi szektor használhassa fel energiahatékonyság növelésére az uniós támogatásokat. Beszéljünk nyíltan! Itt arról van szó, hogy önök az EU-s forrásokat átcsoportosítanák a magyar családoktól a közintézményekhez, holott a magyar embereknek lenne a legnagyobb szüksége erre a pénzre, és ráadásul szakmailag is itt érhetnénk el a legnagyobb eredményt a beruházással. Botrány, hogy ott tartunk, hogy a kormányzat illetékes szervei arra hivatkoznak, hogy egyszerűen nem lennének képesek egy nagy volumenű lakossági energiahatékonysági pályázat lebonyolítására, ez a hivatkozási alap. Az EU adni akarja a pénzt, elmondta, hogy a lakosságnak kellene menni, mert ott lehet a legtöbbet fogni, ott tudnánk a lehető legtöbb energiát megtakarítani. Erre önök azt mondják, nem a lakosságnak adják, hanem a közintézményeknek. És miért? Mert létrehoztak pár évvel ezelőtt egy olyan rendszert, amely nem képes kiszolgálni az igényeket. Tehát önök nem a rendszert akarják megváltoztatni, hanem azt mondják, hogy kapja meg inkább a TEK napelemekre ezt a pénzt. A vissza nem térítendő lakossági támogatások és a kedvezményes hitelek kombinációja, amit az indoklásban, idézem, „rendkívül bonyolult, ugyanakkor rugalmatlan” rendszernek neveznek, hiba nélkül üzemel - Szlovákiában, Csehországban és Bulgáriában. Na most, ezek szerint az Orbán-kormány ennyivel gyengébb teljesítményű, mint az ottani kollégái? Önök is pontosan tudják, hogy a lakóépületek fogyasztják el a magyarországi teljes energiafelhasználásnak nagyjából az egyharmadát, a közintézmények energiafelhasználása ennek mindössze egy töredéke. Így azzal, hogy a TEK székházára felteszik a napelemeket, meg a polgármesteri hivatalokat szépen felújítják, az országnak az energiafelhasználása alig fog változni. A valós megtakarítás a magyar családoknál lenne, lakossági szinten lenne. Tisztelt Államtitkár Úr! Ne is jöjjön nekem azzal, hogy az „Otthon melege” programmal önök megoldották ezt a kérdést; annak a programnak a keretösszege 5 milliárd forint hazai pénzből. Ennek a pénznek én a hússzorosáról beszélek, ennek a pénznek a hússzorosát akarják lenyúlni a közintézményeknek a magyar családoktól. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, számoljon be róla, miért nem a hatékonyabb és a nagyobb megtérüléssel járó utat választják! Miért nem a rendszert változtatják meg? És miért nem távozik az a miniszter, aki ezt az egészet kialakította anélkül, hogy működtetni tudná ezt az egész rendszert?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint hallottuk, Szabó Zsolt államtitkár úr fogja megfogalmazni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is javaslom, hogy a mesék helyett inkább nézzük meg a tényeket, hogy mi a valóság. Csak jelzem, hogy az 5 milliárd az 15 milliárd a tervezet szerint, csak hogy pontos számokból induljunk ki. [[Dr. Szél Bernadett: Majd hiszem, ha látom!]] A kormány számára alapvető fontosságú, hogy különböző programokkal támogassuk a magyar családokat, aminek köszönhető a háztartások rezsicsökkentésének végrehajtása. 2010 és 2014 között közel 50 milliárd forint támogatást fizettünk ki, és ez több mint 235 ezer családot érintett. És akkor az ön által említett program alapján 2014-15-ben 17 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást nyújtottunk a magyar lakosság részére, épp az ön által említett „Otthon melege” programban. Ez 85 ezer háztartást érintett. Úgy gondolom, hogy nem kis szám ez, amit az előbbiekben elmondtam. [[14.40]] A 2020-ig történő fejlesztési ciklusban a 2016. évi gazdasági növekedés érdekében olyan fejlesztéspolitikai intézkedéseket hoz a kormány, ami mintegy százmilliárd forintot meghaladó keretösszegű támogatási rendszert fog biztosítani magánszemélyek ingatlanjainak korszerűsítése érdekében. Itt jegyzem meg, hogy ezt a százmilliárdot akkor hogy bírjuk, ha esetleg a másik százmilliárdot nem. De nemcsak a kormány, hanem ellenzéki képviselőként ön is tehetne annak érdekében, hogy csökkenjenek az emberek rezsiterhei, hiszen amikor ön és a frakciótársa nem egy, hanem két alkalommal is nemmel szavaztak a rezsicsökkentésre, önnek azt meg kellett volna szavaznia azért, hogy a magyar lakosság terhei csökkenjenek. Tisztelt Képviselő Asszony! Miért zavarja önt az, ha az iskolákban szükséges korszerűsítéseket, fűtésirendszer-feljavításokat a gyermekeink meleg termekben való tanulása érdekében használjuk fel, vagy éppen egy kórház felújítása során a kicserélt nyílászáróknak köszönhetően nő az ott dolgozók és a betegek komfortérzete? Miért fáj önnek, ha az önkormányzat egy napelemes fűtési rendszer telepítésének köszönhetően jobb célra használja fel az adófizetők pénzét, például fejleszt az adófizetők érdekében? A Fidesz és a kormány, az LMP-vel ellentétben, mindig az emberek mellett állt, és a következő fejlesztési programokban is minél több embert szeretne elérni a támogatásokkal. Kérem, hogy a folyamatos vádaskodás helyett kérdezze meg például azokat a diákokat, szülőket, betegeket, hozzátartozóikat, akik hasonló, a finanszírozási projektek keretében megújult oktatási vagy egészségügyi intézmény falai között tanulnak, gyógyulnak, hogy valóban áldozatnak tekintik-e magukat. Kérem válaszom szíves elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
A helyzet az, hogy önök műfaji tévedésben vannak. Az interpelláció arról szól, hogy én kérdezem önöket, és nem önök kérdeznek engem. [[Moraj a Fidesz soraiban.]] De ha már így megtisztelt a kérdéseivel, hadd idézzek a saját választási programjukból, ahol évente a lakásállomány 10 százalékának felújításával 80 ezer építőipari munkahelyet teremtettek - ezt írták, hogy ezt fogják csinálni -, és ez a befektetés az országnak tíz éven belül meg fog térülni. Önök hat éve vannak kormányon, semmit nem csináltak meg abból, amit ígértek. Most feltettem a nagy kérdést, hogy hová tűnik megint százmilliárd forint. Hová tűnik az a százmilliárd forint, amit a magyar családoknak ígért az Európai Unión keresztül a magyar kormány? Az Európai Unió megerősítette, hogy igen, ennek a pénznek a magyar családoknál van a helye, önök viszont szerelnek a TEK-re napelemeket, és szózatokat intéznek hozzám a rezsicsökkentésről. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudott választ adni arra a kérdésemre, hogy ha van egy ilyen helyzet, akkor miért nem az illetékes minisztert rúgják ki, és miért nem a rendszert változtatják meg úgy, hogy a magyar családok megkaphassák a pénzüket. A magyar családokat önök százmilliárd forinttal megrövidítették.
Köszönöm szépen. A képviselő asszony ezek szerint nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vas Imre képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Kiknek az érdekében áll a kormány által kezdeményezett népszavazás akadályozása?” címmel. Vas Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A miniszterelnök 2016. február 24-én jelentette be, hogy a kormány népszavazást kezdeményez az Európai Unió által Magyarországra kényszeríteni kívánt kötelező betelepítési kvóta ügyében, amely kérdést a benyújtást követő ötödik nap a Nemzeti Választási Bizottság hitelesítette. A testületben az MSZP és az LMP delegáltja ellenszavazattal élt, ezzel is jelezve pártjuk migránskérdésben elfoglalt álláspontját. A hitelesített kérdést, amely a Nemzeti Választási Bizottság határozata alapján nem ütközik tiltott tárgykörbe, valamint megfelel a választópolgári és a jogalkotói egyértelműség követelményének, a PM és a Magyar Liberális Párt is megtámadta, a Kúria felülvizsgálatát kérték. 2016. május 3-án a Kúria elutasította az NVB hitelesítő határozata elleni jogorvoslati kérelmeket, és megállapította, hogy a kérdés megfelel az Alaptörvény és a népszavazásról szóló törvény rendelkezéseinek. A jogorvoslati kérelem elbírálásakor a bíróság három kérdést vizsgált. Egyrészt azt, hogy a kérdés nemzetközi szerződésbe ütközik-e, és ezért tiltott tárgykört érint-e, azt, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e a kérdés, illetve hogy egyértelmű-e a feltett kérdés. Az első esetben egyértelműen nemleges, míg a hatáskör és az egyértelműség kérdésében pozitív választ adott a Kúria, így most már nagy bizonyossággal kimondható, hogy a népszavazás megtartható. A Magyar Liberális Párt a Kúria határozatának napján közleményben tudatta, hogy a bíróság döntését nem fogadják el, és megtámadják azt az Alkotmánybíróságon. A baloldali szövetség tagja, a valós társadalmi támogatottság nélküli párt lépésével ismét egyértelművé tette, hogy továbbra is kitart a Gyurcsány-kormány eredeti elképzelése mellett, és a demográfiai problémák megoldását továbbra is az idegenek betelepítésében látja, amely vízióról írásbeli bizonyítékok is előkerültek a közelmúltban. A történések sokadszor is bizonyítják, hogy a baloldal akkor képes valódi összefogásra, ha a magyar nemzet érdeke ellen kell együttesen fellépniük. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy kinek az érdekében áll a kormány által kezdeményezett népszavazás akadályozása, kinek az érdeke a kötelező betelepítési kvóta Magyarországra kényszerítése. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Nincs új a nap alatt. A 2016-os népszavazást azok akarják megfúrni, akik egyébként is következetes bevándorláspárti politikát folytattak az elmúlt években. Lehet jogászkodni, lehet technikai érvek mögé bújni, lehet zavaros javaslatokat tenni, de egy bizonyos, a helyzet világos, ugyanaz a baloldal akarja megakadályozni, hogy az állampolgárok döntsenek ebben a sorsdöntő kérdésben, amelyik már 2007-ben is arra tett javaslatot, arra gyártott stratégiát, hogy bevándorlókat telepítsen Magyarországra. Ugyanazok a pártok támadják most a népszavazást, akik egy évvel ezelőtt azt is elvitatták, hogy az ellenőrizetlen bevándorlás bármilyen problémát jelentene. Azt mondták, álproblémáról van szó. Ugyanaz a baloldal fúrja most a népszavazási kezdeményezést, amelyik a kormány egyetlen, a biztonság erősítését célzó javaslatát sem támogatta, így nem támogatta a határzárat vagy a honvédség közreműködését. Az még hagyján, hogy nem támogatták ezeket az intézkedéseket, de voltak olyan szereplők is, akik egyenesen aláírást gyűjtöttek a kényszerbetelepítés mellett. Aztán ugyanez a baloldal most megpróbálja elkaszálni a kényszerbetelepítésről szóló népszavazást. Ma itt az Országgyűlésben újra megpróbálták meggátolni a referendumot. Nyilvánvaló, hogy azért is kapkodnak, mert saját aláírásgyűjtésük kudarcba fulladt, ami rendkívül kínos lehet az MSZP elnöksége számára, nagyon-nagyon kínos. Ezzel a magatartással egyébként a baloldal Brüsszel kezére játszik, teszi ezt úgy, hogy a brüsszeli vezetők eközben példátlan zsarolási manőverbe kezdtek. Nem elég, hogy mihamarabb át akarnak verni egy kötelező szabályozást a kényszerbetelepítésről, de hogy még felháborítóbbá tegyék ezt a javaslatot, minden bevándorló után közel 80 millió forintos bírságot erőltetnének Magyarországra abban az esetben, ha Magyarország nem fogadná el ezt a tervet. Az embertelen brüsszeli kalkuláció egyébként azt is jelenti, hogy míg egy magyar emberre hét év alatt 1 millió forint brüsszeli forrás jut, egy bevándorlóra csaknem 80 millió. Ez akkora összeg, amiért egy magyar állampolgár csaknem negyven évig melózik. Brüsszel üzenete egyébként világos: az állampolgárok jobb, ha nem szólnak bele a jövőjüket évtizedekre meghatározó kérdésbe. Világos azonban a magyar kormány álláspontja is: a leghatározottabban visszautasít a magyar kormány mindenféle zsarolást, és ragaszkodik ahhoz, hogy a nemzetállamok saját maguk dönthessenek arról, hogy kivel akarnak együtt élni és kivel nem. [[14.50]] S határozottan kimondjuk, hogy Brüsszel javaslata épp annyira embertelen, mint amennyire felháborító, pont annyira, mint a baloldal cinikus hozzáállása. Tisztelt Ház! A szocialisták pártelnöke a hétvégén úgy fogalmazott, hogy rossz kérdésre csak rossz választ lehet adni. Ismerősek voltak nekem ezek a szavak, ezért kicsit utánanéztem, és azt találtam, hogy a baloldal nem először használja azt a kifejezést, hogy „rossz kérdésre rossz válasz”, ezt használta korábban többek között Mesterházy Attila, Lendvai Ildikó, Szigetvári Viktor és a baloldal valódi vezetője, Gyurcsány Ferenc is. Korábban mondták ezt, s tudják, hogy melyik ügyben? A külhoni magyarok kettős állampolgársága ügyében mondták ezeket. A baloldal a december 5-i népszavazás ügyében is arcpirító álláspontot vitt, nem véletlen, hogy a választók azóta sok alkalommal mondtak ítéletet a baloldal felett. Ha a kényszerbetelepítés ügyében a baloldal az eddigi álláspontját viszi tovább, akkor a jövőben is ezt teszik majd, először az MSZP kongresszusán, majd utána mindenhol máshol. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Vas Imre képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár úr válaszát elfogadom. Azt nagyon sajnálatosnak tartom, hogy a balliberális oldal ismét Brüsszel kiszolgálójává vált. Úgy gondolom, hogy nekünk mint Országgyűlésnek mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy a népszavazás minél előbb megtartható legyen. Ezt jelzi az is, hogy ma házszabálytól eltéréssel elfogadtuk, hogy erről az Országgyűlés dönteni tudjon. Mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy a népszavazás minél előbb megtartható legyen. Ez szolgálja a magyar emberek és Magyarország érdekeit. Köszönöm szépen, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Folyamatosan mélyül a bérszakadék a legmagasabb és a legalacsonyabb átlagos nettó bérrel rendelkező megyék között?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat, jegyző urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 2016-ra Magyarországon az átlag nettó bérek tekintetében óriási különbségek alakultak ki. Kicsi ez az ország, de óriásiak a különbségek. 162 ezer forint a nettó átlagbér. Hozzá kell tennem, hogy persze ha Budapestet nézzük, akkor ez 209 ezer forint, ha viszont Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét, akkor 112 ezer forint, de Borsod-Abaúj-Zemplén megye sem mutat sokkal rózsásabb képet e tekintetben. Budapesten közel plusz 30 százalék, Szabolcs-Szatmár megyében mínusz 45 százalék az átlaghoz képest. De tudják azt, hogy az átlagot kik kapják meg? Ez nem azt jelenti, hogy Magyarországon a dolgozó emberek fele az átlagkeresetet kapja meg. Nem! Ez azt jelenti, hogy nagyjából a medián átlag az, ami durván 20 százalékkal kisebb értéket képvisel, amit a fele ember megkap, s nagyjából minden harmadik ember jut az átlagösszeghez, azaz a 162 ezer forintos nagyságrendű összeghez. S ha még egy kicsit továbbgondoljuk a dolgokat, akkor azt kell mondjam, ha Budapestet kivennénk ebből a képből, akkor 138 ezer forint lenne a nettó átlagjövedelem. No, ez sem a medián, az még kevesebb ennél, az majdnem hogy 100-110 ezer forint környékén lenne. De ami ennél még rosszabb, az az, hogy a legszegényebb és a leggazdagabb megyékben folyamatosan nyílik az olló. Míg 2014-ben a különbség alig haladta meg a 75 százalékos mértéket, addig 2016-ra oda értünk, hogy több mint 87 százalék a különbség. Értik, a szegénység mélyül és szélesedik. Ez ma Magyarország, ezt a világot hozták önök. Egyszerűen érthetetlen, hogy miért alakul ki egy országban olyan helyzet, ahol 5, azaz ötmillió forintos jövedelmekre szert lehet tenni, tudják, a pénzügyi szolgáltató szektorban, mondjuk, a MÁV-nál, mert ez önöknek pénzügyi szolgáltató szektor, ahol naponta 225 ezer forintot kereshetnek az emberek, míg ezt az összeget a magyar dolgozó emberek messze döntő többsége havonta nem tudja megkeresni. Miért van ez? Egyszerűen azért, mert önöket ezen emberek sorsának az alakulása végképp nem érdekli. Mondhatnám, majdhogynem kérdezni is felesleges, de azért megkérdezem, hátha államtitkár úrnak van valamilyen értelmes mondandója a dologhoz illesztetten: legalább az Alaptörvényben megfogalmazott dolgaikat miért nem tartják be, tudják azt, hogy egyenlő munkáért egyenlő bért? Miért nem olyan szabályozó rendszereket építenek, amelyek ezeket a különbségeket minimalizálnák és nem engednék szabadjára? Miért nem olyan világot építenek, amely az emberek javát szolgálja? Miért csak a kevesek javát szolgálják? Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A választ Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hogy ki mit hozott Magyarországnak vagy Magyarországra, arról lehetne beszélni. Az a furcsa, hogy ezt ön meri felvetni, ismerve a 2008-as intézkedéseiket és a 2010-es állapotot, amikor csődközeli állapotban hagytak itt egy országot a következő kormány számára, hogy oldja meg a problémát. De hál’ istennek el lehet mondani, hogy a lehetőségekhez képest megoldotta, és nagyon jól oldotta meg a problémákat, amiket önök hagytak itt nekünk. Átlagról beszél és átlagszámításról. Azt kell mondani, képviselő úr, hogy sajnos nem először jár téves úton, amikor a megyei átlagbérek alakulása kapcsán von le következtetéseket az egyenlő bérezés elvének érvényesítését illetően. Azt kell mondani, hogy szomorú, de fel kell világosítani önt arról, hogy mi is az egyenlő bánásmód. Hadd idézzek a munka törvénykönyvéből és az egyenlő bánásmódról szóló törvényből, ugyanis ez megfelelően szabályozza az egyenlő bánásmód követelményét, ahogy annak megsértése esetén a jogorvoslati lehetőséget is biztosítja. Úgy szól, hogy a munka egyenlő értékének megállapítása során a munka törvénykönyve szerint különösen az elvégzett munka természetét, minőségét, mennyiségét, a munkakörülményeket, a szükséges szakképzettséget, fizikai vagy szellemi erőfeszítést, tapasztalatot, felelősséget és a munkaerőpiaci viszonyokat kell figyelembe venni. Mindezek alapján tehát az egyenlő munkáért egyenlő bér elve még azt sem jelenti, hogy konkrét körülményektől függetlenül azonos bért kell fizetni az ország bármelyik részén, például a statisztikai besorolás szerint azonos foglalkozású munkavállalók számára. Az egyenlő bánásmód elve és követelménye ugyanis azt mondja, hogy egy konkrét munkahelyen nem lehet különbséget tenni az azonos munkát végzők és azonos teljesítményt nyújtók között a bérek tekintetében. Ehhez képest a megyei szintű átlagbéradatok egy rendkívül heterogén összetételű munkaerő-állomány béreinek átlagolásával keletkeznek, tehát ön szakmai hibát követ el, amikor ezeket próbálja példaként összehasonlítani egymással. De hogy konkrét dolgot is mondjak: például az, amit ön állít, hogy a megyék közötti bérkülönbségek növekedtek volna, nem igaz. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében például az elsődleges munkaerőpiacon a bruttó és nettó átlagkeresetek 2015-ben 4,2 százalékkal emelkedtek, ami hasonló a nemzetgazdasági szinten megvalósult növekedéshez. De nézzünk egy másik példát! Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 5,4 százalékos, tehát az országos átlagot meghaladó volt az átlagos keresetnövekedés a piaci szektorban. A bérek vásárlóértéke is ehhez hasonló mértékben növekedett, de ezt már többször megbeszéltük itt a Parlament falai között is. Arról sem szabad elfeledkezni, hogy a béreket mindig a munkáltató határozza meg, illetve biztosítja a cég gazdasági lehetőségei és adott esetben a szakszervezetekkel való alkufolyamat függvényében. Kormányra kerülésünk, 2010 óta a minimálbér reálértéke hat év alatt a családi adókedvezmények nélkül közel 10 százalékkal, a gyermekes munkavállalók esetében pedig gyermekszámtól függően 22-53 százalékkal emelkedett. Csak az idén 6 százalékot meghaladó mértékben erősödik a minimálbér vásárlóereje, ha már átlagokról beszélünk, amit ön idehozott az interpellációjában. Erre 2002 óta nem volt példa, például az önök nyolc éve alatt 2002 és 2010 között. Emlékeztetni szeretném arra is képviselő urat, hogy az önök nyolcéves kormányzása alatt nem tudták növelni a minimálbér vásárlóerejét, és elvették a gyermekek után járó adókedvezményt is. Énszerintem ezek figyelembevételével kellene most bármiféle elvárást megfogalmazniuk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Gúr Nándor képviselő urat, jegyző urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ezt a választ nem lehet elfogadni, mert tele volt badarsággal. Hat éve kormányoznak, és ahelyett, hogy az emberek javát szolgálnák, azért cselekednének, olyan élethelyzeteket hívnak életre, amelyek az emberek messze döntő többségének a kárára vannak. Közben a Magyar Nemzeti Bank keretei között 260 milliárd forintot, 260 ezer millió forintot megpróbálnak így, úgy, amúgy a közpénzesítettség keretei közül kivonni? [[15.00]] Közben, mint mondtam, 5 millió forintos béreket szórnak maguk között a haveroknak [[Dr. Aradszki András: Mennyit keresett Simor? De­rültség a kormánypárti padsorokban.]] , akik naponta 225 ezer forintot keresnek. Államtitkár úr, nézzen ide! Nézzen bele a szemembe, és utána vigyorogjon, utána mondja azt, hogy ez így rendben van! Vagy ha nem tudja, ha erre nem képes, akkor meg azért cselekedjen, hogy ebben az országban legalább 100 ezer forint nettó kézbe jutó minimálbér legyen. Tudja, akkor van segítőkéz-nyújtás az emberek számára. Nem úgy, amikor 2,2 millió ember létminimum alatt keres; nem úgy, amikor 1,5 millió ember a minimálbért sem tudja megkeresni; nem úgy, amikor az átlag nettót minden harmadik tudja csak kézbe venni. Tudja, ez a baj. Önök ezért kellene hogy cselekedjenek, nem pedig saját magukért meg a haverokért. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 26 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Ön szerint tényleg a felcsúti focicsapat helyzete volt a legfontosabb téma, amiről munkaidőben, egy luxuskávézóban az állami földvagyonért felelős államtitkárnak és Mészáros Lőrincnek, a földprivatizáció nagy nyertesének beszélgetnie kellett volna?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Hát, nagy port kavart a kollégája, Bitay Márton Örs, hiszen ő felelős az állami földekért, és Mészáros Lőrinccel, Felcsút polgármesterével találkozott, aki a földprivatizáció nagy nyertesének számít Magyarországon, mindezt egy budapesti luxuskávézóban. Majd még aznap gyanús körülmények között átütemezték néhány állami föld eladását, nyilván teljesen véletlenül olyat is, amit jelenleg Mészáros Lőrinc cége bérel. Sokan elmondták a történetről a véleményüket, és az államtitkári magyarázkodást is meghallgathattuk. Mindezt az azóta egyébként már az első osztályból kipottyant felcsúti klub helyzetére fogták, mármint a beszélgetést. Mivel azonban ebben az országban élek, és mivel hatodik éve hallgatom az ilyen és ehhez hasonló mellébeszéléseket, magyarázkodásokat és csúsztatást, talán megérti, államtitkár úr, hogy én ezt nehezen hiszem el. De most ezt félreteszem. Úgy teszek, mintha elhinném, amit mondanak, sőt, úgy teszek, mintha ez lenne a normális; mintha egészen természetes lenne az, hogy a gazdasági élet az elmúlt évek nagy nyertesei és az ismeretlenségből előtörő milliárdosok, és az őket döntéseikkel mesés vagyonhoz juttató politikusok barátsága a közjót szolgálná. Tegyünk most így! De akkor is érdekel, hogy az adófizetői milliárdokból tolt foci témája mellett miért nem jutott hely olyan fontos ügyeknek, mint a vidéki Magyarország helyzete, mint a földjeiktől megfosztott falvak kérdése.Mégiscsak két olyan ember találkozott, akik kulcsfigurái, felelősei a privatizációs botrányoknak: államtitkár úr, mint aki sorozatosan hozza a helyben élő családi gazdálkodók ellen a döntéseket, Mészáros Lőrinc pedig, mint aki folyamatosan megveszi ezeket a földeket a gazdák elől. Mindezek alapján, azt hiszem, logikus, hogy megkérdezem államtitkár urat, hogy ön mit kérdezne Mészáros Lőrinctől. Vagy mit javasolna államtitkár úr kollégájának, hogy legközelebb mit kérdezzen meg tőle a felcsúti csapat helyzetén kívül? Mivel köztudott, sőt bevallott, hogy jó viszonyt ápolnak fideszes politikusok Mészáros Lőrinccel, nem tartom problémának, ha a kérdésemre már most választ kapok. Egyáltalán, kap-e a kollégája bármiféle szóbeli figyelmeztetést azért, mert munkaidőben a földekért felelős államtitkárként bevallottan a fociról jár beszélgetni luxuskávézókba? Nekem a felcsúti futballklub és a kiesése miatt még inkább kihasználatlan Pancho Aréna helyett más kérdéseim is lennének. Például megkérdezhetnék Mészáros Lőrincet, hogy van-e még a családjában, ismerősi körében olyan, aki még nem vásárolt be 300 hektárt az állami földekből. De megkérdezhetnék azt is, hogy mi lesz így a környék gazdálkodóival, akiket első körben a bérletekkel, most pedig a privatizációval fosztottak ki és mentesítették őket őseik földjétől, jogos jussuktól. Ezekre várnék érdemi választ. Ha már Mészáros Lőrincet nem tudom megkérdezni, akkor a jó barátait szeretném, a kormánypárti politikusokat és elsősorban a jelen lévő államtitkár urat. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak, az elnöklést pedig átadom Jakab István kollégámnak. Köszönöm együttműködésüket. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársam! A politikai legendagyártás tovább folyik, látom, és a legendákra az a jellemző a valósághoz képest, hogy azok legendák. Köszönőviszonyban nincsenek magával a valósággal, ezért hívjuk őket legendáknak. Sajnálatos, de nem meglepő az a tény, hogy képviselő úr is egy valótlan feltételezés és egy jól kigondolni vélt összeesküvés-elmélet mentén újabb interpellációt fogalmazott meg az állami földértékesítések kapcsán.Nézzük, mi a valóság! A valóság az, kedves képviselőtársam, hogy a földárverések a harmadik fázisba jutottak, 10 500 gazda tudott eddig földet vásárolni Magyarországon, és az egy nagyon nagy siker. Ezt a sikert önök szeretnék valahogy elpalástolni. Keresve-kutatva hoznak elő olyan ügyeket, amelyekkel ezt a sikertörténetet valahogyan el lehet fedni. Önökkel szemben a kormány szerencsére a földműves magyar gazdák érdekében cselekszik, ezt bizonyítják az államiföld-árverések eredményei is.Amiért a magyar földművesek további földjuttatásához elősegítés szükséges, elindul a harmadik ütem. A harmadik értékesítési fázis kapcsán az ország minden megyéjében összesen 699 földárverés időpontjának módosítására került sor. Ennek pedig egyetlen oka volt, képviselő úr, mégpedig az, hogy minden érdeklődőnek legyen legalább 30 napja felkészülni az árverési részvételre. Ön is beláthatja, hogy a 19 megye 699 érintett földárverésének időpontját bizonyára nem Mészáros Lőrinc kedvéért módosította a Nemzet Földalapkezelő Szervezet, bár önnek ez a verzió nyilván jobban tetszene, hiszen ez jó kis politikai legenda lenne. Abban azonban szinte biztos lehet, hogy ma Magyarországon senki nem tud 300 hektárnál több földtulajdont szerezni, hiszen az ezt meghaladó mértékben a földhivatal nem jegyzi be a tulajdonjogot. Azt a felvetését pedig, hogy az államiföld-árveréseken bármely nyertes elvenné mások elől a földet, határozottan visszautasítom. Hiszen nyilvános, bármely földműves számára elérhető liciteken fel sem merülhet, hogy valaki mások rovására kerüljön előnybe. A kedvezményes hitel is egyforma feltétellel jár mindenkinek a vásárláshoz, tehát a „Földet a gazdáknak” program tényleg a magyar gazdák érdekeit szolgálja, bármennyire is meg akarják önök győzni önmagukat és a közvéleményt is ennek ellenkezőjéről. Így, ha már javaslatokat tesz arra az interpellációjában, hogy a kormány egyes tagjai kivel mikor és miről beszélgessenek, engedje meg, hogy én javasoljam önnek, hogy beszélgessen el az elmúlt hónapokban állami földet vett gazdákkal. Beszélgessen el velük és kérdezze meg, hogy mennyire rossz ez az értékesítési program. És majd figyelje meg jól a válaszukat. A „Földet a gazdáknak” program a magyar gazdák piaci helyzetét tulajdonosi pozícióval erősíti, egy igen sikeres program. Sajnálatos, hogy képviselő úr ezt még mindig nem látja be, és a valós tények helyett a fantázia világában született összeesküvés-elméletek mentén alakítja ki a saját álláspontját. Nyilván a legendák sokkal színesebbek, sokkal érdekesebbek, mint maga a valóság. De kérem képviselő urat, hogy mindig a valóságot tartsa szem előtt. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Képviselő urat kérdezem, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezt a választ nem lehet elfogadni. Ha már a valóságról beszélt, államtitkár úr, elmondom én, mi a valóság. A valóság az, hogy olyan földtörvényt ígértek, ami képes lesz nemzeti tulajdonban tartani a magyar termőföldet, ehhez képest a külföldieknek szabad rablás zajlik, ráadásul már az állami területeket is meg tudják vásárolni. Azt is ígérték, hogy a kis- és közepes gazdaságokat fogják mostantól majd a támogatásokkal segíteni, 2015-ös adat, 86 százalékát ezeknek a pénzeknek a felső 10 százalékhoz juttatták. Ez lenne a helyben élő családi gazdálkodók támogatása? Azt is ígérték, hogy majd az államiföld-privatizációval valóban a kis- és közepes gazdálkodókat fogják segíteni, 20 százalékuk tartozik ebbe a kategóriába, államtitkár úr. Az pedig, hogy nyílt árverés volt, ez nem érv, államtitkár úr. 400-500-600 millió forintokért adtak zsíros állami földterületeket. Normális ember nem gondolhatja komolyan, hogy ezt helyben élő családi gazdálkodó meg tudja vásárolni. Ezért nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen, 28 nem szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mit tesz a kormány a digitális készségek fejlesztéséért?” címmel. Móring József Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! [[Zaj. Csenget.]] A mai, rendkívül gyorsan fejlődő, átalakuló világban nagyon fontos a magyar lakosság informatikai tudásának fejlesztése. Mind nagyobb szerepet kap ugyanis a digitális tudás, és főként az, hogy ezzel a tudással élni is tudjunk, azaz a gyakorlati képességek elsajátítása roppant fontos. A számítástechnikai képzés, oktatás fejlesztése elengedhetetlen, hiszen ma már szinte minden álláshely betöltéséhez kell valamilyen fokú informatikai tudás, legalábbis alapfokú jártasság. A kereszténydemokrata frakció nevében is kijelenthetem, hogy a digitális készségek elsajátítása és növelése több, kvalifikáltabb munkaerőt biztosít az országnak, ez hozzájárulhat Magyarország versenyképességének növeléséhez már rövid távon is, ez az elmúlt évtizedek informatikai fejlődését ismerve hosszú távon mindenképpen előnyünkre válik. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek fejlesztései azt mutatják, érdemes az elektronikus állami szolgáltatásokat is fejleszteni, gondoljunk csak az ügyfélkapuk sikerére vagy az egyre szerteágazóbb területeken elérhető állami szolgáltatásokra. A tudás mellett a megfelelő feltételekkel is rendelkezniük kell az állampolgároknak, ehhez járulhat hozzá a széles sávú internetszolgáltatás kiépítése minél több településen. Itt jegyzem meg, hogy a 2017. év egyik fontos adóváltozása, amely szerint 18 százalékra mérséklődik az internetszolgáltatásra vonatkozó áfakulcs. Ez természetesen meghozhatja a kistérségek vagy a hátrányos helyzetű térségek életébe az internetes világban rejlő gazdasági és szociális előnyöket. Ehhez természetesen megfelelően kell tudnunk gazdálkodni az elénk tárt lehetőségekkel, ezt szolgálhatja a digitális oktatás, a digitális világ működésének megismerése és a tapasztalatok hatékony felhasználása. Itt értékelődik fel e terület ismerőinek és főleg értőinek szerepe, akik közérthetően el is tudják magyarázni a polgároknak, hogy mi a fontos, az értékes ebben a virtuális térben. Emellett nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a magyar vállalkozásokat is támogatni kell, hiszen a hazai és nemzetközi piacon is helyt kell állniuk, ebben segíthetnek a kormány által támogatott informatikai programok. Ezen a területen valóban igaz a mondás: aki lemarad, az kimarad. Ezzel új munkahelyek, a globális piacon is megjelenő magyar cégek jöhetnek létre, magyar háttérrel és fejlesztésekkel, elég csak a startup-vállalkozások egyre hangsúlyosabb megjelenésére gondolnunk. A fentiek ismeretében szeretném tisztelettel kérdezni államtitkár urat: milyen lépeseket tesz, illetve tervez a kormány a digitális tudás fejlesztésére, a technikai háttér javítására mind a lakosság, mind pedig a kkv-szektor vonatkozásában. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kara Ákos államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselőtársaim! Egyetértek képviselő úrral abban, hogy a versenyképes gazdaság fenntartható fejlődésében kulcsszerepe van az infokommunikációs technológiáknak és a használatukhoz szükséges digitális kompetenciáknak. Erre utaltak a magyar polgárok is, ezt erősítették meg a magyar polgárok is az internetről szóló nemzeti konzultáción, az internetkonzultáción. A kormány az itt megszülető javaslatokat meghallgatva döntött a „Digitális jólét” programról, amely összhangban valósítja meg Magyarországon a digitálisgazdaság-fejlesztést, az e-közszolgáltatások elterjesztését, a digitáliskompetencia-fejlesztést, valamint az ezeknek hátteret adó széles sávú internetlefedettség biztosítását. A program olyan átfogó intézkedéseket tartalmaz, mint a szupergyors vezetékes internethálózat kiépítése, amelynek esetében vállaltuk, hogy 2018 december végéig minden magyar háztartás számára, amely ezt igényli, elérhetővé tesszük, megteremtjük a hozzáférés feltételeit. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány ugyanakkor javaslatot tett az internet-előfizetések áfájának 18 százalékra való csökkentésére. Bízunk benne, hogy mindannyian a parlamentben támogatni fogják, támogatni fogjuk ezt a javaslatot. A „Digitális jólét” program több, megújulást szorgalmazó stratégia kidolgozását írja elő, ezek közül kiemelten fontos lehet a digitális oktatási stratégia, amely irányt mutat majd az oktatás digitalizálásához. Lehetőséget biztosítunk arra, hogy egy új oktatási módszer segítségével személyre szabott és térítésmentes felnőttképzések keretében 2020-ig 200 ezer felnőtt magyar ember elsajátíthassa a digitális világban való érvényesüléshez feltétlenül szükséges készségeket. Nyilván azokról beszélünk, tisztelt képviselő úr, akik saját maguk más módon nem tudják, nem tudták ezt eddig megtenni. Terveinkben szerepel a közösségi internet-hozzáférési pontok fejlesztése is. 2018 végéig 1500 e-Magyarország-ponton kívánjuk fejleszteni az infrastruktúrát. A legalapvetőbb digitális készségek elsajátításában az e-Magyarország-pontok, illetve az e-tanácsadók is majdan aktív szerepet vállalhatnak. A „Digitális jólét” programban külön figyelmet fordítunk a hazai kis- és középvállalkozások informatikai képességeinek fejlesztésére és versenyképességük javítására. Az elmúlt héten indítottuk meg a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával közös programunkat, amely az első lépés a mostani „Digitális jólét” program keretében, aztán majd a nyár során újabb operatív programok keretében lehet majd hazai és EU-s forrásokat a vállalkozásoknak igénybe venni. Tisztelt Képviselő Úr! Az új informatikai alkalmazások használatának ösztönzése, az általuk elérhető előnyök bemutatása és a korszerű megoldások iránti igény felkeltése hozzájárulhat ahhoz, hogy a programban részt vevő vállalkozások majd így, ezekkel a meghirdetendő programokkal ledolgozzák a digitalizáció területén levő hátrányukat, ezáltal eredményesebben működhessenek. Kérem tisztelt képviselő urat, hogy fogadja el válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a választ. Az ön által elmondottak megerősítik, hogy a kormány határozott elkötelezettséget mutat mind az állampolgárok digitális készségének fejlesztésével, mind pedig a vállalkozások nemzetközi versenyképességének javításával, támogatásával kapcsolatban. Biztos vagyok abban, hogy a széles sávú internet fejlesztése, az adótörvények tervezett módosítása, így az internetszolgáltatás áfájának 18 százalékra csökkentése szintén hozzájárul ezekhez a célokhoz, és végső soron egyre több, az információtechnológia világában kvalifikált munkaerőt biztosít az ország számára. Válaszát tisztelettel elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott a földművelésügyi miniszterhez: „Gazdálkodók érdekképviselet nélkül?” címmel. Sallai Róbert Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Leadott interpellációs kérdésemben négy problémás területre mutattam rá. Egyik volt egy-két esetben a pancsolt kínai méznek a magyarországi polcokon való jelenléte. Másik ilyen problémás pont volt az, hogy a sertéságazatban történt átalakítások, az áfacsökkentés hatására egyre több helyről nagyon rossz, alacsony felvásárlási árak jönnek vagy kapunk információt, 240, 250, 260 forintos élősúlyban való eladásról, ami a termelőknek nagyon-nagyon kedvezőtlen hatásokat teremt. És itt van, a múlt héten jöttek fel a Nyírségből almatermelők, akik arra mutattak rá, hogy olyan mennyiségben jött be lengyel alma az elmúlt időszakban Magyarországra, hogy gyakorlatilag a magyar alma eladhatatlanná vált, és a tárolási kapacitások most már nagyjából végesek, és nem nagyon tudnak vele mit kezdeni. Nemcsak az a gond, hogy bejön a sok lengyel alma, hanem az, hogy nagyon sok esetben hamisítják is, tehát sok esetben fordul elő, hogy lengyel almát magyar almaként értékesítenek. A negyedik pont - amivel áprilisban kétszer is kivonultak az utcára mind Budapesten, mind pedig Budapesten kívül Budaörsön - a tejtermelők kérdése, hiszen gyakorlatilag az önköltségi, előállítási 100-110 forintos árhoz képest 40-50 forintos veszteséggel, 70 forint körül veszik át tőlük a tejet, amit néhány tíz forintos kompenzációval a kormány igazából nem tud ellensúlyozni. Ezek a helyzetek nagyon-nagyon kívánnák azt, hogy megfelelő mezőgazdasági érdekképviselet lássa el ezen termelők érdekeinek a képviseletét, de sajnos Magyarországon ez nem történik meg, hiszen sem a Magosz nem áll ki a magyar gazdákért, sem az agrárkamara nem áll ki ezekért, és ebből adódódan nincs senki, aki most a Kossuth térre jöjjön és felhívja a figyelmet ezekre a problémákra. [[15.20]] Arra lennék kíváncsi, hogy a kormánynak van-e bármiféle terve azzal kapcsolatban, hogy akár az áfa-visszaigényléssel kapcsolatos visszaéléseket, akár az illegális importtal kapcsolatos visszaéléseket, akár az élelmiszer-hamisításokat hogyan állítsa le. A magam részéről én tisztelettel vagyok a Nébih munkája iránt, de szemlátomást nincs elég kapacitása ahhoz, hogy minden szakterületen helytálljon és ellenőrizni tudjon. A NAV esetében ugyanezt látjuk, hogy gyakorlatilag az áfacsalások folyamatosak, és ez mind a magyar élelmiszer-biztonságra jelent negatív hatást. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy mit tudnak tenni ennek a megakadályozása érdekében. Mit kívánnak tenni akár a magyar méz, akár a sertéstenyésztők, akár a magyar tejtermelők, akár az almatermelők érdekében? Hogyan éljék túl ezeket a válságos időszakokat? Erre várnám megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Nagy István államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársam! Az a helyzet, hogy a magyar kormány figyel a magyar gazdák szavára, meghallja az ő hangjukat, ezért nem kell a Kossuth térre följönniük, hogy elmondják, hiszen nap mint nap kapcsolatban vagyunk a gazdákkal, értjük és átérezzük az ő nehézségeiket, és megoldásokat keresünk arra, hogy minden törvényes eszközzel és lehetőséggel próbáljuk segíteni az ő munkájukat. S engedje meg, hogy itt határozottan vissza is utasítsam mind a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarát, mind a Magoszt ért vádjait, hiszen ezek olyan szakmai szervezetek, amelyek kiválóan végzik a munkájukat. [[Novák Előd közbeszól.]] Ugyanakkor hadd köszönjem meg azt a kérdését, hogy végre nem legendákat kérdez, hanem a magyar mezőgazdaság valós helyzetéről kell beszéljünk és beszélhetünk az elkövetkező időszakban. A Földművelésügyi Minisztérium a rendelkezésre álló valamennyi eszközzel igyekszik enyhíteni a sertéshús, a tej és tejtermék, valamint a zöldség-gyümölcs piacán hónapok óta tapasztalható zavarokat. Az intézkedések egyrészt támogatási, másrészt ellenőrzési és szabályozási oldalról keresik a megoldást az erős importnyomás, a feketegazdaság, valamint a likviditási problémák kezelésére. Tájékoztatom a képviselő urat, hogy az Európai Unió jogszabályai szerint érvényben lévő támogatási formák és jogcímek Magyarországon minden termelő számára elérhetőek. Az árletörő hatású, áfacsalással érintett vagy a termelés volumenéből adódóan jóval alacsonyabb áron előállított importtermékek visszaszorítása érdekében tehető kormányzati intézkedésekkel kapcsolatban számos egyeztetés zajlott az elmúlt hetekben az ágazati, a kiskereskedelmi, valamint a kormányzati oldal részvételével. A tejtermelők nehézségeit a 2015. évi 49,6 milliárd forint után 2016-ban 63,5 milliárd forint támogatás biztosításával igyekszik enyhíteni a Földművelésügyi Minisztérium. A tárca tárgyalásokat folytat továbbá a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarával, a termelőkkel és több élelmiszer-kereskedelmi vállalattal az almapiacon található értékesítési problémák megoldási lehetőségeiről, valamint a hazai termékek forgalmazásának előmozdítása és népszerűsítése érdekében. A kiskereskedelmi láncok kormányzati eszközökkel való korlátozása az importtermékek forgalmazásában és akciózásában a vonatkozó uniós alapelvek, az egységes európai belső piac tiszteletben tartása mellett közvetlenül nem lehetséges, ugyanakkor a már meghozott intézkedések világosan mutatják elkötelezettségünket a hazai előállítású termékek iránt. Az egyes alapvető élelmiszerek áfacsökkentése elősegíti az érintett ágazatok fehéredését, a munkahelyek megóvását a vidéki területeken és a munkaintenzív ágazatokban, emellett hozzájárul a lakosság megélhetési terheinek csökkentéséhez. Az intézkedések révén egyenlő versenyfeltételek alakulhatnak ki az érintett termékek piacán. A kormány munkájában továbbra is kiemelt jelentőséggel bír a feketegazdaság elleni küzdelem. Ezt jól mutatják az elmúlt évek intézkedései, az EKÁER rendszer bevezetése, az online pénztárgépek működése vagy éppen a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal közötti szoros együttműködésben, kiemelt intenzitással zajló ellenőrzések. A piaci zavarok akut kezelésén túlmenően a kormány prioritásként kezeli a feldolgozóipar fejlesztéséhez szükséges forrásbiztosítást, egyúttal vizsgálja a hazai nagyvállalatok támogatásának lehetőségeit. A megtett hazai intézkedések mellett az ágazatokat sújtó válsághelyzetek kezelését célzó uniós tárgyalásokon Magyarország a gyors és hatékony segítségnyújtás mellett foglalt állást. A termelők likviditási problémáinak enyhítésére kedvező pénzügyi eszközök is rövidesen rendelkezésre állnak majd. Kérem, képviselőtársam, válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Elnök úr, sajnos, nem tudom elfogadni, mert szép szavakkal se én nem megyek semmire, se a termelők nem mennek semmire. Szép szavakkal tele van a padlás. Én gratulálok a tárca vezetőinek, mert Torgyán József óta Fazekas Sándor az, aki képes egyszerre három helyen beszélni Magyarország különböző helyein és átadni dolgokat. De szép ígéretekkel és azzal, hogy elmondják, hogy megvédik a magyar gazdákat, semmire nem mennek a magyar gazdák. Tettekre lenne szükség, és ezek a tettek hiányoznak részben azért, mert nincs képviseletük. Az ön által elmondottaktól eltérően a Magosz becsapta és meghazudtolta a magyar gazdákat, az agrárkamara pedig gyakorlatilag a kormány érdekeit védi a gazdákkal szemben. Jelen pillanatban az, hogy atyai jóindulattal meghallgatják időről időre a gazdákat, hogy milyen gondjaik vannak, nem segít a helyzetükön. Ezek azonnali beavatkozást kívánnak, és azonnali intézkedéseket, amit jelen pillanatban nem látunk a költségvetési törvényben, hogy érdemi előrelépések lennének, és nem látjuk az intézkedések mellett, hogy adópolitikával vagy bármivel segítsék ezt a helyzetet. Ezért nem lehet elfogadni. Haladéktalan intézkedésre lenne szükség, és erre kérem az államtitkár urat, hogy ebben működjön közre. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 26 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Németh Zsolt és Szabolcs Attila, a Fidesz képviselői, interpellációt nyújtottak be a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Veszélyben a magyar magántulajdon Romániában?” címmel. Szabolcs Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az erdélyi magyar közösségek és azok vezetői ma sokkal nehezebb helyzetben vannak, mint az Európai Unióhoz való csatlakozás utáni években. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Ennek oka részben visszavezethető az Európai Unió, illetve a NATO részéről érkező nyomás és kontroll fokozatos gyengülésére, illetve oda, hogy ma Romániában a román-magyar ügyek kezelése nem a politikum színterén zajlik, hanem olyan legitim nagyhatalmak kisajátított szerepköre lett, mint a titkosszolgálatok, a belügyminisztérium és a hadügyminisztérium. Ezen szervek stratégiájában az olyan magyar ügyek, mint az autonómiakérdés, nemzetbiztonsági kockázatként jelennek meg, ezért folyamatos meghurcolásnak vannak kitéve azok a magyar érdekképviselők, akik határozottan ellenállnak és védelmezik a magyar érdeket, illetve a magyar tulajdont. Bizonyítják ezt olyan tények, mint a többségi magyar lakosú települések polgármestereinek bizonyíték nélküli vád alatt tartása és meghurcolása a román korrupcióellenes ügyészség által. Folytatathatjuk a sort a székely szimbólumok használatáért kiszabott, irreáliasan nagy összegű bírságok megítélésével, a magyar nyelv használatát korlátozó törvénytervezetek elfogadásával, és nem utolsósorban pedig a magyar magántulajdonok államosításával. 2014 végén jogerős ítélet született arról, hogy egy előzetesen a református egyház tulajdonába visszakerült iskolaépület restitúcióját érvénytelenítik, gyakorlatilag visszaállamosítják. Az ilyen és ehhez hasonló ítéletek azért is váltak különösen veszélyessé, mert olyan precedenst teremtettek, amelyek veszélybe sodorják az egész kárpótlási folyamatot. Mindez teljesen szembemegy azokkal a vállalásokkal, amelyeket uniós csatlakozásakor tett Románia, hiszen akkor vállalta a teljes restitúciót és az erre vonatkozó törvények betartását. Mindezen túlmenően a román bíróságok sajátos jogértelmezése olyan hivatalnokok meghurcolásához is hozzájárult, akik jóhiszeműen hajtották végre a törvényt több ezer visszaszolgáltatási kérelem esetén. Ezek az események komoly kételyeket ébresztenek afelől, hogy Románia valóban megfelel-e a jogállamiság kritériumának és azoknak a kötelezettségeknek, amelyeket az EU-csatlakozáskor vállalt. [[15.30]] Tisztelt Államtitkár Úr! Milyen lehetőségeket lát a kormány az erdélyi magyarság helyzetének javítására? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Potápi Árpád János államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Urak! Engedjék meg, hogy először néhány általános nemzetpolitikai dologról tudjak beszámolni! A magyar kormány számos programot indított el az előző években annak érdekében, hogy a külhoni magyar közösségek erősödjenek és még inkább erősödjenek meg. 2012 óta folytatjuk a tematikus éveket. ’15-ben a külhoni szakképzés évét hirdettük meg, idén pedig a külhoni magyar fiatal vállalkozók évét hirdettük meg. Ennek keretében a Kárpát-medencei vállalkozó és vállalkozni vágyó fiatalok számára szervezünk továbbképzéseket, mentorálást, nyújtunk pénzügyi támogatást. A Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyeletével már elindult a vajdasági gazdasági fejlesztési program, amelyre a 2016-18-as időszakra 50 milliárd forintos támogatási keret áll rendelkezésre. Idén hasonló gazdaságfejlesztési program indul el a Kárpátalján is, mindkét területen, úgy gondolom, hogy nagyban hozzájárulunk ahhoz, hogy a szülőföldön tudjanak érvényesülni és megmaradni, boldogulni a magyarok. Tavaly folytattuk és az idén is meghirdettük, el is bíráltuk már a Kőrösi Csoma Sándor-programot, illetve a Petőfi Sándor-programot. Ebben a két programban az idén 9, illetve 6 hónapos keretben 160 ösztöndíjast küldünk ki annak érdekében, hogy nyelvórákat szervezzenek, néptáncot oktassanak, ünnepi események és kulturális rendezvények szervezésével, egyáltalán közösségszervezéssel foglalkozzanak az ösztöndíjasok a Kárpát-medence szórványközösségeiben, illetve a magyar közösségekben Kanadától Új-Zélandig. Emellett a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a külhoni magyarok, köztük különösen az erdélyi magyarság jogai ne sérüljenek, de a módszer az, ami az elmúlt másfél-két évben jellemzővé vált sajnos, és a kormányváltás sem jelentett ebben előrelépést: a jogfosztó politikai döntések bírósági köntösbe való öltöztetése valóban annyira rafinált, hogy rendkívül nehéz ellene harcolni. A román viszonylatban működő kisebbségi vegyes bizottság egyeztetésein rendre és tételesen rámutattunk a problémákra, kérve azoknak az orvoslását. Nem jutunk, nem jutottunk előre, a bizottság munkája ezért is feneklett meg. Kiemelt figyelmet fordítunk a jogvédelemmel foglalkozó szervezetek működésére is. Támogatjuk a Kisebbségi Jogvédő Alapítványt, illetve a Kisebbségi Jogvédő Intézetet, amely csak Erdélyben öt állandó jogsegélyirodával rendelkezik. A Mikó-ügyben külön jogi segítséget nyújtunk az erdélyi református egyháznak. Nemzetközi színtéren a Székely Nemzeti Tanácsnak az Európai Bizottság elleni ügyében Magyarország a Székely Nemzeti Tanács oldalán avatkozott be az Európai Unió törvényszékén folyó perbe és adta elő jogi érveit. Holnap születik meg adöntés ebben az ügyben. A nemzeti kisebbség oldalán avatkoztunk be az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója kontra Európai Bizottság ügybe is. Ennek szóbeli tárgyalására májusban kerül sor, amelyben mi is ott leszünk. Bízom abban, hogy a törekvéseink elősegítik a külhoni magyarok szülőföldön való boldogulását, és hozzá tudnak járulni ahhoz, hogy a külhoni magyarság és ezen belül az erdélyi magyarok élni tudjanak az őket megillető jogokkal, ami hosszú távon biztosíthatja a megmaradásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Természetesen tisztelettel elfogadom a választ, már csak azért is, mert tényleg példaértékű az, ahogy a magyar kormány a határon túl élő magyarok helyzetét, szülőföldön maradását próbálja segíteni. Mindannyian tudjuk, hogy ez azonban nem elég. Azt eddig is láttuk, hogy az Európai Unió nagy urai valahogy nem egyforma mércével mértek, nem ugyanúgy értékelték erkölcsileg a saját állampolgáraikat, mint a teljesen bizonytalan hátterű és szándékú migránsokét. De a legújabb hírek szerint már forintosítva is beárazták a saját állampolgáraik, illetve a migránsok értékét, ami tényleg felháborító. Ezért kérem államtitkár urat és a kormányt, hogy nemzetközi szinten mindent kövessenek el, és nemcsak az Európai Unión belül, hanem azon kívül is, hogy a határon túl élő tősgyökeres magyaroknak a sorsa rendeződjön. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Önök két egészségügyet működtetnek?” címmel. Tukacs István képviselő urat illeti a szó.
