[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Parlamenti Munkatársak! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 19. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Móring József Attila és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mivel a járvány újra felerősödött, ezért a Párbeszéd nevében szeretném megköszönni a járvány elleni küzdelemben részt vevőknek, az egészségügyi dolgozóknak, a szociális dolgozóknak a munkáját. A kórházban ápoltaknak mielőbbi jobbulást kívánunk, és az elhunytak családtagjainak pedig őszinte részvétünket fejezzük ki. A miniszterelnök úr szombaton Varsóban volt, ahol a szélsőjobboldali Frankenstein-frakciót próbálta összerakni [[Németh Szilárd István: Humor Harold!]] annak leendő tagjaival tanácskozott. Igazából ez a Fidesz magánügye lenne, hogy kivel égeti magát, kivel próbál együttműködni, de mivel Magyarországot képviseli a kormányzó párt, ezért fontos arról beszélni, hogy milyen érdekérvényesítő képességekkel rendelkeznek ezek a pártok hát, nullával! Ezek rasszista, idegengyűlölő és magyarellenes pártok, és a magyarok nem kérnek ebből a Frankenstein-frakcióból. Úgy tűnik, hogy sikerült összegyűjteni Európa leggonoszabb pártjait [[Dr. Rétvári Bence: Gonoszok?]] , akik szerint az a liberális véleményterror, ha nem tudnak egy jót gyűlölködni, a kisebbségek ellen uszítani. De lássuk, milyen pártokkal szövetkezett a Fidesz! Kezdjük a vendéglátókkal, a lengyel Jog és Igazságosság pártjával! Jarosław Kaczyński évszázadokat visszamenve az időben, a nőket joguktól megfosztva, megtiltotta teljesen az abortuszt, abban az esetben is, ha az anya életét veszélyeztető, súlyos eset áll fenn. Lengyelországban táblákon hirdetik az LMBTQ-mentes településeket. Kaczyński pedig arról beszélt, hogy a homoszexuálisokat nem feltétlenül kell izolálni, de elérhető például, hogy ne legyenek tanárok a szép kis harmincas évek gondolatai. Folytassuk a sort Matteo Salvinivel, aki a romákat egyszerűen csak mocskos cigányoknak titulálja a Twitteren, egyébként bőszen hajtogatja, hogy még kevesebb pénzt kellene adni a közép-kelet-európai országoknak. Ebben egyetért vele az új Fidesz-szövetséges Le Pen is, de ő, amikor pénzről van szó, akkor nem finnyáskodik, mert kimegy Moszkvába Putyinhoz, hogy támogatást kérjen a kampányához a francia elnökválasztásra; ahhoz a Putyinhoz, akinek a célja az EU szétrombolása. Vannak itt még szép európai pártok, igazi európai pártok, az európai idézőjelben: a Flamand Érdek például arról híres, hogy érvénytelenítenék a holokauszttagadás ellen hozott törvényeket, az EU-ra szimplán mint szörnyszülöttre tekintenek. Végül, de nem utolsósorban ne feledjük az AfD-t, amely arról híres, hogy tagadja a globális felmelegedés emberi hatásait. Nagyszerű csapat! Tudom, hogy ezek a Fideszt még nem zavarják, mert lassan ugyanilyen szélsőséges nézeteket vallanak, de azért az nagy szégyen, hogy magyarellenes pártokkal is jópofiznak a Frankenstein-frakcióban. Lássuk, kik ezek! A romániai Kereszténydemokrata Nemzeti Parasztpárt képviselője, Aurelian Pavalescu korábban magyarellenes kirohanásairól volt híres. 2006-ban rekordbírságot kapott egy tévéműsor, amelyben szerepelt, és amelyben magyarellenes megjegyzéseket tett egy fociklub tulajdonosával bizonyára jól szórakoztak ott. Az Osztrák Szabadságpárt konkrétan 2015-ben magyarellenes kampányt csinált: tatárjárásként emlegette a magyar munkaerő ausztriai munkavállalását. Azt gondolom, a magyar dolgozókat a tatárokhoz hasonlítani minden kereten túlmegy; persze Szijjártó Péter nem kérette be őket a Külügyminisztériumba. Az új haver a spanyol VOX. Nos, az ő képviselőik tavaly leszavazták a Minority SafePack-javaslatot, amely egy magyar javaslat volt, többek között a magyar kisebbségek védelmében. Kíváncsi vagyok, mit szólnak ehhez a határon túli magyarok. Ezek a pártok nem tisztelik sem a nőket, sem a romákat, sem a zsidókat, sem a melegeket, sem a magyarokat, mindenkit gyűlölnek, aki nem úgy néz ki, mint ők, és akik nem ugyanazt gondolják, mint ők. Tényleg ezekkel a szélsőséges pártokkal akar szövetkezni a Fidesz? Kíváncsi vagyok, hogy ezek a pártok hogyan fognak segíteni a magyar érdekek érvényesítésében. A Párbeszéd szerint olyan európai pártokkal kell szövetséget kötni, akik előre, a XXI. századba viszik Európát és nem a XX. század sötét időszakába; olyan pártokkal, akik nemcsak az emberi jogokat tisztelik, az emberi méltóságot tisztelik, hanem a nőket, a kisebbségeket, köztük a magyar kisebbségek jogait is. Magyarországnak olyan európai szövetségesekre van szüksége, akik segítenek még több EU-s forrást bevonni, tisztelik a magyar munkavállalókat, tenni akarnak a klímaváltozás ellen. Olyan európai pártokra van szükség, olyan európai pártokkal kell együttműködni, akik építeni akarják Európát és az Európai Uniót, és nem lerombolni azt. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő úr, hogy röviden reagáljak, mert amit ön említ, az nem kormányzati hatáskört érint. Ettől függetlenül azt tudom önnek mondani, hogy olyan politikai erők találkoztak ezen az említett találkozón, akik a bevándorlás helyett a családokat helyezik politikájuk középpontjába. Ami pedig a kormányt illeti: a kormány mindenkori politikáját a magyar érdekből vezetjük le. A cél az, hogy minden ország, minden meghatározó erő, minden meghatározó nagyhatalom érdekelt legyen Magyarország sikerében. Mi a baloldali hagyományokkal ellentétben nem azt kérdezzük, hogy hol kell aláírni minél hamarabb, hanem azt, hogy mi a nemzeti érdek. Tisztelettel veszem az önök kritikáit a külpolitikai ügyekben, de nem tudok nem arra gondolni, hogy amikor pár nappal ezelőtt az önök miniszterelnök-jelöltje meg a külügyese elindult talán pont Varsóba, akkor a külügyes szakértő azt sem tudta megmondani, hogy éppen kivel mennek tárgyalni, és ezek után ön még kritizál. Az ön pártelnöke, néha az az érzésünk, hogy még akkor sem tud tárgyalóképesen angolul beszélni, ha órákon keresztül felkészítik előtte. Ezek után a kritikát csak kellő tisztelettel tudjuk elfogadni. Ennél nagyobb probléma, hogy ha megnézzük az önök külföldi útjait, akkor azoknál turnéznak, akik a bevándorláspolitikában vagy éppen a családpolitikában Magyarország érdekeivel ellentétesen foglalnak állást. Ebből is látszik, hogy az önök külpolitikai hagyománya az, hogy igazodnak a külső elvárásokhoz. Hogy ezt gyengeségből teszik vagy valamilyen más okból, az nem a mi problémánk, hanem az önöké, de a végeredménye ugyanaz. [[11.10]] Ami a határon túli magyarok ügyét illeti: tegnap volt december 5e évfordulója. Látom, hogy gondosan utánanézett, hogy egyes európai pártok mit mondtak, mit nem szavaztak meg a külhoni magyar közösségek ügyeiben. Hol volt ez a hang akkor, amikor magyarok ellen kampányoltak 2004. december 5-én? Ön akkor még nem volt aktív politikus, de azokhoz csatlakozott, akik elnézték, hogy magyarok ellen kampányoljanak, folyamatosan, kormányzati pénzből és egyébként a baloldali pártokból is. Soha senki nem kért bocsánatot, olyannyira nem, hogy az ön képviselőtársa, a párt egyik elnök asszonya még hónapokkal ezelőtt is azért kritizálta a kormányt, mert védőfelszereléseket juttatott határon túli közösségeknek. Jól emlékszünk, itt ültünk, ott ült azon a helyen. És ha a szélsőségek ellen olyannyira szeretne fellépni, akkor miért nézi el miért nézi el? , hogy a Jobbik soraiban még mindig olyan aktív politikusok vannak, akik zsidó honfitársainkat itt a parlamentben akarták összeírni. Erről beszélt. [[Z. Kárpát Dániel: 2004-ben hol voltatok?]] Képviselő úr, képviselő úr, azért is hozom fel, mert ez a képviselő még mindig aktív a Jobbik színeiben, mégpedig európai parlamenti képviselő. Tehát ha a szélsőségek ellen szeretne fellépni, akkor legelőször is a saját szövetségeseinél kopogtasson. Ennyit az ön által felvetett témáról. Még egy dolgot szeretnék felvetni, mégpedig azért, mert általában az elmúlt napokban, hetekben rendre az emberekre hivatkoztak, miközben az önök miniszterelnök-jelöltje nagy büszkeséggel számolt be arról, hogy milliárdosokkal találkozgat, sokféle milliárdossal, többek között azzal a Bige Lászlóval is, aki az ország egyik leggazdagabb embere, de nem is az a probléma, hanem az, hogy tudjuk, hogy ez a vagyon miből is jött létre. Tudjuk, hogy évekig kartellezett ez az ember, most pedig az önök kampányát akarja megtámogatni. És ha ezek a cégek kartelleztek, akkor a magasabb árakat valakinek meg kellett fizetnie, mégpedig a magyar gazdáknak. Szóval, ilyen körülmények között, ha így akarnak kampányolni, az nagyfokú érzéketlenség a gazdákkal szemben. Márki-Zay Péter pedig legyint az egészre, és nagyfokú érzéketlenségről tesz tanúbizonyságot, mint ahogy más területeken is. Mert azt mondják az energiaárak csökkentésére, hogy ostobaság. Mekkora érzéketlenség már?! Azt mondják az árak miatt aggódóknak, hogy lehet kevesebb áramot és gázt fogyasztani. Mekkora érzéketlenség már! És azt mondják a benzinár miatt aggódóknak, hogy majd szépen lehet közösen használni az autókat. Mekkora érzéketlenség már! A bevándorlás ügyében pedig azt mondják, hogy a fő cél az, hogy akik ideérkeznek, érezzék jól magukat, egyébként sem bántanak senkit. Mekkora érzéketlenség már, mindenekelőtt a rendőrök és a katonák irányába, akik most ezekben a percekben is védik a határt! És ez nem elég, mert amikor valaki ezt szóvá teszi, akkor erre annyit tud mondani az önök miniszterelnök-jelöltje, hogy aki, mondjuk, alacsony energiaárakat szeretne, és nem támogatja a bevándorlást, az trágyával etetett, sötétben tartott gomba. És még a múlt héten is rátett egy lapáttal, azt mondta, hogy csak azok veszik ezt magukra, akik a legostobábbak. Mennyire súlyos eset már?! Ideje lenne egy bocsánatkérésnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter, az LMP képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A zöldmozgalom jelszava a ’70-es évek óta az, hogy „Cselekedj lokálisan, gondolkodj globálisan!” A Fidesz környezetpolitikáját körülbelül úgy lehetne leírni, hogy „panaszkodj globálisan, ne csinálj semmit lokálisan!” Nem lett vége a COP26-nak, és az egyik újságban meghallgathattuk a köztársasági elnök magvas gondolatait ebben a kérdésben. Be kell vallani, volt, amiben igaza volt. Igaza volt abban, hogy a nagy nemzetközi szereplők jelentős része a semmittevést választotta, és még abban is igaza volt, hogy nem lehet a kis keresetű emberekkel kifizettetni a klímaváltozás mérséklésének költségeit, és a szennyező elv egy nagyon jó elv. Ugyanakkor az a helyzet, hogy a folyamatos zöldpolitikával kapcsolatos kritika, ami részben Németországot, részben más EU-s tagállamokat érinti, valójában sokszor szerintem jogtalan, de a lényeg nem is ez, hanem ebben a teremben meg a magyar közéletben rettentő felesleges. Ugyanis mi Magyarországért vagyunk felelősek, azért vagyunk felelősek, hogy Magyarország kivegye a részét ebből a küzdelemből, nem pedig azért, hogy a német politikába beleszóljanak. A helyzet az, hogy „a szennyező fizet” elv egy nagyon jó elv, egy olyan elv, aminek a vizsgálata kapcsán érdemes a miniszterelnök szavait megfigyelni, aki azt mondta, hogy ne azt nézzük, hogy mi az, amit mondanak, hanem mi az, amit tesznek. Ha „a szennyező fizet” elvet megnézzük, azt látjuk, hogy az elmúlt 12 évben nulla darab szennyező nagyvállalat fizetett a környezetszennyezés költségeiért összesen nulla forintot a magyar költségvetésbe. Ezzel a számmal elég nehéz vitatkozni. A másik az, hogy igazából ennél rosszabb a helyzet, mert a Fidesznél „a szennyező fizet” elve úgy érvényesül, hogy a magyar adófizetőkkel fizettetnek a szennyezőknek. Vegyük például az ExxonMobil példáját! Szerintem abban talán sikerül egyetértenünk, hogy az ExxonMobil az elmúlt évtizedekben jelentősen hozzájárult a klímaváltozáshoz, ’82 óta 30 milliárd dollárt költöttek azért, hogy klímaszkeptikus hangokat belobbizzanak a médiába, ez a cég adókedvezmények formájában milliárdokat kapott a magyar kormánytól, vagyis a magyar adófizetőktől maguk miatt. A másik a Coca-Cola. A Coca-Cola a legnagyobb műanyagszennyező, a Coca-Colának is rengeteg pénzt adnak a magyar adófizetőktől, és ha azt mondják, hogy ez munkahelyteremtés, ha leosztjuk azokat az adókedvezményeket, amiket önök a nagyvállalatoknak adnak arra a minden egyes munkahelyre külön-külön, amit létrehoztak, ha ennyi munkahely-támogatást adtak volna egy kis- és közepes vállalkozásnak, akkor az ebből a pénzből körülbelül 150 munkahelyet tudott volna létrehozni. De jöjjön a kedvenc példánk, a Viresol! A Viresol, ami ugye, a Mátrai Erőmű telekszomszédja, Mészáros Lőrinc tulajdonában van, mindenki, még a Fidesz által irányított hatóságok is kimondták, hogy szennyezte a karsztvizet, a talajvizet. Megállapították, elindult egy eljárás, majd az ügyészség azért leállította, mert azt mondta, hogy hát, végül is megtörtént a környezetszennyezés, de abbahagyták, ezért nem lesz jogkövetkezménye. Mennyit fizetett a Viresol Kft. a magyar költségvetésnek e miatt a szennyezés miatt? Nulla forintot. Mennyit kapott az államtól? Több mint másfél milliárd forintot. Tehát a szennyező megint nem fizetett, megint önök fizettettek a magyar emberekkel a szennyezőknek. Amúgy zöldpolitika kapcsán a köztársasági elnök tényleg volt, amiben jókat mondott, láthatóan gondolkodott erről az ügyről, valamiért nem tudott arról egy mondatot sem mondani ebben a hozzászólásban, hogy a szélenergia miért van Magyarországon praktikusan betiltva. Én tudom, ebben a teremben már elmondták egyszer, hogy azért, merthogy nem szép, én ott a Mátrai Erőműnél arra gondoltam, hogy ez biztos bekerül az Architectural Digestbe, de az esztétikai dolgokon kívül nem sikerült semmilyen érvet mondaniuk, hogy miért tiltják a szélenergiát. Mielőtt Schanda államtitkár úr vagy aki válaszol, elmondja, hogy a szélenergia is szennyező, amikor, ugye, utána lejár az életciklusa, és el kell valahová vinni, ez így van, ez minden energiával így van, ami nem gondolat, hanem a valóságban létezik, az valamennyire szennyez. A Fertő tó kapcsán sem sikerült megszólalni a köztársasági elnöknek, úgy látszik, hogy az egyik legfontosabb szikes tó Eurázsiában nem olyan fontos, hogy a magát zöldnek állító köztársasági elnök beszéljen. Nem beszélt arról, hogy maguk megszüntették a zöldminisztériumot, felszámolták a hatóságok függetlenségét, leépítették a nemzeti parknál dolgozókat, nem beszélt arról, hogy önök folytatni fogják azt, hogy Magyarország előállítson fosszilis energiákat. Nem beszélt arról, hogy önök a közös európai agrárpolitikában minden egyes alkalommal az agrármultik mellé álltak, nem pedig a zöldgazdálkodók mellé. Arról sem beszél, hogy most derült ki még a maguk bírósága által is, hogy Kishantosban rettenetes dolgot tettek egy magyar értékkel, egy magyar ökológiai értékkel. Összességében önöknek úgy lehet hívni az elmúlt időszakos zöldpolitikáját, mint a zöldre festés. Ugyanolyanok, mint a British Petroleum, aki átnevezte magát Beyond Petroleummá akkor, amikor szennyezte az óceánokat. Ugyanezt csinálják. Ez egy nagyon-nagyon ügyetlen marketingfogás, a magyar emberek átlátnak rajta. [[11.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A környezeti örökségünk védelme, a teremtett világ védelme valóban egy nagyon fontos kérdés. S még abban is egyet tudok önnel érteni, hogy nem a szavaknak, hanem a cselekvésnek van igazán tétje. Ezért egészen elképesztő azt látni, tisztelt képviselő úr, amit önök művelnek ebben a témában ott, ahol hatalomban vannak, hiszen önöknek van lehetőségük megmutatni az elköteleződésüket nemcsak a szavak szintjén, hanem konkrét cselekvésben is, akár a fővárosban is, ahol egy maguk által javasolt főpolgármestere van az ország fővárosának. De jól látjuk, tisztelt képviselő úr, hogy mire is képes. Azon kívül, hogy klímavészhelyzetet hirdetett, tulajdonképpen semmi konkrét cselekvést nem látunk. Amikor választania kell, hogy közparkot szeretne vagy privatizációt, akkor a privatizáció oldalára áll, amikor arról kell választania, hogy egy környezeti örökséget meg kell védeni vagy éppen be kell építeni, akkor bizony a beépítés mellett foglal állást az egész baloldali politika a fővárosban. Amikor arról van szó, hogy a hulladékgazdálkodást fejleszteni és javítani kell, akkor nem javítja és nem fejleszti, hanem leszereli a köztéri kukák egynegyedét Budapesten. Nem véletlenül van Budapesten egyre nagyobb kosz és szemét. Ez az önök tevékenysége. Ez az önök teljesítménye, tisztelt képviselő úr! Amikor lehetőségük van bizonyítani, akkor ennyire képesek. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a felszólalása kapcsán elmondjam azt is, hogy amikor stratégiai vállalatokkal való együttműködést kritizál, amikor azt kritizálja, hogy Magyarország számára a fontos befektetőkkel milyen megállapodásokat kötünk, és hogy ezeknek a megállapodásoknak köszönhetően Magyarországon munkahelyek jönnek létre és munkahelyeket tudunk megvédeni, magyar családoknak biztosítunk ezzel megélhetést, tisztességes fizetést, akkor ön a magyar emberek ellen politizál. Tisztelt képviselő úr, amikor ön azt támadja, hogy Magyarországon befektetések legyenek, új fejlesztések, új tevékenységek kerüljenek Magyarországra, akkor ön azt a bukott baloldali politikát folytatja, amely ahhoz vezetett, hogy a baloldal kormányzása alatt, amikor az ön szövetségesei voltak kormányon, akiknek a visszatéréséért ön nap mint nap dolgozik, 12 százalék felett volt a munkanélküliség. Mi ezt nem akarjuk! Mi ezt nem akarjuk, éppen ezért dolgoztunk az elmúlt években, és ezért is fogunk dolgozni a következő években is. Jól mutatja ezt az is, hogy ön is szóba hozta a Mátrai Erőművet és a hétvégén is foglalkozott ezzel a kérdéssel. Önök be akarják zárni a Mátrai Erőművet, be akarják csukni azt a munkahelyet, amely több ezer ember megélhetését biztosítja a Mátraalján. Önök el akarják venni az emberektől a munkahelyet. Mi ezzel szemben világosan és egyértelműen beszélünk, átalakítjuk a Mátrai Erőművet oly módon, hogy az sokkal inkább megfeleljen a környezeti örökség megvédéséhez szükséges feltételeknek is. A bezárás mellett van az önök miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter is, aki semmi mással nem akar foglalkozni, mint hogy azoknak az embereknek a munkahelyét is tönkretegye és elvegye. Ez persze beleilleszkedik abba a baloldali politikába, amit önök az energiapolitika területén művelnek. Önöknek soha, semmilyen esetben nem fontos a szuverenitás, önöknek az energiaszuverenitás sem fontos, az energiabiztonság sem fontos. Önök, tisztelt képviselő úr, kiegyeznének azzal a brüsszeli javaslattal is, amelyik az energiarendszer további adóztatásával foglalkozik, amely arra tesz javaslatot, hogy a magyar családoknak a lakásuk, a gépjárműveik után újabb és újabb adókat kelljen fizetniük. Önök meg akarják támadni a rezsicsökkentést, ezt teszi az önök miniszterelnök-jelöltje is, aki nap mint nap tanúbizonyságát adja annak, hogy a rezsicsökkentést eltörölné, nem ért egyet ezzel, és azt gondolja, hogy a magyar embereknek magasabb költségeket kellene fizetniük. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arról is tájékoztassam, hogy a zöldpolitikában mi cselekszünk, most hirdettük meg a 200 milliárdos napelemes pályázatot, a cselekvési tervnek megfelelően megyünk előre és hajtjuk végre az előttünk álló feladatokat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Előre jelzem, hogy Schanda államtitkár úr a süketelését folytathatja, mert a rezsihazugságukról szeretnék szólni, és ha a továbbiakban válaszolni kíván, akkor annak állunk elébe. Az elmúlt években hozzászokhattunk, hogy az önök kormánya a magyar embereknek addig fontos, amíg jól csengő politikai szlogen részeként lehet őket használni. Nagyon úgy néz ki, hogy az energiatakarékosság kérdésében is ez a helyzet. A múlt héten derült ki, hogy a Magyar Energiahatékonysági Intézet a magyar kormány EU-s helyreállítási, ellenállási terve alapján ismét Európa sereghajtói közé sorolta hazánkat. A kormánynak az Európai Unióhoz benyújtott terve részeként kellett volna részletesen beszámolnia a tervezett források felhasználásáról és az energiatakarékossági célokról. Nos, a dokumentum elégtelen minősítést kapott. Mindezek után a magyar kormány láthatóan képtelen volt részletesen beszámolni az épület-korszerűsítésről, és így kiderült, hogy továbbra sem költene a panellakások felújítására, nem fogalmazott meg ilyen energiahatékonysági terveket. Az Orbán-kormány ismét bebizonyította, hogy mint korábban most sem energiabarát, nem is látszik annak, a szociális érzékenységéről pedig már nem is érdemes beszélni. Az Orbán-kormány jól láthatóan nem tanulta meg, hogy azok a legértékesebb európai uniós támogatások, amelyek közvetlenül az embereket szolgálják. Pedig az Európai Unió ehhez támogatásokat biztosítana. Bár igaz, hogy a rezsihazugságba nem illeszkedő megoldás, hiszen így ténylegesen csökkennének a lakások költségei, de nem híznának a haverok számlái. Ezeknek a forrásoknak köszönhetően lehetne egyszerre védeni a magyar emberek, az újpesti társasházban élő lakosok pénztárcáját és a káposztásmegyeri környezetünk védelmét is. De önöket a kormánypárti padsorokban ez láthatóan hidegen hagyja. Az önök számára az energiatakarékosság is csak üres politikai szlogen, a magyar emberek pénzlehúzási lehetősége. Ha ez nem így lenne, államtitkár úr, ha önök valójában a magyar családok érdekeit tartanák szem előtt, akkor nem elnagyolt, általános iskolai szintű tervet nyújtottak volna be az Európai Uniónak. Ha az önök számára a lakások energiaköltségeinek csökkentése nemcsak ócska propagandakampány része lenne, ha más célt is kívánnának szolgálni, mint hazugságokkal megtölteni a Magyar Nemzet, az Origo oldalait, akkor itt lehetett volna a remek lehetőség faragni a családi kiadásokon. De önök ismét nemet mondtak a magyar emberek érdekeire. Ahogy nemet mondtak akkor is, amikor leállították a panelprogramot. Azt a panelprogramot, amely 2010 előtt magyar családok százezreinek tette lehetővé, hogy a rosszul szigetelt, elavult panelházakban a lakásukat felújítsák. Azt a panelprogramot, amelyet európai uniós forrásból önrész nélkül lehetne finanszírozni; és azt a panelprogramot, amelyet az önök felháborító tevékenysége és ellenállása után egy másik kormány biztosan hajlandó lesz a társasházakra kiterjesztve újraindítani. Magyarországnak olyan kormányra van szüksége, amelynek a rezsicsökkentés valójában arról fog szólni, hogy miként lehet a legjobb módon a családok kiadásait csökkenteni, és azoknak, akiknek a hónap végén ez nehézséget is jelent. Tudják, egészen bicskanyitogató, hogy miközben az önök miniszterelnöke minden héten győzelmi jelentést zeng az önök energiapolitikájáról, aközben Magyarországon minden hatodik háztartás energiaszegénységben szenved. Ez azt jelenti, hogy minden hatodik magyar háztartásban készülnek úgy a télre, hogy bizonytalan, hogyan fogják megfizetni a fűtés vagy más alapvető energiaszolgáltatás árát, amely a tisztességes élethez szükséges. [[11.30]] Mert szerintünk ez nemcsak a keveseknek, hanem a sokaknak is jár Magyarországon. Tudják, kevesebb jacht és helikopter, több biztonságosan fizetett családi rezsiszámla. Ez ezt eredményezi. Ha önökbe egy fikarcnyi jóérzés is szorult volna, akkor nem abban mérnék a sikert, hogyan lehet olcsóbban fűteni az úszómedencéjüket, mert lehet, hogy az önök adófizetői pénzen meggazdagodott haverjai körében ez a valódi kérdés, lehet, hogy az önök támogatói körében is ez a valódi kérdés, de azt kell mondjam, hogy az önök energiapolitikája csúfosan elhasalt. Önök nemet mondtak a panellakások, társasházak lakóinak a felújításokra, ezeknek a családoknak a fejlődésére. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az önök döntése a lakhatási biztonság lehetőségét vette el az újpesti családoktól. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr. [[Varju László: Ó, új válaszadó? Hol van Schanda államtitkár úr? Itt van, és nem válaszol? Nem hajlandó válaszolni?]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagy érdeklődéssel hallgattam az ön felszólalását az energiaárak kérdésében, annál is inkább, mivelhogy ön jól láthatóan ebben a felszólalásban megpróbált szembemenni a saját miniszterelnök-jelöltjével, ugyanis Márki-Zay Péter önhöz képest homlokegyenest ellenkezően nyilatkozott [[Varju László: Schanda államtitkár úr…]] energiaárak kérdéséről és rezsicsökkentés kérdéséről. Ő ezeket az intézkedéseket támadta majd később beszélni fogunk erről, hogy hogyan [[Varju László: A rezsihazugságot támadta. Az elnök csenget.]] , és eddig az önök politikája is ez volt, ezért aztán azt gondolom, hogy hiteltelen az, amit ön elmondott, több szempontból is. Először is hadd reagáljak az uniós Helyreállítási Alapra vonatkozó, tehát az RRF-re vonatkozó megjegyzéseire! Ez egy olyan hitelkonstrukció, amelyet az Európai Unió, a tagállamok közösen vettek föl annak érdekében, hogy a koronavírus-járvány gazdasági hatásait enyhíteni tudják, és az állampolgárokon, illetőleg a nemzeti vállalkozásokon segíteni tudjanak. Ez egy közös hitelfelvételi elköteleződés, és tulajdonképpen itt az lenne a cél, hogy minden ország minél előbb hozzájusson ezekhez a forrásokhoz, és hogy tudjon segíteni, mondom még egyszer, a koronavírus-járvány miatt nehéz helyzetben lévő embereknek és vállalkozásoknak. Ezeket szolgálják azok a projektek, amelyek különböző komponensekkel fedve benne szerepelnek a magyar tervben is. A helyzet úgy áll, hogy Brüsszel ezt a Helyreállítási Alapot politikai okokból nem hagyja jóvá. A szakmai egyeztetések már a nyár folyamán lezajlottak, amikor is jött a gyermekvédelmi törvény. Először ugyan megpróbálták titkolni, de aztán egyre kevésbé eredményesen tudták ezt megtenni a brüsszeli politikusok, hogy azért húzták be a féket, mert nem hajlandók a gyermekvédelmi törvényben foglalt gyermekvédelmi rendelkezéseket elfogadni, illetőleg tovább támadták Magyarországot az illegális bevándorlás elleni küzdelem és egyéb, az asztalon lévő brüsszeli politikai témák kapcsán. És mit csinált a baloldal, mit csinált az önök szövetségi rendszere? Nem kiállt a magyar emberek és a magyar vállalkozások érdekeiért, nem azt mondta, hogy itt nem az ideológiai csatározásoknak van helye, hanem annak, hogy ez a pénz minél előbb megjelenjen a magyar gazdaságban, minél előbb megkapják a magyar állampolgárok ezt a pénzt, hanem ezzel ellentétes utat választott, kifejezetten bujtogatta, és különböző álhírek gyártásával önök is aktívan lobbiztak Brüsszelben azért, hogy ezek a pénzek ne érkezzenek meg Magyarországra. Ez szerintem egészen felháborító és egészen elfogadhatatlan. Ezért, ha valakinek vaj van a füle mögött, akkor az ön és az önök politikai szövetségesei, és ha igazán egyszer végre szeretnének egy olyan dolgot tenni, ami segít Magyarországnak, akkor menjenek Brüsszelbe, és lobbizzanak azért, hogy azok a források minél előbb megérkezzenek, és az az elfogadhatatlan politikai nyomásgyakorlás, ami Magyarországra a gyermekvédelem és az illegális migráció elleni küzdelem kapcsán hárul, az szűnjön meg. Úgyhogy innen kezdődne a fair politizálás, azt hiszem, képviselő úr. A másik része pedig a rezsicsökkentés. Az viszont egészen elképesztő, hogy ön megpróbálja beállítani saját magát és politikai szövetségeseit mint a magyar emberek védelmezője rezsikérdésekben, miközben az látszik a statisztikákból, hogy 2010-re, tehát 2002-2010 között önök voltak kormányon, a családok rezsiköltségei kiemelkedően magasak voltak Európában, a bérükhöz viszonyítva a magyar családok fizették a legtöbbet a gázért és az áramért. Önök, amíg kormányzati pozícióban voltak, 15-ször emelték a rezsi árát, kétszeresére emelkedett a villamos energia ára és háromszorosára a lakossági földgáz. 2010-et követően, a rezsicsökkentésnek köszönhetően csökkent átlagosan 25 százalékkal a földgáz, az áram és a távhő ára, ami körülbelül 2021. augusztus végéig 2100 milliárd forint megtakarítást jelentett a magyar családoknak. Ha nem lenne ez a rezsicsökkentés, amely ellen önök mindennap itt felszólalnak a magyar Országgyűlésben, akkor egy évben átlagosan 386 ezer forinttal, havi 32 ezer forinttal lennének kénytelenek többet fizetni a magyar családok. És hogy hogy jön ehhez az egészhez Márki-Zay Péter? Úgy, hogy ő volt az, aki ezzel kapcsolatban az őszinte programjukat ismertette, amely úgy hangzik, hogy a rezsicsökkentés egy hókuszpókusz, azt könnyű odaadni, de nagyon nehéz lesz visszavonni. Ő nem érti a szociális komponens jelentőségét az energiaárakban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és minden egyes alkalommal azóta is folyamatosan a rezsicsökkentés ellen és a rezsicsökkentést támogató magyar állampolgárok ellen beszél. Beszélgessenek el otthon, önöknek van újragondolnivalójuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan frakcióvezető úr, az MSZP frakcióvezetője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre szürreálisabb, amit a fideszes kormánytagok és politikusok művelnek a jelenlegi szociális és egészségügyi válsághelyzetben. Miközben Magyarország újra a halálozási statisztikák élére került, több mint 35 ezer honfitársunkat elveszítettük. Kásler Miklós szociális ügyekért és egészségügyi ügyekért felelős miniszternek a legfontosabb dolga az volt, hogy filmgyártási megállapodást írjon alá Szerbiával. Bravó! Ez biztosan sokat segít a túlterhelt orvosoknak, ápolóknak és az áldozatokat gyászoló és/vagy nélkülöző százezreknek. Szégyelljék magukat! Aztán itt van Kövér László, aki nagyon aktív lett az utóbbi időszakban, csak éppen nem a szociális és egészségügyi válság megoldásában. A korábbi köteles beszéde után tavaly arra biztatta a titokszolgákat, hogy azokat tekintsék ellenségnek, akik nyugatorientáltak, mert ők nem hazafiak, csak azok, akik nacionalisták. Most pedig az adventi időszak, a béke, a szeretet és az együttműködés jegyében gyűlöletkeltőnek és hazaárulónak nevezte a baloldalt. Őszintén sajnálom, hogy idáig jutott, sajnálom, hogy nem érti, nincs mire büszkének lenniük. A demokrácia és a jogállam leépítése, a nemzeti vagyon és az uniós pénzek fideszes strómanokon keresztüli hazahordása, az oktatás és az egészségügy lerombolása, a szegénység mélyülése és a szociális ellátórendszer leépítése nyugdíjasok százezreitől vette el az időskor létbiztonságát, vállalkozók és munkavállalók millióitól vette el az érvényesülés lehetőségét, fiatalok, fiatal felnőttek millióit fosztotta meg a jobb élet esélyétől. Ha gyűlöletet érez, az a Fidesz-kormány által cserben hagyott tömegek jogos haragja, és erről speciel nem a baloldal tehet. Érdemes elgondolkodnia a saját szerepvállalásán is. Orbán Viktor pedig a szociális és egészségügyi válság közepén azzal van elfoglalva, hogy egy szélősjobbos, integrációellenes és szélsőséges nacionalista csoportot szervezzen, hogy Putyin megbízásából belülről verje szét az Európai Uniót. Eljutottunk oda, hogy az „európai” és a „nyugati” kifejezés a Fidesz számára ma már szitokszó. Tisztelt képviselőtársaim, véget ért a finomkodás időszaka, a becsületet és a tisztességet nem a párttagkönyvvel adják. Ultranacionalista is lehet nemzetellenes, és nyugatbarát is lehet hazafi. Az Európai Unió nagyszerű történelmi vívmány, fejlődését és az integráció erősödését fékezni nem egyszerűen ostobaság, több annál: bűntett. A Fidesz ultranacionalizmusát, antidemokratikus berendezkedését nyugodtan nevezhetjük hazafiatlannak. Mi azonban építeni és gyarapítani akarjuk ezt az országot, legyen szó közös pénzről, európai minimálbérről, európai szintű egészségügyről vagy oktatásról. Nem engedjük, hogy egy saját hangjától megrészegült politikai szerencsejátékos tönkretegye milliók életét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az öreg antidemokraták pártja, a Fidesz, rengeteg, jól képzett fiatalt űzött el a hanyatló Nyugatra. 2010 óta mintegy százezer magyar gyermek született külföldön. Egyre több pályakezdő nem itthon keresi a kitörés lehetőségét, minden ötödik magyar fiatal azt tervezi, hogy külföldre, Nyugatra költözik. [[11.40]] Jobb iskola, magasabb fizetés, saját otthon, biztos megélhetés, kevesebb gyűlölködés és kisebb megosztottság ezzel kell felvennünk a versenyt. Látjuk, hogy a Fidesz erre nem képes. A megoldás az lesz, ha jövő tavasszal kormányt váltunk, és új korszakot kezdünk szociális, esélyteremtő fordulattal. Ezért is kezdeményezzük, hogy legyen az egyesült ellenzék közös programjának része, hogy megduplázzuk a családi pótlékot, a gyest és a gyetet. Megnöveljük a babakötvény induló összegét és az éves állami támogatást. Tisztes megélhetést biztosító fizetésekkel és életpályával csökkentjük a kivándorlást. Esélykiegyenlítő oktatással felzárkóztatjuk a hátrányos helyzetű gyermekeket. A lakhatási válság csökkentése érdekében 15 ezer korszerű, alacsony rezsijű bérlakást adunk át évente a fiatalok életkezdéséhez. Ez valódi segítség lenne az otthonteremtéshez. Valósítsuk meg közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr, frakcióvezető úr. A kormány nevében megadom a szót, Dömötör Csaba államtitkár úrnak, aki válaszolni akar.
