[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 30. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Arató Gergely jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges nyilatkozatokat, tájékoztató anyagokat és a családtag vagyonnyilatkozatához tartozó borítékot a képviselők az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál, a nemzetiségi szószólók a Magyarországi nemzetiségek bizottsága titkárságán névre szólóan kapják meg. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2017. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” címmel benyújtott beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem dr. Darák Péter urat, a Kúria elnökét. A Kúria elnöke által benyújtott beszámoló B/716. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/3607. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Darák Péter úrnak, a Kúria elnökének, a beszámoló előterjesztőjének. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A 2017-es évet a Kúria szempontjából a felkészülés igénye vezette, hiszen 2017-ben annak tudatában tevékenykedhettünk, hogy 2018-ban új eljárásjogi kódexek lépnek hatályba. Tevékenységünk jelentős része tehát arra irányult, hogy ezeket a már elfogadott, illetve elfogadás alatt álló törvényeket értelmezzük, azok alkalmazására a bírói szervezetet szakmailag felkészítsük. Emellett azonban természetesen folytatódtak azok a 2012-ben indult új tevékenységi formák, amelyek jelentősen gazdagították a Kúria tevékenységét. Gondolok itt különösen a joggyakorlat-elemzésre, illetve azoknak a testületeknek a munkájára, amelyek a szakmai döntéshozatalt kívánták elősegíteni. 2017-ben a Kúria jelentős számú, négy jogegységi határozatot hozott, és ennél több kollégiumi véleményt fogadott el. A Kúria különböző testületei is komoly szakmai anyagokat készítettek, ezek közül szeretnék néhányat kiemelni. A jogegységi határozatok egy része azt az elvi felülvizsgálatot végezte el, amely az új eljárásjogi kódexek hatálybalépésével kapcsolatosan elkerülhetetlenné vált. Nevezetesen, felülvizsgálta a korábbi iránymutatásokat abból a szempontból, hogy azok az új eljárásjogi kódexek szempontjából fenntartandóke, vagy pedig meghaladottnak kell hogy tekintsük. Szeretném kiemelni a 2017-ben hozott hét kollégiumi vélemény közül az ingatlan közös tulajdonának megszüntetésével kapcsolatos PK-véleményt, valamint azt a polgári kollégiumi véleményt, amely a Kúria belső élete szempontjából talán a legnagyobb jelentőségű, ez pedig a felülvizsgálati eljárások befogadásával kapcsolatos kérdéseket tárgyalja. Alapvető ugyanis, hogy hogyan alakítja a Kúria a befogadási gyakorlatát, miután jelentős ügycsoportokban nem lehet a továbbiakban automatikusan a Kúriához fordulni, és a jogfejlesztési szempont, a joggyakorlat egységességének szempontja alapján a Kúria ezeket a felülvizsgálati kérelmeket szűri. E vonatkozásban igyekeztünk támaszkodni az Alkotmánybíróság immár több évre visszatekintő gyakorlatára. A Kúria teljes ülésén hallgatta meg Sulyok Tamás elnök úr és Bitskey Botond főtitkár úr előadását e tárgyban. A Kúria tanácsadó testülete, az Új Polgári Törvénykönyv Tanácsadó Testület a 2017-es évben hat állásfoglalást tett közzé, amelyek a Kúria honlapján elérhetők, és orientálják a bírói gyakorlatot az új polgári törvénykönyv alapján. 2017-ben folytatódott más konzultációs testületek munkája is. A legfontosabb talán a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos konzultációs testület munkája ebben az évben, amelynek hatásaként jelentősen csökkentek a civil szervezetek bejegyzésével, változásbejegyzésével kapcsolatos fellebbezések, és jelentős mértékben javult az eljárási helyzet. A devizakölcsön-szerződésekkel kapcsolatos konzultációs testület üléseiről minden esetben emlékeztető készült, és ezeket az emlékeztetőket a Kúria a teljes nyilvánosság elé tárta, a kúriai határozatokat tartalmazó Kúriai döntések című lapban publikálta. Folytatódott a Kúria szervezete háttértámogatásának kiépítése, a doktoranduszprogram, illetve a tartós titkári foglalkozást megszüntettük a Kúrián, ehelyett újabb főtanácsadói helyeket rendszeresítettünk. Ennek megfelelően ebben az évben már 18 főtanácsadó támogatta a bíróság szakmai munkáját. A Kúria folytatta azt a gyakorlatát, hogy a Kúria teljes ülésén az egyes tanácselnökök beszámoltak az elmúlt egy-másfél év bírói gyakorlatáról, ezzel informálva a más ügyszakban dolgozó kúriai bírákat arról, hogy milyen fejlemények következtek be adott ügyszak ítélkezése vonatkozásában. Ki kell emelni a büntetőkollégium-vezetők évente kétszer megtartott rendszeres országos értekezletét, amely számtalan elvi kérdésben foglalt állást, illetve az egyes kollégiumok kiemelkedő munkáját, például véleményt alkottak a Nemzeti Agrár- Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara perbe történő beavatkozásáról, perbe lépéséből, a választási eljárásban felmerülő elektronikus kapcsolattartás kérdéséről, és rendkívül alapos és fontos döntések születtek az egyenlő bánásmód és a joggal való visszaélés vonatkozásában a munkaügyi szakágat illetően. Fontos fejlemény volt, hogy a Kúria jogegységi határozatban foglalt állást a 12 éven aluliak terhére elkövetett szexuális bűncselekmények minősülésével összefüggésben. E kérdésben az Alkotmánybíróság is állást foglalt, megállapítva, hogy a Kúria jogalkotói kompetenciát érintett ebben a jogegységi határozatában. A jogértelmezés helytállóságát azonban alátámasztotta, hogy ezt követően a Magyar Országgyűlés az egyébként hatályon kívül helyezett jogegységi határozatban tükröződő jogi álláspontot magáévá tette, és a büntető törvénykönyvet ennek megfelelően módosította. Nagyszámú állampolgárt érintenek az ingatlanforgalom kérdései, és hosszú évek óta mutatkozik bizonytalanság a tekintetben, hogy hogyan kell eljárni, amikor egy ingatlan átruházása a haszonélvezeti jog fenntartásával történik, milyen formai és tartalmi követelményeknek kell megfelelnie a szerződésnek, illetve az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésnek. E vonatkozásban a Kúria határozott irányt mutatott jogegységi határozatában, kiemelve, hogy a haszonélvezeti jog visszatartása nem kíván önálló bejegyzési jogcímet a haszonélvezeti jog vonatkozásában, illetve a szerződés is viszonylag egyszerűen megszövegezhető e vonatkozásban. Fontos állomása volt a jogegységi munkának a gyülekezési jog bíróságokat érintő gyakorlásának egyes kérdéseiről szóló közigazgatási kollégiumi vélemény, amely kimondta, hogy az ingatlanok belső terei nem minősülnek közterületnek. [[9.10]] Ugyancsak fontos volt a közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos kérdésekről szóló azon polgári kollégiumi vélemény, amely végre emancipálta a társasházzá alakítást mint a közös tulajdon megszüntetésének elfogadott módszerét. A felülvizsgálat engedélyezésével kapcsolatos polgári kollégiumi vélemény azt a célt tűzte ki maga elé, hogy orientálja az ügyvédi kart a vonatkozásban, hogy milyen jellegű vizsgálatra számíthatnak felülvizsgálat-engedélyezési kérelem benyújtása esetén. Egyértelművé tette a Kúria, hogy hiánypótlásra csak alaki okokból kerülhet sor, a tartalmi kérdéseket a Kúria érdemben fogja elbírálni. 2017-ben is jelentősen járult hozzá a joggyakorlat-elemzés a Kúria szakmai munkájának fejlesztéséhez. Fontos joggyakorlat-elemzést folytatott a Kúria a kényszerintézkedések vonatkozásában, az új közbeszerzési törvény alapján alakuló bírói gyakorlat feltárásában. A választási és népszavazási eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslatok helyzetét tisztáztuk még 2017-ben, a választásokat megelőzően. Ugyancsak komoly konklúziókra jutottunk a munkáltató kártérítési felelősségét illetően. Szeretném külön kiemelni az elmúlt évtized talán legfontosabb joggyakorlat-elemzését, amely jogágakat átívelő módon foglalkozott az ítéleti bizonyosság elméleti és gyakorlati kérdéseivel, nevezetesen, hogy milyen mértékű bizonyítottság szükséges ahhoz, hogy a bíró tényként fogadjon el bizonyos körülményeket. Érdemes hangsúlyozni, hogy az egyes jogterületek vonatkozásában eltérő bizonyítottsági fokot kíván meg a gyakorlat, és ez a sokszínűség illeszkedik a jogterületek eltérő jellegéhez; másképp fogjuk fel a bizonyítottság kérdését a büntetőjogban, mint a polgári jogban, a közjogban és a magánjogban. Fontos feltárást végzett a jegyző birtokvédelmi eljárását elemző joggyakorlat-elemzés, amely felhívta a figyelmet arra a helytelen gyakorlatra, hogy a jegyzők időnként jogi kérdéseket is elbírálnak, és előirányozta ez a jelentés az ezzel kapcsolatos jogorvoslati lehetőség megteremtését. A Kúria Önkormányzati Tanácsa 2017-ben is eredményesen működött: 45 ügyet fejezett be, 39 esetben hozott érdemi döntést. Jogalkotási kötelezettség elmulasztásának megállapítására öt esetben került sor. A legtöbb önkormányzati normaalkotási kérdés telekadó és építményadó tárgyában került a Kúria elé, ugyanakkor, talán az elmúlt évek gyakorlatának is köszönhetően már csak kisszámú megsemmisítésre került sor. Nem érintette a Kúria gyakorlata ebben az évben az adó mértéke vonatkozásában a megváltozott helyiadó-törvényi szabályozást, erre várhatóan a következő években kerül sor. A Kúria hangsúlyozta, hogy az önkormányzati rendeletek célszerűségi vizsgálatát nem végezheti el, kizárólag törvényességi szempontokra hagyatkozhat. Fontos konklúzióra jutott azonban például az adómaximum alatti telekadómérték-meghatározás alkotmányossága vonatkozásában, kimondva, hogy lehet törvényes, azonban nem találta törvényesnek az adóalany mentesülési lehetőségét abban az esetben, ha azt a jogalkotó a lakhatástól tette függővé. És ismételten hangsúlyozta a korábbi döntésekhez hasonlóan, hogy az adóalanyi kört nem lehet diszkriminatív módon, célzottan meghatározni. Sok félelem előzte meg a települési adó bevezetését, hiszen ez nyitottá tette a helyiadó-rendszert, kinyitotta a helyi önkormányzatok elvi lehetőségeit új adótárgyak bevonására. A Kúria gyakorlata az ezzel kapcsolatos félelmeket nem támasztotta alá; úgy tűnik, hogy a települési adó vonatkozásában az önkormányzatok mértéktartóak voltak. Néhány olyan végletes eset került a Kúriára, ahol már fedett, tehát más adónemmel érintett adótárgy volt érintett. Így például egy városi önkormányzat esetében törvénysértést állapítottunk meg, ahol az újonnan létrehozott lakásokat adóztatták települési adóval; ez nem lehetséges, hiszen a lakások az építményadó tárgyát képezik. Érdekes új fejleménye az önkormányzati normakontrollnak a közjogi és magánjogi jogintézmények határát tisztázó döntések köre. Egy esetben útépítési érdekeltségi hozzájárulás és útépítési hozzájárulás eltérő jogintézményét kellett definiálni és összevetni, egy más esetben pedig a Kúria tulajdonképpen megnyitotta az utat a településrendezési szerződések mint sajátos polgári jogi eszközök alkalmazása előtt abban az esetben, ha ezeknek a szerződéseknek a megkötése kölcsönös és önkéntes megállapodáson alapul. Folytatódott a közösségi együttélés szabályait illetően az előző években megindult gyakorlat. Ezzel kapcsolatban ismételten hangsúlyozta a Kúria megerősítve korábbi gyakorlatát , hogy csak ott lehet tilalmazni például a hajléktalanok jelenlétét, ahol valóban védendő értékek teszik ezt szükségessé. Néhány esetben szabályozási technikai problémák kerültek a Kúria elé. Tipikusan több esetben fordult elő, hogy nem a helyi építési szabályzatban, hanem más rendeletekben szabályoztak állattartással kapcsolatos védőtávolságokat. Ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet a Kúria, hogy az önkormányzatok szabályozási jogkörének gyakorlása során az arányosság alkotmányos elvére mindig tekintettel kell lenni, és elismertük azt a lehetőséget, hogy a képviselő-testület bizonyos ügyekben a polgármesterre ruházza át a hatáskörét. Mind a jogegység megteremtése érdekében, mind az önkormányzati normakontroll vonatkozásában tehát a Kúria folytatta a korábbi évek előremutató gyakorlatát, és igyekezett segíteni az alsóbb fokú bíróságokat szakmai munkájukban. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének. Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kúria-elnök Úr! Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem én is a plenáris ülésünkön dr. Darák Péter urat, a Kúria elnökét és megjelent kollégáit; annak a Kúriának az elnökét, amely évszázadok alatt kialakított szakmai és erkölcsi mérce örököseként jogállamiságunk egyik alappillére. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 117. § (1) bekezdés b)-e) pontja alapján a Kúria elnöke benyújtotta az Országgyűlésnek a Kúria 2017. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében című B/716. számú beszámolóját, amelyet az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság 2018. november 20-ai ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Az Országgyűlés az elmúlt két évben fogadta el az új büntetőeljárási és új polgári perrendtartási kódexeket, és épp most folyik, mint ahogy önök is tudják, az önálló közigazgatási bírósági rendszer kialakítása. Mindezen új törvények alapvetően pozitív irányba befolyásolják a bíróságok működését. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az információs és digitális forradalom egyre gyorsabb ütemben robog, amelynek vívmányaira mindenkinek, így a bírósági szervezetnek is reagálnia kell. A bizottság a vitában megállapította, hogy a Kúria 2017. évre megfogalmazott szakmai célkitűzései így különösen a befogadási eljárás gyakorlatának kialakítása, valamint az új eljárási kódexek alkalmazására történő felkészülés is maradéktalanul megvalósultak. [[9.20]] Fontosnak tartotta a bizottság a magas színvonalú ítélkezés folyamatos biztosítása érdekében a meglévő jogegységi határozatok felülvizsgálatát és új határozatok kialakítását is. Bizottságunk üdvözölte a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos jogalkalmazási problémák, valamint a devizakölcsön-szerződésekkel kapcsolatban felmerülő jogértelmezési problémák feltárása érdekében végzett kúriai munkát, továbbá az ítélkezési, az ítéleti bizonyosság kérdésében történt állásfoglalást is, amelyeket ezúton is szeretnénk megköszönni a Kúria elnökének és kollégáinak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kúriának fontos szerepe van továbbá az álláspolgárok tájékoztatása és az ítélkezési gyakorlat megismerhetősége és közérthetősége területén is. E tevékenység a hazai bírósági gyakorlat mellett kiterjed az európai uniós jogi, illetőleg az emberi jogok európai egyezményével összefüggő ügyekre is. Az állampolgárok tájékoztatása körében kiemelkedő jelentőséggel bír a döntések lényegre törő összefoglalása, amely úgy valósul meg, hogy a kiemelkedő jelentőségű ügyekben hozott ítéletekről a kúriai tanács elnöke köteles összefoglalót készíteni még a határozat meghozatalának a napján, amelyek rövid időn belül meg is jelennek a kúria honlapján. A legfontosabb döntésekről pedig rövid angol nyelvű összefoglalók is készülnek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság 2018. november 20-i ülésén a Kúria elnökének a Kúria 2017. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében című B/716. számú beszámolóját egyhangúlag, 11 igen szavazattal elfogadta. Az Igazságügyi bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/3607. számú határozati javaslatában a Kúria elnökének beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vízkelety Mariann államtitkár asszony jelezte, hogy a vita később szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Becsó Károly képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Kúria elnökének mint hazánk legfőbb bírói szervezete vezetőjének törvényen alapuló kötelezettsége, hogy minden esztendőben beszámoljon az Országgyűlésnek a Kúriának az adott tárgyévben végzett tevékenységéről és működéséről. Az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága meghallgatta Darák Péter elnök úrnak a Kúria 2017. évi tevékenységéről szóló beszámolóját, amelyet megvitatott és értékelt. Most pedig szeretném a beszámoló értékelését tisztelt képviselőtársaimmal ismertetni. A közelmúltban új eljárási kódexek léptek hatályba. A hozzájuk igazodó egységes jogalkalmazási gyakorlat kialakításában a Kúriának alapvető kötelessége volt részt venni. A Kúria jogegységi tanácsai a 2017-es esztendőben összesen négy jogegységi határozatot hoztak meg, amelyek iránymutatást adtak arra vonatkozóan, hogy a korábbi eljárási joggyakorlatból mely eljárási cselekményeket kell alkalmazni a bíróságoknak az új polgári, illetve büntetőeljárási törvény alkalmazása során. Ezek a jogegységi határozatok továbbá rámutatnak arra is, hogy mik az újonnan alkalmazandó szabályok a régi törvények szerint folytatott eljárásokhoz képest. Az egységes és magas színvonalú ítélkezési gyakorlat biztosítása, valamint az új jogegységi eszközökben rejlő lehetőségek feltárása érdekében nyolc joggyakorlat-elemző csoport került felállításra 2017-ben. A vizsgált tárgykörök között szerepeltek a választási és népszavazási eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati, a közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos peres, valamint egyes további büntető- és polgári peres eljárások gyakorlata. Az elemzőcsoportok munkáját a korábbi évek hagyományaihoz igazodva most is külső szakterületeken elismert személyek segítették. A Kúria jogegységi tanácsai és kollégiumai határozataikkal, valamint véleményeikkel nagymértékben hozzájárultak az új polgári perrendtartás, illetve a közigazgatási perrendtartás alkalmazására való felkészüléshez. Elnök úr hangsúlyozta annak kiemelkedő jelentőségét, hogy a polgári és közigazgatási ügyszakban a befogadási eljárás az állampolgárok számára átlátható, egységes szempontrendszeren nyugvó eljárásként szilárduljon meg a Kúria gyakorlatában. Ehhez segítségül hívták az Alkotmánybíróság befogadási gyakorlatát. Tisztelt Ház! A civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos jogalkalmazási problémák feltárása az elmúlt esztendőben tovább folytatódott. A 2015-ben életre hívott kezdeményezés és felállított konzultációs testület munkája eredményeként a nyilvántartási ügyszakban egységesebbé vált a gyakorlat, tovább csökkent a fellebbezések száma is. Az elmúlt esztendőkben sikeresen folytatódott a Kúria gyakornoki programja, melynek során a Kúria instruktori bírái segítették a különböző ítélkező tanácsokhoz beosztott doktoranduszhallgatók szakmai ismereteinek fejlődését. Jelenleg 18 főtanácsadó segíti a kúriai bírák munkáját, ezek a főtanácsadók betekintést nyernek a Kúria belső működésébe, szembesülnek a napi jogértelmezési problémákkal. Ezt a lehetőséget felhasználva pedig elmélyült szaktudásuk révén hatékony segítséget tudnak nyújtani a bírák számára ítélkezési tevékenységük során. Tisztelt Képviselőtársaim! 2017-ben a Kúria elnöke három alkalommal hívta össze a legfelsőbb bírói fórum teljes ülését. A teljes ülés igen fontos belső szakmai fórumnak minősül, hiszen a joggyakorlat-elemző csoportok és a kollégiumok vezetői, továbbá a tanácselnökök itt is megtehetik beszámolóikat az általuk vezetett testületek tevékenységét illetően. Mi több, az Alkotmánybíróság elnöke személyesen is ellátogatott erre a fórumra, hogy ismertesse az Alkotmánybíróság befogadási gyakorlatát, ezzel segítve a Kúriát saját befogadási eljárásainak szilárd egységgé alakítása érdekében. Kiemelendőnek tartom, hogy a Kúria Polgári Kollégiuma, illetve a közigazgatási és munkaügyi kollégiuma eljárásjogi tárgyú elvi iránymutatásokat fogadott el, amelyek hozzájárultak ahhoz, hogy a Kúria hatékonyan tudta kialakítani a felülvizsgálatra vonatkozó gyakorlatát az új Pp. és az új Kp. alkalmazásával kapcsolatosan. Szintén említésre méltó, hogy a Kúria Büntető Kollégiuma új, az idevonatkozó alkotmánybírósági határozatnak is megfelelő jogegységi határozatot bocsátott ki a kiskorú sértettel szemben elkövetett szexuális erőszak törvényi tényállásának pontos körülírásával kapcsolatosan. A Kúria közigazgatási és munkaügyi kollégiuma véleményében tisztázta az egyenlő bánásmód megsértése miatt indult munkaügyi perekben felmerült kérdéseket is, valamint hogy miként alakul a bizonyítás terhe az ilyen típusú perekben. Az ítélkezési gyakorlat egységesítése érdekében a joggal való visszaélés miatt indult munkaügyi perekben felmerülő kérdések tisztázása okán is adott ki a kollégium véleményt, melyben foglaltak a munkavállalók érdekeinek érvényesítését segítik elő. Tisztelt Országgyűlés! A Kúria két alapvető, Alaptörvényben rögzített feladata a jogegység biztosítása, valamint az önkormányzatok feletti normakontroll gyakorlása A joggyakorlat-elemző csoportok segítségével ezen két alkotmányos jelentőségű feladat ellátása egyre hatékonyabbá vált az elmúlt esztendőben. Úgy vélem, a Kúria 2017-ben előirányzott, illetve megvalósított tervei kitűnően fogják segíteni a bíróságok munkáját az új eljárási kódexek alapján lefolytatandó ügyekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatban. A beszámoló alapján kijelenthető, hogy a Kúria kielégítően ellátja Alaptörvényben előírt feladatkörét. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja a benyújtott határozati javaslatot támogatja. Kérem valamennyi képviselőtársamat, tegyék ezt önök is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Darák Elnök Úr! Kónya István Elnökhelyettes Úr! Köszöntöm önöket is. A Kúria beszámolója minden évben, azt kell mondjam, a legszakmaibb előterjesztés. Ez jól is van így, de azért a Legfőbb Ügyészség és az OBH esetében is jobban örülnék neki, ha ilyen szakmai vitát lehetne folytatni. No persze, ezt csak azért hozom itt elő, nem mintha ez az önök felelőssége lenne, hanem egyfajta ellenzéki kérés vagy talán inkább pusztába kiáltott szó az irányba, hogy valódi társadalmi problémákról szakmai módon is lehessen tárgyalni a Házban. [[9.30]] Azt azonban el kell mondanom, hogy az a gyakorlat, amit a Ház folytat, hogy ezeket a beszámolókat gyakorlatilag egyre inkább az év vége felé tárgyaljuk meg; sőt, most már az utolsó ülésnapon vagyunk, és ha Áder János nem küldte volna vissza az egyik törvényt, és nem kellene jövő pénteken szavazni, amikor, gondolom, elfogadásra kerülhetnek ezek a beszámolók is, akkor tulajdonképpen azt jelentené az előzetes menetrend szerint, hogy 2019-ben tudna a Ház döntést hozni az OBH, a Kúria és a legfőbb ügyész beszámolójáról. Ezt önmagában botrányosnak érzem, főleg úgy, hogy ezek a beszámolók nyárra elkészülnek. A Kúria beszámolójánál július 12-e az aláírás dátuma, de feltételezem, hogy gyakorlatilag még ennél is előbb elkészült, tehát semmi akadálya nem lett volna annak, hogy szeptemberben ezzel kezdjünk, illetve az Országgyűlés elé kerülhessenek a beszámolók. Egyébként ennélfogva sokkal inkább közelebb kerülnénk a tárgyévi időszakhoz. Képzeljék el azt, ha valamely eset vagy ügy 2017 elejével szerepel, márpedig a 2017-es beszámolóról beszélünk, akkor ez azt jelenti, hogy közel két év távlatából tud véleményt mondani az Országgyűlés. Ez oly mértékben elszakad az adott ügy témájától, időben oly messze kerül, ami tulajdonképpen a beszámoló és annak az Országgyűlésben való megvitatása lényegét ássa alá. Azt is látjuk, hogy sajnálatos módon, mivel ez évről évre megtörténik, évről évre elmondjuk itt az Országgyűlésben és a bizottsági üléseken is ezt a problémát, de pont annyit sikerült elérnünk, hogy még később tárgyalja a Ház. Sőt, az idén, ahogy mondtam, tulajdonképpen már a szavazásra sem kerülhetett volna sor, ha nincs egy törvény visszaküldése. Nos, azt kell látnunk, hogy ez tudatos; tudatos, hogy ne lehessen a legaktuálisabb problémákról beszélni. Aláhúznám, hogy még itt sem a Kúria gyakorlata az, ami miatt ez leginkább megtörténik, hanem a legfőbb ügyész és az OBH elnökének a tevékenysége. Bár hozzáteszem, nagyon fontos kérdések vannak, illetve voltak idén is, például a Kúria devizahitel ügyében történt döntései, majd erre ki fogok térni néhány mondat erejéig, illetve előrebocsátott eljárások megindítása. Arról meg nem is beszélve, hogy véleményem szerint egy következetesen rossz joggyakorlat alakult ki, azt is mondhatnám, hogy alkotmánysértő, Alaptörvényt sértő joggyakorlat az Igazságügyi bizottság és a Ház munkarendjében is, lévén, hogy egy nagyon szűk időkeretben, nyolc percben tudnak az ellenzéki frakciók hozzászólni a bizottsági üléseken. Egyébként minden országban, minden demokráciában a bizottsági ülés az, ahol a legélénkebb és leginkább valódi érdemi vitát lehet folytatni, vagy leginkább a beszámoltató és a beszámoló funkciója meg tud jelenni, ahol esetleg több körben is tudnak válaszolni a legfőbb jogi méltóságok az általuk elvégzett munkára, az lenne az igazi terep. Ehhez képest ott egy jelentős időszűkítés van, aminek egyébként nincs semmi valódi indoka. Megnézhetik, hogy jobb példával ne éljek, mondjuk, az Egyesült Államokban sokszor 7-8 órán keresztül tartanak meghallgatásokat, amennyiben olyan kérdések vannak, amelyek a képviselőket vagy a szenátorokat oly mértékben érdeklik, és nem kapnak rá megfelelő választ. Akkor bizony az adott közjogi vezetőt, tisztségviselőt, bármilyen, akár bírósági, ügyészségi vezetőt vagy éppen más ügyekben egy gazdasági társaság vezetőjét is meghallgatják. Ez egyébként egy rossz gyakorlat. A másik fele, hogy nemcsak egy időkorlát van, megszólalási időkorlát került úgymond gyakorlatként bevezetve, hanem az az alaptörvény-ellenes értelmezése a beszámolónak, ami úgy szól, hogy csak és kizárólag az előző évről lehet kérdéseket feltenni és véleményeket hozzáfűzni. Ha az Alaptörvényt megnézik, teljesen egyértelmű, hogy ott ilyen kitétel nincs. Az Alaptörvény csak annyit mond el, vagy annyit vár el, hogy évente egyszer, ha már az OBH elnökéről, a Kúria