[[A mikrofont a szája előtt tartva:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ne vegyék udvariatlanságnak, kénytelen vagyok tartani. [[Derültség, közbeszólások: Csíptesd fel!]] Felcsíptetném szívesen, csak nincs mivel. Ha valaki tudna segíteni egy mikrofonnal, akkor… [[Zaj, közbeszólások. Balla György: Mindent elrontasz? De­rült­ség.]] Menni fog, egy pillanat türelmet kérnék, elnök úr. Miután képviselőtársam segített megoldani ezt a problémát, elnök úr, azzal szeretném kezdeni mondandómat, hogy a kérdésem arra vonatkozik, tisztelt államtitkár úr [[Zaj. Az elnök csenget.]] , hogy minden felmérés szerint az egészségügyi költéseknek nagyjából 35-36 százaléka származik magánzsebből, magánpénzből. Ebben természetesen benne vannak azok, akik magán-egészségügyi intézményekben vesznek igénybe ellátásokat, és természetesen benne van az úgynevezett szürkezónában eltűnő pénz, amit paraszolvenciának vagy hálapénznek neveznek. A családok eltérő mértékben, de mindannyian költenek a gyógyulásra vagy az egészségben maradásra. Néhány napos felmérés szerint a nehezebb helyzetű családok is évente legalább 35-40 ezer forintot, a jobb helyzetben lévők pedig akár 140-150 ezer forintot is. Ez azt jelenti, államtitkár úr, hogy létezik, papíron ugyan, de egy szolidaritásalapú és nemzeti kockázatközösségen működő egészségügy, ahol az emberek fizetnek azért, hogy jó típusú, jó színvonalú szolgáltatást kapjanak, ugyanakkor egyre többen veszik igénybe a magánegészségügyet vagy fizetnek azért, hogy gyógyuljanak. Tisztelt Államtitkár Úr! A rendszert így is ezer probléma terheli: az orvosok és ápolók elvándorlása, a pénztelenség, az a helyzet, amiben azt látjuk, hogy a kórházak adósságállománya nem csökken, hanem újratermelődik. Ez pedig sehová nem tud vezetni máshová, mint hogy azok, akik meg akarják venni a gyógyulást vagy a gyógyulás illúzióját, azok áldoznak rá, ha tudnak. Ha nem tudnak, akkor bizony sem a gyógyulást, sem az illúziót nem fogják megvásárolni. Tisztelt Államtitkár Úr! Az állításom tehát az, hogy miközben Balog miniszter úr a miniszteri meghallgatásán annak idején hitet tett a szolidaritás elve és hitet tett a nemzeti kockázatközösség elve mellett, maga az egészségügy nem így működik. Ez pedig, államtitkár úr, azért rossz, mert mindenki fizet az ellátásáért, és mindenkinek joga van arra, hogy igénybe vegye az ingyenes egészségügyi szolgáltatást. De ezt tenni nem tudja. A kérdésem tehát arra vonatkozna, államtitkár úr, hogy egyetért-e ezzel az állítással, és arra vonatkozik, hogy mit tesznek azért, hogy ne két típusú, ne a gazdagok és ne a szegények egészségügye működjön Magyarországon. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget, köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Már a kérdésfelvetést is nagyon furcsának találom, hiszen a két egészségügyet működtetés kapcsán azt kell mondanom, hogy az MSZP-kormány alatt egy egészségügyet sem tudtak működtetni. Azért merem ezt állítani, hiszen én abban a kórházban dolgoztam, ahonnan a forráskivonások miatt több mint 600 embert kellett elbocsátani 2007-ben. Hogyha ezt nem tudja elhinni, akkor hozom tanúnak a másik 1800 dolgozót, aki akkor a kórházban dolgozott. [[Gőgös Zoltán: Azért, mert nem volt jó a vezető!]] Tény és való, hogy a kórházműködtetésre az elmúlt időszakban minden évben infláció felett költött a kormány. Az is tény, hogy olyan problémát én nem tudok most önnek felidézni ezek közül, amiket most ön mondott, amelyek a Fidesz-kormány alatt jöttek volna létre, ezek mind a korábbi időszakból örökölt problémák. [[15.40]] Szeretnék végigmenni azokon a pontokon, amik egyébként szerepeltek ezen a listán, engedelmükkel, hogyha megtehetem. A várólisták kapcsán. Ez a kormány volt az, amelyik egyáltalán volt olyan bátor, hogy ezzel a gonddal szembenézzen, és megszámolja azt, hogy összességében az országban hányan vannak várólistán. Amikor ez megtörtént, akkor több mint 77 ezer fő volt rajta. Jelenleg ez a szám kevesebb, mint 33 ezer. Azt is el kell mondanom, hogy abban a műtéti körben, amely ma Magyarországon várólistára van kötelezve, összesen több mint 200 ezer műtét történik. Döntsék el önök, hogy ha ez így van, akkor a 33 ezres szám sok-e vagy kevés. Én azon a véleményen vagyok, hogy ez kevés, kevesebb, mint bárhol Európában. Az elvándorlás kérdése. Ha azt a számot nézzük meg, hiszen ha valaki más-más országba akar pályázni, akkor többször kell kikérnie a hatóságtól a bizonyítványt, ha csak azt nézzük, hogy hányan kértek először engedélyt a hatóságtól, akkor azt kell mondjam, hogy miközben ezelőtt hat évvel még 900 fő körül kértek hatósági bizonyítványt, ez a szám az elmúlt évben 500 alá csökkent, tehát 40 százaléknál nagyobb mértékű az elvándorlás csökkenése. Ha az a kérdés, hogy ez még mindig sok-e - nyilván sok -, azonban a tendencia megfordult: nem növekszik az elvándorlás mértéke, hanem csökken. Ha a bérkérdésről kell beszélgetnünk, akkor azt kell mondjam, hogy az ágazat volt az első, ahol egyébként 2012-ben és 2013-ban béremelés történt, összességében 27 százalékos bérkiáramlás-növekedést lehet megfigyelni. Ez nyilván nem fog megállni, hiszen önök is tudják, hogy a költségvetés vitájában újabb béremelés fog következni az egészségügyben. Tehát azt gondolom, hogy minden olyan gondot, amelyet ez a kormány örökölt, megpróbálja kezelni. Úgyhogy tisztelettel szeretném kérni a Házat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Kétfajta egészségügyet látunk ezek szerint. Ön szerint az egészségügy rendben van, igazi problémák nem léteznek. [[Zaj és közbeszólások a Fidesz padsoraiból, többek között: Süket vagy?]] A probléma azonban csak az, államtitkár úr, hogy akivel én találkozom az egészségügyben, alulfizetettséget, lepusztultságot, várólisták hosszú sorát látja. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha minden rendben van, akkor vajon miért panaszkodnak az alulfizetett orvosok és ápolók? Miért van az, hogy a beteg nem látja a gyógyulás útját? És legfőképpen, államtitkár úr, miért van az, hogy magánpénzt kell tenni a gyógyulásért a zsebekbe, miközben ingyenes és jó színvonalú egészségügy kellene hogy működjön? Na, ez az egy kérdés az, amire az államtitkár úr nem válaszolt. Ezért aztán nem áll módomban elfogadni a választ, de változatlanul fogom kérdezni ezekről az ügyekről, hogy a kétfajta egészségügy képe azért legalább valahogy egybecsússzon. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Mit tekint a Kormány a magyarság legsúlyosabb problémájának?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr, az emberi erőforrások minisztere képviseletében Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Az Iránytű Intézet legutóbbi reprezentatív közvélemény-kutatása szerint a társadalom abszolút többsége, 58 százaléka egyetért azzal az állítással, miszerint Magyarország legnagyobb problémáinak gyökere a népességfogyás; csak 36 százalékuk nem ért egyet vele, és a válaszadók 6 százaléka nem tudott választ adni a kérdésre. Csak a Jobbik foglalta programjába a többség álláspontját: a magyarság legsúlyosabb problémája a népességfogyás. Ugyanezen kutatás szerint arra a kérdésre, hogy ön szerint a magyar népesedési válság kezeléséhez elegendő-e a kormányzat családpolitikája, 71 százalék válaszolt nemmel. Akik szerint tehát nem elegendő, azaz elégtelen, azaz megbukott a kormányzat családpolitikája a társadalom 71 százaléka szerint. Pedig ha a kormány belátná végre, amit már a társadalom 58 százaléka is tud, hogy Magyarország legnagyobb problémáinak gyökere a népességfogyás, akkor ennek tudatában bizonyára nem sajnálnának több erőt összpontosítani a katasztrofális demográfiai folyamatok megfordítására. A népességfogyás a 2014. évi 35 ezerrel szemben 2015-ben 40 ezer főre nőtt a KSH szerint. Radikális családpolitikai változás nélkül nemhogy a nyugdíjrendszer, de az egész államháztartás fenntarthatatlan. „A gyermek áldás” - ezzel a címmel indított egy színes kampányt a Jobbik ifjúsági tagozata. [[Felmutatja a dokumentumot.]] Anyák napja alkalmából a kormány felelősségére is rámutattunk, mert az anyaság közérdek. Minden gyermek közkincs, így állami ajándék is megilletné az anyákat anyák napja alkalmából, de hiába kértük ezt. Sőt, másnap leszavazták az előző Orbán-kormány által bevezetett bölcsődei gondozási díj eltörlésére vonatkozó javaslatunkat, tehát marad fizetős a bölcsődei szolgáltatás, pedig 2010 előtt még ingyen volt. Mi indokolta a fizetőssé tételt? Erre korábban sem kaptunk választ. A 30 éves nőknek már a 60 százaléka gyermektelen és a 40 éveseknek a 40 százaléka is, így a legszebb női hivatást, az anyaságot, illetve ezáltal a férfiak az apaságot, lassan már az embereknek közel fele nem élheti meg. 30 éves kor felett exponenciálisan nőnek a várandósság egészségügyi kockázatai és a meddőség esélyei is, ezért a minél fiatalabb korban történő családalapítás ajánlott, amiből nagyobb eséllyel lehetnek nagycsaládok is. Ezért is szorgalmazzuk az első gyermek születésének nagyságrendileg nagyobb támogatását. Hajlandóak erre? Ahhoz, hogy a párok által vágyott gyermekek világra jöhessenek, javasoljuk, még a Jobbik kormányra kerülése előtt is [[Moraj és derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] , többek közt a gyermekneveléshez szükséges termékek áfájának radikális csökkentését, államilag támogatott otthon- és bérlakásépítési, illetve -vásárlási programot, a főállású anyaság támogatásának kibővítését. Kiszámítható, a nyugdíjakhoz hasonlóan inflációkövető családtámogatási rendszerre is szükség volna; továbbá a népbetegségnek minősülő meddőség miatt a lombikbébiprogram fokozottabb támogatására, akármilyen vicces is ez az önök számára. A családbarát felsőoktatás kialakítása ugyanúgy várat magára, mint a demográfiai földprogram. Most már nem nevetnek annyira, amióta Ángyán József sajnos távozott, aki ezt kidolgozta önök közül. Szülői életjáradék bevezetését is javasoljuk, hogy a gyermek személyi jövedelemadójából automatikusan támogassák a szüleiket. Nyitottak bármely javaslatunkra az előbbi tíz közül? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Mit tekint tehát a kormány a magyarság legnagyobb problémájának? [[Az elnök újból csenget.]] Várom konkrét válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Úr! Én a következőt szeretném önnek javasolni: hogy ha az úgynevezett Iránytű Intézet kutatásait figyeli, akkor legalább saját magára nézve ne kérjen onnan kutatásokat, mert nem hiszem, hogy akkor az alelnöki és egyéb pozíciói túl nagy lehetőséget fognak önnek biztosítani, vagy rossz irányba fogják mutatni az Iránytű felmérései önnek, hogy mi a támogatottsága párton belül, mit kell megtennie. [[Szávay István: Ennek mi köze ehhez?]] Azért érdekes ez, amit ön elmondott, mert a Jobbik saját házi közvélemény-kutatóját kérdezte meg, és nem nézi meg azokat az adatokat, azokat a folyamatokat, amelyek az elmúlt hat évben történtek. Ön nem nézte meg azokat a statisztikákat, amelyek a kormány családpolitikájának eredményeképpen az elmúlt évek során hatalmas nagy változásokat indítottak el. És én szeretném ezt önnel közölni, egyrészt abban a tekintetben, hogy a Századvég elvégezte azt a kutatást [[Derültség az MSZP és a Jobbik padsoraiból.]] amely szerint 63 százalékban… [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] 63 százalékban az emberek egyetértenek a kormány családpolitikájával. [[Dr. Vadai Ágnes: Mennyiért végezte el?]] És hogy mindez miért van: énszerintem elég hathatósak a számok. Az elmúlt évek során a magyar családok gyermekvállalási kedve nőtt. Húsz éve nem volt ilyen magas a termékenységi ráta. Egyre több gyermek születik, bármit is mond ön, annak [[Bangóné Borbély Ildikó: Melyik statisztika szerint, államtitkár úr?]] ellenére, hogy egyébként a nemzőképes fiatalok száma viszont csökken, pontosan azért, mert a Ratkó-korszak gyermekei, unokái és dédunokái most már hullámvölgyben vannak. A másik fontos szám: közel egyharmadával nőtt a házasságkötések száma. Hogyha ön ezt nem tartja eredménynek, akkor még tovább szeretném sorolni önnek az eredményeket, miszerint 25 százalékkal csökkent az abortuszok száma. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ahogy Árpád mondta? A Századvég szerint?]] Hogyha ez nem fontos egy magát elvileg kereszténynek mondó pártnak, akkor még azt is érdemes azért megnézni, hogy 14 százalékkal kevesebben válnak el, mint az 2010-ben történt. [[15.50]] Mindezeket a döntéseket szerintem alátámasztja egy sor olyan politikai döntés, családpolitikai döntés, amelyek igenis eredményt hoztak a magyar társadalom számára. És itt beszélhetünk arról, hogy 1743 milliárd forint az, amit a családokra fordítunk támogatásként, ez a bruttó hazai termék 4,7 százaléka, egyedülálló a környező országokban, és a teljes költségvetés 12 százaléka. Ez annyit jelent, hogy a közvetlen családtámogatási rendszerek, így mint mondjuk, a gyes, a gyed, a családi pótlékra 600 milliárd forintot támogatunk és fordítunk, 360 milliárd forint a családtámogató szolgáltatásokra, mint az óvodára, bölcsődére, a védőnői ellátásra, gyermekétkeztetésre, 320 milliárdot fordítunk a gyermekes családok adókedvezményére, amit egyébként az előző balliberális-szocialista kormány szüntetett meg teljes mértékben. Otthonteremtésre, amit ön hiányol, 240 milliárd forintot fordítunk, és nem utolsósorban azoknak az édesanyáknak, azoknak az asszonyoknak, akik 40 évet dolgoztak, 234 milliárd forintot fordítunk arra, hogy a 40 éves szolgálati viszony után nyugdíjba mehessenek. Tisztelt Képviselő Úr! Hogyha ön ezt nem tartja megfelelőnek, akkor én újra javaslom önnek, hogy azt a közvélemény-kutató intézményt, amit ön megkérdezett, azt kérdezze meg újra, és próbáljanak egy normális kutatást végezni. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő urat, kérdezem, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár úr, elfogadhatatlan számomra az a személyeskedő sárdobálás is és az a válasz helyett mondott kormányzati önfényezés is, amivel kitöltötte ezt a 4 percet az érdemi válaszadás helyett. Az nem vitás, hogy az eredményeiket elismerjük, azonban most nem azt kértem, hogy kormányzati önfényezésként sorolja el azokat az esetleges erőfeszítéseket, azokat az apró előrelépéseket, hanem nézzenek szembe azzal, hogy 2014-hez képest 2015-ben tovább nőtt a népességfogyás üteme. Nézzenek szembe a Jobbik javaslataival! A kérdésem arra irányult, hogy az ifjúsági tagozatnak „A gyermek áldás” című kampányában is felsorolt tíz konkrét, konstruktív családpolitikai javaslat bármelyikét tudják-e támogatni. Egyetlenegyről sem volt hajlandó beszélni. Mi a jövőről szeretnénk beszélni, nem a múltról, hogy milyen hibákat követtek el vagy milyen eredményeket értek el, mi a jövőről szeretnénk beszélni, azonban önök ezzel kapcsolatban nem hajlandók. Nem kaptunk választ most sem arra, hogy miért vezették be a bölcsődei gondozási díjat az előző Orbán-kormány során, és nem kaptunk választ arra sem sajnos továbbra sem, hogy mit tekint a kormány a magyarság legsúlyosabb problémájának. Amíg ezt sem merik kimondani [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ez a legsúlyosabb probléma, addig nem csodálkozom, hogy a megoldási javaslataink közül egyet sem támogatnak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm a karzaton helyet foglaló budapesti Vörösmarty Gimnázium diákjait, akik a parlament ülését a karzatról kísérik figyelemmel. [[A karzaton felállnak a diákok. Taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Megbukott az államosítás, tehát tovább folytatják azt?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter április végén bejelentette az államosítás folytatását. A településektől el fogják venni az iskolák működtetésének a jogát is. A fenntartás államosításával a települések minden beleszólásukat elvesztették arra vonatkozóan, hogy ki, miből, mit, hogyan tanítson a diákoknak. Most a maradék települési jogokat is elvennék. Az önkormányzatok a jövőben már a portás alkalmazásába vagy a villanykörték cseréjébe sem szólhatnak bele, nem lesz közük az infrastrukturális intézményi fejlesztésekhez sem. Palkovics László államtitkár azt is elárulta egy interjúban, hogy miért nem adják vissza a településeknek az iskolákat. Szerinte ugyanis az önkormányzatoknál nincsenek megfelelő szakemberek, akik irányítani tudnák az oktatási intézmények működését, ezért nem adja vissza az állam a fenntartás feladatát. De vajon a KLIK csődbe jutása és az állami fenntartás kudarca milyen kormányzati szakértelemre vall? A Fidesz-KDNP-kormány akarja kritizálni a településeket, mikor az önkormányzati fenntartású iskolarendszer összességében minden problémája ellenére jobban működött, mint a most csődbe jutott KLIK? Az államosítás folytatása azért is érthetetlen, mert a kormány egyébként maga is bevallja már, hogy megbukott az állami iskolafenntartás modellje, beismerték, hogy túltolták a biciklit. Pár hete még arról beszéltek, hogy megszűnik a KLIK. Kerekasztal ide, tárgyalások oda, most mégis továbbmennek a hibás irányba. Lázár János és Palkovics László együtt tolják vissza a biciklit a szocializmusba, hiszen a totális állami irányítás rendszerét hozzák vissza. Mi az oka mindennek? Ki az, aki a kormányon belül ennyire görcsösen ragaszkodik az államosításhoz? Miért akarnak mindent a Szalay utcából irányítani? Miért hazudnak a KLIK megszűnéséről, ha a 2017-es költségvetési javaslatban szó szerint nevesítik a KLIK-et? A települések kisebb részének, jellemzően a legkisebb falvaknak, községeknek valóban gondot okoz az iskolák fenntartása, azért is, mert folyamatosan elvonnak tőlük állami forrásokat. De akkor miért nem adják oda, miért koncentrálják az állami felelősségvállalást, miért kell azt mindenkire erőszakosan kiterjeszteni, azokra is, akik jó gazda módjára eddig is mindent megtettek az iskoláik fejlesztéséért, a helyi lakosok legnagyobb megelégedésére? A Lehet Más a Politika pont ezért javasolja, hogy amelyik önkormányzat kéri és képes a fenntartásra, a megfelelő állami támogatással együtt kapja vissza az iskoláit. Ez egy hatékony, köztes megoldás lenne, egy okos kompromisszum - miért nem ebbe az irányba tolják a biciklit? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A múlttal kapcsolatban megjegyzem, hogy a kerekasztal-tárgyalások során sokadszorra bebizonyosodott, hogy az állami finanszírozásban a 2010 előtti önkormányzati fenntartású iskolarendszerhez nem szabad visszatérni, mert az csaknem csődbe vitte az önkormányzatokat. Az állami fenntartás ténye ellen a kerekasztal tagjai sem emeltek kifogást, amennyiben az indokolt strukturális átalakítások végbemennek a fenntartó központ szervezetében. Világosan látszik tehát, hogy a megbukott balliberális, rossz iskolarendszer után a jelenlegi kormány az, amelyik a pedagógusokat, szakértőket is bevonva azt a megoldást keresi, amelyik a valós igények megoldására koncentrál. Csak egészen röviden hadd idézzem fel önnek is: a szocialisták, a baloldal irányítása alatt a települések eladósodtak, csődbe mentek. 2002-2010 között sorozatosak voltak a pénzkivonások ezen a területen, így a 2010-es kormányváltáskor a köznevelési rendszerben 143 milliárd forinttal volt kevesebb a költségvetésben, mint 2002-ben, kormányzásuk kezdetén. Több száz kistelepülés maradt iskola nélkül és több ezer pedagógus maradt állás nélkül, aki dolgozott, az is teljes létbizonytalanságban élt. Továbbá a 13. havi bérek elvonásával 78 milliárd forinttal kevesebbet juttattak a pedagógusoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Vegyük sorra az eddigi legfontosabb eredményeket! A kerekasztal munkájának első üteme lezárult. A javaslatokat a kormány megismerte, bizonyos pontok tekintetében a megfogalmazott javaslatoknál kedvezőbb döntéseket hozott a köznevelési rendszerre tekintettel. Ez egyértelmű alátámasztása annak, hogy a kormány nyitott az együttműködésre. Május 5-én a köznevelési kerekasztalon a legfontosabb döntési pontokat, többek között a Klebelsberg Intézményfenntartó átalakítását is bejelentettük. Így például a következő döntések születtek még: március 1-jétől új vezetője van az intézményfenntartónak miniszteri biztos személyében, Pölöskei Gáborné személyében, továbbá külön segíti az ő munkáját Jenei Zoltán, a Pécsi Tudományegyetem kancellárja. Az új vezetők feladata, hogy már rövid távon biztosítsák a KLIK jövőjét, működését, és a július 1-jétől bevezetendő új szervezeti és működési formát fölállítsák. A KLIK működésének és finanszírozásának javításával kapcsolatban a köznevelési kerekasztal döntésének megfelelően végrehajtjuk az állami intézményfenntartás rendszerének átalakítását, így az eddigi 198 tankerületből 57 tankerület fogja a gazdálkodást tekintve önálló iskolákat fenntartani. [[16.00]] A tankerületi központok önálló jogi személyek lesznek. Egy tankerület egy közepes méretű egyetem, főiskola költségvetésével lesz azonos méretű, ennyiből gazdálkodhat. Bővül az állami fenntartású köznevelési intézmények vezetőinek hatásköre gazdálkodási és szakmai tekintetben egyaránt. Sokkal közelebb kerül a döntéshozatal az iskolákhoz. A stabil működéshez szükséges pénzügyi háttér már biztosított, hiszen idén az eredeti előirányzathoz képest a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ 91,5 milliárd forinttal több támogatást kap, míg a következő évi költségvetésben 105,6 milliárd forintos többlettámogatással terveztünk. Ezek után, képviselő úr, kérem szépen, fogadja el azt a választ, amely arra alapozódott, hogy igenis, ami hibák voltak, azokat kijavítjuk, és ami szükséges ezen a területen, azt megváltoztattuk. De nem azoknak a támogatását és javaslatát kell önnek figyelembe venni, akik hőzöngve kimennek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az utcára, vagy azokét, akik pedig iskolaigazgatóként tanárokat fenyegetnek meg. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Nem fogadom el államtitkár úr válaszát. Szeretném államtitkár urat is emlékeztetni arra, ami a köznevelési vitanapon elhangzott, hogy az önkormányzatok eladósodásának nagyon csekély része az, amit az oktatás fenntartása, működtetése okoz, nagyon jól tudják. Kikértem az adatokat, ha nem tudják cáfolni, írásbeli kérdésben, adatkérésben is kikértem ezeket az adatokat. Önök is mindannyian tudják, hogy körülbelül száz település van, amely nem megfelelően gazdálkodott az oktatási intézményeivel, ők kerültek emiatt bajba. Másrészről, államtitkár úr, nem lennék az ön helyében, amikor egy olyan dolgot kell megvédeni, amit a kereszténydemokrácia, a méltán, joggal megbecsült Barankovics István annak idején leghevesebben támadott, ami pedig a központosítás. Önök most ezekért dolgoznak, a szubszidiaritás, a perszonalitás, amely az önök alapelve, ezt forgatják ki, fordítva mennek a damaszkuszi úton, államtitkár úr. Kérem, forduljanak meg!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor állítják vissza a szabad tankönyvválasztást?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Borítékolható, hogy nem fogunk abban egyetérteni, hogy minél sokszínűbb a tankönyvpiac, minél több tankönyv áll rendelkezésre a pedagógusoknak, annál sokszínűbb a pedagógiai kultúra. Én magam ezt vallom; sajnos azonban önök nem. Önök nem, mert szétverték a tankönyvpiacot, megszüntették azt a sokszínűséget, amely jellemezte a magyar tankönyvek rendszerét, és ezzel sírba szállt a magyar szabad tankönyvválasztás is. A tankönyvterjesztést egy központi vízfejre, a Kellóra bízták, míg a végeken küzdő pedagógusok, akiknek nem munkaköri kötelezettségük egyébként tankönyvterjesztés, gyakorlatilag minimális bérért, kiszolgáltatott helyzetben végzik ezt a munkát. A pedagógustüntetések legfontosabb követelése ezért a szabad tankönyvválasztás volt, és ha már a közvélemény-kutatásoknál tartunk, az önök reprezentatívnak mondott közvélemény-kutatója is azt mondta, hogy bizony ebben a kérdésben a társadalom többsége a szabad tankönyvválasztást támogatja. A tankönyvválasztásról és a tankönyvekről szóló jogszabályokat az elmúlt időszakban folyamatosan változtatták. Ezek hiányosak, sokszor érthetetlenek, nehezen követhetők mindenki számára, főleg azok számára, akiknek a napi munkája kellene hogy legyen, hogy ezeket betartsák, betartassák. Folyamatosan, minden évben változtatták a tankönyvrendelés feltételeit is. Most is hallhatunk arról, hogy a tankönyv-monopóliumot tovább és tovább nyomják, miközben érthetetlen ez a dolog, mert semmiféle eredmény nem köthető hozzá. Jelenleg is az a rendszer, hogy fenntartják önök a kísérletinek mondott tankönyvek rendszerét, ami nagyon érdekes, mert gyakorlatilag azóta kísérletiek, amióta évek óta farigcsálják a tankönyvpiac rendszerét. Nem tudhatjuk azonban, hogy ezeknek a kísérleteknek, amelyeket természetesen önök a gyermekeken, a közoktatáson végeznek, mi is az eredménye. Annyira jók ezek a kísérleti tankönyvek, hogy véglegesíteni kell őket? Ha igen, akkor miért kísérletiek? Mik ennek a tapasztalatai? Hirdetik azt is, hogy a gyermekek közül nagyon sokan részesülnek ingyenesen tankönyvekből. Én magam dicséretesnek tartom ezt a kormányzati célt, és támogatnám is, ha így lenne. Azonban a valóság az, hogy azok a tankönyvcsomagok, amelyek megvásárlására kényszerítik a szabad választás hiányában a gyermekeket, távol vannak árban attól az összegtől, amelyet támogatnak. Éppen ezért a szabad tankönyvválasztás hiánya ettől a lehetőségtől is megfosztja az embereket, hogy ingyenesen juthassanak tankönyvekhez. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném kérdezni a következőket. Miért nem dönthetnek a pedagógusok valójában arról, hogy milyen tankönyveket választanak? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Nyilván az egy vagy két tankönyvről való döntés nem tekinthető valóban döntésnek. Miért nem bíznak meg bennük? Miért kísérleteznek a gyermekeken? Mikor állítják vissza a tankönyvválasztás szabadságát? Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha egészében nézzük a képviselő úr által hiányolt úgynevezett sokszínű tankönyvpiacot, akkor azt láthatjuk, hogy az önök idejében sok kiadó csak gazdaságilag racionális tankönyvszegmensekben fejlesztette a tankönyveit, ahol jelentős példányszámot lehetett elérni. Minden kiadó szinte ugyanarra a célcsoportra kínálta könyveit, ezeken a területeken nagy verseny alakult ki, és ennek következtében az iskolák a kiadói csatározások hadszíntereivé váltak. Az iskolák döntéseit csak részben befolyásolták a szakmai, pedagógiai szempontok A minőségi tartalom mellett sok más körülmény volt hatással az iskolák tankönyvválasztására, az úgynevezett megvett tartalmat nagyrészt befolyásolta a kiadók csomagajánlata. A tankönyvek különbözőek. A bennük megjelenő tudásanyagok eltérő színvonalúak voltak, így az intézményváltás nem alapult egységes, minden tanuló által ismert tudásszinten, gyakori tankönyvváltásra kényszerültek a szülők, diákok is egyaránt. Az éveken át tartó harcban az erős kiadók tovább erősödtek, tőke- és marketingalapú koncentráció alakult ki, például a legnagyobb bevételű kiadó a teljes tankönyvkínálatnak csak a 7 százalékában kínált tankönyvet. Mindeközben a kis példányszámú szegmensekben, mint például az SNI-s vagy a nemzetiségi tankönyvek esetében a fejlesztés csak külön fejlesztési támogatásokkal tudott megvalósulni.A tankönyvek árai töretlenül emelkedtek az önök időszakában minden évben. Itt érdemes azt megjegyezni, tisztelt képviselő úr, hogy a jelenlegi helyzettel… - amikor is igenis a normatíva ugyan 12 ezer forintnál maradt, de az ön megállapításaival szemben a tankönyvárak 2013 óta 36 százalékkal csökkentek 2015-re, az ingyenes tankönyvellátásban részesülő tanulók száma pedig folyamatosan nőtt. Az idei rendelés során már 700 ezer tanuló kap ingyen, térítésmentesen tankönyvet. A 2017-18-as tanévtől pedig az 1-8. osztályosok részére teljesen ingyenessé válik a tankönyv. Ha ezt nem tartja ön eredménynek, akkor nem tudom, mit lehet még önöknek elmondani ahhoz képest, amit önök műveltek nyolc éven keresztül a köznevelés területén is. 2015 januárjától új vezető irányítja egyébként a Kellónak az előző két év tapasztalatait elemző és az érintett szervezetekkel egyeztető területét, és ez az ember vagy ez a vezetés, illetve a feladatok… - 0,25 százalékos hibaszázalékkal tudták a tankönyveket eljuttatni, ami szerintem egy olyan eredmény, amit önök nem tudtak felmutatni abban az időszakban, amikor önök voltak kormányon. A jelenleg hatályos jogszabályok fő elve a magas minőségi tartalom biztosítása a köznevelés minden intézményében. Tisztelt Képviselő Úr! A kísérletitankönyv-fejlesztésről még annyit hadd mondjak el önnek, hogy ez szakmai egyeztetésen alapul. E folyamatban nem a gyerekeken való kísérletezés zajlik, hanem a tanárok befolyása a fejlesztésben. A tankönyvek megírásában és lektorálásában több mint száz, a kipróbálásban, ami a folyamatos véleményezést, javaslattételt jelentette, több mint kétezer pedagógus vett eddig részt. [[16.10]] Kérem szépen, tisztelt képviselő úr, válaszom elfogadását, és ha ez mégsem megy, akkor gondoljon arra vissza, hogy önök nem tettek semmi mást, mint a Nemzeti Tankönyvkiadót privatizálták, mégpedig úgy, hogy annak ellenére, hogy volt 4,2 milliárd forintos ajánlat, önök 3,2 milliárd forintért adták el Gyurcsány Ferenc egyik legjobb barátjának. Köszönöm szépen, hogy megkérdezte. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnos nem tudom elfogadni, bár megjegyzem, hogy korábbi történelemtanárként a régmúltba való révedés nekem nagyon szimpatikus, volt osztályfőnökként meg a mese is, ezért az ön válasza is nagyon szimpatikus volt számomra, de azért néhány dologban ki kell hogy javítsam. Nagyon szellemes újítást vezettek be önök a tankönyvértékelés rendszerében, ugyanis az elmúlt három évben kétszer is előfordult az, hogy gyakorlatilag az egész tankönyvrendelés során a visszajelzést működtető szoftver hibás volt, és nem lehetett önökkel kommunikálni, tehát nem tudtak hibákat jelezni. Szerintem nulla százalék lett volna az ideális, de lehet, hogy volt olyan nap, amikor működött mégis a szoftver. Nem tudom elfogadni ezt a választ, mert nem a valóságról szól. Ugyanis a valóság az, hogy a forgalomban lévő tankönyvek árai jelentősen nőnek, vannak olyan tankönyvcsomagok, amelyek nem jönnek ki ezekből a támogatott pénzekből, és jelenleg is mindennapos az, hogy fénymásolják a tankönyveket az iskolákban. Számos okból nem tudom elfogadni a válasz, de erre már nincs időm. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikor nyit az ember az állampolgárok mindennapi igényei felé?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor a Jobbik nevében interpellációt nyújtottam be annak érdekében, hogy 24 órás autópálya-matricát is igénybe lehessen venni Magyarországon, nyilvánvaló módon arra kívántuk ösztökélni a kormányzatot, hogy foglalkozzon olyan, a mindennapi emberek mindennapi életét érintő problémákkal, amelyek valóban súlyos mértékben tudják károsítani sokak életminőségét, adott esetben viszont óriási könnyítéseket, engedményeket lehetne foganatosítani, levegőhöz juttatni azokat az embereket, akik a politikai csörtéket nem feltétlen követik, de ilyen szakmai kérdések tekintetében komoly engedményekhez juthatnának. A legutolsó hasonló ilyen, amit a Jobbik benyújtott, egy teljes körű áfacsökkentési csomag terve volt, amelynek értelmében mind az alapvető élelmiszerek, fogyasztási cikkek teljes körének áfatartalmát, mind a legalább ilyen fontos gyermeknevelési cikkek áfatartalmát is 5 százalékra csökkentettük volna. Nem vitatjuk el, hogy ehhez képest benyújtott a Fidesz-KDNP egy olyan javaslatot, amely az alapvető élelmiszereket érintő fogyasztói kosár 6-7 százalékát kitevő termékekre vonatkozik, összességében nem ér fel egy 1 százalékos áfacsökkentés hatásával, de ne vitassuk el ezt a kozmetikai jellegű indítványt. Az a kérésem természetesen, hogy most ne erről beszéljünk, hanem arról az előttünk fekvő kérdésről és javaslatról, amit egyébként a Jobbik benyújtott az érintett bizottságba, a kormányzó pártok valamiért nem támogatták azt, hogy adott esetben 24 órára is igénybe vehessen egy magyar állampolgár egy autópálya-matricát akkor, ha orvosi kezelésre viszi valamelyik családtagját, vagy éppen egynapos ügyintéznivalója akad. Hiszen nem várható el, hogy nemcsak egy igénybe nem vett szolgáltatás után fizessenek tömegek, hanem olyan szolgáltatás után is, ami igénybevételének a terve sem merült fel. Látható az is, hogy a 24 órás opció mellett igenis szükség lenne egy háromnapos vagy hosszú hétvégére szóló - idézőjelben - családbarát matricamegoldásra is, hiszen nagyon sokak számára komoly és mérhető terhet jelent az, hogy bizony tíz napra kell kifizetni azt a szolgáltatást, amit eszük ágában sincs tíz napon keresztül igénybe venni. És még egy gyakorlati, a való életből származó problémát ajánlanék kormánypárti képviselőtársaink figyelmébe is: nagyon sok esetben fordul elő, hogy valaki, teszem azt, véletlenül hajt fel egy autópályára, nem kívánt szolgáltatást igénybe venni, de olyan helyzetbe keveredik, amikor ezt véletlenül megteszi. Itt egy türelmi idő bevezetésével akár egy utólagos, akár emeltdíjas vásárlási lehetőség biztosításával, de mégis elkerülhetővé kellene tenni a tetemes büntetést, hiszen ilyen egyszerű, az emberek mindennapi életére könnyítés gyanánt kiható megoldásokkal operálni nem kerülne nagyon sokba, nem vágna agyon a költségvetésből komoly tételsorokat, viszont azt látjuk, hogy ezen igények felmerülése folyamatos, ezeket mi folyamatosan artikuláljuk, valamilyen okból a kormányzó pártok mégis lekeverik ezeket az igényeket. A kérdésünk tehát adódik: miért nincsen 24 órás autópálya-matrica, miért nem érhető el legalább ilyen kismértékű könnyítés a magyar emberek számára? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tasó László államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar választópolgárok mindig annak szándékával küldik a képviselőket e Ház falai közé, hogy vigyázzanak rájuk, és olyan törvényeket hozzanak, amivel az életüket könnyítik és jobbá teszik. Mi is ennek szándékával nyúltunk hozzá a matricarendszerhez 2015. január 1-jével azért is, mert úgy láttuk, hogy nem arányos és nem méltányos a gyorsforgalmi utak igénybevételének lehetősége. Annak szándékával tettük ezt, hogy minden egyes megyében próbáljunk lehetőséget adni arra, hogy egy magasabb fokozatban, biztonsági körülmények között, magasabb útszínvonalon mindenki arányosan tudjon közlekedni. Az volt a célunk ezzel, hogy minden megyében törekedjünk arra, hogy olyan legyen a hálózat kialakítása is, mint Pest megyében vagy éppen a főváros közigazgatási határán belül. A megyei matrica segítségével 5 ezer forintért a választott megyében bármikor korlátlan mennyiségben és alkalommal használhatják az útjainkat. Azt gondolom, hogy Magyarországon ez egy jó és helyes lépés volt. Egy év próbaüzem volt, nézzük a csatazajt, és azt figyeljük, hogy mit kell még tennünk és segítenünk annak érdekében, hogy a rendszer még jobban működjön. És akkor megvizsgáltuk azt is, hogy van-e lehetőség, és indokolt-e 24 órás matricában gondolkodni. Az európai kitekintésben is látható volt, hogy nincs ilyen alkalmazás sehol sem, 7-10 nap a legkisebb határidő, a legkisebb jogosultsági idő, ezért úgy döntöttünk, hogy nem nyúlunk hozzá, és nem alkalmazzuk ezt. De igazából nem a bevételkiesés lenne, ami elsődlegesen azt mondatja velünk, hogy nem támogatjuk az elképzelést, hanem az, ha megvizsgáljuk, hogy Magyarországon a közúthálózat esetében a gyorsforgalmi útjainkat vajon hogyan használják. Kiderült, hogy 50 százalékban a hazaiak és 50 százalékban a külföldiek használják. Ha azt tennénk, amit ön javasol, amit a Jobbik javasol általában, hogy valami, azonnal jónak tűnő, de mégiscsak rossz folyamatokat gerjesztő dolog induljon el, akkor az történne, hogy megváltozna az arány, és Magyarországon az útjainkat, a gyorsforgalmi hálózatunkat 80 százalékban azok tudnák igénybe venni egynapos matricával, akik átmennek rajtunk, a külföldiek. Magyarul a magyar emberek terhére okozna az ön javaslata károkat és problémákat, ezért nem támogatjuk. Tehát még egyszer: ha mi ezt alkalmaznánk, amit ön most javasolt számunkra, akkor Magyarországon 80 százalékban a külföldiek járnának jobban. A magyar emberek terhére a kormány nem tervezi a matricarendszer átalakítását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor letettem az eskümet ebben a Házban, akkor megfogadtam, hogy kellő visszafogottsággal fogok reagálni az olyan elképesztő megszólalásokra is, mint az előző. Hát, államtitkár úr, ön a magyar parlamentben kifejti azt, hogy magyar embereket hátrányosan megkülönböztet egy amúgy gazdasági szakkérdésben, pusztán azért, mert külföldi érdekeltségek esetében, ugye az Európai Unió tagországaiban ez ugyanilyen terhet jelent az ott élő emberek számára. Tehát ha ott is csak 7-10 napos van, akkor legyen itt is csak 7-10 napos, ne könnyítsünk a magyar emberek életén, ezt ön mondta, nem én mondtam, és hozzáteszi azt is, hogy azért nem kíván engedményeket foganatosítani a magyar emberek számára, mert adott esetben az a tranzitforgalomra ilyen vagy olyan hatással lenne. Hát kérem szépen, ezért ül a székében, dolgozzanak ki olyan megoldási rendszert, amely ezt az egyébként ön által életszerűtlen módon felvezetett forgatókönyvet nem lépteti életbe. Nem igaz az, hogy az európai tranzitútvonalakat átrajzolná az a minimális módosítás, amelynek értelmében egy magyar ember, ha csak 24 órára vagy egy napon belül van ügyintéznivalója vagy egészségügyi kezelési programja, akkor ennyi időre vegye igénybe - akkor ne kényszerítsék rá ezekre a megoldásokra! Elképesztő tehát, amilyen választ adott, nem vagyok képes elfogadni egy ilyet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.20]] Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 19 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Meddig maradhatnak még a helyükön személyes kinevezettei: Polt Péter és Matolcsy György?” címmel. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön 2010 októberében itt, a Ház falai között az alábbiakat mondta: „A nemzeti együttműködés rendszerében az a világ nem jöhet vissza, amikor nem tudjuk a közérdeket érvényesíteni a magánérdekkel szemben.” Mekkorát fordult a világ azóta, ugye, miniszterelnök úr! Azóta a nemzeti együttműködés rendszere átalakult a nemzeti együttbűnözés rendszerévé, ahol a Fidesz parlamenti többségét felhasználva egyszerűen kifosztja ezt a jobb sorsra érdemes országot. A rendszer pedig működik. Az agyonadóztatott népnek rezsicsökkentéssel és különböző szabadságharcokkal betömik a száját, miközben a háttérben folyik a szabad rablás. Százmilliárdokat spórolnak a nyugdíjasokon, az egészségügyön, az oktatáson, miközben, láss csodát, százmilliárdok mennek stadionokra, alapítványokon és irányított közbeszerzéseken keresztül haverok, rokonok magánérdekeltségébe. Mégis a legkirívóbb, az egész országot méltán felháborító, ipari méretű lopás és károkozás az ön jobbkezéhez, Matolcsy Györgyhöz, az MNB elnökéhez fűződik. Előbb az Quaestor-botrány 230 milliárdjának eltüntetéséhez asszisztált, majd a devizahitelesektől elvett 260 milliárd forintról derült ki, hogy közpénzjellegét elveszítve a saját pereputtyuk, haverjaik, rokonaik magánzsebét tömték belőle. Miközben a másik kedvenc közjogi méltósága, a volt fideszes országgyűlésiképviselő-jelölt, Polt Péter legfőbb ügyész évek óta asszisztál a gazemberségek eltussolásában. Kérem, miniszterelnök úr, most az egyszer válaszoljon egyenesen a kérdésekre! Mégis hogyan történhetett meg az a szégyen, hogy a legfőbb ügyész családtagjain keresztül személyesen érintett a Quaestor-ügyben és az MNB alapítványainak ügyében, és még mindig a helyén van? Meddig tűri még, hogy ez a két ember meghazudtoljon mindent, amit maga miniszterelnökként kijelentett és vállalt? Vagy ismerje be végre, hogy ez az ön személyes érdeke, és büszkén vállalja, hogy az egész egy előre megtervezett országkifosztási akció része. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Ismerik a fölfogásomat, meg kell adni a tiszteletet a helynek és a törvényalkotásnak. Ez nem mindig sikerül, és ilyenkor olyan a fogadjisten, amilyen az adjonisten. Azt a kérdést kaptam öntől, hogy „Meddig maradhatnak még a helyükön személyes kinevezettei, Polt Péter és Matolcsy György?” Ritkán találkoztam parlamenti pályafutásom során olyannal, aki már a kérdésében is hazudik, de önöknek, szocialistáknak Őszöd után tíz évvel ez még mindig sikerült. Tanulmányozzák a jogszabályi hátteret! Azt írja az alkotmány, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnökét a köztársasági elnök nevezi ki, a legfőbb ügyészt pedig a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választja kilenc évre. Ennyit a kérdésről. Ezek után, hogy ön embereket vádol meg erős kifejezésekkel, mint kifosztás, szabad rablás, összeférhetetlenség, szeretném emlékeztetni arra, hogy egy olyan párt soraiban ül, amely, amikor kormányon volt, akkor a miniszterének, később miniszterelnökének a felesége a fejlesztési pénzek elköltéséért volt felelős második ember beosztásaként, Bajnai Gordon későbbi miniszterelnökünk alatt. Ezek után, tisztelt hölgyeim és uraim, a szocialistáknak összeférhetetlenségről, összehangolt kifosztási akcióról beszélni talán több mint arcátlanság. Ami pedig az ön személyét illeti, a kifosztás kapcsán annyit tudok mondani önnek, hogy 2009-ben ön huszonévesen, mindenfajta energetikai előképzettség nélkül pártkatonaként a Paksi Atomerőmű igazgatóságába került, ahol 13 hónap alatt fölvett 3,3 millió forint fizetést. [[Zaj.]] Amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, ne haragudjon, hogy ezt mondom, de mit gondol, ki maga. Teljhatalmú kormányzó vagy király? Maga ennek az országnak a felelős miniszterelnöke. Ha az ön által jelölt és az ön pártja által megválasztott olyan emberek, akik kőkemény korrupciós ügybe keverednek százmilliárdokkal, akkor önnek kutya kötelessége érdemi választ adni ebben a parlamentben és ennek a Háznak a falai között. Mindenki tudja, hogy ők az ön személyes kinevezettei! Miniszterelnök úr, előbb-utóbb ön vállalni fogja a felelősséget! Az elődje, akivel - tegyük hozzá, őszintén mondom - ez az ország akkor járna a legjobban, ha mind a kettőjüket kilőnénk valahova a Holdra, akkor lenne béke és nyugalom végre ebben az országban, de ez nem menti fel magát az alól, hogy ma érdemben válaszoljon a kérdésekre. Ami pedig a személyes megtámadásomat illeti, miniszterelnök úr: a múltkor is nagyon csúnyán hazudott velem kapcsolatban. A bíróságon fogok elégtételt venni emiatt! Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Érdeklődve figyeljük a szocialista bajtársiasság azon megnyilvánulását, hogy a volt miniszterelnöküket az űrbe szeretnék kijuttatni. Ami azonban az ügy komolyabb részét illeti, a következőt szeretném mondani: nagyra értékelem az ügyészség munkáját, a magyar jogállam egyik jelentős pillére, a stabil, kiszámítható, biztonságos magyar élet egyik felkészült, sikeres szervezete és őre. Nagyra értékelem vezetőjének, Polt Péternek a munkáját is. Az ügyészség és vezetője munkájához a kormány minden támogatást megad. A Nemzeti Bank elnöke nélkül nem sikerült volna stabilizálni és növekedési pályára állítani a gazdaságot, ezért a munkáját nagy tisztelettel köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Ön szerint tényleg az van Brüsszellel, aki Alaptörvényben zárná ki a kvótát?” címmel. Vona Gábor képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! 2015 szeptemberében az Országgyűlésben én javasoltam, hogy a kötelező kvótát népszavazással utasítsuk el. Akkor ön ezt nem támogatta, azt gondolom, azért, mert a pártpolitikai érdek fölülírta a nemzet érdekét. Azóta eltelt nyolc hónap, és most ön javasolja a népszavazást, szerintem ugyanazért, mert a pártpolitikai érdek fölülírja a nemzet érdekét. Ugyanis népszavazásról két esetben érdemes gondolkodni, egyrészt akkor, ha nem ismerjük a társadalom vélekedését egy fontos kérdésben, másrészt akkor, ha ismerjük, de az nem azonos az Országgyűlés többségének a véleményével. Most egyik eset sem áll fenn, ismerjük a társadalom elutasító véleményét, és az Országgyűlés elutasító véleményével ez maximálisan találkozik. Miközben a népszavazással kapcsolatban igazi érvek nincsenek, nagyon komoly aggodalmak és ellenérvek merülnek fel. Egyrészt lassú, ki tudja, mi lesz októberig, másrészt bizonytalan, mert ha eredménytelen vagy érvénytelen a népszavazás, akkor visszafelé sülhet el. Harmadrészt pedig nagyon sokba kerül, 5 milliárd forintjába az adófizető állampolgároknak. A vasárnapi boltzár kapcsán, miniszterelnök úr, önök, a kormánypártok bemutatták azt, hogy hogyan kell kezelni egy ilyen problémát az Országgyűlésben. Lényegében ugyanerre van most is szükség: az önök népszavazási kérdésének a végéről a kérdőjelet el kell venni, egy pontot kell tenni a mondat végére, és az önök mondatát az Alaptörvénybe bele kell illeszteni. Erre van szükség. Ez egy gyors javaslat, nem kell várni októberig, nem kell arra várni, hogy az Európai Bizottság bármilyen tréfán törje a fejét, gondoljunk csak Körmendre vagy gondoljunk csak a szolidaritási hozzájárulásra. Egy biztos megoldás, nincs bizonytalanság érvénytelenség, eredménytelenség kapcsán, olcsó megoldás, egy forintjába sem kerül az adófizetőknek, végül pedig a legmagasabb jogi szintről tudjuk megvédeni Magyarországot a kötelező kvótával kapcsolatban. Miniszterelnök úr, ne kelljen megint öt hónapot, nyolc hónapot vagy ki tudja mennyi időt várni arra, hogy rájöjjenek, ebben a kérdésben is a Jobbiknak van igaza. Arra kérem, miniszterelnök úr, hogy mondjanak le erről a politikai kampányról, amihez annyira ragaszkodnak. Nem ér meg egy politikai kampányt Magyarország jövője. Itt és most azonnal kell döntenünk, ráadásul, ahogy mondtam, ingyenesen és nulla forintból a magyar emberek megvédéséről, ezért kérem, hogy a saját javaslatukat, amit mi Alaptörvénybe szeretnénk illeszteni, támogassák. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nehéz a Jobbik kedvébe járni. Z. Kárpát Dániel 2016 februárjában azt mondta, hogy a Jobbik szerint a legerősebb legitimációs eszköz a referendum, ezért szükség van rá. Ön is azt mondta ebben a teremben, hogy tartsunk erről egy népszavazást, teremtsük meg az alkotmányos föltételeket, és mutassuk meg azt Európának, Brüsszelnek és mindenkinek, hogy a magyar társadalom többsége nem kér a kvótából. [[16.30]] Nos, azon nem csodálkozom, hogy önök rendszeresen megváltoztatják a véleményüket. Ha jól látom, akkor most éppen a radikálisból mérsékeltbe fordulnak, és úgy döntöttek, hogy férfiakból inkább cuki zsúrpubik lesznek. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] Sok sikert kívánok ehhez az átváltozáshoz önöknek. Szeretném jelezni azonban, hogy 180 fokos fordulatot tenni ilyen fontos kérdésben néhány hónap alatt súrolja a felelőtlenség határát. Nem lep meg, hogy önök feladják az elveiket, megértem, hogy csak taktikai hatalom- és pénzszempontok motiválják döntéseiket. Szeretném azonban tájékoztatni Magyarország választópolgárait, hogy mi, kereszténydemokraták és fideszesek mindenesetre és a Jobbik nélkül is kitartunk Magyarország és Magyarország érdekei mellett. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Vona Gábor képviselő úrnak.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az, hogy ki mennyire változik meg, azzal kapcsolatban önöknek nem kell a szomszédba menni. Tudomásom szerint nem én ültem a Liberális Internacionáléban, hanem ön. [[Derültség az MSZP soraiban. Szórványos taps a Jobbik soraiban.]] A másik: nagyon elkeserítő és gyalázatos az a hozzáállás, amit ezzel a kérdéssel kapcsolatban mutatnak. Ön ostobának nézi az embereket. Azt gondolja, miniszterelnök úr, hogy az emberek nem látnak át a szitán, nem veszik észre, hogy mi az ön valódi szándéka. Az ön szándéka nem a kvótától megvédeni Magyarországot, az ön szándéka az, hogy elterelje az ország állapotáról a figyelmet, az egészségügyről, az oktatásról és a mindent elárasztó korrupcióról. Miniszterelnök Úr! Vegye már észre, hogy az önből fakadó korrupt mentalitás az egész országot maga alá gyűri! Habony Árpádok, Andy Vajnák szaladgálnak mindenhol, a magyar gazdaság Nagy Grófója, Mészáros Lőrinc ad életpályamodellt a magyar vállalkozói szférának, Polt Péter bénultan asszisztál ehhez az egész rendszerhez, Matolcsy György pedig az alapítványai révén válik világhírűvé. Az ön számára a kvóta ügye nem egy veszély, amit el kell hárítani, az ön számára a kvóta ügye egy veszély, amit fenn kell tartani, mert ezzel az üggyel tudja ön a piszkos, szennyes, mocskos ügyeikről elterelni a figyelmet. Úgyhogy kérem, miniszterelnök úr, támogassa a javaslatunkat, mert ez az egyetlenegy becsületes és tisztességes megoldás. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban. Közbeszólás ugyanott: Így van!]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Ami az ügy lényegét illeti, mielőtt erről mondanék egy mondatot, szeretném megismételni, hogy a magyar kormány és én személy szerint is zéró toleranciát hirdetünk minden korrupcióval szemben [[Nagy zaj az ellenzéki padsorokban.]] , minden ilyen ügyben, kérem önöket, bátran forduljanak a magyar bűnüldöző szervekhez. Ami a kérdést illeti, szeretném megjegyezni, hogy a jobbikosok Juncker bizottsági elnök úrral árulnak egy gyékényen. Ő a következőt mondta: „A miniszterelnököknek be kellene fejezniük, hogy túlságosan a választóikra hallgatnak. Helyette főállású európaiakként kellene munkálkodniuk.” Értem én, tisztelt képviselőtársaim, hogy most a Jobbik elnöke meg a jobbikosok európai jófiúk akarnak lenni, de ennyire azért nem kell, kedves jobbikos barátaim, ennyire azért nem kell aláfeküdni Brüsszelnek. Tisztelt Elnök Úr! Higgye el, én ismerem őket! Hiába udvarol most nekik, nem fogják önt megkedvelni. Hallgasson rám, inkább maradjon meg magyarnak! Jobban áll az önnek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Mikor szakad össze ég és föld?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök Úr! Ön egy kérdésre néhány nappal ezelőtt, ami arra vonatkozott, hogy megrendül-e a bizalma Matolcsy Györgyben, azt válaszolta, hogy majd ha összeszakad ég és föld. Na most, az a helyzet, miniszterelnök úr, hogy ez a helyzet lehet, hogy már előállt. Elöljáróban szeretném rögzíteni, hogy nem a jegybank monetáris politikájának helyességéről van szó. Szeretném tisztázni, hogy a jegybank monetáris politikájával egyetértünk. A kérdés az, hogy ha egy egyébként helyes monetáris politika eredményeként nyereség képződik, azzal mi történjen. Haza lehet-e vinni? Zsebre lehet-e tenni? Lehet-e törvénytelen célokra fordítani? Miniszterelnök Úr! A jogi helyzet nagyon egyértelmű. Itt van a jegybanktörvény, amit önök elfogadtak. A 4. § (11) bekezdése teljesen egyértelmű, hogy a jegybank kizárólag törvényben megállapított feladatokat láthat el. Alapítványt is csak akkor rendelhet, ha erre a törvény felhatalmazást ad. Ilyen törvényi helyet még ön sem tud nekem mutatni. Ehhez képest 267 milliárd forintot utaltak el alapítványokba, amelyekkel a saját rokonságát stafírungozta ki Matolcsy György, a saját könyveit vásároltatta föl. A családi hálózat középpontjában pedig egy bizonyos Szemerey Tamás áll. Biztos emlékszik a mondatra: a Magyar Nemzeti Bank nem lehet offshore lovagok szálláshelye. Ezek után kiderül a Panama-iratokból, hogy Szemerey Tamás bizony egy offshore lovag, a Brit Virgin-szigeteken volt egy kies kis cége. Ehhez képest ennek az összegnek a fele, 136 milliárd forint az, amivel önök megvágták a devizahiteleseket. Ne mutogassanak a Kúriára, mert a Kúria szava egyértelmű volt, kizárólag a forintosítási törvényig kötelező a jegybanki deviza-középárfolyamot alkalmazni. Az a kérdésem ezek után, miniszterelnök úr, hogy miután meglopták a devizahiteleseket, és a jegybank nyereségét Matolcsy György hazaviszi, megingott-e végre a bizalma, és lehet-e offshore lovagok szálláshelye a Magyar Nemzeti Bank. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Egy nyelvbotlásra szeretném, tisztelt képviselőtársam, fölhívni a figyelmét. Magyarországon megmentették a devizahiteleseket [[Felzúdulás a Jobbik és az MSZP soraiban.]] , szemben szinte az összes európai uniós országgal. Javaslom, használjon egy korrekt mércét, és nézze meg, hogy mi történt máshol a világban, és mi történt Magyarországon, akkor tud egy higgadt véleményt kialakítani. Meggyőződésem szerint Matolcsy György a legjobb jegybankelnök, akink csak lehet. Különösen igaz ez elődjével összevetve, amiről most, ha megengedi, nem is beszélnék hosszan. Hogy mit tehet a jegybank, azt az Alkotmánybíróság ítélete pontosan kijelölte. Hogy a jegybankelnök és a jegybank kollektív döntése az alapítványi vagyon létrehozásáról szól vagy beutalják a nyereséget a költségvetésbe, ezt a kérdést is rendezi a törvény. Megjegyzem, hogy a nyereség hibátlanul rendelkezésre áll, ezt senki sem merte eddig kétségbe vonni. Egyetlen fillér sem tűnt el. A vita arról szól, hogy ennek a vagyonnak a hozamát mire és hogyan lehet felhasználni. Visszatérve azonban a személyi kérdésre, Matolcsy György megmentette a devizahiteleseket. Hiába terjesztettem volna én elő a forintosításról szóló törvényt, és hiába hoztak önök mint képviselők gyorsan és felelősen jó döntést, ha ezután a Nemzeti Bank, rögtön kihasználva a pillanat lehetőségét, nem adott volna a devizát a magyar bankok számára, hogy lefedezzék a keletkező többletkiadásaikat, nem tudtuk volna megmenteni a devizahiteleseket. Ez tehát nagy siker. A jegybank bátor lépése nélkül ma nem beszélgethetnénk arról, hogy az országot és a magyar családokat kimentettük a devizahitelek csapdájából. Arról nem is beszélve, hogy Matolcsy György egy olyan hitelprogramot hirdetett, ami nehéz pillanatban növekedés forrása volt a magyar gazdaságban, az inflációt leszorította, ami a nyugdíjasok és a nehéz sorban élők számára különösen is értékes. [[Nagy zaj az ellenzéki padsorokban.]] Ezért Matolcsy György jegybankelnökségét jó lelkiismerettel és teljes egészében továbbra is támogatom. [[Nagy taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Kérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a választ végighallgatni. Viszonválaszra megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Valóban, Matolcsy György egy olyan hitelprogramot indított, amelynek segítségével például a fia is egy bútorgyárat vásárolhatott. Gratuláljunk neki! Miniszterelnök úr! Devizahiteles ügyben egyszerűen nem mond igazat, ez a helyzet. A devizahiteleseket önök becsapták akkor, amikor elutasították azt az ellenzéki követelést, hogy a felvételkori árfolyamon hozzák őket korrekt helyzetbe. Erről van szó! Csúsztat! Az Alkotmánybíróság nem zárta ezt ki, nem igaz. A Kúria ítélete egyszerűen nem erre vonatkozik. Önök, mármint a jegybank 136 milliárdot kaszált, a bankok pedig további, majdnem 800 milliárdot kaszáltak azon, hogy becsapták a devizahiteleseket. A másik pedig, miniszterelnök úr, itt van a jegybanktörvény. Teljesen világos a 4. § (11) bekezdése: az MNB számára feladatot törvény állapíthat meg. Arra, hogy Matolcsy György például saját könyveit felvásárolja, melyik törvény adott ön szerint, miniszterelnök úr, felhatalmazást? Erre válaszoljon és arra, hogy meddig tűrnek meg offshore lovagokat a jegybank környékén! Köszönöm szépen. bekezdése: az MNB számára feladatot törvény állapíthat meg. Arra, hogy Matolcsy György például saját könyveit felvásárolja, melyik törvény adott ön szerint, miniszterelnök úr, felhatalmazást? Erre válaszoljon és arra, hogy meddig tűrnek meg offshore lovagokat a jegybank környékén! Köszönöm szépen. (Taps az ellenzéki padsorokban.)