Köszönöm a szót, elnök úr. Több témát érintett a képviselő úr. Ami a gyűlöletkeltést illeti: ha ön szívén viseli a gyűlölet elleni fellépést, akkor arra kérem tisztelettel, hogy amikor a legközelebb O1G-matricákat lát, akkor a kiragasztóira szóljon rá. Ha legközelebb az ön miniszterelnök-jelöltje arról elmélkedik, hogy mire is lehetne használni a lámpavasakat, akkor kérem, tiltakozzon. Ha legközelebb az ön valódi főnöke, Gyurcsány Ferenc börtönnel fenyeget bárkit bárkit! , vagy földönfutóvá tevéssel fenyeget művészeket, akkor kérem, tiltakozzon. Vagy ha egy másik baloldali pártelnök eltiltással fenyeget újságírókat, akkor arra kérem nagyon nagy tisztelettel, tiltakozzon. Ha nem teszi meg, akkor egész egyszerűen az a felhívás, amit ön közzétett, hiteltelen. Ami a külpolitikai vonatkozásokat illeti, erről már beszéltünk. Azért az, hogy a lengyeleket Putyin-barátsággal vádolja, egészen elképesztő. [[Dr. Orbán Balázs: Egészen elképesztő fogalmatlanság…]] Nem várom el öntől, hogy méltassa a kormány külpolitikáját, az ellenzéknek nem ez a dolga, de legalább a lengyelek ügyében az alapvető tényeknek nézzen már utána. Az uniós tagság pedig, elmondtuk ezerszer, nemzeti érdek. De az, hogy uniós tagok vagyunk, nem jelenti azt, hogy ne emelnénk fel a szavunkat akkor, ha olyan jelenségeket látunk, amelyek ellentétesek az ország érdekeivel. Ha ki akarják nyitni az ország határait jogi vagy fizikai eszközökkel, akkor fel fogjuk emelni a szavunkat. Ha ott erősködnek, ahol nem kellene, mert nincsen jogkörük például a gyermekvédelem és az oktatás területén , akkor fel fogjuk emelni a szavunkat, miközben akkor is felemeljük a szavunkat, ha nem erősek olyan területen, ahol meg erősnek kéne lenni. Gondoljunk arra, hogy mennyire cselekvésképtelen volt a brüsszeli intézményrendszer akkor, amikor a járvány első hónapjaiban voltunk! Gondoljunk a vakcinabeszerzésre! Mi nem abból vezetjük le a külpolitikánkat és az uniós politikánkat, hogy mik az elvárások Brüsszelből, hanem abból, hogy mi az alapvető nemzeti érdek. Amit ön szociális válságnak nevez: nem tudom, hogy amikor azt mondják, hogy a kormány nem tesz semmit, akkor azt komolyan gondolják, vagy nagyon is tisztában vannak a tényekkel, csak nem érdekli önöket. A helyzet az, hogy a járvány okozta gazdasági nehézségek ellenére a magyar gazdaság erősödik, az adók csökkennek, a bérek újra emelkednek, emellett minden generáció több támogatást kap, mint korábban. Nézzük a béreket! 200 ezer lesz a minimálbér. Ezt még van hova emelni, de mégis közel háromszorosa annak, mint az önök idején. A kormány arról is döntött, hogy hathavi fegyverpénzt kapnak a hivatásos állomány tagjai. Az ápolók keresete januárban 21 százalékkal emelkedik, ami része egy 72 százalékos béremelési programnak, miközben halad az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emelési programja. Januártól 20 százalékkal nő a szociális ágazatban dolgozók bére, 20 százalékkal nő a bölcsődei dolgozók és a kulturális dolgozók fizetése, a tanároké is és az óvónőké is 10 százalékkal. Ami a bérek összegét jelenti, miközben a járvány nagy-nagy nehézségeket okozott a gazdaságnak, a bérek így is emelkedtek közel 10 százalékkal, 9,1 százalékkal. Ezt a munkahelynövekedést merthogy a munkahelyek száma is növekedett az elmúlt években, és a bérek is növekedtek az adócsökkentések teszik lehetővé. A kormány megtartotta a szavát, és tovább mérsékli a munkát terhelő adókat. 2009-ben még 33,5 százaléknyi adó terhelte a vállalkozásokat, jövőre ez az arány kevesebb mint a fele lesz, 13 százalék. Ez a munkát terhelő adókat jelenti. Megszűnik a szakképzési hozzájárulás, és 2,5 százalékponttal mérséklődik a szociális hozzájárulási adó, és a jövedelemadó, ami az önök idejében akár 36 százalékos is volt, egységesen 15 százalékos; ha rajtunk múlik, ennél biztosan nem lesz több. Jó-jó, de mit tesz még a kormány az adócsökkentésen kívül? Például adó-visszatérítést ad, közel kétmillió magyar embernek több százezres nagyságrendben. Minden generáció számíthat a kormány támogatására. A fiatalok 25 év alatt január 1-jétől adómentességet kapnak, a nyugdíjasok a 80 ezer forintos nyugdíjprémium után pedig megkapják a 13. havi nyugdíjat; azt, képviselő úr, amit önök elvettek tőlük, visszakapják. Szóval, mindent összefoglalva, amíg önök hónapokon keresztül előválasztottak, lejárató kampányokat indítottak, a járvány elleni védekezést akadályozták, a kormány munkahelyeket teremtett, adót csökkentett, családtámogatásokat bővített, és visszaállította a 13. havi nyugdíjat. Ha nem kampányban lennénk, és ön nem a baloldali padsorokban foglalna helyet, akkor talán egyetértene velem abban, hogy ez még nem elég, de jóval több, mint a semmi. Ezen az úton megyünk tovább, még akkor is, ha önöktől semmilyen, de semmilyen támogatást ehhez nem kapunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője: „A járványkezelésről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Sok aktuális kérdés mellett a legaktuálisabbról szeretnék pár gondolatot megosztani önökkel. Az emberek sajnos egyre bizalmatlanabbak a kormányban, ezáltal a járvány kezelésében is. Önkéntes mentődolgozóként a saját tapasztalataimat szeretném elmondani, milyen hibákat követtek el a járvány kezelésében mindezt segítő szándékkal, azért, hogy ne kelljen sorozatos hibák miatt több magyar honfitársunknak meghalni, mivel látjuk sajnos a számok alapján, lakosságarányosan nálunk haltak meg a legtöbben. Az első és azt gondolom, legfontosabb: az emberek számára túl sok volt a politikai döntés, a szakmai helyett. Megjegyezném például, hogy telt házas meccset tartottak, amikor már láttuk azt, hogy emelkedik a fertőzöttek száma. A kormány és az általuk megszólaltatott szakértők sokszor mondtak még saját maguknak is ellent pár hónap leforgása alatt. Megdöbbentő az a videó, amiben az ellentmondások, köztük például Orbán Viktor miniszterelnök úr álláspontja a kötelező oltásról, egy csokorba szedve szerepelnek. Gondolom, ezt a videót önök is látták. Ugye, látták? Keveset teszteltek. Hiába kértem határozati javaslatban, osszák szét a PCR-teszteket, bocsássák ingyen hozzáférhetővé az állampolgárok javára, most több milliárd forint értékű PCR-tesztet semmisítettek meg. A vírus nyomon követese volt a cél, emberéletek múltak rajta. Sok volt a mutyi. Egyet mondok: a túlárazott lélegeztetőgépek, amik nem is lélegeztetőgépek voltak, csak légzéssegítő eszközök. Az oltásokkal kapcsolatos nem egyenes kommunikáció, tisztelt államtitkár urak. Aki beoltatta magát, azért tette, mert próbált bízni a tudósokban, akik számára a hippokratészi eskü szerint a legfőbb intelem a „Ne árts!”, illetve azért, mert szerették volna elkerülni az intenzív osztályt. Egészségügyi dolgozóként közéjük tartozom én is. Sokan vannak viszont, akik a védettséget nem adó védettségi kártya miatt oltatták be magukat, azért, hogy ne legyenek korlátozva. Ez hamis biztonságérzetet adott, ugyanis az oltott ember is elkaphatja a vírust és fertőzhet is. Vannak például, akik a vakcinák hosszú távú hatása miatt nem adatták be maguknak, sem a gyártó, sem a kormány nem vállalt ezért felelősséget. Hiteles és bárki számára hozzáférhető adatokra van szükség. Az eddigiek miatt a kötelező oltás nem járható úgy , ahogy Orbán Viktor is elmondta pár hónappal ezelőtt. Ezekre az észrevételekre pár olyan dolgot szeretnék mondani, ami a napi életből jön. Sürgősségi osztályon, amikor beviszünk egy beteget, a nővérek első panasza az, kevesen vannak, és azt a kevés embert is Covid-osztályokra irányítják át sürgősségi osztályról, ami az első fogadópont, az összes beteg ott jelentkezik vagy saját lábán, vagy az Országos Mentőszolgálat által beszállítva, vagy covidos, vagy egyéb betegségben szenved. Onnan visznek el embereket. De láthatjuk azt is, hogy szakrendeléseket szüneteltetnek, járóbeteg-szakrendeléseket, ami az alapvető ellátáshoz szükséges. A PCR-teszteket már említettem önöknek, hogy nem lett volnae jobb dolog az, ha ingyen biztosítjuk mindenki számára a PCR-teszt hozzáférhetőségét, nem háziorvoson keresztül, ha ő szeretné letesztelni magát? [[11.50]] Majd jött a hír, hogy a háziorvosok 500 ezer darab antigén gyorstesztet kapnak. Hát, gratulálok, csak a mellette lévőt nem mondták el, hogy az előzőleg kapott 800 ezer antigén teszt a háziorvosoknál lejárt, mert a háziorvosi rendelők sajnos nem alkalmasak arra, hogy ott antigénteszt-szűrést csináljanak, hiszen annak megvannak az alapvető szabályai. A legfontosabb, tisztelt képviselők, a mentők futásideje. Mivel a Covid-időszakban 30-40 százalékkal megnőtt a mentőkre háruló munka, ez azt jelenti, hogy napi szinten 4500-5000 esetfeladatot látnak el, a futásidejük is megnőtt. Nálam, az én választókörzetemben, Tapolcán, nincsen aktív fekvőbeteg-ellátás, 50 kilométerre kell elvinni egy beteget. Számoljuk ki, ha egy covidos beteget elvisz a mentő 50 kilométerre, téli időszakot nézünk, mert most december van, az körülbelül egy óra, ott átadja a beteget, és kiáll 40 percre fertőtleníteni, majd visszamegy az állomáshelyére, tehát usque 2,5 órát kiesik a mentésből. Egy 12 órás műszak alatt akkor, számoljuk ki, hány beteget tud így ellátni, elszállítani? Négyet. Nem lett volna jó megtartani azt a belgyógyászati, sebészeti osztályt, amit önök zártak be? Kérem, államtitkár úr, válaszoljon ezekre a kérdésekre, és lehetőleg ne úgy, ha kérhetném, mint Kásler miniszter úr a bizottsági meghallgatásán, ahol egyetlenegy kérdésre sem válaszolt nemcsak nekem, hanem a fideszes bizottsági tagoknak sem.
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is megköszönöm önnek is és minden önkéntesnek, aki a járvány idején segíti a védekezést. Azt hiszem, ez egy nagyon fontos dolog; az, hogy Magyarország sikeresen és eredményesen tud védekezni a járvány ellen, az, hogy nemzetközi elismerést is kap a magyar járvány elleni védekezés, ez az orvosoknak, az ápolóknak és az önkénteseknek is köszönhető. Ön ezt a mentőszolgálatnál tudja megtenni, amelynek a költségvetése egy évtizeddel ezelőtt, amikor elkezdtük a kormányzást, 26 milliárd forint volt, jövőre viszont 65 milliárd forint lesz, 26 milliárd forint helyett 65 milliárd. Mondta, hogy fontos, hogy a mentőautók időben ki tudjanak érni. Ezt az segíti, hogy 34 új mentőállomás van 2010-hez képest, és 107 mentőállomást felújítottunk, hogy gyorsabban tudjanak elindulni a mentőautók. Tudja, akkor valahol 8 év fölött volt, majdnem 8,5 év volt a mentőautók átlagéletkora Magyarországon, most pedig bőven 5 év alatt van a mentőautók átlagéletkora. Így tudtuk segíteni azoknak az embereknek a munkáját, és le a kalappal előttük, akik a mentésben dolgoznak. Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt a kormánnyal foglalkozik, érdemes lenne körülnézni a saját oldalán, mondjuk, megkérdezni Jakab Pétertől, hogy hasznos volte az a mondata, amikor úgy próbálta elbizonytalanítani a magyar embereket az oltásban, hogy „Van valami kínai cucc, amivel beoltottak egymillió afrikait vagy egymillió kínait.” Így beszélt róla, arról a védőoltásról, amely most már egy nemzetközi mikrobiológiai szaklapban megjelent cikk szerint is körülbelül 4000-4500 ember életét mentette meg, a kínai és az orosz vakcina Magyarországon, hiszen gyorsabban tudtunk velük oltani, és önök erről úgy beszéltek, hogy valami kínai cucc. Talán érdemes lett volna beszélni a saját pártelnökével is előtte. Vagy segítettee a védekezést az, amikor éppen a második hullámból a harmadik hullámba ment át Magyarország idén év elején, február környékén, az ön párttársai hogyan beszéltek akkor, amikor eléggé emelkedő volt a beazonosított fertőzöttek száma, ezres nagyságrendben, vagy akár több ezres nagyságrendben emelkedett nap mint nap és mit mondott az önök pártelnöke? Hogy nyitni kell, nyitni kell, különben végleg bezárunk. Mit mondott Nunkovics Tibor, az ön frakciótársa? Itt az ideje a szabályozott nyitásnak. Mit mondott a másik frakciótársa, Dudás Róbert? Itt az ideje, hogy elmozduljunk újra a nyitás felé. Akkor miért nem szólt nekik, amikor nagymértékű volt az új fertőzöttek száma, hogy nem a nyitásról kell beszélni, hanem arról, amiről most beszél, tisztelt képviselő úr, hogy a betegeket el kell látni, és ebben mindenkire szükség van. Ehhez képest önök akkor, amikor pontosan még nehezebb helyzetben voltak a kórházak, ilyen mondatok hangzottak el a Jobbiktól is, a többi párttól is tudnám idézni baloldalon. Azt mondja, hogy sok a politika, és kevés a szakma a járványhelyzet értékelésében. Nézzünk akkor politikamentes különböző értékeléseket! Itt volt Tedrosz Adhanom Gebrejeszusz WHO-főigazgató, aki köszönetet mondott a magyar kormánynak. Nem azt mondta, mint ön, hanem köszönetet mondott a magyar kormánynak, hogy jól kezelte a járványt. És itt volt Hans Kluge, többször is járt Magyarországon, ő a WHO európai igazgatója, aki azt mondta, Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak, életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, és most figyeljen amelynek kérdése túlmutat a geopolitikán. Pontosan azt mondta Hans Kluge, a WHO európai vezetője, hogy milyen jó, hogy Magyarország nem politikai alapú döntéseket hozott, hanem az emberek életét tartotta a legfontosabbnak, az emberek egészségét tartotta a legfontosabbnak. Azt kereste, hogy hol van az emberi egészséget, az emberi életet védeni tudó vakcina. Nem azt nézte, hogy ezt most melyik országban gyártják, és kinek a geopolitikai érdekét szolgálja, hanem a magyar emberek érdekét nézte. Ön azt mondja, hogy kevesebb politika legyen benne. Hát, pontosan ez volt az, ahol nem politikai döntést hoztunk. Minden más európai ország, amely nem volt hajlandó keleti vakcinákat alkalmazni, politikai döntést hozott, mert nem a vakcinák alkalmatlansága, hanem a származási országa miatt nem használta ezeket a vakcinákat, pedig Magyarországon, hála istennek, 4500 embernek legalább meg tudtuk menteni ezzel az életét, meg tudtuk menteni az egészségét. Azt pedig határozottan visszautasítom, tisztelt képviselő úr, amit mondott, hogy Magyarországon más országokat, minden európai országot meghaladó halálozási többlet lett volna. Ha megnézzük a 2020-as tavalyi évet, amely egy teljes év a 2019-eshez képest, Magyarországon, hála istennek, kisebb volt a halálozási többlet, mint Franciaországban, Máltán, Horvátországban, Portugáliában, Szlovákiában, mint az EU-s átlag, mint Litvániában, mint Romániában, mint Csehországban, mint Bulgáriában, mint Belgiumban, mint Szlovéniában, mint Lengyelországban, Olaszországban és Spanyolországban, ezeknél az országoknál kedvezőbb a magyar adat. De ha az idei adatokat nézzük, ami nyilván az év végén lesz majd teljes, akkor is azt látjuk, hogy a visegrádi négyek közül Magyarországon, hála istennek, a legkedvezőbb az adat, és alig van egy-két közép-európai ország, Ausztria, Szlovénia és Horvátország, ahol valamivel kedvezőbbek ezek az adatok, mint nálunk, Magyarországon. Köszönet illeti meg a magyar egészségügyi dolgozókat, hogy nem állt le úgy az egészségügy, mint a mai napokban is láthatja Ausztriában vagy Németországban. Ennek köszönhető, hogy sok magyar ember egészségét és életét meg tudtuk menteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hollik István képviselő úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy közeledünk a 2021. év végéhez, nem árt számot vetnünk azzal, hogy hogyan is vizsgázott Magyarország gazdasági értelemben ebben az elmúlt nehéz évben. Az, aki figyeli, hogy a koronavírus, a migráció és az energiaválság nyomán milyen globális veszélyeknek van kitéve most minden európai állam, pontosan tudja, hogy Magyarország sem volt egyszerű helyzetben, hiszen növekvő, körülöttünk növekvő energiaárak, lefullasztott gazdaságok, inogó háztartások és egyre növekvő elégedetlenség jellemzi Európát. De annak, aki figyeli a világot, azt is észre kell vennie, hogy Magyarországgal más a helyzet. Sőt, kijelenthetjük, hogy a 2021. év költségvetése sikerrel vizsgázott mind a pandémia, az energiaválság és a migrációs nyomás árnyékában is. Mi lehetne erre jobb példa, mint hogy a második negyedévben 18 százalékos növekedést tudott magának a magyar gazdaság, és az is nagy eredmény, hogy meg tudtuk tartani ezt a gazdasági fejlődési ütemet, hiszen a harmadik negyedév is 6 százalék feletti eredményt produkált. Ugyanakkor ezeket az eredményeket nem a szél hordta össze, ugyanis a kormány szakított az elmúlt két évtized válságkezelési politikájával, ami mindig a megszorításokra épült. Ennek köszönhetően rekordot döntöttek idén a beruházások, a magyar 27 százalékos beruházási ráta az EU-n belül a legmagasabb, és a gazdaság újraindításának sikerét jelzi, hogy többen dolgoznak ma Magyarországon, mint a vírus előtt. Emellett, bár a baloldal és Brüsszel támadja a rezsicsökkentést, ezt is meg tudtuk védeni, sőt még az üzemanyagárakra is ki tudta a kormány ezt terjeszteni, és még a határvédelmi kiadásaink is stabilak maradtak. A 2021. év olyan dinamikusnak ígérkezik, hogy még arra is lehetősége van a kormánynak, hogy a 80 ezer forintos nyugdíjprémium mellé jövőre visszaadja a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat teljes egészében, a fiataloknak elengedje az szja-t, a családosoknak pedig visszaadja teljes mértékben a befizetett adójukat, és a minimálbért is megemelje 200 ezer forintra. [[12.00]] Ez nemcsak Magyarország, hanem egész Európa történetében egyedülálló, ilyen válságkezelő, támogató intézkedéseket Európában még senki nem hozott. És ha már erről van szó, akkor emlékeznünk kell arra is, hogy a múlt emberei hogyan is vélekedtek mindvégig ezekről az intézkedésekről. Azt láthattuk, hogy a költségvetést és annak minden elemét is támadták folyamatosan; a fiatalok szja-mentességét, miközben, amikor ők voltak kormányon, akkor Gyurcsány Ferenc kormányfőként annyit üzent a fiataloknak, hogy el lehet innen menni, és itt lehet hagyni Magyarországot. Aztán támadták a nyugdíjprémiumot, sőt a 13. havi nyugdíjat is, miközben éppen a baloldali kormányzás idején vették el azt. Márki-Zay Péter egyenesen böszmeségnek nevezte a 13. havi nyugdíj visszaadását. Ebből is látszik, hogy ő ott folytatná, ahol főnöke, Gyurcsány Ferenc abbahagyta. Támadták a rezsicsökkentést is. Szintén Márki-Zay Péter sötétben tartott, trágyával etetett gombáknak hívta azokat, akik támogatják a rezsicsökkentést. Sőt, meg is üzente a magyar embereknek, hogy szerinte az lenne a jobb, ha kevesebb áramot, gázt és vizet fogyasztanának. Ha a baloldalon múlna, persze a családi adókedvezmény sem volna, hiszen jól tudjuk, hogy minden családtámogatást elvennének az emberektől. Gyurcsány Ferenc észszerűtlennek és elvetemültnek nevezte a családi adó-visszatérítést, és perverz újraelosztásnak tartja a gyermekek után járó családi adókedvezményt is. Magyarországon háromszor kellett nagy gazdasági válságot kezelni, ebből sajnos kétszer a baloldal volt hatalmon. Ők mindig a megszorításokhoz nyúltak, ezért a magyar emberek még azt is gondolhatták, hogy nem is lehet máshogy válságot kezelni, csak megszorítással. Mi viszont bizonyítottuk, hogy az adócsökkentés, a családok, a vállalkozások és az idősek támogatására alapuló válságkezelés nemcsak hogy alternatívája a baloldalinak, de egyedül ez lehet sikeres. Ez bizonyítja, hogy Magyarországon lesz az Unióban az egyik legmagasabb gazdasági növekedés a válság után. Ezért a jövőben továbbra is ezt a politikát kell folytatni, és nem szabad visszatérni a Gyurcsány-féle kudarcos politikához, mert Magyarországnak előre kell mennie és nem hátra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hollik István képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010 után a segélyalapú, Gyurcsány-féle szocialista típusú, munkáról lebeszélő gazdaságpolitika helyett egy újfajta, munkaalapú gazdaságot kezdtünk el felépíteni, mi ugyanis a munkahelyteremtésben, a beruházások támogatásában, az adócsökkentésben és a családok támogatásában hiszünk. A nemzeti polgári kormány az elmúlt évtizedben válságálló gazdaságpolitikát hozott létre ezeknek az eszközöknek a segítségével, így a patrióta magyar gazdaságvédelem a koronavírus-járvány idején is eredményes tudott lenni. Magyarország rekordgyorsasággal tudott kilábalni a válságból, az elsők között a világban. A válság előtti gazdasági teljesítményt a magyar gazdaság már 2021 második negyedévében elérte, miközben jól tudjuk, hogy a világgazdaság a becslések szerint csak 2022 végére tudja utolérni a korábbi teljesítményét. 2013 óta, és ezt fontos hangsúlyozni, a magyar növekedés minden évben meghaladja az európai uniós átlagot. 2013 és 2019 között összesítve az Unióban a magyar gazdasági növekedés a legjobb öt közé tartozott. Ezek egyértelmű bizonyítékai mindazoknak az eszközöknek, amelyeket a patrióta magyar gazdaságpolitika az elmúlt tíz évben használt. Ráadásul arról is tudom tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy az Eurostat számításai szerint a magyar munkajövedelmek a legválságállóbbak Európában, vagyis a nehézségek ellenére hazánkban sikerült legjobban megőrizni a bérek vásárlóerejét. Fontos adalék ehhez az is, hogy míg 2002 és 2010 között a csődöt mondott baloldali kormányzás idején alig 13, addig 2010 és napjaink között közel 70 százalékkal sikerült növelni a nettó reálbéreket Magyarországon. Ezt az eredményt és ez különösen nagy teljesítmény sikerült megőrizni a koronavírus-járvány ellenére is. A munkaalapú társadalom modellje alapozta meg tehát a magyar gazdaság válságállóságát, többen dolgoznak Magyarországon, mint a rendszerváltás óta bármikor. A koronavírus-válság alatt a magyar munkanélküliségi rátát végig sikerült a legjobb 3-6 között tartani az Európai Unióban. Ráadásul ma 50 ezerrel többen dolgoznak a magasabb hozzáadott értéket termelő és nagyobb bért fizetni képes IT-szektorban és a szakmai tudományos ágazatban, mint a koronavírus-járvány előtt. A magyar foglalkoztatás a drasztikus leszakadásból indulva egy évtized alatt tehát felzárkózott az európai uniós átlaghoz, majd a felzárkózást követően le is hagyta azt, ahogy munkanélküliség tekintetében is a legrosszabb hely helyett immár a legjobb teljesítményt nyújtók között járunk mi, magyarok. Amit tehát Gyurcsány Ferencék elvettek, azt a nemzeti polgári kormány mind visszaadja, mert lehetővé teszi ez a gazdaságpolitika, lehetővé teszi a patrióta gazdaságpolitika, hiszen nemzetközi elismerésre méltó családtámogatási rendszert vezettünk be, újraindítottuk a lakástámogatást, növeltük a béreket, és a nyugdíjasoknak is visszaadjuk az elvett 13. havi nyugdíjat. A gazdaság sikeres újraindítása pedig azt is lehetővé teszi, hogy a gyermeket nevelő szülők személyi jövedelemadóját február 15-éig visszatérítsük számukra. Ez összességében közel kétmillió szülő számára mintegy 600 milliárd forintot jelenthet 2022 februárjában. Arról is be tudok számolni, hogy a munkaadók és a munkavállalók megállapodásának értelmében a minimálbér januártól 200 ezer forintra, a garantált bérminimum pedig 260 ezer forintra nő. Jövőre 17 százalékról 13 százalékra csökken a munka közterhe, megszűnik a 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulás, és 2,5 százalékkal mérséklődik a vállalkozások szociális hozzájárulási adója. Ráadásul az eredeti tervekhez képest korábban, már ’22 februárjában biztosítjuk a teljes 13. havi nyugdíjat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nincs ilyen ügy. Karácsony Gergely egy hónappal ezelőtt ezzel a mondattal próbálta elkenni a Városháza eladásának tervét. Aztán mégiscsak kiderült, hogy elkészült erről egy tanulmány, és nemhogy elvetették volna az ötletet, még idén ősszel is érdemi tárgyalásokat folytattak erről befektetői körökkel. A vagyonkezelő vezetője is megerősítette egy hangfelvételen, hogy a főpolgármesteri kabinet megtárgyalta a 3,9 hektáros belvárosi terület eladását. Sőt, az is szóba került, hogy előbb megcsinálják a Városháza-parkot, merthogy megígérték, majd egy év múlva szétrombolják, és építkeznek. Nem mellesleg azt is megtudtuk, hogy a vagyonkezelő vezetője meg tudja kerülni a közbeszerzést. Korábban Karácsony még feljelentéssel fenyegetőzött, de amikor kiderült, hogy Barts Balázs, a Vagyonkezelő Központ Zrt. elnök-vezérigazgatója tárgyalt az ügyben, akkor ennek sem lett semmilyen érdemi következménye. Ami még ennél is több kérdést vet fel, az Bajnai Gordon felbukkanása. A baloldal volt miniszterelnöke az egyik üzleti beszélgetésen el is árulta, mi a probléma az eladás körül menedzsmentszempontból. Idézem: „Ugye, ez egy hatpárti koalíció, ami egy adottság. Itt valaki megszagolja egy dealnek, egy üzletnek a lehetőségét, akkor rögtön mindenki magát akarja közvetítőként betenni, azért, hogy aztán valami jutalékot kérhessen.” [[12.10]] Azt is mondta, hogy egy ilyen nagykoalícióban vannak a cápák, és sok ilyen van a tóban, és mindenkinek vannak részterületei. Az pedig egészen elképesztő védekezés, hogy Bajnai Gordon szerint beleprovokálták ebbe a beszélgetésbe. Olyannyira sikeres volt a provokáció, hogy a beszélgetés előtt gyorsan felhívta az egyik vagy másik harcostársát, és részletesen tájékozódott a Városháza eladásának részleteiről. Aztán utólag valljuk be őszintén, teljesen hitelesen meglepődött, hogy a Városháza eladásának lehetőségéről beszélt ő saját maga ezen a találkozón. Van humorérzéke a volt miniszterelnöknek. Közben azt is megtudtuk, hogy Horváth Csaba, zuglói polgármester nem szereti a viccet, neki nem tetszett a volt miniszterelnök alakítása, hiszen azt nyilatkozta, hogy amatőr színészek produkciója alapján született anyag. A főpolgármester is humorral próbálkozott. Azt találta mondani, hogy tulajdonképpen a Fidesz akarta megvenni a Városházát. Tudjuk, persze, hogy ha baj van, Karácsony soha nem volt ott, soha nem látott és soha nem is hallott semmit, arról sem ő tehet, hogy egyáltalán néha be kell járni a Városházába. Megnyugtató válaszokat persze továbbra sem tudott adni, ráadásul folyamatosan új fejlemények kerülnek nyilvánosságra. Kiderült, hogy a főváros tucatnyi ingatlant akar értékesíteni, közöttük belvárosi, újbudai, hegyvidéki és újpesti területeket is. Ami a legmegdöbbentőbb, az az óbudai Mocsárosdűlő esete. Itt a zöldterületből leválasztottak egy 268 ezer négyzetméteres részt, hogy ott lakóparkot, új ingatlanokat építsenek. Ez az állítólagos zöldpolitikájuk. Az egész botrányból két fontos következtetést lehet levonni. A baloldali vezetésű fővárosban maffia működik, jutalékos rendszerben, és felosztják egymás között a piacot. A baloldal volt miniszterelnöke pedig tanácsokat ad befektetőknek, hogy hogyan üthetik nyélbe az üzletet. A baloldal pedig ugyanott folytatta a főváros ténykedését, ahol 2010-ben abbahagyta. A Gyurcsány-Bajnai-korszak emberei visszatértek, ezért van tele korrupciós ügyekkel a városháza. Már a baloldali sajtó sem tudja tovább fenntartani azt a tévképzetet, hogy Karácsonyék a csodálatos mesebeli egyszarvúak. Ma már mindenkinek egyértelmű, hogy maguk nem egyszarvúak, hanem kecskék. Most meg azzal próbálkoznak etetni minket, hogy nem szeretik a káposztát. Ezek az ügyek jól mutatják, mire számíthatunk, ha a baloldalon múlna: ha a baloldalon múlna, újra kiárusítanák az országot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Böröcz László képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem először hangzanak el ezek a szavak a magyar Országgyűlésben, különös tekintettel arra, hogy amit ön itt öt perc alatt felvázolt, az csepp a tengerben. Tulajdonképpen egy nagyon jó lenyomata, bizonyítéka annak a régi mondásnak, hogy aki nem tanulta meg és nem ismeri a saját történelmét, annak az a büntetése, hogy annak újból meg kell élnie. Napjainkban annak vagyunk tanúi, hogy ott, ahol az elmúlt időszakban baloldali vezetést kapott egy adott térség, egy adott település, a főváros, hogy mi várható az egész országra, hogyha ezeken a területeken ez a gyakorlat. Azt is ilyenkor mindig elmondjuk tudom, hogy sokszor, de meggyőződésem, hogy ezt mindig és minden alkalommal el kell mondani, mert az emberi tudat már csak olyan, hogy szereti a rosszat elfelejteni, ezért emlékeztetni kell rá , hogy ezek, amiket ön itt sorolt, most éppen Budapest és a Városháza kapcsán és egy-egy látványosabb ingatlanügylet, ingatlanmutyi kapcsán, azokban semmi újszerű nincs. Semmi meglepő nincs, semmi újszerű sincs, sőt, még a szereplők között sincs új, hiszen az ön által soroltak jelentős része nem új ember, itt volt öt évvel ezelőtt, tíz évvel ezelőtt, húsz évvel ezelőtt is. Sőt, itt voltak korábban is. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a rendszerváltás előtti és alatti spontán privatizációt nézzük ugye, ez az utolsó baloldali kormány, a Németh-kormány volt , akkor az akkori privatizációban a tradicionális nemzeti vagyonnak olyan nagyon neves elemei, mint a Tungsram, a Ganz cégek, a Chinoin, a Hungária Biztosító, a Biogal vagy a Medicor, nem 2010 előtt, hanem a rendszerváltás előtti egy-két-három-négy évben kerültek olyan ügyletek sorába, amelyekről ön most egy ingatlan kapcsán adott itt számot. A rendszerváltás alatt a privatizációs programokban túlnyomórészt külföldi kézbe került a HungarHotels, a Hungexpo, a Danubius, a Magyar Aszfalt, a Papíripari Vállalat, a Csepel Művek Szerszámgépgyára, a FÉG Fegyver- és Gázkészülékgyár; a ’94-98 közötti időkben és ez nem érzelem kérdése, ezek tények a Magyar Kereskedelmi Bank, a Budapest Bank, a Magyar Hitelbank, a Takarékban, a Mezőbank, a FŐGÁZ és valamennyi gázszolgáltató, ami a magyar háztartásoknak és a magyar gazdaságnak gázt szolgáltatott; a MOL-privatizáció különböző szakaszai; az erőművek, a Tiszai Erőmű, a budapestinek az eladása. Ha már a fővárosról van szó: ’95-96-ban a Fővárosi Vízművek privatizációja ugye, francia kézbe került -; ’97-ben a Fővárosi Csatornázási Művek, amely mind a mai napig külföldi tulajdonban van. Ha más neveket nézünk, tehát a Medgyessy-Gyurcsány-éra alatt; csak sorolom: a Postabank, a Konzumbank, a Budapest Liszt Ferenc Repülőtér, a Nemzeti Tankönyvkiadó, az Antenna Hungária; és a végén a Gyurcsány-Bajnai-korszakban a Malév és a MÁV Cargo, tehát a MÁV-teherszállítás értékesítése. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy nagyon szomorú, és úgy gondolom, hogy időről időre elmondandó lista, melynek eredményeként Magyarországon meghatározó, stratégiai iparágak, monopolhelyzetben lévő vállalatok kerültek túlnyomórészt külföldi kézbe, és veszélyeztették a magyar lakosságát fűtését, világítását, energiaellátását, közlekedését, élelmiszeriparát; mindent, ami egy nemzet mindennapi életéhez kell. Ez az, amit ön most egy példa kapcsán előrevetített egy baloldali kormányzás idejére. Köszönöm, hogy megtiszteltek figyelmükkel. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János, független; Dudás Róbert, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Ovádi Péter, Fidesz; Bősz Anett, DK; Tuzson Bence, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Székely Sándor, független; Nagy Csaba, Fidesz; Becsó Zsolt, Fidesz; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Steinmetz Ádám, Jobbik; Herczeg Tamás, Fidesz.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 19 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrhoz: „Változatlanul úgy gondolják, hogy a jegybank elnöknek semmi köze a gazdaságpolitikához, a suszter maradjon a kaptafánál?” címmel. Balczó Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlés szeptember 20-ai ülésnapján mondtam el kérdésemet, melyben azt tudakoltam, hogyan veszi figyelembe a kormányzat a Magyar Nemzeti Bank elnökének a gazdaságpolitikára vonatkozó megállapításait. Idézem államtitkár úr válaszát: „A jegybankelnöknek nem feladata, hogy a gazdaságpolitikára vonatkozó megállapításokat tegyen, így a kormánynak sem feladata, hogy ezeket értékelje.” Nos, én eddig úgy tudtam, hogy a monetáris politika a gazdaságpolitika egyik eszköze, azt pedig a jegybank gyakorolja. [[12.20]] Könnyű belátni, hogy az irányadó kamat megállapítása vagy az euró árfolyamának befolyásolása közvetlenül hat a gazdaságra. Matolcsy György új elemzésében, miközben részben elismeri a kormány teljesítményét, több figyelmeztetést megfogalmaz: „nem egy egyensúlyi mutató romlik, hanem valamennyi, 2022-re már az EU két legmagasabb hiányát tervező országa mellé kerülünk”. Persze, tudjuk az okot, a hiány okát: választási év osztogatásáról van szó. Magyarország a régióhoz képest már a válság előtti években sem tudott javítani a bruttó államadósság terén. Egy külső sokk esetén a magyar pénzügyi rendszer a legsebezhetőbb a régióban. Hazánk helyzete több mint egy éve romlik. „El kell engedni a hiányt termelő, de versenyképességet nem erősítő állami beruházások egy részét.” javasolja Matolcsy György. Ez nem lesz könnyű, hiszen az oligarchákat táplálni kell. És most is újra megkérdezem államtitkár urat: hogyan kívánják figyelembe venni ezeket a kritikus megállapításokat? Változatlanul úgy gondolják, hogy a jegybankelnöknek semmi köze a gazdaságpolitikához, ne tegyen erre vonatkozó megállapítást? Önök szerint ez azt jelenti, hogy a suszter maradjon a kaptafánál? Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Magyar Nemzeti Bank feladatait önálló törvény szabályozza. Az úgynevezett jegybanktörvény rögzíti, hogy az MNB elsődleges célja az árstabilitás elérése és fenntartása. Ugyanezen törvény azt is kimondja többek között, hogy az elsődleges cél veszélyeztetése nélkül a jegybank támogatja a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának fenntartását, ellenálló képességének növelését, a gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulásának biztosítását, továbbá a rendelkezésre álló eszközökkel a kormány gazdaságpolitikáját. Ugyanezen törvény azt is előírja, hogy az MNB, valamint szerveinek tagjai, így például a jegybankelnök a törvényben foglalt feladataik végrehajtása és kötelességeik teljesítése során függetlenek. Nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat sem a kormánytól, sem pedig az Európai Központi Banktól és néhány pénzügyi felügyelettel kapcsolatos kérdéstől eltekintve az Európai Unió intézményeitől, szerveitől és hivatalaitól sem. A törvény kötelezi a kormányt és a többi szervezetet, hogy tiszteletben tartsák ezt az elvet, és ne kíséreljék meg az MNB, valamint szervei tagjainak, így például a jegybankelnöknek a befolyásolását feladataik ellátása során. Hozzá kell tegyem, hogy nemcsak az MNB független a kormánytól, hanem a kormány is független a jegybanktól. Ez alapján pedig elmondható, hogy nemcsak hogy nem kötelessége és nem feladata a kormánynak, hogy a jegybankelnök megállapításait értékelje, de a jegybanki függetlenségre tekintettel nem is lenne jogszerű és célszerű a véleményalkotás. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Balczó Zoltán közbeszól.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Szándékosan diszkriminálja Budapestet?” címmel. [[Balczó Zoltán Soltész Miklóssal konzultál.]] Hiszékeny Dezsőt és nem mást illet a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Az Önök által kialakított rend szerint a lakosság a hulladékszállítás díját nem a szolgáltatást nyújtó cégeknek, hanem egy állami tulajdonú vízfejnek, az úgynevezett kukaholdingnak fizeti meg. Azt pedig önök határozzák meg, hogy a kukaholding mekkora összeget és mikor fizet ki a cégeknek. A november 2-án kiadott új rendeletük szerint megkötésekkel megtérítik a többnyire önkormányzati tulajdonban lévő szolgáltató cégeknek az eddig ki nem fizetett költségeiket. Azonban e szabály alól tettek egy meghökkentő kivételt: nem jogosult e költségtérítésre az a szolgáltató, amelynek területén a népsűrűség meghaladja az országos átlag tízszeresét. Na, melyik ez az egyetlen város? Úgy van, Budapest. Az önök rendelete szerint egyedül a budapesti szolgáltatónak nem akarja ez az állami vízfej megtéríteni az indokolt költségeit. Ezzel 2,9 milliárd forinttal rövidítik meg a fővárost és az itt élő lakosságot. Önöknek vissza-visszatérő mániás Budapest-fóbiájuk van. Legutóbb 12 milliárdot akartak lenyúlni, most majdnem 3000 millió forintot. Kérdezem államtitkár urat, hogy tisztában voltake azzal, hogy ismét egy kifejezetten a főváros lakosságát meglopó rendelethez adják a nevüket. Ha igen, magyarázatot várok arra, hogy a budapesti szolgáltató miért nem jogosult a költségeinek megtérítésére. Ha nem voltak tisztában a Budapestet nyomorgató diszkriminatív feltétellel, akkor kérem, hogy nyilatkozzon: mikor törlik el azt?