elnökéről és a legfőbb ügyészről beszélünk vannak más tisztségviselők is, de most akkor csomagban beszéljünk róluk, egyébként más esetben is megjelent ez az anomália , tehát évente egyszer beszámolnak a szakbizottságnak, illetőleg az Országgyűlésnek. Ez azt jelenti, hogy nyilvánvalóan elkészítik a beszámolójukat, de ez nem azt jelenti, hogy a szakbizottságban és az Országgyűlésben ne lehetne bármely időszakra kérdéseket feltenni, véleményt nyilvánítani, lévén, hogy az Alaptörvény, ahogy mondtam, nem úgy szól, hogy az előző évre vonatkozóan történik ez meg, hanem csak az van meghatározva, hogy milyen gyakran történik meg ez a beszámoló. Jelen felvezető után, amit egyébként én fontosnak és az Alaptörvényünk, a demokrácia érvényesülése szempontjából is kulcsfontosságúnak tartok, rá szeretnék térni a beszámoló érdemi részeire, illetve a hozzá kapcsolt érdemi részekre, hiszen ha már a közigazgatási bíróságok felállítása elhangzott, és az is elhangzott, hogy ez milyen csodálatos és előremutató intézkedés, nekem jó néhány kérdés merült fel, ezt elmondtam itt, az Országgyűlés előtt is. Ha megnézzük a Kúria beszámolóját, amely szerintem szakmaiságában… persze, mindig lehet olyan pontokat találni, amiben 100 százalékig a jogászok nem értenek egyet, de az kirajzolódik, hogy a Kúria megfelelő szakmaisággal látja el a feladatát. Ha egyébként olyan pontok voltak, amiket oly sokszor vitattunk, például a devizahitelügyek, teljes egészében érezhető volt, hogy ott a politikai ráhatás, az ilyen-olyan politikai nyomásgyakorlás volt az, ami akár a Kúriának a tevékenységét jogilag torzítani volt képes. Azt mindig elmondtam, hogy ezt 100 százalékban a Kúrián nem is lenne igazságos ilyen formában számonkérni. De amikor szakmailag tudnak dolgozni a Kúria bírái, a Kúria vezetése, akkor igenis kiemelkedő szakmai munkát tudnak letenni az asztalra. Ugyanez igaz egyébként a közigazgatási ügyekre vagy éppen a közadatok szolgáltatására, a közadatügyi döntésekre. Ha viszont így van, akkor egy közigazgatási bíróság felállítására nem lehet olyan szakmai indokot találni, hogy azért lenne szükség rá, mert anomáliák vannak a jelenlegi rendszerben, vagy szakmailag, vagy akármilyen más szempont alapján ne működnének jól a bíróságok. Az persze lehet egy politikai indok, hogy talán túl függetlenül is működnek a kormánypártok szempontjából a bíróságok. És ha lehet hinni a híreknek, rövid időn belül ki fog derülni, hogy az új közigazgatási legfelsőbb bíróságnak ki lesz az elnöke, itt befutóként Patyi Andrást szokták emlegetni. Nos, ha az ő tevékenységét megnézzük, de majd ha egyébként mást jelölnének, akkor nyilván ott is górcső alá lehet venni, hogy mennyiben valós a független bíróságok iránti aggódás. Tehát visszatérve, ha Patyi András vagy egy hasonló szakmai múltat maga mögött hagyó ember kerül a közigazgatási legfelsőbb bíróság élére, akkor az látható, hogy a kormány egyedüli szándéka a közigazgatási bíróság bedarálása, a bírósági függetlenség csorbítása. Abba a részletszabályozási rendszerbe nem mennék bele, amit itt a vitában elmondtam a közigazgatási bíróságok kapcsán. Ha itt jogászemberek között beszélhetünk, azt mindenki tudja, és aki átolvasta ezt a javaslatot, akkor látja, hogy egy sokkal inkább a kormány alá rendelt rezsim jelenik meg. Hozzáteszem, én idéztem azt is, hogy a sokszor hivatkozott XIX. századi közigazgatási bírósági rendszer akkori kialakítása mögött, olvassák el a jogtudósok könyveit, akár a korszakban, akár később, az adott korszakról írt könyveket, teljesen egyértelműen arról szólt, hogy nem merték teljesen függetlenné tenni akkor politikai indokokból a közigazgatási bíróságokat. Ezért alakítottak ki egy olyan rendszert, amit most, azt gondoljuk, hogy modernként, illetve a kormány úgy állítja be, és Trócsányi miniszter úr is, hogy modernként terjeszthet elő. Nos, ez már a XIX. században sem volt modern. Ha valaki hosszú távon a jogi megítélésre vagy a történelem általi jogi megítélésre gondol, akkor biztos vagyok benne, hogy ezzel a javaslattal nem úgy fog senki, aki a nevét adta hozzá, bevonulni a jogtörténetbe, mint egy valódi, modern rendszer megalkotója, hanem mint a bírósági rendszer egy részének a kormány alá rendelője. [[9.40]] De hogy néhány pontot ki is emeljek, bár véleményem szerint a ’17-es beszámolóban a közigazgatási döntések vagy az ez ügykörben elvégzett kúriai munka is alátámasztja azt, hogy a Kúria el tudja látni a feladatát, és jó szakmai munkát végzett a közigazgatási téren is, de ki szeretnék emelni néhány olyan pontot, amely a beszámolóból külön is érdemes arra, hogy itt a Ház előtt szó essen róla. Elnök úr is említette azt a polgári kollégiumi véleményt, amely a közös tulajdon megszüntetéséről szólt. Ezt jómagam is előremutatónak tartom, lévén, hogy ez egy régi probléma, hogy nagyon nehezek, nagyon nehézkesek a közös tulajdont megszüntető perek. Nagyon elhúzódnak; a bíróságoknak valójában nagyon nehéz a döntést meghozniuk; adott esetben nagyon elmérgesedett emberi viszonyok közt kell egy anyagi kihatással is bíró döntést hozni. Ez esetben az az iránymutatás, amit a Kúria hozott, valóban előremutató, és talán a bíróságok számára is egy könnyebb döntést és a jogkereső állampolgárok számára is egy gyorsabb, könnyebb döntéshez jutást biztosíthat. Én külön örültem neki, ezt ki is írtam magamnak, hogy megjelenik az a pont is, hogy adott esetben ne kelljen minden tulajdonostársat perbe vonni. Ez is a bírói gyakorlatban egy napi szinten jelentkező, elképesztő probléma, hogy volt olyan bíróság, amelyik akár több száz tulajdonostárs perbe hívását, perbe vonását elvárta, még úgy is, hogy gyakorlatilag semmi közük nem volt ahhoz a jogvitához. Ez a jogközösségen belüli jogközösség, ami szerepel a beszámolóban, nekem jogilag külön tetszett, és valóban leírja azt, ami a problémát valójában feltárja, hogy csak azokat a tulajdonostársakat kelljen bevonni, akik az adott ügyben valóban érintettek. Ez pénzt spórol meg a peres feleknek, munkát spórol meg a bíróságoknak, és egy hatékony és gyorsabb döntést eredményez, tehát nagyon reméljük, hogy ez valóban minél gyorsabban megjelenik a bíróságok gyakorlatában is. Aztán a rokontartás szabályai szintén egy olyan terület, amely sok, akár vita, akár meg nem értettség kereszttüzébe került a társadalom részéről. Fontosnak tartom, hogy itt is megjelenik egyrészt ez a sorrend, hogy hogyan, milyen formában kell ezt vagy kik élveznek elsőbbséget, illetve hogy a szülőtartás esetében azokat a társadalomban is megjelenő és az Alaptörvénybe beemelt passzusok kapcsán a társadalomban is megjelent félreértéseket sikerült adott esetben eloszlatni. Aztán, hogy hogyan tud eljutni a társadalomhoz egy ilyen jogi kérdés: bízom benne, hogy a jogalkalmazókon és az ügyvédeken keresztül, akiknél első körben ezek az emberek megjelennek, vagy akár közérthető cikkeken keresztül el tudnak jutni ezek a döntések. Itt kimondásra kerül, hogy a szülőtartás nem az Alaptörvényből levezethető módon, illetve nyilván onnan levezethető módon, de hivatkozási alapként ez a polgári törvénykönyvre és a megfelelő vonatkozó passzusokra vonatkozik, és nem egy alanyi jogként minden helyzetben hivatkozható módon. Aztán szintén egy valós problémát feszeget a javaslat a társasház perbeli jogképességének a kérdéseivel. Itt államtitkár asszonyhoz fordulok, hogy a társasház perbeli jogképességénél lehet, hogy a kormánynak nyilván most már csak jövőre ebben, ha ez nem indult meg, valamiféle szakmai munkát meg kellene kezdenie, mert valóban, a Kúria felhívása jogos, és a társasházak esetén úgy a perbeli jogképességnél, és úgy egyébként, bár ez a beszámolóban nem szerepel, de a kisebbségben maradt társasházi tulajdonosoknál a jogvédelem egy fontos szempont. Itt arra hívnám fel a figyelmet, hogy sok esetben nem kérnek mást a társasházi tulajdonosok, mint hogy betekinthessenek minden iratba, és az ellenőrző funkciót a felügyelőbizottságtól függetlenül ők is tudják olyan formában gyakorolni, hogy az információkhoz hozzájussanak. Ez ma nem teljes körű, tehát kérem, hogy ha már erről beszélünk, akkor ezt esetleg fontolja meg a kormányzat. Aztán a haszonélvezetijog-fenntartással történő eladás esetei. Ez megint csak, azt kell mondjam, hogy amikor olvassuk, egy triviális kérdésnek tűnik, de úgy tűnik, hogy mégsem volt az a különböző földhivatali, vagy gondolom, akár a földhivatalok eljárását követően történő bírósági döntések kapcsán. Arra is felhívnám egyébként a figyelmet, és ezért külön örülök neki, hogy a Kúria figyelt erre is, mármint a különböző ingatlan-nyilvántartási eljárásokra, mert a legtöbb esetben, és ezt gyakorló ügyvéd kollégák elmondták, hogy ha mondjuk, az ingatlan-nyilvántartást vezető hatóság rossz joggyakorlatot folytat, mondjuk, hiánypótlást kér olyan ügyben, amit megfellebbezve könnyedén megnyerne a beadványozó, sok esetben akkor sem fogja megtenni, hiszen az elhúzza a bejegyzést. Inkább azt mondja, hogy megteszem. Azt mondja az ügyvéd is, hogy na, megcsináljuk azt a módosítást, még ha a magyar jogszabályok alapján nem is kellene megtenni, hogy gyorsabban lezáruljon az ügy. És ennélfogva kialakulhatnak olyan rossz gyakorlatok, hogy nyilvánvalóan az ügyintézők kapcsán mert nekem a jogi egyetemen azt tanították a tanáraim, hogy a jog sajnos sokszor addig terjed, ameddig az ügyintézőnek a jogtudása ér, és sokszor nem is jogvégzett ügyintézőkről beszélünk az állami szektorban ez esetben nagyon fontos, hogy monitorozva legyenek ezek az eljárások, és ne csak arra építsünk, hogy majd akár egy ügyvéd vagy egy sérelmet szenvedett fél pereket nyújt be. Ebben az esetben nem fognak pereket benyújtani, inkább megcsinálják azt a módosítást, és akkor két hét alatt túl vannak a dolgon, de hát a gyakorlat rosszul fog beidegződni a hatóságokba. Aztán szó volt az útépítési hozzájárulás tekintetében az önkormányzat rendeletalkotási jogköréről. Ez valóban egy fontos kérdés. Elsőre talán nem tűnhet úgy, viszont ha ezt kiterjesztjük abba az irányba, hogy sok esetben a különböző területrendezések kapcsán, a közös tulajdonnál is említettem, és ez, mondjuk, a zártkerti övezeteknél a tulajdonostársak nagy száma, de kihat arra is, hogy ha egy ilyen helyzetet rendezni szeretnének a lakók vagy az önkormányzat, akkor ez csak kisajátítással mehet, amire az önkormányzatnak nincs pénze, és ennélfogva elvárja azt, hogy egy megállapodást kössenek a tulajdonostársak, amiben mindig lesz egy-két renitens tulajdonostárs, akinek jó az ötven éve kialakult állapot, és nem szeretné valami miatt, hogy többet érjen az ő ingatlana is. Nos, ez esetben azért kellene egy olyan jogi megoldás, hogy ezek a területek fejlődni tudjanak, és itt főleg a Budapest környéki zártkertekre gondolok. Ez csak az államtitkár asszony felé lehet egy kérés, hogy a kormány esetleg elgondolkodhatna azon, hogy ezeket a területeket, ahol az önkormányzatok gyakorlatilag nem tudnak kisajátítani, mert nincs pénzük, itt az utak építésére és a közművesítésre gondolunk, de a tulajdonostársaknál 100 százalékos egyezség vagy 100 százalékos konszenzus nem várható el, ott hogyan lehet ezt jogilag… Itt például arra kell gondolni, vagy én olyan irányba indulnék el, hogy ha adhatok egy javaslatot, hogy mondjuk, abban az esetben, ha egy kisajátítás történik, de bizonyíthatóan a többszörösét fogja érni az az ingatlan, akkor lehet, hogy a kisajátításnál a fizetendő összegbe bele lehetne kalkulálni ezt az értéknövekményt, akár úgy is, én ezt ki merem mondani, hogy akkor ne járjon a kisajátításért pénz, hogyha ezek a fejlesztések bizonyíthatóan közpénzből valósulnak meg, viszont az ottani ingatlantulajdonosok ingatlanjainak az értéke a többszörösére megy fel. Egy ilyen szabályozás esetében nagyon sok terület bevonható lenne akár a fejlesztésekbe, akár az építkezésekbe, ami szerintem a város szempontjából, a nagyvárosok vagy akár a vidéki települések szempontjából is előremutató lenne. Aztán még egy dolgot ki szeretnék emelni, ami szintén előremutató egy elvi döntés kapcsán. A kapcsolati erőszakkal kapcsolatosan kimondásra került, hogy két elkövetés esetén is megállapítható a rendszeresség. [[9.50]] Ez egy fontos téma, és a kapcsolati erőszak önmagában is sokszor talán túlságosan is átpolitizálva jelent meg, de legalább ennek annyi eredménye lett, hogy a Btk.