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó. [[16.40]]
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Először is szeretném jelezni, hogy Magyarországon az az európai kultúrkörben példátlan eset fordult elő, hogy a bankok kénytelenek voltak szerződésről szerződésre elszámolni az ügyfeleikkel a fair bankolásról szóló törvénynek megfelelően, és ez a bankoknak több száz-, ezermilliárdot is meghaladó pénzébe került. Úgyhogy a bankok Magyarországon a mi kormányzatunk időszakában nemhogy nem kaszáltak ezen az országon, hanem mindent ki kellett fizetniük, amit a becsület és a bírói ítéletek megköveteltek. [[Dúró Dóra: Szegények!]] Ami pedig az alapítványok kérdését illeti a jegybank környékén, azt tudom mondani önnek, hogy én helyeslem, hogy a jegybank egyetemet épít, helyeslem, hogy főiskolai kart épít, helyeslem, hogy a Nemzeti Bank segít visszaszerezni nemzeti kincseinket [[Dr. Schiffer András: Hol a törvény?]] helyeslem, hogy Debrecenben ott van a Munkácsy-festmény, helyeslem, hogy vagyont halmoznak fel, helyeslem, hogy ösztöndíjakat adnak azoknak, akiknek pályázatokat hirdetnek meg. Meggyőződősem, hogy a célok jók és fontosak, és azt kívánom, hogy folytassák ezt a munkát továbbra is a jegybankban. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Bárándy Gergely: Melyik törvény ad felhatalmazást erre?]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mengyi Roland, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „A szocialisták csak növelni tudták az emberek terheit, mi adót csökkentünk!” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Természetesen elfogadom.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az, hogy a kormány benyújtotta a Ház elé az adótörvényeket, jó alkalom arra, hogy megfelelő távlatból számot vessünk az elmúlt több mint egy évtized adópolitikájával, tanulságos ugyanis visszaemlékezni azokra a szocialista kormányok alatti adóemelésekre, amelyeket talán sokan már elfelejtettek, és tanulságos megfigyelni, hogyan próbálták a szocialisták, ha lehetett, ha tehették, szinte minden évben növelni a családok terheit. Már rögtön 2003-ban elkezdték, emelték a társasági adót, 5 százalékkal drágultak a gyógyszerek és a tankönyvek. Majd 2005-ben ugyanígy folytatták: eltörölték, illetve csökkentették a többgyermekes családok adókedvezményét; csökkentették a társasági adókedvezményt is a hátrányos kistérségekben működő vállalkozásoknál - hangsúlyozom, ezt a lépést egy baloldali kormány lépte meg; a normál áfakulcsot a 2006-os választások előtt 25 százalékról 20 százalékra csökkentették, ám a választásokat követően eltörölték a kedvezményes 15 százalékos kulcsot, így számos termék ezáltal a 20 százalékos áfakulcs alá került; hamarosan mindezt a normál áfakulcs további 5 százalékos növelésével fejelték meg. Ezzel szemben a polgári kormány 2010-től kezdve első intézkedései között csökkentette a társasági adót 19-ről 10 százalékra, emellett ismét a családok váltak az adórendszer nyerteseivé: ma minél több gyermeket vállal valaki, annál nagyobb adókedvezményt kap. A rendszernek köszönhetően az elmúlt négy évben mintegy 800 milliárd forint maradt a magyar családoknál, 1,1 millió embernek csökkent az adója, ezen belül pedig 300 ezer embernek egyáltalán nem kell adót fizetnie. Fontos továbbá az is, hogy az egyenes ági rokonok és házastársak közötti vagyonmozgások szintén a polgári kormány időszakában váltak illetékmentessé. Az adórendszerrel összefüggésben továbbra is támogatjuk azt a célt, hogy a gyermekeket nevelő családok, munkavállalók adóterheit alacsonyan tartsuk, csökkentsük. Kérdezem az államtitkár urat, mit kíván tenni a kormány a következő adóévben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdését két kormány közötti összehasonlításképpen tette fel. Nyilvánvaló, hogy a szocialista kormányok az adóemelés kormányai voltak, a Fidesz-kormány pedig az adócsökkentés kormánya, és ezt tények bizonyítják. [[Zaj az ellenzéki sorokban.]] Tények bizonyítják, amikor összehasonlítjuk az áfakulcsok változását. [[Az elnök csenget.]] A Fidesz-KDNP-kormány jelentősen csökkenti néhány alapvető élelmiszer, illetve a lakásépítés áfáját, hiszen tudjuk, hogy a sertéshús áfája már ettől az évtől, illetve a lakásépítés és -vásárlás áfája is ettől az évtől 5 százalékra csökkent, a 2017. évtől pedig a benyújtott törvényjavaslat alapján a baromfihús, a tojás és a friss tej áfakulcsa is 5 százalékra fog csökkenni. De csökken az internetszolgáltatás áfája 18 százalékra, illetve az éttermi étkezés áfája is január 1-jétől 18 százalékra, az azt követő évtől, 2018-tól pedig 5 százalékra fog csökkenni. Ez összesen az emberek számára hozzávetőleg 55 milliárd forint megtakarítást fog jelenteni, amelyet más szükségletek kielégítésére tudnak fordítani. Valóban, a szocialisták áfát emeltek, megszüntették a nulla kulcsot [[Dr. Józsa István: Ki emelte az áfát? Hogyan lett 27 százalék?]] később megszüntették a 12 százalékos kedvezményes kulcsot, 20 százalékról 25 százalékra emelték az általános forgalmi adó mértékét, és besoroltak ide jó néhány terméket. De ugyanez a helyzet a személyi jövedelemadó tekintetében is: míg a szocialisták megszüntették a gyermekek után járó adókedvezményt, a Fidesz fokozatosan növeli [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a két- és többgyermekes családok adókedvezményét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy az szja-rendszerünk megváltoztatása során először a 16 százalékos, majd ’16-tól a 15 százalékos szja-kulcs bevezetése során, hat év alatt mintegy 3600 milliárd forintot hagyhattunk az adófizető polgároknál. Mindez, illetve az ön által említett átrendeződés segíti a családokat, a vállalkozásainkat, a magyar gazdaságot, így továbbra is bátorítom önt, önöket az embereket érintő pozitív és támogató változtatásokra, lépésekre. Köszönöm szépen a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg Tállai András államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Még szeretném folytatni a személyijövedelemadó-változást, hiszen a Fidesz-kormány vezette be az egykulcsos személyi jövedelemadót, amely először 16 százalék volt, ettől az évtől 15 százalékra csökkent, és folyamatosan növekedik a kétgyermekes családok adókedvezménye, így 2017-től 5 ezer forinttal, 30 ezer forintra fog növekedni. Összességében azt tudjuk mondani, hogy a 2017-es adóváltozások, adócsökkentések egy kétgyermekes család esetében évi 80-85 ezer forint megtakarítást jelenthetnek. Ezen túl jelentős adóváltozások vannak az adótörvénycsomagban, egy terjedelmes előterjesztés, amelynek lényegében az a célja, hogy könnyebb, jobb legyen a családoknak, könnyebb, jobb legyen a vállalkozásoknak. Tisztelettel kérem a képviselőtársaimat, ismerjék meg az adótörvénycsomagot, és arról alkossanak véleményt, mert van mit megismerni, nagyon sok benne a kedvező változás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok?” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen az elnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mivel kiderült mára, hogy Matolcsy György személyesen döntött a jegybanki pénzek ellopásáról, és az ő rokonait stafírungozták ki…
A válaszát várom, képviselő úr.
…a devizahitelesektől ellopott pénzből, ezért megvárnám a jegybankelnök urat személyesen.
Ezt majd akkor fejti ki részletesen. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a képviselő urat, hogy az elnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Ez így rendben van?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök az idegengyűlölet felkorbácsolásából igyekeznek politikai tőkét kovácsolni, miközben pénzért árulják a magyarországi letelepedési jogot. Önök azt állítják, hogy az EU vezetői behívták a migránsokat az Európai Unióba, miközben a kormány, a magyar kormány letelepedési kötvény vásárlása fejében migránsok tízezreinek osztogat magyarországi letelepedési engedélyt. Önök mit csinálnak? Egy egyszeri, 1200 főről szóló döntés miatt az Európai Bírósághoz fordulnak, és valóságos kommunikációs hadjáratot indítanak, mindeközben közel 16 ezer embernek adtak, némi kölcsönért cserébe, tartózkodási és letelepedési engedélyt. Nagyon érdekes, hogy ezt valahogy nem reklámozzák annyira. Önök az állítják, hogy a magyar állam jól jár. Az igazság nem ez. Az igazság az, hogy azok a közvetítő offshore cégek járnak jól, amelyek közel 100 milliárd forintot kaszáltak eddig a bizniszen. [[16.50]] Tehát lássuk a tényeket! Eddig közel 16 ezer ember, többségében kínai, orosz, iráni, ukrán, pakisztáni, szír, iraki és török állampolgárok vehettek maguknak [[Dr. Bárándy Gergely: Szírek is? Nahát! Szírek is!]] tartózkodási vagy letelepedési engedélyt. Tegyük hozzá, hogy 5 év után, amikor lejár ez a kötvény, az államnak több száz milliárd forintos fizetési kötelezettsége lesz feléjük, és ne legyen kétségünk afelől, hogy a magyar adófizetők fogják ennek a kamatait és a teljes összeget visszafizetni. Emellett pedig, hangsúlyozom még egyszer, nem a magyar állam jár jól, hanem azok az offshore cégek, amelyek közel 100 milliárd forintot kaszáltak eddig. Azt gondolom, hogy az ön miniszterének például nem kellene bemutatni ezeket a cégeket, hiszen mindenkinél jobban tudja, hogy milyen cégekről van szó. [[Dr. Bárándy Gergely: Persze, mert az övé.]] Tehát, államtitkár úr, végre árulják el: csak nem az a bajuk azzal az 1200 emberrel, akik miatt az Európai Bírósághoz is képesek voltak fordulni, hogy ők nem az önök haverjainak fizetnek? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy ilyen kérdésnél is úgy gondolom, hogy mindig kibújik a szög a zsákból [[Gőgös Zoltán: Így van! Így van.]] hiszen a kérdésének lényege is az volt, és úgy fejezte be most ezt a hozzászólást, hogy tulajdonképpen az MSZP bevándorláspárti politikáját hangsúlyozta. [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban. Gőgös Zoltán: Ki hozta be azt a rengeteg embert? Dr. Bárándy Gergely: Bence! Közbeszólások, zaj.]] Bevándorláspárti politikáját [[Nagy zaj az MSZP padsoraiban. Az elnök csenget.]] ami nem új az önök tekintetében [[Gőgös Zoltán: Ti folytattok emberkereskedelmet.]] , hiszen hányszor volt már az korábban, amikor önök úgy nyilatkoztak, hogy a bevándorlás tulajdonképpen nem probléma; álprobléma, amelyet a Fidesz kreált. Ezt önök mondták. Ennek megfelelően tehát ez a kérdésfeltevés is álságos az önök részéről. [[Dr. Bárándy Gergely: Mi az a 16 ezer ember? Az elnök csenget.]] Ami a konkrét kérdéseket illeti. [[Egy hang az MSZP padsoraiból: Na!]] Ne felejtsék el azt, önök, hölgyeim és uraim, hogy itt ebben az esetben költségvetési bevételről van szó. [[Zaj az MSZP padsoraiban. Demeter Márta: Kölcsön! Közbeszólások: Kötvény! Kötvény!]] Az államadósság kezelése szempontjából rendkívül fontos kérdésről beszélünk, és nem arról beszélünk, hogy itt végletekig, végtelen ideig beengednénk embereket az országba, hanem az ország üzleti érdeke alapján [[Zaj az MSZP padsoraiban. Az elnök csenget.]] átmeneti időre, ötéves tartózkodást jelent csupán ez az intézkedés. [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban.]] Egész más az a kérdés, amikor az Európai Unió a mi fejünk felett egy másik, magyaroktól független döntés alapján ide emberek ezreit, tízezreit akarja betelepíteni. [[Dr. Bárándy Gergely: Szóval akkor nem nektek fizet.]] Van már most egy per folyamatban. Olyan kérdésről beszélünk, ami a leglényegesebb a magyarság története szempontjából. Mondhatjuk talán azt, hogy 1990 óta nem volt ilyen jelentős kérdés. Ezért fontos az, hogy ebben az alapvető kérdésben, hogy meg lehet-e állítani Brüsszelt e tekintetben, Magyarországon népszavazás legyen, döntsenek a magyar emberek arról, hogy akarják-e azt, hogy a magyarok feje felett Brüsszel döntsön ebben a kérdésben, döntsön abban a kérdésben, hogy Magyarországon kikkel kívánunk együtt élni. Úgy gondolom, hogy nem. Nekünk ez a határozott álláspontunk. [[Zaj, közbeszólások az MSZP padsoraiban. Gőgös Zoltán: Arról ki döntött, hogy ilyen kötvény legyen? Arról miért nem volt népszavazás? Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, tájékoztatom a szocialista frakciót, hogy a párbeszéd lehetősége nem adott. A képviselő asszonyé a szó, illetve államtitkár úré. Parancsoljon, képviselő asszony! [[Zaj. Egy hang a Jobbik padsoraiból: Kérd el az ellenőrzőjét!]]
Köszönöm. Látom, nagyon kínos lehet a kérdés, mert igazi propagandaminisztériumos választ hallhattunk. Biztos nagyon kínos az, hogy 16 ezer ember vehet letelepedési jogot és vándorolhat be Magyarországra mint gazdasági bevándorló úgy, hogy egyébként folyamatosan azt kommunikálja a kormány, hogy egyébként ide - pont miniszterelnök úr szokta ezt mondani - egyetlen gazdasági bevándorló be nem teheti a lábát az Európai Unió területére. [[Felzúdulás az MSZP padsoraiban. Dr. Bárándy Gergely: Ezek kicsodák, miniszterelnök úr?]] Hát akkor mi van? Pont Magyarország, pont a magyar kormány hoz ide 16 ezer gazdasági bevándorlót! És egyébként ez kölcsön; a magyar államnak százmilliárdokat kell majd nekik visszafizetni. Államtitkár Úr! A török és líbiai partoknál nagyon sokan próbálnak abból meggazdagodni, hogy az Európai Unióba való belépés vagy letelepedés lehetőségének megszervezését adják el áruként. Őket embercsempészeknek hívják. Amit maguk csinálnak, az micsoda? [[Dr. Bárándy Gergely: Ugyanaz. Közbeszólások és taps az MSZP padsoraiban: Ugyanaz!]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Tuzson Bence államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Képviselő Asszony! Igen, ez a szuverenitás kérdése. Valóban az az alapvető kérdés, hogy abban a kérdésben, hogy ki jöhet be Magyarországra, ki az, aki itt tartózkodhat, abban ki dönthet. [[Dr. Józsa István: Rogán! Közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] Dönthet-e ebben a Magyar Országgyűlés, dönthet-e a magyar állam ebben a kérdésben [[Zaj az MSZP és a Jobbik padsoraiban. Az elnök csenget.]] vagy ezt a jogot valaki el akarja venni a magyaroktól? [[Dr. Bárándy Gergely: Ha Rogán dönthet, az rendben van. Dr. Józsa István: Habony Árpi.]] Úgy gondolom, hogy bármilyen ilyen döntésről van szó, alapvetően ebben a kérdésben akkor is a magyaroknak kell dönteni. Lehet vitatkozni bizonyos kérdésekről, hogy helyes vagy nem helyes, de alapvetően azt a kérdést kell rögzíteni, és ez az alapvető különbség, hogy mi, magyarok döntünk-e abban a kérdésben, hogy kikkel kívánunk együtt élni [[Dr. Bárándy Gergely: Nem a magyarok! Rogán Antal!]] egyik részről, vagy pedig ebben a kérdésben dönthet-e valaki rajtunk kívül. Dönthet-e ebben a kérdésben Brüsszel? Ezt a két dolgot kell mérlegre tenni, és ebben kell állást foglalni. [[Folyamatos zaj. Gőgös Zoltán: Pénzért jöhet terrorista vagy nem jöhet? Dr. Bárándy Gergely: Fizetett terrorista jöhet.]] Azt gondolom, hogy ebben a kérdésben csak mi, magyarok dönthetünk, mi dönthetjük el azt, hogy kikkel kívánunk együtt élni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm, államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Semminek sincs következménye?” címmel. Gyöngyösi Márton képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Egy hónapja röppent fel a hír, miszerint ön és a kormánya közelében felbukkant egy szaúdi olajmágnás, Ghaith Pharaon, akit a Forbes magazin 2008-ban a tíz legismertebb fehérgalléros bűnözője között tartott számon, akit az FBI körözési listáján megnevezett mint fegyverkereskedelemben és pénzmosásban érdekelt pénzintézetek bedöntéséért felelős illetékest, illetve 2012-ben egy francia parlamenti jelentés szerint Pharaon kapcsolatban állt a terrorszervezeteket finanszírozó pénzügyi hálózattal. Ilyen háttérrel meglepően kiterjedt üzleti tevékenységet és meglepően magas szintű politikai befolyással is rendelkező üzleti partnereket talált magának Pharaon Magyarországon. Azt nem tudjuk, hogy mennyivel járult hozzá Pharaon a letelepedési államkötvényi üzletág fellendítéséhez, azt azonban tudjuk, hogy 2015 decemberében alakult Magyarországon egy olyan vállalkozás, amely élelmiszer-nagykereskedelemmel foglalkozott, és amelyben Gaith Pharaon tulajdonos mellett még a magyar Külügyminisztérium égisze alá tartozó Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. is tulajdonrésszel rendelkezik - ez a Prominence Food Zrt. nevű cég -; illetve azt is tudjuk, hogy Gaith Pharaon vállalata vette meg a József nádor téri ex-Postabank-székházat attól a BDPST Zrt.-től, ami Tiborcz István nevéhez köthető, és az ő neve fémjelzi. Gaith Pharaon kilétét és tevékenységét kínos csend övezi, hiszen még az IH-t felügyelő Lázár János sem hallotta a nevét, amint az kiderült az egyik kormányinfón. [[Lázár János: Ez nem úgy van.]] Mennyire hiteles a kormány terrorizmus elleni küzdelme, ha még az IH-t felügyelő miniszter sem ismeri Gaith Pharaon nevét, illetve nem gondolja-e miniszterelnök úr, hogy rejt némi nemzetbiztonsági kockázatot az [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az ön családtagja, a veje közvetlenül üzletel terrorizmust finanszírozó emberekkel? [[Az elnök ismét csenget.]] Nem gondolja ön, miniszterelnök úr, hogy önmaga egy két lábon járó…
Képviselő Úr!
…nemzetbiztonsági kockázat ebben az országban? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre miniszterelnök úr válaszol. Miniszterelnök úr, megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselőtársaim! Ha jól látom, nem a szóban forgó emberről van szó, hanem rólam, tehát a támadások hegye felém irányul, nem pedig a valóság föltárását célozza. [[Moraj a Jobbik és az MSZP padsoraiban. Dr. Bárándy Gergely: Persze, furcsa!]] Én azonban, ha megengedik, inkább a valóságról beszélnék. Miután az önök indítványára ez a kérdés napvilágra került, a magyar kormány természetesen megvizsgálta a szóban forgó személy magyarországi tevékenységét. És azt találtuk, hogy az a magyar törvényeknek megfelel, és nemzetbiztonsági kockázatot pedig nem rejt magában Magyarországra nézve. [[Korózs Lajos: Ezt gondoltuk!]] Miután az amerikaiakkal valóban mindenfajta információcsere történt, ebben a pillanatban az amerikaiakkal próbáljuk tisztázni, hogy pontosan mi is áll ennek a személynek, illetve a vele kapcsolatos ügyeknek a hátterében. [[Dr. Bárándy Gergely: Csak meggyőzik ezt a hülye CIA-t…]] Itt tartunk most. Mindenesetre szeretném aláhúzni és megismételni, hogy Magyarország számára semmilyen nemzetbiztonsági kockázatot nem jelent [[Lázár János: Úgy van!]] , és a magyar törvények maradéktalan betartása mellett végezte eddig Magyarországon a működését. Kiterjedt üzleti kapcsolatáról egyébként nem tudunk, az ő személyes tevékenységét tudjuk megvizsgálni, és ezzel kapcsolatban pedig az itt átadott információkat, kérem, tekintse hivatalos információnak. [[Lázár János: Ez a helyzet. Taps a kormánypártok padsoraiban. Gőgös Zoltán közbeszól.]] [[17.00]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az a helyzet, hogy ön ennek az országnak a miniszterelnöke és kormányfője, tehát ilyen értelemben igen, ön felé irányul a kérdés, hogy egy olyan ember, akit az Amerikai Egyesült Államokban az FBI körözött, akit a Forbes magazin fehérgalléros bűnözőként tartott számon [[Lázár János: Te is belekerülhetsz!]] és akit egy francia parlamenti jelentés terrorszervezetek finanszírozásával vádolt meg, betette a lábát itt Magyarországon, prominens emberként kifejezetten magas szintű üzleti tevékenységet folytatott, amiben az ön rokona is érintett, és a magyar Külügyminisztérium égisze alá tartozó cég is érintett, azt gondolom, hogy ebben a kérdésben önnek a miniszteri felelősséget meg kellene állapítania és saját maga felelősségét is, és a politikai konzekvenciákat is le kellene vonnia. Egy ilyen kérdésben közepesen fejlett banánköztársaságok vezetői is levonják a politikai konzekvenciákat, és lemondanak a miniszterelnöki pozícióról. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Úgyhogy kérem, tegye meg, és fontolja meg ennek a lehetőségét, miniszterelnök úr! [[Taps a Jobbik és az LMP soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Első hallásra, tisztelt képviselőtársam, kicsit magasan kezdett, tehát egyelőre maradnék. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Azt a tényt pedig, hogy ki kivel milyen üzleti kapcsolatban áll, nyilván majd a sajtó ki fogja deríteni. Én kétségbe vonom az ön tényállításait, de a parlamentet sohasem használtam arra, hogy üzleti körök egymással folytatott vitájának színterévé tegyem. Nem tudom, önnek ki áll a hátterében, azt sem tudom, hogy ön kitől kapta az információkat, azt sem tudom, hogy önt ki pénzeli [[Gyöngyösi Márton: Heti Válasz előfizetésből kiderül!]] és az ügy fölvetése mögött milyen szempontok húzódnak meg. Mindenesetre próbáljuk megérteni, hogy hogyan lehetséges az, hogy ha valakit 1992 óta az FBI köröz, szabadon jár-kel a világban. Köszönöm megértő figyelmét. [[Dr. Semjén Zsolt: Hoppá! Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Hegedűs Lorántné váltja fel.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hoffmann Rózsa, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mit tesz a kormány a pénzügyi tudatosság kialakítása érdekében?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét [[Dr. Hoffmann Rózsa bólint.]] , vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy jó órával ezelőtt kereszténydemokrata képviselőtársam, Móring József az informatikai tudás hiányossága témában interpellálta államtitkár urat. Én hasonló nyomvonalon szeretném folytatni, némiképp rokon témával, a pénzügyi tudatosság helyzetét vizsgálnám. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Talán nem szükséges részletesen elemezni azt a tényt, hogy az elmúlt évtizedben, a szocialista kormányok idején, részben a felvilágosítás hiánya miatt is, szándékosan vagy szándéktalanul, a gazdasági és a devizaválság következményében családok ezrei mentek tönkre Magyarországon, nem utolsósorban a felelőtlenül felvett, persze propaganda alapján felvett devizahitelek eredményeképpen. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]] Az Állami Számvevőszék a közelmúltban vizsgálta a kérdést, és 2016-ban befejezett kutatásában arra kereste a választ, hogy mi lehet a pénzügyi kultúra fejlesztését megcélzó programok, képzések alacsony eredményességének az oka. A kérdőíves felmérésen alapuló kutatás átfogó képet ad a hazai pénzügyikultúra-fejlesztési programokról, feltárja a már fennálló képzési rendszerek, programok jellemzőit, hiányosságait. Az ÁSZ indokoltnak tartja a felelős és megalapozott közpénzfelhasználás elősegítése érdekében a minőséget és eredményességet biztosító tényezők erősítését, valamint ezek érvényesítését a képzési és szakképzési programokban. Ezért kérdezem tisztelettel államtitkár urat, mit tesz a kormány a pénzügyi tudatosság kialakítása, a pénzügyi kultúra fejlesztése érdekében, és milyen alapvető [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] gazdasági ismeretekkel és készségekkel tudja segíteni az iskolásokat [[Az elnök ismét csenget.]] és az iskolapadból kikerülő fiatalokat, felnőtteket a pénzügyi tudatosság kialakítása érdekében. Köszönöm türelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A pénzügyi tudatosság kiemelt jelentőségű a családok életében, és azt gondoljuk, hogy nemcsak a fiatalokat kell felkészíteni a pénzügyi termékek közötti eligazodásra az életünkben, hanem az idősebb korosztályt is, mindenkinek tudni kell, mi az, hogy hitelfelvétel, ez milyen kockázatokkal jár; mit jelent az, ha devizahitelt vesz fel egy család, ugye ma már Magyarországon ez nem lehet, de volt ilyen, akkor az mégis milyen kockázatokkal jár. Bizony, ezen ismeretek tudása biztosan sok családot megmentett volna attól a bajtól, ami a devizahitelezés kapcsán történt 2006-tól, a szocialista kormányok idején Magyarországon. A Nemzetgazdasági Minisztérium átgondolta a teendőket, és 2015-től például a Magyar Bankszövetséggel együttműködve részt vesz a Pénz7 programsorozatban, amely egy Európán átívelő kezdeményezés. Itt megismerkednek a hallgatók a pénz jelentőségével, egy családi költségvetéssel, és játékos módon nevelik a diákokat arra, hogy hogyan lehet megtanulni a gazdálkodást. A pénzügyi ismeretek képzést már a Nemzeti alaptanterv részévé tettük, és több oktatási intézményben is már végzik ennek oktatását. 2016 őszétől a szakképzési rendszerben létrejövő gimnáziumok óratervébe a vállalkozói ismeretek tantárgy is bekerül. Online, interaktív felület létrehozását is tervezzük a vállalkozói érdekképviseletekkel, szakmai szervezetekkel, és ide bevonjuk a fiatalokat, az ez iránt érdeklődőket. Több más intézkedés is történik kormányzaton belül, kormányzati összehangolással, amelyről még az egy percben szeretném önt tájékoztatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszonyt megilleti a viszonválasz.
Igen, államtitkár úr, az említettekhez még hozzátehetném, a felelőtlen hitelfelvétel mellé például az árubemutatókon történő vásárlásokat, amelyek mögött komoly propaganda húzódik meg, és előszeretettel csapnak be főleg idős, nyugdíjas embereket, akik ily módon eladósodnak. A Nemzeti alaptanterv felülvizsgálata folyamatban van, mint tudjuk, ezt a törvény is előírja, a következő évre ütemezték. Tudom, hogy a Nemzeti alaptanterv tárgyalja a pénzügyi ismeretek tanítását. Mint a kormány felelős tagjának, szeretném a figyelmét felhívni arra, és egyben kérni is államtitkár urat és a Nemzetgazdasági Minisztériumot, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet ezen programok oktatásának a hatékonyságára. Nem véletlen az ÁSZ jelentése, amely feltárta, hogy nagyon alacsony fokú a magyar fiatalok pénzügyi tudatossága. És igen, a felnőtt lakosság számára is képzéseket kell szervezni, hogy ne ismétlődjék meg a korábbi baj. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tállai András urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném elmondani azt a történetet, hogy nemrégiben Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter is egy II. kerületi általános iskola és gimnáziumban tartott egy rendkívüli órát a diákoknak ebben a kérdésben, amelynek igen nagy sikere volt. Miniszter urat visszavárják, hogy több órát is tartson, és van igény a diákok körében. Az Állami Számvevőszék is foglalkozik a kérdéssel, hiszen tanulmányában kifejtette ennek szükségességét és jelentőségét, amit a Nemzetgazdasági Minisztérium természetesen figyelembe vesz. De a tanórán meglévő képzésekre, órákra nemcsak az iskolarendszeren belül van szükség, hanem azon túl is egyéb kommunikációra, amiben nagy segítségre lehetnek a pénzügyi szolgáltatók, a pénzügyi intézmények, hogy felhívják az emberek figyelmét ennek szükségességére. Megnyugtathatom képviselő asszonyt, hogy a kormány helyén kezeli a kérdést, és a pénzügyi tudatosság erősítésére törekszik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Léteznek-e offshore kommunák?” címmel. Schiffer András frakcióvezető urat illeti a szó. [[17.10]]
öszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! [[Lázár János: Ez egy liberális műfaj!]] Azt gondoltam, mivel annyira érdekfeszítőek voltak a válaszai legutóbb, hogy folytassuk ezt a beszélgetést. Ön nekem egyrészt azt válaszolta a legutóbbi azonnali kérdésemre, hogy a Magyarországon megszerzett jövedelem után Magyarországon kell adózni, hogy ebben megállapodhatunk. Ebben önnek teljesen igaza van. A helyzet az, hogy az elmúlt 25 évben a magyar államadósság két és félszeresét szivattyúzták ki offshore paradicsomokba, vélhetően a politikai elit és a velük összefonódott különböző oligarchák. Magyarország ma az offshore-károsult országok között az első húszban van az egész világon. Ez a pénz, ez a jövedelem ma hiányzik a kórházakból, hiányzik az iskolákból azért, mert ezt a jövedelmet nem itt adózzák le. Ön nekem azt is mondta: „Abszurdnak tartom, hogy abból a pozícióból tesznek fel nekem kérdéseket, hogy én felelősséget kellene hogy vállaljak a saját életemen túl bármilyen más magyar állampolgár életéért.” Ez egy egyenes válasz egy felelős kormányfőtől, de megkockáztatom, hogy azért a kormány környékén lévőkért talán csak vállal felelősséget, ellenkező esetben nehogy véletlenül egy offshore kommuna kellős közepében találja magát. A helyzet az, hogy az elmúlt napokban kiderült, az ön egyik államtitkára, történetesen az amerikai szabadkereskedelmi egyezménnyel is foglalkozó Mikola István egy offshore alapítványi cégnek az érdekeltje, tulajdonosa. Liechtensteini gazdasági társaságról beszélünk. De menjünk tovább! Ott van az ön által legbátrabb magyarnak nevezett Andy G. Vajna, aki szintén egy kormánybiztos. Amikor az ő gazdasági érdekeltségeit az Átlátszó megvizsgálta, az derült ki, hogy gyakorlatilag egyetlen magyar gazdasági társaságban sem tulajdonos, hanem egy nagy offshore hálózaton keresztül tulajdonolja a magyarországi vállalkozásait. És akkor természetesen elérkeztünk a letelepedésikötvény-bizniszhez, ahol offshore cégek húzzák a nagy hasznot. Az a kérdésem, mikor távolítja el az offshore lovagokat a kormány környékéről, meddig tűri, hogy az adófizetők pénzét kilopják offshore lovagok Magyarországról. Köszönöm a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem mindent értettem pontosan. Az a gyanúm, hogy nem én vagyok az egyetlen, és az sem lehetetlen, hogy ezért nem bennünk van a hiba. Mindenesetre először is azt tudom mondani önnek, hogy az offshore kommuna egy liberális műfaj [[Dr. Schiffer András: Igen?]] tehát nem vagyunk szakértői ennek az ügynek. [[Novák Előd: Mióta nem? Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Ellenben van néhány elv, amelynek a képviseletét fontosnak tartom, és ha jól értettem, amit mondott, mintha egyet is értenénk ezen elvek tekintetében. Tehát ha jól értem, egyetértünk abban, hogy a világgazdaság ma egy nyitott világgazdaság, vagyis szinte minden mozog benne, a munkaerő meg a pénz is. Ebben a közegben kell nekünk olyan szabályozásokat létrehozni, amelyek ennek a közösségnek, a mi magyarországi nemzeti közösségünknek az érdekét szolgálják. Ha jól értem, abban is egyetértünk, hogy a tájékozódási elv valahogy úgy fogalmazható meg, hogy mindenki ott fizessen adót, ahol dolgozik, és ahol vállalkozik. Szerintem ez egy világos és magyar szempontból kifizetődő adózási elv: aki Magyarországon akar pénzt keresni, az itt is adózzon. Ha pedig külföldön akar pénzt keresni, keressen pénzt külföldön, és akkor pedig ott fizesse meg az adókat. Ha jól értem, abban is egyetértünk, hogy a baj abból szokott lenni, hogy valaki az itthon megszerzett pénzéből nem akar itthon adót fizetni. Az ön által itt megnevezett konkrét személyekkel kapcsolatban én ilyesmiről nem tudok. Ezért nem is áll módomban arra válaszolni. Ha ilyen információja van, hogy valaki el akarja kerülni magyarországi munkája, jövedelme után az adófizetést, akkor legyen kedves, a megfelelő helyeken - több ilyen is létezik - indítsa meg a szükséges eljárást. Ami bennünket vezérel, az az átláthatóság. Örülök, hogy néhány elvben legalább egyetértünk. Annak is örülök, hogy szerintem sokat változott Magyarország 2010-hez képest, és ma sokkal inkább az az általánosan elfogadott elv, hogy aki itthon keres jövedelmet, az itthon is fizesse be az adót. Úgy érzem, hogy helyes, hogy ezt állítottuk a kormányzati munkánk tengelyébe. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót frakcióvezető úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, akkor próbálom megvilágítani. Az ön kormányának környékén van egy filmügyi kormánybiztos, akinek nincs itthon tulajdona, ellenben egy offshore hálózaton keresztül működteti az itteni érdekeltségeit. A letelepedésikötvény-bizniszben három offshore cég érdekelt. Mögötte felbukkan a Heti Válasz szerint Habony Árpád, akinek a pontos kormányzati beosztását nem tudom, talán XXI. századi Raszputyinként írhatjuk le. [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Ezen kívül pedig van egy államtitkára offshore érdekeltséggel. Van egy rossz hírem: az eljárásokat megindítottuk. Tudniillik benyújtottuk azokat a törvényjavaslatokat, amelyeket ha önök nem söpörtek volna le az asztalról, ilyen személyek ma Magyarországon a kormány környékén nem garázdálkodhatnának, ha a mi javaslatunkat, amivel kapcsolatban megindítottuk itt a parlamentben az eljárást, elfogadták volna, sem a jegybank, sem önkormányzatok, sem a kormány, sem a Gazdasági bizottság nem bizniszelhetne kajmán-szigeteki meg Seychelle-szigeteki befektetőkkel. Ez a helyzet! Önök ezeket a javaslatainkat lesöpörték az asztalról, az így kiszivattyúzott pénz pedig ma hiányzik az iskolákból, hiányzik a kórházakból. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Némi méltányosságot szeretnék kérni a képviselőtársamtól. Arra szeretném kérni, hogy ismerje el, mi vezettük be azt a szabályt Magyarországon, hogy a végső tulajdont és a végső tulajdonost fel kell fedni, egyébként Magyarországon közbeszerzésen nem lehet elindulni. [[Lázár János: Így van!]] Úgy tesz, mintha nem így lenne [[Dr. Schiffer András: Ez az offshore egyik fele!]] , és elfelejti, hogy csak azért van így, mert a megelőző kormányzati időszakok tapasztalatai alapján, ami nem hozzánk, hanem a szocialistákhoz kötődik, ezt a szabályt mi vezettük be. Legyen kedves és ezt írja a javunkra! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Manninger Jenő, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Igazolja-e az OECD legfrissebb országjelentése a magyar gazdaságpolitika helyességét?” Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e válaszadónak Tállai András államtitkár urat. [[Manninger Jenő: Igen, köszönöm szépen.]] Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten pénteken hozta nyilvánosságra a legfrissebb, hazánkról szóló országjelentését az OECD, amely több tekintetben értékelte Magyarország gazdasági teljesítményét. Felmerül a kérdés az értékelést olvasva, jó úton járunk-e, hiszen 2010-től nemcsak gazdaságpolitikánkban, hanem valamennyi ágazati politikánkban is egy teljes körű szemléletváltást hajtottunk végre, és minden erőnkkel azon voltunk, hogy a Gyurcsány-Bajnai-korszak szocialista-szabad demokrata kormányai idején csődközeli állapotba sodort országot kihúzzuk az árokból és mielőbb növekedési pályára állítsuk. [[Zaj, mozgás. Számos képviselő elhagyja a termet.]] Ezt a kérdést nyilván sokféle szempontból lehet vizsgálni, de egy biztos: azért, amilyen változtatásokat végrehajtottunk az elmúlt években, kaptunk hideget-meleget a brüsszeli bürokratáktól kezdve egészen a hazai ellenzékig. Nem is volt ez meglepő számunkra, hiszen a polgári kormány az első pillanattól fogva egyértelművé tette mindenki számára, hogy a magyar családok oldalára áll [[Folyamatos zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , ellentétben azon Gyurcsány-Bajnai-kormányokkal, akik a sorozatos rezsiáremelések, adóemelések mellett még egy teljes havi bérüket is elvették az embereknek. Az OECD főtitkára a múlt héten pozitívan értékelte a 2010 és 2015 közötti időszakot, a gazdasági növekedés megteremtését. Teljesen egyértelmű volt számára…
Képviselő úr, kicsit várjunk, zavarjuk a többieket, úgy látom! Legyenek olyan kedvesek, hagyják el az üléstermet, mert nem lehet hallani a képviselő urat! Várunk kicsit, képviselő úr. [[Pillanatnyi szünet.]] Öné a szó, képviselő úr.
Teljesen egyértelmű volt tehát mindenki számára, hogy a Matolcsy György vezette nemzetgazdasági tárcának egyetlen fontos célkitűzés lebeghetett a szeme előtt: az ország helyreállítása többek között azért, hogy mi, magyarok ne jussunk Görögország sorsára. Brüsszel sorozatos fenyegetőzése és a hazai ellenzék számos kritikája ellenére mára már magabiztosan kijelenthetjük, hogy a Matolcsy-féle gazdaságpolitika sikeres volt. Kérdezem az államtitkár urat: hogyan értékeli az OECD jelentését, mi a véleménye róla, és mit tart a jövőre vonatkozó tanulságoknak? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Képviselő úr, a képviselőtársai helyett is bocsánatot kérek magától. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. [[17.20]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban úgy van, ahogy ön is elmondja, az OECD május 6-án nyilvánosságra hozott jelentése a kormány álláspontja szerint és a Nemzetgazdasági Minisztérium egyetértésével azt igazolja, hogy a magyar gazdaságpolitika eredményei kiválóak, nagyszerűek; a magyar gazdaságpolitika, ezáltal a magyar gazdaság helyes úton jár. Hiszen maga az OECD főtitkára mondta sajtónyilvános bemutatón, hogy sikertörténet az, ami Magyarországon a gazdaságban történik, elismerve a kormány teljesítményét, elismerve a gazdaságpolitika eredményeit és a gazdaság eredményeit. Ez az országtanulmány több fontos, pozitív dolgot kiemel, hogy mi az, ami a gazdaság jelentős bővüléséhez vezetett, kiemelve a belső kereslet élénkülését, az erősebb exportteljesítményt. Azt kutatva, hogy mi lehet ennek a háttere, hogy a belső kereslet növekedett, megállapítja, hogy 2002-ben a megkezdődött monetáris lazítás, valamint a Magyar Nemzeti Bank kis- és középvállalkozások forráshoz jutását segítő növekedési hitelprogramja nagyban hozzájárult ahhoz, hogy most ilyen eredményekről tudjunk beszélni. De kiemelte Magyarország külső sérülékenységének a csökkenését, amihez jelentősen hozzájárult a devizahitelek leépítése, kivezetése. Fontos eredmény az is, hogy GDP-arányosan az államadósság végre csökkenő pályára került, és nem növekszik, nem stagnál, hanem valóban csökken az államadósság mértéke a GDP-hez viszonyítottan. Fontos kiemelni a fizetési mérleg jelentős többletét, amit hosszú évek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] eredményével tudott elérni a magyar kormány. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban nagy sok mindenről szólnak az OECD-jelentések. A magyar ellenzéknek biztos nem minden szempontból kellemes olvasmány, hiszen olyanokat is elismer az elmúlt években, mint például a 2013-as munkahelyvédelmi akcióterv eredményei, általános helyzetű csoportok számára csökkentve a munkáltatói hozzájárulásokat; az oktatás területén a hátrányos helyzetű, általános és középiskolai tanulók támogatása, és természetesen az elmúlt időszak gazdasági eredményeit, amikről ön is beszél. Természetesen az OECD-tanulmány kijelöl még feladatokat. Nagyon sok területen hasonlóan látja, mint a magyar kormány. Kérdezem önt: mik azok a feladatok még, amikről úgy gondolja, hogy különösen az OECD-tanulmánnyal összhangban meg kívánnak valósítani? Köszönöm.
Köszönöm szépen. Államtitkár urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban így van, hogy javaslatokat is tesz az OECD-jelentés, aminek örülni tudunk, hogy ezek a kormány szándékával és a kormány tetteivel, döntéseivel szinte megegyező javaslatok. Például pozitívan értékeljük azt, hogy az OECD a kormány számára a gazdaság fehérítését célzó intézkedéseket javasol. Egyrészt a kormány jelentős lépéseket tett ebben a kérdésben: EKÁER bevezetése, online pénztárgép. És megegyezik az az elvárás, amit a kormány tovább szeretne ezen a téren folytatni. Egyező a véleményünk azzal a javaslattal is, hogy a közfoglalkoztatás iránya ugyan jó, de a hatékonyságát növelni kell, elsősorban képzésekkel és azzal a tevékenységgel, hogy erősíteni kell a munkaerőpiacra lépést a közfoglalkoztatottak számára. De fontos megállapításokat tesz a kisgyermekes nőknek az elsődleges munkaerőpiacra való visszajutása érdekében, és ebben is megegyezik a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] kormány véleménye és az OECD-jelentésben foglaltak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések óráját lezártuk.Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az Európai Unió harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásaival kapcsolatos követelményekrőlszóló H/9798. sorszámú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Európai ügyek bizottsága utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Schiffer András frakcióvezető úr, LMP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az a javaslat, amit az LMP beterjesztett a Ház elé, nem többről, nem kevesebbről szól, mint Magyarország szuverenitásának védelméről. Ugyanis a következő évtizedekben a legnagyobb kihívás, ami érheti az egyes országok, nemzetek önrendelkezési szabadságát, az a roham, amit a különböző globális nagyvállalatok indítottak az emberek önrendelkezésével szemben. A határozati javaslatunk két dologra kéri fel, illetve kötelezi a kormányt. Az egyik arról szól, hogy a különböző szabadkereskedelmi egyezmények tárgyalása során, és itt nemcsak az Egyesült Államokkal kötendő úgynevezett TTIP-, szabadkereskedelmi megállapodásról van szó, hanem a kanadairól, valamint a TiSA-ról - ami ha lehet, még veszedelmesebb -, a szolgáltatáskereskedelmi egyezményről képviselje határozottan azt az álláspontot, hogy ilyen egyezmények hatályba léptetéséhez, ratifikálásához kell a nemzetállamok beleegyezése. A magyar kormány álljon a sarkára Brüsszelben, és követelje ki azt, hogy eszébe ne jusson egyetlen bürokratának sem arra vetemednie, hogy akár csak ideiglenesen is, a nemzeti parlamentek jóváhagyása nélkül, ezeket az egyezményeket életbe lépteti. A határozati javaslatunk másik pontjában pedig arra hívjuk fel a kormányt, hogy egyetlen olyan szabadkereskedelmi megállapodás létrejövetelét se támogassa, amely veszélyezteti a környezetvédelem, az élelmiszer-biztonság, a munkajogi garanciák vagy éppen az egészségvédelem Európában már elért szintjét. Tisztelt Országgyűlés! Ma, a XXI. században egy olyan korszakot élünk, ahol a legnagyobb konfliktus valójában már nem nemzetek vagy nemzetek különböző koalíciói között van, hanem a globális nagyvállalatok és a különböző demokratikus intézmények között. Az az egyezménysor, ami most éppen Brüsszelben van, már a létrejövetelében mutatja azt, hogy valójában milyen érdekek mozognak. Az amerikai-európai szabadkereskedelmi egyezményről úgy tárgyalnak, hogy 30 évre titkosították a tárgyalások dokumentumait. A Greenpeace most hozott nyilvánosságra néhány elborzasztó adatot a tárgyalásokkal és a formálódó megállapodással kapcsolatban, és miközben az Egyesült Államok nagy hangon követeli tanító bácsiként, különböző országokban a bolygón, hogy a civil társadalommal mennyire egyeztetnek, ők annyira egyeztetnek, hogy hatszáz lobbistával érkeznek a tárgyalásokra Brüsszelbe. Egy olyan egyezménnyel állunk szemben, ahol amennyiben az emberek egészsége, a természeti környezet, a természeti erőforrások védelmében egy nemzeti parlament, egy szabadon választott kormány hoz a belső joga alapján törvényes döntést, ezt az országot utána offshore bíróságok elé lehet vonszolni, és ott a nagyvállalatok által megfizetett, a nagyvállalatok által kijelölt bírák fognak ítéletet mondani, és fogják busásan megfizettetni a saját hasznukat az adott, felelősségre vont ország állampolgáraival. Olyan egyezményeket akarnak letolni a torkunkon, amelyeknek az üzenete egyértelmű, hogy a profit előbbre való, mint az ember. Magyarország ilyen követeléseknek soha nem hódolhat be. Tisztelt Országgyűlés! A Greenpeace által nyilvánosságra hozott iratok alapján egészen egyértelmű, hogy az amerikai-európai szabadkereskedelmi megállapodás alapján, ha és amennyiben ez már valóban csőre van töltve és csak elfogadásra vár, Magyarország GMO-mentességét nem tudjuk megvédeni, függetlenül az Alaptörvénytől. Miről van szó? Az egyezmény, és ugyanígy a már létrejött kanadai-európai egyezmény, amit csak egy magyar vétóval lehetne egyébként megakadályozni, szakít az elővigyázatosság elvével. Szakít az elővigyázatosság elvével, amelyik azt mondja, hogy nem lehet olyan vegyi anyagokat, nem lehet olyan élelmiszeripari termékeket a polcokra tenni, amelyeknek a hatását, az emberi egészségre, a természeti erőforrásokra gyakorolt hatását nem ismerjük. Ehelyett bevezetik a kockázatalapú megközelítést, ami a nagy cégeknek jó, a profitnak jó. Azt gondolom, nem véletlen, hogy az Egyesült Államok élelmiszeripari termékeinek 40 százalékát ma Európában nem lehetne forgalomba hozni, és ez jól is van így. Világosan köteleznünk kell Magyarország Kormányát arra, hogy mind Magyarország függetlensége, a magyar emberek önrendelkezési szabadsága, és nem utolsósorban a jövő generációk, a természeti erőforrások, a magyar munkavállalók érdekében mondjon nemet egy olyan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] egyezményre, amelyik nem utolsósorban 600 ezer európai munkahely megszűnéséhez fog vezetni. Köszönöm szépen. [[17.30]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Először az írásban jelentkezett Gyöngyösi Márton jobbikos képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik Magyarországért Mozgalom következetesen képviseli azt az álláspontot, hogy minden kérdésben, ami magyar embereket érint, abban az Országgyűlésben kell dönteni, hiszen ez a nemzeti szuverenitásunk alapja, ilyen értelemben támogatja a Jobbik Magyarországért Mozgalom az LMP határozati javaslatát.Az viszont több mint elkeserítő, hogy ez ilyen súlyú kérdésben, ami valóban egy nemzeti szuverenitási kérdés, abban a kormány részéről és a kormánypártok részéről folyamatosan egy kétszínű kommunikálást, kommunikációt láthatunk, itthon egy kemény, szabadságharcos fellépést, Brüsszelben pedig lefekvést a nagy nyomás előtt. Ilyen értelemben fölmerül a gyanúnk, hogy a kormány és a magyar kormánypártok kiegyeztek az ipari lobbival. Egy olyan szabadkereskedelmi egyezményt támogat, amely alapvetően veszélyezteti a nemzeti szuverenitásunkat, amely a nemzeti igazságszolgáltatás szuverenitását sérti, és amely a jogegyenlőség alapelveit is veszélyezteti a vitarendezési mechanizmus elfogadása lévén és profitorientált magánbíróságok bevonásával. Az elővigyázatosság elvét veszélyezteti az, hogy az Észak-Amerikában meghonosodott kockázatalapú elv érvényesül ezen szerződések alapján, és a nagyvállalati érdekek érvényesülnek a fogyasztók és az állampolgárok érdekei helyett. A transzparencia, amiről képviselőtársam beszélt, és a titkosítások rendszere ugyancsak a gyanúnkat növeli, és ilyen értelemben a szerződés ellen beszél. Ez több, mint egy kereskedelemi és gazdasági ügy, a nemzetállamok helyére nem kerülhetnek nagyvállalatok, nem kerülhetnek cégek, a demokrácia alapja az [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az Országgyűlés és a nemzeti szuverenitás legfőbb képviselője, az Országgyűlés döntsön [[Az elnök ismét csenget.]] ilyen fajsúlyú kérdésekben. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót a Magyar Szocialista Párt részéről Tóth Bertalan képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Szocialista Párt frakciója is támogatja, hogy ez az LMP-kezdeményezés tárgysorozatba vételre kerüljön, és a parlamentben beszéljünk róla, nemcsak azért, merthogy a parlament plénumán kell ezekről a kérdésekről beszélni, hanem azért is, hogy felhívja a figyelmet ezekre a súlyos kérdésekre, hiszen hosszú távon befolyásolja Magyarország sorsát, gazdasági életét bármilyen olyan döntés, amit az Európai Unió hoz harmadik országokkal való megállapodás során. Tehát nemcsak a parlamentnek, hanem a parlamenten kívüli civil szervezeteknek, szakmai szervezeteknek is lehetőséget kell biztosítani, hogy az ilyen megállapodások során kifejthessék véleményüket, és azt a parlamenti képviselők is döntéshozatal előtt megismerhessék. Egy dologban van vitám Schiffer Andrással. Nekem meggyőződésem és a frakciónak is, hogy nem a nemzetközi karvalytőke az, amelyiknek csapdájában vergődik Magyarország és Magyarország gazdasága elsősorban, hanem annak a fideszes bűnszervezetnek, amelyiknek példáit és jelenségét látjuk nap mint nap - Nemzeti Bank, a Quaestor-ügyben, szerencsejátékügyben, a trafikmutyi során, a földek kijátszása során -, és igazából az a nagy kérdés, hogy ha egy ilyen globális világban ez a magyar gazdaság ilyen állapotban kerülne be ebbe a vérkeringésbe, akkor az milyen súlyos károkat okozna a magyar gazdaság és a magyar társadalom számára. Minden ilyen kérdést, amiről a parlament tárgyalni tud, támogatjuk, ahogy ezt a javaslatot is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A Fidesz-képviselőcsoport álláspontját Hörcsik Richárd képviselő úr ismerteti.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP-frakciószövetség támogatja a tárgysorozatba vételt, mégis bizottságunk, az Európai ügyek bizottsága megtárgyalta ezt a javaslatot, és nagyobb részben tartózkodtunk. Mi volt az oka a tartózkodásunknak még a bizottsági ülésen? Először is, hogy ez az indítvány több elemből áll, tehát a tárgy nemcsak a TTIP, hanem a CETA is, az EU-nak Kanadával kötött szabadkereskedelmi egyezménye, amely ugyanakkor egy lezárt és kitárgyalt nemzetközi szerződés, azaz itt már a tagállami parlamentek a folyamatot nem tudják érdemben alakítani. Szintén az indítványhoz tartozik a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások ügye, ahol egy teljesen új szempontrendszer jelent meg a Kereskedelmi Világszervezet, a WTO vonatkozó szabályrendeletével összhangban. Mégis azonban úgy gondoltuk, hogy a javaslatnak van olyan része, amelyik különösen idetartoznak a parlament plenáris ülésére, ez pedig a nemzeti parlamentek fokozottabb szerepvállalása. Egészen pontosan arra gondolok, hogy olyan fajsúlyos kérdések, ahogy képviselőtársam említette, mint az EU-USA közötti szabadkereskedelmi egyezmény, nem léphet hatályba az Európai Unió tagállamainak nemzeti parlamenti ratifikációja nélkül. Ebben egyetértünk, hogy nem elég az Európai Parlament döntése, hanem igenis a tagállamok kell hogy éljenek a ratifikáció eszközével. Úgy hiszem, hogy ennek helye van, különösen most a migrációs ügyek rendezésében is, hogy a nemzeti parlamenteknek legyen beleszólásuk, ezért összességében mégis támogatjuk a napirendre vételt, és ismétlem, hogy a határozati javaslatban három eltérő tárgyú és tárgyalási szakaszban lévő kérdést kíván hasonlóan kezelni, ami jelen formájában módosításra szorul, tehát remélem, hogy a vitában lesz alkalma az előterjesztőnek, hogy ezt kiigazítsa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Sallai Benedek képviselő úr az LMP álláspontját egészíti ki.