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt jó lenne, ha a főváros baloldali vezetése végre tenné a dolgát, és nem ingatlanmutyikkal foglalkozna a cápáktól hemzsegő Városházán. [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] Sajnos azt kell mondanunk, hiszen ezt látjuk és ezt érezzük nap mint nap, hogy Budapest egyre koszosabb és egyre büdösebb, sodródik az élhetetlenség felé. Karácsony Gergely főpolgármester, a környezetvédelem élharcosa a budapesti közterületi kukák egyharmadát, egynegyedét pedig leszereltette. [[Ungár Péter közbeszól.]] Ami pedig maradt, az pedig valójában teljesen használhatatlan, mert ömlik ki belőlük a szemét. Önöknek, úgy látszik, tisztelt képviselő úr, Budapest csak addig fontos, ameddig az ingatlanokat, ahogyan ezt mindannyian hallhattuk, személyre szabott pályázatokon keresztül jutalékért tudják elmutyizni bizonyos köröknek, mert idézem, amit szintén hallhattunk: „mindenki pénzt akar”. Tehát, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy ha valaki itt megrövidíti Budapestet, az a hangfelvételek alapján és sajnálatos módon senki más, mint a saját baloldali vezetése. Ezzel szemben a kormánynak az a célja, hogy Budapest élhető, fejlődő, működő nagyvárosként valódi otthona legyen az itt élőknek, és méltó fővárosa legyen Magyarországnak. A kormány ezért jelentős támogatást adott Budapest fejlesztésére és működtetésére a Fővárosi Önkormányzat részére, a város az állami támogatások egyik legnagyobb haszonélvezője. Tájékoztatom arról is, hogy a díjrendelet július 2ai módosítása új alapokra helyezte a közszolgáltatók finanszírozási rendszerét, és egyúttal eltörölte a korábbi díjplafont, biztosítva a közszolgáltatók valós költségeinek finanszírozását. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez lehetővé teszi a közszolgálati tevékenység folyamatos és zavartalan ellátását. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért akarják kivéreztetni a kenderesi önkormányzatot?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Ma úgy látszik, olyan nap van, hogy Schanda államtitkár úr „cápalizása, cápetizése” után most a belügyminiszter úrnak kell majd, illetve az államtitkár úrnak válaszolnia. Tudjuk, hogy nagyon komoly trauma volt önöknek, tisztelt államtitkár úr, a 2019-es önkormányzati választások elvesztése. Önök meg is tesznek mindent, hogy ahol leváltották a Fideszt, onnan minden lehetséges forrást elvonjanak és megbüntessék az embereket. Budapest is jól ismeri már ezt, ahogy hallottuk is Hiszékeny képviselőtársamtól. Van azonban a fővárosnál egy érdekesebb példa is a kisstílű bosszúpolitikájukra, ez pedig a kenderesi önkormányzat elleni háború. Emlékeznek, ez az a város, ahol szintén leváltották önöket 2019-ben, majd a választás után egy önkormányzati dolgozó úgy próbált meg bizonyítékokat eltüntetni a leváltott fideszes vezetésről, hogy bizonyító erejű dokumentumokat vitt el a gyereke papírgyűjtésére. [[12.30]] Erre már Horthy Miklós is megfordulhatott a sírjában, így a rendőröknek kellett visszahozni az iratokat. Abban az időben a gomba módra szaporodó fideszes téglák egyike persze ahelyett, hogy börtönbe került volna, munkát kapott a kormányhivatalnál csak hogy rögzítsük, hogyan segíti a helyi fideszes bűnözőit a fideszes bűnöző szervezet. Ebben a városban önök most azt találták ki, hogy megszüntetik a közmunkaprogramot: mondvacsinált okokból kiszabtak egy teljesen jogtalan 5,5 millió forintos büntetést a kormányhivatalon keresztül, és azt mondják, hogy amíg nincs kifizetve, addig nem lehet például vetőmagot venni a következő évi közmunkaprogramhoz, így bizonytalanná vált, hogy lesze jövőre közmunkaprogram. Közben másfél éve nem fizettek ki egy utófinanszírozott útfelújítási munkát 44 millió forintért. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért akarják kivéreztetni a kenderesi önkormányzatot? Kérem, válaszoljon.
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Legelőször is a 2019-es önkormányzati választási eredmény értékelésével kapcsolatban engedjen meg egy megjegyzést: azt ön is tudja, hogy ez az értékelése nem felel meg a valóságnak. Ami pedig a konkrét ügyet illeti, illetve annak előzményét, szeretném leszögezni, hogy a kormány nem akarta és nem akarja sem a kenderesi, sem pedig más települési önkormányzatot kivéreztetni. A nemzeti polgári kormány a településeknek a legnagyobb szövetségese, ez a kormány volt az, amely 2011 és 2014 között csaknem… [[Varju László közbeszól.]] Képviselő úr, ha meghallgatna engem! Tudom, hogy a valósággal nagyon nehezen szembesül, de kérem, tegye meg, hogy meghallgat! Tehát csaknem 1400 milliárd forint adósságot vállalt át az önkormányzatoktól, a 2021-es költségvetésben pedig a helyi önkormányzatok támogatása 17 százalékkal nagyobb, mint az előző évi volt. Ami a konkrét kérdését illeti: az iratelszállítási ügyet illetően elmondhatom, hogy a karcagi rendőrkapitányság vizsgálati osztálya 2020. február 27-én elrendelte a nyomozást, az eljárás során nem volt megállapítható bűncselekmény elkövetése, ezért a karcagi rendőrkapitányság 2020. szeptember 8-án hozott határozatával az eljárást megszüntette, amely ellen panasz nem érkezett, tisztelt képviselő úr. A kérdésének azon része, miszerint a rendőröknek kellett visszahozni az iratokat, pedig nem helytálló, képviselő úr. A kormány célja az, hogy segély helyett munkát adjon az embereknek, és megérje Magyarországon dolgozni. Tájékoztatom, hogy Kenderes város önkormányzatának közfoglalkoztatási programjait érintően a Belügyminisztérium nem folytatott és nem is kezdeményezett vizsgálatot, a közfoglalkoztatás megszüntetésével kapcsolatos felvetése hamis. Kenderes város önkormányzata a 2021. évben 74 fő közfoglalkoztatott alkalmazására több mint 80 millió forint támogatást kapott az államtól, amely négy közfoglalkoztatási program működtetését teszi lehetővé. Ez az igazság, képviselő úr! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi lesz a jövőjük a fogyatékossággal élő fiataloknak?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A napokban volt a fogyatékosság világnapja. Szerintem nagyon fontos, hogy ezzel kapcsolatban először megköszönjük a fogyatékossággal élő honfitársainknak azt a hozzáadott értéket, amit Magyarországon végeznek, azt a hihetetlenül fontos hozzájárulást, amit a nemzethez tesznek, és külön meg kell köszönni azoknak az embereknek, akik a fogyatékossággal élők gondozásában, ápolásában, tanításában munkát végeznek, vagy egyéb módon részt vesznek ebben a feladatban. [[Demeter Márta tapsol.]] A helyzet az, hogy nagyon sok fogyatékossággal élő családjában bár nagyon nagy segítség az, hogy az önellátásra képtelen gyermekeknél 18 év fölött nincs felső határa annak, hogy megkapják a minimálbért a legfontosabb kérdés, ami felmerül, mindig az, hogy mi történik akkor, amikor a 18. évet betölti a gyermek, felnőtté válik, és már nem lesz részese a kötelező oktatásnak, tehát semmilyen nappali intézményben, semmilyen szegregált oktatásban nem tud már részt venni. Ez azért nagyon fontos, mert bár vannak európai uniós és kormányzati munkahelyteremtési vagy támogatott lakhatási pályázatok, mégiscsak a legtöbb családban, ahol például a szülők gondozzák a fogyatékossággal élő gyermeket, az a kérdés merül fel, hogy mi lesz a gyermekkel akkor, amikor már ők nem lesznek. Biztos vagyok benne, hogy önök is ezt nagyon sokszor hallották. A helyzet az, hogy erre fordítjuk a legkevesebb pénzt amúgy már 30 éve a fogyatékossággal kapcsolatos állami költésekből, ez lenne talán a legfontosabb, amire költeni kéne. A szegregált intézményekből kikerülő, fogyatékossággal élő fiataloknak rendkívül nehéz akár korlátozott önellátó életet még egy támogatott lakhatás keretében is megkapni vagy megteremteni, illetve nagyon nehéz munkát vállalni, munkát találniuk, hiszen sokszor a munkába való eljutáshoz vagy a munkakereséshez már önmagában segítségre lenne szükségük. Összességében tehát az a kérdésem, hogy a 18. évet betöltő fogyatékos személyekkel kapcsolatban mit tervez a kormány. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Ungár képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, elismerés és tisztelet illet mindenkit nemcsak a fogyatékkal élők világnapján, hanem mindennap, aki segítséget nyújt abban, hogy azok, akik külső segítség nélkül nem tudnak teljes értékű életet élni, minél inkább ki tudjanak teljesedni, minél inkább tudjanak tanulni, képességet fejleszteni, aztán pedig akár dolgozni, saját családot alapítani, és önmagukat is eltartani előbb-utóbb legalább részben, nem rászorulva másokra. Nagyon sok minden történt, hála istennek, ezen a területen, ön is jelezte, tisztelt képviselő úr, hogy itt azért az ápolási díjnak, a gyermekgondozási díjnak az emelése, bevezetése egy áttörésszerű újdonság volt az ellátások terén. Azok, akik nagyon súlyos állapotú gyermeket nevelnek otthon, és őt gondozzák, 37 050 forintot kaptak a kormányzásunk elején 37 050 forintot! , idén 147 ezer forintot kapnak, jövőre pedig 200 ezer forintot, tehát négyszeres emelkedésről is beszélhetünk, sőt jövőre már több mint négyszeres emelkedésről. Az is rendkívül fontos volt, amire ön is utalt, tisztelt képviselő úr, hogy korábban ez megszűnt, amikor a gyerek nagykorúvá vált, a 18 éves kor betöltése után, most pedig ameddig a szülő gondoskodik a gyerekéről, lehet 20 éves, 25 éves, 30 éves, az állam ezeket a támogatásokat nyújtja. Az is fontos, hogy a nyugdíjba beszámítja ezeket az éveket a szülőknek, az is fontos, hogy egészségbiztosítási jogviszonyt is eredményez, tehát egyfajta munkában töltött időnek is számít és biztosítási jogviszonynak is, amelyek mind-mind további kedvezmények voltak. Így összességében, míg 2015-ben 15 milliárd forint volt az ápolási díjakra fordított keret, idénre ezt 58 milliárd forintra emeltük, tehát 15 milliárdról 58 milliárd forintra. És fontos, amit ön is mondott, hogy el tudjanak helyezkedni, kommunikálni tudjanak, ezért támogatjuk őket különböző intézkedésekkel, amelyeket idő hiányában nem tudok felsorolni, de az eredményt igen: 18 százalékról 44 százalékra nőtt azoknak az aránya, akik már munkát tudnak vállalni, köszönhetően nemcsak a képzési programoknak, hanem az adókedvezményeknek, a rehabilitációs kártyának. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ennyivel több munkavállaló dolgozik, és sokkal több munkáltató is alkalmaz ilyen embereket. És megemlíteném még azért a különböző projekteket Kontakt, Távszem vagy Data , amelyekkel különböző fogyatékossággal élő embereknek a fogyatékosságát próbáljuk kiküszöbölni. Köszönöm elnök úrnak, hogy hagyott még időt. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Milyen konkrét tervei vannak a kormánynak a Baranya megyei munkanélküliség csökkentésére?” címmel. Mellár Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt időszakban Pécsett többen is megkerestek engem munkanélküliségi problémáikkal, és erre reflektálva írásbeli kérdéssel fordultam az önök minisztériumához, hogy mit szándékozik a kormány tenni annak érdekében, hogy a munkanélküliség csökkenjen Baranyában. Hát, a szokásos kioktatást kaptam válasz helyett, illetve a visszafelé mutogatást. A tények azok, hogy Magyarországon jelenleg a munkanélküliségi ráta 3,9 százalék. Persze, erről lehetne vitákat rendezni, hogy valóban ennyie, de ezt a mai KSH mellett nyilvánvalóan nem tudjuk kitisztázni, majd talán valamikor később, de ehhez képest Baranya megyében 5,1 százalék a munkanélküliségi ráta, tehát lényegesen magasabb, és így országos szinten csak a középmezőny végére fér fel ez a térség. A KSH július-szeptemberi foglalkoztatási rátára vonatkozó adatsora szerint Baranya megyében a 15 és 64 év közöttiek mindössze 67,6 százaléka tartozik a foglalkoztatottak közé; ezzel egyébként Baranya megye a Dunántúlon a második legrosszabb helyezést érte el a megyék között. [[12.40]] A kormány érdemi munkát nem végez és érdemi intézkedéseket nem tesz annak érdekében, hogy Dél-Dunántúlon a munkanélküliség csökkenjen, a járványhelyzet ezt még csak igen felerősítette, és mindössze csak látszatintézkedéseket lehetett látni. Jelenleg Baranyában az álláskeresők száma 13 521 fő. Azt szeretném kérni öntől államtitkár úr, tájékoztasson arról, hogy a kormány mit tervez a megye munkanélküliszámának csökkentésére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Mellár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon kérem és nagy tisztelettel kérem képviselő urat, hogy legyen méltó az eddigi szakmai pályafutásához, ugyanis az ön állításai méltatlanok egy közgazdászhoz és méltatlanok egy egyetemi tanárhoz. És nekem kellemetlen tulajdonképpen, hogy erre kell figyelmeztetnem önt. És értem azt, hogy ön, miután teljesen összenőtt a baloldallal, folyamatosan hűségesküt kell tennie és a lojalitását bizonyítania, de öntől elvárható lenne, hogy ezt egy fokkal magasabb színvonalon tegye. A KSH volt elnökeként, tisztelt képviselő úr, legalább a számoknak higgyen! Ön is pontosan tudja, hogy mekkora volt 2010-ben a munkanélküliség Magyarországon, amikor az ön barátai, szövetségesei, elvtársai adták a kormányt: 12 százalék 12 százalék! Ma pedig ezzel szemben az egyik legalacsonyabb mutatóval rendelkezünk a teljes Európai Unióban. És, ha már nekem nem hisz, akkor az a kérésem, hogy legalább higgyen a számoknak, ez az ön szakmája ugyanis. 2010 óta egymillió munkahelyet hoztunk létre Magyarországon. Van még teendő, dolgozunk is tovább, de legalább, tisztelt képviselő úr, ismerje el az eredményeket. Soha nem dolgoztak a rendszerváltás óta annyian Magyarországon, mint amennyien ma. A foglalkoztatási ráta csaknem 74 százalékos, úgy, hogy az európai uniós átlag csak 68,2 százalék. A munkanélküliségi ráta pedig 3,9 százalék, az uniós átlag pedig 6,6. [[Dr. Mellár Tamás: Így van.]] És szeretném önnek megismételni a baranyai adatokat is, ahogy azt már egyébként megírtam önnek többször is, a baloldal kormányzása alatt a foglalkoztatási ráta Baranya megyében 55 százalékos volt, most 67,5 százalékos. A munkanélküliségi ráta 2010 elején 14 százalék, 14 százalék volt, most pedig 5,1 százalék. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csöbör Katalin, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Milyen további befektetések várhatóak Miskolc térségében?” címmel. Csöbör Katalin képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország beruházásösztönzési programjának és a keleti nyitás stratégiájának köszönhetően választókerületem két települése adhat otthont két fontos külföldi befektetésnek. November közepén adtuk át a S.E.G.A. Hungary Kft. új gyártóegységét és kutatás-fejlesztési központját Szirmabesenyőben. Ez a beruházás 4,5 milliárd forint összegű, és ehhez 1,3 milliárd forintos támogatást adott a kormányzat. Ezzel 1426 munkahelyet tudtunk megmenteni, sőt plusz 40 mérnököt is fel tud venni a kínai érdekeltségű cég. Számos versengő európai város közül Miskolcot választotta a Chervon járműipari cég, hogy megvalósítsa az első, Kínán kívüli zöldmezős beruházását: 138 munkahelyet létesít, és jövő évben kezdődik meg a gyártás, ez egy 17,5 milliárdos beruházás, amihez a kormányzat 5,5 milliárd forint támogatást adott. Tehát a mi helyi példánk is bizonyítja, hogy immáron a kínai vállalatok számára Közép-Európában Magyarország az első számú beruházási célpont. Kijelenthetjük azt is, hogy Északkelet-Magyarország mára a gazdasági növekedés motorjává vált, hiszen 2014 óta a kormányzat 49 külföldi beruházásnak adott támogatást, és ezzel ezek a cégek közel 1000 milliárd forintos fejlesztést hoztak létre, 5500 új munkahelyet létesítettek. Ezért tisztelettel kérdezem önt, hogy milyen további lépések várhatóak a külföldi befektetéseket illetően, gondolok itt Miskolcra és környékére, Alsózsolcára, Felsőzsolcára, Sajókeresztúrra, Szirmabesenyőre és Arnót környékére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Csöbör Katalin képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Sztáray Péter András államtitkár úrnak.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt képviselő asszonynak szeretném elmondani, hogy a kormány keleti nyitás politikája valóban az egyik pillére a gazdaságfejlesztésnek. Kiemelt figyelmet fordítunk erre, és ezen belül is az ázsiai régió országai meghatározó szerepet játszanak a gazdaságfejlesztésben. A befektetésösztönzés terén az elmúlt évek számos eredményt is hoztak már, a dél-koreai beruházások ugrásszerűen megnőttek, és emellett Kína az a másik ráció, amely a legfontosabb kelet-közép-európai beruházási célországgá tette Magyarországot. Kína Magyarország ötödik legjelentősebb kereskedelmi partnere és a második legfontosabb importforrása volt 2020-ban. Ráadásul a projektek összesen mintegy 660 millió euró befektetési volument képviseltek, és közel 2200 új munkahelyet hoznak létre. Tehát, ahogy képviselő asszony is említette, valóban, ezek a befektetések nagyban hozzájárulnak ahhoz, hogy a gazdaságunk fejlődjön, és a térségek Magyarországon belül megerősödjenek. Ahogy ön is bemutatta, ezen beruházásokból számos Miskolcon és környékén valósult meg. Örömmel jelzem, hogy a kilátások a jövőre nézve is nagyon ígéretesek. A befektetésösztönzési rendszerünk jelenleg 17 aktív, döntés előtti, Borsod-Abaúj-Zemplén megyei telephelyet vizsgáló projektet kezelnek. Amennyiben a tárgyalási folyamatok végét követően a jelenleg ismert paraméterekkel valósulnak meg ezek a projektek, a beruházások révén összesen 4700 új munkahely jöhet létre, és mintegy másfél milliárd eurónyi pénz kerül befektetésre. A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei telephelyek iránt kiemelt érdeklődés mutatkozik, és ez a koronavírus-járvány okozta gazdasági károk enyhítését is szolgálja. A kormány a jövőben is hozzá fog járulni ezen befektetésekhez. Nagyon köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Sztáray Péter András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila és Nacsa Lőrinc, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselői, kérdést kívánnak feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mit tesz a fogyasztóvédelem a karácsonyi időszakban a vásárlók védelmében?” címmel. Móring József Attila jegyző urat, képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Vasárnap volt advent második vasárnapja, már csak két hétvége van karácsonyig. A karácsonyi ünnepek előtti utolsó hétvégeken egy utolsó vásárlási roham indul, ezért érdemes szót ejteni arról, mire figyeljenek fokozottabban a fogyasztók. Ebben az időszakban a fogyasztóvédelemre is nagyobb feladat hárul, hiszen a fogyasztóvédelem kötelezettsége a különféle lehetséges fogyasztóvédelmi problémák megelőzése, illetve azok kiszűrése, minimalizálása. A fogyasztóvédelem időnként egy-egy látványos lebukás bemutatásával int arra, hogy ne dőljünk be se az átlátszó, se a körmönfontabb hazugságoknak. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar fogyasztóvédelem határozottan fellép a vásárlók tudatos félrevezetésével szemben. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium laboratóriuma és a Fogyasztóvédelmi Hatóság folyamatosan végzi próbavásárlással egybekötött hatósági ellenőrzéseit az elektronikus kereskedelemben is. Ez azért lényeges, mert az online vásárlás különösen nagy hangsúlyt kapott az elmúlt években, egyrészt a digitalizáció fejlődésével gombamód szaporodnak az online áruházak, másrészt a pandémia egy további lökést adott az internetes vásárlóknak. Karácsonykor egyébként az egyik hangsúlyos termékcsalád a gyermekjáték, amelyek közül az elemmel működő, villogó vagy világító játékok ellenőrzése, a könnyen eltávolítható villogóegység, az ütés vagy leejtés hatására kiszabaduló gombelemek miatt különösen fontos, mert ezek fulladást okozhatnak. [[12.50]] A ceruzaelemek egy mozdulattal kiemelhetők a nem megfelelően zárt teleptartóból. Ha ez után a kisgyermek szájába kerülnek, a kioldódó sav egészségkárosodással fenyeget. Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen számos egyéb témában is végez ellenőrzést a fogyasztóvédelem, a fényfüzérek minőségétől kezdve, a terméktájékoztatók meglétén keresztül a vásárlást igazoló blokk átadásáig. Éppen ezért tisztelettel kérdezem: mit tesz a fogyasztóvédelem a karácsonyi időszakban a vásárlók védelmében. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Móring József Attila jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom, hogy az ITM november 29-étől, advent első vasárnapjától egészen szilveszterig tartó országos fogyasztóvédelmi ellenőrzés-sorozatot rendelt el a magyar családok biztonsága érdekében. A fogyasztóvédelmi ellenőrzéseket a megyei és a fővárosi kormányhivatalok, az ITM akkreditált laboratóriumai és az ITM IT-laboratóriuma végzi. Az ellenőrzéssorozat kiemelt célja idén is a fogyasztók anyagi biztonsága, ennek érdekében pedig a hatósági kollégák az üzletek mellett a webáruházakat és az adventi vásárokat is fokozottan ellenőrzik. Tavaly ebben az időszakban közel 700 üzletben több mint 100 ezer terméket ellenőriztek országosan, ebből 7 ezer terméket próbavásárlással. Mivel a hagyományos üzletek mellett egyre többen online szerzik be az ajándékokat, így a fogyasztóvédelem ezt a területet is természetesen kiemelten vizsgálja. Tavaly a karácsonyi időszakban közel 100 webáruházat ellenőriztek és mintegy 7,5 millió forintos bírságot is kiszabtak, idén is hasonló mértékű ellenőrzésre készülünk. Az ellenőrzés másik fontos területe a termékbiztonság, azaz a veszélyes termékek kiszűrése. A korábbi évekhez hasonlóan a Fogyasztóvédelmi Hatóság idén is fokozottan ellenőrzi az ünnepi időszak jellegzetes termékeit. A csokoládémikulások vizsgálata például már lezárult, így örömmel tudom arról is tájékoztatni az Országgyűlést, hogy a Mikulás ma reggelre megfelelő minőségű csokoládékat tudott a gyermekek csizmájába tenni. De emellett zajlik a karácsonyi világító dekorációs eszközök, a fényfüzérek ellenőrzése az ITM műszaki laboratóriumában, valamint a szaloncukrok és virslik ellenőrzése az élelmiszeripari és vegyipari laborunkban. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely független képviselő kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mi lesz vidékünk egyre rosszabb állapotú útjaival? 2. rész” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány héttel ezelőtt folytattunk már párbeszédet Bács-Kiskun megye V. számú választókerülete közútjainak állapotáról, most ezt szeretném folytatni. Ahogy az akkori felszólalásomban is kifejtettem, szülővárosom, Kecel, valamint a szomszédos Kiskunhalas vidéke sajnos nem a kiváló minőségű közútjairól híres. Sajnos, ez elmondható Bácsalmás, Mélykút, Tompa és Kelebia környékének alsóbbrendű útjairól is. Ezen települések esetében is igaz, hogy bár a két számjegyű utak terén történt előrelépés, a hálózat nagy részét adó alsóbbrendű utak nagyon rossz állapotban vannak. Pedig jól hangzó ígéretek nem maradtak el, a 2018. évi választások előtt a kormánypárti kampányújság szintén a 2020-ra tervezett felújítások közé sorolta az összes olyan útszakaszt, amelyet az utóbbi időben nem tettek rendbe a vidéken. Ezek közé tartozik a Bácsalmás-Mélykút, a Bácsalmás-Tataháza útszakasz, illetve az 5501-es, meglehetősen hosszú Bácsalmás-Csikéria-Kelebián át az 55. számú főútig tartó útvonal is. Mindez közel 20 ezer ember életét érinti közvetlenül, hiszen a fent említett Bácsalmás, Mélykút, Tataháza és Csikéria lakóin kívül Tompán, Kunbaján és a Bácsszőlősön élők is megszenvedik a silány állapotú utak minőségét. Sajnos azt látjuk, hogy nemhogy 2020-ban, de még 2021-ben sem történt szemmel látható előrelépés a fenti útszakaszok tekintetében. Eltelt négy év, és itt az újabb kampányidőszak. Vajon a választások előtt újra megígérik az elmaradt felújításokat? Kérdezem tehát miniszter urat, hogy mire számíthatnak a vidékünkön élők ezeknél a konkrét útszakaszoknál a felújítási tekintetében. Bízom benne, hogy most kicsit konkrétabb választ fogok kapni, mint néhány héttel ezelőtt, amikor a konkrét útszakaszokra vonatkozó kérdésem kapcsán annyi választ kaptam, hogy tervben vannak. Bízom benne, hogy most ennél konkrétabb választ fog adni államtitkár úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Farkas Gergely képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valójában ön az, aki kampányüzemmódba kapcsolt. A kormány önnel szemben folyamatosan dolgozik a magyar közúthálózat fejlesztésén, ahogyan az útépítéseket, újfelújításokat végző dolgozó magyar emberek is. Köszönet ezért nekik. Jól tudjuk mindannyian, hogy sok a munka, sok még a teendő, ahogyan ezt a legutóbbi kérdésére adott válaszomban is elmondtam. A 32 ezer kilométeres országos közúthálózaton 2010 előtt a baloldali kormányok totális felelőtlensége miatt jelentős karbantartási elmaradás halmozódott fel. Ez rengeteg feladatot jelent, és éppen ezért őszintén bízom benne, hogy van annyira egyenes, hogy a következő kérdését majd a baloldalnak teszi fel. [[Derültség, moraj az ellenzéki padsorokban.]] A 2010 előtt elmaradt karbantartási és felújítási munkák elindultak, folyamatosan pótoljuk be, ami elmaradt korábban, méghozzá a koronavírus-járvány ellenére is, és ezek a felújítások töretlenül zajlanak az országban. 2010 és 2020 között 6600 kilométer felújítás történt meg, az idei évben pedig további 1250 kilométeren kezdődött, illetve fejeződött be felújítás, illetve fejlesztés. Lássuk a konkrétumokat! 2021-ben a „Magyar falu” program keretében megújult az 5312-es jelű Kalocsa-Mélykút-Bácsalmás összekötő út két szakasza 2,1 kilométer hosszan, továbbá 2,5 kilométer szakasz közbeszerzése előkészítés alatt van jelenleg is. A TOP-program keretében 2019-ben 2,1 kilométer felújítása valósult meg ezen a szakaszon. Az 5501-es jelű 55-ös számú főút Kelebia-Baja közötti összekötő út négy szakasza szerepel a „Magyar falu” programban, 7,5 kilométer felújítása elkészült, és 1,7 kilométer hosszú szakasz esetében pedig már átadták a munkaterületet. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesznek azért, hogy ne következzen be a közoktatás összeomlása?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Abban bizonyára egyetértünk, hogy a koronavírus-járvány által az egyik leginkább érintett terület az egészségügy mellett a közoktatás, hiszen az iskolai közösségekben mindig gyorsabban és intenzívebben terjednek a vírusok, fertőzések. A kormány azonban szemmel láthatóan nem tud vagy nem akar mit kezdeni ezzel a problémával, és szokásához híven a felelősséget áthárítja a munkáltatókra, azok pedig továbbhárítják a munkavállalókra, tisztelet a kivételnek. Mint ismert, október 28-án rendelte el a kormány a kötelező oltást az állami fenntartású intézményekben. Ugyanakkor az egyházi és magánfenntartású alapítványi iskolákban nem tették ezt kötelezővé, azokban az intézmény vezetője dönthet erről. Államtitkár úr, kérdezem, hogy vane épkézláb szakmai magyarázat erre a felemás döntéshozatalra. Várjuk a választ majd. Tudjuk azonban azt is, hogy aki nem oltatja be magát december 15-éig, azt fizetés nélküli szabadságra fogják majd küldeni, és rá egy évre akár el is bocsáthatják a munkahelyéről, ha addig nem felel meg az elvárásoknak. Az önök tájékoztatása alapján az is ismert, hogy közel 15 ezer azon pedagógusok száma, akik még nem vették fel a koronavírus elleni vakcinát, és sajtóértesülésekből, személyes tapasztalatokból mondhatom, hogy ezen kollégák jelentős része nem is tervezi felvenni az oltást, ők januártól valószínűleg nem folytatják a tanári pályájukat. Mindehhez hozzájön még az, hogy a szakszervezetek állítása szerint 12 ezer pedagóguskolléga hiányzik jelen pillanatban is az ágazatból. Úgyhogy adódik a kérdés, tisztelt államtitkár úr: mindezek fényében nem tartanake attól, hogy veszélybe kerül 2022 januárjától Magyarországon a közoktatás, és mit tesznek azért, hogy ez ne következzen be? Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Csányi Tamás képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. [[13.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha már szóba hozta a pedagógus-szakszervezeteket, hadd idézzem én is őket. Ezt nyilatkozták idén márciusban: „Addig ne nyissák meg az iskolákat, amíg nem kapta meg minden nevelés-oktatásban részt vevő munkavállaló az oltást.” Azt követelték tehát idén tavasszal, hogy mindenki, aki az iskolákban dolgozik, tanárok, tanítók, kapják meg az oltást, és azt mondták, hogy utána lehet újraindítani az iskolákat. Tehát pontosan azt követelték, amit most a kormány is előír, hogy azok, akik nap mint nap gyerekekkel találkoznak, nap mint nap akár a szülőkkel is találkoznak, az iskolában előfordulnak nyilván mindnyájunk számára az egyik legfontosabb a gyerekünk, hogy ő biztonságban legyen , ők ne csak a saját maguk, a saját családjuk, barátaik védelme érdekében, hanem a gyermekek védelme érdekében is oltassák be magukat. Azt hiszem, ez egy méltányolható kérés minden magyar szülő nevében, hogy akikre rábízza a gyermekét, azok a lehető legnagyobb védettséget élvezzék. De ez nekik is előny, hiszen az oltás tudja őket a betegség súlyosabb következményeitől vagy akár a halálos következményeitől is megóvni. Ezért mondta azt a kormány, hogy ezt az intézkedést az állami iskolákban meghozza, a nem állami iskolákban pedig az a szabály, mint minden nem állami munkahelyen, hogy a munkáltató, a fenntartó, az igazgató tudja azt eldönteni, hogy ők mit írnak elő a saját pedagógusaiknak és mit nem. Mi viszont arra törekszünk, hogy az iskolák valóban minél biztonságosabb helyek legyenek. Ön is emlékezhet rá, hogy akár kampányszerű, másokat megelőző oltási programokkal is indultunk az iskolákban, és ön is láthatja, hogy a magyar kormány igyekszik minél kisebb, minél fiatalabb életkorban is biztosítani az oltás lehetőségét. Ezért rendeltünk a legfiatalabb gyermekek számára is 2 millió adag beadható vakcinát. Ez várhatóan de-cember 13-án érkezik, és akkor így Magyarországon 5 éves kor fölött mindenki vakcinát kaphat. Nincs ez minden országban így, nem mondhatja el ezt mindenki magáról. Nemcsak a harmadik oltás felvételének a lehetőségét nyitottuk meg minden európai országnál hamarabb, hanem igyekszünk minél gyorsabban lehetőséget biztosítani az 5-11 év közöttieknek is arra, hogy az oltást megkaphassák. Bízunk benne, hogy így lesz mindenki az iskolában is biztonságban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Csányi Tamás: Elnök úr, vártam a választ.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Elnézést kérek, nem figyeltem oda. Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Miért csak három százalékkal emelik januárban a nyugdíjakat, amikor egekben az infláció?!” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező, családokért felelős tárca nélküli miniszter kérésére Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Ház! A kérdés címében gyakorlatilag benne foglaltatik minden, amit szeretnék elmondani ebben a két percben: „Miért csak 3 százalékkal emelik januárban a nyugdíjakat, amikor az egekben az infláció?” A bérek, hála istennek, úgy alakultak az elmúlt években, hogy mutattak egy dinamikus növekedést. Ez dicséretes. De a bérektől radikálisan leszakadtak a nyugdíjak az elmúlt években. Többször hangot adtam abbéli álláspontomnak itt az Országgyűlésben, hogy elhibázottnak tartom az inflációkövető nyugdíjemelés technikáját, mert ez nem jelent mást, mint a bérek befagyasztását. Csak annyival emelik meg a nyugdíjakat januárban, mint amennyi a tervezett infláció mértéke, gyakorlatilag mindig kullogtak az események után; még akkor is, ha időközben valamiféle kiigazításra került sor, mint ebben az évben júliusban, illetve novemberben. Nézzük, hogy állunk a nyugdíjasszegénységet illetően az országban! 