-ba beemelésre került a kapcsolati erőszak mint új tényállás, és ahogy a Kúria is próbálja pontosítani ezeknek a tényállási elemeit, az szerintem jó irányba hat, és az, hogy nem kell adott esetben azt várni, hogy ez ötvenszer megtörténjen. Ez az elvi döntés szerintem a bíróságok munkáját is elősegítheti, illetve a jogkereső állampolgárokat is abba a helyzetbe hozhatja, pontosabban a sérelmeikre jogorvoslatot kereső állampolgárokat is könnyebb helyzetbe hozza, hiszen nagyon jól tudjuk, hogy a bizonyítás ezekben az ügyekben roppant nehéz. A végén még meg szeretném említeni azt, ami szintén fontos és visszatérő téma volt az elmúlt években, ez nem más, mint a devizahitelügyek. Ez azért került újra napirendre, mert az Európai Unió Bírósága hozott több olyan döntést, amely hatással lehet a magyar bírósági joggyakorlatra is, illetve várható még ha hinni lehet a híreknek, márpedig több ilyen eljárás van folyamatban, azt lehet hallani , hogy több ilyen döntés is lehet. Itt gyakorlatilag október 20-án még nem érezte úgy a Kúria, hogy jelentős tennivalója lenne itt is a hírekből tudok nyilvánvalóan én is értesülni, tehát minden kúriai mozgásnak és háttérszakmai munkának nyilván nem lehetünk a birtokában , ez önmagában engem nem töltött el örömmel, viszont december 7-ei hír, hogy átfogó vizsgálat indulhat jövőre ezzel kapcsolatban, a Kúria konzultatív testülete a devizahitelügyekben át fogja tekinteni, hogy mi az, ami a már meghozott uniós bírósági döntések, illetve a jövőben meghozandó döntések kapcsán teendője lehet. Ezt mindenképpen üdvözölnünk kell, bár úgy jelent meg a december 7-ei hír, hogy az október 20-ai döntésbe vagy véleménybe illeszkedik, én azért ezt úgy értelmezem és engedtessék meg, hogy ezt megtegyem , hogy azért a december 7-ei, sajtónyilvánosságot kapott döntés egy előremutató és várakozásokkal teli eljárást vetít előre, míg az október 20-aiból én nem ezt láttam ki, úgyhogy én mindenképpen pozitívan értékelem, hogy az időrend így alakult. Itt azért kiemelném, a Kúria-elnök úr figyelmét is szeretném felhívni arra, hogy itt próbáljon meg személyesen is akár idézőjelben napi szinten odafigyelni ennek a konzultatív testületnek a működésére. Engedtessék meg, hogy a már oly sokszor korábban említett Wellmann Györggyel kapcsolatosan némi szkeptikus hozzáállással legyünk, de persze nagyon örülnénk neki, ha az Európai Unió Bíróságának döntései akár Wellmann György urat is arra sarkallnák, hogy pozitív módon kelljen csalódni azokban a döntésekben és abban a munkában, ami a jövőben meg fog történni, illetve reméljük, hogy meg fog történni. Úgyhogy azt kell mondjam, hogy mivel mindenkinek jár a második esély ha szabad így fogalmazni , ezért én nagyon bízom benne, hogy azok a kritikák, amik elhangzottak itt korábban akár az ő tevékenységével is vagy a devizahiteles ügyben megfogalmazott szakmai tevékenységgel kapcsolatban, azok talán megfontolásra kerülnek, és a jövőben olyan döntéseket láthatunk, amelyek valóban egy kicsit előrébb viszik ezeknek a devizahitelügyeknek az olyan szakmai megoldását, amiben, mondjuk, ugyanúgy tudjuk majd elmondani vagy ugyanolyan pozitívan tudunk nyilatkozni, mint azokban az ügyekben, amelyeket egyébként itt megemlítettem, illetőleg mindig ellenzéki oldalról is a magam részéről nem éreztem problémásnak, sőt nagyon örültem neki, ha a Kúria gyakorlatát dicsérni tudtuk. Ezekkel együtt én a frakciónk számára támogatásra fogom javasolni a beszámolót, elnök úr beszámolóját, azzal a várakozással bár a ’17-es beszámolóról döntünk , hogy a december 7-ei, konzultatív testület felállításáról szóló hírek egy olyan pozitív irányt jelölnek ki, amihez a magunk részéről is, azt gondolom, hogy meg tudjuk adni így a támogatást, és látjuk azt a jogfejlődést vagy akár a Kúriának a önkorrekcióját azokban az ügyekben, amelyek esetében erre szükség volt. Ennélfogva nagyon várjuk a jövő évi különböző eredményeket az ügyben, illetve természetesen a ’18-as beszámolót is, amit bízunk benne, hogy nem jövő év végén fog az Országgyűlés tárgyalni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka jelezte, hogy eláll felszólalási szándékától. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhatna. Bősz Anett képviselő asszony jelezte ugyan felszólalási szándékát, de nem tartózkodik a teremben, tehát nem áll módomban lehetőséget biztosítani a számára. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek. Kérdezem, kíván-e valaki ezzel a lehetőséggel élni, kíván-e valaki a további vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, így az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem elnök urat, kíván-e reagálni az elhangzottakra, a vezérszónoki felszólalásokra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Darák Péter elnök úrnak. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm Vejkey Imre képviselő úr azon véleményét, amelyek egyezik a sajátommal és a Kúria testületének véleményével is, hogy az új eljárásjogi kódexek valóban jelentősen segítik a bíróságok munkáját, és korszerűbb, gyorsabb és alaposabb ítélkezést tesznek lehetővé. Nagyon köszönöm, hogy kiemelte azt a törekvésünket, hogy az állampolgárok számára érthetőbbé tegyük a jog egyébként pontosságra törekvő és emiatt nehezen érthető nyelvezetének megértését az ítéleti összefoglalók segítségével. Köszönöm azt a véleményét is, hogy a civil szervezetek és a devizakölcsönügyek megfelelő szakmai intézését a 2017. évben valóban elő tudták segíteni azok a konzultatív testületek, amelyek e tárgyban rendszeresen üléseztek a Kúrián. A kormánypártok hozzászólásából szintén azt szeretném kiemelni, hogy a Kúria civil szervezetekkel kapcsolatos elemző, joggyakorlat-orientáló tevékenysége valóban hasznosnak bizonyult. Ez számunkra fontos, hiszen az elmúlt évek egyik visszatérő, kritikus pontja volt a magyar civil társadalom számára nagyon nehezen teljesíthető nyilvántartási-változásbejegyzési eljárások bürokratikus jellege. Valóban nagy hangsúlyt helyeztünk 2017-ben a befogadási eljárások átláthatóságának megteremtésére. Én bízom benne, hogy a Kúria elsősorban ebben az évben alakuló gyakorlata ezeknek az eredeti célkitűzéseknek meg fog felelni. Köszönöm azt az összegző véleményt is, hogy a Kúria alapfeladatait 2017-ben közmegelégedésre teljesíteni tudta. A Staudt Gábor képviselő úr által elmondottakkal kapcsolatban először is szeretném megköszönni azt az elmélyült elemzőmunkát, amelyet a Kúria éves beszámolójának szakmai tartalmát illetően elvégzett, és köszönöm azokat a kiemeléseket a közös tulajdon megszüntetésével, a rokontartás sorrendiségével, a félreérthető új szabállyal, a társasházak jogképességével, a haszonélvezeti jog visszatartásával, a településrendezés valóban minden magyar települést érintő, koncepcionális kérdéseivel kapcsolatban, amelyeket pozitív véleményként fogalmazott meg. [[10.00]] Szeretném jelezni, hogy a Kúria hozzáállását illetően október 20. és december 7. között lényeges változás nem következett be. Azzal a jelenséggel állunk szemben, amellyel az elmúlt években gyakran találkoztunk; a sajtó időnként ilyen vonatkozásokat emel ki, időnként olyan vonatkozásokat hangsúlyoz egy kúriai sajtótájékoztató vagy egy kúriai közlemény kapcsán. A Kúria alapvető hozzáállása a devizahiteles ügyekhez, hogy a fejleményeket folyamatosan figyelemmel kísérjük, rendszeresen és alaposan elemezzük, és igyekszünk ezzel kapcsolatban mindig idejekorán olyan, a bírákat orientáló véleményt, nem kötelező véleményt fogalmazni, amely elősegíti ezeknek a pereknek az eredményes lezárását. Jelen pillanatban, amely tulajdonképpen a december 7-i hír alapját képezte, a Kúria azt vette napirendre, hogy a konzultációs testület keretében elemezni fogja a kockázatfeltáró nyilatkozatok tartalmát illetően alakuló bírói gyakorlatot, illetve tisztázni kívánja azt a kérdést, hogy ha a devizahiteles szerződés érvénytelensége kerül megállapításra, akkor melyek lehetnek az érvénytelenség jogkövetkezményei, nevezetesen az érvényessé nyilvánítás milyen feltételek mellett történhet meg. Ebben a tevékenységben évek óta kiemelkedő szerepet játszik és kiemelkedő hozzájárulást tesz Wellmann György kollégiumvezető úr, akinek a tevékenységével a Kúria vezetése teljes egészében egyetért. Köszönöm a képviselő úrnak azt az összegző megállapítását, hogy a korábbi évektől eltérően ebben az évben a frakciónak támogatásra javasolja a Kúria beszámolóját. Mindannyiuknak köszönöm a hozzászólást, és köszönöm az értékes támogató véleményeket.
Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm elnök úr válaszait, további munkájához pedig sikert és áldott ünnepeket kívánok önnek és munkatársainak is. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, Vejkey Imre elnök urat, kíván-e válaszolni. Igen, megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában ellenzéki képviselőtársaink részéről, a Jobbik részéről Staudt Gábor képviselőtársunk szólalt fel, és ő fogalmazott meg olyan véleményeket, olyan álláspontot, amellyel ebben az ügyben és úgy általánosan sem értek egyet. Ezért fontos arról nyilatkoznom, hogy nem igaz az, hogy az Igazságügyi bizottság bármilyen alkotmánysértő joggyakorlatot folytatna. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tudniuk kell, hogy az Igazságügyi bizottság úgy jár el, hogy az ülésének legelején, miután megállapítja a határozatképességet, utána legeslegelső pont, amivel foglalkozik, a napirend megállapítása. A napirend megállapítása, ami aztán kötelező erővel bír. Jelen esetben az Igazságügyi bizottság megállapította a napirendjét, amely napirend a Kúria elnökének 2017. évi beszámolója volt. Képviselőtársam kifogásolta, hogy akkor 2018. évi ügyekről miért nem volt szó a bizottság ülésén. Hát, tisztelt hölgyeim és uraim, azért nem volt szó, azért nem lehetett szó róla, hiszen a Kúria elnökének beszámolója a 2017. évi tevékenységről szólt, a napirendet is ekként fogadtuk el, tehát kifejezetten jogszabálysértő lett volna [[Dr. Staudt Gábor: Ez az alaptörvény-ellenes.]] , ha más dolgokról is tárgyalunk. Viszont örülök annak, hogy a Jobbik is támogatja a Kúria elnökének a beszámolóját. A másik kérdés, amit képviselőtársam feszegetett, az az volt, hogy mi az, hogy csak 8 percben tudott reagálni, tudtak reagálni az egyes frakciók. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi bizottság ezen ülése alkalmával egy ügyrendről döntött. Az ügyrendnek kettős lényege volt: egyik oldalról meghatározta azt, hogy a vitát a Kúria elnökének 2017. évi beszámolója vonatkozásában úgy fogjuk lefolytatni, hogy kétkörös lesz: első körben kérdéseket lehet feltenni a Kúria elnökének, amire válaszolni fog, második körben pedig észrevételeket lehet megfogalmazni. És ezekről valóban úgy is döntöttünk, hogy az Igazságügyi bizottságban jelen lévő frakciók 8-8 perces időkerettel tudnak gazdálkodni. [[Dr. Staudt Gábor: Na, ez az alaptörvény-ellenes!]] Ezt az Igazságügyi bizottság megszavazta, és az Igazságügyi bizottság teljesen törvényesen ezen megszavazott ügyrend szerint járt el. Megjegyzem, hogy Staudt Gábor képviselőtársunk szólalt fel ott, ha jól emlékszem a Kúria elnökének a beszámolójával kapcsolatban, mérte is az időt, de nem merítette ki ezt a 8 percet, tehát nem is értem, hogy miért mondja azt, hogy nem volt elég az idő. [[Dr. Staudt Gábor: Nem voltam ott, Imre! Nem tudtam ott lenni!]] Végül harmadrészről szintén ellenzéki képviselőtársam kifogásolta a közigazgatási bíróság felállítását. Azt mondta, hogy politikai indokok vezettek erre. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ez nem igaz. Nem politikai indokok vezettek, kifejezetten jogi, szakmai indokok. Ha csak a szomszédos országokat nézzük meg, hogy kik vezettek be mostanában közigazgatási bíróságot, akkor ha nyugati szomszédunkra, Ausztriára figyelünk, megnézhetjük, hogy három éve vezették be a közigazgatási bíróságot. És az az igazság, hogy lényegében az abban foglalt elveket honosítottuk meg mi Magyarországon. Tehát azok a kifogások, amelyek furcsa módon most itt előálltak, semmiképpen nem állják meg a helyüket, hiszen az európai uniós próbát, az osztrák alkotmánybírósági próbát is kiállta az osztrák közigazgatási bírósági törvény és bevezetése. Egyébként pedig fontos tudniuk, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a közigazgatási bíróság, bíráskodás Magyarországon nem új jogintézmény. Egy régi, kiválóan működő bíróság volt, csak 1949-ben, a szovjet szuronyok árnyékában ránk kényszerített szovjet típusú alkotmány meghozatala után egyszerűen eltörölték. Eltörölték, és itt volt az idő, hogy ezt visszahozzuk. Én mindezek alapján javaslom a tisztelt Országgyűlésnek, hogy úgy a Kúria elnökének a 2017. évi beszámolóját, mint azt a határozati javaslatot, amelyet ezzel kapcsolatban az Igazságügyi bizottság előterjesztett, támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen elnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Még egyszer köszönöm elnök úrnak és munkatársainak a részvételt. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2017. évi beszámolója”, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája lezárásig. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem Handó Tünde asszonyt, az Országos Bírósági Hivatal elnökét. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke által benyújtott beszámoló B/1483. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/3896. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Handó Tünde asszonynak, az Országos Bírósági Hivatal elnökének, a beszámoló előterjesztőjének, aki a pulpitusról kívánja beszámolóját előterjeszteni. Elnök asszony, parancsoljon! [[10.10]]
Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Megválasztásom óta hatodik alkalommal számolok be a bírósági szervezet éves tevékenységéről az Országgyűlés plenáris ülése előtt.Amikor a jogalkotó 2011-ben Deák Ferenc szavait idézve újragombolta a mellényt a bírósági szervezeten, mindannyian abban reménykedtünk, hogy a változás sikereket hoz majd. Csaknem hét év elteltével kijelenthetjük, hogy a bírósági szervezetben a kiegyezés kora óta nem látott aranykor köszöntött be. Olyan infrastrukturális fejlesztések történtek az ország egészében a kormányzati döntéseknek, a parlamenti döntéseknek köszönhető pénzügyi többletforrásokból, amelyekre a XIX. század vége óta nem volt példa. A bíróságok teljesítménye is jelentősen javult az elmúlt néhány évben, és ezt nemcsak mi állítjuk magunkról, hanem éppen az Európai Bizottság igazságügyi eredménytáblája igazolja vissza az eredményeket. Az igazságügyi eredménytábla eredete mindenki előtt ismert. Magyarország éppen egy vizsgálat közepén volt, amikor úgy döntöttek a Bizottságban, hogy valamennyi tagállamot azonos ismérvek mentén megkísérlik rangsorba állítani vagy mérni, vizsgálni, vajon hogyan teljesít az igazságszolgáltatás a különféle versenyszámokban. Azért mondom, hogy versenyszámok, mert az igazságszolgáltatás is az országok versenyképességét meghatározó tényező. A magyar bíróságok rácáfoltak a velünk kapcsolatos előítéletekre, és bizony az objektív, tárgyszerű kategóriákban a magyar bíróságok Európa élmezőnyébe tartoznak. A közigazgatási ügyeket valamennyi ítélkezési szinten Magyarországon bírálják el a leggyorsabban; elsők vagyunk itt a rangsorban. A második: a legalacsonyabb az ügyhátralék ugyanebben az ügyszakban Magyarországot illetően. A civilisztikai peres ügyhátralék a negyedik legkisebb, és ötödik leggyorsabban bírálják el ezeket a pereket a magyar bíróságok. Nemcsak az ügyforgalmi adatokban vagyunk az élen, hanem elsők vagyunk a perekkel kapcsolatos elektronikus információk biztosításában. Magam is látom, hogy még a teremben jelen lévők kezében is ott vannak ezek az okoseszközök. Bizony, ma már lehetséges, hogy ügyfelek, ügyvédek ezeken az eszközökön kövessék nyomon a peres ügyeik alakulását. És Magyarország vezeti a rangsort a bírósági közvetítés tekintetében. Ez ahhoz képest, hogy 2012-ben alakítottuk ki ezt a rendszert, és máshol meg évtizedek óta működött, példa nélküli eredményességet jelent. A Magyarországgal oly kritikus uniós Bizottság is kénytelen tehát elismerni a magyar bíróságok teljesítményét. De a hazai adatok amelyek a polgárok számára fontosak is azt mutatják, hogy a nagy számokat illetően igenis látványos előrelépés történt. A pereknek 90 százaléka egy éven belül befejeződik. 2012 óta csaknem 40 százalékkal csökkent a két évnél hosszabb ideig tartó perek száma. Ha ezt a teljesítményt bármelyik termelőüzemben állítják elő, akkor abból világszenzáció lehetne. Nálunk ez természetes, hogy ez megtörtént, hogy ezt az eredményt elértük. A járásbíróságokon a polgári ügyekben hozott ítéletek 90 százaléka, a büntetőítéletek 80 százaléka első fokon jogerőre emelkedik. Ez mutatja az ítélkezés megalapozottságát, azt, hogy mennyire fogadják el az ügyfelek az ügyükben meghozott döntéseket. A 200 oldalas beszámoló, amely a honlapunkon is olvasható, mindenki előtt ismert, bárki olvashatja, ezért nem is részletezném annak az adatait, hanem csak néhány területet emelnék ki, amelyben úgy gondolom, hogy a bírósági szervezet… mert hiszen az Országos Bírósági Hivatal feladata elsősorban ennek az óriási nagy szervezetnek a menedzselése, az üzemeltetés biztosítása. Nos, e területekről az új eljárási kódexekkel kapcsolatos tevékenységünkről, az épületberuházásokkal kapcsolatos tevékenységünkről és a digitális bírósággal kapcsolatos eredményekről adnék számot. Az új eljárási kódexek amelyek az idei évben, illetőleg januárban léptek hatályba előkészítését kellett megoldanunk az egész 2017. évben, ezért is neveztük a 2017. évet a felkészülés évének. Az új Pp.-ből készítettek a bírótársaim 1800 oldalas tananyagot, videók és podcastok készültek a képzésekről. Tizenöt bíró írta ezeket, öt kúriai bíró lektorálta ezt a tananyagot, és a közig. perrendtartásról szóló tananyag is hasonlóképpen elkészült. Elkészült ugyanilyen formában a büntetőeljárás kódexéhez kapcsolódó tananyag, amelyet huszonkilenc bíró írt; 1435 oldalas, nem egyszerűen jogszabályszöveg-magyarázat, hanem jogirodalmi utalások, hasznos nyomtatványok, ügyviteli segédletek vannak ezek mellett a tananyagok mellett, és éppen az okoseszközöknek köszönhetően bármely bíró bármikor bárhonnan elérheti ezeket, ha bármilyen kérdése merül fel akár egy-egy tárgyalás közepén is az új szabályok értelmezésével, a Kúria által meghatározott joggyakorlati iránymutatással kapcsolatban. Jól vizsgázott, azt gondolom, a bírósági szervezet. 2012 óta folyamatosan fejlesztjük a képzési rendszerünket. Az elmúlt hét évben ötszörösére nőtt a központi képzések száma: 100-ról 500-ra, amelyet egy budapesti intézményünkben tartunk, és ugyanebben az időben hatszorosára nőtt a központi képzésen részt vevők száma. 2011-ben még 4 ezer résztvevőről tudtunk számot adni, 2017-ben már 25 résztvevője volt ezeknek a képzéseknek. Azt gondolom, hogy az az erőfeszítés, amelyet a bírótársaim, bírósági titkárok, fogalmazók a Kúria segítségével is ráfordítottak erőben, időben az új kódexek megértésére, megtanulására és ezzel kapcsolatban a társhivatásrendek segítségére, ez példaértékű volt. Reményeim szerint a hatályosulást illetően is jó visszajelzéseket tudunk majd adni a jogalkotó részére. A másik nagyon fontos terület az épületek állapota. 188 épületről kell gondoskodnunk, és egyáltalán nem mindegy ezt önök érthetik a legjobban, akiknek módjukban áll ilyen gyönyörű falak között ilyen méltó helyen végezni a munkájukat , mennyire komoly, nagy jelentősége van annak, hogy a bírók a hivatalukhoz méltó körülmények között, az ügyfelek pedig az ügyükhöz méltó körülmények között vegyenek részt a bírósági eljárásokban. Éppen ezért is alakítottunk ki a rendelkezésünkre álló pénzügyi források elosztására egy olyan rendszert, ami az egész államigazgatásban példa nélküli, a bírósági szervezetben ugyanis nagyon komoly tervezések alapján, több évre előre meghatározottan, illetve pályázati rendszerben történik a források elosztása. Fontos tudni ugyanis, hogy minden egyes törvényszék, ítélőtábla önálló jogi személy, saját gazdálkodása van, de ennek a gazdálkodásnak felelős gazdálkodásnak kell lennie. Ebbe beletartozik bármily távol áll is a bírói tevékenységtől, az itt szerzett tapasztalatunktól az is, hogy egy-egy több ezer négyzetméteres épületet jól, hasznosan és a történelmi hűséghez igazodva tudjunk megújítani. Wagner Gyuláról és Jablonszky Ferenc nagy Kárpát-medencei bíróságiépület-építőkről neveztük el ezeket a programjainkat, illetőleg a pályázatunkat. A Jablonszky Ferenc-pályázat keretében tárgyalótermek felújítására került sor, munkakörnyezet-javításra került sor Nagykanizsán, Mátészalkán, Tatabányán, tulajdonképpen legalább száz bíróság érintett volt ezekben a felújításokban. [[10.20]] Aztán ami kiemelkedő épületfelújítás volt, az az Egri Törvényszék. Egy százéves épületet sikerült a XXI. századi követelményeknek megfelelően átalakítani. Ez egy olyan épület egyébként, és ezért fontos a történeti múlt ápolása, ahol annak idején Gárdonyi Géza kezdte törvényszéki tudósítóként az írói munkásságát. Nos, ezt az épületet, amelyben a díszlépcsőházat, a dísztermet kialakítottuk, adtuk át úgy, hogy az első ügyfélközpontot is a lakosság, a polgárok rendelkezésére bocsátottuk. Ezzel is szeretnénk segíteni az ügyfélkapcsolatok erősítését. Hasonló nagy feladatba vágtunk bele a Szegedi Törvényszék és Járásbíróság tekintetében. Itt a tervezési, engedélyeztetési eljárásokat intéztük a 2017. évben. Átadtuk 2017-ben a Szigetszentmiklósi Járásbíróságot. A Jászberényi Járásbíróságon hatalmas felújítások voltak, és több más bírósági épületen is komoly beruházások kezdődtek meg, a Tapolcai Járásbíróságon, a Dunakeszi Járásbíróságon, a Kiskőrösi Járásbíróság kerül megújításra, és még sorolhatnám ezeket. Ami igazán fontos éppen a versenyképesség szempontjából is azonban, és ez okozza, attól tartok, a legnagyobb nehézséget a bírósági szervezetben, de a hozzánk forduló ügyfelek számára is, az az úgynevezett digitális bíróság, hiszen mindannyiunknak meg kell tanulnia azt, hogy a bíróságot online módon üzemeltessük. Hiába csökken a bírók esetében az ügyhátralék, nem biztos, hogy érzékelik ezt a könnyebbséget, mert éppen az elektronikus beadványok miatt ha kiadnak egy felhívást az ügyvédek vagy az ügyészek részére, lehet, hogy a válasz, amire korábban akár egy hónapot kellett várniuk, most egy órán belül megfordul. Olyan, mintha az az okostelefon mindig csiripelne a bíró zsebében. Egészen másként kell megszervezni ilyen munkakörnyezetben a munkájukat. Kell tudniuk másképpen megszervezni a munkájukat, hogy ne azt érzékeljék, hogy a tértől és időtől független bíráskodás azt jelenti, hogy a nap 24 órájában szolgálatot kell teljesíteniük. Mit is hozott a digitális bíróság az ügyintézést segítő alkalmazások tekintetében? Lehetővé tettük már néhány évvel ezelőtt azt, hogy az ügyfelek sms- és e-mail-üzeneteket kapjanak a fontos beadványaikról; elérhetők az úgynevezett pertartam-kalkulátorok. Ez azokban az ügyekben fontos különösen, amikor több bíróság közül is választhat egy-egy ügyfél, és ezzel a kalkulátorral kiszámolhatja, hogy adott esetben egy családjogi ügyet, egy szerződéses jogvitát hol érdemes elindítania, hol számíthat arra, hogy hamarabb fejeződik be az általa megkezdett peres eljárás. Ami a bíróságokat vagy a bírókat illeti, már 800 beszédfelismerő szoftvert használhatnak a bírótársaink. Ez azt jelenti, hogy így, ahogyan én most szólok, az ebben a tempóban elmondott beszédet képesek a szoftverek írásba fordítani, és amikor mindenkinek fontosak az ítéletek, a jegyzőkönyvek, azoknak a pontossága, azoknak a mielőbbisége, hogy fel tudjanak készülni, óriási eredmény volna, ha a jegyzői segítséget, az írnoki segítséget ki tudnánk váltani, és sokkal inkább, akár egy képzési projekt keretében át tudnánk fordítani a mellettünk dolgozók munkaidejének javarészét a bírók érdemi segítésére. A „Digitális bíróság” projektünket is a 2017. évben alakítottuk ki, dolgoztuk ki. Mit fog ez hozni? Mit készítettünk elő ennek fényében? Kialakítjuk majd teljes egészében az e-aktát. Ez azt jelenti, hogy valamennyi ügyvéd, ügyfél hozzáférhet elektronikus úton a per összes irataihoz, abban képes lesz keresni úgy, mintha csak a web különféle oldalain keresnénk, címszavakra, mondatokra, nevekre, dátumokra, számokra, akár több ezer oldalas periratokból tudnak könnyebben készülni ügyfelek, bírák egyaránt. Ennek keretében fogjuk kialakítani az új határozatkereső felületet. Nagyon fontos az a pereskedés során, hogy kiszámíthatók legyenek az ítéletek, hogy felkészülhessenek a felek arra, hogy mit várhatnak a bíróságtól. Ha egy jó rendszert alakítunk ki, akkor az ügyfelek, ügyvédek jobban felkészülhetnek a tárgyalásra, és a bírókat is tudja segíteni, hiszen a jogegységet szolgáló határozatok számukra is könnyebben elérhetővé válnak. A következő nagy projektünk, és ez már 2018 szeptemberében tudott elindulni, de 2017 ennek az előkészítéséről szólt, az úgynevezett ViaVideo projektünk, amelynek keretében első ütemben 77 bírósági tárgyalótermet szereltünk fel videokamerákkal. Ezzel az volt a célunk, hogy megkönnyítsük a tanúk, terheltek, felperesek, alperesek tárgyalási megjelenését. Utóbb visszaigazolják a reményeinket a mai adatok, hiszen több száz tárgyaláson már használták ezeket az eszközöket, nem csak Magyarországon belül, büntetés-végrehajtási intézetek és bíróságok között teremtődik meg így a kapcsolat, bíróság és bíróság között, sőt külföldi bíróság és magyar bíróság között is ezek a kapcsolatok működnek. Néhány számot is hadd mondjak el erről a területről, hiszen 2012-ben még csak a cégeljárásokban működtek online kapcsolatok. Aztán a csőd- és felszámolási eljárásokban 2015-től lett választható az elektronikus kapcsolattartás, a civilisztikai perekben 2013-tól választható, 2016-tól kötelező, csak 2017-ben 490 ezer elektronikus beadvány érkezett a bíróságokra. Ha a kezdetekhez visszatérhetek, akkor a polgári ügyszakban 2013-ban még 306 elektronikusan beadott keresetlevél jött, 2017-ben pedig már 490 ezer ilyen keresetlevél jött. Azt gondolom és azt remélem, hogy az Országos Bírósági Hivatal által elkészített 2017. évi beszámoló nemcsak az OBH, hanem az egész bírósági szervezet munkájáról is egy áttekintő képet ad. Remélem azt, hogy azok a polgárok, akik hozzánk fordulnak, a bírósághoz, hogy ott igazságot szolgáltassanak nekik, egyre inkább érzik azt, hogy ez a bírósági szervezet, elindulva a XXI. századba, képes másképp, más hangon, érthetőbben szólni hozzájuk, és képes kilépve az elefántcsonttoronyból arra is gondolni, hogy az ítélkezés, a bíróság, a bíráskodás nem egy önmagáért való tevékenység, hanem azért vagyunk, hogy a hozzánk fordulóknak igazságos ítéleteket szolgáltassunk és megnyugvással szolgáljunk részükre. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen elnök asszony beszámolóját. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre elnök úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének, aki a pulpitusról kívánja beszámolóját elmondani. Parancsoljon, elnök úr! [[10.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Engedjék meg, hogy itt a Magyar Országgyűlés plenáris ülésén én is nagy tisztelettel köszöntsem dr. Handó Tündét mint az Országos Bírósági Hivatal elnök asszonyát.Az Igazságügyi bizottság 2018. december 4-i ülésén megtárgyalta az Országos Bírósági Hivatal 2017. évi tevékenységéről szóló beszámolóját, és 7 igen, 2 nem szavazattal támogatta annak elfogadását. A beszámoló részletesen tartalmazza a bírósági szervezet megfelelő személyi és tárgyi feltételeinek kialakítása érdekében tett erőfeszítéseket, amely az OBH 2012-es megalakítását követő megfeszített évek munkáinak gyümölcse. Dr. Handó Tünde elnök asszony az Igazságügyi bizottság tárgyalása során az írásbeli beszámoló három témáját emelte ki: az új eljárási kódexek alkalmazására való felkészülést a Kúriával karöltve, a bírósági épületek fejlesztését, valamint a digitális bíróságok hatáskörét. Tisztelt Elnök Asszony! Gratulálok az elért eredményekhez, amelyek európai szinten is kimagaslóak! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bizottság különösen fontosnak tartotta a minden bírósági szinten megvalósuló, időszerű és magas színvonalú ítélkezés megvalósítását, az ítélkezési és az igazgatási munka átláthatósága, kiszámíthatósága, illetve ellenőrizhetősége irányába tett erőfeszítéseket. A bizottság tagjai az állampolgárok mindennapjait érintő ítélkezés gyorsaságával, a perek elhúzódásával, az igazságszolgáltatást érintő uniós ellenőrzések eredményeivel, az állampolgári panaszok kezelésével, a bírák létszámával kapcsolatban fogalmaztak meg elnök asszony részére kérdéseket. Ezekre a kérdésekre elnök asszony megfelelő válaszokat is adott. Az új kódexek tekintetében elnök asszony a felkészülés évének nevezte a 2017. évet, és elmondta, hogy számos, az egész bírói kart felölelő képzést végeztek, hogy az új szabályok alkalmazására a bíróságok, a bírák megfelelően felkészülhessenek, és így egy megfelelően felkészült ítélkező szervezet álljon országos szinten, minden szinten, a bíróságok minden szintjén rendelkezésre. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 2017-ben számos, bíróságok székhelyéül szolgáló történelmi épület fejlesztése, rekonstrukciója valósult meg, így az állampolgárok is megfelelő környezetben intézhetik bírósági ügyeiket. Óriási eredmény az is, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a digitális bíróság kialakításában hazánk Európa legjobbjai között van, ami által nemcsak az ügyek könnyebb és gyorsabb elintézhetősége válik lehetővé, hanem egyidejűleg jelentős költségcsökkentő hatással is bír. Megállapítható, hogy az OBH elnök asszonya által megfogalmazott stratégiai-szakmai célkitűzések megvalósulása jó úton halad. Még egyszer gratulálunk hozzá. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság 2018. december 4-i ülésén az Országos Bírósági Hivatal elnök asszonyának az Országos Bírósági Hivatal 2017. évi tevékenységéről szóló B/1483. számú beszámolóját elfogadta. Az Igazságügyi bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/3896. számú határozati javaslatában az OBH elnök asszonyának B/1483. számú beszámolóját az Országgyűlésnek elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján benyújtott H/3896. számú határozati javaslatában az OBH elnök asszonyának B/1483. számú beszámolóját az Országgyűlésnek elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Vízkelety Mariann államtitkár asszony jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy egy régi római mondással kezdjem a hozzászólásomat Curtius Rufustól, híres római jogi szerzőtől: „Altissima quaeque flumina minimo sono labuntur.”, vagyis „A legmélyebb folyó hömpölyög a legcsendesebb módon.”, és ez egyfajta jelmondat is egyúttal a bírósági igazgatás fontossága vonatkozásában. Az Alaptörvény előírja, hogy a rendes bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke látja el. A bíróságok igazgatása azon igazgatási tevékenységek összessége, amelyek nem tartoznak szorosan a bíróságok és a bírák ítélkezési feladatainak ellátásához, hanem az ítélkezés személyi és tárgyi feltételeit biztosítják a bíróságok részére. Magyarországon a 2012. év előtt ezen feladatokat az Országos Igazságszolgáltatási Tanács látta el, amelynek működése nagyon sok negatív minősítést kapott, ezért szükséges volt a bírósági igazgatás alapvető reformjára. Az új modell alapján az Országos Bírósági Hivatal elnöke látja el a központi igazgatási feladatokat, míg a bíróságok szakmai irányítása továbbra is a Kúria feladata maradt. A központi igazgatási feladatok közé tartoznak különösen a bíróságok általános központi igazgatási feladatai, szintén meghatározó feladat a hivatal irányítása vagy például az szmsz megalkotása és az elnökhelyettesek kinevezése. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok költségvetésére vonatkozó javaslatot terjeszti elő, továbbá feladata meghatározni a szükséges bírói létszámot, kinevezni és felmenteni a törvényben meghatározott bírósági vezetőket, kiemelkedő feladat továbbá a bírák és az egyéb igazságügyi alkalmazottak képzésének megszervezése. A szervezeti törvény szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke tájékoztatja az Országgyűlést a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási tevékenységéről, valamint az éves beszámolók között egy alkalommal az Országgyűlés igazságüggyel foglalkozó bizottságának is beszámol. Tisztelt Képviselőtársaim! Előttünk fekszik dr. Handó Tünde elnök asszony rendkívül részletes, áttekintő és minden lényeges kérdésre kiterjedő beszámolója, amelyet már az Igazságügyi bizottság elnök asszony kiegészítésével megvizsgált, és annak elfogadására javaslatot terjesztett elő. Az előttünk fekvő beszámoló mély tájékoztatást ad arról a kiemelkedő, magas szintű és hatékony munkáról, amelyet az elnök asszony, a hivatal dolgozói és a bírák végeztek a 2017. esztendőben a korábban felsorolt feladatok ellátásával összefüggésben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az állampolgárok számára a peres ügyeik kimenetelén és szakszerű megvizsgálásán túl a legfontosabb érdek, hogy minél hamarabb befejeződjön a megítélésre váró ügyük. Úgy gondolom, de évről évre a statisztikai adatok is azt támasztják alá, hogy a bírósági szervezet egyre jobb eredményeket ér el ebben a körben: a perek 87,5 százaléka az adott ítélkezési szintre érkezéstől számított egy éven belül befejeződik; a 2017. év végére 37 százalékkal csökkent a két éven túl folyamatban maradt peres ügyek száma a hivatal létrejöttének idejéhez képest; a 2016. évvel összehasonlítva 8,5 százalékkal csökkent a folyamatban lévő ügyek száma. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar igazságszolgáltatási tevékenység eredményességét a hazai számok mellett nemzetközi felmérések is alátámasztják. [[10.40]] Az Európai Bizottság közzétett megállapítása tartalmazza a tagállamok igazságszolgáltatásának hatékonyságát, színvonalát és függetlenségét bemutató igazságügyi eredménytáblát. Az eredménytábla a polgári, a gazdasági és a közigazgatási ügyek tekintetében vizsgálja a tagállamok igazságszolgáltatását. Magyarország az ítélkezés hatékonyságában az európai élbolyba tartozik. A teljesség igénye nélkül szeretnék kiemelni néhány kiemelkedő teljesítményt. Az eredménytábla szerint Magyarországon a negyedik legkisebb az ügyhátralék, továbbá a második leggyorsabb a fogyasztóvédelmi ügyek bírósági felülvizsgálata, a közvetítői eljárások előmozdításában pedig hazánk az első. Magyarországon a negyedik legmagasabb a továbbképzésen részt vevő bírák aránya, és a magyar bíróságok a legjobbak között vannak az elektronikus ügyintézésre való áttérésben is. Úgy érzem, ezek a számok önmagukért beszélnek, hatékonyság területén Magyarország a legjobbak közé tartozik; ez is bizonyítja azt a sikeres, a bírói munka elismerése és minél hatékonyabb bírói munka támogatása érdekében elkötelezett, Európa élvonalát elérő, rendkívül magas színvonalú és gondos munkát, amit dr. Handó Tünde, az OBH elnöke a megalakulástól fogva végez a szervezete élén. Természetesen az említett sikerek eléréséhez nélkülözhetetlen az emberi erőforrások optimális elosztása és hasznosítása. Az ösztönzés egyik legfontosabb eszköze, amikor az emberek teljesítményét megfelelő anyagi ellenszolgáltatással is jutalmazzák. A statisztikák szerint az igazságügyi alkalmazottak 97 százaléka részesült illetményemelésben, amelynek átlagos mértéke elérte a 30 százalékot. A bírák körében is történt bérfejlesztés, hiszen kevesebb mint másfél év alatt 15,8 százalékkal nőtt a bírói illetményalap. A bírói pályához kapcsolódó jelentős, az elnök asszony által előkészített illetménynövelésnek és tárgyi eszközök fejlesztésének köszönhetően vonzóbbá vált a bírói pálya: míg 2016-ban 559, addig 2017-ben 1919 pályázó nyújtott be pályázatot a meghirdetett bírói álláshelyekre. Nem véletlenül említettem a bírói pályát, hiszen a tisztelt elnök asszony rendkívül előremutató javaslatára az Országgyűlés 2017. június 13-án egy életpályamodellt biztosító törvényjavaslatot fogadott el, amely a bérek rendezése mellett kiszámítható, világos és vonzó életpályát vázol a bírák elé, ezzel is csökkentve a pályaelhagyók számát és egyben növelve a pályázói kedvet. Tisztelt Képviselőtársaim! Az eredményes és magas szintű munka egyik legfontosabb alapfeltétele, hogy a megfelelő tárgyi feltételek is biztosítva legyen mind a bírák, mind pedig a jogkereső állampolgárok számára. Ebben a vonatkozásban is kiemelkedő teljesítményt mutatott fel az Országos Bírósági Hivatal, hiszen számos bírósági épület került felújításra, és fontos fejlesztések előkészületei is megtörténtek a tavalyi évben. Szeretném kiemelni a 2014-ben elindított Jablonszky Ferenc pályázati rendszert, amelynek célja a bíróságokon az ügyfelek közérzetének, valamint a dolgozók munkakörülményeinek a javítása a felújítási támogatások vonatkozásában kiírt pályázatokon elnyerhető összegek igénybevételével. A pályázati struktúra bebizonyította sikerét: minden évben fontos és hatékony fejlesztések valósultak meg a jelentős összegű támogatásoknak köszönhetően. 2017-ben 56 nyertes pályázat került kihirdetésre, mindösszesen 521 millió forint értékben. Ha visszatekintünk a hivatal létrejöttétől eltelt időszakra, akkor láthatjuk, hogy óriási léptékben halad a bíróságok tárgyi körülményeinek a fejlesztése az egész ország területén. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy a beszámolóban is elhangzott, a 2017. év a felkészülés éve volt, tekintettel arra, hogy a bírói kar felkészítése szükséges volt az új polgári perrendtartás, az új közigazgatási perrendtartás, illetve az új büntetőeljárási törvény hatálybalépéséhez kapcsolódóan. A három kódexszel összefüggésben a bírói kar részt vett a jogszabálytervezet véleményezésében, az elfogadást követően pedig az informatikai rendszer, a nyomtatványok, az ügyfél-tájékoztatók és egyéb kapcsolódó feladatokat kellett a hivatalnak elvégeznie. A bírák felkészítése európai viszonylatban is igen magas szinten folyt, és az e-learning rendszereknek köszönhetően a tudás elsajátítása sokkal könnyebben és gyorsabban történt meg. Tisztelt Országgyűlés! A beszámolóban és a gyakorlatban megismert eredmények tükrében szeretném megköszönni dr. Handó Tünde elnök asszonynak, munkatársainak és a hivatal valamennyi dolgozójának, hogy a jogszabályokban előírt feladatokat példamutató magas szakmaisággal, felkészültséggel és hatékonysággal látták el a 2017. évében is. A Fidesz képviselőcsoportja természetesen támogatja a beszámoló elfogadását, és további jó munkát kívánunk az egész szervezetnek és az elnök asszonynak. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónoknak. Parancsoljon, képviselő asszony! [[Z. Kárpát Dániel: Halljuk!