Igen, azt hiszem, hogy nem lesz nagy meglepetés, elnök úr, ha elmondom, hogy a Lehet Más a Politika frakciója támogatja a tárgysorozatba vételt, mert sokkal jobban túlmutat ez az egész azon, hogy arról beszéljünk csak, hogy a genetikailag manipulált élő szervezetekből származó élelmiszerek hogyan veszélyeztetik a magyar egészségügyet, illetve a magyar környezetbiztonságot, környezet-egészségügyi szempontokat hogyan veszélyeztet. Sokkal jobban túlmutat azon, hogy tönkretesz, ki tudja, mennyi gazdálkodót az, hogy teljesen más szabályozási feltételekkel előállított termékekkel árasztják el a piacot. Az én véleményem szerint ez több annál, nagyjából az ország szuverenitásának a feladását jelenti a transzatlanti szabadkereskedelmi egyezmény elfogadása, amit nagyjából az EU-csatlakozáshoz lehet mérni. Gyakorlatilag szabad piacot jelent, olyan, mint ha az EU-t kibővítené Magyarország vagy az Európai Unió Amerikával, és nyilvánvalóan egy teljesen más ország teljesen más szabályozási tényezőivel nem jó egységes kereskedelmet létrehozni. Az, hogy az Európai Unió irányelvein keresztül megpróbál egységes szabályozást teremteni számos területen, ez lehetővé teszi azt, hogy ne legyünk lépéshátrányban és a gazdaságunk ne legyen lépéshátrányban, de Amerikára ez nem érvényes. Európai uniós irányelvek sokasága ott nem kerül alkalmazásra, ebből adódóan életeket, egészséget veszélyeztető, engedélyezési eljárások során engedélyt szerzett szerek, élelmiszeripari termékek sokasága kerül ott előállításra, ami ipari eszközökkel piaci előnyhöz juttatja az ottani termelőket minden európai termelővel szemben. Ez az ország szuverenitásáról szól, ez arról szól, hogy Magyarország környezetbiztonsága, Magyarország társadalma, Magyarország gazdasága meg tud-e maradni. Normális, ép ésszel senki, aki a nemzetben gondolkodást megvalósítja Magyarországon, az nem támogathat egy ilyen jellegű törekvést, mert nyilvánvalóan a nemzetben való gondolkodás egy azzal, hogy az erőforrásainkkal történő fenntartható használatot záros kereteken belül, földrajzi határokon belül, a közös nyelv használatával megvédjük és biztosítsuk. Ez a fontos a Magyar Országgyűlés és a jogalkotó számára, hogy ezt a törekvést mindenképpen megtegye, ezért kérem a tárgysorozatba vétel megvalósítását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Gyöngyösi Márton tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Schiffer András képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. Pár dologra szeretnék csak reagálni. Egyrészt valóban különböző fázisban lévő nemzetközi egyezményekről van szó, viszont mind a három vonatkozásában rögzíteni kell tárgyalási elveket, és rögzíteni kell mind a három egyezmény vonatkozásában, hogy nem lehet a nemzetállami parlamenteket megkerülni. [[17.40]] Miért? A CETA, a kanadai egyezmény egy kiskapu ahhoz, hogy utána szépen be tudnak gyalogolni az amerikai élelmiszer-terrorista világcégek is, hogy megsemmisítsék Magyarország GMO-mentességét. Éppen ezért aktuális most ez a határozati javaslat, mert a kanadai egyezmény vonatkozásában már most arra készülnek, hogy megkerüljék a nemzetállami parlamenteket. A szolgáltatáskereskedelmi egyezmény, a TISA, pedig nem egyébről szól, mint hogy az egyes országok az oktatási, egészségügyi, egyáltalán a közszolgáltatási piacaikat ajánlják fel különböző világcégeknek. Erre nagyon határozottan nemet kell mondani, és meg kell mondani, hogy a magyar oktatásügy, a magyar egészségügy, a magyar közszolgáltatások szabályozásába nem engedünk bele különböző globális nagyvállalatokat. A Greenpeace által nyilvánosságra hozott iratokból ugyanis az is kiderül, hogy az amerikai egyezmény tárgyalása kapcsán ezek a nagy cégek olyan jogokat követelnek, hogy ha legközelebb a magyar parlament egészségügyi, oktatási kérdéseket, vagy mondjuk, a rezsicsökkentésről tárgyal, akkor már a döntés-előkészítésbe ezeket a nagyvállalatokat vonjuk be. Erre világosan és határozottan nemet kell mondani. El a kezekkel az európai demokratikus intézményektől! Világossá kell tenni, hogy keresztbe fog feküdni Magyarország minden újgyarmatosítási kísérletnek. Erről szól ez a határozati javaslat, és nem utolsósorban arról, hogy ezek az egyezmények pont a periféria, a félperiféria, Kelet-Európa országai számára csak hátránnyal járnak. Európában egyedül a német autóipari cégek fognak ebből hasznot húzni, Magyarországból pedig nem csinálhatunk egy összeszerelő üzemet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a vizsgálóbizottságok létrehozhatóságának érdekében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló, T/10085. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek 5 perces időkeretben. Öné a szó, Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagy örömömre szolgál, hogy az Országgyűlés elé kerülhet ez a javaslat, már abban az értelemben is, hogy az Országgyűlésnek kell dönteni arról, amit az Igazságügyi bizottság elutasított. Bízom benne, hogy az Országgyűlés felül fogja írni - ahogy például az LMP-s indítványnál is felülírta - a bizottság döntését, és az Országgyűlés úgy fog dönteni, hogy valóban, a jövőben meg kell adni a lehetőséget, hogy vizsgálóbizottságok felállhassanak, ugyanúgy, ahogy az régen volt.A mi indítványunk nem tartalmaz mást, mint a korábbi szabályokat szeretnénk visszaállítani, amelyek az új, Országgyűlésről szóló törvényben kerültek szabályozásra, és tulajdonképpen lehetetlenné teszik, hogy bármilyen olyan vizsgálóbizottság létrejöjjön, amely a Fidesz-KDNP-többségnek nem felel meg, amely a Fidesz-KDNP-többség ügyeiről és a Fidesz-KDNP-többség által nem támogatott ügyekben vizsgálná azt, hogy mik történhettek, milyen bűnöket követtek el akár a különböző hatóságok megkerülésével, vagy milyen bűnöket követtek el azok a hatóságok, amelyek nem megfelelő, akár nyomozati munkát végeztek. Tehát ezt a jogszabályt szeretnénk visszaállítani, amelyről azt is kell tudni, hogy sajnálatos módon egy Fidesz-MSZP-paktumnak köszönhető, hogy eljutottunk oda, hogy nem lehet ma vizsgálóbizottságot felállítani. Lehet, hogy ez fájó, de arról volt szó, hogy egy MSZP-s módosító javaslatot nagy örömmel fogadott be annak idején a Fidesz-KDNP-többség. Akkor még azt lehetett látni, hogy valószínűleg az MSZP félt az elszámoltatástól, félt, hogy túl sok vizsgálóbizottság állhat fel a 2010 előtti kormányok tevékenységét vizsgálandó. De hát nem kellett félniük a fideszes elszámoltatástól, úgy tűnik, mert hát ilyen vizsgálóbizottságok korábban sem álltak fel, illetve később is a Fidesz, a Fidesz-KDNP-többség támogatásával létrejöhettek volna, de hát, amint láthattuk, ugyanúgy az elszámoltatás sem volt érdeke a Fidesz-KDNP-többségnek, és az sem, hogy bármilyen ügyben az Országgyűlésben kisebbségben lévő képviselők vizsgálóbizottságot tudjanak felállítani. Nem elég tehát az az egyötödös, a képviselők egyötödének a támogatása, olyan gumijogszabály került elfogadásra, amely alapján bármire azt lehet mondani, hogy ez kizárja, hogy vizsgálóbizottságot hozzanak létre, például interpellációval, írásbeli kérdéssel tisztázható-e egy ügy. Ha tisztázható, nem lehet vizsgálóbizottságot felállítani. De hogy mi tisztázható kérdésekkel, interpellációval, azonnali kérdésekkel, azt a többség fogja eldönteni, illetve az a bizottság, amelynek rá kell bólintania, hogy mondjuk, a feltételei fennállnak-e egy ilyen vizsgálóbizottság létrehozásának. Tehát önök fogják ezt meghatározni, a többség. Aztán, ha valamilyen más állami szerv, ügyészség, Állami Számvevőszék vizsgálatot folytat, akkor se lehet vizsgálóbizottságot felállítani. Ez azért is furcsa, mert az Országgyűlés, főleg a nyilvánosság erejével, teljesen más metodika alapján dolgozik, mint az ügyészség vagy akár az Állami Számvevőszék. Tehát az almát a körtével nehéz összehasonlítani. Arról meg nem is beszélve, ha mondjuk, a letelepedési államkötvények ügyében valaki visszaélt az adatokkal, például a különböző cégekhez benyújtott vagy a magyar államnál hamis okiratokkal próbált egy letelepedési államkötvényt megszerezni, akkor ez kizárja azt, hogy magát a konstrukciót vizsgálja a bizottság, és a konstrukcióra vizsgálóbizottságot állítsunk fel? Ez abszurd. Tehát nincs meghatározva, hogy melyik eleme az, ami alapján, ha abban vizsgálat van, akkor már eleve nem vizsgálható az egész konstrukció. Azt kell mondjam, hogy a vizsgálóbizottságok létrehozása a nyilvánosság felé jelent egy olyan erőt, amely megmutatja, hogy mik zajlanak az országban. Általában ezek paritásos bizottságok. Tehát még ha nem is születik olyan döntés, mert a kormányoldal ehhez nem járul hozzá vagy kormánypárti képviselőket nem sikerül meggyőzni, akkor nyilvánvalóan véghatározatok vagy döntések nem születhetnek, de a különböző beidézett tanúk és azok az állami vezetők, politikusok vagy akár gazdasági szereplők, akiknek el kellene mennie, és kifaggathatóak lennének egy ilyen bizottságnak az ülésén, ezekből az ülésekből nagyon sok hasznos információ a nyilvánosság számára is megismerhető lenne, és ez akár a következő választások eredményét is befolyásolni tudná. Ez az, amitől önök félnek, és nem a valódi jogi megállapításoktól. Nagyon szeretném, ha megváltoztatná az Országgyűlés a véleményét, illetve az Igazságügyi bizottság véleményét, és ezt a szabályozást elfogadnánk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Schiffer András tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. A Fidesz álláspontját Répássy Róbert képviselő úr ismerteti.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt előterjesztő Képviselő Úr! Nem érdektelen, ezért szeretném ismertetni, hogy melyek azok a Ház működésére vonatkozó országgyűlési törvénybeli rendelkezések, amelyeket a Jobbik a törvényjavaslatával ki akar iktatni az Országgyűlés házszabályaiból. Ez pedig az országgyűlési törvény 24. § (1) bekezdés második, harmadik és negyedik mondata. Ezek így szólnak: „Nem hozható létre vizsgálóbizottság egyedi jogi felelősség megállapítására, továbbá olyan ügyben, amely az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevőszék, illetve az önkormányzatok hatáskörébe tartozik. Nem terjedhet ki a vizsgálat olyan ügyre, amely a döntés előkészítésének szakaszában van. Nem terjedhet ki a vizsgálat továbbá olyan ügy megvizsgálására, amely folyamatban lévő büntető-, szabálysértési, polgári vagy hatósági eljárás tárgya.” Önmagában elég lett volna, ha ezt csak felolvasom, és megint csak nyomatékosítom, hogy a Jobbik azt szeretné, ha vizsgálóbizottságot lehetne felállítani, még egyszer mondom, egyedi jogi felelősség megállapítására, olyan ügyben, amely az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik [[Dr. Staudt Gábor: Igen.]] , olyan ügyben, amely az Állami Számvevőszék hatáskörébe tartozik vagy az önkormányzatok hatáskörébe tartozik, továbbá olyan ügyben, amely büntető-, szabálysértési, polgári vagy hatósági eljárás tárgya. Nos, tisztelt Ház, nem kell nagyon bizonyítanom, hogy mindez a hatalommegosztás Alaptörvénybe foglalt elvével alapvetően ellentétes. A Jobbik nagyon szellemesen meghagyta azt a hivatkozást a 24. § (1) bekezdéséből, amely az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésére hivatkozik, ahol is a hatalommegosztás elvét mondja ki az Alaptörvény. De nyilván, ha a Jobbik javaslatát elfogadnánk, akkor mindez az Országgyűlés tekintetében semmivé foszlana, semmi jelentősége nem lenne innentől kezdve a hatalommegosztás elvének, hiszen az Országgyűlés átvenné az előbb említett alkotmányos szervek feladatkörét. Ezért nem támogatható a javaslat. Köszönöm szépen. [[17.50]] bekezdéséből, amely az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésére hivatkozik, ahol is a hatalommegosztás elvét mondja ki az Alaptörvény. De nyilván, ha a Jobbik javaslatát elfogadnánk, akkor mindez az Országgyűlés tekintetében semmivé foszlana, semmi jelentősége nem lenne innentől kezdve a hatalommegosztás elvének, hiszen az Országgyűlés átvenné az előbb említett alkotmányos szervek feladatkörét. Ezért nem támogatható a javaslat. Köszönöm szépen.(17.50)
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP álláspontját Schiffer András frakcióvezető úr ismerteti.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen támogatjuk a tárgysorozatba-vételt. Répássy képviselőtársamnak szeretném elmondani, abban nincs vita közöttünk - megengedem, lehet, hogy a Jobbikkal van vitánk -, hogy parlament, parlamenti szerv egyéni felelősség megállapításában, az Alkotmánybíróság jogkörének a gyakorlásában nem vehet részt. Ebben önnek teljesen igaza van. Viszont egyetlen példával szeretném megvilágítani, hogy mégis miért támogatjuk ezt a jobbikos javaslatot. A NAV-botrány kirobbanása után, ahol egyébként önök és az ügyészség is a vizsgálatot a mai napig szabotálják, az LMP ellenzéki képviselőtársaink támogatásával többször is kezdeményezett vizsgálóbizottságot a hatályos szabályok alapján. Egyértelművé tettük, hogy nem a folyamatban lévő büntetőeljárások vagy adóigazgatási eljárások felülbírálatára vagy azok elvonására szeretnénk vizsgálóbizottságot. Szerettük volna feltárni, s érdekes módon egy olyan időszakot vizsgálandóan, ahol nemcsak önök, hanem a kaviárbaloldal is hatalmon volt 2007-től kezdve, hogy milyen kormányzati hatalmi beavatkozások tették lehetővé a láncolatos adócsalást. S nem utolsósorban a vizsgálóbizottságunkkal arra is szerettünk volna választ találni, hogy a láncolatos áfacsalások megakadályozása érdekében a jogalkotónak, tehát a parlamentnek milyen lehetőségei lennének. Nem tudom elképzelni, mi annál parlamenti-vizsgálóbizottságibb feladat, mint hogy azt nézzük meg, ha van egy társadalmi anomália, annak a kiküszöbölése érdekében a törvényhozás megtett-e mindent. Erre szerettünk volna vizsgálóbizottságot létrehozni, önök viszont elbújtak, Vas Imre-i módon mindenféle csűrcsavarással minden egyes betűbe beleakaszkodtak, csakhogy ne lehessen vizsgálóbizottságot létesíteni. A Gyurcsány-időszakban önök folyamatosan kezdeményeztek, pont ön, Répássy képviselőtársam, vizsgálóbizottságokat. Ezek szerint önök akkor lábbal tiporták a hatalommegosztás elvét? Erről lett volna szó? Vagy éppen arról van szó, hogy az ellopott milliárdokat akarják elbújtatni, és ezért nem akarnak vizsgálóbizottságokat? Köszönöm.
Köszönöm, frakcióvezető úr. A Jobbik-képviselőcsoport álláspontját Novák Előd ismerteti.
Tisztelt Országgyűlés! Azért kényszerültünk a vizsgálóbizottságok létrehozhatóságának érdekében egy törvényjavaslatot benyújtani, mert az MSZP képviselői, Mesterházy Attila, Simon Gábor és bűntársai 2012. március 26-án egy módosító javaslatot nyújtottak be a vizsgálóbizottságok létrehozásával kapcsolatos szabályozás szigorítása érdekében, amit a Fidesz természetesen örömmel el is fogadott, és ennek elfogadása óta egyetlenegy országgyűlési vizsgálóbizottság sem tudott megalakulni, annak ellenére sem, hogy olyan fajsúlyos kérdésekben kerültek benyújtásra vizsgálóbizottságok, mint például a Simicska-birodalom pénzügyi hátterének vizsgálata. Az MSZP a pártjukat érintő, egyébként jogos és időszerű elszámoltatástól félve tehát olyan eszközt adott az Országgyűlés többségének kezébe, amellyel teljes mértékben megakadályozta bármilyen ellenzéki vizsgálóbizottság megalakítását, így ezt a jogintézményt totálisan kiüresítette. Nincs kétségem afelől, hogy ezek után ezt a javaslatunkat is le fogja szavazni mind az MSZP, ha következetes, mind a Fidesz, ahogy lesöpörték Gaudi-Nagy Tamás képviselőtársamnak azt a hasonlóan indokolt javaslatát is, hogy vizsgálóbizottság, illetve minden bizottság előtt idézésre köteles legyen bármely magyar állampolgár megjelenni, és ha nem, mint tette azt Gyurcsány Ferenc a 2006 őszi nem elszámoltatása, de még csak nem is tanúként való meghallgatása ügyében itt az Országgyűlés esetében, akkor az legyen szankcionálható: veszítse el a mandátumát, legalább vezessék elő, vagy bármiről lehetne beszélni. Önök azonban nem voltak hajlandók erről beszélni, és talán pont Répássy államtitkár úr volt az, aki olyan elképesztő indokolással utasította el a javaslatot, hogy értik a problémát, de nem így kell megoldani, inkább a politikai kultúrán kell változtatni, hogy az alkotmányban - akkor még alkotmányban volt előírva, aztán azt azóta eltörölték - előírt megjelenési kötelezettségének egy egykori miniszterelnök eleget kell hogy tegyen. Azt mondták, hogy a politikai kultúrán kell változtatni. Hát könyörgöm, azért szavazzák le a mi törvényjavaslatunkat, mert azt várjuk, hogy politikai kultúrát hozzon ide Gyurcsány Ferenc? Hát honnan, könyörgöm, Balatonőszödről?! Erre várnak? Hát ne várjanak! Itt van a Jobbik javaslata, inkább fogadják el, akkor majd lesz gyökeres változás. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP részéről Bárándy Gergely képviselő úr jelentkezett. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Most egy kicsit higgadtabban. Novák képviselő úr, én elhiszem, hogy maguk nem szeretnek minket, de azért hülyeségeket nem kell beszélni. Először is, a Jobbik javaslatát, ami ez irányú volt, mindig is támogattuk, ezt talán elfelejtette, vagy a memóriája szelektív. A másik: 2012 előtt, mielőtt ez bekerült a törvénybe, az MSZP-s kormányok tevékenységét számos parlamenti bizottság vizsgálta már, úgyhogy aligha hihettük azt, hogy majd ez a javaslat fogja megakadályozni, hogy a parlament vizsgálja ezeket a tevékenységeket. Három: ha nem tévedek, Novák képviselő úr, 2012 előtt, mielőtt ez bekerült a törvénybe, sem volt olyan vizsgálóbizottság, amelyik a Fidesz-kormány tevékenységét vizsgálta volna, pedig már két éve kormányoztak. Magyarán szólva, a Fidesz egy olyan törvényi hivatkozást használ visszaélésszerűen, ami egyébként nem erről szólt, nem erre vonatkozott. Én azzal nem tudok mit kezdeni, amikor egy kormánypárt, amelyiknek megvan a parlamentben a többsége, azaz azt szavaz meg, amit akar, visszaélésszerűen gyakorolja a jogot és a jogosítványait. Erről van szó és semmi másról. Tisztelt Képviselőtársaim! Aki itt MSZP-Fidesz-paktumról beszél, az őrült; bocsánat, hogy ezt mondom. Másrészt pedig a Jobbiknak abban teljes mértékben igaza van - ezért támogatjuk mi is ezt a javaslatot -, abszurd dolog az, hogy hat év alatt egyetlen olyan vizsgálóbizottság sem állt fel a parlamentben, amelyik a mostani Fidesz-kormány tevékenységét vizsgálta volna. Márpedig a vizsgálóbizottságoknak nem történészi feladatok ellátása a célja, hanem az aktuális kormány ellenőrzése, ugyanis ez következik a parlamenti jogkörökből. Éppen ezért, tisztelt képviselőtársaim, azokat a javaslatokat, amelyek azt segítik elő, hogy a kormány ellenőrzése hatékonyabb legyen, mindenkor támogatni fogjuk, még akkor is, ha az előterjesztő ilyen penetráns stílusban adja elő, amit szeretett volna. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettő percben van lehetősége az előterjesztőnek válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt nem tudjuk, hogy mi történt a háttérben, de az MSZP terjesztette be a módosító javaslatot, a Fidesz-KDNP meg támogatta. Mi ez, ha nem együttműködés?! De az a gumijogszabály, ami itt le van írva, gyakorlatilag nem teszi lehetővé, hogy bármilyen vizsgálóbizottság létrejöjjön. Egyébként Répássy államtitkár úrnak azt mondanám, hogy akkor 2012-ig ezek szerint diktatúrában éltünk, hiszen azt mondja, ha a régi szabályozás lépne életbe, akkor a hatalmi ágak megosztása nem valósulna meg, márpedig azokat az országokat, amelyekben a hatalmi ágak megosztása nem valósul meg, diktatúrának vagy Európai Uniónak hívják - zárójel bezárva. Azt is el kell mondjam, hogy az Országgyűlés a népképviselet legfőbb szerve. Az Országgyűlés nem elvon hatásköröket és jogokat azoktól a szervektől, amelyeknek vizsgálnia kellett volna ezeket az ügyeket, hanem ellenőrzi őket. Mert adott esetben igenis ellenőrizni kell az ügyészséget is, hogy jó munkát végzett-e. És egy vizsgálóbizottság nem úgy fog ellenőrizni, hogy felülírja azokat a határozatokat, döntéseket, amiket az Állami Számvevőszék vagy az ügyészség meghozott, hanem a nyilvánosság elé tárja azokat a bizonyítékokat, beszerzett dokumentumokat, tanúvallomásokat és az egész folyamatot átláthatóan, transzparensen, amelyek alapján a választópolgárok tökéletesen el fogják tudni dönteni, hogy mondjuk, az ügyészség és a legfőbb ügyész befolyásmentesen, átláthatóan végzi-e a feladatát, és a következő választásokon, ha máskor nem, és a miniszterelnök vagy a kormányzó többség nem gondolja úgy egy-egy skandalum után, hogy bizonyos vezetőket le kellene váltani akár kétharmaddal, akkor a választópolgárok fogják azt mondani, hogy annak a kormánynak és annak a parlamenti többségnek, amely nem tette meg a kellő lépéseket és pártembereket nevezett ki a legfőbb döntéshozó pozíciókba, mennie kell, mert nem fogadható el az a folyamat, amit önök csinálnak. Ettől félnek, és az emberek számára ezt nem szeretnék nyilvánvalóvá tenni, de a javaslatot ettől még be fogjuk nyújtani, és kérjük, hogy az Országgyűlés támogassa. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A napirend elfogadásakor elhangzott bejelentésnek megfelelően tájékoztatom önöket, hogy Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszony a mai napon arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy az országgyűlési képviselők választásának demokratikusabbá tételéről szóló H/9973. számú előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalásán mint előterjesztő nem tud részt venni. Erre figyelemmel az Országgyűlésről szóló törvény 39. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés az előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmét nem tárgyalja. [[18.00]] Tisztelt Országgyűlés! A következő törvénymódosítással kapcsolatos előterjesztést nem tudjuk elkezdeni, mert a kormány képviselője hiányzik. [[Dr. Schiffer András: A kormány nincs a helyén. Novák Előd: Szégyen!]] Úgyhogy kis szünetet rendelek el, míg megérkezik a kormány képviselője. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! A kormány a helyén van, ezért soron következik a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Halász János és Répássy Róbert fideszes képviselő urak által benyújtott T/10297. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztők közül kíván-e valaki felszólalni. [[Halász János jelentkezik.]] Igen. Akkor megadom a szót az előterjesztők részéről Halász János képviselő úrnak. Nyilván tudja az előterjesztő, hogy tízperces időkeret áll mindösszesen rendelkezésükre. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak elöljáróban mondanám el: az előző alkalommal, amikor az általános vitáját folytattuk le ennek a törvényjavaslatnak, akkor két frakció jelen volt és véleményt is mondott. A Jobbik-frakció a véleménye után támogatásáról biztosította a javaslatot, az MSZP-frakcióból, bár nem azok, akik most jelen vannak, hanem teljesen mások voltak itt, és sok kritikát megfogalmaztak, ezért mi előterjesztőként vártuk a módosító javaslatokat. Ezt itt a zárszavamban akkor el is mondtam, de módosító javaslat nem érkezett. Egy frakció volt, az LMP, amelyik itt sem volt, ők küldtek be egy módosító javaslatot, de annak megvitatására nem volt alkalom, mert itt sem voltak, meg a bizottsági ülésre sem jött el az előterjesztője, és most sincs itt senki a frakcióból. De ezt megszoktuk már. Éppen ezért arra kérem a tisztelt Házat, hogy természetesen a mai vitaszakasz lezárása után is, majd a holnapi napon, úgy, ahogy a törvényt eredetileg is beterjesztettük, fogadjuk el. Remélem, ezzel a napirendet nagyon röviden le is tudjuk zárni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, a kormány részéről államtitkár úr kíván-e hozzászólni, felszólalni. Nem kíván. A mikrofont, ha feltenné, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány egyetért a javaslattal, és azt kéri mindenképpen, hogy az Országgyűlés támogassa az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, Józsa István képviselő úrnak, aki nem tartózkodik a teremben. Megkérdezem, kíván-e valaki hozzászólni. [[Dr. Józsa István az ülésterembe lép.]] De megérkezett Józsa képviselő úr. Megvárjuk képviselő urat. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr.
Nyilván tudja, hogy melyik napirendről van szó. Tessék!
Igen. A T/10091-hez lapoztam. A 10297. számú törvényjavaslat a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi törvény módosítása. Ezt a szlengben, ami itt a módosítás tárgyát képezi, a településnéző kisvonattal történő személyszállításra vonatkozik, elnézést, hogy ezt a kevéssé komoly limbóhintós megközelítést is említem, sokan így nevezik ezt az egyébként nagyon népszerű turisztikai lehetőséget.Teljesen helyénvaló, hogy a kormány szabályozni kívánja ezt a tevékenységet, és az előterjesztők szerint a városnéző lassú járművekre vonatkozó jogszabályok nélkül tudnak jelenleg működni. Erre való tekintettel a települési önkormányzatok ezen túl, ha hatályba lép ez a törvénymódosítás, rendeletükben határozhatják meg majd, hogy az ilyen kisvonatok, városnéző járművek milyen méretűek, kinézetűek, műszaki kivitelűek legyenek, milyen útvonalon, milyen menetrend szerint közlekedjenek, ez, mondjuk, tényleg elsősorban tényleg önkormányzati megítélés tárgyát kell hogy képezze, illetve, hogy milyen feltételek mellett lehessen ezeket igénybe venni.Ez a része már kicsit aggályos, mert ezeknek a feltételeknek egy része valóban önkormányzati hatáskör, más része viszont a piaci verseny alapján is kialakulhatna. Tehát az a feltétel, azok az előírások, amiket az ilyen személyszállítási tevékenységet közvetítők számára fogalmaz meg a javaslat, a helyi önkormányzat felé köztartozás-mentességet és bizonyos összegű tőkeerőt is előírhatnak az önkormányzatok, ahogyan azt is, hogy milyen infokommunikációs eszközöket kell hogy használjanak. A rendeleti felhatalmazás elemeit látva egyértelművé válik, hogy itt azért korántsem közlekedésbiztonsági szempontok érvényesültek, korántsem csak közlekedésbiztonságról van szó, hanem az is lehet, hogy a helyi önkormányzatok olyan döntési hatáskört kapnak, ami bizonyos mértékig piacidegen, hogy kié lehet a helyi kisvonatos közlekedés bonyolítása, kié lehet ez az üzlet, ez a tevékenység.Ha valóban a helyi lakosság érdeke, illetve turisztikai érdek lenne az elsődleges szempont, akkor maximum az szerepelne ebben a törvénymódosításban, hogy milyen körzetben, mettől meddig közlekedhetnek ezek a turisztikai célú járművek. Ennek a kinézethez, különösen pedig a tőkeerőhöz nem sok köze van, hogy ilyen kritériumokat is támaszt az előterjesztés. Ilyen értelemben természetesen az sem helyes, ha főleg utasbiztonsági aspektusból bizonyos közlekedési eszközökkel semmilyen jogi iránymutatás nem mutatkozik. De úgy tűnik, ez a javaslat átesik a ló túlsó oldalára, és olyan mértékű szabályozásra ad lehetőséget, amit egy városnéző kisvonat nem igazából igényelne. Ami kifejezetten botrányos, hogy az önkormányzatok a rendeletalkotással bizonyos, a képviselő-testületnek szimpatikus vállalkozókat ezzel a rendeletalkotással segíteni tudnak, ezeknek a vállalkozásoknak új piacot teremthetnek, míg másokat, ha például az ő járműve nemtetszőnek bizonyul, vagy esetleg a tőkeerejét nem tartják megfelelőnek, már nem felel meg az új önkormányzati rendeletnek, ezáltal kiejthetnek a piacon egyébként lehet, hogy versenyképesen megjelenő vállalkozásokat is. [[18.10]] Mindezekre tekintettel az MSZP a javaslatot nem tudja támogatni, mert túlterjeszkedőnek érezzük, túlterjeszkedőnek tekintjük. Ezzel nem vonjuk kétségbe azt a hiátust, hogy ezek a járművek korábban semmiféle szabályozás alá nem tartoztak. Tehát az előterjesztés gondolata támogatható, a túlterjeszkedő volta viszont nem. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a szólás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelentkezik Bárándy Gergely képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Előterjesztő! Nem akarom természetesen ismételni azokat az aggályokat és problémákat, amelyeket Józsa képviselőtársam megfogalmazott, viszont arra felhívnám a figyelmet, hogy ha már szabályozzák ezt a kérdéskört, akkor például olyan kérdésekre fektethetnének hangsúlyt, és érdemes lenne átgondolni, hogy ezek a közlekedési eszközök például ne csak egy településen belül, hanem települések között is tudjanak közlekedni. Gondolok itt például olyan esetekre, ahol ezeket turisztikai megfontolások indokolják. Egy példát hadd említsek és mondjak, mondjuk, Tihanyban és Balatonfüreden is közlekedik ilyen kisvonat, de hogy Balatonfüredről Tihanyba át lehessen menni egy ilyen kisvonattal, mondjuk, egy szabadtéri előadást megnézni vagy mondjuk, hogy Tihanyból a borhetekre át lehessen menni Balatonfüredre, és ott természetesen bort fogyasztani és ezzel a kisvonattal hazatérni, azért ez egy jó dolog lenne. Ha már a szabályozást előveszik, és ezért szerettem volna most szóba hozni, akkor érdemes lenne ezt átgondolni, 2-3-4 kilométerről van szó összesen. Ha ezt a két települést vagy esetleg ezt és Csopakot is összekötnék, akkor azt gondolom, ott lehetne érdemi változást elérni, ha már ezt a szabályozást, még egyszer mondom, előveszik. Feltételezem azt, hogy ezek a problémák nemcsak a három említett település vonatkozásában jönnek szóba, hanem nagyon sok esetben megoldanának olyan problémákat is, hogy mondjuk, nyaralóhelyeken, üdülőhelyeken, ahol az emberek szívesen fogyasztanának alkoholt is, vagy éppen csak kedvük nincsen vezetni, vagy éppen csak a parkolóhely hiányában nem kívánnak gépkocsiba ülni, viszont a tömegközlekedési eszközöket, a normál tömegközlekedési eszközöket nem kívánják igénybe venni, ez egy jó megoldás lehetne. Úgyhogy én felhívnám erre a szempontra is az előterjesztő és a kormány figyelmét, mindazokat a fenntartásokat természetesen nem megismételve, de fenntartva, amiket Józsa képviselő úr elmondott. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, kíván-e még valaki felszólalni a megadott időkeretekben. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelzést. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, amennyiben hozzá kíván szólni, van még 8 perc 31 másodperce. Halász János!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak nagyon röviden, a rend kedvéért. Józsa István jellemzően nem tudta, hogy mit beszél, mert a kormányt nevezte előterjesztőnek. Képviselő úr, nyugodtan tegye le a telefont, megvárom, mert önnek szerettem volna szólni mint előterjesztő. [[Dr. Józsa István: Figyelek!]] Köszönöm szépen; bocsánatot kérek, ha már ön nem. A helyzet az, hogy itt az előterjesztő két képviselő, és a kormány támogatja ezt a javaslatot, csak erre az apróságra hívnám fel a figyelmét, mert amikor bejött, láthatóan nem tudta, hogy hol van és mit beszél, és ez azért furcsa dolog volt az ön szájából, nem szokott ennyire felkészületlen lenni, de a statisztikája biztosan javult. Én pedig, hogy ne javítsam az enyémet tovább, most be is fejezem, és kérem még egyszer a tisztelt Házat a javaslat támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból. Dr. Józsa István: Ezért kár volt szót kérni.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9894. sorszámon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak - aki nincs jelen, tehát nem tudom megadni a szót. Akkor a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 7 perces időkeretben. Bárándy Gergely képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Persze furcsa kisebbségi véleményt úgy mondani, hogy nem tudjuk, hogy mihez képest, de próbálom úgy megfogalmazni, hogy abból egyébként a többségi is kitűnjön. A Törvényalkotási bizottság ülésén, mivelhogy alapvetően technikai jellegű módosításokról volt szó, egy körben bontakozott ki csupán vita. Ez a többségi véleményt megfogalmazók szerint és államtitkár úr szerint is szintén egy technikai módosítás volt. Az én meglátásom szerint viszont kifejezetten érdemi, és ezt a véleményt osztották a kisebbségi álláspontra helyezkedő képviselőtársaim is.Ez nevezetesen arról szólt, hogy az én meglátásom szerint egyetlen igazán érdemi módosítás az lett volna a módosító javaslat szerint, amelyben a Kúria eljárási ideje 30 napra csökkent volna 90 napról. Azt gondolom, hogy ez egy ilyen témában kifejezetten érdemi kérdés, ott, ahol látjuk azt, hogy néha órákon, perceken, sőt eddig másodperceken múltak eredményes vagy eredménytelen kezdeményezések, ott bizony az, hogy valamit 30 vagy 90 nap alatt bírálnak el, egyáltalán nem indifferens, és egyáltalán nem minősíthető technikainak. Volt egy olyan javaslat tehát a módosító szerint, ami leszállította volna a kúriai elintézési határidőt 90 napról 30 napra. Ezt egy kormánypárti módosító javaslattal, illetve konkrétan egy ügyrendi javaslattal, amely külön szavazást kért erről a rendelkezésről a módosító javaslati sorban, mégsem fogadta el a Törvényalkotási bizottság. Én a mai napig nem tudom és nem értem, hogy miért nem. Ugyanis a Törvényalkotási bizottság ülésén pontosan erről folyt vagy folyt volna a vita, hogy szerettük volna több körben én is és más képviselőtársam akár a javaslatot megtévő képviselőtől, akár államtitkár úrtól megkérdezni, hogy vajon mi volt a koncepcionális oka a változásnak. Nyilvánvalóan volt valami oka annak, hogy önök a hatályos szabályozást megváltoztatva korábban fenntartották volna a 90 napot, aztán mégis módosító javaslattal javaslatot tettek arra, hogy ez legyen 30, majd ettől a TAB ülésén elálltak, de hogy miért, arról egy árva szó nem esett. Voltak szellemes, jópofa megjegyzések, én ezeket, komolyan mondom, értékelem is, és ha az ember helyén kezeli, akkor ezek rendben vannak.De jó lenne, ha a mai vitában kapnánk érdemi választ arra, hogy mi az oka ennek. Az az oka, hogy a kormány meggondolta magát; az az oka, hogy elhamarkodottan terjesztett be módosító javaslatot; az az oka esetleg, hogy a Kúria véleményt nyilvánított valamikor a törvényalkotási eljárás folyamán, és valamilyen igényt megfogalmazott, amit akceptált a kormány vagy a Fidesz-frakció? Szóval sok minden oka lehet, és lehet elfogadható oka is, az azonban elfogadhatatlan, mondom most is és mondtam akkor is, hogy egy ilyen, egyébként azt gondolom, mindenki számára egyértelműen érdemi változtatásnak mondható módosító javaslattal kapcsolatban ne kapjunk érdemi választ. Államtitkár urat még egyszer - nem szólalok fel még egyszer a vitában, ha erre kapok választ, nyilván ha megfelelő választ, akkor pláne nem - arra kérem, akkor mondjon valami érdemit arról, hogy miért nem lehetett ezt a határidőt lerövidíteni. [[18.20]] Egyébként szeretném azt hozzátenni, hogy azok, akik a kisebbségi véleményt megfogalmazták, személyesen én is, nagyon örültünk annak, hogy a 90 nap 30 napra rövidül, hiszen itt az egyébként is problémás eljárási kérdések vonatkozásában legalább egy kicsit beljebb jutottunk volna. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Völner államtitkár urat, most vagy a végén kíván hozzászólni. Jelzi, hogy most. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak ne érjen az a vád, de nem tudok más választ adni természetesen, mint ami a bizottságban is elhangzott, hogy látható volt, hogy ez egy technikai módosító csomag volt, ami a TAB elé került, és miután az önök részéről is elhangzott olyan kérdés, hogy a Kúriával egyeztetetten történt-e ez a beterjesztés, nem, és ez az egyszerű magyarázat, hogy nehogy bármilyen felhangja legyen a dolognak, hogy a korábbi szabályozástól eltértünk. Tudható az is, hogy a törvénynek majd egy későbbi szakaszban egy részletesebb átfésülése is történhet a későbbiekben. Nyilván akkor ezekre a kérdésekre majd vissza lehet térni. Én azt hiszem, hogy sikerült egy olyan változatot elérnünk itt a vita során, ami mindenki által támogatott, és a kétharmados kérdésekben nyilvánvaló, hogy nagyon érzékeny lenne egy hirtelen rövidítése a határidőnek anélkül, hogy a Kúria, mondjuk, tudomással bírna arról, hogy van egy ilyen változtatás. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy kíván-e valaki felszólalni a most következő időszakban. A táblán az időkeret, a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Igen, látok jelentkezőt, Dúró Dóra, aki ismerteti a Jobbik-képviselőcsoport véleményét.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Vannak más kérdések is, amelyekre nem kaptunk választ a vitában, sem a bizottságban, sem pedig a plenáris ülésen, és erre módosító javaslatokat is terjesztettünk elő. Szó szerint beterjesztettük azt a módosító javaslatot, ami megegyezik a Nemzeti Választási Iroda elnökének javaslatával, az aláírásgyűjtés vonatkozásában. A Nemzeti Választási Iroda szakmai javaslata ugyanis azt tartalmazza, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya az kizárólag, amelyet a Nemzeti Választási Irodától kell átvenni, egyébként ez a jelenleg hatályos szabályozásban is így van. Az Igazságügyi Minisztérium, bár személyesen Orbán Viktor miniszterelnök volt az, aki a Nemzeti Választási Irodától megkérte a szakmai javaslatokat, úgy terjesztette be ezt a javaslatot, hogy megváltoztatta a Nemzeti Választási Iroda elnökének előterjesztését, és most már nemcsak a mintapéldányt, hanem az összes, az aláírásgyűjtő ív összes darabját csak a Nemzeti Választási Irodából lehet igényelni. Mindez rendkívüli mértékben megnehezíti logisztikailag az aláírásgyűjtést, hiszen 200 ezer érvényes aláírást kell összegyűjteni ahhoz, hogy a választást kiírják, így, mivel egy aláírásgyűjtő ívre nyolc aláírás fér, így majdnem 220 ezer aláírásgyűjtő ívről van szó, amelyet a Nemzeti Választási Irodától kell átvenni, és a bírságolás vonatkozásában is a választási eljárásról szóló törvény logikáját követik. Nagyon fontos megvizsgálni ilyen esetben azt, hogy mi volt az eddigi gyakorlata az Orbán-kormányoknak, illetve a Nemzeti Választási Irodának az aláírásgyűjtő ívek, szavazólapok, illetve nemzeti konzultációs kérdőívek nyomtatásával kapcsolatban, és ha már ma itt egy interpellációra adott válaszában Soltész Miklós államtitkár úr megemlékezett Erdős Ákosról, akkor engedjék meg, hogy most én is az ő nevét hozzam ide. Joggal háborodott fel azon ugyanis államtitkár úr, hogy a Gyurcsány-kormány idején Erdős Ákos valóban úgy vásárolta meg a Nemzeti Tankönyvkiadót, hogy volt egy, az állam számára egymilliárd forinttal kedvezőbb ajánlat is, mégis őt választották akkor. Kérdezhetném azt, hogy államtitkár úr ezen miért van felháborodva, miért nem számoltatták el akkor Erdős Ákost, és miért nem számoltatták el Gyurcsány Ferencet. Nos hát, azért, mert Erdős Ákos 2014-ben a három választás szavazólapjainak legyártásáért 2,3 milliárd forintos megbízást kapott, nyílt közbeszerzési eljárás mellőzésével, ugyanis az ő cége volt az, amelyik a nemzetbiztonsági érdekeknek megfelelően tudta legyártani ezeket a szavazólapokat. Ezt az eljárást, hogy ilyen pénzösszegben lehessen közbeszerzés nélkül valakit megbízni, ezt 2011-ben az Orbán-kormány hozta létre egy kormányrendeletben. Nemzetbiztonsági érdekekre hivatkoztak tehát, amikor ilyen pénzösszegben bízták meg Erdős Ákos érdekeltségét, csakhogy hibádzott a történet, ugyanis abban a cégben, amit megbíztak, két amerikai cégnek is érdekeltsége van. Tehát 2014-ben egy olyan cég gyártotta el a magyarországi szavazólapokat, amelyben amerikai cégeknek is érdekeltsége van, és önök szerint ez nem rejt nemzetbiztonsági kockázatot, sőt épp hogy rendkívül biztonságos, és ezért még mellőzni lehet a közbeszerzési eljárást is. És mit ad Isten, amikor önök nemzeti konzultációt indítottak a bevándorlásról, akkor ki volt az, mely cég volt az, amelyik a nemzeti konzultációs kérdőíveket szintén legyártatta, és megnyerte ezt a lehetőséget is? Erdős Ákosnak az érdekeltsége, ugyanaz a cég, amelyik a szavazólapokat is gyártotta. Sántít az a javaslatnak az indokolásában, hogy azért van szükség arra, hogy az összes aláírásgyűjtő ívet csak a Nemzeti Választási Irodától lehessen átvenni, hogy így kevesebb lesz a visszaélés, hiszen egy aláírásgyűjtés során, egy népszavazási kezdeményezés során rendkívül sok civil szervezet csatlakozik az aláírásgyűjtéshez, és logisztikailag sokkal egyszerűbb, és ez volt a Nemzeti Választási Iroda elnökének is a javaslata, hiszen ő is évek óta ezzel a kérdéssel is foglalkozik, szakmai javaslatot, életszerű javaslatot fogalmazott meg. Ezt változtatta meg az Igazságügyi Minisztérium azok után az előzmények után, amiket felsoroltam, és az erre vonatkozó javaslatainkat, egyiket sem támogatta az Igazságügyi bizottság, éppen ezért van jogunk feltételezni, hogy ismételten erről van szó. És önök azok után, hogy Erdős Ákos valóban úgy vásárolta meg a Nemzeti Tankönyvkiadót, hogy egymilliárd forintot bukott az állam, önök nemhogy elszámoltatták volna, hanem még újabb megbízásokkal tömték a zsebét, még újabb hárommilliárd forintot, amit akkor kifizetett az államnak, azt önök most visszaadták neki a 2014-es szavazólapok legyártásával és a bevándorlási nemzeti konzultáció kérdőíveinek a legyártásával. Tehát, amikor akár Hollik István, akár Soltész Miklós felháborodik azon, hogy Erdős Ákos miket tett az előző kormányok idején, akkor jó lenne, ha a saját házuk táján is söprögetnének kicsit ez ügyben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni a felszólalási időkeretekkel élve. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Államtitkár úr, van lehetősége összegezni gondolatait.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Egy konkrét témára kérdezett rá, tulajdonképpen az aláíróívekre. Szeretném megnyugtatni képviselő asszonyt, hogy a Nemzeti Választási Iroda javaslata alapján került be ebben a formában a törvényszövegbe a szabályozás. Valóban azok az indokok, hogy így a hitelessége és a feldolgozhatósága is sokkal sikeresebb lehet az előregyártott íveknek. Erdős Ákost nincs módomban ismerni, de nyilvánvaló, hogy ha bármely olyan cég versenyképes a piacon, amely el tudja végezni ezt a tevékenységet, akkor ezeknél a beszerzéseknél tud indulni. Szerintem a Nemzeti Választási Irodát sem és a törvény-előkészítőket sem az a szándék vezette, hogy ennek a cégnek bármilyen megbízatása legyen, hiszen mi erről közvetlen tudomással nem is bírtunk, de köszönjük az információt.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Miután a vitát lezártam, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10311. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy 2016. május 5-én a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/10311. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 28 igen szavazattal, 6 nem ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. [[18.30]] Az összegző módosító javaslat csupán a Honvédelmi és rendészeti bizottság 9 pontos indítványát tartalmazza. Ezen módosító 1. pontja azt az MSZP-s kezdeményezést fogadja be, amely szerint a szerződéses katonákat nem terheli 5 év elteltével a visszafizetési kötelezettség a végkielégítésre vagy a leszerelési segélyre vonatkozóan. Az elfogadott módosító értelmében 5 évnél hosszabb idő rendeleti szinten sem írható elő, mármint a visszafizetésre. A módosító többi részében - a nyelvhelyességi és technikai pontosításokon túl - a szövegjavaslat megteremti az összhangot a T/10267. számon benyújtott, állami tisztviselőkről szóló törvényjavaslattal is. Bízom benne, hogy a törvényjavaslat elfogadásával a honvédség személyi állománya még ütőképesebbé, a katonák még harcképesebbé válnak, és a katonai szolgálat különleges közszolgálati jellege tovább erősödik. Kérem támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, hogy most vagy majd a végén kíván szólni. [[Vargha Tamás: A végén.]] Köszönöm szépen, jelzi, hogy majd a végén. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának, 6 perces időkeretben.
Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága a Házszabály 32. § (1) bekezdése alapján kijelölt bizottságként a 2016. május 2-ai ülésén lefolytatta az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/10311. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek.A bizottság a részletes vita során a Házszabály 45. § (1) bekezdése alapján megtárgyalta a jelentés mellékletében szereplő módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a Házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a benyújtott képviselői módosító javaslatok közül egyet sem támogatott, hanem az ülésen saját módosítási szándékát magában foglaló, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot fogadott el, amelybe az MSZP képviselői 4. számú módosító javaslatának tartalmi elemei is be lettek emelve. A bizottsági módosítót 6 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett fogadta el a bizottság. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. május 2-án lezárta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megjelent a képernyőn az időkeret.Elsőként az előre bejelentett felszólalónak, Simon Miklós képviselő úrnak adom meg a szót, a Fidesz részéről.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi javaslat egyszerre több törvényt módosít egy időben, garantálva ezzel, hogy a honvédpálya és annak szabályai követik a folyamatosan változó szabályozási környezet módosulásait. Amint a részletes vita során is ki lett fejtve, a törvényjavaslat egy felülvizsgálat eredménye, és több törvényt módosítana egyszerre. A honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak tekintetében szükségessé vált, hogy a pótlékátalány lehetősége alkalmazható legyen, ami plusz pénzbeli elismerést jelentene számukra. Ennek megfelelően a következő változásokat vezetné be. A különadótörvény módosításával a honvédségnél kifizetésre kerülő végkielégítésre és jubileumi jutalomra, illetve a visszailleszkedési támogatásra nem fog vonatkozni a különadó.A Hjt. további módosításának célja az egyes jogintézmények pontosítása, valamint az önkéntes tartalékos rendszerre vonatkozó előírások módosítása is. Ilyen módosítás lenne, hogy a jognyilatkozatok elektronikus formában is megküldhetők legyenek, továbbá, hogy az állomány tagjainak a közösségi médiában történő megjelenésének szabályozása, illetve a pihenéshez való alapjog biztosítása pozitív módosítást kapjon. A Hjt. további módosításával biztosítanák, hogy teljesítményjuttatásban részesülhessenek a honvédtisztjelöltek és az altisztjelöltek is, ha kimagasló teljesítménnyel végzik természetesen a munkájukat, vagy többletfeladatokat teljesítenek. Tisztelt Képviselőtársaim! A Honvédelmi Minisztérium jelen javaslatával pozitív módosításokra tesz javaslatot, amelyek a mindennapi tapasztalatok eredményeként születtek, és a honvédek számára kedvező változásokat jelentenek. A Fidesz-frakció támogatja a jelenlegi javaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Előttem szólva képviselőtársam említette, hogy az előterjesztés tartalmazza azt, hogy a mindennapok tapasztalatai is ösztönözték a jelen módosításcsomagot. Azt gondolom, hogy tényleg egy-két elem van ebben, ami elfogadható. Sajnos itt kimerül a történet, viszont ha igazán a mindennapos tapasztalatokat és a helyzetet szeretnék kezelni, akkor már lassan ott tartunk, hogy egy teljesen új, a honvédek jogállásáról szóló törvényt lehetne létrehozni, és azt gondolom, hogy a honvédelmi törvénnyel is komoly problémák vannak, de ezt az elmúlt években rengetegszer kifejtettük. Számomra az volt elképesztő, hogy már szinte a számát sem tudom megmondani, hogy az elmúlt két évben hányszor találkoztunk a honvédek jogállásáról szóló törvény módosításával. Tehát ez már nem is az egyébként évente megszokott módosítás vagy felülvizsgálat; sokszor az is megkérdőjelezhető, mert néha akár a szorgos munka látszatát keltve elhiszem, hogy szükség van arra, hogy egy újabb és újabb törvénymódosítás legyen, de itt már arról beszélünk, hogy szinte negyedévente, félévente van valamilyen módosítás. Többször felmerült a Honvédelmi bizottság ülésén is - próbáltunk azért erről érdemben beszélgetni, hogy ennek mi az oka és egyébként mit lehetne tenni, és rendre olyan érvelést tapasztalunk és kapunk, ami egyébként ebből a javaslatból is abszolút kitűnik, hogy a biztonságpolitikai környezet változásaira tekintettel, a honvédség megnövekedett feladatai ellátására, a működőképesség megőrzésére való tekintettel nagyobb rugalmasságot szükséges biztosítani az állomány munkavégzését illetően, és ez az oka egyébként annak, hogy folyamatosan, egyre inkább szűkebbre veszik az állomány jogait és lehetőségeit. Azt gondolom, nem ez a megoldás. Ha rugalmasságról beszélünk vagy ösztönzőkről beszélünk, akkor az nem szigorítást jelent, mert évtizedek óta rendkívül szigorú jogszabályi környezet keretében végzi a Magyar Honvédség állománya a tevékenységét, hanem ha nagyobb rugalmasságot szeretnénk és még hatékonyabb munkavégzést - mert azt gondolom, hogy az állomány aztán most is maximálisan kihozza a munkavégzésből azt, amit lehet a jelen körülmények között, tehát ténylegesen köszönet ezért nekik, ezt most is mindenképpen el kell mondjam, de a rugalmasság ott kezdődik, hogy fel kell tölteni a Magyar Honvédség állományát. [[18.40]] És tisztában vagyunk azzal, hogy ez nem egyik napról a másikra történik. Az az óriási probléma, hogy évek óta tart ez a leépülés, viszont volt megoldási javaslatunk erre, ezt a mai napig is fenntartjuk, hogy igenis, egy év alatt érdemi változásokat lehetne elérni, a legénységi állomány létszámát is nagyban lehetne növelni, és egyébként a tiszti állományét is, tehát a tiszti beiskolázásokat is lehetne növelni, hiszen pontosan a Honvédelmi Minisztérium szinte minden évben beszámol arról, hogy milyen túljelentkezés van a katonai felsőoktatási intézményekben. Ez egy nagyon pozitív dolog, csak akkor élni kell valahogy ezzel a lehetőséggel. Én nagyon remélem, hogy ténylegesen a kormány most már érdemben fog ezen gondolkodni. Sajnos ez a jelenlegi jogállásitörvény- és munkatörvénykönyv-módosítás most még abszolút nem ezt mutatja. Kiemelte mindkét képviselőtársam előttem szólva, hogy volt olyan módosítás, amit egyébként a bizottság javaslatunkra mint bizottsági módosítót benyújt. Azt gondolom, hogy ez pont egy olyan pontja a módosításoknak, amire, úgy gondolom, hogy a jogalkotó szándéka megfelelő volt. Ugye, itt arról beszélünk, hogy ha valaki a szerződés lejártával válik ki a honvédség állományából, ha öt éven belül kerül visszavételre… - tehát eddig úgy szólt a jogszabály, hogy öt éven túl lehet csak visszavenni őt az állományba, most kifejezett büntetést is megállapíthatna a miniszter, miszerint a leszerelési segélyt akár teljes összegben vissza kellene fizetni. Azt gondolom, ez semmiképpen nem ösztönzi azt a célt, ami nagyon remélem, hogy a kormány részéről is megvan, hogy minél inkább töltsük fel a Magyar Honvédség létszámát. Ezért adtuk be ezt a módosító javaslatot, és ennek nagyon örültünk is, hogy a bizottság ezt így a sajátjaként, de a lényeg az, hogy megtámogatta.Viszont sajnos nagyon sok probléma maradt még ebben a törvényjavaslatban. Például a jelenleg hatályos szabályozás szerint a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet esetén a fokozott igénybevételi pótlék napi mértéke a távolléti díjnak az 5 és 10 százaléka között állapítható meg. A javaslat ezt most 1 és 10 százalék közé helyezi el. Tehát azt gondolom, az, hogy ez a minimumértéket még inkább lecsökkenti, semmiképpen sem egy bizalomnövelő intézkedés az állomány felé, és sajnos az elmúlt évek tapasztalata azt mutatja, hogy ha valamit lehet csökkenteni, és erre még a jogszabály is lehetőséget ad, akkor azt meg fogják tenni. Úgyhogy erre adtunk be módosító javaslatot, sajnos ezt egyébként nem támogatta a bizottság.A másik fontos dolog, hogy a közalkalmazottak tekintetében eddig a pótlékok a munka törvénykönyvében voltak szabályozva, most a javaslat kiveszi a munka törvénykönyve hatálya alól a pótlék mértékét, és átalánypótlékot állapíthat meg a miniszter, teljesen tetszőlegesen. Azt gondolom, hogy ez is jogfosztás, a garanciákat veszi el a honvédség közalkalmazotti állományától. Itt szeretném azt kiemelni, hogy jelen pillanatban az óriási létszámhiány okozta helyzetben nagyon sok közalkalmazott a Magyar Honvédség állományában akár olyan feladatokat is ellát, mint ami a hivatásosoknak, a hivatásos katonák feladata, és kifejezett túlterheltségben dolgoznak ők is, nem csak a hivatásos állomány. Amikor bevezették a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet fogalmát és az azzal kapcsolatos intézkedéseket, akkor egyébként mindenféle korlátozást eltöröltek a rendkívüli munkavégzésre vonatkozóan. Így alakulhatott ki egyébként, hogy a hivatásosok esetében a túlszolgálat maximumát eltörölték, de most kifejezetten a közalkalmazottakról szólva éves szinten 832 óra pluszmunkavégzésre van lehetőség. Tehát mondhatjuk, hogy minden hétvégén ők dolgoztathatók. Én csak remélni tudom, hogy ez nem lesz kihasználva, és nem ez alapján fogják a szolgálatteljesítést szervezni, de sajnos a törvény megadja rá a lehetőséget, és a helyzet abba az irányba mutat, hogy ezt ki is fogják használni. A közalkalmazotti állomány az elmúlt egy évben kétszer bruttó 8 ezer forintos bérkiegészítést kapott. Azt gondolom, hogy most már tényleg évek múltán, sok-sok év múltán igenis, nemcsak a hivatásos állomány, hanem a közalkalmazotti állomány illetményemelésére, a közalkalmazotti bérek emelésére is szükség van, hiszen ott semmilyen emelés nem történt. Ugye, a hivatásos állomány kapott illetményfejlesztést, ez ténykérdés, hogy ezt megkapták az elmúlt évben, nagyon úgy néz ki, remélem, hogy az idei évben a kormány ígéretéhez híven ez folytatódik, viszont óriási feszültségeket okozhat az állományban, hogyha egyébként a közalkalmazottak tekintetében nem emelkedik az illetmény. A rendelkezési állományról szólva szeretném azt kiemelni, hogy az még egy pozitívum, hogy 25 évnyi szolgálat után a jelenlegi szabályozás szerint 16 hónapos rendelkezési állományban tartásra volt lehetőség, most ez plusz egy évvel hosszabbodik, bár csak az illetmény felét kaphatják majd meg. Az látszik, hogy valamit próbál tenni a kormány, hogy ellensúlyozza azt a helyzetet, ami kialakult a szolgálati nyugdíj eltörlésével. Nekem most lejárt az időm, de utolsó mondatomban csak arra szeretném önöket emlékeztetni, hogy valamilyen kedvezményes nyugdíjrendszer kialakítására szükség van, a megbecsülésnek ez része kell legyen. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Következő hozzászóló Kulcsár Gergely képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az egyes honvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájában már kifejtettük, kifejtettem a Jobbik álláspontját, a Jobbik véleményét a javaslatról, nem szeretnék ismétlésbe bocsátkozni, ezért csak nagyon röviden kiemelnék egy dolgot a javaslatból, illetve egy jobbikos módosító javaslatra szeretném felhívni a tisztelt Ház figyelmét. Ez pedig nem más, mint a fokozott igénybevételi pótlék, amely a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetbe kivezényelt személyek juttatására kerül meghatározásra, amelynek mértéke a javaslat szerint naponként 1-10 százalék, ahogy az előttem felszólaló is elmondta. Ismét szeretném hangsúlyozni, hogy kevésnek tartjuk ezt a nagyságrendet, a határhoz kivezényelt, vagy ahogy a javaslatban is van, katasztrófahelyzetben helytálló katonáknak édeskevés ez a pótlék, ami a javaslat szerint akár 1-2 százalékos is lehet. Nem valósul meg ezáltal az önök által úton-útfélen hangoztatott, a kormány által hangoztatott „katonák megbecsültsége” szlogen. A katonák véleményünk szerint többet érdemelnek, és ennek fényében nyújtottuk be azt a módosító javaslatunkat, amely ezt a távolléti díjat 5-20 százalékos szintre emelné. Erről külön szavazást is kértünk, holnap az Országgyűlésnek módjában áll ezt elfogadni. Kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt a javaslatunkat. Ha ez nem valósul meg, akkor a Jobbik tartózkodni fog a végszavazásnál. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Megkongatom a vészharangot: a honvédség önkéntes tartalékos rendszere válságban van, több ezer fő hiányzik az állományból. Sőt, a 45 év alatti önkéntes műveleti tartalékosok száma 515 fő, ez derült ki a miniszter úrhoz Kulcsár Gergely szakpolitikus képviselőtársammal intézett írásbeli kérdésre adott válaszból. Egy ilyen beismerő vallomás után indítványoztuk az önkéntes honvédségi alapkiképzés bevezetését, az önkéntes tartalékos rendszer bővítését egy ilyen válsághelyzetben. Ezt arra hivatkozva utasították el, legalábbis államtitkár úr, amikor itt egy azonnali kérdésben a miniszter úr álláspontját szerettem volna megtudni, azt mondta, hogy majd nekik lesznek saját javaslataik. Na, hát ez a saját javaslatuk, hogy még tovább szűkítik az önkéntes tartalékos rendszert? Hiszen e javaslat szerint megszűnik az önkéntes tartalékos szolgálati viszony akkor is, ha az önkéntes tartalékos katona nem felel meg a nemzetbiztonsági ellenőrzésnek. [[18.50]] Mi ezt azért tartjuk szükségesnek be nem emelni a törvényjavaslatba, mert sajnos a tapasztalat azt mutatja, hogy a nemzetbiztonsági ellenőrzésnek való nem megfeleléssel gyakorlatilag politikai alapon, indoklás nélkül ki lehet rekeszteni olyan tettre kész hazafiakat az önkéntes tartalékos katonai szolgálatból, akik a kormánynak nem tetsző szervezetnek a tagjai, vagy korábban a hatalomnak nem tetsző politikai aktivitást fejtettek ki. Bizony, a legutóbbi fogadóórámon is megkeresett egy hivatásos katonatiszt, pontosabban, egy volt hivatásos katonatiszt, aki nem gyakorolhatja a pályafutását, mert végigkövették a tevékenységét, hogy mikor jelent meg Pongrátz Gergely temetésén a Corvin közben, és még sorolhatnánk azokat az eseteket, amelyeket megfigyelendőnek tartott a korábbi, és úgy tűnik, hogy a mostani kormányzat is. Számos ilyen panasz jut el hozzánk, hogy tettre kész, elhivatott hazafiakat tulajdonképpen kirekeszt a körükből a honvédség. Intéztünk is egy írásbeli kérdést a miniszter úrhoz. Ebben rákérdeztünk arra, hogy a volt Magyar Gárda vagy egyéb hazafias szervezetek tagjai számíthatnak-e arra, hogy a KBH politikai alapon megbízhatatlannak nyilvánítja őket, így kontraszelektálva az állományt, kizárva a tettre kész fiatalokat, amint látjuk azt sajnos sok esetben. Erre a kérdésre nemes egyszerűséggel még csak formálisan sem válaszolt a miniszter úr. Persze, mi nem azok vagyunk, akik ezt csak úgy elfogadjuk. Úgyhogy benyújtottuk ismételten a kérdést, most már kifejezetten azzal a - tudom - miniszter úr számára legkellemetlenebb kérdéssel, hogy önmagában az a tény, hogy valaki a Magyar Gárda tagja volt, kizárja-e, hogy akár hivatásos katona legyen. Talán annyit miniszter úrral sikerült megértetni, hogy mi nem fogadjuk el, ha nem válaszol. Így legalább formálisan kaptunk választ. No de, hát milyen válasz az egy ilyen őszinte, nyílt kérdésre, hogy - idézem, egyetlenegy mondat -: „Tájékoztatom, hogy a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény V. fejezete rögzíti a szolgálati viszony létesítésének feltételeit”? Hát, köszönjük szépen, ezt tudjuk. Nem ezt kérdeztük, hanem azt, hogy ők hogyan értelmezik ezt. [[Vargha Tamásnak:]] Ne mosolyogjon, államtitkár úr! Visszaélnek a joggal, és még csak nem is adnak választ, pedig adjanak a magyar embereknek, a honvédségi életpályát választóknak arra, hogy önmagában az a tény, hogy valaki, mondjuk, a Magyar Gárda tagja volt, kizárja-e, hogy hivatásos katona legyen. Legyenek olyan bátrak legalább a Honvédelmi Minisztériumban, hogy erre a kérdésre választ adnak! Akár adjon választ itt, most, államtitkár úr! Ez kizárja vagy nem? Mert természetesen, bármi is a válasz, ennek az ügynek lehet folytatása, hiszen nagyon sokan állítják, hogy nem tudnak mást elképzelni, miután persze indoklás nélkül teszik ki őket az állományból, hogy ez jelent nemzetbiztonsági kockázatot. Ezt láthattuk, mondjuk, Staudt Gábor képviselőtársam esetében, hogy a Magyar Gárda Egyesület alapításában való részvétel országgyűlési képviselővé válása után nemzetbiztonsági kockázatot jelentett az önök kormányzata szerint. Azért, azt gondolom, ennek véget kellene vetni, és inkább nyitottságot kellene hogy mutassanak az önkéntes tartalékos rendszer kiszélesítését célzó határozati javaslatunk felé, amelyet eljuttattunk önöknek. Ígértek ötpárti egyeztetést, az sincs, ugyebár, és semmi előrelépés nincs. Pedig hiába írja elő az Alaptörvény, hogy minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére, ha az állam nem biztosítja az ehhez szükséges alapkiképzést még azoknak sem, akik ezt egyébként önkéntes elhatározásukból elsajátítanák. Ezért tartottuk szükségesnek kiszélesíteni, illetve az önkéntes honvédségi alapkiképzést bevezetni, azért, mert jelenleg háromévenként hat hónap kötelező szolgálatellátásra kell hogy számítson az, aki tartalékosnak jelentkezik. Kérdés, hogy tekinthetjük-e az évi két hónapnyi tényleges szolgálatteljesítést békeidőben is, bármilyen rendkívüli helyzettől függetlenül, tartalékos rendszernek. Mi ehhez képest egy olyan, valóban nyugvó állományt hoznánk létre, egy olyan tartalékosi állományt, amelynek behívását például minősített helyzethez lehetne kötni. Azt gondolom, hogy a korábban megszüntetett sorkatonai szolgálat komoly csapás volt hazánk önvédelmi erejére, mivel feladatrendszerének ellátói nem kerültek teljes mértékben pótlásra. Erre mondta Kövér László, Kósa Lajos, hogy ők gondolkodnak a kötelező sorkatonai szolgálat bevezetésén. Ők egyetértenek, támogatják. Szerencsére, ebben még kisebbségben maradtak, hiszen lenne egy sokkal racionálisabb, jobb megoldás: az önkéntes honvédségi alapkiképzés. Csak erre önök nem hajlandóak. Ehelyett van ez a rendszer, amely tulajdonképpen politikai alapon is kiszűri azokat, akik egyébként hazafias indíttatásból csatlakoznának. Azt gondolom, ezek után nem kellene csodálkozni azon, nem meglepő, ha a fiatalok a Farkasok vagy a Betyársereg, vagy más hasonló szervezetbe lépnek be inkább, ha önök tulajdonképpen ellehetetlenítik azt, hogy tisztességes alapkiképzést kaphassanak ennek keretein belül. A saját tapasztalatom is az, hogy hiába jelentkeztem szeptemberben önkéntes tartalékosi rendszerbe, tulajdonképpen hónapokon keresztül válasz nélkül hagyják gyakran az embert. A mai napig nem lehet még tudni közel egy év vagy háromnegyed év elteltével, hogy mikor méltóztatnak végre egy kiképzést biztosítani. Ha szeptemberben jelentkezik valaki egy akármilyen bélyeggyűjtő körbe, megtisztelik egy válasszal, egy hírlevéllel, hogy valahogy a kapcsolatot tartsák. Ehhez képest önök még azt sem tudják megmondani, pedig most már lassan egy év eltelt, hogy mikor lesz honvédségi alapkiképzés. Talán évente egyszer méltóztatnak majd ilyet szervezni. Ezért azt gondolom, hogy nyitottságot kellene mutatniuk a javaslataink elfogadására. Kulcsár Gergely képviselőtársam módosító javaslatának eddigi leszavazását elfogadhatatlannak tartjuk, ezért a frakciónk kikérte plenáris szavazásra azt, hogy politikai alapon ne lehessen nemzetbiztonsági kockázatnak nyilvánítani a magunkfajtákat. Éppen ezért szeretnénk, ha erről holnap a plenáris ülés szavazna, és bízunk benne, hogy miután megkondítottuk a vészharangot, és talán önök is szembesülnek azzal, hogy több ezer fő hiányzik az önkéntes tartalékos rendszerből, ezek után nem újabb kirekesztő törvénymódosításokat kellene hozni, hanem inkább az ösztönzőket kellene beépíteni a javaslatba, amit a Jobbik le is tett az asztalra. Kérjük ezek megfontolását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Látom, készülődik államtitkár úr. Megadom a szót az előterjesztőnek, tízperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Valóban az a célunk, hogy a magyar honvédek, magyar katonák helyzetét, lehetőségeit javítsuk, és ezért fekszik ez a több törvényt módosító törvényjavaslat az Országgyűlés előtt; így a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény, az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények módosítása, a Hjt., a honvédek jogállásáról szóló törvény. Azt gondolom, minden egyes alkalommal, amikor szembekerülünk azzal, hogy változtatni kell, akkor bátran változtatni kell. Azt elmúlt év, azt gondolom, ilyen év volt. Módosult a honvédek illetménye. Azt gondolom, ez egy helyes és jó döntés volt. Az elmúlt évben olyan biztonsági kihívásokkal néztünk szembe, és oly mértékben megváltozott körülöttünk a világ, a biztonsági helyzet, hogy törvényt kellett hozni és módosítani, mint ahogy most is a felülvizsgálat során eljutottunk oda, hogy hol kell, melyik törvényen változtatni annak érdekében, hogy közös célunk teljesüljön, tehát minden honvéd életkörülményei, munkalehetőségei javuljanak.Örülök, hogy egyetértünk abban, hogy köszönettel tartozunk azoknak a katonáknak, akik ma is szolgálnak, és védik Magyarországot, a magyar határt, Európát és az Európai Unió határát. Minden módosítás a honvédek javát szolgálja. Azt gondolom, hogy ez egy szigorú és feszes szervezet, szigorú törvények és szigorú szabályozók kellenek ahhoz, hogy ennek a szervezetnek, a honvédségnek az életét és az ott folyó munkát szabályozza. Ehhez arra is szükség van természetesen, hogy a nemzet biztonsága szempontjából megvizsgáljuk azokat, akik szolgálatot teljesítenek. Ez nem politikai kérdés, ez a nemzet biztonságának kérdése, és azt gondolom, ebben mindannyian egyet kell hogy értsünk. Örülök annak is, hogy van egy olyan javaslat, amelyet az ellenzék nyújtott be, és amelyet a Honvédelmi és rendészeti bizottság és a tárca is elfogadásra javasolt. Azt kérem mindenkitől, hogy a holnapi nap folyamán támogassa szavazatával ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10097. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. [[19.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én megtárgyalta a T/10097. szám alatt benyújtott, az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 30 igen szavazattal, tehát egyhangú döntés mellett, összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság indítványát tartalmazza 23 pontban, amely nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat tartalmaz. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Jelen törvényjavaslat az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosítására irányul, tekintettel arra, hogy korábban a vonatkozó európai uniós irányelv legfontosabb rendelkezéseit az elektronikus hírközlési szolgáltatások és infrastruktúra fejlesztésének ösztönzéséről, a jogszabályi háttérakadály mentesítéséről szóló törvénymódosításokról rendelkező 2015. évi CXXXVIII. törvény már átültette a hazai jogba. Ennek megfelelően a törvényjavaslat célja, hogy a korábban át nem ültetett irányelvi rendelkezések implementálásával biztosítsa a hazai jog teljes összhangját az Európai Parlament és a Tanács 2014/61. irányelvével, különös tekintettel az előfizetői szerződésekre, a hírközlési építmények felügyeletére, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság feladatai ellátásához szükséges adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok rendelkezéseivel. A jövőben a fejlődést és a jólétet a digitalizáció jelentheti. Magyarország Kormánya és a Fidesz-frakció pedig elkötelezett a digitális fejlesztések mellett, és ennek végigvitele érdekében mindent megtesz. Ezen célokat szolgálja a javaslat is. Kérem, hogy támogassák a T/10097. számú törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat. Minthogy előre bejelentett felszólaló nem jelentkezett, most normál szót kérőként a Jobbik képviselője, Novák Előd képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Egy fideszes és egy jobbikos módosító javaslat került benyújtásra ehhez a javaslathoz. Én értelemszerűen a jobbikosról szeretnék szólni, már csak azért is, mert ezt nem támogatta a bizottság, viszont frakciónk ezt kikéri szavazásra a holnapi nap folyamán. Ezért az Országgyűlés még megfontolhatja, hogy helye van-e annak a titkosításnak, aminek szerintünk nincsen. Maga az alapjavaslat üdvözlendő volt ugyebár, de ez nem jelenti azt, hogy ne találnánk benne még azért olyan apró javítanivalókat vagy elfogadhatatlan részeket, amelyeket orvosolnunk kellene. Én örülök, hogy végre nem internetadót javasolnak, végre nem internetcenzúrát javasolnak - ezekre mind láthattunk példát. Alapvetően egy jó, a fogyasztóvédelmi szempontokat szem előtt tartó és javítani akaró javaslat fekszik előttünk, azonban nem elég az, hogy 2020-ra minden állampolgár nagy sebességű internetkapcsolathoz hozzáférjen. Ezt az alapvetést támogatjuk, de egyrészt az általános vitában sok konkrét, a témához kapcsolódó kritikát is megfogalmaztam, másrészt azért maradjunk csak a 4. § (1) bekezdésénél, amelyben ismét titkolni akarnak, ezúttal versenyeztetésre hivatkozva. Egy kicsit hasonló az érvelés, mint amit a Postánál is láthattunk. Mondjuk, ott annyival rosszabb volt a helyzet, hogy állami tulajdonú cégekről volt szó. Most csak állami vagyonról, a frekvenciavagyonról, a frekvenciasávok hasznosításáról van szó. Mégis, a versenyeztetési eljárás e módszere mesterséges beavatkozásokkal versenyelőnyt kovácsol a jogalkotó számára kedvező félnek. Ezért javasoljuk ennek elhagyását. Itt a titkosítást tehát nem tudjuk támogatni. A frekvenciahasználati jogosultság megszerzésére irányuló versenyeztetési eljárás célja az állami vagyon részét képező frekvenciasávok leghatékonyabb felhasználásának biztosítása és az állami frekvenciavagyonnal történő hatékony gazdálkodás megvalósítása. Pont ezért nem tudjuk támogatni azt, hogy a versenyeztetési eljárásban ne lehessen betekinteni a kiírási dokumentációba. Szeretnénk tehát tisztán látni, és mivel a vita során erre eddig nem kaptunk választ, én azt gondolom, hogy ez fenntartható, ezért kérjük a fenntartását ennek a javaslatnak, és ezért fog erről holnap a plenáris ülés szavazni.Ettől függetlenül az alapjavaslatot a Jobbik mindenképpen támogatja, mert nagyon komoly elmaradásban van Magyarország. A széles sávú internet-hozzáféréssel rendelkező háztartások aránya a KSH 2015-ös összesítése szerint még csak 75 százalék, tehát feladat van bőven ezen a téren és még kapcsolódóan is, de most maradjunk csak ennél az egy módosító javaslatnál a vita e szakaszában. Köszönöm. Ha esetleg mégis egyáltalán elolvasásra méltónak tartják ezt a nagyon rövidke kis javaslatunkat, és hogyha megszavazzák, azzal, azt gondolom, elkerülnének olyan jövőbeli korrupciógyanús, mutyigyanús eseteket, amikor joggal fognak korrupciót kiáltani az emberek, hogyha ilyen titkosításokkal is akarják leplezni azt, hogy valójában kinek az érdekét szolgálja, mondjuk, egy versenykiírás. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni az időkeret terhére. [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy senki. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Kara Ákos államtitkár urat, kíván-e reflektálni. [[Kara Ákos jelzi, hogy igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is, ha szabad, akkor a módosító javaslattal kapcsolatban szeretném kiemelni, hogy a Törvényalkotási bizottság módosítóját minden jelenlévő támogatta, tehát ott vita sem volt egyébként az előterjesztéshez benyújtott módosítással kapcsolatban. És valóban, a Gazdasági bizottság irányából érkeztek szakmai javaslatok helyett azok a kodifikációs, jogtechnikai javaslatok, amik lényegében a benyújtott törvényjavaslatot a maga struktúrájában és gondolatában egyben hagyták. Ennyi szakmai jellegű kitekintés után egy kicsit hadd foglaljam össze én is önöknek, hogy miről is van szó, hiszen a digitalizáció, valóban, ahogy az általános vita során sokan elmondtuk, minden parlamenti párt, minden parlamenti szereplő részéről elmondtuk, a kormány részéről magam is elmondtam, hogy digitalizáció a jövő. A digitalizáció tekintetében szeretnénk az embereket, a családokat, a közigazgatást, illetve a vállalkozásokat olyan helyzetbe hozni, hogy a digitális versenyben Európában, de világviszonylatban is meg tudják állni a helyüket. Persze, az életben való boldoguláshoz nyilván más is kell, nem csak a digitális tudás. A digitális jólét önmagában egy fontos dolog, de nagyon sok minden más is kell még ahhoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném azt megerősíteni, egészen pontosan emlékeztetni arra - hiszen hála istennek, az elmúlt hetekben pozitív fogadtatást, pozitív visszhangot kapott -, hogy a kormány javaslatot nyújtott be arra, hogy csökkenjen az internet-előfizetés áfája. Azt gondoljuk, ez egy fontos dolog. Elmondtam magam is, most megerősíteném, hogy 2018 végére szeretnénk, ez egy ambiciózus cél, valóban minden háztartás számára megteremteni a lehetőséget, hogy ha szeretnék és akarnak a háztartások, akkor tudnak csatlakozni a szupergyors internethez, a széles sávú internethez. Amit a képviselő úr elmondott az előbb, a Központi Statisztikai Hivatal adatai, illetve az idevonatkozó adatok valóban helyesek, tényszerűek, tehát a magyar háztartásoknak ekkora része rendelkezik a széles sávú internethez való hozzáféréssel, és valóban, ezért tűztük ki ezt az ambiciózus célkitűzést. Az idejét tekintve ambiciózus, hiszen ha 2018 végére sikerül teljesíteni ezt a vállalást, ez azt jelenti, hogy nagyon-nagyon sok európai ország elé tudunk kerülni. A piaci szereplőkkel közösen azt gondolom, hogy a magyar kormánynak, a Magyar Országgyűlésnek ez egy nagyon fontos döntése, lehetősége lehet. Ha megengedik nekem, pontosan a szupergyors internettel, tehát a széles sávval kapcsolatban szeretném, hogy egy kicsit lássák - gondolom, azok ülnek itt a vitán, akik a téma iránt érdeklődnek, illetve alkotó szereplői ennek. Az első szakasz volt tulajdonképpen a szükségletfelmérés, előkészítés, a forrásbiztosítás. Ezt a részt a közép-magyarországi régió számára történő kiegészítő forrásbiztosítással az országban teljessé tettük. Ezt nevezhettük az első szakasznak. Most állunk a döntési helyzetben, tehát az első döntéseket kell meghozni, hogy Magyarország 139 járásában megkezdődhessen a széles sávú internet kiépítése. És a harmadik szakasz pedig maga a megvalósítás lehet majd. A megvalósításnak egy nagyon fontos dolgáról szerintem eddig keveset beszéltünk, de nagyon fontos lesz az elkövetkezendő esztendőkben, egy-két évben, hogy az önkormányzatok, persze a hatóságokkal karöltve, milyen módon tudják azt segíteni, hogy minden magyar településre odaérjen, megvalósuljon az a kormányzati szándék, amelyet célként tűztünk ki. [[19.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a kormány nevében a vita során elhangzott észrevételeket, hozzászólásokat. Azt remélem, hogy az Országgyűlés holnap nagy arányban támogatni fogja támogató szavazatával a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény és a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10098. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces keretben; ezt egyáltalán nem kötelező kitölteni. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-i ülésén tárgyalta meg a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény és a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. számú törvény módosításáról szóló T/10098. számú törvényjavaslatot. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, valamint 2 tartózkodás mellett fogadta el.Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság 25 pontos módosító indítványait is, valamint a Törvényalkotási bizottság korrekcióit foglalja magában, amelynek minden pontja kizárólag technikai jellegű pontosítás. A törvényjavaslat célja, hogy a gyakorlati tapasztalatokat figyelembe véve korrigálásra kerüljenek a víziközmű-törvény egyes pontjai. Tisztelt Országgyűlés! Mint az mindenki számára ismeretes, a 2011. évi törvénymódosítást megelőzően meglehetősen kaotikus szabályozás volt érvényben. Ennek köszönhetően a víziközmű-szolgáltatások rendszere országos viszonylatban rendkívül nagy szórást mutatott. A szórás jelentkezik egyrészt a víziközmű-szolgáltatás biztonsága terén, másrészt jelentkezett, ami nem mellékes, a lakossági fogyasztói oldalról rendkívüli érzékenységet mutató ár tekintetében. A kormányzat és a parlament célja az volt, teljesen érthető módon, hogy egy egységes rendszert alkosson, és olyan szabályozást hozzon létre, amely a víziközmű-szolgáltatás biztonságát és árszínvonalát megfelelő irányba módosítja. A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény vonatkozásában átfogó jellegű módosításra a 2011. évi kihirdetését követően három alkalommal is sor került: 2012-ben, 2013-ban és 2015-ben. E módosítások mellett a törvény több alkalommal más törvények által egy-egy sajátos jogpolitikai cél érdekében is módosult. Részben az előbbi módosítások alkalmával szerzett tapasztalatok és különösen a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvénynek a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CXIX. számú törvény általi módosításával összefüggésben elhangzott parlamenti vita irányította rá a figyelmet arra, hogy számos problémát a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény nem kezel megfelelően, kisebb hiányosságokkal és koherenciazavarokkal terhelt. Emellett a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény hatálybalépése óta eltelt több mint négy év során felhalmozott jogalkalmazási gyakorlat és a 2016-ban záruló víziközmű-szolgáltatói integráció előrehaladása során szerzett tapasztalatok alapján is időszerűvé vált a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény és az alkalmazását közvetlenül érintő néhány törvény korrekciója. A törvény ezeket a kérdéseket kezeli. A Törvényalkotási bizottság támogatja a javaslatot. Köszönöm szépen figyelmüket. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíván-e most szólni. [[Szabó Zsolt jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Ebben az esetben, minthogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, MSZP. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Ház! Mint ahogy képviselőtársam is elmondta, most harmadszor módosítjuk a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvényt. Csak az első kettő alkalom igazából nem szakmai jellegű módosítás volt, hanem elsődleges célja az volt, hogy a politikai szándék, ami a Fidesz-KDNP-nél jó mélyen gyökerezik, a rezsicsökkentés szándéka valósuljon meg. Sajnos a szakmaiság pici látszatát sem próbálták meg kelteni ezekben a módosításokban, tényleg tisztán populista politikai célja volt. Nagyon sokszor elmondtuk, hogy jelen pillanatban a víziközmű-szolgáltatás egy olyan rendszer, ami nem fenntartható, és pont egy olyan rendszer nem fenntartható, ami az emberek mindennapját érinti, ahol a jog, hogy tiszta ivóvízhez jussanak az emberek, egy alapvető jog, azt gondoljuk.Jelen pillanatban a víziközmű-szolgáltató cégek olyan helyzetbe kerültek mind a közműadó, mind a rezsicsökkentés, mind egyébként a pluszdíjak miatt, ami fenntarthatatlanná teszi lassan ezeket a cégeket, pedig ezeknek a cégeknek a többsége önkormányzati tulajdonú cég, amelyek nem kívánnak nyereségesek lenni, csak annyit szeretnének, hogy a karbantartásra és egyébként a rendszer fenntartására is megmaradjon a pénzük, merthogy az a jó szolgáltatás, ami működik. Az a szolgáltatás, ami egyfolytában elromlik, ahol eltörnek a csövek, ahol a szakemberekre már nincs pénz, hogy kifizessék őket, egy nem jó szolgáltatás és nem jó rendszer, egy fenntarthatatlan rendszer. Már a vitában is elmondtam önöknek, és ezzel próbáltam meg érvelni, hogy hátha képviselőtársainkat meg lehet győzni eme módosításról és eleve a törvényről, hogy ez egy nem jó törvény, hogy önök szeretnének-e olyan céget, amelynek egyébként mindentől függetlenül fix költségeinek aránya 80-85 százalék. Szerintem egy olyan céget nagyon-nagyon nehéz jól vezetni, ahol a fix költségek aránya 80-85 százalék. [[Hadházy Sándor felé:]] Képviselőtársam ingathatja a fejét, de csak meg kell kérdezni ezeket az önkormányzati fenntartású cégeket, azok pontosan és tökéletesen ezt el is tudják mondani, hogy jelen pillanatban nincs pénzük bérfejlesztésre, megfelelő mennyiségű szakemberek kifizetésére, új eszközök vásárlására abban az esetben, ha a régi elromlik, vagy egyáltalán a rendszer üzemeltetésére, karbantartására. Pont arra nincs pénz, ami a lakosságot igazán érintené. Egy fontos szakmai tanulmányból az is világossá válik, hogy az éves árbevételük 8-12 százalékát is meghaladják jelen pillanatban a kintlévőségek, ami azt jelenti, hogy ha ezt a rendszert nem gondoljuk át, nem tesszük rendbe, akkor nagyon-nagyon nehéz lesz fenntarthatóvá tenni. Tényleg kérem önöket, hogy volt pár elv, amit megfogalmaztak még önök is, hogy mennyire fontos az ellátásbiztonság, az ellátási felelősség, a szolgáltatói felelősség, a szolidaritás, a költségmegtérülés, ha ezeket a kifejezéseket komolyan gondolják, akkor gondolják meg azt, hogy ezt a törvényt újrakezdjük, egy olyan törvényt hozunk ide, ami egy fenntartható víziközmű-szolgáltatást hoz létre, mert a jelenlegi rendszerben, pont, ahogy elmondtam, a szükséges felújítási költségek pótlására jelen pillanatban nincs lehetőség, és a gördülő fejlesztési tervek rendszere is forráshiány miatt már csak formálisan létezik. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szépen kérjük önöket, hogy gondolják meg, hogy mi mit ér. A tiszta ivóvízhez való jutás szerintem az egyik legfontosabb joga az embereknek, főleg ebben a szektorban. Azt gondolom, hogy ezt a törvényt újra kellene alkotni a szakmával egyeztetve, mert akkor lehetne egy olyan rendszert létrehozni, ami fenntartható és az embereknek is jó. Köszönöm. [[19.20]]
Gúr Nándor képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A víziközmű-társaságok esetében hosszan és visszatérő jelleggel esett már szó a korábbiakban a reorganizációs programokról, s ezen keretek között a bérezés, a foglalkoztatásbiztonság és sok egyéb más kérdéséről is. Azt gondolom, hogy egyszer már ezeket a kérdéseket is nyugvópontra kellene juttatni. Tudom, hogy Fónagy államtitkár úrtól kezdve sokan mások is folyamatosan tárgyalnak ezekben az ügyekben, de ezek a tárgyalások végeláthatatlanok, tehát mondhatom nyugodt lelkülettel, amióta figyelem, nagyjából másfél-két éve zajlanak ezek az események eredménytelenül vagy legalábbis nem kézzelfogható eredményességgel. Nézzék, a legnagyobb problémát én abban látom - képviselőtársam elmondta az egyik részét, én pedig a másik részét fogalmazom meg -, hogy a közműadó kivetése gyakorlatilag folyóméterenként történik, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás ellátása mely területeken jelenik meg, azokon a területeken, ahol alacsony a fogyasztói létszám, tehát szétszórt, aprófalvas települések vonatkozásában, vagy pedig városias környezetben történik mindez. Ezek alapvetően azokat a cégeket teszik tönkre, amelyek azokon a területeken dolgoznak, ahol a szétszórtság a jellemző. Nagyjából 20 milliárd forint kivonása történt meg a közműadó beintegrálásával egyetemben. Ez olyan helyzetet teremtett a cégeknél, ami nyilvánvalóan csökkentette a bevételeiket, és növekvő ráfordítást eredményezett, de mondhatom azt is, ennek eredményeképpen a felújítások elmaradásával párosult. Igen nagyok a fix költségek, és közben a kintlévőségek is óriásiak, van, ahol 8-12 százalékos mértékű az éves árbevételhez illesztetten. Ez olyan mérték, ami már a kezelhetetlenség szintjére jutott. Gyakorlatilag az ellátás biztonsága kérdőjeleződött meg, illetve a bizonytalansága jelent meg a felújítások elmaradása révén. Nem akarnék itt példák sokaságába belebocsátkozni, az óracserék négyévenkénti mivoltába, aminek nagyjából 2 milliárd forintos költségvonzata van, és közben ezeknek az óráknak a „kihordási ideje” 10-20 éves időtartamot ölel fel, és sok minden egyéb más megtakarítást. Az utolsó, hogy egy egyszerű példával fejezzem be: ha vízóra-leolvasókat alkalmaznának, akkor nem kerülnének olyan helyzetbe, hogy a főmérő és az almérő órák egyeztetetlensége okán zaklatják az emberek sokaságát oktalanul, és közben sokkal több költségráfordítást tesznek, mint amit egy vízóra-leolvasó bérén keresztül kellene kifizetni. Hát, ilyen egyszerű dolgokon is érdemes lenne elgondolkodni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Előre bejelentett felszólaló több nincs. Normál szót kérő képviselőként Józsa István képviselő úr kért lehetőséget. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A rendelkezésemre álló másfél percben csak egy elvi hozzászólást szeretnék tenni a záróvitában. Magyarország vizekben, hál’ istennek, nagyon gazdag, és eminens kötelességünk, hogy ezzel jól sáfárkodjunk. Az, ami különböző pici módosításokként bejön ide a Ház elé, azt mutatja, hogy a kormányzat még nem igazából szánta el magát, hogy annak a folyamatnak, aminek Magyarország letéteményese lehetne a víz világkonferencia, egyáltalán a vizekkel való észszerű gazdálkodás tekintetében, lényeges lépésre szánná el magát. Kapcsolódva az előző digitalizálási napirendhez: nagyon célszerű lenne például a vízóra-leolvasásban minőségi változást tenni, digitalizálni, programozni; másrészt a víziközmű-társulatokat, amelyek hasznosságát a befizetők sajnos kevéssé érzik, nagyobb mértékű közösségi, állami, európai uniós ráfordításban részesíteni. Tehát az a gazdagság, ami egyrészről megmutatkozik a vizekben, jó lenne, ha ezek hasznosításában, célszerű felhasználásában, a védekezésben, a belvízelhárításban egy összefüggő programot alkotna, és ez a kormányzat részéről láthatóan is megnyilvánulna. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr kíván-e reflektálni? [[Szabó Zsolt: Igen.]] Parancsoljon! Szabó Zsolt államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy néz ki, hogy a kérdések gyakran ismétlődnek, s hiába adunk rájuk választ, az ismétlés elég gyakori. Nem politikai, hanem gazdasági és jogi törvénymódosításról van szó, tisztán egy ok miatt, a víziközmű-ágazat átalakítása ahhoz a fázishoz közelít, ahol a tanulságokat, tapasztalatokat át tudjuk ültetni a jogszabályba, és ennek megfelelően maguk a víziközmű-szolgáltatók kérték, hogy bizonyos módosításokat tegyünk meg. Szeretném felhívni tisztelt képviselőtársaim figyelmét az EU-s előírásokra, azon belül is az ex ante előírásokra, ezekben az előírásokban a különböző típusú költségek fedezetére. A víziközmű-szolgáltatás díjára vonatkozóan vannak szabályok, amiket nekünk is be kell tartani. S talán még annyi, hogy a közműadó aránytalanságában egyetértünk - erről a múltkor már beszéltünk -, viszont jelzem, hogy ez nem 20 milliárd forint, hanem ez valami teljesen egészen más, konkrétan a 60 százaléka az itt megadott összegnek. A fix költség, fix kiadás képlete is egy nagyon érdekes kérdéskör. Szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy az az állandó dolgozó is, akire azért van szükség, hogy víz állandóan legyen, fix költség. De szükség van rá, és ehhez nem is kívánunk hozzányúlni. Továbbá a szivattyú állandó nyomás alatt való tartásában és az áram állandó rendelkezésre tartásában is vannak fix költségek. Ezeket a kiegyensúlyozott szolgáltatás miatt folyamatosan fenn kell tartanunk. Teljesen mindegy, hogy valami ezer vagy százezer köbmétert fogyaszt, ezek akkor is megvannak. Összességében azt lehet mondani, hogy a jogszabályalkotás tisztán jogi és gazdasági igényeket próbál kezelni, és tekintettel arra, hogy a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata megfelel a kormány álláspontjának, kérem önöket, hogy mind az összegző módosító javaslatot, mind pedig a törvénymódosítást szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10093. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ismét megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én megtárgyalta a Házszabály 46. §-a alapján a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló T/10093. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen és 8 nem szavazat mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Fenntartható fejlődés bizottságának kétpontos indítványát tartalmazza. A módosító javaslat célja, hogy a Magyar Energetikai és Közműszabályozási Hivatal által kiszabott bírságok, határozatok, az ezekkel kapcsolatos bírósági eljárások eredménye gyorsabban és közvetlenebbül a koordináló szervhez eljuthasson, valamint a közszolgálatoknak juttatott támogatások közvetlenül megismerhetővé válhassanak. A módosító javaslat további célja pedig, hogy az eseti megrendeléseknél, mint a közszolgáltatás keretein túli hulladékgazdálkodási szolgálatoknál mindig a teljesítést követően közvetlenül történhessen a számlakibocsátás, így a közszolgálatoknak nem negyedévente kell számlázni, ezért nem kell átmeneti finanszírozással számolniuk, és olcsóbb ajánlatot tudnak adni a szolgáltatást igénybe vevőknek. [[19.30]] A közszolgáltatási díj számlázásának időszakosságával összhangban pedig indokolt a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjon túli hulladékgazdálkodási díj megfizetésével szemben a legfeljebb negyedéves számlázási időszakot előírni. Bízom benne, hogy a törvényjavaslat elfogadásából következően az állam a hulladékgazdálkodás országos szintű céljainak és fejlesztési irányainak teljesülése érdekében kialakítja az infrastrukturális erőforrások optimális használatának rendszerét. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Manninger Jenő képviselő úr, a Fenntartható fejlődés bizottságának előadója többségi álláspontot mondana, ha itt lenne. Minthogy nincs itt, ezért a kisebbségi véleményt hallgathatják nagy figyelemmel, amit Heringes Anita képviselő asszony mond el. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Kisebbségi véleményként a bizottsági ülésen azt fogalmaztuk meg, hogy ugye tudjuk, hogy létrejön a nemzeti hulladékgazdálkodási koordináló és vagyonkezelő cég, amiben jelen pillanatban mi még mindig nem látunk mást, mint egy számlagyárat. Államtitkár úr próbált akkor is meggyőzni minket arról, hogy ez nem más, csak jelen pillanatban nem látjuk, hogy mi az a plusz hozzáadott érték, amiért egyébként havonta 23 millió 280 ezer forint bruttó bért már most kifizet az alkalmazottainak ez a cég, amelyik jelen pillanatban még semmit sem csinál. Ugye, egyetlenegy közbeszerzési eljárást sem indított el, pedig neki kéne majd a számlákat legyártania. Nem tudjuk, honnan lesz nyomtatója, vagyis hát tudjuk, vannak sejtéseink. Annyiban megerősített a bizottsági ülésen államtitkár úr is, hogy majd a díjbeszedő cég belép és segít ebben a munkában. Viszont azt mondta államtitkár úr, hogy faktorálást nem végez, mégis az az érdekes azóta is számunkra, hogy díjbeszedő faktorház, akkor hogyhogy nem fog faktorálást végezni. De majd biztosan erre is meg fogjuk kapni egyszer a válaszokat. Abban nyugtatott meg államtitkár úr, és kisebbségi véleményként én utána megfogalmaztam azt a problémát, hogy sokan abból élnek, hogy jelen pillanatban beszedik a szemétszállítási díjat a kistelepüléseken, a kisvárosokban, és ez elég hatékony módszer. Hiszen az ember ismeri a másik embert, aki jön éppen díjbeszedni, annak ki fogja fizetni kistelepülésen a díjat, hiszen nem szeretünk tartozni annak, akit jól ismerünk, és aki negyedévente jön hozzánk, meglátogat minket, és bármikor találkozhatunk vele az utcán. Akkor államtitkár úr azt mondta, hogy nyugodjunk meg, mert ezek a díjbeszedők majd megmaradnak, tovább végzik a munkájukat. Azóta beszélgetve jó pár ilyen céggel, azt lehet látni, hogy sajnos ez csak egy politikai ígéret lesz. Annyira ellehetetlenültek ezek a cégek, hogy valószínűleg nem fogják a díjbeszedőket tovább finanszírozni. Azt gondolom, hogy rengeteg munkahely szűnhet meg így ezzel. Nagyon remélem, hogy átgondolják még egyszer ezt a javaslatot, és nem egy mamutcéget hoznak létre, ami tényleg nem tesz semmi mást, csak a számlák gyártását, amit majd kiad egyébként már létező cégeknek. Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Ha elszoktak volna Heringes Anita képviselő asszony hangjától, akkor most ne búsuljanak, mert ő következik bejelentett felszólalóként, az MSZP képviselője. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Nagyon sajnálom, hogy a Fidesz-KDNP-többség részéről nincs előre leadott hozzászóló. Úgy látszik, számukra nem ennyire fontos ez a kérdés, pedig ez is pont egy olyan szolgáltatás, ami az emberek mindennapjait érinti. Egy olyan szolgáltatás, amit egyébként, ha jól csinálnánk, és a hasznos anyagot kinyernénk a szelektíven összegyűjtött szemétből, akkor nagyon-nagyon sikeres terület lehetne. Hiszen pont ez az, ami az igazi fenntarthatóság és a jövő lehetősége lenne. De jelen pillanatban azt látjuk, hogy nem nyerjük ki a megfelelő mennyiségű hasznos anyagot ezekből a szelektíven összegyűjtött hulladékokból.Sőt, attól félünk, ahogy a szakmával beszélgetünk, hogy jelen pillanatban a hulladékgazdálkodó cégeknek majd ezeket a hasznos anyagokat át kell adni a nagy holdingnak, amelyik majd fogja és ezeket az anyagokat értékesíti, vagy valakinek továbbadja. Ahogy most a pletykák szólnak, majd lesz az a négy-öt baráti cég az országban, amelyeknek majd tovább lehet adni ezt a nyersanyagot, amely majd jó pénzért eladja, és maga a hulladékgazdálkodó cég, amely egy fenntartható rendszert szeretne csinálni, egy olyan rendszerben szeretne dolgozni, ami tényleg igazán fenntartható, nem fog lehetőséghez jutni, hogy minél hatékonyabban adja el ezeket a kinyert anyagokat.Tényleg azt gondolom, hogy ez felháborító, ez egy újabb szektor, ahol a haveroknak lehet egy újabb teret adni, hogy minél több pénzt lehessen hazavinni. Pedig egyébként, ha ezeket a nyersanyagokat úgy tudnák eladni ezeknek a cégeknek, hogy azt érzik, nekik lesz abból bevételük, és ezzel fenntarthatóvá teszik a cégüket, fejleszteni tudnak, mondjuk, tudják csökkenteni a díjakat, ameddig csak lehet, akkor, azt gondolom, lenne bennük motiváció. Jelen pillanatban nem lehet bennük motiváció, hiszen pont azt a területet fogják elvenni tőlük és átadni majd valaki teljesen másnak, amit még nem látunk. Mert most itt vagyunk a hulladékgazdálkodási törvénynek a 25. módosításánál, ez egy nagyon szép jubileum, pedig 2013-ban fogadtuk el ezt a törvényt. Azt gondolom, még nagyon-nagyon sok módosítás fog elénk tárulni, amiben majd egyre lépkedünk előre abban, hogy hogyan lehet ezt a szektort teljesen kizsigerelni, azokat az önkormányzati tulajdonú cégeket hogyan lehet teljesen a szakadék szélére lökni, amelyek jelen pillanatban sem fenntarthatók. Hiszen tényleg ezek azok, amelyek ugyanúgy elszenvedték egyébként a Fidesz-KDNP populista politikáját, mint majdnem minden közműszektor, és egy olyan terület, amiben tényleg óriási lehetőségek lennének, főleg a nyersanyagkinyerésben, és mi ezeket a lehetőségeket nem használjuk ki, hanem odaadjuk a haveroknak, akik majd jól meggazdagodnak belőle. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Előre bejelentett felszólaló több nincs. Normál szót kérő képviselőként Gúr Nándor képviselő úr következik, az MSZP képviselője.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem jól működik a történet, ezt nyugodt lelkülettel meg lehet állapítani. Tehát akkor is, amikor a Heringes Anita által elmondott dolgok helytállóságát akarom alátámasztani vagy támasztom alá, akkor azt kell mondjam, nem tudom én sem másképp kezelni a mondatot, csak úgy, hogy szoros összefüggés látszik a haverok és a hulladék viszonyrendszerében. Látható módon van forrás, van pénz a hulladékban. Nem emlékszem a pontos számra, csak nagyságrendileg, 40-60 milliárd forintot említettek nekem hozzáértő szakemberek a tekintetben, ami bent marad a hulladék viszonylatában, mármint nyersanyagként vagy kivonható termékként a szemétben. Ha ez csak 40 milliárd forint, akkor is óriási pénz. Tudják, hogy egy esztendőben mennyit költenek önök a költségvetés alapján például az Országos Mentőszolgálatra? 32 milliárdot. Akkor a szemétben 8 milliárddal több van, ha csak 40, mint amit önök az Országos Mentőszolgálatra költenek.A másik tapasztalás, ugye, az elmúlt időszak történéseiből, hogy a katasztrófavédelem kijelölése alapján több mint száz települést érintően kellett a szolgáltatókat megnevezni, mert gyakorlatilag nem voltak szolgáltatók, akik ellátták volna ezt a feladatot. Ez is mutatja nyilván, hogy bizonyos értelemben másik oldalról meg szorítják, gyakorlatilag fojtogatják a cégeket a tekintetben, hogy ne tudjanak rentábilis működést végezni. Most pedig hozzák a haverokat, akik a forrásokat beszedik, igazából a források beszedésével szemben pedig nem tesznek semmit. Másik oldalról nézve pedig a feladat ellátását, a szolgáltatást végzőket pedig kiszolgáltatottá teszik. Azt gondolom, hogy ez így nagyon nincs rendben. Ezeknek a dolgoknak gyakorlatilag a normális és józan egymás mellé történő helyezését kellene megtenni olyan értelemben, hogy az egyrészt a szolgáltatást igénybe vevő emberek érdekét szolgálja, magyarul, ha és amennyiben mód és lehetőség van rá, akkor ne növekvő szemétszállítási díjakkal kelljen szembenézniük. Tudják, önök a 2010-es választást követően megcsinálták azt, hogy radikális szolgáltatásidíj-emelést végeztek, majd utána ilyen nyalókákat adtak az elkövetkezendő esztendőkben az emberek szájába, hadd szopogassák el, érezzék jól magukat, higgyék el, hogy önök rezsit csökkentenek. [[19.40]] Még most is ott tartunk, hogy gyakorlatilag ezek a szolgáltatási díjak vagy meghaladják, vagy nagyjából ugyanazon a szinten vannak, mint ami 2010-ben volt. Nem így kellene rezsicsökkentést végrehajtani, mondjuk, a hulladékszállítási szolgáltatás tekintetében, mert ez nem rezsicsökkentés, ez az emberek átverése, akkor nevén kell nevezni a gyermeket, nevén kell nevezni a történetet. Ez a fajta rezsicsökkentés hasonlít az előbbi napirendi keretek között történő, víziközmű-szolgáltatás kapcsán történő szolgáltatási díjakhoz, ahol meg a szolgáltatók ellehetetlenülésével párosul, államtitkár úr szerint nem 20, csak 12 milliárd forinttal, de ez megfojtja őket. Egy szó mint száz, azt szeretném kérni nagy tisztelettel önöktől, akik mindenfajta törvényt mindenfajta zokszó nélkül meg szoktak szavazgatni, hogy gondolkodjanak el rajta, hogy mit szavaznak meg e tekintetben, és az legyen a vége, ami az emberek érdekét szolgálja, a szolgáltatókat sem teszi tönkre, inkább önök gazdálkodjanak egy kicsit okosabban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Több előre bejelentett felszólalónk nincs, normál szót kérő képviselőnk azonban van. Manninger Jenő képviselő úr következik, Fidesz.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elnézést, az előbb kellett volna talán szólnom, de hadd mondjam el, megköszönve a lehetőséget így is, hogy a bizottság ülésén megtárgyaltuk a törvényjavaslatot, és a bizottság támogatta, a Fenntartható fejlődés bizottsága a törvényjavaslatot. Módosító javaslatot is nyújtottam be a 10093/3. szám alatt, amelyben a Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt. részére történő információszolgáltatás biztosítását kívántam lehetővé tenni. A javaslatom továbbá lehetőséget teremt az egyedi hulladékgazdálkodási szolgáltatások esetében az azonnali számlázásra. Tehát támogatjuk a törvényjavaslatot. Még annyit el szeretnék mondani, hiszen ezt a vitát már sokszor lefolytattuk, csak reagálva, mert nagyon sok minden elhangzott itt. [[Heringes Anita: Képviselőtársam, itt sem volt!]] El szeretném mondani, hogy az, amit általában mondanak, az nem igaz, hiszen a hulladékgazdálkodással kapcsolatos díjak akkor emelkedtek csak legfeljebb az elmúlt években, még 2010 környékén, amikor olyan projektek valósultak meg, ahol lényeges szolgáltatásnövelés volt, általában 2012 áprilisához képest pedig egyértelmű csökkentés volt, ezt nem akarja beismerni az MSZP, de ez így van. Tehát elsődlegesen az embereknek olcsóbb a szemétszállítási díj, és ugyanakkor pedig ezek a javaslatok és a törvénytervezet pedig biztosítja azt, hogy majd kellő átalakulások után ugyanúgy biztonságosan folytatódjon ez a szolgáltatás. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen. Józsa István képviselő úr a következő, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A hulladékgazdálkodás mint iparág egy tipikus kárvallottja az Orbán-kormány mindent eluralni akaró, mindent lenyúló magatartása politikájának. Tehát az, hogy a hulladékgazdálkodási törvény a 25. módosítással van itt, és tényleg azt tapasztaljuk, amit Gúr Nándor képviselőtársam mondott, hogy nem fejlődik ez a technológia, nem fejlődik a környezetgazdálkodás szakmai kritériumai szerint, az azt mutatja, hogy abszolút elhibázott ez a megközelítés, amit önök ilyen piaceluralási céllal tesznek. Konkrét példák vannak rá, hogy szakmai befektetők nem jönnek Magyarországra, mert elriasztja őket az a jogi környezet, illetve az az elrettentő jogi szabályozás, amit önök megvalósítottak. Konkrét projektről hallottam, ami német, lényegében kisvállalkozás, középvállalkozás elektronikus hulladékhasznosításra, tehát szelektív hulladékhasznosításra jött volna Magyarországra, és a német gazdasági kamarában azt javasolták nekik, hogy ne jöjjenek már most Magyarországra, mert ami itt van, az minden, csak nem jogbiztonság. Tehát lebeszélik a külső szervezetek Magyarországról a befektetőket, és ez sajnos a technológiai színvonalban, a kihasználatlan lehetőségekben meglátszik. Tehát önök még azt a célt is csak hellyel-közzel tudták elérni, hogy csökkentsék az árakat, a szolgáltatás színvonala visszaesett, sőt helyenként már maga a szolgáltatás egyszerű megléte is problémákat okoz. Én azt mondom, hogy gondolják át, és próbáljanak a piacgazdaság lehetőségei szerint új technológiákat, új gondolkodást és új megoldásokat bevezetni. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki a fennmaradt időkeret terhére felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Szabó Zsolt államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hallgatva a vita egyes elemeit, olyan érzésem volt, mintha nem is arról a törvényről beszéltünk volna, mint ami most a tisztelt Ház előtt záróvitán van. Néhány apróságot hadd mondjak! Ez a törvény nem vonatkozik az elektromos hulladék kérdésére - hogy éppen Józsa képviselőtársamhoz szóljak -, nem is érinti azt [[Dr. Józsa István közbeszól.]] nem, ez kimondottan települési szilárd hulladékról szól - tszh -, és az NHKT, ami a nemzeti hulladékgazdálkodási közszolgáltatási terv, valamint az NHKV, ami a koordináló szervezet, nem érinti ezeket a hulladékokat, csak a települési szilárd hulladékot, csak arról beszélünk. [[Dr. Józsa István: Tudjuk!]] Oké. Csak azért, nem értettem a befektetőt, akkor úgy látszik, én nem tudom, hogy mit jelent. A másik kérdés, az maga a folyamat kérdése, hogy s mint működik. Nekem az lenne a kérésem tisztelt képviselőtársaimhoz, hogy a közszolgáltatási tervet meg kellene nézni, ugyanis a közszolgáltatási terv azokat a folyamatokat, szakmai folyamatokat mutatja meg az egész országban, mert mindenütt egyformán kell hogy szolgáltassanak a közszolgáltatók, akik hulladékkal foglalkoznak. Mert mi a baj ma? 174 közszolgáltató 174 szolgáltatási színvonalat visz. Nem megengedhető, hogy a kisfalvakban, mondjuk, kevesebb szolgáltatás legyen, mint például a nagyvárosokban. A másik dolog a faktorálás mint pénzügyi eszköz. Én a magam részéről nagyon elítélem az ilyen pénzügyi eszközöket, nem is ebbe az irányba megyünk. Nagyon szívesen, hogyha megkeresnek, tisztelt képviselő asszony is, nagyon szívesen adok erről tájékoztatást [[Heringes Anita: Élni fogok vele.]] , mivel hol tartunk, mit csinálunk, miért csináljuk. Ez a hulladéktörvény-módosítás is azt az irányt szolgálja, hogy egy olyan rendszeres országos, nonprofit, a rezsicsökkentés hatásait megtartó, biztonságos pénzgazdálkodást tudjon fölállítani, amivel a rendszer működik és fenntartható. És nyilván a kormány kész arra, hogy segítsen ebben a rendszerben. Mire utalok? Még egyszer itt olyan gazdasági cégek, amelyek külföldi tulajdonban vannak, ne közszolgáltassanak. Ez a mi feladatunk, a magyar önkormányzatok kötelező feladata, és úgy gondolom, hogy velük nagyon jól együtt lehet működni ezen a területen és meg lehet oldani. Hamis a baba, azt kell mondjam, a gondolkodásmódban. Én itt a Házban már többször hallottam, hogy a hulladékgazdálkodást rendbe kell tenni. Itt van egy megoldás, akkor nem azt mondjuk, hogy rendbe kell tenni, hanem azt mondjuk, hogy ez nem jó megoldás, vagy ezt ezért meg ezért vissza kell csinálni, amúgy meg minden rendben van. Nos, nincs minden rendben, mert országosan vannak olyan szervezetek a víziközmű-szolgáltatónál meg a hulladékgazdálkodónál egyaránt - ezt csak jelzem Gúr Nándor képviselő úrnak -, akik pénzügyileg jól gazdálkodnak. [[Gúr Nándor közbeszól.]] Én is tudom mindegyiknek a számait. Pénzügyileg jól gazdálkodnak, van olyan, aki 13. havi fizetést oszt, van, aki mást finanszíroz az így beszedett díjakból, és vannak olyan közszolgáltatók, akik pénzügyileg vagy a saját hibájukból, vagy azért, mert eddig nem tudtak jól gazdálkodni, nem tudnak jól működni. Ezeknek a cégeknek szeretnénk úgy segíteni, hogy egy egységes gazdálkodási rendszert hozunk be. Mindenképpen ellentmondásosnak tartom azt a dolgot, hogy hol át mondok, hol bét mondok. Visszatérve magára erre a hulladéktörvényről szóló módosításra, még lesz olyan módosítás, ami azt a célt szolgálja, hogy 2017 végére fejlesztésekkel, rendszerekkel egy jól működő hulladékgazdálkodási rendszerünk legyen. Például ne legyen olyan, hogy valaki, önkormányzat európai uniós forrásból megcsinál egy szelektív válogatóművet, de nem tudja működtetni, mert nincs hozzá pénzügyi forrása; neki szeretnénk segíteni. A cél, hogy megfelelve ennek az egész rendszernek, az EU-s előírásoknak, egy nonprofit rendszert állítsunk fel. Szó sincs arról, hogy a szelektív hulladékkal hogy van, mint van. [[19.50]] Mi száz százalékban a teljes működést finanszírozni kívánjuk; hangsúlyozom, száz százalékban. Tekintettel arra, hogy a Törvényalkotási bizottság által beterjesztett összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának, kérem önöket, hogy mind az összegző módosító javaslatot, mind pedig a törvénymódosítást támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggésben más törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9634. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, a bizottság előadója pedig Vas Imre képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a Házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggő más törvények módosításáról szóló T/9634. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 19 igen szavazattal, 6 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat egyrészről a Honvédelmi és rendészeti bizottság jogtechnikai, egyszerűsítő, hivatkozási pontosításokat tartalmazó indítványát tartalmazza, valamint a Törvényalkotási bizottság részben a szakbizottság javaslatát felülíró szintén technikai pontosítását. A javaslat elsődleges célja, hogy a Magyarországra érkezett bevándorlók ne kaphassanak nagyobb támogatást, mint a magyar állampolgárok. Ennek érdekében a benyújtott törvényjavaslat csökkenti az ő szociális ellátásaik körét. Az indítvány értelmében a migránsok 2 hónap helyett csak 1 hónapig tartózkodhatnak a befogadóállomáson, továbbá rögzítésre került, hogy a jövőben minden visszaadás esetén lehet alkalmazni a menekültügyi őrizet elrendelését. A múlt héten napvilágra került agyament EU bizottsági javaslat után különösen fontos, hogy egyértelművé tegyük, nem kívánunk irreális költekezésbe bocsátkozni és saját állampolgárainkat hátrányosabb helyzetbe hozni a gazdasági bevándorlók miatt. A benyújtott törvényjavaslat jó például szolgálhat a többi tagállamnak is. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e most szólni. [[Kontrát Károly: Köszönöm szépen, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadója Simon Miklós. Neki adom meg a szót. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága a Házszabály 32. § (1) bekezdése alapján kijelölt bizottságként a 2016. április 19-i ülésén lefolytatta az egyes migrációs tárgyú és ezekkel összefüggésben más törvények módosításáról szóló T/9634. számú törvényjavaslat részletes vitáját.A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a Házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során a Házszabály 45. § (1) bekezdése alapján megtárgyalta a jelentés mellékletében szereplő módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a Házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a benyújtott képviselői módosító javaslatok közül egyet sem támogatott, hanem az ülésen saját módosítási szándékát magába foglaló, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot fogadott el, amelyben a Handó Tünde elnök asszony által megküldött, az OBH két javaslata is be lett építve. A bizottsági módosítót 6 igen szavazattal és 1 tartózkodás mellett fogadta el a bizottság. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. április 19-én lezárta. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Jelzésre:]] Hohó, Simon Miklós képviselő úr előre bejelentett képviselőként máris, ismét szólhat. Parancsoljon, a Fidesz képviselője!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A migrációs válság nemcsak hatalmas humanitárius feladatot, hanem politikai, társadalmi és gazdasági kihívást is jelent egyszerre Európa és így Magyarország számára is. Fontos, hogy az elmúlt év sok tapasztalatot hozott a hazai menekültügyi eljárások rendszerében, amelyek egyértelműen rámutattak a pénzügyi visszaélési lehetőségekre is. A jelenlegi törvényjavaslat elsődleges célja, hogy a Magyarországra érkezett bevándorlók ne kaphassanak nagyobb támogatást, több juttatást, mint egy magyar állampolgár. A szigorítás elsődleges iránya a menedékkérőket és a nemzetközi védelemben részesítetteket megillető szociális ellátások csökkentése, mely intézkedés révén elkerülendő, hogy a gazdasági bevándorlók kizárólag a jobb élet reményében Magyarországon terjesszenek elő menedékjogi kérelmet.A javaslat egy másik pontja szerint a jövőben a menekültstátusszal rendelkezők a menekültügyi elismerést követő 2 hónap helyett csak 1 hónapig tartózkodhatnak a befogadóállomáson. Ahogy az európai híradásokból is látható, a nyugat-európai országok is sorra csökkentik a migránsoknak adható juttatások körét és összegét, mert jól megfigyelhető az a tendencia, hogy a bevándorlók azokban az országokban szeretnék benyújtani a menekültkérelmüket, ahol nagyobb anyagi járandóságra tehetnek szert. Ennek fényében egyértelmű, hogy gazdasági migrációról kell hogy beszéljünk. Hazánkra eddig is komoly terheket rótt a migrációs válság, több mint 85 milliárd forintra tehetők ezen kiadások, melynek nagy részét a magyar állam, így a magyar állampolgárok biztosították. A javaslat további rendelkezései szerint a jövőben minden visszaadás esetén lehet alkalmazni a menekültügyi őrizet elrendelését, továbbá a menekültügyi hatóság háromévente felülvizsgálja a menekültkénti elismerés feltételeinek a fennállását, így a nemzetközi védelemre már nem szoruló személyek esetében a jogállás visszavonható lenne. A törvényjavaslat szigorítaná a tartózkodási engedély belföldi kérelmezésének szabályrendszerét is, mert jelenleg nagyszámú harmadik országbéli állampolgár használja fel visszaélésszerűen a tartózkodási engedély belföldi kérelmezését és az ahhoz kapcsolódó méltányossági eljárást arra, hogy a kiutasító döntés elrendelését vagy a korábban elrendelt kiutasítás végrehajtását ilyen módon akadályozza és természetesen időben azt elodázza. A törvényjavaslat emellett az uniós jogharmonizációs kötelezettségeinkből fakadó jogszabály-módosításokat is kezeli. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegezve elmondható, hogy az idegenrendészeti jogszabályok módosítását a gyakorlati tapasztalatok indokolják. A Fidesz-frakció támogatja a jelenlegi törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[20.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Demeter Márta képviselő asszony, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hadd kezdjem azzal, hogy semmilyen szempontból nem elfogadható számunkra ez a salátatörvény, amiről most folyik a vita, és természetesen nem is fogjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot. Ha nagyon röviden kellene összefoglalni, akkor azt mondanám, hogy kétszínűség, hazugság, gyűlöletkeltés és gátlástalan mutyi. Tehát ezzel a négy dologgal nagyon jól lehet jellemezni a javaslatot, és mint ahogy úgy szól, hogy egyes migrációs tárgyú törvények, tény, hogy van benne ilyen rész is, egyébként EU-s irányelvek átültetése is, az egy nagyon helyes dolog lenne alapvetően, és más törvények módosításáról, és az „és más törvények”, egyébként mindig itt rejlik a lényeg, ahogy láthattuk az elmúlt években, ez az, ami például a letelepedési kötvénnyel kapcsolatos bizniszt teszi még inkább elérhetővé és még gördülékenyebbé azért, hogy azok az offshore cégek, amik ebben részt vesznek, még inkább nagyobb hasznot tudjanak generálni. Ez egyértelműen látszik. Alapvetően nem részletezném az EU-s irányelvek átültetését, nyilvánvalóan ez egy időszerű és szükséges dolog, de az, hogy e mögé bújva hihetetlenül elképesztő dolgokat is beletesznek egy salátatörvénybe, azt gondolom, hogy ez nem elfogadható. Hiszen, míg az EU-s irányelvek átültetésével még akár azt az üzenet is küldhetnék az Európai Unió felé, hogy ténylegesen tisztelnének bizonyos értékeket, addig, amit látunk például a menekültügyi módosításokkal kapcsolatban, kifejezetten a migrációs törvény módosításával kapcsolatban, az az, hogy azoktól a személyektől, akik védelemben részesültek már Magyarországon, minden ellátást elvesznek. Semmilyen lehetőségük nem lesz, semmilyen ellátásuk nem lesz, ami segítené az ő beilleszkedési lehetőségeiket. És csak hogy mondjak néhány számot ezzel kapcsolatban, figyelemmel arra, hogy ugye 2015-ben milyen helyzet alakult ki, azt lehet tudni, hogy 177 135 kérelem ellenére mindössze 146-an részesültek menekültstátuszban és 356-an oltalmazotti elismerésben. Tehát azt kell mondjam, hogy alig picit több mint 500 főről beszélünk összesen. Az összes többi esetben, néhány kivételtől eltekintve megszűnt az eljárás. És egyébként most olyan emberektől vennék el az ellátásukat, akik, és semmilyen integrációs támogatást sem kapnak, akiket egyébként a magyar hatóságok döntése szerint részesítettek ebben a védelemben, és egyértelmű, hogy olyan helyzetből menekülnek, ami szükségessé teszi azt, hogy itt Magyarországon igenis védelemben tudjanak ők részesülni. Tehát azt gondolom, hogy ez is egy hihetetlen pofátlanság, és amit egyébként említett Vas képviselőtársam, ennek örülök is, hogy előkerült, hiszen a bizottság ülésén is hallhattuk ezt az érvelést, hogy ők ne részesülhessenek - ugye ez az 500 ember, akikről most beszélünk - magasabb ellátásban vagy támogatásban, mint egyes magyar állampolgárok. Két dolgot szeretnék ezzel kapcsolatban mondani. Egyrészt az az ellátás, amit ők kapnak, az köztudottan csökkenő mértékű, tehát a kezdeti ellátás egyébként folyamatosan, ahogy halad az integráció, úgy csökken. Ha a kormány nem alakított volna ki olyan helyzetet az elmúlt éves döntésekkel, mint például amilyen helyzetbe nagyon sok rokkantnyugdíjas került, ugye a felülvizsgálatok során, és teljesen megszüntették bizonyos személyek esetében az ellátást, egy az egyben, tehát nulla az a havi bevétel, amiből ők meg kellene hogy éljenek, ha ilyen nem történne, ha a magyar társadalom nem ilyen helyzetben lenne, akkor egyébként képviselőtársam egy ilyen mondatot sem mondhatna el. A másik dolog, hogy egyértelműen a magyar társadalmat kell olyan helyzetbe hozni, olyan döntéseket szükséges hozni, igenis meg kell emelni a fizetéseket, az illetményeket, a béreket, ami ténylegesen egy kiszámíthatóságot ad, és akkor egy ilyen érvelés egy pillanatig nem tud megállni. De azt gondolom, hogy 500 emberről beszélünk, és mondom, csökkenő ellátásokról, tehát az, hogy őket mindentől megfosztják, kidobják az utcára, semmilyen szempontból nem lesz jó. Hozzáteszem, hogy akár a közbiztonság szempontjából is egy idő után, ha valakinek nincsen semmilyen megélhetési lehetősége, akkor az tudjuk, hogy hová vezethet, és ott is problémát okozhat.De akkor áttérnék a törvényjavaslat legérdekesebb pontjára, ez pedig a letelepedési kötvények ügye. Erről ma már többször beszéltünk itt a Házban. A mostani javaslat lehetővé teszi a kötvénybirtokosok számára, hogy tartózkodási engedély kiváltása nélkül közvetlenül letelepedési engedélyt kapjanak. Ugye, eddig ők tartózkodási engedélyt kaptak, és ezt követően kaphatták meg a letelepedési engedélyt. Most egyébként semmilyen késlekedés nem lesz. Esetükben az eljárási határidő 70-ről 30 napra csökken. Tehát látszik az, hogy ezt az üzletet igyekeznek ezekkel a módosításokkal felpörgetni. A kedvezmény visszamenőleg érvényes. A kötvény alapján tartózkodási engedéllyel rendelkezők és családtagjaik a javaslat szerint kezdeményezhetik azonnal a letelepedési engedélyt innentől kezdve. Tehát összefoglalva, az, hogy EU-s irányelvek átültetése mögé bújtatva egyébként védett, már védelemben részesített személyeket fosztanak meg az ellátásuktól, és az, hogy a javaslat egyik legmarkánsabb pontja az, hogy egyébként Rogán Antallal kiváló kapcsolatokat ápoló offshore cégek hogyan tudnak tovább óriási hasznot húzni a letelepedési kötvények ügyéből, hogy hogyan tud a letelepedési kötvények által minél több gazdasági bevándorló érkezni Magyarországra, alapvetően ez az a pontja a törvényjavaslatnak, amin látszik, hogy a kormánypártok számára kifejezetten érdekes, és ez az, amit megpróbálnak különféle más módosítások mögé bújtatni. Egyértelműen nem támogatható ez a javaslat részünkről. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Több előre bejelentett felszólaló nincs. Normál szót kérő képviselőként Gúr Nándor képviselő úr kért lehetőséget, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyetlenegy gondolatot erősítenék meg Demeter Márta képviselő asszony elmondásához illesztetten, ez a letelepedési kötvény kérdésköre. Államtitkár úr majd tud reagálni rá. Amikor tízezres nagyságrendben, tízezres nagyságrendben történik letelepedési engedélynek a kibocsátása az elmúlt esztendőkben, amikor egyenként egy-egy letelepedési engedélyen keresztül az önök által nem offshore-nak tartott offshore cégek úgy nagyjából egy kötvény után 30 millió forintot kaszálnak, akkor ki lehet számolni azt, hogy mi az a hozadék, ami gyakorlatilag ott csapódik le. Vagy ott csapódik le? - így is befejezhetem a mondatot. Szóval, szégyenletes az, amit önök csinálnak ezen kérdéskörök kapcsán, hogy miközben Balog miniszter úr, ilyen-olyan keresztények letelepítése 1500 fő, letelepedési kötvény 15 ezer fő, sok minden egyéb más tekintetében pénzt csinálnak ebből a kérdésből, pedig a másik oldalról meg adott esetben vitatják azt, hogy szerencsétlen sorsú emberek dolgában hogyan és miképpen kell eljárni. Azon kellene elgondolkodni, hogy az az út, amit jártak letelepedési kötvények ügyében, az mennyire helyénvaló, morálisan elfogadható-e, és hát adott esetben a törvényesség próbáját kiállja-e. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr mint előterjesztő, parancsoljon, Kontrát Károly államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat a tömeges bevándorlás hatékony kezelése érdekében szükséges, illetve jogharmonizációs célú jogszabály-módosításokról rendelkezik. A törvényjavaslathoz három módosító javaslat került benyújtásra, ezeket a kormány nem támogatta, mivel azok a szabályozási céllal, illetve a jogharmonizációs kötelezettséggel nem voltak összeegyeztethetők. [[20.10]] A törvényjavaslat elfogadásával megvalósul az összevont engedélyezési eljárás egyszerűsítése, így egy átláthatóbb eljárásrend kialakítása, a munkavállalás és a jövedelemszerzés mint két új tartózkodási cél bevezetésével ezentúl hatékonyabb, gyorsabb ügyintézés valósul meg. A nemzetgazdasági érdekből kiadásra kerülő tartózkodási és letelepedési engedély megszerzésének eljárását a törvény egyszerűsíti oly módon, hogy közvetlen letelepedési engedély kérelmezésére kerülhet sor. A tartózkodási engedély belföldi kérelmezésének szabályrendszere a törvény elfogadásával szigorodik, ez meggátolja, hogy a harmadik országbeli állampolgárok tartózkodási engedély belföldi kérelmezését és a méltányossági eljárást arra használják fel, hogy akadályozzák egy esetleges kiutasító döntés végrehajtását. Tekintettel arra, hogy a jogharmonizációs kötelezettség teljesítésének határideje két irányelv tekintetében 2016. szeptember 30. és 2016. november 29., szükséges a hazai jogszabályok módosítása.Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvénytervezetben javasolt törvénymódosítások az uniós jognak való megfelelés mellett javítják a magyar migrációs joganyag koherenciáját, valamint a visszaélések elleni hatékonyabb fellépéssel hozzájárulnak az állampolgárok biztonságérzetének növeléséhez. Ezekre az indokokra tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9802. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én tartott ülésén megtárgyalta a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló T/9802. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett, valamint ellenszavazat nélkül fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban található Mezőgazdasági bizottság, illetve a Fenntartható fejlődés bizottsága módosító javaslatait. Tárgyaltak továbbá a Törvényalkotási bizottság saját módosító indítványáról is.Összességében elmondható, hogy a szabályozás módosítására az Európai Bizottság által megfogalmazott kötelezettség miatt van szükség. A gazdálkodóknak a mezőgazdasági célú vízigénybevételnél egyrészt vízkészletjárulékot, másrészt vízszolgáltatási díjat kell fizetni. Megemlítésre érdemes, hogy elfogadásra került Schiffer András képviselő úr javaslata is, amely a Belügyminisztérium és a bizottság képviselői szerint is helyesen mutat rá a jogi környezet összhangját megteremtő kiegészítés szükségességére.Mindehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm figyelmüket, köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most államtitkár úr felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót, tájékoztatom önöket. Most a képviselői felszólalások következnek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki szólni. Túl sokáig vártam, így aztán Gúr Nándor képviselő úr le is csapott a lehetőségre. Őt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyet ígérhetek: két perc sem lesz a normál hozzászólásom.
Mérem.
Államtitkár úr, igazából egy dolgot szeretnék tisztán és világosan látni. Már csak azért is, mert ott, ahol én élem az életemet, azon a környéken, elég sok kerti fúrt kis kút van az emberek tulajdonában, és arról esett szó, hogy 2018. december 31-éig, ha jól emlékszem, hatósági engedélyek kiadása büntetés nélkül vagy azzal nem párosulva megtörténhet. A kérdés igazából úgy vetődik fel - és ezt fogalmazták meg az emberek -, hogy most akkor miről van szó. A kormány azt tervezi, az a szándéka, hogy majd a hatósági engedélyek megszerzése után különféle terheket fog ráróni azokra az emberekre, akik gyakorlatilag a vízfogyasztás csökkentése érdekében a házi fúrt kutakból locsolnak vagy bármi más fajta tevékenységet folytatnak? Korrekt választ nem tudtam adni erre a kérdésre, mivel a múltkori beszélgetés kapcsán sem kaptam a parlamentben e kérdésre korrekt választ. Ezért teszek kísérletet arra, hogy most másodszor megkérdezzem, hátha államtitkár úr tud korrekt választ adni, ami természetesen a későbbiekben hivatkozási alapként is szolgálhat mindenki számára. Elnök úr, köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Be is tartotta az ígéretét, képviselő úr. Na kérem, ismét megkérdezem, kíván-e még valaki szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem. Ha nem, akkor államtitkár urat kérdezem meg mint előterjesztőt, hogy kíván-e reagálni Gúr képviselő úrra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt gondolom, mindannyian tudjuk, hogy Magyarországon nagyon sok házi vízkivételi mű van, ezek a kis kutak. Ezeknek a kis kutaknak létesítési engedélyt eddig sem kellett kérni, hanem egy bejelentési kötelezettség volt, egy folyamat, amelynek során a települési jegyző tudomásul vette hivatalosan, hogy ez a kút egyébként a kút fúrási szabályainak megfelelő módon készül el. A szándék az, hogy - és ez egyébként kötelezettség is -, hogy az ivóvízbázis védelme érdekében tisztában legyünk azzal, hogy hány olyan fúrás van Magyarországon - adott esetben a településeken -, amelyek a vízbázist valamilyen módon érintik. Nagyon sokszor lehet hallani azt, amikor belvizes időszakban, vizes időszakban ezek a nem feltétlenül jól elszigetelt aknák a felszíni talajvizet elengedik. Ezeknek a felismerése, ismerete mindenképpen szükséges. ’18-ig be lehet jelenteni ezeket anélkül, hogy bármiféle retorzió érné a tulajdonosokat. Ez nem jelenti azt, hogy ezzel kapcsolatban a későbbiek során a vízkivétel miatt a házi kutaknál bármiféle többletköltség lenne. Nyilván a nagy kutaknál megvan a teljes szabályozás, de ez ad okot arra, hogy gyakorlatilag talajvízig, 20-30 méter mélységben fúrt kutakat ez nem érinti. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Ahogy az előbb a vitát lezártam, most tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztést T/10308. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában, tisztelt Országgyűlés, elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezt pedig Vas Imre képviselő úr, a bizottság előadója mondja el nekünk. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én megtárgyalta a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény módosításáról szóló, T/10308. számon benyújtott törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, 5 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. [[20.20]] Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság hat pontból álló indítványát tartalmazza, amely felülírja az Igazságügyi bizottság módosító javaslatát is. Ez utóbbi korrekcióra azért van szükség, mert az elektronikus ügyintézés elterjesztésének célja mind az állami szervek, mind a gazdálkodó szervek terheinek csökkentése. Erre tekintettel itt csak olyan feltételt célszerű előírni, amely e terheket nem növeli. Mivel az elektronikus átállás eleve új helyzetet teremt a vállalkozások és a közszféra számára, fontos, hogy az eredeti törvénymódosítással ellentétben a megkövetelt elektronikus aláírás szintje ne növekedjen akkor, amikor a gazdálkodó szervezeteknek az e-perekre kell átállniuk. Erre figyelemmel a módosítás biztosítja, hogy a jelenlegi helyzet fennmaradjon, és továbbra is minősített tanúsítványon alapuló, fokozott biztonságú elektronikus aláírás legyen a teljes bizonyító erejű magánokirat, valamint a közokiratok elektronikus kelléke. Mindezekre tekintettel a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslathoz képest a Törvényalkotási bizottság a módosításban meghatározott megfogalmazás használatát javasolja. A hatékony és a modern igazságszolgáltatás érdekében kérem, támogassák az előttünk fekvő javaslatot, amely megteremti a lehetőségét és 2016. július első napjától előírja, hogy a jogi képviselők kizárólag elektronikus úton tartsák a kapcsolatot a bíróságokkal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e most reagálni bármire is. Persze még nem is tud, mert hiszen csak a bizottsági vélemény hangzott el. Mindez rengeteg lehetőséget biztosított önöknek arra, hogy meggondolják, hogy kívánnak-e felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem. Minthogy az Igazságügyi bizottság nem állított előadót, képviselői felszólalások nem voltak, kétperces hozzászólásra meg egyébként se nyílt volna lehetőség, a vitát, tisztelt Országgyűlés, lezárom. Forgatókönyv szerint megkérdezem az államtitkár urat, hogy kíván-e szólni. [[Nem érkezik jelzés.]] De helyesen teszi, hogyha nem reagál. Így aztán gyorsan le tudjuk zárni az ügy tárgyalását. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény és egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10091. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, melyet Galambos Dénes képviselő úr, a bizottság előadója ad elő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény és az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/10091. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, valamint 5 tartózkodás mellett fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban található, a Gazdasági bizottság 15 pontos módosító javaslatát, valamint a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát, amely döntően jogtechnikai jellegű rendelkezéseket tartalmaz. A bizottsági ülésen támogatott módosító javaslat értelmében a befektetői érdekeket figyelembe véve a Magyar Nemzeti Bank felügyelete alá tartozó és befektetői pénzeket kezelő, közérdeklődésre számot tartó hitelintézetek, biztosítók, viszontbiztosítók, befektetési vállalkozások, illetve tőzsdén jegyzett alapok alapkezelői esetében a kötelező könyvvizsgálói rotáció maximális időtartama nyolc év, a tőzsdén jegyzett kibocsátók, a tőzsdére bevezetett befektetési vállalkozások, alapok alapkezelői kivételével. A rotáció maximális időtartama ebben az esetben a rendelet szerint tíz év lesz. Az ülésen az ellenzék kifogásolta, hogy a kamarai minőség-ellenőrzések tekintetében a másodfokú eljárást korábban a kamara elnöksége folytatta le, a törvénymódosító javaslat pedig a Nemzetgazdasági Minisztériumban működő könyvvizsgálói közfelügyeleti hatósághoz rendeli ezt a feladatot. Álláspontunk szerint ez a rendelkezés azért szükséges, mert a korábbi tapasztalatok alapján az elnökség által hozott döntés nem volt kellőképpen szigorú, továbbá tekintettel arra, hogy európai uniós irányelvet ültetünk át, a közfelügyeleti rendszert vezető közfelügyeleti hatóság végső felelősséget vállal a közfelügyelet minden elemében, így a minőség-ellenőrzés tekintetében is. Ezt a végső felelősséget tehát így lehet kifejezni, artikulálni. Továbbá Balla György képviselőtársam a Törvényalkotási bizottság ülésén módosító javaslatot terjesztett elő, amely a bizottság támogatását elnyerte, arra tekintettel, hogy pénzügyi intézményi, befektetési vállalkozási, a pénztári, a biztosítói és a kibocsátói minősítés megadásakor a közfelügyeleti hatóság köteles legyen kikérni a Magyar Nemzeti Bank egyetértését. A továbbiakban a költségvetési minősítés megadásakor az Állami Számvevőszék egyetértését a közfelügyeleti hatóságnak azonban nem kell kikérnie. Tekintve, hogy a javaslat célja a szakmai etikai fegyelem erősítése, a könyvvizsgálati sztenderdek tekintetében a konvergencia erősítése, a befektetők védelme és a közfelügyelet erősítése, mindezekre tekintettel kérem, támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Tállai András nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Előre bejelentett felszólalóként kért lehetőséget Józsa István képviselő úr, az MSZP képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel, hogy alapvetően uniós jogharmonizációs napirendről van szó, olyan túl nagy tévedés lehetősége nem áll fenn. A késés esete viszont fennáll, ugyanis 2014. április 16-án fogadta el az Európai Parlament és Tanács az éves és összevont - konszolidált - éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló 2014/56/EU irányelvet, ezt a továbbiakban elegendő lesz csak irányelvnek nevezni, valamint az Európai Parlament és Tanács 537/2014/EU rendeletét a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről és a 2005/909/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről. A módosított irányelvet a hatálybalépést követő két éven belül, azaz 2016. június 17-éig kell a tagállamoknak a nemzeti jogba átültetniük, azaz azonnal. Így a rendeletet 2016. június 17-étől kell alkalmazni, ezért a törvényjavaslat elsődleges célja a módosított irányelv átültetése és a rendelet alkalmazása a hazai jogban. Tehát ez a része helyénvaló, meg kell csinálni, igazából kár, hogy nem eddig tették.El kell azt is mondani akár a módosító indítványok kapcsán is, hogy a Magyar Könyvvizsgálói Kamara és a kormány kapcsolata nem mondható kifogástalannak, az elmúlt egy év jogszabályváltozásai ellen a kamara több alkalommal is tiltakozott, arról nem is beszélve, hogy olyan ütemben módosították az elszámolásra vonatkozó jogszabályokat, hogy ember, illetve könyvvizsgáló legyen a talpán, aki ezt követni tudta. [[20.30]] Kifogásolható az is, hogy 2015-ben a Fidesz kétszeresére növelte a kamara által fizetendő közfelügyeleti díjat, vagyis azt a pénzt, amely a Nemzetgazdasági Minisztériumot illeti meg. Ezt a duplájára emelést azért sokallták, mert közben továbbra is a kamara látja el e közfelügyeleti feladatok túlnyomó többségét, és egy vonatkozó uniós szabály, a költségmegosztás elve szerint a minisztérium tízmillió forint költségvetési hozzájárulást is kap. Tehát a terheket növelték a kamara számára, a szolgáltatásokat viszont nem. Az alapvető jogok biztosához fordultak a kamara részéről, amikor az Országgyűlés úgy módosította a büntetőeljárásról szóló törvényt, hogy az 50 millió forint feletti vagyoni hátrányt okozó, pénzügyi szervezetnél elkövetett bűncselekmény esetén a könyvvizsgáló vagyona is korlátozás nélkül zár alá vehető. Tekintve, hogy a Nemzeti Bank, miután átvette a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének hatáskörét is, ezt az ellenőrzési tevékenységet nem annyira kiválóan végezte, lásd a Quaestor 200 milliárd fölötti sikkasztását vagy a Buda-Cashnél eltűnt pénzeket, tehát a felügyeleti hatáskörben okozott kárt a Magyar Nemzeti Bank azóta sem akarja viselni, nem akarja tudomásul venni, ugyanakkor a könyvvizsgálókra rendesen rápakolta a terheket ez a jogszabály. Úgyhogy ez azóta is elbírálás alatt van. Van egy pozitív eleme ennek az előterjesztésnek, amely részünkről is támogatott, bár nehezen illik a javaslatba. Ez a személyi jövedelemadóról szóló törvény mellékletének módosítása, nevezetesen, hogy a közfoglalkoztatottak számára a vonatkozó kormányrendelet havi 22 800 forint úgynevezett elhelyezkedési hozzájárulást biztosít akkor, ha a versenyszférában határozatlan idejű, de legalább 12 havi határozott idejű munkaviszonyt létesít a korábbi közfoglalkoztatott. Ez a juttatás arra az időre jár, amire ugyan közmunkára már felvették, de hamarabb talált magának állást a munkaerőpiacon. A javaslat ezt az összeget teljes mértékben adómentessé teszi, ami helyes. Úgyhogy van olyan része is, amit támogatunk. Bár a javaslat nagyobb része az uniós szabályok átültetését tartalmazza, azonban nem orvosol olyan problémákat, amelyeket a könyvvizsgálói kamara már több mint egy éve kifogásol. Mindezek alapján, noha a közmunkások elhelyezkedési hozzájárulásának adómentessé tétele nyilván támogatható megoldás, összességében nem hordozza azokat az értékeket ez az előterjesztés, amelyek alapján egyértelműen az MSZP-frakciótámogatni tudná. Ezért a végső szavazásnál tartózkodni fogunk a pozitívumokra tekintettel. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Jelzésre:]] Gúr Nándor képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Két olyan gondolat maradt még, amit Józsa képviselőtársam nem mondott el, de feltétlenül meg kell még említeni.Az egyik az, hogy az előterjesztés a könyvvizsgálóknál a maximum ötéves futamidejű szerződéseket hagyja jóvá vagy engedi meg, gyakorlatilag a szerződések fennállása, megkötése mellett. Azt szeretném még egyszer az államtitkár úr figyelmébe ajánlani, hogy az európai gyakorlat 30 országban úgy néz ki, hogy 22 országban tízéves ez a futamidő, és a maradék 8-ból is 7-ben gyakorlatilag 9, 8 és 7 esztendős ez a futamidő. Egyetlenegy ország van, ahol 5 év előírására kerül sor, ez Magyarország. Mi ezzel a baj? Valójában ezzel az a probléma, hogy bizonyos értelemben befektetésösztönzési szempontból is a tízéves rotáció sokkal kívánatosabb, mint az ötéves, de sokkal inkább azt akarom mondani, hogy például a multinacionális cégek - nézzük őket - működésének átláthatóságát is csökkenti ez az ötéves rotáció pont abból fakadóan, hogy így nem biztosítható, hogy az adott könyvvizsgálói cég, vagy inkább úgy fogalmazok, a cég hálózatába tartozó könyvvizsgálók végezzék az adott csoport könyvvizsgálatát a teljes megbízási időszakban. Gyakorlatilag a kiesések, az átfedések egy kaotikus viszonyrendszert alakítanak ki. Ez az ötéves rotáció jelentősen korlátozza az érintett gazdálkodó szervezetek választási szabadságát is, a négyéves újraválasztási tilalom, egyebek kérdéskörét pedig már nem akarom ragozni. Alapvető számviteli kockázatokkal is párosul, hiszen 2017-től változások következnek be, és ez kockázatot jelent a könyvvizsgálat vonatkozásában. Azt tudom csak mondani, hogy megítélésem szerint, és ezzel nem vagyok egyedül, a könyvvizsgálói kamara hitvallása is erről szól, a tőkepiac nyugodt működését alapvetően mindezen szempontok alapján is a tízéves rotáció tudná kellőképpen biztosítani. A másik dolog, amit feltétlenül meg kell említenem, a minőség-ellenőrzés kérdésköréhez kapcsolódik. Mégpedig a minőség-ellenőrzés kérdésköre tekintetében sokfajta lehetőség van, gyakorlatilag a kötelező továbbképzéstől a figyelmeztetésen keresztül, a minősítés, megrovás megfogalmazásáig vagy az eltiltásig. De itt az a baj, hogy az intézkedések, úgy látom, elég szubjektívek. So-so, a kamarai tag könyvvizsgálónál 100 ezer forinttól 100 millió forintig, a könyvvizsgálói cégek tekintetében pedig 100 ezer forinttól 500 millió forintig. Értem a felső határokat ebben a második esetben. De egy egyszerű könyvvizsgáló esetében nem az árbevételekhez illesztetten kellene ezeket a folyamatokat megtenni? Államtitkár úr, ezt szeretném a figyelmébe ajánlani, ezeknek az értékhatároknak a meghúzása szerintem túlzó ebben az esetben, és nem igazán elfogadható. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíván-e reflektálni. [[Tállai András jelzésére:]] Tállai András mutatja, hogy igen. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a két MSZP-s képviselő felszólalását. A két felszólalással a következő problémám van. Egyrészt az, hogy amit Józsa képviselő úr feszegetett, egyik kérdés sem tartozik a könyvvizsgálói törvény hatálya alá, és különösen nem a jelen törvényjavaslat [[Dr. Józsa István: Azért botrányos!]] eredetileg benyújtott változatához. Sőt, a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatához sem. Tehát sem a könyvvizsgálóknak a teljes vagyonával való felelése, sem pedig a közfelügyeleti hozzájárulási díj nem tartozik ide. Ez elmúlt évi téma, akkor tárgyalta az Országgyűlés, megvannak a megfelelő érvek, hogy egyébként ez miért történt meg. [[Dr. Józsa István: Csak igazságtalan!]] Azt gondolom, az ő felszólalását ezzel le is zárhatjuk. [[Dr. Józsa István: Persze a Nemzeti Bankról nem akarsz beszélni!]] Nagyon érdekes Gúr Nándor képviselő úr felszólalása. Nem tudom, olvasta-e a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát. [[Gúr Nándor: Olvastam!]] És mi van benne, képviselő úr [[Gúr Nándor: Nem tudtam lekövetni!]] a könyvvizsgálói megbízatás időtartamáról? Elmondom önnek, hogy az, amit ön reklamál, vagyis hogy az öt évet emeljük fel tíz évre, benne van ebben a módosító javaslatban. Nyolc év és tíz év. Úgyhogy azt javaslom a képviselő úrnak, legközelebb, mielőtt gombot nyom, nézze meg, hogy mi az előterjesztés, és ne égesse le magát itt a parlamentben [[Gúr Nándor: Én javasoltam neked!]] azzal, hogy amit egyébként kér, az benne van az előterjesztésben. [[Gúr Nándor: Nem kérem, én javasoltam neked!]] Pont az ön felszólalása volt az, amely felélesztette a reményt arra, hogy módosítsuk. Úgyhogy el kell olvasni a Törvényalkotási bizottság javaslatát [[Gúr Nándor: Így, így, én javasoltam neked!]] meg kell hallgatni, hogy az előadója mit mond, és akkor nem fog ilyen sületlenségeket beszélni, Gúr képviselő úr. [[Gúr Nándor: Mi a sületlenség, András?]] Hanem megköszöni azt, hogy a kormány odafigyel önre is [[Heringes Anita: Meg kell köszönni?]] , önre mint ellenzéki képviselőre. [[20.40]] Összességében pedig a kamarával való egyeztetések teljes kompromisszumban zárultak, az utolsó egyeztetés pontosan a könyvvizsgálói megbízatás időtartamára vonatkozott. A Könyvvizsgálói Kamara teljes mértékben elfogadja a törvényjavaslatot és azt támogatja. [[Dr. Józsa István: Tehet mást? Nem tehet.]] Én pedig kérem önöket, hogy a szavazásnál egyhangúlag fogadja el a parlament, mert erre a törvényre szükség van a pénzügyi élet tisztaságát növelendő és erősítendő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kósa Lajos, Szatmáry Kristóf és Czomba Sándor képviselő urak, Fidesz, által benyújtott előterjesztés T/10316. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, amelyet Galambos Dénes képviselő úr, a bizottság előadója mond el. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! A Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-i ülésén a tagok vitát folytattak az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló T/10316. számú törvényjavaslatról. A bizottság a Házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság 12 pontos terjedelmű módosító javaslatait is. Alapvetően a módosítás arra irányul, hogy a diákszövetkezeteket érintő szövetkezeti törvény kerüljön felülvizsgálásra. Természetesen a munka törvénykönyvében meglévő garancia, ami a munka törvénykönyve alá tartozó munkavállalók számára biztosított, továbbra is biztosított lesz, a diákszövetkezetek keretében most már nem a munkaviszonyban, hanem a megbízási szerződéssel való foglalkoztatás keretében, amelynek a mögöttes joganyaga a polgári törvénykönyvben található.Az összegző módosító javaslatban elfogadásra került az átmeneti rendelkezésekben írt dátumok módosítása, ezek pontosítása, azért, mert ha kötelezővé válik az iskolaszövetkezeti tagsági megállapodások, illetve az alapszabályok új rendelkezések szerinti módosítása egy adott időpontig, akkor ezen kötelezettség nem teljesítéséhez kapcsolódó jogkövetkezmények az azt követő naptól állnak be. A javaslat a továbbiakban egyértelműsíti a kárfelelősségi szabályokat is. A speciális alanyi kör védelmében a tőketartalékokkal nem rendelkező iskolaszövetkezetek mellett a kárt szenvedett diák jogos követelése akár a szolgáltatás fogadója irányába is érvényesíthetővé válik, érvényesíthető lesz a jogszabály alapján. Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánkban évente átlagosan 180-200 ezer diák vállal valamilyen munkát, 130 ezren közülük iskolaszövetkezet által kerül foglalkoztatásra. Az iskolaszövetkezeti foglalkoztatás speciális, atipikus foglalkoztatási forma. A munka törvénykönyvének rendelkezései esetében a gyakorlatban számos értelmezési probléma merült föl. Úgy gondoljuk, hogy jelen javaslat a diákok érdekeinek szem előtt tartása mellett is hatékonyan kezeli a korábbi problémákat. Kérem, hogy a szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az előterjesztők nevében Czomba képviselő urat látom. Megkérdezem, hogy kíván-e most szólni. [[Dr. Czomba Sándor nemet jelez.]] Jelzi, hogy nem. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Cseresnyés államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden szeretném indokolni, hogy a kormány miért támogatja az összegző módosító indítványt. Tulajdonképpen azért, mert ez a törvényjavaslat egy újabb lépés azon törekvésében a kormánynak, hogy a hazai iskolaszövetkezetek nagysága és gazdasági szerepe kellően kifejezésre juthasson, az iskolaszövetkezet működése ugyanis nemcsak a diákok számára hasznos, hanem az állam, az oktatás és az egész piac számára is, és az iskolaszövetkezeti szolgáltatás nyújtása egy olyan üzleti alapú megoldás, ami a piac igényeire és a fiatalok öngondoskodására építve már a diákévek alatt biztosítja a munkatapasztalatok szerzését a munka világában. Éppen ezért a kormány támogatja az összegző módosító indítványt, ahogy már az előbb is jeleztem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként Heringes Anita képviselő asszony jön, MSZP. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Most másodszor vagyunk itt, hogy beszélgessünk az iskolaszövetkezeti törvény módosításáról. Az első módosítással kapcsolatban többször elmondtam, hogy szerencsére azt Kósa Lajos első körben visszavonta. Az előző vitakörben Szatmáry Kristóf volt az, aki próbálta védeni a mundér becsületét, nem túl sok sikerrel, de ahogy látom, most már ő is megfutamodott, és egy újabb képviselő vette a nevére Czomba Sándor személyében ezt a módosítást, amit mi csak egyszerűen diákok ellen elkövetett bűnnek nevezünk.Hiába mondják azt, hogy minden biztosíték és garancia benne van a diákok számára ebben a módosításban, sőt abban, hogy kiveszik őket a munka törvénykönyve alól, sajnos nincsenek benne ezek a garanciák, így nagyon sajnálom azon képviselőtársaimat, akiknek leírják ezt a felszólalást, és majd szembesülhet az ember azzal, hogy egyébként ez nem igaz, ez hazugság.15 évnyi jogi és társadalmi vitát követően elfoglalta az iskolaszövetkezeti foglalkoztatás a legmegfelelőbb helyét a munka törvénykönyvében. A Fidesz 2011-ben nem rúgta fel a társadalmi és szakmai konszenzust, hanem önálló fejezetként az új Mt.-ben is szerepeltette ezt a részt. Akkor még úgy gondolták, hogy ez így megfelelő. Most a Fidesz-kormány két, most már három egyéni képviselői módosítással egy jogi szörnyeteget kíván elfogadtatni a parlamenttel, kiveszi az önálló fejezetként szereplő iskolaszövetkezeti foglalkoztatást az Mt. hatálya alól, és egy öszvér megoldással 130 ezer diák és hallgató foglalkoztatását részben a Ptk.-val, részben a szövetkezeti törvénnyel akarja szabályozni. Teszi azt annak ellenére, hogy az egyik legkiszolgáltatottabb munkavállalói kör a fiatalkorúak. A munka törvénykönyve pedig a legnagyobb védelmet adja és a legtöbb garanciát biztosítja az összes munkavállalónak a jelen törvények közül. Persze volt ez jobb is, amíg még egyébként mi kormányoztunk és az előző Mt. volt hatályban. 2017. január 1-jétől ennek a 130 ezer fiatalnak már nincsenek meg ezek a garanciái és jogai. Hazugság, hogy a diákok nem munkaviszonyban dolgoznak. Az iskolaszövetkezeti tagok, ez a 130 ezer fő, legalább 80 százaléka egy munkaszervezetbe tagozódik be, munkaidő-beosztás szerint, kötött munkarendben jár dolgozni, munkakört tölt be, munkájáért a ledolgozott órák alapján munkabért kap. Ez szűnik meg január 1-jétől, legalábbis papíron. Olyan történik, amire eddig még nem volt példa: törvény erejével fogják megszüntetni 130 ezer diák és hallgató munkaszerződését január 1-jétől. Mindezt csak azért, mert kötelezettségszegési eljárás indult Magyarország ellen az iskolaszövetkezeti diák és hallgató munkavállalónak járó fizetett szabadság miatt. Önök az egyszerűbb megoldást választották: egyszerűen kiveszik a munka törvénykönyve alól a diákokat. A módosítás az EU átmeneti átverésére jó, azonban a közjót nem szolgálja.A mostani módosítás elvileg biztosítani fog 13 ledolgozott nap után 1 nap fizetett szabadságot, azonban a részletszabályokat nem dolgozták ki, így valószínűleg nem fogja biztosítani. A mostani módosítás annak ellenére, hogy ad valamennyi fizetett szabadságot a következő évtől, így is átlagban 2 napot elvesz majd az éves átlagban a havi 80 órát dolgozó diákoktól, hallgatóktól, és nincs tekintettel a 18 év alattiaknak járó plusz 5 nap fizetett szabadságra sem. Számításaink szerint éves szinten a Fidesz-kormány ezzel a szabályozással nem kevesebb, mint 1,6 milliárd forintot vesz ki az iskolaszövetkezeti diákok és hallgatók zsebéből és ezzel az ő családjaik zsebéből is. 1,6 milliárd forintot!További súlyos jogsértés, hogy a 18 év alattiaknak nem biztosítja a szintén uniós irányelv szerint előírt és a mostani Mt. által biztosított munkaközi szünetet. Most 6 órát meghaladó beosztás szerint napi munkaidő esetén legalább 45 perc munkaközi szünetet kell biztosítani; a módosítás szerint ez 20 percre csökken le. [[20.50]] 2017. január 1-jét követően az iskolaszövetkezeti diákok és hallgatók döntő része a gyakorlatban munkaviszonyban fog dolgozni, csak éppen papíron nem, és ezt a színleltséget a törvény fogja biztosítani. Döbbenetes, hogy az iskolaszövetkezeti érdekvédelmi szervezetek ehhez a jogfosztáshoz jelen pillanatban asszisztálnak, és nem emelik fel a hangjukat. Azért döbbenetes, mert az iskolaszövetkezeteknek nemcsak munkáltatói, hanem érdekvédelmi feladata is lenne. De úgy látszik, hogy ma az érdekvédelem helyett sajnos a kormányt szolgálják ki ezek a szervezetek, nem a diákok jogaiért állnak ki, hanem a saját boldogulásukért. Felháborító! Vonják vissza ezt a javaslatot!
Köszönöm szépen. Gúr Nándor képviselő úr a következő felszólaló, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Remélhetőleg majd önök is eljutnak oda, mármint államtitkár úr és a tárca is eljut oda, ahova Tállai államtitkár úr tárcája eljutott, mármint hogy azokat az észszerű javaslatokat mérlegelve képes volt a saját végső döntésébe behozni mindazt, amiről az előbbiekben szó esett. Látható módon az, ami ma zajlik az iskolaszövetkezetek szintjén, nem a diákok érdekét szolgálja. Volt már több törvénymódosítás itt a Ház falai között az elmúlt egy-másfél esztendőben, ami az iskolaszövetkezetet és az iskolaszövetkezet keretei között munkatevékenységet végző diákokat érintette. Volt ebben olyan is, ami, mondhatom nyugodt lelkülettel, hasznos volt és támogatást is kapott. Biztos emlékeznek arra, amikor például az évet halasztott hallgató dolgát érintő kérdésekben adtunk támogatást a történethez, mert mi is úgy gondoltuk, hogy az a fajta negatív diszkrimináció, ami az előző öt esztendőben fennállt, nem helyénvaló, tehát ezen érdemes változtatni. A mostani, az iskolaszövetkezeteket érintő törvénymódosítás beltartalmát nem fogom megismételni, amit Heringes Anita képviselőtársam elmondott, de szeretném jelezni, hogy ezek végképp nem az iskolaszövetkezet keretei között munkatevékenységet végző diákok érdekeit szolgálják semmilyen tekintetben, sem forrásoldalról, sem a védettség oldaláról. Ha belegondolunk abba, hogy az a durván - persze nyilván pulzál a rendszer, adott időszakban más és más, de a legutóbbi mérési adatok szerint - 150-170 ezer diák, akit érint ez a történet, nagyjából 1600 millió forint veszteséget fog elkönyvelni ezen intézkedések okán, azt gondolom, hogy ez eredménynek semmiképpen nem nevezhető, vagy csak negatív eredménynek mondható. Ez az egyik része a történetnek. A dolog másik része - persze ez a törvény nem érinti, de azért érdemes róla egy mondatot mondani -: államtitkár úr biztos jól emlékszik arra, hogy hat évvel ezelőtt az iskolaszövetkezetek, diákszövetkezetek keretei közötti munkatevékenység a KSH által kezelt formátum keretei között a foglalkoztatást hogyan és miképpen befolyásolta - sehogyan -, meg azt is tudja, hogy most hogyan befolyásolja. Hát akképpen, hogy most természetesen szerves részét képezi a történetnek. Tehát az önök filozófiája és logikája gyakorlatilag arra hajaz, hogy mindig, mindent arra használjanak, hogy valamilyen értelemben egy pozitívabb képet próbáljanak megmutatni még arról is, ami negatívabb. A dolog harmadik vetülete pedig az, hogy amikor a munka törvénykönyve keretei közül a Ptk. keretei közé helyezik a történetet, akkor bizony sérüléseket szenvednek el az érintettek, akár olyanokat, ami a munkaügyi ellenőrzések vonatkozásában, akár olyanokat, amelyek a szabadságkivétel lehetőségét, annak a mértékét érintően megjelenítődnek, akár olyanokat - s itt már nem fogom újra ismételni, mert nincs is rá időm -, amelyeket Heringes Anita képviselő asszony tételesen felsorakoztatott. Hát, azt gondolom, hogy a mostani előterjesztés ilyen értelemben, még egyszer mondom, nem az érintettek érdekét szolgálja, úgyhogy ezt nem tudjuk támogatni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő Czomba Sándor képviselő urat, hogy kíván-e reflektálni. [[Dr. Czomba Sándor: Igen.]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban csak néhány mondat erejéig, mert nem szeretném, ha az általános vitát megismételnénk. Ugyanazok az érvek hangoztak el, amelyek a korábbi időszakban. Az iskolaszövetkezetek tevékenysége az a hungarikum, hogy ők Magyarországon több százezres - itt olyan számok röpködtek, hogy 130-150 ezer, de biztos, hogy bőven 100 ezer fölötti - létszámot foglalkoztatnak, más atipikus foglalkoztatási formákat tekintve pedig bőven 200 ezer környékén vagyunk. Hogy a fiatalok számára miért fontos a foglalkoztatás Magyarországon, szerintem azt se kell a Parlament falai között vitatni. Önök jelezték, problémát jelent az, hogy kijön a munka törvénykönyve alól. Nos, az elmúlt években azt hallottam, hogy a 2012-ben hatályba lépett munkatörvénykönyv igencsak katasztrofális. Akkor annak örülni kéne, különösen az MSZP oldaláról, hogy abból a katasztrofális törvényből végre kijön ez a fejezet, és a Ptk.-hoz kerül, egyébként a szövetkezeti törvénnyel kapcsolatban, ahol szerintem a helye van. Amikor ezt annak idején beemeltük a munka törvénykönyvébe, akkor is érzékeltük, éreztük, hogy vannak olyan szegmensei, szálai, amelyek nem teljesen, nem egyértelműen az Mt. hatálya alá valók, mert a hétköznapokban jogértelmezési problémákhoz vezethet. Tehát azt gondolom, hogy az a fajta félelem, ami most megnyilvánul azért, mert az Mt. hatálya alól kijön, alaptalan. A munkaügyi ellenőrzés kérdése egy izgalmas és érdekes kérdés, nevezetesen, hogy gyengülnek-e a jogok vagy erősödnek, illetve mi történik ezzel. Arra szeretném felhívni tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy a munkaügyi ellenőrzés tekintetében minden év elején készül egy terv, hogy melyek azok a szektorok, amelyeket érdemes fokozottabban figyelni. Nagyon jól tudjuk, hogy a fekete- és szürkegazdaság hosszú évtizedek óta mely területeken van elsődlegesen jelen. Nos, az iskolaszövetkezetek és a munkaerő-kölcsönzők tekintetében is jelen volt, van és azt kell mondjam, hogy sajnos lesz is. Ez tehát nyilvánvalóan egy olyan terület, amire érdemes odafigyelni. De megvan a lehetőség arra, hogy a munkaügyi ellenőrzést nem törvényben szabályozom, nem úgy, hogy évente, félévente vagy nem tudom milyen időközönként kötelezően ellenőrzöm, hanem ha azt érezzük, hogy szükséges az ellenőrzést hatékonyabbá tenni vagy fokozni, akkor erre megvan a lehetőség akár éves programterv keretében vagy más rögzített módon. Azt pedig, kedves Heringes képviselő asszony, nem tudom hova tenni, hogy azt rója fel nekünk, hogy az iskolaszövetkezetek ezt a törvényt támogatják. Hála a jó istennek, mert elsődlegesen nem a politikának kell támogatnia. A politikának az a feladata, hogy amit a szakmai szervezetek javasolnak, azt törvénybe öntve tudjuk a hétköznapokban is hatékonyan működtetni. Én azt gondolom, az előttünk lévő törvényjavaslat alkalmas lesz arra, hogy azt a hungarikumot, amit az iskolaszövetkezetek a magyar munkaerőpiacon jelentenek, a következő években erősíteni tudjuk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló 2011. évi XCIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10094. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, amelyet Vécsey László képviselő úr, a bizottság előadója ad elő. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. május 5-én megtárgyalta a T/10094. szám alatt benyújtott, a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról szóló 2011. évi XCIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, valamint 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság ötpontos technikai jellegű indítványát foglalja magába. [[21.00]] Amint az már ismert önök előtt, a törvényjavaslatban megfogalmazott cél olyan széles körű konzultáció kialakítása, amely befogad olyan társadalmi egységeket is, amelyek korábban nem vettek részt az egyeztetéseken. Következésképpen a művészet hazai és határon túli magyar képviselőinek a tanács munkájába való bekapcsolódásával szélesebb körű konzultáció lehetőségét kínálja. A módosítás azért is szükséges, hogy a tanács az alapelveknek megfelelően képes legyen minden érintett gazdasági szereplő és társadalmi csoport érdekeit megjeleníteni és becsatornázni. Tisztelt Képviselőtársaim! Annak érdekében, hogy a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács a továbbiakban is megfelelőképpen működjön, továbbra is zavartalan lehessen a működése, kérem a törvényjavaslat elfogadását és támogatását. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most szólni. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány támogatja a Törvényalkotási bizottság technikai módosítását és minden mást is. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek, elsőként, előre bejelentett felszólalóként Gúr Nándor képviselő úr, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. A Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács megalakulásának időszakára visszaemlékezve nyilván azt lehet elmondani, hogy önök valami olyat szüntettek meg akkor, amikor a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsot megalakították, ami jól működő volt. Önök olyat szüntettek meg, az országos érdekegyeztetés rendszerét, 2011. VII. hó 30-ával, ami gyakorlatilag nemcsak konzultatív fórumként működött, hanem egyetértési jogosítványai voltak. Értem, hogy önöknek erre nincs szükségük. Értem, hogy önök jobban viselik az életet úgy, ha bármilyen testület csak konzultatív javaslattevő vagy bármilyenfajta tanácsadói szerepkörben leledzik ahelyett, hogy nyilván a véleményezésen túl egyetértési jogosítványai is lennének.Értem, de azt gondolom, hogy ez így nem helyénvaló. Akkor, amikor megszüntették az országos érdekegyeztetés rendszerét, és ezt nemcsak országosan, központosítottan, hanem mezoszinten is, de akár megyei szinten is, például a munkaügyi központok hálózati rendszere mellett működő munkaügyi tanácsokat is felszámolták, akkor egy olyan alapvető hibát elkövettek, ami a valós mindennapi érdekegyeztetés rendszerén keresztül kellene hogy visszaköszönjön; mármint a munkaadói és a munkavállalói képviseletek, érdekképviselet egyetértési jogának érvényesíthetősége.Sokfajta vélekedés volt akkor is. Az autonóm szakszervezetekről beszélek, ostobaságnak nevezte mindazt, amit csinálnak, és bizonyos értelemben a társadalmi békének a veszélyeztetését is kinyilatkoztatták, mármint hogy ez a fajta lépés bizonyos értelemben ilyenfajta, a társadalmi béke felborulásához is elvezethet. Volt is egyébként az elmúlt esztendőkben erre példa, amikor megbillenni látszott ez a történet, aztán bizonyos intézkedések sokaságával pótlólagosan helyre tudták rakni időlegesen a dolgot. De maga a lakájszakszervezetük, az akkori, Gaskó által vezetett LIGA is felháborítónak tartotta azt, amit csináltak, hiszen önök, amikor kormányoztak, akkor az országos érdekegyeztetés rendszerét, mármint önök, a Fidesz az országos érdekegyeztetés rendszerét kétszer megszavazták, megerősítették; majd amikor már nem kormányoztak, akkor nem volt erre szükségük. Magyarul, egy 20 éven keresztül működő szociális párbeszéd intézményrendszerét számolták fel.Azt akarom mondani tehát, hogy szerintem nem jó utat választottak e tekintetben, és az, amit ez a törvénytervezet beltartalmában magában hordoz, mármint hogy az a kialakult, sokak által gittegyletnek nevezett Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács, ami oly sok szereplős, már további bővülését hordozza magában, nem segíti a folyamatok jobbá való tételét, hanem sokkal inkább gátjává válik. Tudják, ismerik, a művészeti világ szerepvállalóitól kezdve az egyházakon keresztül sok mindenki más, a tudományos szféra szerepvállalóinak jelenléte bizonyos értelemben szükségszerű, de nem ezen érdekegyeztető fórum keretei között kellene hogy megjelenjen. Bár ez már nem is az, ez egy Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács címszó alatt jelenik meg. Összességében csak annyit szeretnék mondani, hogy évek hosszú során keresztül fennálló rendezetlenségeket, még a tagok kijelölésével kapcsolatos kérdésköröket sem tudták tisztázni. Gyakorlatilag a delegálási viszonyok helyretétele vagy a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács működési rendjébe való akképpeni beavatkozás, ami arról szól, hogy eddig legalább négyszer egy évben össze kellett ülniük, most, ezen törvénytervezet keretei között lévő előírások alapján kétszeri alkalommal kell hogy találkozzanak és bármilyen értelemben álláspontot rögzítsenek, ez már szinte nevetségessé teszi a szerepüket. És önök erre úgy válaszolnak, hogy ezzel adják meg a mozgásszabadságukat. Hiszen akkor majd saját maguk dönthetnek arról, hogy nem kétszer, hanem tizenhétszer fognak ülni, és minden olyan kérdéskört felölelve, amit ők fontosnak tartanak. Hát, szeretném megkérdezni vagy visszaidézni, vagy felidézni önök számára azt, hogy az elmúlt esztendőkben, amikor négyszeri alkalommal történő összehívás előírásai voltak meg, akkor hogyan és miképpen viseltettek, hányszor többszörözték meg ezeket. Na, nem megyek bele a részletkérdésekbe. Egy szó mint száz, ez a törvényjavaslat így elfogadhatatlan. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Más nem jelentkezett előre [[Dr. Józsa István: Dehogynem.]] , így normál szót kérő képviselőként Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Le kell szögeznünk, hogy a Törvényalkotási bizottság módosítása sem oszlatta el azokat a kételyeket, amelyek értelmében itt egy többre hivatott szervezet további működési nehézségeket fog elszenvedni a kormányzat beavatkozása által. Nekem semmi kifogásom nincs az ellen, hogy a Magyar Művészeti Akadémia elnöke adott esetben ezentúl a garantált bérminimum kérdésében is állást foglalhat. Hiszünk a minél szélesebb körű társadalmi párbeszédben. Ugyanakkor a már említett módi, miszerint az eddigi négy plenáris üléssel szemben elég lesz önök szerint évente kétszer összehívni az NGTT plenáris ülését, pontosan az elmondottakkal ellenkező irányban tűnik hatni. Tehát arra enged következtetni, hogy önök fel akarják duzzasztani ezt a szervezetet, működési elveit tekintve pedig arra szeretnék elvinni az egészet, hogy ujjal lehessen mutogatni egy évente minél kevesebbszer összeülő és adott esetben minél sokszínűbben megnyilvánuló szervezet állásfoglalásaira. Ehhez képest el lehetne mozdulni a hatékonyság felé, hiszen volt a bértárgyalások időszakában olyan időszak, amikor adott esetben hetente, kéthetente is össze kellett volna hívni a szervezetet. Ezekre a plenáris ülésekre bizony nagyon nagy szükség lenne. Még egyszer mondom, nem azzal van bajom, hogy a Művészeti Akadémia elnöke a minimálbér tekintetében állást foglalhat és ezt széles körben teheti meg, hanem azzal van problémánk, hogy magának a szerveződésnek a kifutása, hatékonysága komolyan csorbulhat azon kormányzati, részben nemtörődömség, részben pedig nagyon is látványos szándékok miatt, amelyek kitűnnek a módosításokból. És sajnos a Törvényalkotási bizottság sem tudott enyhíteni ezen a problémakörön. Mi tehát egy erős NGTT-ben hinnénk és abban, hogy a plenáris ülésen elhangzott észrevételekkel, állásfoglalásokkal érdemben, komolyan, nem feleannyi alkalommal, mint eddig, hanem sokkal mélyebben foglalkozzanak és vegyék figyelembe ezeket; egyébként nemcsak a bértárgyalások idején, hanem meg kellene adni a súlyt minden egyes olyan szerveződésnek, amely társadalmi csoportok széles körét képes bevonni, véleményüket artikulálni. [[21.10]] Ugyanakkor semmiképpen nem lehet az a cél, hogy a sokszínűség jegyében mindenki mindenkivel üljön egy asztalhoz, és véget nem érő viták sorából aztán vagy kijöjjön valami, vagy nem. Tehát itt is a szakosodás és a precizitás útján elindulva igenis lehetne eredményeket elérni. Arra szólítjuk tehát fel önöket, hogy a közeljövőben erre ügyeljenek egy kicsit jobban. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Józsa István képviselő úr, MSZP!