520 ezer olyan nyugdíjas ember van, akinek a nyugdíja még a 100 ezer forintot sem éri el úgy, hogy 105 ezer forint volt az egyszemélyes nyugdíjasháztartás megélhetési minimuma a KSH szerint. De nézzük a szegénység mélységét, amely azt méri, hogy a társadalom egészétől a leszakadók milyen távolságra vannak: nos, az elmúlt tíz évben ez négyszeresére nőtt. Ha minden úgy marad, ahogy eddig volt, akkor azt lehet prognosztizálni, hogy a bérektől még radikálisabban le fognak szakadni a nyugdíjak, azt lehet prognosztizálni, hogy a szegények száma dinamikusan fog nőni a nyugdíjas-társadalomban. Éppen ezért kérdezem, lesze legalább 5 százalékos nyugdíjemelés januárban. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Korózs Lajos képviselő úr. A kérdésére a választ Zsigó Róbert fogja megadni. Államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is engedje meg, hogy köszöntsem önt újra itt a parlamentben, örülök, hogy meggyógyult és egészségben tért vissza. Tisztelt Képviselő Úr! Ön újra a nyugdíjak ügyében kérdez, és azt kell mondanom, hogy újra nem fogunk egyetérteni abban, amit elmondott. Azért nem, mert önök ellenzékben folyamatosan csak ígérgettek, például a nyugdíjasoknak, viszont amikor kormányon voltak, akkor mindig csak elvettek az idős emberektől. Engedje meg, hogy azt mondjam, ön államtitkárként is asszisztált ahhoz, hogy elvegyék a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat. Az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc többek között háromszorosára emelte a gáz árát, kétszeresére a villanyáram árát, fizetőssé akarta tenni az egészségügyet. Ezek az intézkedések mind-mind sújtották az idős embereket. Ön személyesen is megszavazta az egyhavi bér, illetve az egyhavi nyugdíj elvételét, megszavazta a gyes két évre csökkentését, megszavazta az egészségügy fizetőssé tételét, az ingatlanadót, és még sorolhatnám azokat a megszorításokat, amelyeket ön személyesen is támogatott a szavazatával. Most pedig ellenzékben bennünket kérnek számon. Tisztelt Képviselő Úr! Mi visszaadjuk az időseknek az önök által elvett 13. havi nyugdíjat. Mi, önökkel ellentétben, novemberben az eddigi legnagyobb összegű nyugdíjprémiumot, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot fizettünk a nyugdíjasoknak és a nyugdíjszerű járulékban részesülőknek. 2010-ben kötöttünk egy megállapodást az idősekkel, amely arról szólt, hogy amíg mi leszünk kormányon, addig az ő nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad. Jelentem, meg is maradt, álltuk is a szavunkat, több mint 10 százalékkal nőtt a nyugdíjak vásárlóértéke az elmúlt időszakban. S mi megvédjük a rezsicsökkentéssel alacsonyan tartott energiaárakat is. Képviselő úr, önök a válság idején megszorítottak és elvettek az idősektől, mi viszont a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben is segítjük a nyugdíjasokat, ránk továbbra is számíthatnak. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért hamisítják meg a lélegeztetőgépen lévő betegekről szóló járványadatokat?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr felkérésére Kontrát Károly államtitkár úr fog válaszolni. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök szemmel láthatóan nem tanulnak semmiből. Szörnyű még kimondani is, az önök járványkezelése ezekben a napokban az elmúlt két éven belül immár negyedjére is megbukik. A múlt héten ismét többször emelkedett 200 fölé az elhunytak száma naponta, összesen pedig már több mint 35 ezer honfitársunkat vesztettük el a koronavírus-járványban. Családok mentek tönkre, álmok foszlottak szerte, emberek mentek el, akiknek egy jó részét meg lehetett volna menteni, pusztán egy felelős, hozzáértő kormány kellett volna, amely komolyan is veszi a járványt. De a magyar embereket sajnos önökkel verte meg a sors, ezért pedig hatalmas árat fizetünk. Önöknek olyan pokoli bravúrok sikerülnek, amelyekre a világ fejlettebb részein nem lehet példát találni. A tavaszi hullám után a múlt hétre ismét világrekorderek lettünk a lakosságarányos halálozásban. Ameddig az EU-átlag szerint 1 millió főre vetítve 4 ember hal meg a járványban, nálunk ez a szám közel 18, az uniós átlag több mint négyszerese. Mint ahogy élen járunk abban is, hogy egész Európában nálunk növekedett az elmúlt öt hétben legnagyobb ütemben az elhunytak száma. Világosan látszik, hogy ha ma valaki megbetegszik Magyarországon, jóval nagyobb eséllyel veszti el az életét, mint bármely másik EU-tagállamban. Az nem kérdés, hogy önöknek ezért politikai felelősséget kell majd vállalni, önöknek a világ legpancserebb járványkezeléséért kell majd felelniük, és ezt jövő év áprilisban meg is fogják tenni. De engem mégiscsak az érdekelne, hogy amikor önök két győzelmi jelentés között a tükörbe néznek, akkor mit éreznek. Egyáltalán hogy tudnak a tükörbe nézni ezek után? Hogy tudnak a szemébe nézni 35 ezer elhunyt magyar ember családjának? Hogy számolnak el a lelkiismeretükkel a több mint 35 ezer emberi életért, és miért nem cselekszik már végre a kormány, hogy ne kelljen még sok ezer magyar embernek meghalnia? Köszönöm és várom a válaszát.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. [[13.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormánya azért dolgozik, azon dolgozik, hogy a magyar emberek egészségét szolgálja. Ennek érdekében tesz meg mindent, minden döntése ezt a célt szolgálja, összefogva az egészségügyben dolgozókkal, a rendvédelemben dolgozókkal, az önkéntesekkel, mindenkivel, aki a járvány elleni küzdelemben részt vesz; a kormányhivatalok munkatársaival, az önkormányzatokkal a közös célunk az, hogy a magyar emberek részére a legnagyobb biztonságot szolgáltassuk. És engedje meg, hogy visszautasítsam azt a mondatát, ami úgy szólt, hogy: a magyar embereket önökkel verte meg a sors. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném felhívni a figyelmet, hogy a legutóbbi három választáson kétharmados többséggel biztosítottak bizalmat a magyar emberek számunkra. Ami pedig a tájékoztatást illeti, a kormány a koronavirus.gov.hu internetes kormányzati portálon rendszeresen és a valóságnak megfelelően tájékoztatja a nyilvánosságot. Éppen a baloldal az, amelyik a járványügyben leszerepelt, amikor álhíreket gyártott, ahogy most is; amikor a harmadik hullám elején nyitást követeltek; amikor a biztonságos és hatásos oltások ellen kampányoltak; amikor a regisztrációt támadták. Az ön állításával ellentétben az adatokat soha nem hamisítottuk meg. A lélegeztetőgépen lévő betegekre vonatkozó kórházi adatszolgáltatásban valóban történtek változások; az új típusú adatbekérés mögött több hónapnyi informatikai és ellátásszervezési szakmai előkészítő munka húzódik meg. A Covid-betegek kezelése kapcsán az elmúlt 1,5 évben jelentős új tudás és tapasztalat gyűlt össze, amelyeket hasznosítunk. Ma már nemzetközi evidencia, hogy egyes betegeknél a non-invazív lélegeztetéssel is sok esetben jó eredményeket érünk el. Az invazív lélegeztetést nem igénylő betegek ilyen beavatkozással is meggyógyíthatók. Sajnálatos, tisztelt képviselő úr, hogy önök továbbra sem a magyar emberek érdekeit szolgálják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hanem politikai haszonszerzésre törekszenek, ebben nem változtak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mit tesznek azért, hogy az infláció ne egye meg a magyar emberek jövedelmét?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Sikert sikerre halmozunk, ezt harsogja a kormánypropaganda minden fórumon. Csak közben azzal kell szembesülnünk, hogy Magyarországon az idén és jövőre is 5 százalék körül lehet az infláció; jövőre például 4,7-5,1 százalékos sávban mozoghat. És ezt nem valamilyen sötétben bujkáló rémhírterjesztő állítja, hanem maga Matolcsy György ismerte el ezt a minap a parlamentben. És sajnos középtávon sem biztatóak a kilátások. Ha változatlan marad a gazdaságpolitika Magyarországon, akkor nagy a veszélye annak, hogy akár több évre is beleragadhatunk egy 4-7 százalékos inflációs sávba. A jelenlegi kormányzati gazdaságpolitika minden szegmensében egy irányba, az infláció emelkedése felé mutat. Itt kiemelkedő az önök elhibázott jövedelempolitikája. 2020-2021 között a nominálbérek 17 százalékkal emelkednek, de eközben a reálbérek és a GDP együttes növekedése várhatóan nem lesz több 2-3 százaléknál. Ennek pedig egyenes következménye, hogy a hangzatos bejelentések szerint hipermagasságokba emelkedő bérek elértéktelenednek. A magyar emberek máris kettős szorításban élnek: az egyik oldalon ott van a masszívan magas infláció, a másik oldalon pedig a forint leértékelődése a vezető valutákhoz képest, és ez jelentősen csökkenti a jövedelmek reálértékét. Ráadásul mondhatjuk, hogy van egy harmadik elem is, hogy hármas szorítás van, hiszen Magyarországon most is rekordmagas az áfa, 27 százalékos. Ezt mindenféleképpen csökkenteni kellene: 5 százalékra kell csökkenteni az alapvető élelmiszerek áfáját, és ezt mindenképpen javasoljuk kiegészíteni, például a gyermekneveléssel kapcsolatos cikkek áfájának szintén 5 százalékra csökkentésével, mint ahogy a bizonyos érzékenységgel élők esetében laktóz-, gluténérzékenység ezeknek a cikkeknek is 5 százalékos kellene hogy legyen az áfája. Tehát látszik, hogy kampányszagúak azok a termelési jelentések, amik a nyugdíjprémiumról, a béremelkedésekről szólnak. Ezek kommunikációs fogások, önök adnak is meg nem is. Az a kérdésem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mivel a magyar emberek megélhetése forog kockán, hogy mit tesznek azért, államtitkár úr, hogy az infláció ne egye meg a magyar emberek jövedelmét. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Demeter Márta képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nyilván ön is tudja, hogy a magas, magasabb infláció nem magyar jelenség, ezt nem a magyar kormány okozta, hanem a nemzetközi gazdaságban lezajló folyamatok. Az újranyitással együtt jár sajnos az infláció megugrása, és ezzel birkózik egész Európa, sőt az Egyesült Államok is, ahol 7,3 százalékot mértek az elmúlt hónapban. Németországban is 6 százalék az infláció, de az európai valutaövezetben is novemberben 4,9 százalékos volt, ami 13 éve nem volt ilyen magas. És hogy mit tesz ezzel szemben a kormány, ezt maga a kérdésében elismeri, sőt el is mondta, hiszen azt mondja, hogy 2020-21-ben a reálbérek 2-3 százalékkal fognak növekedni, itt van a kérdésében. Igaz, hogy egy kicsit elszámolta, mert ez valószínűleg magasabb lesz, hiszen 2020-ban a reálkereset-növekedés több mint 6 százalék volt, most pedig eddig 4 százalék, és az év végi jövedelemkiáramlás amellett persze, hogy sajnos magasan várható az infláció ettől még magasabb is lesz. Tehát ha a két évet összeadjuk, nem 2-3 százalék lesz valószínűleg, hanem ettől magasabb. De gondoljon vissza arra az időre, amikor ön az MSZP-ben ült még és ott politizált. Amikor az MSZP kormányon volt, és ugyanúgy válság volt, akkor nem arról beszéltünk, hogy a reálkeresetek és a jövedelmek növekednek, hanem arról, hogy csökkentek. Egy egész kormányzati ciklus alatt nem tudták tartani a reáljövedelmeket, és ez nemcsak a jövedelmekre igaz, hanem igaz a nyugdíjakra is. A Fidesz-kormány minden évben tartotta a nyugdíjak vásárlóértékét, és ez így lesz most, a magas infláció idején is. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] kompenzálja a magas inflációt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Tállai államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dankó Béla, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mikorra fejeződik be az M44-es gyorsforgalmi út utolsó szakaszának építése” címmel. Dankó Béla képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar vállalkozások gyarapodásához, a magyar emberek boldogulásához nélkülözhetetlenek a jó minőségű közúti közlekedési kapcsolatok. A színvonalas közúthálózatba bekapcsolódó települések és térségek gazdasága a fejlesztéseknek köszönhetően megélénkül, és vonzóbbá válnak a munkahelyeket teremtő beruházók számára. A kormány által nyújtott támogatásoknak köszönhetően választókerületemben az elmúlt időszakban többek között átadásra került az M44-es gyorsforgalmi út Békéscsabáig tartó útszakasza. Az eddig megvalósult közútfejlesztés ellenére azonban jól tudjuk, hogy a munka egy része még hátravan. Ez idáig tehát az M5-ös autópályától, Kecskemét térségétől Békéscsabáig tartó több mint 120 kilométeres gyorsforgalmi útból eddig összesen 79 kilométer épült meg, nemrégiben Tiszakürt és Tiszaug között pedig újabb 3,2 kilométeres szakasz került átadásra. A Kecskemét és Tiszakürt közötti rész pedig három ütemben fog megvalósulni. Egy ilyen mértékű útfejlesztés jelentős változást hozhat a Békés megyei településen élők életébe, hiszen a megyeszékhely és vonzáskörzete soha nem rendelkezett ily korszerű, kiépített úthálózattal, ugyanakkor a turisztika fejlődését is segítheti, hiszen a térségbe érkező turisták is örömmel látogatnák a sok helyen még érintetlen természeti látnivalókkal csalogató vidéket. Ezért tisztelettel kérdezem önt, mikor fejeződik be az M44-es gyorsforgalmi út utolsó szakaszának építése. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dankó Béla képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértünk abban, hogy a közúthálózat fontos az embereknek, a vállalkozásoknak és valójában az egész gazdaság számára. Ezért aztán országszerte, a pandémia ellenére is, folyamatosan zajlanak a közútfejlesztések. Az M44-es gyorsforgalmi út megvalósításával kétszer kétsávos gyorsforgalmi úti összeköttetés jön létre az M5-ös autópályától, Kecskemét térségétől Békéscsaba felé. Az út teljes megépítésével ugyanakkor nemcsak Békéscsabát kötjük be a gyorsforgalmi úthálózatba, hanem három kelet-magyarországi megye gyors és biztonsági közúti összeköttetése is megvalósul. [[13.20]] A több mint 120 kilométeres útból 2019-ben elkészült a Tiszakürt-Kondoros közötti 61 kilométeres, 2020-ban pedig a Kondoros-Békéscsaba közötti 17,6 kilométeres szakasz. Zajlik a Lakitelek-Tiszakürt közötti 10 kilométeres szakasz kivitelezése, átadása az új Tisza-híddal együtt 2021 végére várható. A Szentkirály-Lakitelek közötti 4,6 kilométeres szakasz is épül, befejezése a kapcsolódó elkerülővel, a szükséges útfelújításokkal és a kerékpárút-építéssel 2024 első negyedévében várható. A Kecskemét-Szentkirály közötti 32,2 kilométeres szakasz esetében a kivitelezési munka 2022 tavaszán megkezdődhet, erről tudom önt tájékoztatni, a forgalomba helyezés pedig a munkák elvégzését követően 2025 közepére becsülhető. Az M44-es kivitelezése során tehát kiemelt figyelmet fordítunk arra, hogy szakaszos átadás valósuljon meg. Amint egy-egy rész elkészül, ott azt a lehető leghamarabb át is adjuk a forgalom számára. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének. Mivel itt van előttem Steinmetz képviselő úr szövege, amit föl fog majd olvasni, ebben szerepel a csapatösszeállítás, azt én most nem olvasom föl, hiszen majd fölolvassa a képviselő úr. A lényeg: normális dologe a magyar adófizetők pénzéből támogatni azt az utánpótláscsapatot, amely az ön által majd fölsorolt összeállításban lép pályára, igen vagy nem? Öné a szó, képviselő úr, jegyző úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt államtitkár úr, köszönöm önnek az elmúlt három és fél évben végzett munkáját, különösen azokat a pillanatokat, amikor válaszolt a magyar emberek kérdéseire. Sajnos azonban ez nem minden esetben történt meg, és itt most nem csupán a marcali kórház ügyére gondolok. Hány, kizárólag külföldi állampolgárságú fiatal sportolásához nyújt taotámogatást a Fidesz-kormány? tettem fel a kérdést önnek pontosan két évvel ezelőtt, de a számot azóta sem tudhatjuk, és ez azért is érthetetlen, mert a sporttörvény 51. § (7) bekezdése értelmében a sportért felelős miniszter akinek ön helyettese kezeli a taóval támogatott sportolók, személyek állampolgársági adatait. Erre tekintettel önnek rendelkeznie kell az általam kért adatokkal. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön két éve azt kérte tőlem, hogy nyújtsak be egy olyan javaslatot, amely megszüntetné a külföldi sportolók taós támogatását. Tisztelettel jelzem önnek, hogy ez megtörtént, csak a Fidesz nem támogatta. De az új kormány az önök gyakorlatának véget fog vetni, magyar közpénzt magyar sportolókra fog költeni. Mert hát, tisztelettel kérdezem államtitkár urat, normális dolog a magyar adófizetők pénzéből támogatni azt az utánpótláscsapatot, amelyik ilyen összeállításban lép pályára; halljuk akkor, elnök úr: Zden Perehanec, Oleh Denysiuk, Pavlo Bielalov, Taras Yarymovich, Illia Kiriujhin, Yaroslav Helesh, Ruslan Usenko, Waksym Zyzych, Serhii Gritsu, Kyrylo Syrota. Hány külföldi sportolót támogatott a nemzeti Fidesz-kormány az elmúlt tíz évben? Mennyit költöttek erre a mi pénzünkből, és milyen nemzeti érdek alapján? Várjuk megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, Steinmetz képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mi is köszönjük önnek, hogy sok-sok feledhetetlen pillanatot szerzett még politikusi pályája előtt, amikor maga is sportoló volt, és tényleg örömmel szurkoltunk önnek, ezt ön is tudja. Ami pedig a parlamenti arénát és nem pedig a sportarénákat illeti, 2011-ben a Magyar Labdarúgó Szövetség adatai szerint 158 ezren űzték ezt a sportot, most pedig 279 ezren, ami 76 százalékos növekedés. A vízilabdát szintén a szövetségi adatok alapján 2011-ben még 4223-an űzték versenyszerűen, most pedig már 9352-en, ez 121 százalékos növekedés. Ha az összes látvány-csapatsportot nézem, az igazolt sportolói létszámot, 215 ezerről 480 ezerre emelkedett, ez 122 százalékos emelkedés, tisztelt képviselő úr. Szerintem ez nagy siker, és szerintem sok ország megirigyelné ezt az eredményt, hogy 5-10 év alatt akár a szabadidejükben sportolók számát, akár a versenysportolók számát így sikerült emelni. És szerintem sokan megirigyelik azt is, hogy Magyarország be tudta vezetni a mindennapos testnevelést felmenő rendszerben az iskolákban, pontosan azért, hogy egészségesebbek legyenek a diákok, és egészségesebben nőjön föl egy következő nemzedék, amelyik a mobiltelefonok nemzedéke amúgy, tehát nyilván az egyéb adottságaik sokkal nehezebbek. [[Z. Kárpát Dániel: Akkor halljuk a választ!]] Úgyhogy szerintem ezek fontos eredmények az elmúlt évek sporteredményei közül. Nagyon sok baloldali politikust láttunk, aki akár itt a parlamentben, akár a parlamenten kívül, bement az ATV-be, interjút adott a baloldali liberális újságoknak, és ami a csövön kifért, úgy támadta a kormány sporttámogatásait meg a taorendszert, meg a stadionépítéseket, de abban a pillanatban, amikor a magyar sportolók eredményt értek el, és ott volt a nemzeti 11-ünk, akkor az első sorba mentek, ott fotózkodtak, és onnan próbálták sportbarátnak beállítani magukat, és azt elfelejtették, hogy ami idáig vezetett, azt pedig mind-mind ők ellenezték korábban. Ami pedig a sportolókat illeti, tisztelt képviselő úr, Magyarországon is játszanak külföldi sportolók [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és magyar sportolók is játszanak külföldön. Ön elgondolhatja, hogy akarjae ezt a folyamatot megállítani vagy megtiltani, de ez a mai sportvalóság. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári képviselő úr, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem tesztelnek rendszeresen legalább a közintézményekben? Miért hagyják szétesni a közoktatást? Miért hagyják magukra a tanárokat, a diákokat, a szülőket?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a koronavírus negyedik hullámában még az eddigieknél is jobban magára hagyta az embereket, főleg a Covid-fertőzötteket. A hatósági eljárásokban teljes a káosz, és, tisztelt államtitkár úr, nincs kontaktkutatás Magyarországon. Aki ma megbetegszik, az csak magára számíthat, sőt aki egészséges, az is csak abban bízhat, hogy a betegek, fertőzöttek nem mennek iskolába, munkahelyre. De még ha így is tesznek, akkor is maguknak kell beszerezniük a teszteket. Több tízezer forintba kerülhet egy családnak, ha felelősségteljesen végigviszi a mások által már el nem várt protokollt. Senki semmilyen támogatást nem ad nekik. Közben önök 5 milliárd forint értékű tesztet égettek el. Mindez az oktatási-nevelési, gondozási intézményeket különösen súlyosan érinti. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Engedje meg, hogy egy olvasói levelet felolvassak: „Se levél, se nyilvántartás, se szabály, se útmutató nincsen. Van viszont „hisztérikusan kapkodó óvodavezető és személyzet, akik állnak a … tenger közepén, a hisztérikus szülőket nyugtatgatják. A nagyok a suliban úgy készülnek témazáróra, érettségire, felvételire, hogy tanárok, tantárgyak tűnnek el hetekre-hónapokra, helyettesítés másfél éve nincsen.” Önök magukra hagyták a magyar gyerekeket, magukra hagyták a pedagógusokat, és semmit nem hajlandók csinálni a mai napig sem. Bejelentették, hogy lehet most már majd az 5-11 éves gyerekeket is oltani. Miért kell a regisztráció, államtitkár úr? Láttuk azt, hogy a felnőtteknél is az működött, hogy ha eltörlik, ha nem kell regisztráció, akkor képesek az emberek tízezrével menni és az oltást felvenni. Mondja már meg, államtitkár úr, volt idejük felkészülni a negyedik hullámra, önök semmit nem tanultak az első három hullámból, semmit nem tanultak az első olyan időszakból [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , amelynek a következtetéseiből pontosan tudniuk kellene, hogy mik azok az intézkedések, amiket meg kellene hozni. Mikor teszik ingyenessé a gyerekeknek és a pedagógusoknak a tesztelést? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és a válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő asszony, tegnap volt december 5-e. Emlékszik, mi történt 17 éve? Nem akart bocsánatot kérni tegnap, hogy mit tettek 17 évvel ezelőtt, hogy ön mihez adta az arcát, hogy ön mivel érdemelte ki a baloldalon, hogy országgyűlési képviselő legyen? Nem gondolt bele ebbe, amikor, mondjuk, a határon túli magyarokra gondolt, hogy érdemes lenne talán 17 év után emiatt bocsánatot kérni önnek személyesen? [[13.30]] Ami pedig a pedagógusokat illeti, tisztelt képviselő asszony. Szerencsére Magyarország a járvány negyedik hullámában is gyorsabban olt, mint szinte bármelyik ország. Az Európai Unióban 10-12 százalék környékén van a harmadik oltást felvevők aránya, Magyarországon pedig 26-27 százalék környékén. Tehát jóval előtte járunk annak, mint Európa bármely más országában, és ez a pedagógusok számára is szerintem fontos hír, fontos előrelépés, mint ahogy ez fontos az egészségügyi dolgozók számára is, egyrészt az ő nagyobb biztonságukat is jelenti, másrészről kevesebb embernek vannak súlyosabb szövődményei, és ezért kevesebben is kerülnek kórházba, mintha nem kapnák meg az első, második vagy a harmadik oltást is. Tisztelt Képviselő Asszony! Regisztráció mindig van az oltásnál. Kérem, ne próbálja azt a látszatot kelteni, hogy nincs! Akkor is van, amikor valaki most, az utóbbi hetekben jelent meg a kórházakban, csak helyben regisztrálták, és utána kapta meg az oltást. Kérem, azt se felejtse el, hogy az emberek nagyon nagy része előzetes regisztrációval, időpontfoglalással vette fel az első oltását, a második oltását, nagyon sokan a harmadikat is. Vannak, akik az oltási akcióhetekben jelennek meg, de előtte még többen voltak, akik pedig nem akartak sorban állni, hanem időpontra mentek, és úgy egyeztették le az oltás helyszínét, időpontját, és ott helyben megbeszélték az oltóanyagot is. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön most itt még több tesztelést követel, miközben egy sokkal hatékonyabb eszközünk is van a tesztelésnél túl azon, hogy az is természetesen mindenki számára, aki számára hatóság vagy orvos írja elő, ingyenes , ez pedig a vakcina. Önök viszont a vakcinák ellen országgyűlési határozati javaslatot nyújtottak be, petíciót indítottak, megpróbálták az embereket elbizonytalanítani, és mindent megtettek annak érdekében, hogy az emberek ne bízzanak a vakcinákban. Akkor kellett volna előre gondolkodni, amikor erre a pályára lépett a baloldal, két éve is, meg tizenhét éve is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszternek: „Meddig kell még tűrniük a magyar nőknek, hogy a kormány cserbenhagyja őket?” címmel. Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetek ismét bizonyították, hogy a magát családbarátnak tartó kormány a gyakorlatban sajnos sokszor lábbal tiporja a nők jogait. Hiába vártuk, hogy a családon belüli erőszak megszüntetésének világnapja alkalmából önök majd végre belátják, hogy korábban tévedtek, és csatlakoznak az isztambuli egyezményhez, ez sajnos nem történt meg. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez az az egyezmény, amely a családon belüli erőszak megelőzését és felszámolását tartja a legfontosabb feladatának. Hiába szólította fel sokadszor önöket az Európai Parlament is erre, önök ismét nemet mondtak, és ezzel Európa szégyenpadjára ültették hazánkat. Ahogyan Novák Katalin miniszter asszony akkor is csendben maradt, amikor több száz leendő édesanyával itt tüntettünk a Kossuth téren nem is olyan régen azért, hogy az elavult szülészeti protokolloknak legyen végre vége a magyar szülőszobákban, legyen egy olyan egységes szülészeti protokoll, amely biztosítja a legmodernebb eljárást az ország bármely pontján, az ország bármely egészségügyi intézményében, bármely szülőszobájában, mert az nem megy, tisztelt államtitkár úr, hogy rendre az édesanyákat és a csecsemőiket is meggyalázzák a méltóságukban az elavult szülészeti protokollok. Én azt vártam volna Novák Katalintól akár édesanyaként, akár nőként, hogy majd azok mellé a civilek mellé áll, akik egyáltalán nem követelnek mást, mint azt, hogy a legmodernebb WHO-ajánlásokat végre hazánk is vegye komolyan, és végre értsék meg azt, hogy a szülő nőnek nemcsak szabadsága, de méltósága is van, kezdve azzal, hogy nem szeparálhatják őket az újszülöttekkel, amennyiben ennek egészségügyi korlátja nincsen. Ezért kérdezem tehát az államtitkár urat, hogy az Orbán-kormány miért hagyja cserben az élet számos területén a nőket. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Zsigó Róbert államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Hogy visszautaljak az első mondatára, az önök, magát demokratikusnak tartó pártja folyamatosan csak ígérget mindenkinek fűt-fát, időseknek, fiataloknak, most éppen a nőknek. Az a helyzet, képviselő asszony, hogy álságos és hiteltelen az, ahogy önök a női honfitársainkért aggódnak; amikor tehettek volna értük, akkor nem tettek semmit, sőt inkább akadályozták a nők érvényesülését és az életminőségük javítását szolgáló intézkedéseket. Engedjen meg néhány példát. Önnek van olyan párttársa, aki nem támogatta, hogy szigorúbban büntessük a kapcsolati erőszak intézményét a büntető törvénykönyvben. Önök nemmel szavaztak a négygyermekes édesanyák szja-mentességéről szóló parlamenti szavazáson, ön személyesen sem támogatta ezt az intézkedést, illetve arra is nemet mondtak, hogy újra három évig járjon a gyes. Ön és a párttársai nem támogatták a „nők 40” nyugdíj bevezetését sem. Ezek után pedig ön feláll itt a parlamentben, és bennünket kér számon. Tisztelt Képviselő Asszony! Önökkel szemben mi megbecsüljük a nőket, és támogatjuk őket az életük folyamán, és odafigyelünk arra, hogy a lehető legnagyobb biztonságban érezzék magukat, erre is mondok néhány példát. Szigorú büntetőpolitikával, krízisközpontokkal, menedékházakkal, jogi és lelki segélyprogramokkal fokoztuk a hölgyek védelmét. 2010-hez képest harmadára csökkent a női munkanélküliség. Emellett elengedjük a háromgyermekes édesanyák diákhitel-tartozását, a négygyermekes édesanyák életük végéig szja-mentességet élvezhetnek, és folyamatosan építjük a bölcsődéket is, hogy a munka és a családi élet egyensúlyának megtalálásában is támogassuk a női honfitársainkat. Képviselő asszony, önök folyamatosan csak ígérgetnek, de amikor tehetnének, akkor nem tesznek semmit a nők helyzetének javításáért, ezzel szemben Magyarország ma megbecsüli a nőket. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr és Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az agrárminiszternek: „Miért nézi tétlenül a kormány a Balatont érintő súlyos környezetpusztításokat?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Badacsonytomajhoz tartozó Badacsonyörsön, egy korábbi kemping területén egy négycsillagos szálloda építése miatt a beruházó letarolta a nádast, illetve kivágott fákat, és azt a strandot is meg kívánja szüntetni, amit a helyiek és sokan mások használtak az elmúlt időszakban. Egyértelmű, mindannyian tudjuk, hogy a Balaton közös természeti kincsünk, amit meg kell védeni, és ami nemcsak a kevesek tava, hanem egész Magyarország tava. A helyzet az, hogy a beruházó úgy nyilatkozott, amikor megkérdezték, hogy a nádast miért vágta ki, hogy „több hivatal is azt állítja, hogy ez a nádas kivágható, röviden ennyit tudok mondani”. Nem állított igazat a beruházó, ugyanis több hidrobiológus, többek között dr. Pomogyi Piroska szakvéleménye alapján is el lehet mondani, hogy az érintett területen egy védett nádas található. Ami ráadásul ebben a beruházásban különösen szomorú, az az, hogy a beruházó semmilyen módon nem tájékoztatta a helyi lakosságot, hogy pontosan mi fog történni, hogy fog történni. Az ott élőknek semmilyen kontrolljuk nem volt afölött, hogy a beruházó mit fog építeni annál a strandnál, amiből egy négycsillagos szállodát hoz létre. Összességében a következő kérdéseink vannak. Az egyik az, hogy miért nem osztanak meg információt a helyi lakossággal. Miről tudnak beszámolni az Országgyűlésnek a védett nádassal kapcsolatban? S hogyan elképzelhető az, hogy környezetpusztító beruházásokat végez egy beruházó úgy, hogy a hatóságok nem lépnek közbe? Összességében mikor fogja a Fidesz leállítani azt, hogy a Balaton természeti értékeit folyamatosan rombolják olyanok, akik beruházóként sokkal inkább abban érdekeltek, hogy minél több pénzt keressenek, nem abban, hogy a Balatont gyerekeink és unokáink generációja is olyan szépnek lássa, mint ahogy látjuk mi? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdésével összefüggésben mindenekelőtt szeretném leszögezni, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett az országos természeti kincseink és zöldfelületeink megőrzése és növelése iránt. Ahogyan ön is elmondta, a Balaton és annak élővilága mindannyiunk természeti kincse, megóvása pedig közös feladatunk. Az illetékes természetvédelmi hatóságok részt vesznek a védett területeket, természeti értékeket érintő építésügyi hatósági eljárásokban, és a nemzetipark-igazgatóságokkal együttműködve részletes szakvéleményt adnak az adott védett terület felhasználása tekintetében. Szeretném képviselő urat biztosítani afelől, hogy a Veszprém Megyei Kormányhivatal mint területi természetvédelmi hatóság a tervezett fejlesztéseket figyelemmel kíséri. [[13.40]] A beruházásról az Agrárminisztérium egyelőre nem rendelkezik információval, az ingatlanokra vonatkozó kormányhivatalnál nincs folyamatban lévő ügy. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján az önkormányzat a településrendezési szerződés megkötésén és a helyi építési szabályzat módosításán dolgozik, emellett folyamatosan egyeztetnek az illetékes hatóságokkal. Magyarország Kormányának célja, hogy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzethez tartozó területek a Balaton-törvényben foglaltaknak megfelelő rendeltetésüket be tudják tölteni úgy, hogy közben megmaradjon a Balatonhoz való, mindenki számára elérhető szabad hozzáférés, és érvényesüljön a teremtett környezet védelmére vonatkozó alaptörvényi kötelezettség. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Tétlenül nézik végig ahogyan tönkremegy egy egész szektor?” címmel. Magyar Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Megelőlegezem… [[Közbeszólások: Nincs hang!]]
Kérek szépen egy mozgómikrofont Magyar Zoltán képviselő úrnak. [[Megtörténik.]] A kártya bent van? [[Magyar Zoltán: Igen.]] Bent van az én jelzésem szerint.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! Megelőlegezem a válaszát mindjárt, és nem unom meg ezt a témát, és addig fogom feltenni ezt a kérdést, amíg a sertéstartók érdekében érdemi választ nem tudok kicsikarni önökből, ugyanis önökkel ellentétben számunkra fontos az, hogy mi történik a magyar vidéken, mi történik a magyar mezőgazdaságban. Hosszú hónapok óta, nyár dereka óta minden magyar sertéstartó nagyon komoly veszteségekkel képes csak termelni, kilónként bőven száz forint fölött veszteséggel dolgoznak, érthető, hogy az ágazatban eluralkodott a pánik, és egyre többen hagyják ott ezt az ágazatot. Már ott tartunk, hogy olyan sertéstartók, akik egyébként saját földterülettel rendelkeznek, már nem etetik fel a saját állataikkal a takarmányt, mert jobban megéri nekik eladni és felszámolni az állományt. Mi erre önöknek a válasz? Brüsszelre mutogatnak, hitelt kínálnak a sertéstartóknak, és egyébként a nekik járó támogatást hajlandók részben előre kifizetni. Ez nagyon kevés, államtitkár úr. Az elmúlt két hétben még annyival fejelték meg ezt a segítségnyújtást, hogy a miniszter úr a közösségi médiájában arról posztolgat, arra biztat mindenkit, hogy fogyasszanak több sertéshúst. Nagyon-nagyon kevés lesz ez. Egész Európában válság van, ezzel is szoktak védekezni. Ez így igaz. De hogy jutottunk el oda, hogy ez a válság bizony a magyar sertéstartókat sújtja leginkább? Meg is mondom a választ: úgy, hogy önök elmulasztották az elmúlt 12 évet, nem szervezték meg az állattartást, nem engedték a gazdákat összefogni, ennek nem teremtették meg a jogi lehetőségét, és forrást sem biztosítottak emellé. Ezek után nem lehet csodálkozni, hogy a magyar sertéstartók sokkal inkább kitettek ennek a válságnak, mint Európa bármely más országában a gazdálkodók. Magyarázza el, államtitkár úr, hogy miként várják el a magyar gazdáktól azt, hogy mondjuk, két évvel ezelőtt 43 ezer forintos kukoricaár mellett 445 forintért vették át tőlük a sertést, most pedig 88 ezer forint a kukorica, és bőven 400 forint alatt veszik át tőlük a sertést élősúlyban! Erre adjon érdemi választ, és végre érdemi segítséget is az ágazatban dolgozóknak! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Úgy van! – Taps ugyanott.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mint ahogy azt az előző héten már kifejtettem és megbeszéltük önnel, az agrárkamara és a sertéságazat képviselőivel folytatott rendszeres egyeztetések alapján pontos képünk van az ágazatban a valós helyzetről. Szeretném leszögezni, hogy egyetlen uniós tagállam sem vetett be ilyen széles eszköztárat a sertéságazat problémáinak kezelésére, mint a magyar kormányzat. A tisztán nemzeti forrásból finanszírozott állatjóléti támogatások, kártalanítások, a krízisbiztosítási rendszer, a 2020. évi egyszeri válságtámogatások és a százszázalékos támogatású hitelkonstrukciók mind az ágazatot szolgálják, és örülök, hogy ezt képviselő úr is elismeri. Az állattartók részére a vidékfejlesztési és közvetlen támogatások keretében a lehető legmagasabb előleget fizetjük ki, év végéig több mint 300 milliárd forintot. Az állatjóléti támogatások vonatkozásában pedig az idén már kifizetett több mint 8,3 milliárd forint támogatáson felül év végéig további 5,5 milliárd kifizetésére kerül sor. Az ágazatot közvetlen támogató intézkedéseken túl elértük, hogy már van olyan kiskereskedelmi hálózat, amely csak kimondottan magyar sertéshúst értékesít. Emellett a hazai sertéshúsfogyasztás amit ön kritikával illet ösztönzése érdekében csaknem 225 millió forintot fordítottunk, épp holnap lesz egy következő promóció. A fentieken túlmenően nem elhanyagolható szempont a brüsszeli hozzáállás a sertésválsághoz. A kérdéseket inkább az Európai Bizottságnak kellene feltenni, habár megjegyezni szeretném, hogy a sertéshús árát kimondottan a német húspiac határozza meg, ahhoz igazodott több évtizeddel ezelőtt már a magyar piac is. Fontos kiemelnem, hogy a piaci hullámzásokat a jövőben sem fogjuk elkerülni, viszont minél professzionálisabb egy ágazat, minél költséghatékonyabban tud termelni, annál könnyebben tudja ezeket átvészelni. Ezért fontos a magyar állattenyésztés számára, hogy minden nehézség mellett is a legtöbb eredményt elérő pályázatokat meg tudják valósítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Hajdu László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Önök szerint meddig lehet a magyar embereket egymás ellen hergelni?” címmel. Hajdu László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Minimálbér-emelésről itt ma már esett szó, 200 ezer forintra emelik a minimálbért. Az önkormányzatok nevében és különösen kiemelten a fővárosi önkormányzatok nevében említem meg azt, hogy ennek semmilyen kompenzációját az önkormányzatok nem fogják megkapni, különösen azok az önkormányzatok nem, amelyek adóerő-képesség alapján szolidaritási adóra vannak kényszerítve, ez körülbelül 700 önkormányzat a 3100 önkormányzatból. Nem kapunk egyetlen fillért sem a politikai ígéretre, amely úgy szólt, hogy 200 ezer forintra emelik a minimálbért. Korábban ezek a minimálbér-emelések valamilyen normatívában az önkormányzatok számára megjelentek. Lényegében ez 200 ezer forintos elvonásnak tekinthető sarc, noha teljesen egyetértünk vele, hogy emelni kell a minimálbért. De ha még öt helyen is elvonások érik az önkormányzatokat, abban az esetben ez az önkormányzatok egymásnak ugrasztása, az emberek egymásnak ugrasztása, hangulatkeltésre alkalmas helyileg, és azt gondolom, hogy Budapest esetében különösen a 2019. október 13-ai választásnak egy újabb pofonját fogják jelenteni ezek. Kérdezem államtitkár urat, hogy kapnake az önkormányzatok a minimálbér-emeléshez bármilyen támogatást normatív módon, hiszen önök is tudják, hogy a legkisebb bérűekről, akik a szociális területen, az egészségügyi területen dolgoznak, akik az idősgondozásban vagy a fogyatékosellátásban vannak, azokról az emberekről van itt szó, és ezek nem kapnak semmilyen normatív támogatást e béremeléshez. Köszönöm. [[Taps a DK és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Soltész Miklós államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először is: „trükkök százai” ismeri főnökének a mondatát. Nem ezt írta le a kérdésében, tisztelt képviselő úr, de teljesen mindegy ilyen szempontból, mert az a helyzet, hogy amikor ön azzal vádolja, vagy azt kéri számon a kormánytól, hogy általában miért véreztetjük ki az önkormányzatokat, általában miért gyűlöljük az önkormányzatokat, akkor tulajdonképpen semmi mást nem tesz, mint beismeri azt, hogy önök mit csinálnak, mit tesznek. Egyébként a gyűlöletkeltésről csak egy zárójeles gondolat: tegnap volt december 5e, önök azok, akik nemzettársak ellen gyűlöletet indítottak el 17 évvel ezelőtt, és azóta se kértek bocsánatot. De a konkrét kérdésére, legalábbis az önkormányzatokat illetően, a következőket tudom mondani. 2002-2010 között 1400 milliárd forintot vontak önök el az önkormányzatoktól. Mi visszaadtunk nekik 1437 milliárdot. Döntse el, ki tiszteli és ki becsüli meg az önkormányzatokat, és ki nem! És hozzáteszem: ön a XV. kerületnek egyébként köztiszteletben álló polgármestere volt. Az egy más kérdés, hogy a sajátjai puccsolták meg, és nézzük meg, hogy ennek a puccsnak a következtében most hogyan áll az az önkormányzat. [[13.50]] Mondja el nekem, tisztelt képviselő úr, miért van az, hogy míg 2020-ban, tehát egy évvel ezelőtt például a közterület-fenntartásra 700 millió forintot fordítottak, egy év alatt 200 millióval növelték ezt az összeget. Szebb lett a kerület? Nem. Tisztább lett a kerület? Nem. De többet költöttek el. És mondja meg, miért van az, hogy a fővárosi, a városházi ingatlanbotrányba belekeveredett a XV. kerület! Tude ön arról, hogy el akarnak adni a korrupciógyanús ügyben egy olyan épületet, amely 10 186 négyzetméter [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] 5453 az épület maga, egy iskola tornateremmel, mindennel? Hol tartanak önök? Ne minket vádoljanak gyűlölettel, hanem nézzenek körül a saját portájukon! Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiból. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Gyűlöletügyi államtitkár!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 13 óra 50 perc van, ezzel a kérdések végére értünk. Most tisztelettel felkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Egyben felhívom szíves figyelmüket, hogy aki eddig nem vette át a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges csomagot, az az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál megteheti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az azonnali kérdések órája következik. Jakab Péter frakcióvezető úr és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Jakab Péter frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Mindenekelőtt engedje meg, miniszterelnök úr, hogy gratuláljak önnek ahhoz, hogy a Fidesz tisztújító kongresszusán önt ismét megválasztották a maffia fejévé. Önnél alkalmasabb embert én sem találnék erre a pozícióra. [[Derültség a Jobbik soraiban. Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Röviden bele is hallgattam a kongresszusi beszédébe, de tényleg annyi sületlenséget hordott össze, hogy arra én most nem reagálnék. Ugyanakkor volt egy önnél sokkal érdekesebb politikus, egy fideszes polgármester, aki ezen a kongresszuson szó szerint ezt mondta, idézem: „Még várunk arra, hogy a Fidesz-központ megmondja, hogy mik a jó válaszok a kellemetlen kérdésekre. De, kedves barátaim, ha meglesznek a válaszok, meglesz a siker.” Ilyen agytrösztök ülnek önöknél, miniszterelnök úr? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]] Akik nem tudnak fejből válaszolni kérdésekre? Mondjuk, jótól kérdezem, mert önnek is csak papírból megy. [[Dr. Rétvári Bence: Jaj! Derültség a kormánypárti padsorokban.]] De mindegy is, nem ez a lényeg, hanem az, hogy mik ezek a kellemetlen kérdések. Az egyik nyilván az, hogy önök milyen alapon hallgatnak le ellenzékieket ebben az országban, miniszterelnök úr. Ugye, először tagadták, hogy bármiféle közük is lenne a Pegasushoz, aztán Kósa Lajos elismerte, hogy igen, önök rendelték meg ezt a kémprogramot, amivel talán Kövér elvtárs utasításának megfelelően most már titkosszolgálati módszerekkel megfigyelnek bennünket. Aztán itt vannak az anyagi jellegű kérdések. Ön 2008-ban azt mondta, hogy csak a gyenge emberek akarhatnak gyenge forintot. Miniszterelnök úr, most, hogy lassan 400 forint egy euró, egyetért saját magával? Gyöngének tartja önmagát? És egyáltalán, hogy fordulhat elő az, hogy mi, magyarok fizetjük az Európai Unió legmagasabb, 27 százalékos áfáját, miközben a magyar fizetés nálunk, illetve a térségben a leggyengébb? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Nálunk, ugye, jövőre 133 ezer forint lesz a minimálbér, miniszterelnök úr, de a szlovákoknál már most 50 ezer forinttal több. És erre mi az ön válasza? Nem bérfejlesztés, hanem olcsó keleti vendégmunkásokat telepít az országba azért, hogy letörje a magyarok béremeléséért indított küzdelmet. Ön 2015-ben azt mondta, hogy a gazdasági bevándorlás egy rossz dolog most meg kormányrendeletet hoz azért, hogy a gazdasági bevándorlók könnyebben jöhessenek Magyarországra Unión kívüli országokból? Miniszterelnök úr, akkor most ez hogy van? Támogatja a gazdasági bevándorlást vagy nem? Erre mi a Fidesz-központ válasza? Mit kell hazudni? Parancsoljon, olvasgasson valamit!
Frakcióvezető úr, tisztelettel felkérem, hogy tisztességes hangsúlyt és tisztességes hangnemet használjon. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Miniszterelnök úrnak adok a válaszra lehetőséget.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen, hogy megkímélt attól, hogy egy intellektuális versenybe hívjon meg engem. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Hálás vagyok ezért! Boldog Mikulást is kívánok önnek. Csak annyit szeretnék mondani a kérdésére válasz gyanánt, hogy nézzen körül, és akkor látni fogja, hogy akikkel együtt ül, azok voltak azok, akik elvették az emberektől a 13. havi nyugdíjat. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Akikkel ön szövetkezik, azok voltak, akik elvettek egyhavi fizetést. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: A Jobbik-frakció nem volt itt!]] Akikkel együtt ül most, azok voltak, akik 10 százalék fölötti munkanélküliséget csináltak a pénzügyi válság idején. Akikkel most szövetkezik, ők voltak azok, akik megvágták a családtámogatási rendszert. És ha már a forintot is szóba hozta: akikkel ön most szövetkezik, na, hát ők voltak azok, akik devizahitel-csapdába csalták a családokat [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] és mi voltunk azok, akik kimentettük őket onnan [[Moraj a Jobbik soraiban.]] , forintra váltva a devizaadósságot, éppen azért, hogy a forint árfolyamának változása ne tegye tönkre az embereket. A minimálbér az önök szövetségeseinek időszakában 73 ezer forint volt, most január 1-jétől 200 ezer lesz. És a megélhetés költségéről csak azt tudom mondani, hogy a mostani minimálbérből pontosan kétszer annyi benzint lehet vásárolni, mint az önök szövetségeseinek idején lehetett a minimálbérből. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó.
Miniszterelnök úr, ehhez képest ön legutóbb arról beszélt, hogy már csak tíz évet kér, tényleg már csak tíz évet kér a magyaroktól, és fel fogja számolni ebben az országban a szegénységet. Hadd kérdezzem már öntől, ön pontosan eddig mit csinált, mit csinált ön az elmúlt 11 évben. Erre mi a pártközpont válasza? [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Arra mi a pártközpont válasza, hogy az elmúlt 13 évben semmivel nem nőtt se a minimálnyugdíj, se a családi pótlék Magyarországon, a forint viszont rekordgyenge. Arra mi a pártközpont válasza, hogy ilyen áremelkedések mellett meg lehete élni havi 133 ezer forintból? Mert amikor legutóbb feltettem önnek ezt a kérdést, akkor papírkájából, így a száját nyalogatva annyit tudott válaszolni nekem, hogy Gyurcsány. Találjanak már ki valami kreatívabb választ önnek, miniszterelnök úr! [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Jakab!]] És végül itt van a legégetőbb kérdés, mert Kövér László nemrég azt mondta, hogy bizony tragédiák történhetnek ott, ahol elmebajosok kerülnek kormányzati pozícióba. Erre most itt ül egy előttem a bársonyszékben! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, többek között: Erről te beszélsz?!]] Miniszterelnök úr, mikor vette el a hatalom a józan eszét? Erre válaszoljon, papír nélkül! [[Közbeszólásra:]] A miniszterelnök úrra gondoltam, nyugodjon meg! [[Füttyszó. Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Taps az ellenzék soraiból.]]
Frakcióvezető úr, kénytelen vagyok figyelmeztetésben részesíteni. Ilyen kijelentéseket nem tehet! És nagyon szépen kérem, ne… [[Jakab Péter: Kövér László mondta, hogy elmebajos! Idéztem!]] Frakcióvezető úr, ez nem párbeszéd kérdése! [[Jakab Péter: Azt tudom, hogy önöknél nincs párbeszéd, de nálunk van! Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Legyen szíves, tartsa be az önre vonatkozó előírásokat is! [[Zaj.]] Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ön rosszul van tájékoztatva a saját programjukról. A baloldali blokk meg akarja szüntetni a rezsicsökkentést [[Derültség a Jobbik soraiban.]] emelni akarják az áram, a gáz és a víz árát. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Van még valami a papíron?]] Idézem önöket: fogyasszanak kevesebb áramot, fogyasszanak kevesebb gázt, kevesebb vizet, és használjanak kisebb autót. Ez az önök programja. [[Jakab Péter: Repülővel jársz…]] Idézem továbbá: aki azt hiszi mondják önök , hogy az áfacsökkentés után a fogyasztónak kevesebbet kell fizetnie, az téved. Összességében tehát azt kell mondanom, hogy az önök programja az áremelkedések programja, önök az emberek megélhetését veszélyeztető programot képviselnek; amit követelnek, azt éppen hogy mi képviseljük, de sajnos ide ön nem ülhet át. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmét. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést [[Jakab Péter távozik az ülésteremből. Nacsa Lőrinc: Vár az Enikő! Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Harangozó Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Itt vagyunk a negyedik hullám sűrűjében. Az elmúlt napokban, az elmúlt hetekben ismét ahogy a harmadik hullám idején is hazánk szégyenkezik azokkal az adatokkal, amiket látunk, hogy sajnos lakosságszám-arányosan hazánkban halnak meg a legtöbben a koronavírus-járványban. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Így van!]] Mindeközben, miniszterelnök úr, sokkolta a hír, azt gondolom, az egész országot pártállástól függetlenül múlt héten, amikor kiderült, hogy az Országos Kórházi Főigazgatóság ötmilliárd forint értékben semmisített meg PCR-teszteket. Tudja, miniszterelnök úr, ezek azok a tesztek, amelyek a lehető legnagyobb biztonsággal állapítják meg valakiről, hogy betege vagy nem. A beszerzési árakat úgy általában ismerve természetesen ezt is titkolják jelen esetben ez mintegy egymillió tesztet jelenthet. [[14.00]] Tudja, miniszterelnök úr, ma egy átlag magyar állampolgár kétféleképpen juthat PCR-teszthez. Az egyik az, hogyha tüneteket produkál, beteg, szól az orvosának, az küldi a mentőt, és ha szerencséje van, néhány napon belül, ha nem, akkor betegen otthon várja, hogy sok napon belül megérkezzen a mentő és levegye a tesztet. Ez különösen Pest megyében egyébként egészen brutálisan hosszú időt jelent. A másik lehetőség, hogy fogja magát, saját pénzen elmegy, és 15-20 ezer forint/főért PCR-tesztet csináltat. Ez egy négyfős családnak, nem olyan nehéz kiszámolni, 80 ezer forintot jelent. A miniszterelnök úr tudja a legjobban, hogy vannak olyan szituációk, akár utazás, akár valamilyen szolgáltatás igénybevétele vagy akár egészségügyi szolgáltatás igénybevétele, amikor ezt kötelezően előírják. Mondja meg őszintén, miniszterelnök úr: ön normális dolognak tartja, hogy egymilliószámra semmisítenek meg PCR-teszteket, ahelyett, hogy ingyenesen odaadnák legalább az oktatási intézményeknek vagy legalább azoknak az embereknek, akiknek valamilyen szabály vagy jogszabály írja elő, hogy ezt végeztessék el? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót a miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Mindenekelőtt, tisztelt képviselőtársam, engedje meg, hogy elmondjam, hogy a PCR-teszt semmin sem segít. [[Moraj és közbeszólás az ellenzék soraiból: De!]] Semmin sem segít, csak az oltás segít! Ezért mindenkit arra kérek, hogy biztassa a magyar állampolgárokat arra, hogy oltassák be magukat, vegyék föl az oltásokat, vegyék föl a harmadik oltást is. A tesztet egyébként, ha határt akar átlépni, már csak nagy nehézségek árán vagy egyáltalán nem tudják használni. Mindezeken túl is természetesen jó lenne olyan készletgazdálkodást kialakítani, amikor semmit sem kell megsemmisíteni, de a helyzet az, hogy ez lehetetlen. Szinte mindenből meg kell valamennyit semmisítenünk. Amikor ekkora tételekkel dolgozunk, több millióval, ideértve a vakcinákat is, mindig van olyasmi, ami kifut, kiszalad, és ezért meg kell semmisíteni. A védekezésnek nem ez a lényege. A védekezésnek az a lényege, hogy legyen mindenből elegendő. Van mindenből elegendő: van kórházi ágyból, van lélegeztetőkészülékből, van vakcinából és van PCR- és gyorstesztekből is elegendő, jut mindenkinek. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ritka pillanat, egyvalamiben egyetértünk. Én is szeretném itt világosan mondani: az oltás a legfontosabb, és mindenkit arra biztatunk, hogy oltassa be magát. [[Moraj és közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Na! Taps a Fidesz és a KDNP soraiban. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] De hogy a miniszterelnök úr mennyire rosszul látja a dolgokat, és ez hogy függ össze közvetlenül azzal, hogy abban a szégyenben kell élnie, miniszterelnök úr, hogy az ön országában halnak meg most is a legtöbben ebben a járványban [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem igaz!]] pont az mutatja, amit most elmondott, hogy a szomszédos Ausztriában… [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Te szégyelld magad!]] A szomszédos Ausztriában emberekről beszélünk, a Jóisten áldja már meg magukat! ugyanennyien élnek, mint itt, Magyarországon, egy picivel kevesebben, 12 796 ember halt meg eddig, nálunk meg 35 600. Miről beszélnek maguk?! [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] És ott ingyenesen hozzáférnek az emberek a teszthez, és maguk úgy küldik a gyerekeket iskolába, a pedagógusokat az iskolába, hogy nem teszteltetik, és viszik összevissza a vírust! Tessék már megérteni, hogy ez nem elvi kérdés [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] ez praktikus kérdés! Tessék ezeket a teszteket odaadni ingyen, és tessék ezzel is megelőzni a vírus további terjedését! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra a miniszterelnök urat illeti a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem ön tudja, hogy valótlanságot állít. Ezt onnan is tudhatja, hogy ezt a kérdést már többször fölvetették itt a parlament plenáris ülésén. Az egészségügyi miniszterünk erre minden alkalommal választ adott, és világossá tette, hogy ha azonos módszerrel nézzük az egészségügyi statisztikákat, akkor Magyarországnak semmi, de semmi szégyenkeznivalója nincs. Ráadásul szeretném megvédeni az orvosokat és az ápolókat, a kórházakban dolgozókat, mert ugyan mitől halnának meg mástól indokolatlanul, ahogy ön fogalmaz, ha nem a kezelés hiányosságaitól. De ez a feltételezés olyan, amit vissza kell hogy utasítsak! Aki arról beszél, hogy Magyarországon többen halnak meg, mint máshol, az azt is állítja, hogy rosszabbul dolgoznak az orvosaink, hogy rosszabbul dolgoznak az ápolónőink, és hogy rosszabbul működnek a kórházaink. Ez nem így van! [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Szégyen!]] A kórházakban dolgozó orvosok, ápolónők, a kórházakat igazgató emberek, az ott dolgozó, nem egészségügyi jellegű munkát végző dolgozók mind-mind becsületesen [[Az elnök csenget.]] kiválóan végzik a munkájukat, és az ön gyanúsítgatásával szemben, igenis, megvédem őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes, a DK képviselője, és Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, Miniszterelnök Úr?” Kettejük nevében Szakács László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az elmúlt hetek visszatérő és egyre aggasztóbb témája, természetesen a járvány terjedése mellett az, hogy az egekben van az infláció, és nincs ezen mit szépíteni önök két vállra fektették a forintot, az meg tovább húzza az inflációt, a szegények adóját, iszonyatos a drágaság. A kormány nem ért egyet a jegybankkal, ezermilliárdokkal fűti a gazdaságot, a jegybank nem ért egyet a kormánnyal, persze, fűti a gazdaságot, de emeli a kamatokat is, és drágábbak a hitelek. Szóval, sem a szavak, sem a tettek tekintetében nincsen együttműködés, nincsen egyetértés, és látja, ez a kiszámíthatatlanság, ez a kapkodás tényleg bizonytalanságot szül. Emelkednek az árak, 20-30 százalékkal mennek fel az árak olyan alapvető dolgoknál, mint az étolaj, a liszt, a hús, a zöldség, a kenyér, semmi luxus, semmi extra, csak az alapvetők, és közben elértéktelenednek a bérek, a nyugdíjak, elértéktelenednek a jövedelmek, és mi azt látjuk, hogy sem megoldás, sem felelős, de bizony még pislákoló fény sincsen az alagút végén. A környezetünkben az összes többi országban 4-essel kezdődik az infláció, nálunk ez 6-6,5-7 százalék környékén van. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Bár Tállai államtitkár óta tudjuk, hogy ugyan gyenge a forint és nagy a drágaság, de az emberek ebből nem vesznek észre semmit. Mi ezt nem így látjuk. Én azt szeretném kérdezni a miniszterelnök úrtól, és én nem a könnyebbik végét fogom meg, nem fogom ideidézni azt, hogy gyenge forintot csak gyenge emberek akarnak. Miniszterelnök Úr! Vane felelős és vane bármilyen megoldás arra, ami ebből kiutat kínál? Nem gigaberuházások meg a szuverenitásunkat sértő keleti hitelek, hanem normális, közgazdaságilag elfogadható megoldás van-e? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót a miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Azt hiszem, a számok tekintetében téved. Egész Európában magas az infláció, sőt odajutottunk, hogy már az Egyesült Államokban is. Szerintem a magyar jegybankot hibáztatni egy nemzetközi jelenségért egész egyszerűen nem fair, bár miután a jegybank független, nem az én dolgom, hogy az ő álláspontjukat itt ismertessem. Azonban ha ez a helyzet márpedig ez a helyzet, hogy infláció van Európában , akkor miért akarják önök eltörölni a rezsicsökkentést? Akkor miért állnak azzal a nyilvánosság elé, hogy a rezsit, a rezsiárakat piaci alapon kell meghatározni? Ön is tudja, hogy ha a rezsiárakat úgy, ahogy önök javasolják, piaci árakon szabnánk meg, akkor az emberek sok tízezer forinttal fizetnének többet. Miért javasolnak ilyeneket? Miért képviselik ezt az álláspontot? Ha igaz a helyzetértékelés márpedig van benne igazság, amit öntől hallottunk , akkor nem lenne helyes inkább támogatni a kormány rezsicsökkentési politikáját? Ha igaz, amit ön mond és részben igaz , nem az volna a logikus, hogy önök támogassák, mondjuk, az üzemanyagárak megfékezése érdekében hozott lépéseinket? De önök nem támogatják, önök ezeket támadják! Üljünk kisebb autókba, mosakodjunk kevesebbet, fűtsünk kevesebbet! Értelmes álláspont ez? Arra szeretném önöket kérni, ha igaz a helyzetértékelés, akkor támogassák a rezsicsökkentést célzó kormányzati politikát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Szakács László képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Abban vitánk van, hogy Európában nincsen állami szabott áras rezsi, magas az infláció; Magyarországon szabott áras rezsi van, és mégis magas az infláció, magasabb egyébként, az egész környezetünknél magasabb az infláció. De, miniszterelnök úr, a forintot is elengedték. Megkérdeztem a jegybankelnököt, azt mondta, hogy ez a kormánynak a feladata. Megkérdeztem a kormányt, azt mondta, hogy ez a jegybanknak a feladata, hogy milyen árfolyamsávon belül mozogjanak. Hát, nem úgy tűnik, mintha gazdátlan lenne a forint? [[14.10]] Valahol itt lebegő árfolyam van, valahol a jegybank meg a Pénzügyminisztérium épülete között, mert dobálják egymás között, mint a forró krumplit, valahogy a kárnak nincs gazdája. Meghallgattam, megkérdeztem én erről Matolcsy elnök urat is, aki azt mondta, sávon belül van az infláció. Milyen széles ez a sáv? Szűkebb, mint a Duna? [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Vagy még annál is szélesebb? Milyen megoldásokat lát ennek a megfékezésére? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. Örömmel hallom, hogy ön megkérdezte Matolcsy elnök urat, mert akkor tudja is a választ a kérdésére. [[Dr. Szakács László: Nem!]] Hiszen ha elolvassa az alkotmányt is e mellé, akkor látni fogja, hogy a forint vásárlóértékének megőrzéséért hova telepíti a magyar alkotmány a felelősséget. De ez talán kevésbé izgalmas kérdés, ennél sokkal fontosabb, hogy nem nézzük tétlenül mindazt, ami történik. És nemcsak arról van szó, hogy az üzemanyag árát például maximáltuk, nemcsak arról van szó, hogy rezsicsökkentéses politikát folytatunk bár önök ezt ellenzik , hanem arról is, hogy emeljük a béreket. Igen. Azt akarjuk, hogy az emberek ki tudják fizetni, hogy meg tudják vásárolni azt, amire szükségük van. Ezért emeljük soha nem látott mértékben a minimálbért. Még pontosabban: ezért tudtunk megállapodni a szakszervezetekkel és a munkaadókkal, hogy együtt emeljük a minimálbért, ami szerintem mind a munkaadók, mind a szakszervezeti mozgalom elmúlt tíz évének legnagyobb sikere. Soha ilyen minimálbér-emelés még nem volt. Vissza fogjuk állítani, amit önök leromboltak. A 13. havi nyugdíjat teljes egészében vissza fogjuk fizetni a nyugdíjasoknak; önök vették el. Tehát azt hiszem, hogy a kormány nem nézi tétlenül az inflációt, mindent megtesz, hogy az emberek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hozzájuthassanak ahhoz, amire szükségük van. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! A decemberi nyugdíjakkal együtt a postás vitt az időseknek egy újságot is, amit Magyarország Kormánya adott; ez a JóKor című újság. Ebben a 16 oldalas újságban eléggé fényezik a kormány időspolitikáját, ami azért annyira nem meglepő, mert ezt már megszoktuk. De az már igen, amit ön a köszöntőben mond. Azt mondja, idézem: „2010-ben megállapodást kötöttünk az idősekkel, melynek értelmében a gazdasági növekedés eredményeiből a magyar nyugdíjasok is részesülnek.” Lassan nyolcadik éve vagyok országgyűlési képviselő, de erről most hallottam, illetve olvastam először. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Eddig csak azt állították, hogy biztosítják az inflációkövető nyugdíjemelést. Amire ön gondolhatott, az valószínűleg a nyugdíjprémium, amit még a Bajnai-kormány foglalt törvénybe. Ez akkor jár, hogyha a GDP növekedése 3,5 százalék fölött van [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , így az önök elmúlt tizenegy évében mindössze négy alkalommal részesültek a nyugdíjasok nyugdíjprémiumban, ami viszont sajnos meg kell állapítani nem épült be a nyugdíjba. Az újságban ön azt is mondja, hogy biztosítják az inflációkövető nyugdíjemelést. Viszont ebben is van egy kis csel. Az utóbbi években a kormány rendre alultervezte a várható infláció mértékét, amit az év végén korrigált. Az eredmény: a kormány egész évben ingyen használta a nyugdíjasoknak járó pénz egy részét. 2022-re a kormány 3 százalékos inflációval tervez, miközben a Magyar Nemzeti Bank előrejelzése szerint 5 százalékos infláció várható, de szakértők szerint ennél magasabb is lehet. Miniszterelnök Úr! Megteszie és mikor a szükséges lépéseket, hogy januárban a nyugdíjemelés mértéke megegyezzen a ténylegesen várható infláció mértékével?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Zavarban vagyok: nem vagyok hozzászokva olyan kérdésekhez, melyekben nem neveznek bennünket gyengeelméjűnek, meg gazembernek [[Nevetve:]] , de igyekszem azért válaszolni az ön kérdésére. Ami a múltat illeti azért a kötelező gyakorlatot is el kell végeznem , ön mégiscsak azokkal van szövetségben, akik elvették a nyugdíjasoktól a nyugdíjat. [[Zaj a kormánypárti padsorokban.]] Ezen nem tudunk túllépni, ha tizenhatszor kérdeznek meg a nyugdíjakról, akkor is mindig ezzel fogom kezdeni. Nem lehetőségeket hasonlítgatunk mi itt össze. Hát, önök kormányoztak. Voltak kormányon. Kezeltek válságot, hoztak döntéseket. Megszavaztak itt dolgokat, vagy nem szavaztak meg itt dolgokat. Ezért sajnos azzal kell kezdenem miközben igyekszem tisztességesen válaszolni majd a konkrét kérdésre is , tisztelt képviselő asszony, ön azokkal ül szövetségben, akik tönkretették a magyar nyugdíjasokat, és elvettek tőlük egyhavi nyugdíjat. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Úgy van. Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] 2002-2010 között hogy rátérjünk a konkrétumokra is a nyugdíjak reálértéke 4 százalékkal csökkent, 2010 óta pedig nemcsak hogy megőrizte az értékét a nyugdíj, hanem 10, azaz tíz százalékkal nőtt. Ami pedig a konkrét kérdést illeti. Az ön kérdése több, mint indokolt és jogos, hiszen a költségvetés egy 3 százalékos inflációt jelzett előre. Erre épült a 2022. január 1-jétől esedékes nyugdíjemelés mértéke is. Azonban azóta az inflációról tudjuk, hogy magasabb lesz. A jegybank megküldte nekünk az inflációs előrejelzését. Ebben azt mondja, hogy a 2022. évben az infláció éves átlaga 5 százalék lesz. Ezért döntött a kormány arról és hamarosan rendeletben ki is fogom adni , hogy a következő évben január 1-jétől a nyugdíjakat nem 3, hanem 5 százalékkal fogjuk emelni. Köszönöm a figyelmét. [[Nagy taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó.