Köszönöm, elnök úr. Sajnálattal jelentem be, hogy szemmel láthatóan a Fidesz-kormány folytatja a dolgozói érdekképviselet, a dolgozói jogok képviseletének sárba tiprását. Megszüntette az Országos Érdekegyeztető Tanácsot, amelynek még voltak jogosítványai, és szét akarja törni a társadalmi szolidaritás legelemibb megnyilvánulásait is. Ez a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács, amely eddig is működött, tele van rakva Fidesz-hű káderekkel. Innen érdemi társadalmi véleményt kapni képtelenség. Most ezt a folyamatot bővítik jogharmonizációs indíttatással. Belekerül az egyébként önöknek hihetetlenül elkötelezett Magyar Művészeti Akadémia képviselete is. Amit még el lehet fogadni, az a határon túli magyarság képviselete. De egyáltalán ennek a tanácsnak az összetétele, a méretének az ilyen hihetetlen felduzzasztása, a jogainak a megcsorbítása azt mutatja, hogy a dolgozói érdekek érvényesítésének lehetőségét önök gyökeresen ki akarták irtani, és sajnos sikerült is. Önök megvették a társadalom legtehetősebb rétegét az egykulcsos adóval, segítettek, mi is támogattuk, a sokgyerekes családoknak, de valójában ezzel is csak szavazatokat vásároltak. És itt ez a módosítás azt mutatja, hogy ettől az úttól, ami a kevésbé tehetős emberek érdekérvényesítését jelenti vagy jelenthetné, önök messzemenően elzárkóznak. Nem akarnak érvényt szerezni annak, hogy az egyre szegényedő magyar társadalom véleménye szervezett, intézményesített keretek között megfogalmazható legyen, valamiféle kötelező hatással önöknek legalább egyeztetési kötelezettségük legyen. Ez a testület csak tanácsadói jogosítványokkal rendelkezik, ami azt a céljukat messzemenően eléri, hogy akik önök által elnyomásra kerültek, pedig nagyon széles néprétegek jelentős elnyomásra kerültek, és jelentősen rosszabb körülmények között élnek az önök kormányzásának az eredményeként, azok semmiképpen ne fogalmazhassák meg a véleményüket, az ő véleményük ne juthasson el önökhöz. Itt jelentem ki, hogy a Magyar Szocialista Párt képviselni kívánja ezeket az önök által elnyomott néprétegeket, és ennek a jegyében tiltakozunk ez ellen az előterjesztés ellen is. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki a fennmaradt időkeretben a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy kíván reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csak azért szólok hozzá, mert itt a Törvényalkotási bizottság technikai módosításáról volt szó, de többen hozzászóltak ehhez az egész törvénymódosításhoz, és akkor már én is visszaidézem önöknek, hogy mi az, ami változik most itt a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács ügyrendjében, az egész életében. A művészet hazai és határon túli magyar képviselőinek a tanács munkájába való bekapcsolása, amely szélesebb körű társadalmi konzultációt tesz lehetővé. Egyébként nagyon megható az MSZP részéről, hogy ennyire örülnek, hogy határon túliak is vannak benne. [[Dr. Józsa István: Én is az vagyok!]] Egész szép pálforduláson kezdenek átmenni 2004. december 5-e óta, amikor is megtagadták a saját testvéreinket. [[Dr. Józsa István: Az Gyurcsány volt!]] A másik fontos változás: a soros elnökség időtartamának 3 hónapról 6 hónapra emelése. Ezt nem mi találtuk ki. A tanács tagjai kérték, hogy sokkal hatékonyabban tudnak így működni. A következő változás: elnökség felállítása a tanács döntéseinek szakszerű végrehajtása érdekében. Az elnökség tagjai: az aktuális soros elnök és a soros elnökségben őt közvetlenül megelőző és utána következő, leendő soros elnök. Ez a változtatás is a jobb és hatékony működés érdekében történik.És a negyedik változtatás: a plenáris ülések számának meghatározása - ezt jobbikos képviselőtársamnak mondom -, valamint a tagok megbízólevelének kiadása a tanács elnökségének hatáskörébe van utalva. Tehát nem a kormány hívja össze. Mi a titkárságot biztosítjuk, bármikor összeülhet az NGTT. Befejezésül pedig, egy kicsit Gúr Nándor gondolataira, aki, még egyszer mondom, jócskán összekeverte az általános és a részletes vitát, de nem baj. De amikor a társadalmi békét hangoztatják, akkor nekem tényleg mindig az jut eszembe, amit önök állandóan mondanak, hogy békeharc, meg hogy ebben a világban éltek. Ma van, május 9-én a nagy győzelem napja, amit Oroszországban még most is megünnepelnek. [[Dr. Józsa István: Európa-nap!]] Az az ő történelmük része. Ezek szerint az önök történelmi része is ez a társadalmi béke, meg a békeharc. Ezt önök úgy művelték még a kormányzásuk alatt, hogy a foglalkoztatási ráta 54,6 százalék volt - hát siralmas! Így akarják védeni az embereket, hogy munkát meg lehetőséget nem adnak nekik? Ebben a hat év kormányzati ciklusban elértük azt, hogy ez a szám 64,7 százalékra emelkedett. [[Gúr Nándor közbeszólása. Dr. Józsa István: Azóta szegényebbek az emberek…]] Önök úgy védték a társadalmi békét az elmúlt időszakban, hogy körülbelül 3,5 millió ember volt a munkavállaló. Most megközelítjük a 4 millió 200 ezret. [[Gúr Nándor: Persze! Közfoglalkoztatás…]] Úgy védték a társadalmi békét, hogy a munkanélküliség közelítette a 9 százalékot, az ifjúsági meg a 20 százalékot. [[Gúr Nándor: Külföldre…]] Ennyire szerették az embereket, meg a fiatalokat. Hogy nehogy le kelljen menniük dolgozni, önök társadalmi békét védtek. Most 6 százalékos a munkanélküliség. [[Gúr Nándor: Manipuláció…]] Tehát önök szavakban elképesztően jók. Egyébként, amit elmondott, az teljesen arra vall, azt mutatja, hogy azokkal a szakszervezetekkel, amelyeket egyébként néhány hónappal ezelőtt a köznevelési törvény vitája során vagy alatt önök beültettek ide a Parlament falai közé az önök páholyába, mutatja, hogy önöknek ez a világa. De azért még egy kicsit hadd mutassam meg nekik azt, vagy önöknek hadd mondjam, hogy május 1-jén, amikor önök kint voltak a saját maguknak tartott ünnepségen, ott sem foglalkoztak önökkel sem a szakszervezetek, sem az emberek; senki nem törődött azzal a politikával, amit önök folytattak. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból.]] Pontosan ezért, mert önök szóban mindent mondanak a társadalmi békéről, de amikor cselekedni kell, akkor meg csak tönkreteszik az országot. Tehát köszönjük szépen a javaslataikat. Elnök Úr! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Ülésvezető elnöki minőségemben az államtitkár úr figyelmét fel kell hívjam, hogy a náci Németország elleni győztes háború napját ünnepeljük május 9-én, amelyet nem egy ország, hanem a náci Németország ellen szövetséget kötött nemzetközi szövetség mindes egyes tagállamában számon tartanak és arról megemlékeznek. Talán nem véletlen, hogy az Európai Unió Európa napjává tette. [[Soltész Miklós jelentkezik.]] Következésképpen, minthogy az Európai Unió tagjai vagyunk, ennek az ünnepnek a mi országunk számára is van fontos és megkülönböztető jellege. Nem gondolom, hogy erről vitát nyitunk. Természetesen ügyrendben az államtitkár úrnak megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elnök úr, köszönöm a figyelmeztetést. Amennyiben félreérthetőek voltak a szavaim, elnézést kérek. Ebben az ügyben semmiképpen sem azt akartam ezzel mondani, hogy akár az elhunytak, akár a csatatéren lévők, akár a meghurcoltak emlékét nem kell megünnepelni [[Gúr Nándor: Nézd meg, mit mondtál! Olvasd el, mit mondtál!]] és megemlékezni róluk. Köszönöm szépen.
Tudomásul vettük, és ezzel a kérdést lezártnak tekintem. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az országos népszavazás elrendeléséről szóló határozati javaslat összevont vitája. Az Igazságügyi bizottság által H/10611. számon benyújtott előterjesztés a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az egyes elfogadott házszabálytól eltérés szerint a nyitó beszédre 15 perc, a kormány képviselőinek nyilatkozatára 15 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 15 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 7 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 30-30 perc, a független képviselők felszólalására 8 perc, az előterjesztői viszonválasz elhangzására összesen 10 perc áll rendelkezésre. Most megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon! [[21.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya képviseletében eljárva a miniszterelnök kabinetfőnöke 2016. február 24-én az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése alapján a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 5. §-a szerint hitelesítés céljából a következő országos népszavazásra javasolt kérdést nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz: „Akarja-e, hogy az Európai Unió az Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését?” A Nemzeti Választási Bizottság 14/2016. számú határozatával az országos népszavazási kezdeményezést hitelesítette. Az NVB határozata elleni felülvizsgálati eljárásban a Kúria a határozatot 2016. május 3-án helybenhagyta. Ez alapján a Nemzeti Választási Bizottság elnöke a népszavazási törvény 14. § (2) bekezdése szerint tájékoztatta az Országgyűlés elnökét. A mai nap során az Igazságügyi bizottság beterjesztette a népszavazás elrendeléséről szóló, előttünk fekvő határozati javaslatot. Ezzel összefüggésben is szeretném világossá tenni, hogy a kormány népszavazási kezdeményezése vitathatatlanul és megkérdőjelezhetetlenül jogszerű alapokon áll. A baloldali összefogás bármennyire is igyekszik gátolni a folyamatot és próbálja a jövőben is a népszavazást, az Országgyűlésnek el kell rendelnie. A jogorvoslati kérelmek elbírálásakor a Kúria három kérdést vizsgált: azt, hogy a kérdés nemzetközi szerződésbe ütközik-e és ezért tilalmi tárgykört érint-e; azt, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e a kérdés; illetve hogy a kérdés egyértelmű-e. A Kúria határozatában azt írta: „A kérdés a magyar népszavazási szabályok szempontjából nem irányul a csatlakozási szerződés módosítására.” A Kúria rögzítette továbbá, hogy a Nemzeti Választási Bizottság által hitelesített kérdés másodlagos uniós jog körébe tartozó tanácsi határozat általi intézkedés bevezetésére vonatkozik. Az uniós jogból, így a másodlagos jogforrásként elfogadott tanácsi határozatból eredő kötelezettségek és a nemzetközi szerződésből eredők között nem vonható párhuzam, így a bíróság szerint a kérdés nem ütközik nemzetközi szerződésbe, így tiltott tárgykörbe sem. Az Országgyűlés hatáskörét illetően a Kúria azt állapította meg, hogy az Országgyűlés valamennyi szabályozást igénylő területet a törvényalkotás körébe vonhat. A Kúria szerint annak eldöntése, hogy az ország területén nem magyar állampolgárok milyen jogviszonyban, státuszban és mennyi ideig tartózkodhatnak, alapvetően alapvető jogokat érint, a szuverenitásból következő szabályozási tárgykör, és mint ilyen, a törvényhozásra tartozik. A Kúria megállapította azt is, hogy a feltett kérdés az egyértelműség követelményeinek megfelel, alkalmas arra, hogy a választópolgárok a kérdés lényegét megértsék. A jogalkotói egyértelműség tárgyában a Kúria leszögezte, a népszavazási kezdeményezés egy konkrét, már meglévő törvényjavaslatot, a menedékjogról szóló törvényt érinti, amelyet kiegészítenek az uniós rendelkezések. Úgy gondolom, hogy az említett kérdés jogszerűségéről ezek után ugyan lehet vitát folytatni, csak értelmetlen. A kormány által feltett kérdés ugyanis alkotmányos és jogszerű. A vita tárgyát képezhetik még a népszavazás lebonyolításával járó kiadások. Az eszement európai bizottsági javaslat után viszont azt állítani a népszavazásról, hogy drága, egyszerűen nem lehet érv. Az uniós büntetést ugyanis arányaiban és számszerűen sem lehet hasonlítani a népszavazásra fordított összeggel, a bevándorlókra fordított pénzmennyiség szintén csillagászati távolságban van a határozati javaslatban rögzített költségektől.Ugyanakkor a népszavazás távolról sem az anyagiakról szól. Amikor Magyarország döntött az európai uniós csatlakozásról, akkor tudtuk, hogy szuverenitásunk egy bizonyos részéről lemondunk, és a mai napig hisszük, hogy ez a közös felemelkedésünk egyik alapfeltétele. A bevándorlás, a migrációs politika ugyanakkor, meggyőződésünk, hogy tagállami hatáskör. Minden nemzetállamnak joga van eldönteni, hogy kikkel szeretne együtt élni. A Gyurcsány-kormány, tudjuk, hogy betelepítéssel oldotta volna meg a demográfiai problémákat, mi inkább a magyar családok támogatásában bízunk továbbra is.Végezetül pedig a kételkedőknek szeretném elmondani, hogy egy eredményes népszavazásnál nagyobb erő, döntőbb érv nem létezik az Európai Unió különböző intézményei előtt sem. A közvetlen demokrácia erejét, a nép akaratát nem lehet figyelmen kívül hagyni, ezért kellene valamennyi politikai erőnek egységesen szavazásra buzdítani honfitársainkat, akik hiszünk abban, hogy nem akarunk Magyarországra kényszerbetelepítést. Ezúton szeretném köszönetemet kifejezni azon képviselőtársaimnak, akik szavazatukkal támogatták, hogy most házszabálytól eltéréssel dönthessünk a holnapi nap során a határozati javaslatról. Kérem, szavazatukkal támogassák a határozati javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Tuzson Bence államtitkárt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ritkán van olyan pillanata az Országgyűlésnek, amikor olyan kérdésről szavazhat, olyan kérdésről dönthet, ami nem egy-két évre, nem aktuálpolitikai kérdésektől vezérelve, hanem bizony ötven, akár száz évre is meghatározhatja az ország sorsát. Olyan kérdésben kell most dönteni és olyan kérdésben kell népszavazást tartani Magyarországon, amelyik tényleg hosszú távon határozza meg az ország sorsát. Van egy alapvető szuverenitási kérdés, az az alapvető kérdés, hogy vajon ki dönthet Magyarországon arról, hogy Magyarországon, itt kikkel élhessünk együtt. Dönthet-e erről valaki, valahol Brüsszelben, hogy Magyarországon, itt Magyarországon akár a magyar emberek, a Magyar Országgyűlés akarata ellenére kényszerbetelepítés alapján behozzanak ide embereket, vagy pedig ez a jog, alapvetően ez a jog megillethet-e minket, magyar embereket, megilletheti-e ez a Magyar Országgyűlést? Tehát ezeknek a kérdéseknek alapvetően Magyarországon kell eldőlniük.Alapvető kérdés az, hogy amikor mi szövetkeztünk arra, hogy az Európai Uniót létrehozzuk, illetve csatlakozunk hozzá, mik azok a kérdések, amelyekről mi lemondtunk, mik azok a szuverenitási elemek, amelyeket mi átadtunk gyakorlásra az Európai Uniónak, és mik azok a kérdések, amelyeket szeretnénk mi, magyarok megtartani. Mi, magyarok nem írtunk alá olyan megállapodást, amelynek a lényege vagy bármilyen tartalmi eleme azt sugallná vagy azt a következtetést lehetne belőle levonni, hogy Magyarország ezt az alapvető kérdést, Magyarország összetételét, azt, hogy Magyarországon kik legyenek, azt átadta volna az Európai Uniónak. Ezért tehát alapvetően jogszerűtlen az Európai Uniónak minden olyan döntése, amely ezt a jogot el kívánja vonni a nemzetállamoktól, amely el kívánja vonni ezt Magyarországtól. Mi úgy gondoljuk, hogy ez a jog továbbra is minket illet meg, ezért a múltat és a jövőt e tekintetben kettéválasztottuk. A múlt tekintetében, a korábbi döntések tekintetében most már Luxemburgban per van folyamatban, pont azzal a tartalommal, hogy Magyarország és az Európai Unió többi tagállama nem mondott le erről az alapvető jogáról. A jövő kérdése pedig a népszavazás kérdése. Joguk van a magyar embereknek dönteni arról, hogy erről az alapvető önrendelkezési kérdésről, hogy kik élnek Magyarországon, ki dönthet, mi, magyarok dönthetünk benne vagy pedig az Európai Unió; ebben érdemes népszavazást tartani. A népszavazás kérdése azért is igen jelentős kérdés, mert mint azt megtapasztaltuk már korábban is az Európai Unió gyakorlatában, Európát, az Európai Uniót csak a nemzetek akarata, a népek akarata, a népszavazás tudja bizonyos kérdésekben megállítani, hiszen alapvető kérdésről van szó. Arról a kérdésről van szó, hogy hogyan tekintünk az Európai Unióra. Az Európai Unió vajon a nemzetek Európája, több nemzet által alkotott és a nemzetek akaratát megtestesítő Európai Unió, vagy fordítva működik, ahogy ezt egyes brüsszeli bürokraták gondolják, hogy az ő döntésük, az ő akaratuk az európai, amit a nemzeteknek el kell fogadniuk. Mi úgy gondoljuk, hogy az európai nemzetek egységes akarata, egységes döntése határozhatja meg az európai politikát, nem pedig fordítva. [[21.30]] Nem lehet elfogadni azt az álláspontot, amely kizárja azt, hogy Európában, az európai nemzetek területén népszavazást lehessen tartani alapvető kérdésekben, mert mégiscsak arról van szó, hogy mi magunk is a felhatalmazásunkat az emberektől, a magyar emberektől, a magyar választópolgároktól kaptuk, így az a kötelezettségünk is fennáll, hogy a magyar állampolgárok, a magyar választók véleményét közvetítsük. Így hát elég cinikus és azt gondolom, a legmesszebbmenőkig demokráciaellenes és a demokráciáknak el kell utasítani azt az álláspontot, amely azt tartalmazza, hogy a népszavazás nem jó, nem helyes intézmény. Minden ilyen esetben, amikor sorsfordító kérdésekről van szó, érdemes és helyes a nemzeteknek, az országoknak, az Országgyűlésnek is olyan döntést hozni, amely megnyitja az utat a népszavazás előtt. Igen, hiszen nálunk olyan kérdésről van szó, amelyben lehet népszavazást tartani. Ezt most már a Kúria döntése is egyértelművé tette.Én arra szeretném kérni a képviselőtársaimat, hogy ne tegyék azt, hogy e tekintetben a továbbiakban Alkotmánybírósághoz fordulnak, hiszen ez csak a hátráltatására jó, az idő húzására jó, de tartalmi szempontból ez a kérdés olyan kérdés, amelyben lehet Magyarországon népszavazást tartani, és nemcsak lehet, hanem helyes is, sőt szinte kötelességünk is nekünk, a Magyar Országgyűlésnek, a magyar kormánynak ebben a kérdésben megkérdezni az emberek véleményét. Hosszú távon egy ország, egy Országgyűlés, egy kormány a politikáját csak úgy tudja hatékonyan képviselni és hatékonyan vinni, ha ez egybeesik az emberek akaratával, és amikor ilyen súlyú kérdésről van szó, meg kell kérdezni az emberek véleményét. Ezért kérem önöket, hogy támogassák a mi kezdeményezésünket, támogassák azt, hogy Magyarországon ebben az alapvető kérdésben a magyar emberek dönthessenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság mai ülésén megtárgyalta a házszabálytól való eltérésnek megfelelően az országos népszavazás elrendeléséről szóló H/10611. számú határozati javaslatot. A határozati javaslathoz egy módosító indítvány érkezett, így a bizottság 27 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az egy módosító javaslat egy szó beiktatásáról szól a határozati javaslat 2. pontjában, inkább technikai jellegű, érdemi változást a határozati javaslatban nem hoz. A határozati javaslat jogszerűségét nem kérdőjelezték meg a bizottsági ülésen jelen lévők, akik igennel szavaztak. Az 1 nem szavazatot Fodor Gábor képviselőtársunk adta le ismereteim szerint, ő ezt megkérdőjelezte. A Törvényalkotási bizottság többségi véleménye az volt, hogy a népszavazás jogszerű, és az Országgyűlésnek a népszavazást el kell rendelnie. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom a figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. Először az írásban jelentkezett képviselők felszólalása következik, ezek sorában is elsőként Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Örülök, hogy a mai napot a kvótáról szóló országos népszavazás hatja át. Én már reggel 6 óra 15 perckor ezzel kapcsolatban válaszolhattam az egyik televízió stúdiójában, és úgy érzem, még napokig erről lesz szó. Nagyon helyes! Államtitkár úr harcos, karakán kiállása is nagyon tetszik nekem ebben a kérdésben, az általa elmondottakkal jórészt egyet is értek. Egy-két kérdést tennék fel, és ezzel gazdagítanám a vitát - remélem, érdemben reagálni fog rá -, hiszen 2015 szeptemberében fordult elő az, hogy Vona Gábor, a Jobbik elnöke itt, ezen a szent helyen felállt, és bizony előállt azzal az elképzeléssel, hogy ha komolyan gondolja a kormányzat a bármikori kvóta vagy annak valamely mutációjával kapcsolatban tanúsított ellenérzéseit, akkor méltóztasson egy országos népszavazást szervezni a kérdésben. Pontosan, szó szerint elmondtuk, hogy az akkori politikai klímában az egyik legmagasabb legitimációs fokot azzal lehet elérni, ha a mindenkori kormány cselekvési terét a választók akaratának megfelelő mederbe sodorjuk. Nagyon helyesen tennénk így egyébként, hiszen a társadalom álláspontom szerint több mint 90 százaléka amellett teszi le a voksát, hogy csak úgy ne lehessen hívatlan idegeneket Magyarországra telepíteni. A helyzet az, hogy akkor bizottsági szakaszba is került ez a felvetésünk. Ha jól emlékszem, még Vas Imre úrral is váltottunk pár gondolatot ez ügyben, amikor önök, fideszes képviselők el tetszettek mondani, hogy ez egy lassú, drága, körülményes módszer, és különben sincs feltétlenül szükség rá. Pontosan azokat az érveket tetszettek hangoztatni, amelyeket most a politikai úgymond ellenoldaluktól hallanak, és amelyekkel szemben vitatkoznak. Nagyon örülök, hogy ez a pálfordulás megtörtént a Fidesz-KDNP-n belül, a kérdésem csak annyi, hogy mit tetszettek csinálni szeptember óta. Mi történt szeptember és mondjuk, a Kósa Lajos-kiállás között, amikor is Kósa Lajos már egy kvótaügyi országos népszavazás részleteiről egyébként ötpárti egyeztetést is összehívott. Az MSZP emlékeim szerint már azon sem vett részt. Ezen nem lepődtünk meg, hiszen ők is nagyjából egy mederbe terelték a kiállásukat ez ügyben, és inkább egy mondjuk, baloldali, de inkább bevándorláspárti hozzáállást tanúsítottak az utóbbi hónapokban. Ennek a részleteit majd ők fejtik ki, erre én nem vagyok feljogosítva. De azt látjuk, hogy egészen elképesztő változásokon megy keresztül a Fidesz-KDNP, és én próbálom ennek az okát megfejteni, hiszen most egy vészhelyzetben vagyunk.Két héttel ezelőtt Brüsszelben felmerült a különböző kötelező kvótaszerű mechanizmusok újjáélesztésének a terve és egy új mechanizmusrendszer kidolgozása. Már ekkor, amikor kormánypárti képviselők nyilatkoztak, szóba került, hogy egy sikeres országos népszavazás adott forgatókönyv mentén szeptember előtt meg sem valósulhat. Tehát adódik a kérdés, mit fog Tuzson Bence csinálni abban az esetben, ha keresztülviszi az országos népszavazást a Fidesz. Egyébként én támogatni fogom. A saját alapötletünkre soha nem fogjuk azt mondani, hogy ez nem egy jó módszer, azt mondjuk, hogy esetleg van még jobb. Mit fog ön csinálni akkor, ha mondjuk, szeptemberben vagy októberben lemegy az országos népszavazás, viszont nyáron a brüsszeli boszorkánykonyhában kifőznek Magyarország ellen valamit anélkül, hogy önök ez ellen érdemben fel tudnának lépni? Ezért javasoltuk önöknek, hogy legyen országos népszavazás, rendben van, bár azt is tudjuk, hogy drága. Viszonylag bizonytalan eszköz, hiszen egy sima baloldali ellenmozgósítással már akár érvénytelenné is lehet tenni ezt a referendumot, és azt is mondhatjuk nyugodtan, hogy az időt most bizony lehet húzni vele. Tehát ha önöknek olyan politikai céljaik vannak, hogy esetleg az ország további problémáiról terelnék el a figyelmet, mondjuk, a 27 százalékos európai uniós rekorder, de talán világrekorder áfáról, a dolgozói szegénységről, egyebekről, akkor ez a problémakör még gyönyörűen hónapokig fenntartható egy őszre áttolt országos népszavazással. Viszont adódik a kérdés, hogy mit csinálnak önök, ha a brüsszeli boszorkánykonyhában nyáron főznek ki valamit ellenünk, ezt keresztülviszik, az Európai Bírósághoz fordulásuk a Luxemburgban folyó per, mindezek alapesetben nem bírnak halasztó hatállyal, éppen ezért ezekre hivatkozni édeskevés. Adódik még egy kérdés, hogy van egy, a Jobbik által az önök figyelmébe ajánlott sokkal izmosabb eszköz, egy nagyon egyszerű dolog, az önök által feltett, egyébként szerintem még hiányos népszavazási kérdés, hiszen az nem terjed ki a visszatoloncolásokra és a kvóta mutációira, ezen kérdés esetében egy egyszerű műveletet kellene elvégeznünk. Le kellene venni a kérdőjelet a végéről, odatenni egy pontot, és a fideszes népszavazási kérdést beletenni szépen a fideszes Alaptörvénybe. [[21.40]] Szerintem egy fideszes képviselő vagy egy KDNP-s akár nagyon nehezen mondhatna erre nemet, hiszen az önök saját politikai termékeiről beszélünk, mi viszont segíteni szeretnénk önöknek azzal, hogy ezt a nagyon erős lépést megtegyük. Ha az Alaptörvénybe foglalt védelem illetné Magyarországot e tekintetben, tehát hívatlan idegeneket nem lehetne csak úgy betelepíteni, álláspontunk szerint ez mehetne akár párhuzamosan is az önök országos népszavazást illető legújabb ötletével. De az biztos, hogy Magyarország biztonságának a szavatolása felé elképesztően komoly lépéseket tennénk. Tehát én most szeretnék valami érdemi reakciót kicsikarni azt illetően, hogy tudják-e támogatni önök, fideszes-KDNP-s képviselők, hogy a fideszes népszavazási kérdésüket a fideszes Alaptörvénybe beletegyük, segítve ezzel Magyarország helyzetét.Tisztázni kellene és illene azt is, hogy Navracsics úr mégis hogyan foglalt állást akkor, amikor a be nem fogadott migránsok után fizetendő fejpénzről szóló, úgynevezett konszenzusos döntés megszületett az Európai Bizottságban. Mi mielőtt bármilyen vádat megfogalmaztunk volna, nagyon részletesen egyeztettünk európai uniós szakjogászokkal a tekintetben, hogy egy ilyen konszenzusos döntés esetében milyen forgatókönyvek merülhetnek fel. Hiszen számunkra nem érhető el az Európai Bizottság idevágó jegyzőkönyve, nem tudjuk az ott lefolyt vitát felidézni. Az a gyanúnk ugyanakkor, és ez egy elég erős gyanú, hogy egy ilyen konszenzusos döntés nem jöhetett volna létre akkor, hogyha Navracsics úr egy elképesztően erős, nem azt mondom, hogy vétót emelt volna, de mindenképpen kifogást foganatosított volna vagy mondott volna jegyzőkönyvbe. Adott esetben akkor nem konszenzusos döntésről lenne szó. Értjük mi, hogy az uniós biztosok esetében tulajdonképpen már-már bűnnel ér fel a nemzetállam képviselete, de akkor is érdekelne az önök informáltsági foka erről, tehát hogy mit tett Navracsics úr az Európai Bizottság berkein belül, létezik-e olyan forgatókönyv, hogy az ottani biztos adott esetben nem emel kifogást egy ilyen tízmilliárdos fizetendő fejpénzzel szemben, ami Magyarországra nézve elképesztően súlyos terheket rejt. Itthon pedig ugyanezt az intézményt a Fidesz képviselői szidják, mint a bokrot - teljes joggal, teszem hozzá -, tehát ez azért még egy tisztázandó kérdés. Végül pedig el kell hogy mondjam, ami a leginkább húsba vágó dolog, az az, hogy mire számíthat Körmend lakossága. Hiszen, amikor ott jártunk múlt héten, és egy vonulásos demonstrációt szerveztünk a településen élők biztonságának szavatolása érdekében, akkor bizony azt láttuk, hogy minősített bűncselekmények talán még nem is fordultak elő, ugye egyelőre kisebb súlyú cselekményekről beszélhetünk, már ha kisebbnek lehet nevezni azt, hogy a lakosság szubjektív biztonságérzete napok alatt elpárolgott, de ez a hozzászoktatási üzemmód, amit önök a migránstanyáikkal művelnek Magyarországon, az egészen elképesztő. Tehát először egy-kétszáz embernek az odavitele, szokja csak meg a lakosság, tulajdonképpen szokjon ugyanúgy hozzá, mint amikor a Keleti pályaudvarnál engedték felszaporodni a migránsok százait, és aztán Budapest lakossága tulajdonképpen elkezdett hozzászokni ahhoz a helyzethez, amit nem szabad elfogadni, és ami elfogadhatatlan. Éppen ezért most is azt látjuk, hogy tulajdonképpen ez a körmendi helyzet ez önök által úgy lett kezelve, mint egy kötelező rossz, álláspontom szerint pedig egyetlenegy módszer és megoldás működne ebben az esetben. Ha önök valóban ilyen harcosak a kötelező kvótával szemben, egyáltalán a migránsok betelepítésével szemben, akkor ugyan már a saját intézményeikben, táboraikban sem kellene eltűrni azt, hogy ezek az emberek szabadon grasszáljanak. Még arra sem lehetett kötelezni őket, hogy egy demonstráció idejére a táboron belül maradjanak a saját biztonságuk érdekében, hiszen a nagyon megengedő liberális jogszabályok még azt sem teszik lehetővé, hogy egy ilyen esetben a magyar rendőrség normális intézkedéseket foganatosítson. Tehát ezek az emberek szabadon grasszáltak akkor is, amikor a polgári lakosság jogos nemtetszésének adott hangot. És bizony szabadon grasszálnak akkor is, amikor egy egyszerű állampolgár elmegy a közeli bevásárlóközpontba bevásárolni, szabadon grasszálnak akkor is, amikor a gyermekeink edzésre mennek a környéken. Tehát egy nagyon rosszul elhelyezett, rossz helyre rakott, alapvetően oda nem való intézményről van szó, aminek lakott területen belül egyszerűen nem is lenne helye, nem is lenne szabad ott lennie. A körmendiek nevében tehát azt is kérdezem e tekintetben, hogy meddig terveznek ilyen intézményeket fenntartani, hogyan képzelik azt, hogy bármely magyar településre az ott élő lakosok megkérdezése nélkül migránstanyákat telepítenek, és egyáltalán hogyan gondolják ezt a harcos kiállást keresztülvinni a valóság terében, miközben a magyar élettérben valami egészen mást valósítanak meg, és polgárok először szubjektív biztonságérzetét veszik el, de sajnos garantálhatjuk, hogy ha ez a helyzet így marad, akkor az objektív biztonságukat is el fogják veszíteni, amihez mi nem fogunk asszisztálni, és mindent meg fogunk tenni ez ellen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. A következő előre bejelentett felszólalónk Vejkey Imre képviselő úr, KDNP. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Európa biztonságát, kultúráját, hitét ma olyan veszély fenyegeti, ami veszedelmesebb szinte minden eddigi erőnél. Ma a világtörténelem eddigi legintenzívebb népvándorlása és Európa szervezett megszállása zajlik. Milliók menetelnek Európa felé keletről és délről. Ma már azt is tudjuk, hogy a valódi üldözöttek mellett megélhetési bevándorlók, bűnözők, katonák, terroristák is vannak. Sokakat közülük az európai élet és pénz, másokat a hódítás, a gyűlölet és a pusztítani akarás vezérel. Félő, hogy a migránsinvázió következtében nemcsak a schengeni határok átjárhatósága válik kérdésessé, hanem egyidejűleg a második világháború óta a legsúlyosabb veszély fenyegeti a humánumot, a toleranciát, az európai nemzetek, hívők és ateisták, különböző vallásúak és világnézetűek együttélését. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A történelem során idegenek soha ilyen könnyen nem jutottak be Európába. Európa mai vezetői feltétel nélküli szolidaritást, befogadást, béketűrést követelnek az emberektől. Európa mai vezetői megsértik a nemzetek szuverenitását, mikor felhatalmazás nélkül, önhatalmúlag milliónyi idegent hívnak meg, és osztogatnak szét országok között. Európa mai vezetői elfelejtették megkérdezni az európai embereket arról, akarják-e, hogy Európa lakossági összetétele, kultúrája, rendje és hite mindörökre megváltozzon, pedig nem kisebb a tét, mint az európai civilizáció és kultúra fennmaradása.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A helyzet tehát egyfelől az, hogy újra migránsok százezrei tartanak Németországba, Dániába és Svédországba, azok, akiknek immár a világ leggazdagabb tíz országa közé sorolt Ausztria sem felel meg. Milliók készülődnek, köztük megállapíthatatlan számú hadviselt fiatal, sokan közülük a szélsőséges iszlám harcosai. Másfelől pedig az a helyzet, hogy míg a Közel-Keleten és Észak-Afrikában középkori jellegű, véres vallásháborúk dúlnak, addig a történelem bizonyos szereplői a migrációs hullámot nemcsak ösztönzik, hanem saját céljaik szolgálatába állítják, vagyis a hadszínteret igyekeznek kiterjeszteni Európára, sőt exportálják a síita-szunnita, török-kurd, továbbá az egyéb nemzeti és törzsi ellentéteket. Félő, hogy a migránsinvázió következtében nemcsak a schengeni határok átjárhatósága válik kérdésessé, hanem a legsúlyosabb veszély fenyegeti, tisztelt hölgyeim és uraim, a humánumot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Képzeljék, vannak olyanok, akik azt hiszik, hogy mindez jó, sőt kifejezetten támogatandó, mert úgy gondolják, hogy a több millió migráns beáramlásával és szavazópolgárrá tételével feloldhatják az európai nemzetállami struktúrákat, és egy európai egyesült államot hozhatnak létre. A fentiek okán menekültáradat fenyegeti az európai identitást, mert a migránsok Európában jobb életkörülményeket akarnak, de nem akarják megváltoztatni beállítottságukat és kultúrájukat. A tény az, hogy a nyugati kormányok közel fél évszázados erőfeszítései ellenére párhuzamos társadalmak alakultak ki, mert nem sikerült integrálniuk a bevándorolt közösségeket. A bevándorlók és az európai őshonos lakosság közötti demográfiai különbség pedig akkora, hogy amennyiben korlátlanul beengedjük őket a kontinensre, hamarosan többen lesznek, mint az őshonos lakosság, utánpótlásuk pedig korlátlan. [[21.50]] Nem vagyunk iszlámellenesek, sőt úgy tartjuk, hogy a hazánkban élő muszlim közösség tagjai értékes emberek. Azt szeretnénk, hogy Magyarország a saját ezeréves útját járva továbbra is keresztény nemzet maradjon, a multikulturalizmus pedig csak a volt gyarmattartók sajátja legyen.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Európai Bizottság zsarolja Magyarországot, mikor negyedmillió eurót kér egy be nem fogadott migránsért. A magyar kormány nem zsarolható. Az Európai Bizottság és Timmermans elismerte, hogy Brüsszel kényszerbetelepítést akar. A kényszerbetelepítés és a pénzbüntetés nemcsak hogy elfogadhatatlan, de ellentétes is az alapszerződéssel és az európai joggal. Szükség van a népszavazásra, hogy a magyar embereknek legyen lehetőségük nemet mondani a brüsszeli kényszerbetelepítési javaslatra, ugyanis csak a magyarok dönthetik el, hogy kit fogadnak be országukba.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Néhány gondolat a török vízumkényszerről. Az EU területére csak az az ország kaphat vízummentességet, amely minden létező körülmények között megfelel, hiszen az európai emberek, köztük a magyar emberek biztonsága sem lehet alku tárgya. Azért nem fogadható el a Törökországgal szembeni vízumkényszer eltörlésére tett európai bizottsági javaslat, mert Törökországnak az uniós vízummentesség bevezetéséhez elengedhetetlenül szükséges 72 feltétel közül eddig csak 67-et sikerült teljesítenie. Továbbá az EU hitelességét veszélyeztetnénk, ha nem a felkészültség, hanem egy politikai alku miatt Törökország hamarabb kapna vízumot, mint Grúzia vagy Ukrajna, akik már évek óta próbálják teljesíteni a vízummentesség feltételeit.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az MSZP a saját kérdéseivel együtt akarja a kényszerbetelepítésről szóló népszavazást. A mai nap is erről szólt. A szocialisták nem ismerik el azt, hogy a Brüsszel által tervezett kényszerbetelepítés miatt sorsdöntő kérdés előtt áll az ország, továbbá nem támogatják a kormány által kezdeményezett népszavazást a kényszerbetelepítés megakadályozása érdekében. Pedig a kényszerbetelepítés megakadályozásának politikai oldaltól független, összpárti ügynek kellene lennie a magyar emberek védelmében.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kúria 2016. május 3-án döntött: lehet népszavazást tartani a kormány kezdeményezésére a kötelező betelepítési kvóta ügyében. A kormány által kezdeményezett és jogerősen hitelesített népszavazási kérdés pedig az, hogy akarja-e, hogy az Európai Unió az Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését. A kereszténydemokraták alkotmányosnak tartják a Kúria döntését, mellyel engedélyezte az uniós kényszerbetelepítés ügyében a kormány által kezdeményezett népszavazást, mert - röviden, négy pontban összefoglalva - a feltett kérdés országgyűlési hatáskörnek minősül, ugyanis semmi nem zárja ki a törvényhozás jogalkotói kompetenciáját; a kérdés egyértelmű mind a választópolgárok, mind a jogalkotó szempontjából; harmadik: az Országgyűlés hozhat olyan döntést is, mellyel a kormány mandátumát egy európai döntéshozatal során megköti; negyedik pedig: a kérdés nem ütközik tiltott tárgykörbe, mivel az uniós jog speciális és sajátos jogrend, így nem minősül nemzetközi jognak.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kényszerbetelepítés ügye nemzeti szuverenitási kérdés. Ha Brüsszel kényszerbetelepítést akar, akkor erről a nemzeteknek kell döntést hozniuk. Brüsszelben, tisztelt hölgyeim és uraim, sajnos egyre őrültebb javaslatok látnak napvilágot. Egyáltalán nem adták fel a kényszerbetelepítés ügyét, mindössze az angliai népszavazást várják, és azt követően ez a terv gyorsan az európai uniós intézmények asztalára fog kerülni. Ezért a magyarországi referendumot mihamarabb meg kell tartani annak érdekében, hogy az embereket meg tudjuk védeni. A kormány arra fogja kérni az embereket, hogy tegyék világossá: csak a magyarok dönthetnek arról, kiket fogadunk be országunkba és kiket nem. A magyar embereknek joguk van eldönteni, hogy kikkel akarnak együtt élni. A magyar emberek a népszavazással megállíthatják Brüsszelt, és nemet mondhatnak a Brüsszel által tervezett kényszerbetelepítésre. Már most úgy tűnik, hogy az ellenzék szocialista és liberális frakciója minden eszközzel meg akarja akadályozni, hogy sikeres és eredményes legyen a népszavazás. Bojkottot hirdettek, továbbá bejelentették, hogy a Kúria döntésével szemben az Alkotmánybírósághoz fordulnak. Kérem, támogassák a népszavazást; a kereszténydemokraták támogatni fogják. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az előre bejelentett felszólalók sora elfogyott. Most normál szót kérő képviselők felszólalásai következnek. Ezek sorában elsőként Gúr Nándor képviselő úr, MSZP, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Közbeszólásra:]] Halljuk! Kíváncsi jobbikos képviselőtársam, hát az igényeit kielégítjük. [[Z. Kárpát Dániel: Persze.]] De mindenki másét is. Akkor, amikor az Országgyűlés arról fog dönteni, hogy a kormány által kezdeményezett népszavazás elrendeléséről fog dönteni, akkor talán érdemes végiggondolni egy kicsit azt, hogy mi van a hátunk mögött. Érdemes, mert azt gondolom, hogy nem véletlenszerűek azok a folyamatok, amelyek eddig az időpontig kialakultak. Emlékezzenek csak vissza Orbán Viktor konkrét lépéseire, népszavazás kezdeményezését bejelentő kinyilatkoztatására, hogy mikor történt ez meg. Csak azért, hogy felidézzem önöknek, ez február 24-én történt. Február 24-én, egy szerdai napon. Ez az a fekete kedd utáni nap. Biztos tudják, mi az a fekete kedd. Egy nappal ama emlékezetes február 23-a után, amit sokan csak így neveznek, azért, mert ez egy szégyenteljes nap volt, ezt önök is tudják. Szégyenteljes nap volt, mert ez volt az a nap, amikor adminisztrációs huzavona után, ami nagyjából egy esztendő, itt most már a trükközéseknek nem volt további helyük, és az erőszak eszközéhez nyúltak. Emlékeznek rá, ugye, emlékeznek? A kigyúrt, kopasz verőlegényekkel gyakorlatilag fizikailag akadályozták meg azt, hogy a vasárnapi zárvatartás ügyében, annak idején, február 23-án az erről szóló népszavazási kezdeményezés leadásra kerülhessen. Én értettem rögtön akkor, február 24-én Orbán Viktor lépését. Azt hiszem, sokan értették ebben az országban, hiszen döbbenettel nézte végig az ország február 23-án a történéseket, hogy a jogállamiság fenntartása, a jogállamiság biztosítása vagy annak az elvei helyett immár nyíltan az ököljog szabályai váltak uralkodóvá. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezt nem baloldali ember, hanem baloldali és nem baloldali ember is elítélte. Én azt gondolom, úgy éreztem és ezt tapasztaltam, messze döntő többségében a társadalom elítélése sugárzott ki az aznap történtekhez viszonyítottan. [[22.00]] Többen ekkor kezdték el szerintem megérteni azt, hogy mi is zajlik Magyarországon; hogy a verőlegényekkel tarkított és azon keresztül irányított „demokrácia” hogy működik ebben az országban. Na most, ezt az előtörténetet igazából azért mondtam el, merthogy ez február 23-a, és mint mondtam, február 24-én történik vagy következik be Orbán Viktor népszavazás-kezdeményezését bejelentő sajtótájékoztatója. Szerintem a hatalom ezúttal elszámította magát. Mert a magyar emberek meggyőződésem szerint és tapasztalásom szerint nem tűrik az arroganciát.És február 23-án mindenki számára világossá vált az, hogy a Magyar Szocialista Párt népszavazáspárti. Még egyszer hangsúlyozom: népszavazáspárti. Az is világossá vált, hogy a Fidesz pedig fél a népakarat megnyilvánulásától, annak a kifejeződésétől, minden létező vagy el sem gondolható eszközt bevet annak érdekében, hogy ez nehogy bekövetkezhessen. De azt kell hogy mondjam, a Fidesz alábecsülte a magyar népet e tekintetben, mert nagy viharokat kavart ez a februári kedd, ez a 23-a. És mint mondtam, ekkor álltak önök elő a kvótás népszavazás kezdeményezésével. Nincs azzal baj, nincs. Nincs azzal baj, ha valóban fajsúlyos kérdések tekintetében döntést kívánnak hozni. Nincs azzal baj, ha a kormány a választópolgároknak úgymond az akaratát, a szándékát ismerni akarja. Nincs azzal baj, ha a közösségre bíznak bizonyos ügyekben népszavazáson keresztül döntéseket. A Kúria is azt mondta, mint ahogy az előbbiekben elhangzott, hogy lehet népszavazás a kérdésben. De van egy másik vetülete is a dolognak, hogy a kormány is dönthetne ezekben a kérdésekben. Nézzék, mint mondtam, a Magyar Szocialista Párt népszavazáspárti, de fontosnak tartjuk azt, amit önök folyamatosan hangsúlyoztak például a vasárnapi boltbezárás, nyitvatartás ügyének kapcsán, hogy nem szabad ezzel azért úgy játszani, csínján kell ezzel bánni, ötmilliárd forint, 5000 millió forint mindaz a pénzeszköz, ami emögött meghúzódik. Akkor viszont, ha így van, és márpedig így van, tényleg, nagy pénz egy népszavazás lebonyolítása, akkor nem véletlenszerű az, hogy mi azt mondjuk, hogy látható módon van három ügy, amely tekintetében lehet, hogy érdemes elgondolkodni a mikénten, akkor az Országgyűlés egyszerre döntsön, egyszerre a kvótás, egyszerre a földeket érintő és egyszerre a bérplafont érintő ügyek kérdéskörében. Egyszerre, mert ezzel 5000 millió forint megspórolását is meg lehet tenni. Ha meg csak szlogennek használják, akkor nézzenek szembe önmagukkal! Ha esélyt sem akarnak adni arra, hogy úgymond egy napon és egy lapon történő döntés szülessen ezekben az ügyekben, akkor azt gondolom, hogy mindaz, amit önök erről beszéltek akár a pénzügyi források védelme tekintetében, akkor az szégyenletes és az emberek becsapásával párosuló. Azt kérem önöktől, hogy ne beszéljenek ebben a történetben összevissza, ha fontos az, hogy forrásokat kíméljünk a népszavazás tekintetében, akkor igen, segítsék a történet alakulását a tekintetben, hogy záros határidőn belül és egyszerre történő döntések születhessenek. Nem kell 60 napig várni hitelesítésekre, lehet folyamatokat gyorsítani. Lehet, persze, hogyne, erőforrás kérdése a történet. Azt kérem önöktől, hogy annak a lehetőségét biztosítsák, hogy az egy napon és egy lapon történő döntések érvényre juthassanak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekszem nagyon rövidre fogni. Nem azt mondom, hogy fel vagyok háborodva, mert nem, inkább el vagyok képedve önökön. Az a beszéd, amit Vejkey képviselőtársam rittyentett, egy jobbikos lakossági fórumon is szerintem nagy tapsot váltott volna ki, én is megtapsoltam volna, hozzáteszem [[Dr. Józsa István tapsol.]] , hiszen amikor ön arról értekezik, hogy Európa létalapja kerül veszélybe, egy invázió zajlik - én hozzá szoktam tenni, hogy egy tudatos lakosságcsere -, akkor azt mondom, hogy ugyanúgy diagnosztizáljuk ezt a problémát. A terápiában van óriási különbség közöttünk. Tehát én egészen egyszerűen nem értem, amikor önök azt fogalmazzák meg, hogy 1990 óta talán a legfajsúlyosabb kérdés a mostani, akkor ideállnak elénk, mind a ketten harcos, markáns kiállással rittyentenek tényleg egy jó beszédet, aztán egész egyszerűen nem méltóztatnak vitába bocsátkozni, nem válaszolnak az általunk megfogalmazott, egészen konkrétan hat felvetésre. 1990 óta a legfontosabb kérdésben majd egy zárszó keretein belül esetleg elmagyarázzák nekünk, hogy hogyan fordulhat elő az, hogy önök itthon harcosan kiállnak a kvótával szemben, népszavazást akarnak, igaz, hogy nyolc hónap fáziskieséssel, de legalább most már akarják, és közben nem magyarázzák meg azt, hogy Navracsics úr Brüsszelben biztosként hogy a fenébe járulhatott hozzá egy olyan konszenzusos döntéshez, amivel kapcsolatban nincs információnk arról, hogy kifogást emelt volna. Ha így van, akkor védjék meg a saját emberüket, ez kutya kötelességük! Hát milyen bajtársi közösség az önöké? Itt a magyar parlamentben, a legfontosabb színtéren „támadás” éri az egyik legfontosabb politikai szereplőjüket, és egyikükben sincs annyi, hogy felálljon és elmondja, hogy igen, a mi biztosunk így vagy úgy járt el? Ha pedig elkövette azt a bődületes politikai hibát, hogy miközben önök itthon harcolnak kvóta, bevándorlók, migráció ellen, addig ő odakint hozzájárult az általunk megfizetendő több tíz milliárdos fejpénz kivetéséhez, akkor bizony óriási a baj önökkel, akkor nagy problémák várnak erre az országra. És el kell hogy mondjuk, hogy Körmend tekintetében sem kaptunk válaszokat, hogy a körmendi lakosok mire számíthatnak, meddig kell egy legalizált no-go zónát nézniük. Ugyanígy nem válaszoltak arra, hogy önálló határőrséget mikor kívánnak felállítani, életbe léptetni, hiszen az önök hermetikusan lezárt határán eddig 12 ezren jöttek át. A számok önmagukért beszélnek, nagyon nehéz ezekről vitatkozni. És nagyon fontos lenne arról is pár szót váltani, hogy mi a jó ég bajuk van önöknek azzal az alaptörvény-módosítással, ahol a Fidesz népszavazási kérdését a Fidesz Alaptörvényébe akarjuk beemelni, azért, hogy az ország biztonságának a szavatolásához hozzájáruljunk. Ezek teljesen aktuális, akut, égető kérdések, tessék rájuk válaszolni! Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Most Józsa Nándor… - Józsa István képviselő úrnak adom meg a szót.