Miniszterelnök Úr! Természetesen ennek a hírnek én is örülök, de azért én is elvégzem a kötelező gyakorlatot. Önök 2010-2011-ben már elkezdhették volna visszaadni a 13. havi nyugdíjat [[Közbeszólások és felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] hogyha valóban akarták volna. De nyilván nem akarták. A 13. havi nyugdíjat csak most adják vissza, amikor jövőre választások lesznek. [[Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] Ez az egyik fele. A másik, amit el szeretnék mondani, hogy az Eurostat adatai szerint a magyar nyugdíjak vásárlóereje fele az európai uniós átlagnak. És hogyha most megkapják a nyugdíjasok a 13. havi nyugdíjat, még akkor is ennek az alsó harmadában fognak maradni, ami az Európai Unióban készült a nyugdíjak kimutatásáról. Tehát jóval előbb el kellett volna kezdeni a nyugdíjasok helyzetén javítani, miniszterelnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr! Öné a szó.
Szeretném a képviselő asszonyt emlékeztetni arra, hogy nem a szándékunk hiányzott. Csak tudja, itt 2010-ben egy romhalmaz volt. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Egy IMF nevű intézménynek a zablája volt a nyakunkban, ha emlékszik rá. És önök fölvitték az államadósságot 80 százalék fölé, és 10 százalék fölött volt a munkanélküliség. [[Tordai Bence: Mennyi?]] És közben a bérek értéke egyfolytában csökkent. Én szívesen emeltem volna az első nap már nem 13., hanem 14. havi nyugdíjat is! [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] De azt fölróni ennek a kormánynak, hogy 2010-11-ben, amikor az önök által fölgyújtott falut vagy várost kellett oltani, hogy már akkor nem azon gondolkodott, hogy hogy adhatna többet, hanem a válság és a tűzvész eloltásával foglalkozott, ezt fölhánytorgatni nekünk, tisztelt képviselő asszony, egész egyszerűen nem fair! Mi a nyugdíjasokkal megállapodást kötöttünk, be is fogjuk tartani. A nemzeti kormány és a nyugdíjasok kapcsolatára az a régi állítás az igaz: pontos elszámolás, hosszú barátság. Köszönöm szépen. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. [[A taps folytatódik.]] Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A frakcióvezető asszony és a képviselő úr nevében Tordai Bence képviselő urat illeti szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország ezekben a hetekben világelső a Covid-halálozásban. Négy és félszer annyian halnak meg itt nálunk, mint az EU átlagában. Összességében már közel 36 ezer honfitársunkat veszítettük el. Ez olyan, mint hogyha meghalt volna Baja vagy Vác vagy Salgótarján teljes lakossága. A járványkezelés sírnivalóan amatőr, az átoltottságban a második oltásokat nézve lassan sereghajtók vagyunk az Unióban, most harmadik oltásra éppen azokat rendelik be, akik már megkapták a harmadik oltást, tesztelés alig van, miközben maguk megsemmisítenek a kormányfő által is elismerten a saját hibájukból egymillió tesztet 5 milliárd forint értékben; kontaktkutatás nincsen; a karanténadminisztráció teljesen szétesett. Nézzünk egy másik halálokot: légszennyezettség. Uniós kötelezettségszegési eljárás van Magyarország ellen amiatt, mert semmit nem tesznek az ellen, hogy évente 13 ezer ember veszíti el életét a kirívóan magas légszennyezettség miatt. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Karácsony mit tett?]] Vagy nézzük a kihűléses halálokat, a fagyhalált! Maga, Orbán úr, azt mondta, hogy mi nem fogunk megfagyni télen kinek mit intézett a kormánya. Az elmúlt négy télen 940 magyar ember fagyott meg, többségük idős, kistelepülési, magányosan élő ember. A maguk felelőssége! Összességében a kezelhető és megelőzhető betegségek okozta halálozás évi 47 ezer negyvenhétezer elveszett és megmenthető élet, a harmadik legrosszabb lakosságarányosan az Unióban. [[14.20]] Mire vezethető vissza mindez? Nincs járványkezelés, szétverték az egészségügyet, a szociális rendszert, a környezetvédelmet, és személyesen népszerűsítik az egészségtelen életmódot. És eközben Felcsút kicsicsázására bezzeg van idő, mesterséges tó, híd, kilátó a közpénz száz- és ezermilliárdjaiból. Orbán úr, a kérdésem: összeszedi végre magát és tesz valamit a magyar emberek életéért is, vagy a hátralévő négy hónapjukban is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kizárólag a hazugsággal és a lopással lesznek elfoglalva?
Képviselő úr, önnek is csak arra szeretném fölhívni a figyelmét, hogy egy tisztességes hangnem illik ehhez a parlamenthez. Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Na, végre! Visszataláltunk a szokásos kerékvágásba. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Természetesen a számok, amelyeket mond, azok nem felelnek meg a valóságnak. Az a támadás pedig, amit az egészségügyben dolgozók ellen intézett, gusztustalan, és vissza kell hogy utasítsam. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] Az egészségügy nincsen szétverve, ott mindennap emberek ezrei mennek be dolgozni, és legjobb tudásuk szerint végzik a munkájukat. Az egészségügy nem szétverve van, ott ápolónők és orvosok, betegellátók hősies munkát végeznek, hogy megmentsék az embereket. Az igaz, hogy önök állandóan arról beszélnek, hogy szét van verve az egészségügy, uszítanak és izgatnak az oltások ellen. Ha a keleti vakcinákat nem szereztük volna be és nem adtuk volna be az embereknek, akkor nagyon sokan jártak volna pórul, valószínűleg sokan meg is haltak volna. Egyetlenegy esetben sem számíthattunk arra, hogy önök támogatják a kormány és a magyar egészségügy erőfeszítéseit. A szétverésére az egészségügynek pedig csak annyit mondanék még, hogy emlékeztetem önt arra, hogy az egészségügy átalakítását célzó új jogállási törvényt a magyar parlament elfogadta, és az ellenzék is megszavazta egyhangúlag. Ez volna a szétverés? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Tordai Bence képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr!
Ebből a válaszból is látszik, hogy a Fidesz-kormány egy csődtömeg. [[Felzúdulás és derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Tizenkét év kormányzás után magának ennyire futja?! Elbújni az egészségügyi dolgozók háta mögé?! Elmondom, mi a baj az egészségüggyel: az, hogy több ezer dolgozó hiányzik belőle. És miért? Mert alulfizetettek; mert az orvosoknak ugyan adtak béremelést, de a szakdolgozókról méltóztattak elfelejtkezni. Úgyhogy, Orbán úr, nagyon gyenge ez a válasz, az egész kormány egy szánalmasan gyenge eresztés, úgyhogy adok még egy esélyt, felteszem ismét a kérdést, fusson neki még egyszer! [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypártok soraiból, köztük: Vigyázz magadra! Anarchista!]] Orbán úr, összeszedi végre magát és megpróbál a magyar emberek életéért is tenni valamit, vagy a hátralévő négy hónapjukban is kizárólag a lopással és a hazug propagandájuk terjesztésével lesznek elfoglalva? Kíváncsian várom, másodjára megugorjae a lécet. [[Zaj, közbekiáltások a kormánypártok soraiból.]]
Úgy látom, hogy a figyelmeztetésem abszolút nem használt képviselő úr számára. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr szóba hozta a szakdolgozókat. A szakdolgozók bére ebben a ciklusban 72 százalékkal nőtt. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Amikor önök kormányoztak, akkor elvettek egyhavi bért a szakdolgozóktól. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Így van!]] Ami pedig a lopás kérdését illeti, csak annyit szeretnék önnek mondani, hogy látom, zavarja önöket, hogy kiderült, hogy el akarják adni a Városházát. Gratulálok az erőfeszítéshez, szép teljesítmény, hogy egy volt miniszterelnököt sikerült szerződtetni ingatlanügynöknek. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Nagyon remélem, sohasem fognak önök kormányra kerülni, mert akkor még a Parlamentet is eladnák. [[Közbekiáltások. Nagy taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mely fővárosi ingatlanügyekben indultak nyomozások?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat kérte föl. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, jelzi számomra képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Budai Gyula képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A Nemzeti Nyomozó Iroda tizenegy nyomozati eljárást folytat a Városháza tervezett eladása és az ehhez kapcsolódó fővárosi ingatlanmutyik miatt. Befolyással üzérkedés, hivatali visszaélés, csalás, hivatali vesztegetés, hűtlen kezelés bűncselekménye miatt folyik a nyomozás. Karácsony Gergely főpolgármester három hét alatt a teljes tagadásból eljutott a teljes beismerésig. A nyilvánosságra került hangfelvételek alapján Bajnai Gordon volt miniszterelnök emberei, Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes és Tordai Csaba, aki Karácsony jogi főtanácsadója, irányítják a fővárost. Létrehoztak egy olyan rendszert, amely alapján az értékesített ingatlan értékének 10 százalékát kérik vissza jutalékként, és ezzel Kiss Ambrus főpolgármester-helyettes felé kell elszámolni. Az ingatlanok értékesítésével Berki Zsoltot bízták meg, aki folyamatosan kapta az eladásra szánt ingatlanok dokumentációját a Budapest Vagyonkezelő Központból. A 10 százalékos jutaléki rendszer alapján akarták értékesíteni azt az 5,2 milliárd forint értékű ingatlant, amely a Budapest, XI. kerület, Rimaszombati út 2-4. szám alatt található és azt a 2 milliárd forint értékű, XI. kerületi Etele út-Tétényi út sarkán található ingatlant, amelyek a sajtóban nyilvánosságra került ingatlanok listáján is szerepeltek. Az első újbudai ingatlan után 520 millió forint jutalékot, a második ingatlan után 200 millió forint jutalékot kellett volna visszaadni Kiss Ambrus főpolgármester-helyettesnek. A főváros baloldali vezetése Karácsony Gergellyel az élen mindent eladna, ha tehetné. Gyurcsány és a Bajnai-korszak emberei visszatértek, ezért van tele a Városháza korrupcióval. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem államtitkár urat, hogy mely fővárosi ingatlanügyekben indultak nyomozások. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Kontrát Károly államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol senki nem állhat a törvények felett, a törvények mindenkire egyaránt vonatkoznak, nem a kormánynak kell azt megmondani, hogy mi a bűncselekmény és mi nem, de ha valahol a bűncselekmény gyanúja felmerül, akkor a hatóságnak a nyomozásról dönteni kell. A rendőrség bűncselekmény észlelése, illetve tudomására jutása esetén az általános nyomozási jogkörében eljárva a büntetőeljárást minden esetben a törvényeknek megfelelően megindítja, lefolytatja, és végrehajt minden törvényes eljárási cselekményt. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Városháza-gate vagy fővárosi ingatlanmutyi néven elhíresült ügyekben a múlt héten elhangzott azonnali kérdésére akkor azt a választ adtam, hogy tizenegy büntetőeljárás van folyamatban. Tisztelt Képviselő Úr! Azóta további három feljelentés érkezett, így összesen tizennégy feljelentés alapján indult eljárás. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom a tisztelt képviselő urat és a tisztelt Országgyűlést, hogy a Belügyminisztérium töretlen gyakorlata szerint az eljárás érdekeire tekintettel az ügy további részleteiről jelenleg nem tudok tájékoztatást adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Budai Gyula képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A Gyurcsány-Bajnai-kormány minden idők legkorruptabb kormánya. A Városháza-ügy jól bizonyítja, hogy Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon emberei elfoglalták a Városházát. A Karácsony Gergely által nyilvánosságra hozott ingatlanok listája teljes mértékben megegyezik azokkal az ingatlanokkal, amelyek dokumentációját Berki Zsolt megkapta a Budapest Vagyonkezelő Központból. A maffia szerint működő hálózat emberei ott vannak a vagyonkezelőnél, és ott vannak a Városházánál. Én csupán azt kérem a nyomozó hatóságtól, hogy azokban az ügyekben, amelyekben nyomozás elrendelése történt, a lehető legpontosabban és leghatározottabban vizsgálják ki ezeket az ügyeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti Kontrát Károly államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Városháza-gate és a fővárosi ingatlanmutyiügyek a közvéleményt felháborító és felkavaró ügyek, de emlékezünk az erzsébetvárosi áramlopási és a bitcoinügyekre is. [[14.30]] A magyar rendőrség mindenkivel szemben határozottan fellép, aki megsérti a törvényt. Tájékoztatom, hogy a nyomozás kiterjed mindazon körülmények vizsgálatára és megállapítására, amelyeknek az elkövetett cselekmények büntetőjogi minősítése kapcsán jelentőségük lehet. A rendőrség a feladatainak ellátása során pártpolitikától, pártbefolyástól mentesen jár el. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen lépéseket tesz a magyar kormány a gyermekek nevelésének védelme érdekében?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Juhász Hajnalka jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A balliberális politikai elit ott tart Európában, hogy a gyermekek védelmét hormonkezelésben, nemi átalakító műtétekben és az LGBTQ-propagandában látja, amivel újabb sebet ejt az európai integrációs folyamaton, és olyan országokat zsarol átpolitizált áljogi eszközökkel, mint hazánk, amely Európa védőbástyája lesz a gyermekvédelemben; Európa védőbástyája még akkor is, ha a baloldal el akarja törölni a gyermekvédelmi törvényt, valamint nem támogatja a gyermekvédelmi népszavazást. Lássunk tisztán: ideológiai harc zajlik, és a nemzetközi szervezetek megfordítják és ellentétesen értelmezik az alapvető emberi jogokat. Mint Európa védőbástyájának meg kell állítanunk azokat a nyugati tendenciákat, amelyek folynak Hollandiában és Dániában, ahol a gyermekek esetében négyéves kortól zajlik a genderidentitás megerősítése; Spanyolországban, ahol 14 éves kortól szülői beleegyezés nélkül lehet nemváltoztatáson átesni; Svédországban, ahol 1500 százalékkal nőtt azoknak a kislányoknak a száma, akik fiúnak érzik magukat. Sikerre vittük a népszavazást már egyszer mi közösen, magyarok, ezért óriási felelősségünk van abban, hogy ilyen sorsdöntő kérdésekben, mint a szülők joga a gyermekek nevelése és szexuális felvilágosítása vonatkozásában, küzdjünk. Látnunk kell, hogy a népszavazás képes volt megállítani a kötelező kvótát és az illegális migráció kérdéskörét is, hiszen a gyermekek védelme Európa jövőjének védelmét is jelenti. Ezért kérdezem államtitkár urat, hogy mit tesz a magyar kormány a gyermekek nevelésének védelme érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az LMBT-szervezetek valóban egy új csatateret választottak, az óvodákat és az iskolákat, az óvodákba és az iskolákba akarják bevinni azt, amit ők saját felnőtt életükben gyakorolnak. Mi úgy gondoljuk, hogy minden felnőttnek magánügye a magánélete, de a gyerekek más kérdés. Amikor a szülők beengedik a gyermekeiket az óvodába, amikor a szülők beengedik a gyermekeiket az iskolába, akkor azt szeretnék, ha ott nem ellenük nevelnék a gyerekeket, hanem a családé lenne a gyermek nevelésének a joga. Márpedig jól látjuk, hogy ezt a liberális oldalon, a baloldalon másként gondolják. Olvashattunk más példákat is azon túl, amiket ön mondott. Például a BBC-ben egy angol pedagógus mondta, hogy minél fiatalabb korban el kell fogadtatni a gyerekekkel az LMBT-ideológiát, nehogy keresztény szemléletet tegyenek magukévá. Láttuk, hogy Belgiumban a járvány ellenére, amikor fontos műtéteket elhalasztottak 2020-ban, több mint 400 nemátalakító műtétre volt kapacitás. Ausztriában láthattuk, hogy a McDonald’sban a Happy Meal menü mellé egy LMBT-lobbista képével adtak reklámot, és az ő propaganda-meséskönyvét kérhették mellé a gyermekek. És láthattuk legújabban, hogy a mindnyájunk által finanszírozott Európai Unió LMBT különleges megbízottja beöltözött Szűz Máriának, és így provokálta a keresztényeket. Ennek semmifajta olyan tartalma nem volt, ami az LMBT-emberekkel kapcsolatos, ennek csak olyan tartalma volt, ami a keresztény embereket próbálta provokálni. Azt is láttuk, hogy miként akarta egy Soros-szervezet, a Háttér Társaság már 2010 előtt átírni a Nemzeti alaptantervet: médiaismeretből például a Pride-ról kell filmeket nézni, földrajzórán az LMBT-személyek földrajzi elhelyezkedéséről kell tanítani, iskolán kívüli programokban LMBT-szervezetekhez kell kirándulásokat szervezni, és ilyen kiállításokra kell elmenni. Magyarország az első európai uniós ország, ahol nem politikusok, hanem az emberek mondhatják el a véleményüket, hogy beengedik az LMBT-propagandát az óvodákba és iskolákba a gyerekeikhez vagy sem. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Juhász Hajnalka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm államtitkár úr válaszát. A civilizációs küzdelmünk része, hogy megvédjük zsidó-keresztény hagyományainkat, és küzdjünk a genderpropaganda és az illegális migráció ellen. Soha ne feledkezzünk arról el, hogy Alaptörvényünk kimondja a gyermekek születési nemének megfelelő önazonossághoz való jogot. Ezt kell védenünk, és a gyermekvédelemre vonatkozó népszavazás kapcsán pedig kérjük a magyarok erejét és támogatását, hogy megüzenjük Európának és megüzenjük Brüsszelnek, hogy kiállunk keresztény kultúránk és hagyományaink mellett. Köszönöm szépen a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Engedjen meg pár idézetet, amelyek az LMBT-szervezeteknél is tetszetős idézetek lennének: „A földi családot kell elméletben és gyakorlatban megsemmisíteni.”; „A család megszüntetése az egyik fontos szándékunk.”; „Az ateista állam a demokratikus.”; „Annyi rést kell ütni a keresztény állam gépezetébe, amennyit csak lehet.”; „A család eltűnik a tőke eltűnésével.” Ezek a mondatok lehetnének most is BLM-es tüntetésen vagy LMBT-tüntetésen szlogenek a transzparensekre írva, de nem most írták őket, hanem másfél évszázaddal ezelőtt Marx Károly vetette papírra ezeket a gondolatokat. Azok, akik magukat nagyon progresszívnek mondják, hogy ők hozzák ide a jövő társadalomképét, semmi újat nem hoznak: azt a családellenes, nemzetellenes és keresztényellenes ideológiát képviselik, amelyet Marx Károly is képviselt 150 évvel ezelőtt. Semmi újdonság, semmi progresszió, sem jövőkép, csak annak a szörnyű, diktatórikus, embereket elnyomó eszmerendszernek a képe sejlik fel ismét, amit Magyarország sajnos 40 évig megszenvedett; nem szeretnénk ebbe még egyszer belekerülni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Versenyképes oktatást versenyképtelen pedagógusbérekkel?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kérem, engedjék meg, hogy felszólalásomat kettő, a Jobbik számára evidenciaként ható idézettel kezdjem. Így szólnak: „Egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik.”, illetve „Olyan lesz a jövő, amilyen a ma iskolája.” Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kérem, higgye el, egyik gondolatot sem Brüsszel, Soros vagy éppen Gyurcsány sugallta Széchenyinek, illetve Szent-Györgyi Albertnek, és kérem, azt is higgye el, hogy én magam is szeretek inkább az ezernyi sebből vérző közoktatás három különböző szintjén pallérozódó csemetém, illetve kollégáim meglátásaira hagyatkozni. Úgyhogy kénytelen vagyok feltenni azt a kérdést, hogy a harmadik kétharmados ciklusuk vége felé hogyan állnak már annyiszor ígérgették a pedagógusbérek rendezésének kérdésével. Mi a helyzet, és akkor itt most az erkölcsi megbecsülésről ne is beszéljünk. Miniszterelnök Úr! A ma iskolájában, és véletlenül sem azokra a méregdrága elitiskolákra, magániskolákra gondolok, ahova a NER luxus-, urizáló, nagy parize… nagy parazitái is [[Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Nagy parizeres!]] előszeretettel íratják a gyermekeiket, hanem a mindennapos iskolára [[Az elnök csenget.]] ; bizony anyagi gondoktól küszködő, fáradt pedagógusok oktatják a gyermekeinket, ez egyáltalán nem nemzeti érdek. Mit kívánnak ennek érdekében tenni? Miniszterelnök Úr! Mekkora felelősséget érez ön abban, hogy mostanra az Európai Unión belül a hazai pedagógustársadalom az egyik legjobban elöregedett és leginkább elszegényedett? Ketyeg a nyugdíjbomba, ami fel fog robbanni, ráadásul a kötelező oltás miatt is több ezren hagyják ott a katedrát, és hozzáteszem, hogy nem jönnek a fiatalok, mert nem vonzó pálya, hiszen árufeltöltőként is kereshet annyit, mint, mondjuk, tanárként. Miniszterelnök úr! Mikor fejezik be végre azt, hogy odavessék a fideszes oktatáspolitika elé, amely egyébként tudás- és értelmiségellenes, áldozat gyanánt a nemzet napszámosait? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr! [[14.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. A pedagógusbérek Magyarországon alacsonyak, és ahogy ön mondta, elmaradtak a rivális ágazatok mértékétől. Ezen változtatni kell. A következő évben 10 százalékos pedagógusbér-emelést tudunk végrehajtani, és a következő időszakban, reményeink szerint a választások megnyerését követően pedig meg tudjuk ismételni azt az intézkedéssorozatot, amelyet 2013-14-ben tettünk, amikor az összes közalkalmazotti ágazat közül elsőként a pedagógusok bérét emeltük meg mintegy 50 százalékkal. Azóta az idő ezt már fölmorzsolta, a pedagógusoknak igazuk van, joggal érvelnek amellett, hogy következzen egy, a korábbihoz hasonló bérrendezés. Ez meg is fog történni. Most azonban annyit tudok mondani önnek is meg a pedagógusoknak is, hogy az önök szövetségesei pontosabban: most már az önökkel együtt kibővült szövetségesek, hívjuk baloldali blokknak az egyszerűség kedvéért; én is hadd legyek kedves önhöz 2010-ben 1400 milliárd forintot fordítottak oktatásra. Ez 2021-ben, abban az évben, ahol most tartunk, 2240 milliárd forint volt. Ez 72 százalékos növekedés. Szerintem is kevés, de még mindig sokkal több, mint az, amit önök tettek, amikor elvették a pedagógusoktól a jövedelmük egyhavi részét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, ön számokat sorolt, egyet viszont elfelejtett hozzátenni, azt, hogy 2010 óta mennyit gyengült a forint mennyit ócsították, ha így tetszik , és mekkora volt Magyarországon az infláció. Aztán, ha nemcsak Rétvári államtitkár úr propagandajelentéseit tetszene olvasgatni, hanem az önök által létrehozott Nemzeti Pedagógus Kar éves jelentéseit is, akkor láthatná, hogy világosan leírják, hogy a tanári bérek egész egyszerűen nem elegendők ahhoz, hogy értelmiségi életet lehessen belőlük élni. Ha megnézné a szakszervezetek által működtetett úgynevezett bérnyomásmérőt, akkor azt is látná, miniszterelnök úr, hogy havi szinten súlyos tízezreket vesznek ki a pedagógusok zsebéből, ugyanis 2014-es szinten fagyasztották be az úgynevezett vetítési alapot. S ha a miniszterelnök úr olvasna, mondjuk, Csath Magdolnát és megfogadná az ő szavait, akkor itt új klebelsbergi modellt vezetnének be, mert ami most van és amit terveznek, az nagyon-nagyon messze van ettől, ez pedig az ország versenyképességének és a nemzet jövőjének nagymértékben árt. Ebből nem kérünk, ezen fogunk változtatni a 2022-es győzelem után. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Annak, amit elmondott, a nagy részével egyetértek, és a teendőket is hasonlóképpen látom, mint ön, csak szeretném emlékeztetni arra, hogy önök azokkal fogtak össze, akik a pedagógusoktól elvettek egyhavi fizetést. Nem látom be, hogy mitől lenne jó a pedagógusoknak az, ha azok kerülnének kormányra, akik korábban elvettek tőlük egyhavi fizetést. Lehet, hogy velünk sincsenek megelégedve, de mi nem vettünk el tőlük egyhavi fizetést, hanem próbáltuk emelni a béreket. Miért lenne jó az, ha visszatérnénk a múltba? Magyarországnak előre kell mennie és nem hátra. De miután ön azt mondta, hogy nyerni fognak, ezért fontosnak tartom, hogy emlékeztessem néhány korábbi kedves gondolatára, mert korábban mégiscsak úgy emlékeztem önre, mint a legradikálisabb Gyurcsány-ellenes potenciális szövetségesünkre. Nem ok nélkül tettem ezt. 2016. augusztus 30-án azt mondta: „Szégyen, hogy a 2006-os rendőrterrorért felelős Gyurcsány Ferenc és társai nem kerültek rács mögé.” 2019 januárjában kizárta az együttműködést Gyurcsány Ferenccel. 2020 januárjában arról beszélt, hogy nem lehet közös listája az ellenzéknek. Képviselőtársam, hogy vegyük önt ezek után komolyan? Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány embernek kell még meghalnia?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ott folytatnám, ahol a kérdésem abbahagytam, s szülők és tanárok jelzéseit olvasnám tovább. „A nagyok a suliban úgy készülnek témazáróra, érettségire, felvételire, hogy tanárok, tantárgyak tűnnek el hetekre, hónapokra, helyettesítés másfél éve nincs. Az oktatási, járványügyi és valamennyi központ szintén a vállát vonogatja, hogy oldják meg, miközben nem tesztet, de … maszkot nem kap semmilyen tanár sehol, semmikor. Ha végre egyszer egy rohadt hétig a tanár és a teljes osztály is bent van a suliban, gyorsan írnak nyolc témazárót, hogy legyen jegyük is. Persze, a témazáró mindenkinek szarul sikerül, hiszen az anyagot nem adta le senki, a dolgozatokra nem készít fel senki, időt nem tudnak adni rá.” Ezeket írják nekünk nap mint nap, de ezt államtitkár úr is fellelheti az interneten, és remélem, hogy ön is megkapja ezeket a jelzéseket a szülőktől, a pedagógusoktól. Államtitkár úr azt mondta, és a miniszterelnök úr is azt mondta, hogy mindenre felkészültek, és a járványt kezelik. Akkor mondják meg, hogyan fordulhat elő s még egyszer felteszem a kérdést , hogy 5 milliárd forint értékű tesztet semmisítettek meg. Ha ezt készletkezelésnek lehet nevezni, akkor nevezzék annak. 5 milliárd forint értékű! S közben egy magyar családnak akár 80-100 ezer forintba is kerülhet, ha tesztelni akarja a családját. Hogy fordulhat elő az, államtitkár úr, hogy ezt nem adtuk oda a magyar családoknak, édesanyáknak, édesapáknak, gyerekeknek? Gulyás miniszter úr azt mondta, hogy nem lehet az adófizetők pénzét elpocsékolni. Önök elpocsékolták. Hogy fordulhat elő, hogy nem adták oda ingyen a magyar adófizetők pénzén vett tesztet azoknak a magyar családoknak, akik csak pénzért juthatnak a teszthez hozzá?! Önök meg megsemmisítettek 5 milliárd forint értékű tesztet. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha a képviselő asszony ott folytatta, ahol abbahagyta, akkor én is. Eltelt a legutóbbi válaszom óta egy-másfél óra. Tegnap volt 17 éve, hogy ön az egyik arca volt annak a kampánynak, amelyben magyart magyar ellen uszítottak. Azt írták a plakátra, hogy felelős döntés, tisztelt képviselő asszony. Az lenne a felelős döntés, hogyha 17 év és 1 nap után ön elnézést kérne a magyar emberektől. Ezt az ön mögött ülő Mesterházy Attila meg tudta tenni, amikor elment Erdélybe és elnézést kért amiatt, amit az MSZP akkor tett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ön miért nem tudja 17 év után belátni, hogy a magyarság ellen elkövetett bűn volt az, amit végeztek? De ugyanilyen bűn lenne napjainkban, ha László Imrének, az önök egészségpolitikusának megvalósulna a terve, hogy a kórházak 45 százalékát bezárják. Akkor hol kapnák meg az oltásokat az oltási akcióhéten az emberek? Akkor hol kezelnék a koronavírusos betegeket? Vagy ha még mindig vizitdíjat kéne fizetni, ha még mindig kórházi napidíjat kéne fizetni, amit önök vezettek be és mi segítettünk az embereknek egy népszavazással, hogy ezt eltöröljék , akkor hol történne a járványkezelés. Hol lenne a magyar járványkezelés akkor, ha az embereknek először a vizitdíj-automatát mutatnák meg, hogy ott kell fizetni? Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarországon 27 százalékos a harmadik oltással, az ismétlő, emlékeztető oltással átoltottak aránya; az Európai Unióban meg 12 százalék. Ön is láthatta, itt volt a parlamentben, amikor a 25 százalékos átoltottságot, az 50 százalékos átoltottságot más országok előtt értük el azért, mert nem hallgattunk önökre. Önöknek a mai napig fenn van a Parlament honlapján és érvényes az az országgyűlési határozati javaslatuk, amivel betiltanák a kínai és az orosz vakcinát, amely vakcináknak a pár héttel ezelőtt közölt tudományos kutatás szerint körülbelül 4 ezer magyar ember köszönheti az életét. Önök hogyan mernek még a járványkezelés kapcsán bárkit is számonkérni, amikor képviselőként nem azért tettek, hogy Brüsszelből több, közösen beszerzett vakcinát kapjunk, vagy hogy ne 12 hónap alatt érkezzenek ide a lélegeztetőgépek, hanem 12 nap alatt? Önök csak annyit tettek, mint 17 évvel ezelőtt, hogy a magyarokat veszélyeztették, akkor magyarok és magyarok egységét, most pedig a magyarok egészségét és a magyarok életét azzal, hogy folyamatosan a vakcinák ellen hangolnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt is. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. 35 611 fő. Mikor kérnek bocsánatot a gyilkos járványkezelésükért? 35 611 fő! Mikor kérnek bocsánatot a magyar emberektől azért az ellopott több száz milliárd forintért, amit önök a járványkezelés kapcsán elloptak a magyar adófizetőktől? Mikor kérnek bocsánatot? Mikor kérnek bocsánatot azért, mert elégettek 5 milliárd forint értékű ingyenes tesztet, amit oda lehetett volna adni az embereknek? Mikor kérnek bocsánatot azért, hogy nem csuknak le egyetlenegy fideszes vállalkozót sem, pedig a környező országokban már buktak bele miniszterek akár a lélegeztetőgép-beszerzésbe, akár a tesztek beszerzésébe. [[14.50]] Önöknél nem, önök nem kérnek még bocsánatot sem, ugye, államtitkár úr? Hanem azt mondják, hogy önök mindent jól csináltak. 35 611 embert jelentettek be a mai nap folyamán. Mikor kérnek bocsánatot ezeknek az embereknek a családtagjaitól? Erre adjon választ, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Minden honfitársunk hiányzik nekünk, akit elvesztünk, és azért dolgozunk, hogy minél kevesebben legyenek azok, akiket elvesztünk. És ha ön megnézi az európai uniós országokat és Magyarországot, hogy melyik országban mennyi volt a többlethalálozás 2019-hez képest, a járvány előtti utolsó évhez képest, akkor, azt hiszem, hogy büszkék lehetünk a magyar orvosokra, büszkék lehetünk a magyar ápolókra, és büszkék lehetünk mindenkire, aki a védekezésben közreműködött. Mert ha a ’20-as adatokat nézem, a többlethalálozási adatokat, akkor a magyar orvosok, ápolók és védekezésben közreműködők jobban tudtak dolgozni, mint a franciák, a máltaiak, a horvátok, a portugálok, a szlovákok, a hollandok, a litvánok, a románok, a csehek, a bolgárok, a belgák, a szlovének, a lengyelek, az olaszok és a spanyolok. Mert sajnos Európában a magyar többlethalálozás másfélszerese volt az átlag az Európai Unión belül. És ha az idei évet nézi, ami még nem teljes év, akkor is azt láthatja, hogy a magyar védekezés a legeredményesebb volt a visegrádi országok közül, és alig van egy-két közép-európai ország, mondjuk, Ausztria és Szlovénia, ahol jobbak az adatok, és kevesebb a többlethalálozás. Köszönet a magyar orvosoknak, köszönet a magyar ápolóknak ma is, holnap is és mindennap. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 14 óra 51 perc van, az azonnali kérdések órájának végére értünk. [[Számos képviselő elhagyja az üléstermet. Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérem mindazokat, akik halaszthatatlan fontos ügyben most elhagyják az üléstermet, hogy azt a lehető leggyorsabban és legzajmentesebben tegyék, hogy folytatni tudjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Elég erős volt itt a verseny az elmúlt mintegy egy-két órában. A járványkezelés kapcsán elhangzottak különböző adatok és vádak arról, hogy Magyarországon hogy nem működik a lakosság tesztelése, hogyan nincsen normális, követhető kontaktkutatás, hogyan és miért kellett megsemmisíteni ötmilliárd forint értékben olyan PCR-teszteket, amelyekkel a magyar lakosságot lehetett volna tesztelni, ami azért elég erősen felveti a kormány felelősségét a járványkezelésben. Elhangzott az is, az az országgyűlési határozati javaslat, amit még a baloldali ellenzéki pártok nyújtottak be, amelyek az orosz és a kínai vakcinával való oltást tették volna lehetetlenné, tiltották be, úgyhogy azt kell mondanom, hogy elég erős a verseny, ha megnézzük, hogy ki viselkedett felelőtlenebbül az elmúlt mintegy egy-másfél évben a koronavírus-járvány kezelése kapcsán. Mind a kormánypártok, mind a baloldali ellenzéki pártok kivették azért a maguk részét. Nos, van egy olyan lehetőség, hogy mindenki kicsit ezt a csorbát kiköszörülheti. A holnapi napon tárgyalja ugyanis az Igazságügyi bizottság azt a képviselői indítványát a Polgári Válasznak, amely lehetővé tenné, sőt nemcsak lehetővé tenné, hanem kötelezné, hogy minden országgyűlési képviselőnek kötelező jelleggel felvegye az oltást. Azért van erre szükség, mert bár az Országgyűlés Hivatala dolgozóinak ez kötelező, minden egyes munkavállalónak, aki az Országgyűlés Hivatalában dolgozik, be kell oltatnia magát. Ugye, van egy joghézag, és nekünk, országgyűlési képviselőknek nincsen munkaadónk, pontosabban: a munkaadónk a magyar nép, ezért nincs, aki elrendelje ezt a kötelező oltást. Márpedig ez szerintünk nagyon nincs így rendben. Örömmel látom azt viszont, hogy néhány képviselőtársam felvállalta ezt az ügyet, és támogatólag nyilvánult meg. Örömmel látom azt, hogy végre van egy olyan ügy, amelyben sikerült a pártpolitikai hovatartozást félretenni, és az MSZP frakciójától kezdve egészen a Mi Hazánk Mozgalom volt képviselőjéig, Fülöp Erikig többen támogatólag nyilatkoztak. Úgyhogy azt szeretném kérni önöktől, minden egyes képviselőtársamtól, függetlenül attól, hogy melyik pártnak a tagja, hogy vállaljuk a felelősséget, és vállaljuk a példamutatást ebben az ügyben. Egészen elfogadhatatlan az, hogy ma Magyarországon közvetett módon oltásra lehet kötelezni valakit úgy, hogy közben azok az emberek, a képviselők, a törvény őrei, akik ezért felelősek, magukra nézve ezt nem tekintik kötelezőnek. Hát, Kontrát Károly belügyi államtitkár úr arról beszélt most, félórával ezelőtt, idézem őt: „senki sem állhat a törvények felett, a törvények mindenkire vonatkoznak” egy egészen más ügyben. Most azt szeretném kérdezni, hogy ha a törvények mindenkire vonatkoznak, és senki sem állhat a törvények fölött, akkor hogy lehet az, hogy a kötelező oltás ügyében az országgyűlési képviselők a törvények fölött állnak. Önök ezt szemrebbenés nélkül tűrik és eltűrik. Hol van ilyenkor a jogegyenlőség? Hol van ilyenkor „a törvények előtt mindenki egyenlő” elve? Az az igazság, hogy ebben az ügyben teljesen hiteltelen bármilyen felvilágosító kampány, bármilyen kormányzati kommunikáció, ha az emberek azt látják, hogy azok az emberek, akiknek példát kéne mutatniuk, akiknek magukon kéne kezdeni a törvények betartását, semmilyen hajlandóságot nem mutatnak arra, hogy magukra nézve is kötelezőnek ismerjék ezt el. Könnyű belátni, hogy a mostani helyzetben, amikor számos kérdés, félelem, szorongás van az oltásokkal kapcsolatban, minden egyes ilyen akciónak, minden egyes ilyen hozzáállásnak nagyon-nagyon rossz üzenete van. Ezért kezdeményeztük a kötelező oltás mellett azt is, hogy a magyar kormány végre adjon ki adatokat, lássuk meg, hogy a magyar kórházakban ápolt, a súlyos ápolásra szoruló, a lélegeztetőgépen tartott emberek közül hány oltott és hány oltatlan van. Néhány adatot tudunk csak, amik lassan szivárognak például a Magyar Orvosi Kamara részéről, de ha ezekhez az adatokhoz lenne mindenkinek hozzáférése, akkor, azt gondolom, hogy nagyon sok félelemmel, téveszmével és összeesküvés-elmélettel fel lehetne venni a versenyt. Úgyhogy kérem önöket, mutassanak példát, vállalják a felelősséget ebben az ügyben, ha már a többi számos, más fontos ügyben korábban nem sikerült. A Polgári Válasz ebben az ügyben is, mint minden másban a józan ész, a példamutatás és a felelősség pártján van. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Több körben borzolta a kedélyeket, hogy szeptember 1-jén Magyarország Kormánya egy olyan kormányrendelettel élt, amely újfent, újabb körben megkönnyíti harmadik országokból, adott esetben egzotikus országokból a munkaerő szervezett importját és betelepítését Magyarországra. Éles ellentétben áll mindez a kormányzati kommunikációval, bár ez már megborult a letelepedési kötvények időszakában, amikor gazdag migránsoknak pénzért adták oda a magyar állampolgárság előszobáját, és bizony a vendégmunkásfronton is azt látjuk, hogy Magyarország Kormánya kevéssé foglalkozik a kényszerből külföldre távozott magyarok számára a szülőföldön való boldogulást elősegítő programok kidolgozásával. [[15.00]] Megtűri azt is, hogy Magyarországon igen széles körben, százezres nagyságrendben inaktívak maradjanak olyan polgártársaink, akik adott esetben tudnának dolgozni, ha a kellő lehetőségeket megkapnák ehhez. Ezzel párhuzamosan megegyezést köt a Vietnámi Szocialista Köztársasággal, az Indonéz Köztársasággal, illetve a Fülöp-szigetekkel azt illetően, hogy szervezetten importálja a munkaerőt, a munkáskezet onnan több multi cég üzemébe, ezzel hozzájárulva a kényelmetlen, rugalmatlan munkakörülmények elfogadtatásához és a nagyon lassan emelkedő munkabérszínvonal nagyon lassú emelésének az elaprózódásához vagy adott esetben a megállításához. Azt látjuk ezzel szemben, hogy 2021 novemberében a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat regiszterében több mint 240 ezer magyar álláskereső szerepelt, és bizony a tárgyhónapban csak 143 ezer álláskereső volt jogosult bármilyen pénzbeli ellátásra. Európa legkegyetlenebb kormánya ugyanis olyan szűkmarkú munkanélküliségi ellátási rendszert üzemeltet, amelyből következően nagyságrendileg százezer honfitársunk hiába keres munkát jóval több mint három hónapja, nem jogosult semmiféle állami ellátásra, a kivéreztetett önkormányzatok irányába próbálja terelgetni őket Magyarország Kormánya. Ennek a sikerkvóciense közismert. Azt látjuk ezzel szemben, hogy miközben Európa legkegyetlenebb kormánya három hónapig folyósít egy erősen csökkentett összegű munkanélküli-ellátást, az álláskeresés átlagos ideje a vizsgáltak körében 14,6 hónap. Látjuk tehát, hogy majdnem egyéves időszak teljes mértékben ellátás nélkül marad azok esetében, akik segítséggel lehet, hogy éppen olyan munkaköröket tudnának betölteni, amilyenekre szervezetten hoz vendégmunkásokat a filippínó világból vagy éppen az Indonéz Köztársaságból Magyarország Kormánya. Azt is látjuk, hogy 2021 novemberében 17, majdnem 18 ezer pályakezdő szerepelt a nyilvántartásban. Tehát ha megvizsgáljuk a szakmák jegyzékét, ahova külföldieket importálna a kormány, akkor azt látjuk, hogy asztalos, lakatos, éttermi dolgozó tekintetében talán ezek a pályakezdők megfelelő motivációs rendszer ismeretében alkalmasak lennének arra, hogy betöltsék ezeket a munkaköröket. Nyilván figyelembe kell venni a földrajzi pontokat és a lakóhelyüket, de az is egyértelmű, hogy észszerű beruházáselosztással lehetne segíteni ezen a helyzeten. Még fájdalmasabb a kép, ha a tartósan, egy éven túl nyilvántartásban lévő álláskeresőket vizsgáljuk. Ők majdnem 17 százalékkal többen vannak, mint egy évvel korábban, tehát látszik, hogy a 94 ezer tartósan állást kereső olyan helyzetben van, hogy keresi azt az állást, de segítség híján nincs esélye megtalálni. Megint csak adódik a kérdés, hogy ha több mint 30 hiányszakmát jelöl meg Magyarország Kormánya, és ide a Vietnámi Szocialista Köztársaságból hív dolgozókat, miért nem vizsgálja meg, hogy a százezrével inaktív körben lévő magyar polgárok nyitottak lennéneke, mondjuk, államilag finanszírozott átképzési programra. Mondjuk arra, hogy egy tisztességes lakhatási programmal megjelenjenek az elsődleges munkaerőpiacon. Mi, jobbikosok állítjuk, hogy a jóléti szabadság esélye mindenkinek jár, ezeket a kapukat tehát indokolt lenne kinyitni. Egyértelmű a helyzet Magyarországon: itt vannak több mint 200 ezren azok, akik alkalmasak lennének arra, hogy adóbefizetéseikkel is gazdagítsák ezt az országot minden hónapban, és külhonba kényszerülten további százezrekkel találkozunk, akik megfelelő motivációs környezet esetében szintén tudnák gazdagítani ezt az országot. Magyarország Kormánya egy másik utat választott. 2014-ben nagyságrendileg 20 ezer fölött volt egy picivel az új kiadott tartózkodási engedélyek száma, 2019-ben ez már meghaladta a 60 ezret, megháromszorozta tehát a külföldről importált munkáskezek számát a kormány. Mi ezzel szemben a szülőföldön boldogulás lehetőségét szeretnénk biztosítani, jólétet és szabadságot minden magyarnak. Köszönöm a figyelmet és a türelmét, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nincs miért a türelmemet kérni, másodpercre pontosan fejezte be a felszólalását. Köszönöm szépen. A Fidesz képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra Ovádi Péter képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hat évvel ezelőtt a magyar kormány és a megyei jogú önkormányzatok szövetséget kötöttek, ebből a szövetségből lett a „Modern városok” programja. 2016-ban Veszprém megyei jogú város is megkötötte ezt a kormányzattal. Elmondhatjuk, hogy akkor még álomnak tűntek azok a projektek, amelyeket azóta már sikerült megvalósítanunk, átadnunk, a Veszprém és térségiek pedig már használhatják is. Ha erre a programra tekintünk, talán az egyik leglátványosabb beruházásunk volt a veszprémi sportuszoda. A sportuszoda már nagyon régi álma volt a Veszprémben és térségében élőknek, mert Veszprém egy sportos város, és nagyon szerettük volna, hogy saját uszodánk legyen. A „Modern városok” programja ezt lehetővé tette, otthont adva például Rasovszky Kristóf olimpiai ezüstérmes sportolónknak is. De természetesen az iskolás gyermekek, óvodások is tudják használni. Nagyon nagy hiány volt Veszprémben az, hogy a Veszprémi Torna Club, amely több mint 50 éves, nem rendelkezett rendes tornászgyakorlóval. A „Modern városok” programjában ezt a kívánságunkat is szerepeltettük, és e program keretében az elmúlt héten át is tudtuk adni a tornászgyakorlót Magyar Zoltán olimpiai bajnokkal és Berki Krisztián olimpiai bajnokkal. Azt gondolom, ahogy ők is elmondták, hogy XXI. századi körülmények között tudnak a veszprémi tornászok tornázni, és nagyon impozáns az épületünk, amelyre nagyon-nagyon büszkék vagyunk. De az elmúlt hónapokban tudtuk átadni a Csermák Antal Zeneiskola felújított épületét, amely, azt gondolom, a kulturális főváros cím birtokosaként nekünk nagyon-nagyon fontos volt, hiszen a zeneiskolába nagyon sok növendék jár. Illetve ha a kultúráról esik szó, nagyon fontos megemlítenünk azt is, hogy a Veszprémi Petőfi Színház rekonstrukciója is elkezdődött, az első ütemének felújítási munkái már zajlanak. De ha a „Modern városok” programjára tekintünk, láthatjuk, hogy a Veszprémi Szakképzési Centrummal, illetve a vállalkozókkal közösen a Szakipark, Iparos Park fejlesztése is nagyon jó ütemben halad. Ha a fejlesztéseket soroljuk a térségben, akkor a 8-as út, a déli elkerülő fejlesztése is kell hogy szóba jöjjön. Egy újabb szakaszt tudunk nemsokára átadni. Itt is nem győzöm hangsúlyozni, hogy nagyon szépen köszönöm a Veszprém és térségében élő lakosoknak a türelmét, hiszen a felújítás mindig lezárásokkal is jár. De mire elkészül, tényleg egy nagyon jó minőségű úton tudunk közlekedni. Ha a „Modern városok” programjára tekintünk, akkor az tovább folytatódik, hiszen egy új beruházás is elindul, ez pedig nem más, mint a belterületi utak javítása. Erre az önkormányzat 5 milliárd forint értékben kapott támogatást. Veszprém és térsége abban a szerencsés helyzetben is van, hogy 2023-ban „Európa kulturális fővárosa” lesz. Ezzel a programmal is jár infrastrukturális fejlesztés. Nagyon szépen köszönjük Magyarország Kormányának, hogy ezt a programot is államilag támogatja. Két olyan beruházás is elindult, amelyet régóta vártak már a veszprémiek. Az egyik a Heim Pál Gyermekkórház régi épületének felújítása. A másik pedig a Jókai utcában ez a régi Hosszú utca a 8. számú épület, az emblematikus Ruttner-ház megújítása, most erre is sor kerülhet. Azt gondolom, hogy közösen a kormánnyal Veszprém és térsége is jó úton halad a fejlődés irányán, úgyhogy ezt az irányt akarjuk a későbbiekben is tartani. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyakorta vetik oda félvállról az érdi kormánypárti képviselők, legyen szó a helyi testületi ülésről vagy akár itt, a parlament plenáris üléséről, akár egy zavaros hátterű kiadványról, amelyet Érdi Híreknek neveznek, hogy nem történik semmifajta fejlesztés Érd megyei jogú városában. Az Érdi Híreket egyébként azok a szerencsések, akik még nem találkoztak vele, nagyjából úgy tudják elképzelni, mint egy városi Pesti Srácok nyomtatott formája. Ne akarjanak vele találkozni! [[15.10]] Aradszki András képviselőtársam a fejlesztések ügyében nem sok alapot képzett magának az elmúlt, nagyjából 2-2,5 évben, amióta neki nem tetsző eredmény született a helyhatósági választásokon, ő kritizálni tudja a jelenlegi városvezetést. Rögtön mondom is, hogy miért. Az előző vezetés 13 év alatt nem tudott olyan ipari parkot fejleszteni a városban, amely elegendő helyiiparűzésiadó-bevétellel látná el a települést, ezért az elmúlt évek során nagyságrendileg 1 milliárd forintos költségvetési segítségben részesült a település. Ezt rendre megkapta Érd városa, 2019-ben azonban a helyhatósági választásokat követően ez a segítség már elmaradt. Ugyanez történt 2020-ban is, majd nem került el bennünket sem a helyiparűzésiadó-bevétel csökkentése, valamint a gépjárműadó elvétele sem. Így tehát 3,2 milliárdos hiányt torlaszoltak fel ezek az erők az érdi költségvetésben. A városvezetés azonban nem ijedt meg, megkezdte a kormánnyal a tárgyalásokat, és 777 millió forintos kompenzációt alkudott ki. Mondom, hogy miért beszélek erről, szemben azzal, amit Aradszki András képviselőtársunk állít, hogy ő szerezte ezt a pénzt. A városi televízióban Aradszki András képviselőtársunk azon a napon, amikor kormányhatározat született erről a 777 millió forintról, azt mondta, hogy maximum ha 100 millió forintos kompenzációt tud elképzelni Érd városának, vagyis nem tudott arról, hogy a kormány már meg is ítélte a tárgyalások alapján a városnak. Az ellenzéki szövetség a pénzhiány ellenére elkezdte betartani az ígéretét. Szerencse is kellett hozzá, de, tisztelt képviselőtársaim, ülnek ebben a teremben rajtam kívül sportolók, és azt tartjuk, hogy az életben annak van szerencséje, aki a legtöbbet tesz azért, hogy a szerencse a lehető legkevesebb szerepet játssza. Hát, ez történt, azt hiszem, az érdi aszfaltozási programmal is, merthogy amikor a pénzhiány ellenére bele akart fogni a választási ígéretek megvalósításába az új városvezetés, akkor az M1-esről mintegy száz kilométernyi aszfaltot martak le, és ez kedvezményesen megvásárolható volt. Szerény műszaki tartalommal tehát, de elkezdődhetett a városi aszfaltozás, ami egyébként egy egyedülálló helyzetet kíván felszámolni, hiszen az utak közel háromnegyede burkolatlan ebben a városban. A jelenlegi városvezetés 30 utcát burkolt így le, és közbeszerzési eljárás keretében további 15 utcára szerződött le. Ez bő két év alatt 45 utcát jelent. Tisztában vagyunk azzal, hogy lehetett volna többet is, de akkor lehetett volna többet, hogyha a városnak egy kicsit nagyobbak a pénzügyi lehetőségei. Elindult ezenfelül egy járdaépítési program, amely a mentőknél, a Diósdi úton, a Szovátai utcában, az Alsó és Felső utcában, a Bajcsy és a Balatoni út egy szakaszán megkezdte, illetve be is fejezte már bizonyos szakaszokon a járdaépítést, valamint pályázati pénzből kezdte el törleszteni évtizedes adósságát, például a Szapáry-kastély és a gazdatiszti ház mögötti erdős-bokros területen az illegálisan lerakott hulladék felszámolását és elszállítását. És fontos megjegyezni azt is, hogy a rendszerváltás óta először a jelenlegi városvezetés tett lépéseket arra, hogy az érdiek által nagyon is kedvelt egykori Szapáry-kastély újraépítésre kerülhessen a mohácsi csata 500. évfordulója alkalmából, ugyanis innen indult II. Lajos a csatába. Jó lenne, hogyha ezt is figyelembe vennék a kormánypárti képviselőtársak. A Beliczay-szigeten a Beliczay-ház rekonstrukciója elindul, és az eddig szellemházként működő termálhotel is felújításra kerül. Itt múzeum lesz, ugyanis nem elegendő a rentábilissá tételére a szobaszám. Ezt korábban az építéskor rontották el; erről a városvezetés nem tehet, de mindent megtesz annak érdekében, hogy a lehető legtöbbet hozza ki a helyzetből, pontosan ugyanúgy, ahogy a rendkívül szorult financiális helyzetből. Nem igaz tehát, amit nagyon sokszor vetnek fel fideszes politikusok, hogy a városvezetés tétlen, az azonban igen, hogy igenis a szerény lehetőségekhez képest a lehető legtöbbet hozta ki a helyzetből. Kormányváltás után még több jut. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Fidesz képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház, ezek a települések tartoznak Pest megye 5. számú választókerületébe. Ez egy olyan térség, ami az ország egyik leggyorsabban fejlődő térsége. De nemcsak a leggyorsabban fejlődő térség, hanem olyan térség is, amelyben jó élni, ahol az életminőség is kiemelkedő az ország többi részéhez képest, sőt ma már felmérések is igazolják, hogy bizony ez a terület olyan terület, a Dunakeszi Járás olyan terület, ahol az életminőség valóban kiemelkedően magas. Mi ennek a titka? Hogyan lehet az, hogy ez a településcsoport, ezek a települések ilyen gyorsan tudtak fejlődni az elmúlt években, az elmúlt tíz esztendőben? Hogyan válthattak ezek a települések alvótelepülésekből igazi közösséggé, igazi közösségekké? Hiszen ezeken a településeken nemcsak lakók vannak, hanem olyan emberek, akik sokat tettek annak érdekében, hogy itt igazi közösség formálódjon, hogy gyors legyen a fejlődés, hiszen itt a földből iskolák, óvodák nőttek ki e Ház falai között már beszéltünk erről , komoly közlekedésfejlesztés valósult meg, emeletes vonatok is járnak már, és a terveink között szerepel még elkerülő utak megépítése, vasútfejlesztés, iskolafejlesztés, és tovább szeretnénk haladni azon az úton, amit eddig megkezdtünk. Ezért is külön öröm számunkra, hogy az utóbbi időszakban olyan fejlesztések és olyan döntések valósulhattak meg, amelyek az itt élő embereket szolgálják. Igen, nagyon sok olyan döntés van, és engedjék meg, hogy a kormányzat néhány olyan döntéséről néhány szót mondjak, ami az országot összességében is érinti, de ezt a területet különösen, hiszen itt nagyon sok fiatal, fiatal családos van. Ilyen a fiatalokat, a fiatal munkavállalókat érintő kedvezmény, a 25 év alattiak adókedvezménye. Ez nálunk a térségben 15 ezer fiatalt érint potenciálisan, tehát ez nagyon nagy segítség. Ugyancsak nagy segítség az itt élők számára, hogy az utóbbi időben olyan döntések születtek, amelyek a béreket is növelték, hiszen a minimálbér is 200 ezer forint lesz, és 260 ezer forint lesz a garantált bérminimum, tehát a szakemberek minimális fizetése, ami rendkívül sok embert érint a választókerületben, és ugyancsak nagyon fontos az idősek támogatása is, hiszen az idősek azok, akik a család részét képezik. Azokban a családokban, ahol van nagymama, van nagypapa, ők nagy segítséget tudnak adni a családoknak, a fiatal családoknak a gyerekekkel kapcsolatban is. Nos, azok a döntések, amelyek legutóbb megszülettek, mint például a nyugdíjprémium kérdése, a nyugdíjprémiumról való döntés, 27 ezer nyugdíjast érint az én választókerületemben. Nagyon komoly döntés, és nagyon nagy támogatás is, és ugyanilyen nagy támogatás a tavaly áprilisban született döntés, amelynek a végrehajtását felgyorsította a magyar kormány, hogy a következő évben visszaépül a 13. havi nyugdíj, és mostantól kezdve nálunk is mind a 27 ezer nyugdíjas meg fogja kapni jövő évtől kezdődően a 13. havi nyugdíjat is. A 13. havi nyugdíj tehát óriási segítség: nagy segítség a magyar családoknak, nagy segítség a magyar nyugdíjasoknak is. És számos ilyen segítséget tudnánk még felsorolni, ami a magyar családokat érintő segítség. Azok kapcsán, akik családban nevelik a gyermekeiket, ha az ország gazdasági teljesítménye komoly, hogyha erős egy ország, akkor igenis gondolni kell a magyar családokra. A magyar családok, amelyek megszenvedői voltak a koronavírus-helyzetnek, azok, akik gyereket vállaltak, pontosan tudják, hogy milyen nehézséget okozott, amikor a gyerekek nem tudtak iskolába menni, hogy hogyan kellett megszervezni a gyerekek felügyeletét, a gyerekekre vigyázást. Igenis, hogyha az ország gazdasági teljesítménye megengedi, akkor segíteni kell ezeket a családokat is, és ezért nagyon komoly döntés, hogy a befizetett szja, amit befizettek a magyar családok, a gyereket vállaló családok, visszajár a magyar családok számára. Ez is több ezer családot érint abban a választókerületben, ami az én választókerületem, ami az ország egyik legfiatalabb választókerülete, és ahol a legtöbb gyerek is van, hiszen a Dunakeszi Járás az a járás és az a tankerület is egyben, ahol a legtöbb gyerek van, és ahol a legtöbb gyereket nevelik a családok. Nagy segítség ez a magyar családoknak és az ott élők nevében szeretnék köszönetet mondani a magyar kormánynak azért a segítségért, amit a Dunakeszi környékén élőkért tett. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó. [[15.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! „A soproni fenyves erdők aljában”, szólt valamikor a nóta. Lehet, hogy ezt a nótát a valóságban sajnos már nem sokáig tudjuk énekelni. Ifjúkoromban, gyermekkoromban szüleim sopronbánfalvi házával szemben is még fenyves erdő volt, ahol, mi tagadás, a nyarakat a szomszédbeli fiúkkal együtt töltöttük. De még 30 évvel ezelőtt is a négyezer hektáros soproni erdőségekből ezer hektáron bizony lucfenyők állottak. Jelenleg már csak kétszáz hektárra zsugorodott ez a terület, és félő, hogy a klímaváltozás, az általános felmelegedés hatására nagyon vissza fog a továbbiakban is szorulni a lucfenyők élővilága. Ez úgy kezdődött, hogy már a kilencvenes években is nagyon sok csapadék hiányzott a lucfenyőknek, hiszen a lucfenyő a magasabb területek, a hegyvidék fája, amely bőséges csapadékot is kíván. A kilencvenes években kezdődött el ez a visszaszorulása a lucfenyőknek, a szárazság miatt a legyengült fákat megtámadta a szú, így aztán ki kellett őket vágni. A soproni erdőgazdaság, egyébiránt nagyon helyesen, aztán általában tölgyekkel, bükkökkel pótolja a lucfenyőket, mert sajnos már valóban magról nem élnének meg ezek a gyönyörű fenyők. Az az igazság, hogy természetesen a klímaváltozás és az erdők védelme egy olyan ügy, amelyet még csak nem is hazánk kormánya tud megoldani, hanem egy globális összefogásra van szükség. Ugyanakkor azt gondolom, hogy ebben az ügyben is nagyon fontos volna az, hogy ne csak a gazdasági szempontok érvényesüljenek hazánkban, hanem valóban a természeti környezetünk védelme; itt utalnék a Fertő tavi megalomán fideszes nagyberuházásra is, amely szintén a választókörzetemben nagy port vert fel. Itt igazándiból, ráadásul az erdőségek tekintetében még aztán ehhez hozzácsatolódik az is, hogy a Fidesz által kinevezett kuratóriumnak a Soproni Egyetemen amely alapvetően egy erdészeti és faipari egyetem volt hajdanán Csányi bankvezér a kuratóriumvezetője, és különös tekintettel arra, hogy itt erdőgazdálkodás is folyik, én azt gondolom, hogy ez nem egy megnyugtató hír a soproni polgároknak. De bizakodó vagyok, amennyiben a soproni régió polgárai bizalmat szavaznak nekem a jövő évi választáson, úgy a jövőre felálló nemzeti egységkormányunk itt is meg tudja a további negatív tendenciákat állítani. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Közel 20 százalékkal fog idén a karácsonyfa drágulni az eladók szerint. Ráadásul egy olyan trükköt is bevetnek mostanában az eladók, amelyet megszoktunk sajnos egyre inkább, és nagyon kell figyelnünk arra, amikor egy terméket megvásárolunk, hogy bizony nem méterre mérik már a fenyőfát most karácsony előtt, hanem darabszámra. Itt mindenkinek a figyelmét fel szeretném arra hívni, hogy nagyon jól nézze meg, hogy a darabszám hogyan vetődik le aztán egy méterre átszámított árhoz, hiszen ez egy bújtatott áremelésnek is lehet aztán egyfajta, a kereskedelem által használt eszköze. Az, hogy a körülbelül két és félmillió eladott karácsonyfa közül 400-500 ezer általában import, még inkább nehezíti és súlyosbítja az általános inflációt azzal, hogy az euróval szemben a forint folyamatosan gyengül, és ez megdrágítja az import fenyőfákat, amely természetesen aztán az összes eladott fenyőfára rávetődik, így az általános és rendkívül magas infláció sajnos most a karácsonyi időszakra is rávetül. Én azt gondolom, hogy ebben az ügyben is nagyon komoly erőfeszítéseket fog tenni a jövőre felálló nemzeti egységkormányunk, amely egy kiegyensúlyozott gazdaságpolitikával aztán a forintot erősíteni és nem gyengíteni fogja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Székely Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP kormánya az elmúlt 12 évben sajnos nem számolta fel a szociális válságot, e tekintetben elbukott, és ugyanúgy elbukott sajnos az elmúlt két évben a Covid-járvány kezelésében is. A mára kialakult állapotok egészen szörnyűek, és nem tudjuk, hogy mit hoz még az ötödik meg a hatodik hullám, ezért a pártom, az Igen Szolidaritás Magyarországért Mozgalom egy olyan határozati javaslatot nyújtott be, amelyben azt kérjük, javasoljuk, hogy legyen tényleg kötelező az oltás Magyarországon. Hogyan jutottunk ide, hogy valóban egy ilyen drasztikus határozati javaslatot kell beterjesztenünk a magyar Országgyűlésbe? Nézzük meg! Először is az elmúlt 12 évben a Fidesz-KDNP lerohasztotta az amúgy sem erős lábakon álló magyar egészségügyet, így ez a világjárvány egy alapvetően gyenge egészségügyet kapott telibe. A Covid-járvány tömegei, akik bekerülnek az egészségügyi ellátórendszerbe, egész egyszerűen az ő ellátásuk megakadályozza azt, hogy a többi beteggel tudjanak foglalkozni az egészségügyben dolgozók. Elképesztő mennyiségű diagnózis marad el, műtétek maradnak el, drámák zajlanak le nemcsak a Covid-osztályokon, hanem sajnos a többi, egyéb betegségben is nagyon súlyos a helyzet. A magyar kormány az egész járvány alatt ellentmondó intézkedések sorát hozta meg, most engedjék meg, hogy párat kiemeljek. Amikor naponta öt halálos áldozata volt a Covid-járványnak, akkor hónapokra lezárták Magyarországot, most, amikor sajnos napi kétszáz halálos áldozat is előfordul, most nincsenek ilyen intézkedések. Volt, amikor a buszra, a tömegközlekedési eszközökre csak maszkban lehetett fölmenni, a mozikat, színházakat bezárták, ámde a sporteseményeket, a futballpályákat lehetett látogatni akár tízezerszám is, és hogy a legdurvábbat mondjam, pár hónappal ezelőtt, október 23-án maga a kormány szervezett egy több százezer fős tömegtüntetést, a negyedik hullám berobbanása előtt pár nappal. Ennél durvább dolgot, azt hiszem, az egész Földön nem tudunk találni. Aztán történt egy törvényhozási őrület is. A magyar kormány beterjesztette az egészségügyi törvényt, amelyben, nagyon helyesen, a magyar orvosok bérét megemelte, ámde a kórházi és egyéb egészségügyi dolgozók béreit nem vagy alig emelte meg, illetve olyan alapintézményi elvonásokat eszközöltek ebben a törvényben, hogy rengeteg dolgozónak még kevesebb is lett a bére. Így történhetett az, hogy egy világjárvány kellős közepén több ezer ember hagyta el az egészségügyet, és most is több ezren gondolkodnak azon, hogy elmehessenek. Ezenkívül a magyar kormány eltékozolta a nyarat. Azt mondták, hogy meg van oldva, egyszer beoltottunk valamennyi embert, és akkor innentől kezdve vége van, miközben lehetett tudni, hogy következik a negyedik hullám. Itt vagyunk benne, és ahelyett, hogy oltakoztunk volna, meg fölhívták volna a figyelmet, hogy még tovább folytatódik ez a helyzet, sajnos ugyanott folytattuk, ahol tavasszal befejeztük. Ezenkívül, még ami öl minket, és szó szerint pusztít, a morálunkat, az ország mentális egészségét, az az információhiány. Egész egyszerűen nincsenek pontos információink erről a betegségről most már két év óta sem, sem régebből, sem most sem. Nem tudjuk, hogy kik fekszenek az intenzív osztályokon, nem tudjuk, hogy ők kaptake oltást, nem tudjuk, hogy ha kaptak oltást, akkor azok milyen oltások. Egész egyszerűen információ nélkül vagyunk, és ez teret ad a szélsőjobb által is erősített konteóknak és a média által keltett egészen elképesztő tömeghisztériának is. Tehát egészen súlyos a helyzet. Engedjék meg, hogy fölolvassak pár számot, az egymillió főre vetített halálozási adatokat pár országban: Szlovákiában 26 százalékkal, Ausztriában 61 százalékkal, Romániában 19 százalékkal, Ukrajnában 41 százalékkal, Dániában 86 százalékkal kevesebben haltak meg egymillió főre vetítve, mint nálunk Magyarországon. Ezek tragédiák. Azt gondolom, tekintettel a kialakult helyzetre, hogy egyrészt követeljük az információkat, követeljük, hogy a magyar állampolgárok tudhassák, hogy jelen pillanatban kik vannak kórházban, kaptake oltást, ha kaptak, akkor milyent, valamint azért, hogy egész egyszerűen megszüntessük a további járványhullámok lehetőségét, abban az esetben, ha a gyártók vállalják a vakcina vagy a vakcinák hosszú távú működését, és vállalják ezért a felelősséget, akkor a magyar kormány vezesse be a költekező oltakozást, és vállalja is ezért a felelősséget. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[15.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportjából Nagy Csaba képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Baranya megye 4. számú választókerületének központja Szigetvár, egyben a legnépesebb városa a választókerületnek, Becefa, Zsibót tartozik még hozzá, több mint tízezer fős lélekszámával. A település térségi, társadalmi, gazdasági és közlekedési centrum, és jelentős idegenforgalmat bonyolít le a Zrínyi-kultusz és a Zrínyi-örökség miatt is, illetve a várhoz kapcsolódóan. Az elmúlt négy évben összességében 8,6 milliárd forintnyi fejlesztési forrás érkezett Szigetvárra. Ennek keretében számos beruházás, nagyon fontos beruházás valósult meg az elmúlt időszakban. Ha lehet, akkor ezeket végigtekinteném a mai felszólalásomban. Az egyik legfontosabbnak tartom a közlekedésbiztonságot és a közlekedési fejlesztési beruházásokat. Szigetváron 480 millió forint értékben a terület- és településfejlesztési operatív programból a város által benyújtott pályázat keretén belül összességében két körforgalom tudott megépülni. A délnyugati városrészben az Almás-patak és a Hoboli út között pedig kerékpárút épült. Fontos dolognak tartom megjegyezni, hogy Szigetvár és Kaposvár között gőzerővel folyik a kerékpárút tervezése. 2023 első félévében kész lesznek az engedélyezési és a kiviteli tervek. Fontos még beszélni az M60-asról is, hiszen az elmúlt időszakban, 2009-ben a baloldali kormány leállította ennek az útnak a kivitelezési, előkészítési munkálatait, a tervezéseket. A polgári kormány újraindította ezt a munkát. 2017. november 30-án környezetvédelmi engedélyt kapott maga a nyomvonal. Azt gondolom, nagyon fontos döntés volt az is az elmúlt időszakban, hogy a kormány az engedélyezési tervek elkészíttetését egy évvel előrehozta, és jelen pillanatban úgy állunk, hogy november 16-án a Pest megyei, illetve a Baranya megyei hatóságokhoz az engedélyes terveket benyújtották, úgyhogy maga az engedélyeztetési eljárás is folyik. Fontos dolognak tartom azt is, hogy az egészségügybe több mint 1 milliárd 140 millió forint fejlesztési forrás érkezett. A Szigetvári Kórház jelentősen nagy összeget tudott ebből kihasítani magának, hiszen hat nyertes pályázata volt, és a városban megújult az orvosi rendelő, a belvárosban, ahol négy háziorvos látja el a szolgálatát. A turizmus tekintetében is nagyon nagy fejlesztésekről számolhatunk be, hiszen az egyik legfontosabb nemzeti emlékhelyünk a szigetvári vár, az elmúlt időszakban 2 milliárd forint fejlesztési forrás érkezett a várhoz, a várudvarra, a kazamatarendszerre, a felújításra, bővítésre, kiállítóterek építésére, a várfal több szakaszának megerősítésére, és 640 millió forint érkezett a látogatóközpont megvalósítására is. Nagyon remélem, hogy a mostani problémás helyzetet a város meg tudja majd a kormányzati segítséggel is oldani, hiszen nagyon fontos lenne, hogy ezt a beruházást is be tudjuk fejezni. Az iskoláknál az Istvánffy Miklós Általános Iskola, illetve a Tinódi Lantos Sebestyén Iskola került felújításra 650 millió forintból. Végül, de nem utolsósorban szeretnék beszélni az óvodák helyzetéről is, hiszen nagyon fontos volt az, hogy a megyei forrásokból, a megyei uniós forrásokból 400 millió forintra tudott pályázni a város, megújult a Micimackó Óvoda a Radován téren, a Zöldmanó ovi a Szent István lakótelepen. Viszont a harmadik óvodában, a Napsugár Óvodában hatalmas gondok keletkeztek: ezt az ovit több mint három évvel ezelőtt kellett kiköltöztetni arról a helyről, ahonnan évtizedek óta boldog gyermekzsivaj szűrődött ki. Kiderült, hogy itt véleményem szerint tervezési és kivitelezési problémák miatt is a 133 millió forinthoz képest még 266 millió forint ráemelésre van szüksége a városnak ahhoz, hogy be tudják fejezni ezt az óvodát. Tekintettel arra, hogy az ovi tulajdonképpen három éve elköltözött, és vannak olyan óvodások, akik ide iratkoztak be, de ide nem járhattak, és öt helyre járnak a városban, nagyon fontos dolognak tartom, és mindent meg fogok tenni, közreműködök a város ezen problémájának a megoldásában, közreműködök abban, hogy a város a többletforrásokat meg tudja kapni, még akkor is, ha több mint 200 százalékos ráemelés nagyon ritka ezeknél a beruházásoknál. Viszont azt gondolom, hogy az óvoda fejlesztéséhez, az óvoda beruházásának befejezéséhez nélkülözhetetlen a kormányzati segítség. Ebben az ügyben partnere leszek a szigetváriaknak, a szülőknek is és a polgármesternek is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Becsó Zsolt képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kelet-Nógrád és ezen belül Salgótarján városa is nyertese lehet az elkövetkező éveknek, ha jól fogunk sáfárkodni a kilobbizott forrásokkal, ha hiszünk a sikerben, és ha képesek leszünk térségünket a befektetők, a turisták és a döntéshozók mentális térképére is felhelyezni. Miről is van szó? A kormány a 2027-ig tartó új fejlesztési időszakban 1700 milliárd forintot biztosít a települési elképzelések megvalósítására. A TOP Plusz forrásból nyílik majd lehetőség a helyi gazdaság fejlesztésére, így ipari parkok kialakítására, inkubátorház létrehozására vagy helyi piac, helyi közétkeztetés fejlesztésére. A településfejlesztés területén csapadékvíz-elvezetésre, zöldfelület rekonstrukciójára, kerékpárút építésére, belterületi utak felújítására vagy helyi közösségfejlesztésre lesz forrás, de lesz mód egészségügyi, szociális, köznevelési, bölcsődei és óvodai fejlesztések végrehajtására is, mint ahogy energiahatékonysági, turisztikai attrakciófejlesztési és egyéb közösségfejlesztési projektek is megvalósulhatnak. És természetesen mindezek mellett lesz lehetőség a négy és öt számjegyű utak felújítására, megyei foglalkoztatási paktumra és a fenntartható városfejlesztés keretein belül külön a salgótarjáni elképzelések kivitelezésére is. Nagy eredmény, hogy a 2021-2027-es fejlesztési időszakban Nógrád megye 65 milliárd 230 millió forint indikatív forráshoz jut, mely fajlagosan a legmagasabb a megyék között. Ezen belül Salgótarján 11 milliárd 156 millió forint fenntartható városfejlesztési keretet kap, ami a paktum forrásaival együtt közel 30 százalékos emelkedést jelent a 2014-2020-as forrásokhoz képest. Csak halkan jegyzem meg, hogy sok kormánypárti település is szívesen venné, ha úgy büntetné a kormány őket, ahogy bünteti az ellenzéki vezetésű Salgótarjánt. A tények kedvéért érdemes ismét elmondani, hogy 2014-től a nógrádi megyeszékhely kapott 9,2 milliárd forint TOP-forrást, 1,5 milliárd forint szabadfelhasználású támogatást, 1 milliárd forintnyi működési támogatást, 1 milliárd forintot a „Modern városok” programjainak előkészítésére, egy végig négysávosított 21-es utat, a „Modern városok” programon belül 4 milliárd 474 millió forintot az egyházi csomagra, 600 millió forintot a főplébánia felújítására, közel 20 milliárd forintnál jár az onkológiai központ kialakítása, és elindult a turisztikai enjoy park tervezése is. Kiemelt kormányzati támogatást kapott továbbá a Salgglas, a Mitsuba, a Wamsler, a Bumchun, a Mikropakk, vagy kelet-nógrádi szinten még az Eglo, a SungEel vagy az Alukov cégek. És ha ehhez hozzávesszük mindazokat a forrásokat, például a Zenthe Ferenc Színház támogatását, a civil világ forrásait, kormányhivatali és egyéb beruházási támogatásokat, a kórházak fejlesztéseit, a kormányzati külön és a TOP-on kívüli európai uniós támogatásokat, amelyek beérkeztek térségünkbe, akkor nyugodt szívvel elmondhatjuk, hogy jelentős támogatást kaptunk, de lenne bőven helye ennél nagyobb mértékű támogatásnak is. Hinnünk kell magunkban, és hinnünk kell a sikerben, abban, hogy közösen képesek leszünk egy élhetőbb, otthonosabb, izgalmasabb Kelet-Nógrád felépítésében. A 2030-ig terjedő időszakban új fejezetet nyithatunk életünkben. Eljött az idő, hogy az iparilag alulfejlett területek, így Kelet-Nógrád is a befektetők érdeklődésének középpontjába kerüljenek, és a már itt működő cégek még optimistábban tekintsenek a jövőbe. [[15.40]] Eljött az idő, hogy a nagyszerű természeti adottságainkat, a meglévő geológiai, történelmi, népi, irodalomtörténeti értékeinket ismertebbé, ezáltal térségünket turisztikailag frekventáltabbá tegyük. Eljött az idő, hogy településeink még otthonosabbá váljanak, miközben az itt élők identitása is erősödik, és eljött az idő, hogy a kormány kohéziós politikájában a zöld Nógrád megteremtése valósággá váljon. Visszafordulni hiba lenne, felfelé a totális súlytalanság állapotába kerülnénk, lefelé pedig a sohasem látott mélységbe, úgyhogy csak előre, Kelet-Nógrád! Az elkövetkező évek megteremtik a lehetőségét annak, hogy a helyben megfogalmazott álmok valósággá váljanak. Mi ezért fogunk dolgozni a jövőben is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjából Hajdu László képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Közeleg az év vége, és év végén mérleget készítenek az emberek, a családok, az intézmények, a kormány is, és az a mérleg nagyon-nagyon eltérő. Itt az előbbi napirend utáni hozzászólásokban képviselőtársaimat hallgatva a kormánypártiakat sok-sok milliárdról tudtak beszámolni. Miután én egy fillér támogatásról nem tudok beszámolni ebben az esztendőben sem, ezért én itt egy egészen más dologra gondoltam, amiről napirend után fogok szólni. Ez pedig az a mérleg, amelyet ebben a bizonyos év végében látunk, az egészségügyi, járványügyi problémákban, látjuk a lakhatási gondokban, megtalálható a választókerületemben a munkanélküliségben, jelentős munkanélküliség van, a kerület évek óta nem kaphat közmunkát, ilyen pályázatot nem nyerhet, és az elszegényedés, ezekről tud az ember egy gyors mérleget készíteni. Ami miatt én igazán szót kértem, hogy hogyan tudnak ezen az országgyűlési képviselők, a munkatársak, az önkéntesek helyben, saját erőből segíteni, hiszen másra nem számíthatunk igazán. A keresztény emberek és nem hívő emberek is nagy ünnepre készülnek, a karácsonyra, az Úr Jézus Krisztus emberi testet öltő ünnepségére, ünnepnapjára. Ebben a meghitt időszakban az emberek inkább adakoznak, könnyebb a szeretetet kiváltani másokból, és könnyebb mások segítésére is rábírni őket, egy kis biztatás kell hozzá. Ezt a kis biztatást a Demokratikus Koalíció ott a kerületünkben évek óta úgy próbálja megoldani, hogy nyilvánosan adományt gyűjtünk, előre meghirdetett céllal, és erre biztatjuk az embereket, aki csak jelképesen tud bármit is hozni, azt jelképesen is elfogadjuk, ugyanolyan örömmel, mint ha azt gondolnánk, hogy valaki nagyobb értékű… Elsősorban száraz élelmiszerre gondoltunk, háztartási tisztítószerekre, olyanokra, amik nem romlandók, és amelyeket a háztartások örömmel tudnak fogadni. Egyben ez a gyűjtés küzdelem is a szegénység helyi enyhítésére, és segítségnyújtás kifejezése is, úgy gondolom, az ajándékozás öröme pedig sok embernek okoz, azt gondoljuk, embertársainknak egy humánus érzést, hogy nincsenek egyedül. Küzdelmet jelent ez azok ellen is, hiszen kapunk ilyen bekiabálásokat, akik képmutatók, akik gőgösek, akik farizeus módon próbálnak olyan megjegyzéseket tenni, amelyek, azt gondolom, mind az ünnephez, mind az ismert helyzethez képest méltatlanok. De emberek vagyunk, a magunk hibáival együtt. Az utcán rendezzük ezeket a fogadóórákat, ez szó szerint fogadóóra, utcai fogadóóra, amikor is az emberekkel tudunk beszélgetni, a Covid egyébként sem nagyon engedné, hogy teremben oldjuk ezt meg. Barkóczi Balázzsal, aki az összefogásnak képviselőjelöltje az én választókerületemben hiszen én visszavonulok , ott meghallgatjuk az embereket, a problémákat. Sokan persze azt gondolják, az érkezett adományokat ott mindjárt szét is fogjuk osztani, előfordul olyan is, hogy valaki, aki nem evett már egy vagy két napja, rimánkodik, hogy ezt vagy azt tudjunk adni. Ilyen helyzetben is vannak a mi választókerületünkben, figyelembe véve azt, hogy az ország más részein viszont csorognak a milliárdok, különböző nagy dolgokat lehet átadni, és ezek is mind ebben az országban vannak. Mi tapintattal és érzékenységgel próbáljuk ezeket áthidalni, és azt reméljük, hogy minél kevesebb embernek lesz egyedül eltöltött karácsonya, minél több családnak lesz olyan lehetősége, hogy mások megajándékozzák, hacsak nem lelki örömökben, és úgy remélem, hogy ez az év végi szeretet ünnepe minden családnak a szeretet ünnepe lesz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Varga Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Varga Zoltán képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A felszólalásom címe is egy sajátságos helyzet, és nyilván szeretett városomról, Debrecenről kívánok megint szólni, tudniillik Debrecen nincsen könnyű helyzetben. Persze ha erről most megkérdeznénk a várost vezető fideszes polgármestert vagy a saját pecsenyéjüket sütögető városi fideszes országgyűlési képviselőket, akkor valószínűleg ők más véleményen lennének. Tudniillik Orbán debreceni helytartói nem tehetnek mást, mint hogy tekerik a hazug fideszes kommunikációs verklit, próbálják reménytelenül őszinte arccal bizonygatni, hogy Debrecen, ellentétben persze az ellenzéki vezetésű városokkal, kiegyensúlyozott és tartható költségvetéssel és szárnyaló gazdasággal rendelkezik. Mondom, reménytelenül különben, mert valójában ők is tisztában vannak azzal, hogy mindez egyre nehezebben leplezhető hazugság. Miközben az Orbán család, a kedves papa, a családi ezüsttel a szerintük rothadó Nyugatra menekült Ráhel és kedves férje, Tiborcz István, a hősszerelmes házipénztárnok, Mészáros, ellenkezőleg, úszik a közpénzmilliárdokban, addig az önkormányzatok és persze minden ellenkező híreszteléssel ellentétben Debrecen is bizony-bizony véres verejtékkel küzdenek azért, és mindent megtesznek, hogy év végére tartható legyen az ez évi költségvetésük. Ahogy az előbb is mondtam, hogy miközben dübörög a kormánypárt propagandagépezete Debrecenben is, és naponta olvashatjuk abban a pár ezer példányszámos és Mészáros farzsebéből kikandikáló helyi lapban, hogy újabb szalagátvágások vannak, újabb szalagátvágások még egyszer, újabb gazdasági sikerek vannak, aközben a szomorú valóság az, hogy Debrecen városában bizony-bizony, ha egy picikét távolabb megyünk a főtértől, akkor nem annyira fényes minden. Az a helyzet, hogy állandósultak a városban a közlekedési dugók is, és itt engedjenek meg most egy nagyon mai élményemet: nagyjából 3,5 kilométert háromnegyed óra alatt tettem meg ma reggel, hogy el tudjak jutni az autópálya bevezető szakaszáig, hogy ki tudjak jutni Debrecenből. Hozzá kell tennem, hogy a Gyurcsány-kormány által épített autópályán a 220 kilométert viszont meg lehetett tenni szűk két óra hossza alatt. Nemcsak a közlekedési dugókkal van a baj, hanem valójában a bevezető utak mellett a belvárosi utcák minősége sem egy európai nagyváros feelingjét adják, hanem inkább a földutakra jellemző kátyúszámmal bírnak, pedig valójában a tél még el sem kezdődött. Ahogy az előbb is mondtam, kétségtelen az, hogy a Gyurcsány-kormány idején épült autópálya valóban sok befektetőt vonz, de az ipari parkokban megtelepülő cégek gazdasági ereje legfeljebb ha apró szépségflastrom lehet a város egyre inkább szembetűnő, kormány okozta sebeire. Igen, a 2021-es költségvetés számai, ahogy azt a költségvetés vitájánál jeleztem is egy éve a debreceni közgyűlésben, inkább a matematikai varázslás kategóriájába esnek. Nem más ez, mint szemfényvesztés, a szemfényvesztés költségvetése. Mindezen megállapításaim jelenlegi és újabb költségvetési módosító javaslatok, amelyeket a debreceni közgyűlés különben alig két hete tárgyalt, és hozzá kell tennem, hogy ez a költségvetés meg is erősített abban, hogy a tervezett ingatlaneladások bevételei még nyomokban sem közelítik meg a betervezettet, így a költségvetésben tátongó irdatlan réseket a beruházások 2022-re ütemezésével próbálja a város fideszes vezetése kozmetikázni. [[15.50]] Még a polgármester bevallása szerint is ezzel sikerült csak elérni az amúgy Damoklész kardjaként a város felett lebegő újabb hitelfelvétel rémét. Persze, a polgármester mindent tagad, szerinte minden rendben van. Szerinte az ismert mondás szerint nem elestek ők a bicajjal, ők egyszerűen így szállnak le róla. Nincs itt semmi látnivaló, újabb rodolfói hókuszpókusz után tudják, csak a kezemet figyeljék, mert csalok sikerül majd túlélni a 2021. évet is. Holott a város intézményeinek a panasza az égig ér, reménytelenül pénzt kérnek, nemhogy fejleszteni nem tudnak, de lassan túlélni sem; és jól mutatja a probléma súlyát, hogy az év elején betervezett, civil egyesületek által pályázott támogatások még ma, de-cember 6-án sincsenek kifizetve. Hát, itt tartunk most. Debrecen nincsen könnyű helyzetben, miközben a fideszes felszín és a propaganda máza csillogó, mélyen a színfalak mögött recseg-ropog minden. Összeomlás, bukás lesz mindennek a vége. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Néhány héttel ezelőtt itt, a Parlament falai között idéztem Orbán Viktor miniszterelnök urat, aki a koronavírus elleni védőoltás kötelezővé tételével kapcsolatban úgy fogalmazott, hogy ezt nem tehetik kötelezővé, mert azt ahogy említette a magyar emberek gyomra nem veszi be. Nos, ezzel szemben Orbán Viktor kormánya hozott olyan kormányrendeleteket, amelyek december 15-étől lehetővé teszik a munkáltatóknak a munkavállalóik fizetés nélküli szabadságra küldését abban az esetben, ha nem veszik fel ezt az oltást megjegyzem, a kormányhivatalokban ez nem egy lehetőség, hanem egy kötelezettség , és ez pedig azzal jár, hogy miután több millió ember nincsen beoltva ma Magyarországon, pár nap múlva sok ember veszítheti el a munkáját és a megélhetését. Amikor ezt szóvá tettem a közösségi oldalon, sok ember megtekintette ezt a hozzászólást, és országgyűlési képviselőként nekem jogom és egyben kötelességem, hogy ezeknek az embereknek a véleményét becsatornázzam, hogy a döntéshozók fülébe is eljusson. Éppen ezért, engedjék meg, hogy néhányat idézzek közülük. Eszter kérdezi: ha a munkáltató kötelez rá, akkor beveszi a magyarok gyomra az oltást? Nem, csak így sikerült a felelősséget áthárítani. Dániel azt mondja: én azt nem értem, hogy miről beszélnek, hogy nem kötelező az oltás. Henriett is ezt kérdezi: milyen világ az, amikor a választott kormányodtól kell félned? Mi lesz a következő logikátlan, önmaguknak és a józan észnek teljesen ellentmondó döntésük ellenünk? Zoltán azt mondja: nem kötelező, de nélküle nem dolgozhatsz, nem jár az egészségügyi ellátás s a többi. Ennyi erővel kötelezővé is tehették volna. Erzsébet szerint: elég már a korlátozásokból és a társadalom megosztásából! Marika kérdezi: de akit elküldenek fizetés nélküli szabadságra, miből él meg? A család, ahol egy vagy két gyerek is van, így éhen hal? Beáta szerint: nem élhetünk félelemben, mert nem oltattunk. Dolgoznánk, amit el akarnak lehetetleníteni. Ezzel veszélyeztetik a családunk és a gyermekeink életét is. Az egészségemért én felelek, nem a politika. Rózsa arra hívja fel a figyelmet, hogy mindenki maga döntse el, hogy mit akar, ne kényszerítsenek senkit az oltásra. Mária ezt mondja: igen, minden ember a saját maga életéért felelős elsősorban, de ezért senkit ne küldhessenek el sehonnan, semmilyen munkahelyről. Ágnes azt írja: az én gyomrom a tömérdek hazugságot nem veszi be. Elég lenne egyféle vakcina, amivel önöket beoltják a hazugság ellen, és minden simán menne. Fruska kérdezi: és a munkaadókkal mi a helyzet? Őket a melósok küldik majd fizetés nélkülire? Mária szerint: minden ember a saját maga életéért felelős elsősorban, ő döntse el, hogy egy kísérleti stádiumban lévő oltást, amiért senki nem vállal felelősséget, fel szeretnee venni. Ha igen, vegye fel, ha nem, mert például sok mindennel szemben allergiás, vagy nem bízik benne, akkor ne vegye el, de ezért senkit nem küldhessenek el sehonnan, semmilyen munkahelyről. Veronika így vélekedik: nagyon bízom a felelősségteljes döntésben, és hogy visszavonják ezt az idióta rendelkezést. Hetek óta félelemben és bizonytalanságban élünk, aggódó ember sosem tud kiváló minőségű munkát végezni. Nekünk, oltatlanoknak ugyan miért nincs választási lehetőségünk? És Gyöngyi szavaival szeretném befejezni, amivel teljes mértékben egyetértek, idézem: „Nagyon remélem, meghallgatják, megértik az elhangzottakat, és visszavonják ezt az átgondolatlan, sokak életét ellehetetlenítő, embertelen és igazságtalan intézkedést.” Karácsony közeledtével még egy idézet Orbán Viktor miniszterelnök úrtól: „A legjobb ajándék, amit most adhatunk szeretteinknek, hogy beoltatjuk magunkat.” Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy sok millió magyar embernek, magyar munkavállalónak az lenne a legnagyobb ajándék, ha ezeket a kormányrendeleteket visszavonnák, hatályon kívül helyeznék, és hagynák az embereket élni, dolgozni, és legfőképpen meghallanák a szavukat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Fidesz képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Herczeg Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót, elnök úr. November elején szintén így napirend után Békéscsaba megyei jogú várost érintő „Modern városok” program keretei között megvalósuló fejlesztések közül elsősorban vagy leginkább az idő ennyire adott lehetőséget a város elérhetőségével, megközelíthetőségével kapcsolatos fejlesztésről beszéltem. Ezt folytatnám most tovább; és ha nem is a város elérhetőségével, megközelíthetőségével kapcsolatos, de útépítéssel, útfejlesztéssel kapcsolatos az a következő gondolat, amellyel folytatnám a néhány héttel ezelőtt elmondottakat. Ez pedig arról szól, hogy egy nem túl régi döntés okán ez év elejétől a jövő év végéig több mint 7 milliárd forintnyi összeget fordíthat a város utak építésére, út aszfaltozására, illetve a meglévő, rossz minőségű utak javítására. Relatíve magas százalékú az az úthálózat, amely eddig szilárd burkolattal nem rendelkezett Békéscsabán, most ennek a fejlesztésnek a keretei között ez 10 százalék alá csökkenthető, 10 százalék alá is fog csökkenni. Nem a „Modern városok” programhoz tartozik, de fontos megemlíteni, mert a mindennapi életünket nagymértékben befolyásolja, hogy több mint 2 milliárd forintot, 2 milliárd 300 millió forintot kapott a város arra, hogy a járdáit részben javítsa, részben pedig új járdákat építsen. Ha már útról és járdáról beszélünk, akkor célszerű a kerékpárutakkal folytatni. Részben az ipari parkok elérését szolgálja, részben pedig a Wenckheim-kerékpárút fejlesztését jelenti az a következő nagyszabású fejlesztési csomag, amelyről szeretnék beszélni. Ez arról szól, hogy a Wenckheim-kerékpárút-hálózat körülbelül 20 kilométernyi új vagy felújított kerékpárútszakasszal gazdagítja Békéscsabát. A másik, az ipari parkok megközelíthetőségét szolgáló program pedig azt a célt szolgálja elsősorban, hogy a mindennapi munkába járásban segítse a Békéscsabán lakókat, főképpen azokat, akik kerékpárral közlekednek. Békéscsabán egyébként a lakosság körülbelül 30 százaléka jár kerékpárral. És azt is hozzátehetjük, hogy a megye rendelkezik az ország kerékpárút-hálózatának a 10 százalékával, és a békéscsabai Andrássy utat tartják az ország kerékpáros főutcájának. Ez azt jelenti tehát, hogy nekünk aztán kifejezetten érdemes a kerékpárút-hálózattal foglalkozni, hiszen nagyon sokan bicikliznek Békéscsabán. Egy másik elemével szeretném folytatni a „Modern városok” programnak, ez pedig az oktatásügyet érinti. Sajnos, még nem indult el a fizikai kivitelezése a korábbi Gál Ferenc Főiskola, illetve most már egyetem, tehát a Gál Ferenc Egyetem infrastrukturális fejlesztésének, de a „Modern városok” program szerződésének az aláírása óta azért történtek kedvező változások. [[16.00]] Többek között az, hogy a Gál Ferenc Főiskola Gál Ferenc Egyetemmé vált, és együttműködési szerződést is kötött a Szegedi Tudományegyetemmel. Ennek köszönhetően végre elindult Békéscsabán a régóta várt informatikusképzés és a mérnökképzés is. És hogyha már oktatásügyről beszélünk, akkor célszerű talán megemlíteni azt, hogy a Békéscsabai Szakképzési Centrum, amely szintén érintett a „Modern városok” program fejlesztései által, hiszen egy nyomdaipari tudás- és képzőközpontot hoztunk létre, és adtunk át a közelmúltban; szóval, hogy a Békéscsabai Szakképzési Centrum tulajdonképpen egy egyenes vonalú képzési, oktatási és foglalkoztatási karrierívet tud nyújtani azoknak a diákoknak, akik ebbe az iskolába jönnek. Ez azt jelenti, hogy részben a piaci szereplőkkel való együttműködés, részben a Szegedi Tudományegyetemmel és a Gál Ferenc Egyetemmel való együttműködés következtében azok a tizenöt éves diákok, akik a szakképzési centrumba jönnek tanulni, láthatják azt a karrierívet, ami a következő években, jobb esetben akár hosszabb távon is várhat rájuk. A Wenckheim-kerékpárútról beszéltem mint turisztikai fontosságú beruházásról. Ugyanilyen kiemelten fontos turisztikai szempont nekünk a Munkácsy-brand építése. A Munkácsy-negyed kivitelezése sok-sok elemmel folyamatban van. Ezek befejezése is a közeljövőben várható. Mint ahogy az én napirend utáni felszólalásomnak is vége kell lennie, ugyanígy ez a program is hamarosan befejeződik. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Dr. Steinmetz Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan december 13-án kerül sor. Most megköszönöm együttműködésüket, egész napi munkájukat. Az ülést bezárom. Mindenkinek szerencsés hazatérést, szép és jó éjszakát kívánok!