Van itt egy Józsa is meg egy Nándor is, de két külön széken ülnek. Köszönöm a szót, elnök úr. Érdekes vita bontakozik itt ki, ugyanis olyanokat tulajdonítanak nekünk, amit nem képviseltünk, és soha nem mondtunk. Tehát azzal zárta, a beszédének a vége felé azt mondta Vejkey Imre képviselőtársam, hogy összpárti ügynek kell lenni a nemzeti szuverenitás képviseletének. Képviselő úr, jelentem, az, ha megfigyelte az MSZP által képviselt álláspontot a Nemzetbiztonsági bizottságban, a Honvédelmi bizottságban az ezen folytatott tárgyalásokban, akkor teljesen világossá válhatott, amit most is kimondok: az MSZP a Juncker-kvótát nem támogatja. Mint ahogy az is trivialitás, hogy rablógyilkosok, terroristák beáramlását nem támogatjuk. Az is egyértelműen kiderült a korábbi álláspontunkból, hogy mi harcolunk a népszavazásért, a népszavazás intézményéért, amit önök bonyolítottak el meglehetősen, és ahogy Gúr Nándor képviselőtársam felidézte azt a tragikus február 23-ai napot, az önökhöz egyértelműen köthető, Fradihoz köthető emberek akadályozták meg a népszavazási kezdeményezésünk beadását. [[22.10]] Ha ezt még tagadnák is, hogy ezek a verőlegények önökhöz nem köthetők, amit elértek vele, hogy nem a mi beadványunk jutott el oda, hanem az önökkel szimpatizáló, egy fideszes polgármester feleségének a beadványa, akkor a cui prodest kérdésre válaszolva teljesen egyértelmű, hogy az önök érdekét képviselték, és brutálisan megakadályozták a népszavazás-kezdeményezést. Tehát önök az MSZP-s népszavazást mindenáron el akarják kerülni, és egy olyan kérdést, amire teljesen egyértelmű a válasz, tehát ha ezt a kérdést fölteszik, én nem tudom most szó szerint megismételni, de államtitkár úr elmondta, hogy akarja-e, hogy az EU előírhassa, hogy kötelező betelepítés legyen Magyarországra, hát persze, hogy nem. Épeszű ember erre tudja a választ, mindenki tudja, képviselő úr, erről nem kell népszavazást tartani. Nem értjük, hogy miért nem tudja a kormány saját hatáskörében eldönteni. Mi úgy gondoljuk, azt érezzük, hogy ezzel igazából a felhajtást akarják növelni, a hangulatot akarják növelni egy olyan kérdés mellett, amire a válasz teljesen egyértelmű. Tehát ha önök valóban hozzánk hasonlóan népszavazáspártiak és demokráciapártiak, akkor, ahogy Gúr Nándor képviselőtársam mondta, hozzájárulnak ahhoz, hogy egy napon, egy lapon legyen kérdés. Tehát legyen benne egy, mondhatni, triviális kérdés, hogy akarja-e vagy nem akarja - hát persze, hogy nem akarja -, és legyen benne néhány eldöntendő kérdés, ami az önök tevékenységére vonatkozik, hogy akarja-e, hogy tovább herdálják a földet, akarja-e, hogy az egekig emeljék az állami alkalmazottak, illetve állami cégeknél dolgozók bérét, vagy visszatérjenek arra, amit önök 5-6 évvel ezelőtt még képviseltek, hogy legyen egy bérplafon. Tehát mutassák meg, hogy önök demokraták. Mi ezt a nemzeti ügyet képviseljük. Természetesen, ha így merül fel a kérdés, hogy ragaszkodunk-e az európai identitáshoz, hát persze, hogy ragaszkodunk, nekünk Magyarország a hazánk, Európa az otthonunk, ki ne ragaszkodna? Tehát olyan kérdéseket dramatizálnak, amiben nincs köztünk vita. Tehát mi azt kérjük, hogy tekintsék összpárti ügynek a demokrácia ügyét is, és gyakoroljanak olyan parlamenti magatartást, amely a népszavazás intézményét visszaemeli az eredeti rangjára, amikor van eldöntendő kérdés. Legyen közte eldöntendő kérdés is, ne csak triviális kérdés. Én azt javaslom, hogy ezt a vitát önök gondolják át az éjjel. Tudom, hogy nem az önök hatásköre, de próbálják átgondolni, és ha elfogadják a javaslatunkat a népszavazás kiírásáról, hogy egy lapon, egy napon történjen, akkor mi ezt az egyébként meglehetősen triviális népszavazást is támogatni tudjuk, egyébként úgy látjuk, hogy nincs eldöntendő kérdés. Köszönöm, elnök úr. [[Gúr Nándor tapsol.]]
Tuzson Bence államtitkár úré a szó. [[Z. Kárpát Dániel: Megtört a jég!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Néhány felvetésre szeretnék reagálni, ami itt elhangzott a korábbiakban, hiszen Z. Kárpát Dániel képviselőtársunktól hallottuk azt, hogy a Jobbik tulajdonképpen népszavazáspárti. De ha ez az álláspont, akkor egyrészt az önök pártelnökének mai napközbeni hozzászólását is nehezen lehet e tekintetben értelmezni. Másrészt az ön hozzászólásában is van egyfajta ellentmondás, mert míg korábban az ön álláspontja szerint szavakban erősek voltak, most úgy tűnik, hogy tettekben gyengévé váltak, tekintettel arra, hogy most egy egész másik javaslattal álltak elő, azaz meghátráltak abban a kérdésben, ami a népszavazás alapvető kérdése lett volna. [[Gyöngyösi Márton: Eltelt egy hét. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] De vajon miért? Mi az oka annak, hogy a továbbiakban nem mernek az emberekhez fordulni ebben az alapvető kérdésben? Szét kell választanunk egymástól a kérdéseket. Egy alkotmánymódosításba beemelt ilyen jogszabály-módosítás nem tudja ugyanazt a joghatást elérni, mint e tekintetben a népszavazás. Egyrészt azért sem, mert egy olyan alapvető kérdésről beszélünk, ami miatt érdemes meghallgatni az emberek véleményét, döntsenek e tekintetben az emberek, másrészről azt pontosan tudjuk, hogy a jogszabályok - akár Alaptörvénybe foglalt szabályozás - nem képes megállítani Brüsszelt ebben a tekintetben. A népakarat, a népszavazás igen, az képes erre. [[Z. Kárpát Dániel: Akkor mit csináltak fél évig?]] Így volt ez Európában más esetekben is, amikor népszavazás volt ebben a kérdésben, az képes volt megállítani Brüsszelt. Ezért kérem önöket, hogy a későbbiekben is támogassák azt a kérdést, amely a népszavazás alapvető kérdése, hogy az emberek dönthessenek ebben a kérdésben, ami tényleg száz évre is képes meghatározni az ország sorsát. Valóban fontos kérdés az, hogy akik itt vannak, itt adták be a menekültkérelmüket, hogyan viselkednek itt Magyarországon. Fontos az, hogy a jogszabályokat Magyarországon teljes egészében betartassuk, de fontos az a kérdés is, hogy azokon túl, akik a határainkon akár illegálisan átlépnek, ne adjunk terepet annak, hogy a másik irányból, nyugatról pedig szervezetten érkezhessenek meg ide emberek, mert a baloldal abban a színben tünteti fel sokszor magát, mintha ez egy humánus szempont lenne, mintha az, hogy ha emberek oda megérkeznek akár Nyugat-Európába, és teszem azt, még menekültek is lennének, ami egyébként jogilag elég nehezen képzelhető el, hogyha mondjuk, a Balkán felől érkeznek, de ha menekültek is lennének, akkor is milyen alapon toloncolhatják ki őket egy országból és telepíthetik át őket egy másik országba. Ez ellentétes a genfi egyezménnyel is, ami expressis verbis kimondja azt, hogy ilyet nem lehet csinálni. Nem lehet olyat csinálni, aki de iure jogilag egyébként menekültnek minősül, majd utána fogják és átrakják egy másik országba, hogy a másik országban folytassanak le vele szemben menekültügyi eljárást, és ahol lefolytatták, abban az országban szabadon mozoghat. De egyébként a nemzetközi egyezmények alapján azok más ország területére utána már nem léphetnek át, azaz ilyen szempontból a menekültügyi eljárásra vonatkozó alapvető szabályokkal és a kitoloncolásra vonatkozó alapvető szabályokkal ellentétes az a szabályozás, amit e tekintetben Brüsszel akar. Nyilvánvaló tehát, hogy ez az álláspont ebből a szempontból téves, és elég furcsa is ez az álláspont, ami mondjuk, az MSZP részéről ma napközben megjelent, és elég ellentmondásos is az MSZP képviselőinek a nyilatkozata ebben a kérdésben, hiszen ma például Demeter Márta egy kifejezetten bevándorláspárti hozzászólást mondott el az Országgyűlésben, majd utána ön azt mondja, hogy egyébként a népszavazás kérdése egyértelmű, természetes az, hogy erre a kérdésre nemmel kell válaszolni. Igen, ezt mi is így gondoljuk, ezért köszönjük ezt a mondatát. Reméljük, hogy a többi szocialista képviselővel is szembesíteni fogja ezt az álláspontját, és az MSZP egyébként a korábbi döntésével, ami például ennek a kérdésnek a napirendre vételét jelenti, teljesen ellentétes álláspontot foglalt el, a holnapi napon támogatni fogja az MSZP tehát ezt a népszavazási kezdeményezést. Reméljük, hogy a holnapi napon így lesz.De azért szeretném felhívni a figyelmüket a magyar jog szabályaira. Jelenleg nincs olyan jogi helyzet, amely alapján másfajta döntést hozhatna az Országgyűlés. Nincs letéve az asztalra bármilyen olyan kezdeményezés, ami százezer hitelesített aláírást jelentene. Ilyen nincs az Országgyűlés asztalán. Túl azon egyébként, hogy szerintem olyan kérdést, ami egy nemzeti sorskérdés, nem nagyon szabad összekeverni napi politikai kérdésekkel, a nemzeti sorskérdést mindig külön érdemes kezelni, de nincs az asztalon ilyen kérdés, és mint önök is pontosan tudják, olyan helyzet van, amikor két ilyen jellegű kérdés jogi szempontból már nem is nagyon érhetne össze, hiszen az Országgyűlésnek 30 napja van arra, hogy ezt a döntést meghozza. Abban az esetben, hogy ha önök az önök nyilatkozatai alapján majd júniusban szeretnék benyújtani ezeket az íveket, akkor nem is lesz rá lehetőség, hogy ez a két dolog, még jogilag is lehetetlenség, hogy ez a két dolog egymással összeérjen. Tehát ennek megfelelően ez egy politikai pamflet, amit e tekintetben önök mondanak, ilyen nincs, erről tulajdonképpen jogilag az Országgyűlés ebben a formában nem is határozhat. Alapvető kérdésről beszélünk tehát, és ennek megfelelően én arra kérem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a holnapi nap folyamán ezt a népszavazási kezdeményezést alapvetően támogassák, hiszen mégiscsak arról van szó, hogy ténylegesen akár száz évekre is meghatározhatja ez a kérdés az ország sorsát. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Most Gúr Nándor jegyző úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mondhatnám azt is, hogy nem hajt a tatár, Tuzson Bence államtitkár úr, nem hajt, mert mondtam az előbb is, a Nemzeti Választási Bizottságnak elviekben 60 napja van a hitelesítésre, de erőforrások átcsoportosításával, rendelkezésre állásának a biztosításával akár 15 napon belül is megtörténhet mindaz, amit én felvetettem, hogy történjen meg, hogy az egy napon, egy lapon történő szavazásra sor kerülhessen, és 5000 millió forintot meg tudjunk spórolni a magyar állampolgároknak. [[22.20]] Lenne helye ennek a pénznek, no nem stadionokra, hanem az elesett sorsú emberek és az ő gyermekeik irányába történő segítségnyújtás tekintetében. Tehát nem hajt a tatár, van megoldás rá, csak önök nem is akarják a megoldást. Itt van az alapvető probléma. Önök egy politikai pamfletet játszanak, és öncélúan csak azt az utat akarják járni, amely kirekeszti a másik kérdés lehetőségét, és csak a saját úgymond politikai nyerészkedési vágyaikat próbálják beteljesíteni. Azt szeretném mondani és azt szeretném kérni, hogy úgy rakják össze ezt a történetet - és össze tudják úgy rakni, mert van hozzá eszközük és lehetőségük -, hogy a három kérdés egy napon történő szavazására sor kerülhessen. Amennyiben nem teszik ezt meg, akkor önök látható módon, még egyszer mondom, csak politikai nyerészkedésből próbálnak olyan kérdésben népszavazást lefolytatni, amely kérdésben egyébként a kormánynak joga és lehetősége van a döntésre. S ki akarják rekeszteni azon kérdéseknek a népszavazásbéli megtárgyalását, amelyek pedig az embereket vélhetően és mérhetően érdeklik, mert egyszerűen pofátlannak tartják azt, hogy adott esetben, egy adott hónapban 5 millió forintos javadalomhoz juthasson hozzá a pénzügyi szolgáltatói szektorba tartozó vezetői kör, például a MÁV-nál, mint pénzügyi szektornál, de mondhatnék más példát is erre, vagy akár a földügyek tekintetében történő szavazás. De hogy ne csak ezt a kérdést ragozzam - ez az egyik fele a mondandómnak -, még egyszer mondom, van rá lehetőségük, és ha nem ezt teszik, akkor nyilvánvalóan olyan utat járnak, amely csak politikai nyerészkedésről szól. Ha pedig az összetételről beszélünk: ma már nem először hallottuk, harmadjára-negyedjére hallom, hogy az összetétel alakulása hogyan és miképpen történt, akkor két dologra szeretném felhívni a figyelmüket, meg a jegyzőkönyv számára is eltenni. Az egyik dolog: biztos emlékeznek rá, és talán ismerik is a két említett urat, az egyiket Orbánnak, a másikat Balognak hívják, akik azt fogalmazták meg különféle orgánumokon keresztül, ami arról szólt, hogy ezer kopt keresztény család betelepítésére került sor, érdekes módon úgy, hogy erről a magyar lakosság, de a politikai szerepvállalók sem tudtak semmit. Ha az emlékképeink nem csalnak, akkor családok Egyiptomból és Irakból történő betelepítéséről esik itt szó. Ezer család, három-négy fővel számolva is ez 3-4 ezer ember. Említenék egy másik dolgot is, ám mielőtt azt említeném, hozzáteszem azt is, hogy rendben van-e ez. Anélkül, hogy a Parlament falai között a parlamenti képviselők erről egy árva mondatot ismerhettek volna? Aztán a másik történet: pénzért mindent lehet? Önök által generáltan Rogán az, aki a letelepedési kötvények tekintetében úgymond kiadta az engedélyeket a Gazdasági bizottságon keresztül nem túl sokaknak, annak az eredetileg induló hét offshore vagy nem offshore - hát önöknek nem offshore az, ami offshore - típusú cégnek, amelyek egy-egy letelepedési kötvényen nagyjából 30 millió forintot kaszálnak. És most hol tartunk? Most ott tartunk, hogy mintegy 16 ezer ember érintett a letelepedési kötvényeken keresztül. Miről beszélnek önök? Milyen összetételről beszélnek önök? Pénzért mindent lehet? Ha megfizetik, ha a haveri körbe tartozó érdekeltségi köröket jó vastagon megzsírozzák, és - keresztény képviselőtársamnak mondom - csak a Jóisten tudja, vagy talán már a Jóisten sem, hogy hova jutnak ezek a források, akkor ez így rendben van? Tehát amikor az összetételről beszélnek, akkor legalább ez a két dolog mindig jusson eszükbe: a kopt keresztény családok letelepítése mindenki ismerete nélkül, nem közös parlamenti egyezségen alapulva, vagyis a letelepedési kötvényeknek azok a disszonanciái, visszásságai, amelyek jellemzik a mai magyar gazdaságot és politikai életet. Körülbelül ennyit az összetételről. Köszönöm szépen, elnök úr.
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Államtitkár Úr! Annyit szeretnék csak kérdezni, hogy kívülállóként mi a véleménye a korrektségről. Nagyon jól tudja, ugyanis elmondtuk a mai vita során is, hogy a Jobbik által felvetett alaptörvény-módosítás, illetve egy országos népszavazás kérdése párhuzamosan is futhatnak egymással. Ha visszaemlékszik, még egyszer mondom, idézem önnek, 2015-ben Vona Gábor maga javasolta egy országos népszavazás szükségességét szeptember 21-én itt a parlamentben, amikor szó szerint azt mondta, hogy népszavazást kell tartani Magyarországon vagy akár európai uniós szinten, de meg kell akadályozni a kvótarendszer megvalósulását. Az önök miniszterelnöke erre nem reagált, egyetlen szóval sem. November 9-én napirend előtti felszólalásban kérdeztük meg, hogy egy hasonló országos népszavazásról mi lenne a véleményük, tudnák-e támogatni. Erre Kontrát Károly államtitkár úr válaszolta azt, hogy a nemzeti konzultáción közel 9 millió ember mondott véleményt arról - itt biztos egy nyelvbotlásról volt szó -, hogy meg kell védeni a határokat, tehát külön népszavazásra az önök államtitkára szerint nincs szükség, ez a népszavazás megtörtént. Szó szerint ez hangzott el. November 16-án merült fel újra ez a kérdéskör, amikor szintén Vona Gábor kérte számon azt, hogy igenis szükség lenne egy ilyen országos népszavazásra. A helyzet az, hogy Németh Szilárd, a nemzet rezsibiztosa reagált a későbbiekben, aki azt mondta: nem gondolom, hogy szükség lenne egy olyan népszavazásra, ami egyébként még jogilag is aggályos, de itt nem a jogi aggályon van a hangsúly, hanem azon, hogy kell-e népszavazást tartani egy ilyen egyértelmű és ilyen egyhangúlag, egyértelműen támogatott ügyben; véleményünk szerint ez az idő még nem érkezett el. Szó szerint ez hangzott el itt a parlamentben. Aztán dr. Vas Imre is reagált a kérdéskörre, és annyit talált mondani, hogy olyan kérdésben érdemes népszavazást tartani, ahol a kormány álláspontja és a választásra jogosultak álláspontja eltér. November 23-án merült fel újra ez a kérdéskör, akkor én voltam az a szerencsés, aki feltehette a Jobbik alaptörvény-módosító javaslatát illetően ugyanezt a kérdést. Lázár János volt az egyetlen, aki legalább részleges nyitottságot mutatott ebben a kérdéskörben. De elképesztőnek tartom azt, hogy egy ilyen indoklási kör, a Jobbik erőltetése után ön itt előáll ezzel a nem is akarom minősíteni, hogy milyen szöveggel. Azt kell mondanunk, hogy párhuzamosan működhet ez a két eszköz. Ön is tudja, hogy ezt mondtuk, mi is tudjuk. Viszont erősebbnek érezzük azt az alaptörvény-módosítást, ahol nem önöknek kéne szégyenkezni. Hát miért pironkodnak? Államtitkár úr, miért szégyelli magát? Hát az önök népszavazási kérdését akarjuk az önök Alaptörvényébe beletenni egy módosítással? Melyiket szégyellik? A népszavazási kérdést szégyelli ön, vagy pedig a saját Alaptörvényüket? Esetleg annak a módosítását? Egészen elképesztőnek tartom, hogy párhuzamosan is lehetne élni ezekkel az eszközökkel. A gyorsabb, az olcsóbb és az itt nullaforintos eszköz, amit holnap keresztül tudnánk vinni, lenne az alaptörvény-módosítás. Ettől még mi voltunk azok, akik erőltettünk egy népszavazást, és a felsorolt példák szerint önök voltak azok, akik ezt nem szerették volna. Értem én, hogy egy politikus arcán sok minden elfér, de azért ekkora pálfordulást legalább ne ideologizáljanak meg. Mondjanak annyit, hogy meggondolták magukat, és én ezt el fogom fogadni, és támogatni fogom ezt az országos népszavazást, de ideológiát ne kerekítsenek köré. Gyöngyösi Márton képviselőtársam jegyezte meg, hogy úgy mondta el ezt a beszédét, mintha egy népszavazást lebonyolító céget alapított volna, nagyon hatásosan, markáns kiállással. A gond az, hogy önök teljesen mást mondtak hónapokkal ezelőtt. Tehát nagyon nehéz ezt megmagyarázni. És adódik a kérdés, hogy mit csináltak fél évig. Mit csináltak Vona Gábor kiállása, kezdeményezése és az önök általi kiállás közötti időszakban, amikor is Magyarország bőrére ment ez a játék? Hónapok teltek el semmittevéssel. Egyetértek önnel valamiben: amikor népcsoportok erőszakos áttelepítéséről beszélünk a XXI. század Európájában - mert ez a kvóta-, ez a kötelező kvótamechanizmus -, akkor én elvárnám azt, hogy a liberálisok hörögjenek a leghangosabban, hogy ez megengedhetetlen, az ilyesmi elképzelhetetlen. A helyzet az, hogy mégsem ez történik. De ami számomra ennél sokkal jobban fáj, mert tőlük nem várok mást, önöktől vártam volna azt, hogy ha itthon megtörténik ez a harcos, markáns kiállás a kvótaszerű megoldásokkal szemben, akkor tessenek már tisztázni azt, hogy az önök uniós biztosa mégis mit csinált akkor, amikor a be nem fogadott migránsok tekintetében fejpénz megfizetésére köteleznék Magyarországot. Erről születik ott a magyar biztos feltételezhető részvételével egy konszenzusos döntés, és nem tudjuk, hogy a magyar biztos hogyan viselkedett, mit adott ott elő, egyáltalán bármilyen kifogást támasztott-e. Tehát még egyszer kérjük, tisztázzák ez ügyben saját helyzetüket, saját szerepüket. Ez ugyanis az önök politikai hitelét mélyen alááshatja, ha a rosszabb szcenárió igazolódik be. Ha pedig nem, akkor úgy érzem, kötelességük megvédeni saját párttársukat. Összefoglalva tehát egyértelmű, hogy párhuzamosan is tudnának álláspontunk szerint működni ezek az eszközök. Ezekről le lehetne folytatni egy érdemi vitát, hogy melyik az erősebb, melyik a fontosabb, milyen sorrendben következhetnének ezek be. [[22.30]] De azt is látjuk, amellett, hogy az országos népszavazást támogatjuk, ennek kockázatait ön sem tudta itt kizárni. Példának okáért azt, hogy ha szeptemberben vagy októberben kerül sor egy ilyen referendumra, mit fognak önök tenni, ha nyáron Brüsszelben kifőznek Magyarország ellen a fejpénzhez hasonló vagy még egy annál is durvább mechanizmust. Egész egyszerűen nem lesz eszközük. Éppen ezért most minden nap számít. Arra kérjük tehát önöket, hogy ennek felelősségét vegyék komolyan, érezzék a vállukon a súlyát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tuzson Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Csak a korrektség kedvéért: nem lehet a kettőt párhuzamosan vinni. Ez jogilag teljes egészében kizárt. Ha e tekintetben az alkotmányba bekerül egy ilyen rendelkezés, akkor arról a továbbiakban már nem lehet népszavazást tartani. Ezt pontosan tudják önök is, vagy ha ön nem jogász, nézzen körül a frakciójában, és kérdezze meg jogász kollégáit. Tehát e tekintetben a kettő ki fogja zárni egymást. Az önök javaslata tehát e tekintetben arra irányul, hogy ne legyen Magyarországon ebben a kérdésben népszavazás. Értem, hogy korábban esetleg voltak felvetéseik, de amikor a konkrét cselekvésre kerül a sor, amikor ebben a kérdésben dönteni kell, akkor önök úgy döntenek, hogy egy másik eszközt alkalmazzunk, és Magyarországon ne legyen ebben a kérdésben népszavazás. A kettő párhuzamosan jogilag teljes egészében kizárt. Ezt szerintem ön is pontosan tudja. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Józsa István képviselőnek adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen az esti órán talán nem veszik túlzónak, ha egy gyermekmeséből idézek egy sort, ami úgy szólt, hogy sárkány ellen sárkányfű. És akkor visszakérdeznek: az segít? Hát, ha valami segít, akkor csak az segít. Tehát önök föltalálták a népszavazás ellen népszavazást című, sárkány ellen sárkányfű mesét, és emellé mindenféle rémisztő történetet raknak még.Én nem mondom, hogy a közel-keleti háború nem produkált borzalmas, tragikus eseményeket, nem tett lehetetlenné embereket. Nem mondom, hogy az Európában elkövetett terrorcselekmények nem félelmetesek és nem tragikusak, mert nagyon tragikusak. Én azt állítom, hogy részünkről a humánum képviseletét önök torzítják, és úgy állítják be, hogy az bevándorláspártiság. Államtitkár úr említette a genfi egyezményt a menekültüggyel kapcsolatban. Nem tudom, megfigyelte-e a saját terminológiát, önök soha nem ejtik ki a „menekült” szót, mindig migránsokról beszélnek, míg Európában a menekültkérdést szeretnék megoldani.Tehát összemossák azokat a dolgokat, amelyeket még jogilag megértem, hogy nehéz szétválogatni, viszont ahogy Vejkey Imre képviselőtársam mondta egy egész más megközelítésből, hogy a legsúlyosabb veszély ma a humánumot fenyegeti. Na, ettől tartunk mi is. Nézzünk magunkba, hogy a mi humánus értékítéletünk, megközelítésünk nem szenvedett-e csorbát az elmúlt időszakban, amikor önök azt képviselik, hogy a hazát védik, én meg arra gondolok, hogy hány ezer lengyelt fogadtak be a magyar családok, amikor a németek elözönlötték őket. Az volt a dicsőség, ha magyar családok befogadtak lengyel menekülteket.Ne próbálják eltorzítani azt az alapvetően humánus megközelítést, amit az MSZP képvisel, ne próbálják bevándorláspártiságra transzformálni! Mi azt mondjuk, hogy biztosan téved az Európai Unió sok mindenben, de mi nem tévedhetünk abban, hogy aki valóban menekült, aki valóban kisgyerekével együtt próbálja menteni az életét, azzal kapcsolatban Magyarországnak is egy humánus eljárást kell tanúsítania. Erre sajnos kevés példát láttunk, sőt az ellenkezőjére, amikor civil szervezetek próbálnak segíteni, akkor igazából azzal találják szembe magukat, hogy a kormányzati magatartás, a tavaly nyári eseményekre gondolok, elmaradt e mellől az emberbaráti segítség mellől. Azt mondja Tuzson Bence államtitkár úr, hogy száz évekre meghatározhatja ez a döntés az ország sorsát. Ha tényleg így van, akkor pár hónap olyan sokat számít, hogy közjogilag utolérhesse az MSZP népszavazási kezdeményezése az önök által ilyen sietősen összerakott, egyébként meglehetősen triviális kérdésre vonatkozó népszavazását? Egyébként, amit mondtam, hogy persze, hogy „nem” a válasz, az nem annyira arra utal, hogy ez egy jó kérdés, hanem arra, hogy önök szándékosan egy triviális kérdést tesznek fel, amit a kormány el tudna dönteni saját hatáskörben, de úgy gondolja, hogy nagyobb a dolog PR-értéke, ha ezt egy végigfuttatott népszavazás keretében teszi. Én azt mondom, gondolják meg, tegyenek hitet amellett, hogy demokraták, tegyenek hitet amellett, hogy valóban egy nemzeti egységet akarnak megteremteni a humánum védelmében, és a saját gyakorlatukban is járjanak el humánusan. Lássunk ilyen példákat is! Köszönöm, elnök úr. [[Gúr Nándor tapsol.]]
Kétperces időkeretben Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár úrra reagálva el kell mondanunk, hogy nem éppen tetszetős az a kettős játék, amit folytatnak, hiszen deklaráljuk akkor: önök az országos népszavazás kizárólagos kezelésével több hónapra kiteszik annak a kockázatnak Magyarországot, hogy Brüsszelben addig egy számunkra kedvezőtlen mechanizmus keresztülrugdosásával tulajdonképpen bármit megcsinálhatnak a hazánkkal, és önöknek ez ellen nem lesz eszközük.Nagyon jól tudja ön is, hogy a párhuzamosság a tekintetben működhetett volna a különböző eszközök között, hogy mondjuk, a kötelező betelepítési mechanizmust kizárják az alaptörvény-módosítással, és kiterjesztik a kérdéskört a visszatoloncolásokra, számos egyéb mutációra, és általánosságban hoznak egy olyan referendumra vonatkozó felhívást, ami által egy össznépi akaratnyilvánítást is ki tudtak volna kérni a kérdésben, és ez sikeres lehetett volna. Önök nem akarták ezt az utat járni, egy több hónapos politikai PR-akcióra készülnek, aminek az a lényege, hogy bár fenntartják az érdeklődést addig is, de mégis kiteszik Magyarországot az említett veszélyeknek.A konkrét cselekvés terén a Jobbikra ugyanakkor mindig számíthattak, ne állítsa, hogy nem. Szeretném feltenni a kérdést, ki biztosította a kétharmadot a kerítés építéséhez, illetve ki biztosította a kétharmadot ahhoz, hogy honvédeket küldjünk a magyar határhoz. A Jobbik volt az. A kerítés felvetése is egyébként az ásotthalmi jobbikos polgármestertől, Toroczkai Lászlótól származott, de természetesen ez nem stipi-stopi verseny. Ugyanakkor el kell mondjuk, hogy a cselekvés óráján mi ott voltunk, az önök kormányzati tötymörgése és sok esetben impotenciája az, ami nem magyarázható, hogy teljesen triviális kérdésekben miért húzzák az időt hónapokig. Ez az, ami az ország számára igazi kockázati tényezőt jelent, valamint az, államtitkár úr, még egyszer mondom, ön nem tudja kizárni, hogy ha a brüsszeli boszorkánykonyhában kifőznek valami nagyon aljas dolgot Magyarország ellen, akkor lesz-e fellépési lehetőségünk, vagy egyáltalán marad-e bármi az önök fegyvertárában. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így az összevont vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, Vas Imre képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ugye, a kérdések döntő részére már államtitkár úr válaszolt, őt nem kívánnám ismételni. [[22.40]] Jobbikos képviselők arra próbálták rávenni az előterjesztőket, hogy sokkal jobb az alaptörvény-módosítás. Ezzel nem értünk egyet. Mi továbbra is úgy gondoljuk egyébként, hogy a legdöntőbb érv a népszavazás. Ez az, ami ellen az Európai Unió bármely szerve sem emelhet kifogást, és ezt az érvényes és eredményes népszavazás kérdését az Európai Unió szerveinek is el kell fogadniuk. Jelzem Z. Kárpát képviselőtársamnak, hogy az európai uniós biztos nem kérhet és nem fogadhat el utasítást az őt küldő kormánytól. [[Z. Kárpát Dániel: Nem is ilyet vártunk, csak hogy tisztázzuk, mégis mit csinál!]] Úgyhogy ezt a felvetését ebből a szempontból szerintem nem jó helyre címezte, képviselőtársam. Két MSZP-s képviselőtársam pedig a bevárásra akarta rábírni minden áron az előterjesztőket. Álláspontom szerint jelen Alaptörvény és népszavazási törvény keretei között erre nincs mód. Az MSZP-s képviselők felvetették, hogy százezer aláírásuk már van. Úgy tudom, hogy hetek óta gyűjtik egyébként az aláírást. Az én emlékeim szerint a Fidesz és a KDNP 2007 októberében az egyik hétvégén mintegy három nap alatt gyűjtött össze 440 ezer aláírást [[Dr. Józsa István: Ezt csak mondtátok, le nem adtátok!]] amit leadtunk. Leadtunk! Az én emlékeim szerint ebből a 440 ezer aláírásból nagyságrendileg olyan 400 ezer [[Gúr Nándor: A jelenről beszélj!]] volt érvényes, amit a Választási Bizottság... De a százezer aláírást önök még az NVI-hez le sem adták. Tehát nincs is arról legalábbis a parlament többi képviselőjének semmiféle fogalma, hogy létezik-e a százezer aláírás vagy nem létezik ez a százezer aláírás. Hozzáteszem: az Országgyűlésnek nincs is mérlegelési joga, 30 napon belül el kell rendelnie a népszavazást, és ezt követően kikerül [[Dr. Józsa István: Ha megígéred!]] az Országgyűlés tárgyköréből [[Gúr Nándor: Csak egy ígéret, hogy úgy lesz!]] az, hogy döntsön róla, utána, ha van jogorvoslati kifogás, az Alkotmánybíróság elé kerül, ha nem, akkor közvetlenül a köztársasági elnöké a döntés lehetősége. [[Gúr Nándor: Csak rajtatok múlik!]] Tehát az Országgyűlésnek egyetlenegy lehetősége van: hogy elrendeli a népszavazást. Kérem, a határozati javaslatot támogassák szavazatukkal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Vejkey Imre tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a keddi ülésnapon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Koppány herceg egykori vára és Szent László király apátsága, nemzeti mitológiánk szent helye újjáépítésért kiált” címmel. Öné a szó, képviselő úr:
Köszönöm a szót, elnök úr.Tisztelt Képviselőtársaim! A somogyvári Kupavár-hegy romjai sokkal többet jelentenek a magyar emberek számára, mint egyszerű turistalátványosság - mondta a nemzeti emlékhely feltárásán évtizedekig dolgozó Bakay Kornél régészprofesszor. Koppány herceg egykori vára és Szent László király apátsága nemzeti jelkép, s a lovagkirály megtalált sírja okán valóságos magyar szent hely. Nemzeti mitológiánk egyik megmaradt szent helye, ahol valóságos történelmi emlékek közt bolyongva boronghatunk „nemzeti nagylétünk” emlékein. A történelmi hagyomány szerint az akkor még a Dráván túlra, egészen Zágrábig terjedő somogyi hercegséget öröklő Koppány vezérnek a mai Somogyvár területén vagy a közelében volt a vezéri szállása, és innen indultak lázadó csapatai Veszprém ostromára 997-ben. A közeli Kupavár-hegyen végzett ásatások során egyértelműen bebizonyították, hogy az 1091-ben Szent László király által Franciaországból behívott bencés szerzetesek számára 1091 és 1095 között építtetett apátság a kor egyik legnagyobb és legelegánsabb létesítménye volt, amely tiszta lombardiai román stílusban építve hozzávetőleg két és fél hektáron terült el. Az apátság szerzeteseit a Saint Gilles-i apátság küldte Magyarországra. Az apátságban a középkor jelentős kultikus és kulturális központja alakult ki, és az 1220-as évektől már hiteleshelyi levéltárként is működött. Somogyvár olyannyira fontos kulturális központ volt, hogy egyes szakértői vélekedés szerint az ott élő szerzetesek az apátság falai között vetették papírra a legkorábbi magyar nyelvű szövegemléket, a Halotti beszéd és könyörgést. A kolostort és a templomot hozzávetőlegesen a XVI. század első feléig használta a rend. A török veszély erősödésével, a mohácsi vereség után végvárrá kezdték átépíteni a templomot és a kolostorépületet. A főkapukat, ablakokat befalazták, a templomtornyokból bástyákat alakítottak ki. A nyugati homlokzat elé egy kisebb őrtorony épült. Az 1543-ban ideérkező török csapatok azonban megostromolták és kifosztották az apátságot. A szerzetesek később nem tértek vissza. A törökök erődítményül használták az épületeket, majd az egykor pompás kolostorépület és a hatalmas templom lassan az enyészeté lett. Az apátság régészeti feltárását 1972-ben kezdték meg Bakay Kornél régészprofesszor vezetésével, aki az ásatás kedvéért elhagyta a fővárost, otthagyta a Magyar Tudományos Akadémia Régészeti Intézetét. A budapesti karriert lecserélte a Somogy megyei múzeum igazgatói munkaköréért, noha nem sokkal később, 1977-ben Somogy mindenható kommunista vezetői évekre kitiltották a megyéből és leállították a régészeti feltárást. Ő volt az, akinek sikerült megtalálnia Szent László sírhelyét a somogyvári templom főhajójának közepén, és napvilágra hozta többek közt az előbb hercegi, később ispáni vár egyedülálló védműveit. Szent László király megölt nagyapja Koppány várának földjében kívánt nyugodni, s ez így volt 1095-ös temetésétől egészen 1192. évi szentté avatásáig, amikor testét Váradra vitték. Itt tártak fel kétezer kőfaragványt és 130 ezer különféle leletet, köztük az antropológiai kutatások szempontjából fontos mintegy ezer csontvázat, melyek - annak ellenére, hogy számos értékes maradványt nem mentett meg a magyar műemlékvédelem és régészet - még mindig híven őrzik az egész Kárpát-medence 1100 esztendős históriáját. A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi Központ ugyan néhány éve másfél milliárd forint pályázati pénzt nyert a nemzeti emlékhely rendbetételére, de a tavaly év végén átadott látogatóközpont a romterülettől több kilométerre került kialakításra, a nemzeti emlékhelyen feltárt eredeti maradványok állagmegóvására pedig nem jutott pénz. A nemzeti várprogram révén szükséges lenne a somogyvári újjáépítés is, hiszen több pártolandó példa nyomán - gondoljunk csak a diósgyőri vagy a füzéri várra - Somogy sem maradhat a térdig érő romok földje.Nemzeti múltunk e szakrális helye itt is megérdemelné a rekonstruálást, mert az idő fogy, és beavatkozás nélkül a pusztulás megállíthatatlan. Persze, akik nacionalista legendák hamis mítoszteremtő rommezejének tartják a nemzeti emlékhelyet, azoknak mindez nem fáj. Mi viszont azt mondjuk, hogy a hely, ahol Koppány vezér és Szent István szelleme összeölelkezik, megérdemel annyit, mint amennyit némelyik NB II-es focicsapat stadionjára költenek. Ezért kérem tisztelt kormánypárti képviselőtársaimat, különösen a somogyiakat, hogy támogassák ez irányú költségvetési módosító elképzelésünket. A 2020-ig stadionokra szánt jó 200 milliárdból juthatna ilyen célokra is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Vágó Sebestyén képviselő úr: „Mókás, de nagyon nehéz hivatás” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szerencsére már Magyarországon is felütötte fejét ez a jelenség, amit nagyon sokan egyszerűen csak bohócdoktoroknak hívnak. Ők egy olyan hivatást vállaltak, amikor beteg gyermekekhez, nagyon sokszor halálosan beteg gyermekekhez mennek el a kórházakba, próbálják vidámmá tenni - ez nagyon sokszor szomorú, tragikus tény - a legutolsó napjaikat. Nagyon sokszor nevetésterápiájukkal segítenek nehéz sorsra jutott időseknek, gyermekeknek, hogy átvészeljék azt az időszakot, vagy akár ezzel a tevékenységgel hozzásegítsék őket a gyógyuláshoz.Patch Adams híres, nemzetközileg is elismert tudója, tudósa ennek a hivatásnak, aki tevékenységét már 1971-ben kezdte. Bohócorrot, piros orrot öltött, kórházakat járt, már az Amerikai Egyesült Államok és a világ szinte minden kórházát bejárta, Magyarországon is járt. [[22.50]] A Pécsi Orvostudományi Egyetem hallgatóit kereste meg, és próbált nekik felvilágosító előadást tartani arról, hogy mi ez a hivatás, mi az, amit ők ellátnak.Orvosi kutatások igazolják azt egyébként, hogy a nevetésnek terápiás, gyógyító hatása van. A nevetés az, ami segít leküzdeni akár a káros koleszterin felszaporodását a szervezetben, akár a gyógyító és jótékony hatású koleszterin felszaporodását a szervezetben; belső, hormonális folyamatokat indít el, amik segíthetik a beteg gyermek vagy a beteg ember gyógyulását. Nagyon jól tudjuk, orvosi tények is alátámasztják, hogy a nevetésnek gyógyító hatása van. Michael Christensen volt az, aki az Amerikai Egyesült Államokban, New Yorkban, 1986-ban egy bohócdoktor-terápiás részleget hozott létre. Felfedezték azt, hogy ennek a tevékenységnek gyógyító hatása lehet. Magyarországon is beindult ez a tevékenység. Van egy alapítvány is, amelyik összefogja a bohócdoktorok tevékenységét, ez a Piros Orr Bohócdoktorok Alapítvány. A honlapjuk megtalálható egyébként az interneten is. Innen szeretném üzenni, bár tudom, hogy a napirend utáni felszólalás parlamenti műfaj, nem a reklám helye, de innen szeretném felajánlani a segítés lehetőségét minden egyes magyar állampolgár számára, akik még nem éltek az 1 százalékos felajánlás lehetőségével, hogy használják ki ezt. Ha még nem döntötték el, hogy kiknek ajánlják fel adójuk 1 százalékát, kérem, hogy támogassák a bohócdoktorokat. Szomorú tény az, ezt rádióinterjúkból, újságinterjúkból, illetve megszólalásokból, médiamegjelenésekből tudjuk, hogy sajnos ma Magyarországon nincsenek olyan pályázati lehetőségek, amik akár ennek az alapítványnak a tevékenységét is segíthetnék. Egyedi történetekből, rádióinterjúkból szintén tudhatjuk azt, hogy nagyon sok esetben előfordul az, hogy saját pénzükből próbálnak segíteni bajba jutott gyermekeken, beteg embereken. De előfordult olyan is, ezt szintén rádióinterjúból hallhattuk, hogy egy bohócdoktornak nem volt más lehetősége, a büdzsé alacsony volt, kevés volt a költségvetés, és biciklivel próbált meg Székesfehérvárra lejutni, hogy egy beteg gyermeknek segíteni tudjon, az ígéretéhez híven; vele a személyes találkozást, amit megígért, foganatosítani tudja. De megjelent, ott volt. Ezért kérek mindenkit, aki tudja, hogy adója 1 százalékával támogassa az alapítványt, támogassa ezt a tevékenységet. És innen kérem a kormányt is arra, hogy igenis legyenek olyan pályázatok, legyenek olyan költségvetési támogatások, amelyek ezt a nemes célt, ezt a nemes hivatást támogatni tudják. Ez nem könnyű hivatás. Gondoljunk bele mindannyian, bármelyikünk, akinek akár gyermeke van, akár nincs gyermeke, de empátiás képessége van, hogy milyen lehet akár halálosan beteg gyermekhez bemenni, akár az utolsó napjait vidámmá tenni, felvidítani, segíteni őt abban az útban, ami előtt áll, amire mindannyian készülünk, de semelyikünk sem gondolja azt, hogy ez pár év után egy kisgyermek életében bekövetkezhet. Segítsük őket! Ez nem könnyű hivatás! Nem könnyű, akár sminkben, akár smink nélkül, akár piros orral, akár piros orr nélkül egy olyan nehéz helyzetben lévő gyermekhez bemenni, akiről tudjuk, hogy lehet, hogy mi vagyunk azok, akik utoljára megfogjuk a kezét; akik utoljára mosolyt, nevetést csalunk az arcára. Így, ezzel a tudattal bemenni, lelkileg segíteni őket, és saját magunkat is olyan lelkiállapotba hozni, hogy ezt a nehéz hivatást teljesíteni tudjuk. Nem könnyű feladat, amit vállaltak. Nevetést, mosolyt, vidámságot csalnak a gyermekek arcára abban a pillanatban, ami elképzelhetetlen bármelyikünk számára is. Kérünk mindenkit, hogy segítse ezt a tevékenységet, akár az adója 1 százalékával, akár a kormányt kérjük, hogy a költségvetésben próbáljon nyomatékosabban támogatást nyújtani ezen szervezetek számára. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony: „Hangozzék el a diákok véleménye is az Országgyűlésben! - Beszámoló a Jobbik Ifjúsági Tagozatának ’Hallasd a hangod!’ kampányának eredményeiről, 9. rész” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a Jobbik Ifjúsági Tagozatának tagjaként is különösen felelősséget érzek a saját generációmért, és azért, hogy a fiatalokat minél inkább bevonjuk a politikába, a közéletbe, másrészt pedig, hogy minél több fiatalt arra biztassunk és sarkalljunk, hogy itthon tervezze az életét, tervezett családjaikkal a Kárpát-medencét lakják be. Legfiatalabb képviselőként is szeretném segíteni ifjúsági tagozatunk „Hallasd a hangod!” akcióját azzal, hogy magam is részt veszek felszólalásokkal is abban, hogy azoknak a fiataloknak a hangját, akik vállalták azt, hogy a véleményüket eljuttatják nekünk, megjelenítsük itt az Országgyűlésben.Oktatáspolitikusként feladatomnak érzem azt is, hogy számos intézményt meglátogassak, amelyek ezen a területen működnek. Iskolákba, felsőoktatási intézményekbe látogattam el az elmúlt időszakban, és az ott szerzett tapasztalataim is egybecsengenek például Laura kritikájával, aki a mindennapos testnevelésről mondta el a véleményét. Idézem Laurát: „A mindennapos testnevelésórák negatív hatása, hogy utána nincs elegendő idő a tisztálkodásra. Nagyon kellemetlen egy reggeli tesióra után az egész napot végigülni. Be kellene vezetni, hogy hosszabb legyen ilyenkor a szünet.” Valóban, a mindennapos testnevelés bevezetésére szükség volt, azonban az ehhez szükséges infrastrukturális feltételeket nem biztosította a kormány, pedig tudták a bevezetéskor is, hogy ez hiányzik, és körülbelül 50 milliárd forintot kellene erre fordítani. Ez azóta összességében sem valósult meg. Enikő arról panaszkodik, hogy sokszor szakmaiatlan kísérleti tankönyvekből tanítják a diákokat, miközben a jól bevált, régóta jó hírben álló minőségi tankönyvkiadókat a kormány ellehetetleníti. Enikő egy másik dologra is felhívja a figyelmet a levelében, miszerint túl sok az elméleti tananyag, mindez a gyakorlati ismeretek háttérbe szorításával jár. Ezt hangsúlyozza egyébként Nóra is, aki az általános és középiskolai oktatás célját abban jelölte meg, hogy öntudatos, céltudatos, tudásukban biztos, független embereket képezzenek. Ehhez képest a jelenlegi oktatási rendszer elveszi a fiatalok kreativitását. A 11. osztályos Ramóna szintén egy olyan kérdéskört érint, amelyről az előbb is beszéltem, a kísérleti tankönyvek hibáira hívja fel a figyelmet, illetve arra, hogy túl sok a tananyag, túl nagy az elvárás a fiatalokkal szemben.Detti határozott és jogos felvetése pedig így hangzik: „A pénzt nem a stadionok felújítására és építésére kellene költeni, hanem például az oktatásra és az egészségügyre.” A Jobbik is egyetért Dettivel, hiszen a korrupció mellett az egészségügy és az oktatás az a két téma, amelyben a valódi nemzeti konzultációt elindítottuk. Ennek során szakmai szervezetekkel is felvesszük a kapcsolatot és konzultálunk, majd pedig a választópolgárokhoz is levélben fordulunk, hogy az ő válaszaikat is megkapjuk azokra az általunk feltett érdemi kérdésekre, amelyek ezeknek a területeknek a jövőjét hosszú távon is meghatározzák Magyarország életében.Ádám arról írt nekünk, hogy vissza kellene állítani a szóbeli egyetemi felvételit a pontszámítás mellé; és azt is javasolja, hogy meg kellene szüntetni a hároméves BA- és kétéves MA-képzést, és visszaállítani az osztatlan képzést. Jogos a felvetés, hiszen a bolognai rendszer bevezetése Magyarországon elhamarkodottan valósult meg, azóta több szak esetében visszakozni kellett ebből. Sőt, voltak olyan szakok, amelyeken a bevezetés egyáltalán nem is valósult meg. Gabriella a levelében arra világít rá, hogy túlzottan és észszerűtlenül centralizálták a KLIK-et. Azt írja, hogy: „A szükséges felszerelést biztosítani kellene a tanároknak, mert sokszor még a krétát is mi vesszük meg.”Az oktatás mellett az egészségügy és a korrupció is az a téma, amelyekkel foglalkozunk a valódi nemzeti konzultáció keretében. Nemcsak oktatási témákban írtak a fiatalok, bár például Diána az elsősegélynyújtás meghonosítását szeretné az iskolákban, míg Árpád ugyanígy a KRESZ-ismeretek elterjesztését ilyen módon. A korrupció témájában egy nagyon frappáns kérdést kaptunk. Egy abszolút jogos kérdéssel szeretném tehát zárni ezt a felszólalásomat, amely Norbitól érkezett, aki egy középiskolás diák: „Gyurcsány Ferenc miért nincs még börtönben?” Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely képviselő úr: „Hangozzék el a diákok véleménye is az Országgyűlésben! - Beszámoló a Jobbik Ifjúsági Tagozatának ’Hallasd a hangod!’ kampányának eredményeiről, 10. rész” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[23.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Immáron tizedik alkalommal foglaljuk össze egy csokorba a diákok véleményét. Az elmúlt hetekben én is sorra járom a városokat, és személyesen is részt veszek a kampányban részben sajtótájékoztató keretében, részben pedig személyesen részt véve a szórólapozásban és ezáltal a fiatalokkal való találkozásban, és minden egyes alkalommal azt tapasztalom, hogy a fiatalok nagyon örülnek, hogy végre van egy párt, amelyik megkérdezi az ő véleményüket, végre van valaki, aki kíváncsi az ő véleményükre. Sajnos ez szokatlan volt az eddigi kormányokat illetően vagy bármelyik más pártot illetően, soha nem kérték ki ennek a generációnak a véleményét, ezért is nagyon pozitív a mi kampányunk, és nagyon nagy szeretettel fogadnak minket a fiatalok. Ezekből a visszajelzésekből, ezekből a begyűjtött visszajelzésekből szeretnék én is néhányat megosztani önökkel.Anna hozzánk küldött levelében ezeket írta: sok panaszom van sajnos. Egerbe járok iskolába kilencedikesként. Sok a fölösleges tananyag, és rövid idő alatt akarják velünk megtaníttatni. Nekem nem 7 vagy 8 órán van, hanem akár 10 órám is van, tele nulladik órákkal. Tenken élek, ami Egertől 40 kilométerre helyezkedik el, és az utazási idő minimum egy órát vesz igénybe. Ami megnehezíti a tanulásom és a teljesítményem rontja, az az, hogy a hazaszeretetem miatt elég sok tanár orrol rám. Ha én nem vállalhatom fel a hazafiságomat, sok diáktársamnak miért engedett meg a liberális megjelenés vagy viselkedés, amit produkálnak? - teszi fel a kérdést Anna. Sajnos tapasztaljuk, és nem az egyetlen panasz, amely arról szól, hogy igenis megkülönböztetik azokat a fiatalokat, akik a nemzeti érzületüket, identitásukat megjelenítve saját magukon egy póló, egy karkötő, bármi más segítségével ezt felvállalják. Reméljük, hogy ennek mihamarabb vége lesz.Egy következő észrevétel, Imre röviden fogalmazta meg: a magyar oktatási rendszer legnagyobb hibája, hogy nem a tanárok és nem a diákok érdekeit nézi. Nem véletlen egyébként, hogy a tanárok között is nagyon komoly felháborodások vannak, tüntetések az elmúlt időszakban. Érezhetjük, hogy ők sem elégedettek a jelenlegi rendszerrel.Sokat beszéltünk már a tankönyvekről, ezzel kapcsolatban is érkezett újabb kritika. Tünde az alábbi levelét fogalmazta meg nekünk: azt hiányolom az oktatással kapcsolatosan, hogy a tankönyvek többségében túl specifikusan és bonyolultan van leírva a tananyag, így például a középiskolások esetében akár érthetetlenné válik egy adott téma vagy akár az egésze is. Egyetértünk Kati következő gondolataival, aki az alábbi sorokat írta, idézem: azt a nemzetietlen gondolkodásmódot látom a történelem- és irodalomórákon, illetve a leadott tananyag tapasztalatai alapján, amit nem lehet elfogadni egy állítólag nemzeti Magyarországon. Szélsőjobboldalinak bélyegzett írók, költők, történelmi személyiségek elhallgatása vagy szerepük eltorzítása szerintem nem visz helyes irányba - fogalmazta meg Kati. Nagyon testhezálló számomra ez a panasz, mert én voltam az, aki néhány évvel ezelőtt egy napirend utáni sorozatot szenteltem az elfeledett, méltatlanul elfeledett íróknak, költőknek, ugyanis azt sérelmezzük a mai napig, hogy a NAT-ba nem kerültek bele olyan írók, akik munkásságuk, életvitelük alapján ezt megérdemelnék, és fontosnak tartanánk, hogy a diákok előtt is megjelenjenek az ő könyveik, verseik, az ő munkásságuk. Bízunk benne, hogy ez változni.Milán véleményét az alábbiak szerint fogalmazta meg: a jelenlegi oktatási rendszerrel a legnagyobb probléma, hogy a gyakorlati ismeretek elsajátítása hiányzik a kötelező tantervből, amelyek a mindennapi életben, munkában nagyon hasznosak volnának.Roland kicsit hosszabb felvetése, bízom benne, hogy ez még bele fog férni: esti tagozaton járok iskolába. Ez egy kétéves délutáni iskola, mert munka mellett csak ezt tudtam bevállalni. Érettségire nagyon sok az anyag, amit két év alatt lehetetlen megtanulni. A tanáraink nagyon rendesek, próbálják csak a legfontosabb dolgokat tanítani. Valamit kezdeni kellene a tananyag mennyiségével, mert rengeteg olyan dolog van, amit soha az életben nem fogunk hasznosítani, ami meg fontos lenne, arra pedig nem jut idő. A munkába állással kapcsolatban csak annyit tudnék mondani, hogy nemrég végeztem el egy szociális gondozó és ápoló tanfolyamot, ami nagyon jó dolog lenne, ha fel tudnának venni. Mondjuk, nagy szükség lenne a férfi gondozóra, de nincs keretük, hogy alkalmazni tudjanak. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye amúgy is elmaradt ezen a téren. Most muszáj voltam közmunkát elvállalni kemény 50 ezer forintért. Mivel megvan a szakmám, ugyanúgy, mint rendes gondozó, fürdetek, pelenkázok, injekciózok. Nagyon leterhelt ez a szakma. Mi házi gondozást végzünk, nagyon sok emberhez kijárunk, és nagyon kevesen vagyunk. Most a közmunkásokból próbálnak beválogatni, akik ezt a feladatot nem vállalják, mert nagy a felelősség. Idős emberekkel kell foglalkozni, ami nagyon nem egyszerű feladat. Egy 24 éve dolgozó kollégám elmondta, hogy 100 ezer forintot alig keres meg. Hol itt a megbecsülés a kormány részéről? Szívesen elvinném a fideszes képviselőket csak egy napra dolgozni, hogy megtudják, miért dolgozik a kisember egy nap alatt. Ennyi fért bele a mai felszólalásba. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt jobbikos Képviselőtársaim! A napirend utáni pontok végére értünk. Megköszönöm a munkájukat, holnap reggel 9 órakor folytatjuk az ülést. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 23 óra 05 perckor ért véget.]]