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném megjegyezni, elfogadhatatlan számomra mint országgyűlési képviselő számára az, hogy egy olyan napon, amikor a Kúria elnökét, dr. Darák Péter urat, amikor az Országos Bírósági Hivatal elnökét, dr. Handó Tünde asszonyt és reményeim szerint ez megváltozik addigra, mire dr. Polt Péter legfőbb ügyész úr megérkezik hozzánk az ő beszámolója vitájára hallgatja meg az Országgyűlés, összesen négy darab kormánypárti képviselő foglalja el helyét. E magas rangú tisztségeket betöltő személyek a kormánypártok kezdeményezésére és a kormánypárti képviselők igen szavazatával kerültek e tisztségekbe, és ha már igaz az, amit az előbb Bajkai képviselőtársamtól hallottam, miszerint megfelelően tiszteletre méltó és kiváló az a munka, amit az általuk e tisztségbe emelt vezetők elvégeznek, azt tartanám legelső és legfontosabb feladatának legalább a kormánypárti képviselőknek, hogy tiszteljék meg jelenlétükkel ezeknek a nagyon fontos intézményeknek a beszámolóit és azokat a személyeket, akik ezek élén állnak. Különösen merem ezt azért mondani, mert a parlamenti garázs tele van, és a Parlament különböző termeiben ünnepségek tömegét lehet látni, igen sok kormánypárti képviselő hölgy és úr van az épületben jelen, és úgy ítélem meg, hogy az ünneplések mellett talán e nagyon fontos kérdéseket is, ha szavaikkal nem, de legalább jelenlétükkel megtisztelhették volna. Hangsúlyozni kívánom, hogy természetesen az ellenzéki felelősséget sem szeretném lehántani magamról, bár nem tehetek róla. De az sem tetszik természetesen, hogy ilyen komoly, a hatalommegosztás elvére épülő szervezetek vezetőit nem hallgatjuk meg többen. Megkaptuk ezt a 208 oldalas anyagot. Csak remélni merem, elnök asszony, hogy még nem fizették ki a könyvkötőket, mert a második kinyitásnál már gyakorlatilag lapjaira esik. Vélhetően azt gondolták, akik ezzel foglalkoztak, hogy úgysem nagyon fogják ezt forgatni a parlamenti képviselők. Jelzem, én forgatom, forgatnám, forgatni is fogom, de valóban darabjaira hullik lassacskán. Ezt sem tartom egyébként hangsúlyozottan az elnök asszony felelősségének, hanem azokénak, akik pontosan tudják, hogy egy ilyen minőségű szervezet beszámolóját hova terjesztik be, és annyira nem tisztelik Magyarország parlamenti képviselőit hangsúlyozom, nem az elnök asszony és nem az ő vezetősége, hanem, aki ennek az elkészítésében részt vesz , hogy legalább, ha már nem kevés pénzt kapnak érte, minőségi munka legyen, és akár több évre is eltehettük volna. A beszámolóról, amikor volt a bizottsági ülés, azt mondtam, hogy a kevesebb több lett volna. Ezt ma is fenntartom, különösen azért, mert mind a 2017., mind a 2018. év során kénytelenek voltunk megtapasztalni kifejezetten a bírák szervezetéből, egyes bíráktól, olyan bírói közösségektől, amelyeknek és akiknek nagyon fontos a jogállami alapelvek alapján működő bíróság és a törvények betartása, hogy bizony a szervezetben, a bírák közösségében nagyon sok ellentét feszül, nagyon sok felháborító esemény történt a pályázatok után kinevezés nélkül maradt pozíciók megbízottakkal való feltöltésénél, nagyon sok ellenérzés feszül abban, amikor pályázatokat komoly indok nélkül érvénytelenítenek, majd egyébként nem biztosan azon vezetői tisztségekre alkalmas fiatal hölgyeket, urakat neveznek ki vezetői pozíciókba. [[10.50]] Mi, akik a közélet iránt érdeklődünk, akár képviselők vagyunk, akár nem, nem tudjuk megkerülni ezeknek a jelenségeknek a felhozatalát, és gyakran kénytelenek vagyunk azt gondolni, hogy e 208 oldal bő terjedelme, az a rengeteg statisztikai adat és bemutatás valójában azokat a problémákat kívánja elfedni, amelyek, bármennyire is szeretnénk, hogy ne kelljen erről beszélni, mégis jellemzik a szervezetet. Azt nem szabad elfelejteni, hogy bár valóban elég sokat fáztunk, fáztam magam is 20-25 éven át a gyöngyösi, gödöllői, zirci, kunszentmiklósi bíróságon, és még sorolhatnám az ország kisebb bíróságait, amelyek állapota tényleg borzalmas volt, de azért legalább magunk között lássuk be, hogy a technológiai fejlődés ütemében az lenne a furcsa, ha ezek a bíróságok még mindig olyan állapotban lennének, mint amilyenben korábban voltak. Tehát önmagában az, hogy épületek újultak meg, bíróságok költöztek modernebb környezetbe, az elektronikai fejlesztés olyan ütemet él meg, nem önmagában attól van, hogy az Országos Bírói Hivatal elnöke jól dolgozik, hanem attól, hogy az élet ezt így kívánja. Az lenne a furcsa, ha mindenütt az országban a technológiai fejlődés a közintézményekben, a köz szolgálatára rendelt vagy akár a gazdasági élet főbb szereplőinek környezete változna, javulna, szépülne, akkor pont az állam legfontosabb feladatát, az igazságszolgáltatást jelentő környezet ne javult volna. De amit még szeretnék ehhez hozzáfűzni, az az, hogy tegyék már meg, hogy amikor a saját szervezeteik működését dicsérik és piedesztálra emelik magukat, a kormánypárti képviselők vagy a kormány piedesztálra állít valakit, hogy valaki milyen jól végezte a munkáját, azért azt soha ne felejtsük el, hogy ehhez pénzt az adófizetők adnak. Ők dolgoznak. Ha nem fizetnének 27 százalék áfát és még körülbelül negyvenvalahány-féle adót, és nem adnák össze önkéntesen azokat a javakat, amelyek ezt egy országban meg tudják teremteni, akkor itt lehet valaki nagyon ügyes, nagyon kreatív, a munkáját akkor sem tudná olyan minőségben végezni. Egyébként meg kell mondjam, az elmúlt hét hónapban nagyon sokszor találkoztam szembe azzal a jelenséggel, hogy hajlamosak a politikusok elfeledkezni arról, hogy egyáltalán azért végezhetik a munkájukat, vagy kaphatnak meg valamely tisztséget és azért javadalmazást, mert irdatlan mennyiségű ember ezért áldozatkészen dolgozik. A 100 ezer forintos bérből is oda kell adni azt az adót és járulékot, amiből akár a cicoma, akár a szükséges beruházások megvalósíthatók. Úgyhogy nagyon kérek mindenkit, hogy ezt soha ne felejtse el, és néha említse meg ezeket. Én magam legalábbis köszönöm az adófizetőknek azt, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke ilyen beszámolót tudott benyújtani, és ilyen fejlesztések tudtak történni. Legtöbbször az Országos Bírósági Hivatal beszámolóiból alapvetően a körülményeket, a feltételeket, a tárgyi feltételeket, az egyébként életünkhöz természetes módon hozzátartozó kényelmi beruházások magasszintűségét olvassuk és látjuk, de jelentősen kevesebb szó esik az emberi tényezőkről; arról az emberi közösségről, akik sokszor megfeszített munkával kénytelenek arra, hogy biztosítsák annak az alapelvnek a megvalósulását, hogy a demokráciában a hatalmi pozíciók egymástól elhatároltak, osztottak, és a bírói hatalom senki által nem befolyásolható. Én úgy érzem, hogy ebből a beszámolóból igencsak hiányzik az, ami mindennek az emberi tényezője. Bár a bírák és alkalmazottak statisztikai adatai igen gazdagon szerepelnek, de mégis amikor arról kell beszélni, hogy a munkafeltételeikben az épületek, az eszközök, a mindenféle elektronikus beruházások fejlesztése mellett azok a tényezők is ott vannak-e a rendszerben, amelyek arra adnak alapot, hogy ők ne csak egzisztenciális biztonságban, kényelmes körülmények között, könnyen hozzáférhető adatok mellett, hanem érzelmi és szakmai támogatással is bírnak-e. Lehet akadémiákat létesíteni, lehet képzéseket tenni, a kérdés az, hogy hatékonyak-e ezek akkor, ha egy olyan szervezetben kell bíráskodni, ahol állandóan egzisztenciális félelemben él sok-sok bíró; ahol a pályázati rendszernek a nem igazán tetszetősen folytatott módja azt érzékelteti a bíráknál, hogy dolgozhatsz te kiválóan, lehetnek jogerős ítéleteid akár helybenhagyással, akár a fellebbezés hiányával, dolgozhatsz te éjt nappallá téve, becsülik-e a vezetők ezt a hozzáállást, vagy inkább az a megbecsült, aki a munka mellett igyekszik jóban lenni bizonyos bírósági vezetőkkel. Amikor a bizottságban tárgyaltuk ezt a kérdést, akkor feltettem elnök asszonynak azt a kérdésem, hogy lehet az, hogy számtalan bíróságon a betölthető álláshelyekhez képest kevesebb, gyakran jelentősen kevesebb a betöltött bírák száma. Érdeklődtem arról, hogy nincs érdeklődés a bírói hivatás iránt. Vagy ha magasabb szintű bíróságról beszélünk, nincsenek motiválva a bírák arra, hogy pályázzanak a betölthető állásokra? Azt válaszolta elnök asszony, hogy a bírák igen nagy százaléka nő, és miután ők családot alapítanak és gyermekeket szülnek, ezért ők bizonyos időre kiesnek a bíráskodásból, és az ő helyeiket nem lehet betölteni, ezért vannak ezek a különbségek. De én azért azt szeretném mondani, hogy a Kúrián a 92 betölthető bírói hely közül 84 van betöltve, és elég nehezen tudom elképzelni a kúriai bírák kora alapján, hogy feltétlenül a szülés miatti otthonmaradás okozza, hogy permanensen legalább nyolc kúriai bíró hiányzik. Remélem, nem azért, mert várnak valakire, hogy valamilyen módon elérje azt a lehetőséget, vagy azokat a feltételeket meg lehessen a személyét illetően határozni, hogy ő is kúriai bíró legyen, vagy valami más okból lebegtetnek betöltetlen álláshelyeket, ha hirtelen valakinek elvesztett egzisztenciáját esetleg egy kúriai hellyel lehetne pótolni. Az van a beszámolóban ezt kiemelte Bajkai képviselőtársam is , hogy az ügyek 87,5 százaléka az adott szinten egy éven belül befejeződik. Ez így egy laikus számára nagyon szépen hangzik, csak azt az egy szót kell ebből kiemelni, hogy az adott szinten. Az adott szint pedig járásbíróság, törvényszék, ítélőtábla, Kúria. Melyik adott szintről beszélünk? Mert ha például egy járásbíróságon kezdődött ügy egy év alatt ér véget, majd pedig ha fellebbezik, a törvényszéken is egy év alatt ér véget, és esetleg még felülvizsgálat is történik, az meg már nem egy, hanem három év. Ha áttekintjük a statisztikai adatokat, akkor azt is látjuk, hogy a befejezett ügyek számában természetes módon ott találjuk azokat a nemperes eljárásokat, azokat az egyébként pár hónap alatt az ügyek természeténél fogva befejeződött ügyeket, amelyek rendkívüli módon tudják a statisztikát javítani, s akár azt az érzetet kelthetik az emberekben, hogy milyen gyorsan befejeződnek az ügyek Magyarországon a bírósági fórumokon, majd aztán a saját egyéni ügyében azt látja, hogy ez mégsem így van. Tetszetősek a statisztikai adatok, de érdemes mindig a részletek mögé nézni, és abból megítélni egy szervezet munkáját. Én magam is, amikor a közigazgatási bíróságok tárgyalása során felszólaltam, megemlítettem azt az európai uniós felmérést, amely szerint a magyar közigazgatási bíráskodás a legkiválóbb az Unióban, sok-sok szempont alapján. És akkor feltettem azt a kérdést, hogy ha ennyire zavartalan és kiváló a közigazgatási bíráskodás a bírósági szervezeten belül, akkor vajon miért kell közigazgatási bíróság, amit tegnap a kormánypárti képviselők megszavaztak. [[Dr. Hende Csaba: Hogy még jobb legyen!]] Most is fenntartom ezt a kérdést, különösen azért, mert elnök asszony a beszámolóiban is rendre kiemeli, hogy ez az egységes bírósági rendszer és annak irányítása milyen kiválóan működik, és sem érdemben, sem az ügyek elbírálásában, sem emberanyagban, sem a jogi környezetben nincsenek olyan hiányosságok, amelyek okán itt komoly változásoknak kellene történnie. [[11.00]] Hangsúlyozni kívánom, hogy ezen szavaimat nem elnök asszonyhoz intézem, hanem azokhoz a képviselőkhöz, akik támogatták és szorgalmazták a közigazgatási bíráskodás létrehozatalát, és aztán tegnap már szavazásra is a Ház elé került. Különösen akkor, amikor azt látjuk, hogy egy olyan új bírósági rendszer jön létre, amely teljes mértékben kormányfelügyelet alatt áll, a legutolsó témáig, még a bírói beosztásig is majd az igazságügyi miniszter kezébe kerül. [[Hende Csaba: Nem így van.]] Majd meglátjuk persze, hogy a gyakorlatban ez hogyan fog működni, de hangsúlyozni kívánom, hogy ha valóban ilyen csodálatosan működik az a rendszer, amit létrehozott Handó Tünde képviselő asszony , miért kellett az adófizetőket, a polgárokat megterhelni egy új bírósági rendszer létrehozatalával, amely minden tekintetben párhuzamosan fog futni a rendes bíráskodással. Végül pedig engedjék meg a tisztelt képviselőtársaim, elnök úr, azt, hogy én a személyzetnek szeretném megköszönni azt a munkát, amit akár 2017-ben, akár ’18-ban elvégeztek a bíróságok életében. Jó pár tisztviselővel vagyok napi kapcsolatban is, illetőleg baráti kapcsolatban, és látom azt a heroikus küzdelmet, amelyet annak érdekében folytattak, hogy a kötelező elektronikus eljárás, az új polgári perrendtartás, az új büntetőeljárási törvény rendelkezései alapján a többletfeladatokat ellássák. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Elnök asszony nem tudna ilyen pozitív előterjesztést tenni, beszámolót tenni, ha azok az emberek, akik ott dolgoznak, nem végeztek volna sokkal nagyobb áldozattal munkát, mint amit egyébként tőlük elvárhatunk. Úgyhogy, ha megengedik, én nekik köszönöm meg mindezt. Köszönöm szíves figyelmüket, köszönöm képviselőtársaim, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most további képviselői felszólalásokra van lehetőség, ha jelentkezik valaki. [[Nincs jelentkező.]] De nem látok jelen pillanatban jelentkezőt, így az együttes általános vitát lezárom, és megkérdezem Handó Tünde asszonyt, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, kíván-e az elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen az elismerő szavakat a bírótársaim, az igazságügyi alkalmazottak nevében. Valóban, mindaz, ami eredmény, ami siker, csak velük és csak általuk érhető el. Én ismételten szeretném ugyanakkor megköszönni a Magyar Országgyűlésnek, a magyar kormánynak, a végrehajtó hatalomnak is azt a segítséget, amit kaptunk, természetesen, ami a pénzügyi segítséget illeti, az adófizetők hozzájárulása által is.Külön köszönöm azt, hogy ezekből a forrásokból a jogalkotási együttműködéssel sikerült a bírói illetményt emelni 2018. januárig 15 százalékkal, az igazságügyi alkalmazotti illetményt 30 százalékkal átlagosan. Valóban, egy olyan életpályát tudunk most már kínálni az igazságügyi alkalmazottaknak, és reményeink szerint mielőbb hiszen erre már ígéretet kaptunk a bírók számára is, ami egzisztenciális biztonságot nyújt a számukra. Valóban, mindennek az alapja, lényege az ember. Ezért is foglalkozunk nagyon sokat az emberekkel a bírósági szervezeten belül, ezért alakítottuk ki az életpályamodellt, ezért van három éve úgynevezett megtartó programunk, ezért indulnak a bíróságok a családbarát munkahely címért sikeresen. Ezért foglalkozunk külön az új generációval, és ezért alakítottuk ki a modern szervezetekben jól ismert, de nálunk még nem ismert coachtréneri hálózatot, hogy az emberi lélekkel is tudjunk foglalkozni, hiszen minden ügyfél arra vágyik, hogy az ügyében pártatlan, nyugodt, magabiztos, türelmes, empatikus bírókat találjon a bírói pulpituson. Ami a bírói kinevezéseket illeti, ezek gyakran felmerülnek. Én magam jogász vagyok, bíróként is igyekeztem úgy eljárni, hogy előbb megnéztem, hogy mik a jogszabályi keretek, mik a tények, és azok alapján hoztam meg a magam döntését. Számokat mondok arról, hogy 2017-ben hogyan alakultak a vezetői pályázatok. Tudni kell azt, hogy a bírósági szervezetben közel 800 vezetői tisztség van, ebből 119 tisztség tartozik az OBH elnökének kinevezési jogkörébe. A 2017. évben 16 vezetői pályázatot hirdettünk meg, abból 8 esetben került sor kinevezésre, 5 esetben nem volt pályázó, tehát eredménytelennek kellett nyilvánítani a pályázatot. Egy olyan eset volt mindössze, ez is olvasható egyébként a beszámolóban, ahol a törvényben biztosított mérlegelési jogkörrel élve eredménytelennek nyilvánítottam a pályázatot. Ami a bírói pályázatokat illeti, 2017-ben 274 bírói pályázatot írtunk ki, 259 volt eredményes. Egyébiránt ezekre az álláshelyekre 1900 pályázat érkezett, tehát sokszoros túljelentkezés volt a bírói álláshelyekre, és ahogyan említettem, a pályázatok 95 százaléka kinevezéssel, vagy ha már bíró pályázott az adott tisztségre, áthelyezéssel zárult. 15 volt, mindössze 4 százalék az eredménytelen pályázatok száma, és ebből a 15-ből 8 olyan, amiben egyáltalán nem érkezett pályázat. Azt gondolom, hogy a kinevezési gyakorlat nemcsak az én esetemben, hanem valamennyi törvényszéki elnök, ítélőtáblai elnök, akár a kúriai elnök tekintetében is megfelel a törvényi rendelkezéseknek. S mivel elhangzott egy kérdés az engedélyezett álláshelyekről, és hogy a Kúrián miért hiányzik nyolc bíró a statisztikai adatok szerint, csak arra szeretnék utalni, hogy a Kúria önálló fejezetet képez a bírósági szervezetben, és a Kúria elnöke maga határozza azt meg, hogy mikor és mire ír ki bírói pályázatokat. Efölött az Országos Bírósági Hivatal elnökének semmiféle ellenőrzési, felügyeleti jogköre nincsen. Itt volt elnök úr, tőle meg lehetett volna kérdezni, de meg lehet kérdezni talán jövőre is, hogy miért hiányoznak a Kúriáról ezek a bírók. Ami a statisztikával kapcsolatos kérdéseket illeti, hogy járásbíróságot nézünk, büntető ügyszakot, törvényszéki szintet, valóban nagyon sok nézőpontból lehet figyelni ezeket az adatokat. Egy európai sztenderdnek megfelelő adatszolgáltatás az, ami alapján mi első, második, harmadik helyezéseket értünk el európai színvonalon. De valóban lehet úgy is tekinteni a peres ügyeket, ha lineárisan nézzük, hogy mennyi idő alatt fejeződik be tipikusan egy eljárás. Ilyen adatok is találhatók a honlapjainkon. Meg kell erősítenem azonban azt, ma már másodfokon, tehát a fellebbezett ügyekben a törvényszék, ítélőtábla 6 hónapon belül hozza meg a döntéseit. Ez egy példátlan eredmény; egyedül a Kúriánál van elmaradás, ahol jó, ha egy évhez közeli időpontban megszületnek a polgári, közigazgatási, munkaügyi ügyekben a döntések. Ott valóban sokat kell még javulniuk az ügyforgalmi adatokat illetően. Köszönöm szépen a figyelmet, köszönöm szépen azt a komoly és megfontolt hozzászólást a képviselők részéről, amellyel a beszámolóhoz, és nem feltétlenül csak az én személyemhez, hanem valóban a bírósági szervezethez viszonyultak. Köszönöm az összes munkatársam nevében a bírókat, igazságügyi alkalmazottakat illető elismerő szavakat. Biztosak lehetnek abban, hogy ebben a bírósági szervezetben azon vagyunk, hogy az Alaptörvénynek, az eskünknek megfelelően teljesítsük feladatunkat, hogy azt az erőt, azt a biztonságot tudjuk nyújtani a hozzánk fordulóknak, amit jogosan várnak el tőlünk. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[11.10]]
Köszönöm Handó Tünde asszonynak a választ. Megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Mindenekelőtt köszönjük szépen expozéját, köszönjük szépen a parlamenti vitában elhangzottakra adott válaszával együtt. Úgy gondolom, hogy ez mindannyiunkat megerősíthetett abban, hogy az OBH 2017. évi tevékenységéről szóló beszámolója elfogadásra ajánlott. Sőt, nemcsak hogy elfogadásra ajánlott, hanem mint ahogy az objektív tényadatokból kiderült, kifejezetten elfogadásra ajánlott, ugyanis nemcsak magyar, hanem európai szinten is kiváló eredményeket ért el.Egy ellenzéki felszólaló volt Varga-Damm Andrea személyében, az ő vonatkozásában tulajdonképpen elnök asszony megint csak mindenre megadta a választ, én azonban egy dologra, amit az elején képviselő asszony feszegetett, a jelenléttel kapcsolatban a következő megállapítást tenném. Ha körbenézünk és megnézzük, hogy milyen volt most az OBH 2017. évi beszámolója kapcsán a jelenlét, akkor objektív tényként megállapítható, hogy úgy a Fidesz frakciója, mint a KDNP frakciója képviseltette magát, és fideszes és KDNP-s képviselők is felszólaltak, részt vettek a vitában. Ezzel szemben, ha megnézzük az ellenzéki képviselőket, akkor az öt frakcióból három nem is volt jelen, és a két jelen lévő frakcióból pedig aktívan csak egy vett részt képviselő asszony jóvoltából a vitában. A közigazgatási bíróságok tekintetében pedig, bár ez nem tartozik annyira szorosan az OBH 2017. évi beszámolójához, de hogy a tisztelt hallgatók is, nézők is pontosan értsék, föltette képviselő asszony azt a kérdést, hogy miért kell ez a közigazgatási bíróság, ha olyan jól végzik a jelenlegi bírósági keretek között a munkájukat. Tisztelt képviselő asszony, azért kell, hogy még jobban tudják végezni. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Na, ne! Z. Kárpát Dániel tapsol.]] Azért, hogy még jobban tudják végezni, és képviselő asszony, ez nem magyar találmány, az osztrákok is bevezették három évvel ezelőtt [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] , az osztrákok is bevezették a közigazgatási bíróságot. Ahhoz képest, hogy Ausztria 1955-ben megkapta az örök semlegességet, Magyarországra is ez az örök semlegesség vonatkozott volna, ha három nappal korábban nem kényszerítik be Magyarországot a Varsói Szerződésbe, ezért, mivel Magyarország már egy katonai csoportnak lett a tagja, ezért rá már nem vonatkozhatott az örök semlegesség, mint ami Ausztriára. Tehát Ausztria 1955-től organikusan fejlődve, saját alkotmányát kialakítva, három évvel ezelőtt, azaz 2015-ben jutott el oda, hogy közigazgatási bíróságról szóló törvényt hozott. Ehhez képest, képviselő asszony, az a helyzet, hogy mi egész gyorsan jutottunk el, bár kisebb vargabetűkkel, mert 1949-ben, a szovjet szuronyok árnyékában Magyarországra rákényszerítettek egy szovjet típusú alkotmányt, és azzal egyidejűleg megszüntették az addig kiválóan működő közigazgatási bíróságot. Nekünk egy új Alaptörvényt kellett hozni tudja, az a húsvéti Alaptörvény , és ezt követően rendbe kellett tennünk nyilván először a polgári jogi, büntetőjogi, anyagi jogi, aztán az eljárási jogi szabályokat, és most került sor arra, hogy a közigazgatási bíróság kérdését is rendbe tegyük. Tehát ahhoz képest, hogy Ausztriában 1955-től volt erre lehetőség, nálunk 1990-től nyílt meg, három év különbséggel, úgy gondolom, hogy ezt a csaknem 45 évet elég gyorsan behoztuk. Köszönöm szépen, és kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. Varga-Damm Andrea képviselő asszony ügyrendben jelentkezett, egy percben megadom a szót.
Köszönöm szépen. Szeretném tisztelettel megkérdezni elnök urat, hogy részeltetünk-e ma képviselők ugyanabban a kegyben, mint tegnap, hogy 190 képviselő legalább távol van most, de bízhatunk-e abban, hogy ezek szerint ma is úgy van-e jelezve, hogy itt vannak, merthogy tegnap óta megtudtuk, hogy egy új rendszer van a Magyar Országgyűlésben [[Z. Kárpát Dániel: Betegyem a kártyám vagy ne?]] ez pedig az, hogy nem is kell itt lennie még az épületben sem a képviselőnek, és szavazhatnak helyette, merthogy azt kaptuk mai levélben az Országgyűlés Hivatalától, hogy a képviselőknek szavazataik leadásához nem kellett azonosító kártyát elhelyezni a gépben, mert kötelező jelen lenni. Szeretném megtudni, hogy a mai ülésen is részeltetünk-e ebben a kegyben. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Képviselő asszony, ez nem volt ügyrendi javaslat, de egyébként jelzem, hogy itt, az én gépemen minden rendben zajlik, és csak azok vannak bejelentkezve, akik itt is vannak, úgyhogy megnyugtatom képviselő asszonyt. Köszönöm.Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „Az ügyészség 2017. évi tevékenységéről” szóló beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Köszöntöm Polt Péter legfőbb ügyész urat. A legfőbb ügyész által benyújtott beszámoló B/1258. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/3895. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, a beszámoló előterjesztőjének.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Magyarország Alaptörvénye 29. cikkének (5) bekezdése, valamint az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 84. §-a alapján a legfőbb ügyész évente beszámolót nyújt be a Magyar Országgyűlésnek. Az írásbeli beszámolót részben elektronikus formában a tisztelt képviselők már korábban kézhez kapták. Ezzel összefüggésben szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy az írásbeli beszámoló formátuma a korábbi évekhez képest jelentős mértékben megváltozott, a statisztikai táblák és diagramok a szövegben nyertek elhelyezést a jobb érthetőség és a szemléletesebb előadás érdekében. Tartalmilag a beszámoló, az összehasonlítás kedvéért, ugyanazokat a részeket tartalmazza, mint a korábbi években. Szóbeli kiegészítésemben néhány, a beszámolóban található fontos tényt szeretnék ismertetni. Előre szeretném azt is bocsátani, hogy valamennyi, a 2017. évi működést mutató adat azt mutatja, hogy az ügyészség működését a törvények tisztelete, a hivatás magas szintű ismerete jellemezte. Az ügyészség a vonatkozó törvények alapján két nagy ügycsoportban látja el feladatát, nagyobb részt a büntető ügyszakban, kisebb részt a büntető ügyszakon kívül, illetve közjogi területen működik. Ezekről szeretnék néhány szót beszélni, előre véve a büntető ügyszakot. A büntetőjogi szakágban 2017-ben iktatott és elintézésre váró ügyek száma az elmúlt hat évben folyamatosan csökkent. Ez a 2013 óta tapasztalható csökkenő tendencia az elmúlt évben is folytatódott, azaz a bűnügyi helyzet minden adat szerint kedvezően változott, és ez most már egy folyamatos trendnek tekinthető. [[11.20]] A regisztrált bűncselekmények számát illetően 2016-ban 290 779 bűncselekményt regisztráltunk, 2017-ben már csupán 226 452 bűncselekményt. Érdemes körbenézni, hogy hogyan oszlik meg ez a szám a különböző bűncselekmény-kategóriák között. Néhány jellemző bűncselekmény-kategóriát szeretnék csak kiemelni. Ezek közül az első a szándékos befejezett emberölések száma. 2016-ban 101 ilyen cselekményt regisztráltunk, 2017-ben már csak 92-t. Nagyon lényeges a bűnügyi helyzet tekintetében az úgynevezett utcai bűncselekmények száma, e számok alakulása, hiszen ez a közbiztonság érzetével is szoros összefüggést mutat. Ilyen jellegzetes bűncselekmény a rablás. Rablásból 2016-ban 1141-et regisztráltunk, 2017-ben 853-at. Vannak olyan bűncselekmény-kategóriák, amelyek az utóbbi években nagy figyelmet kaptak. Itt elsősorban a különböző intézkedések hatásaként nagyon jelentős változás történt. Megemlíteném az embercsempészést; itt három adatot is mondanék: 2015-ben még 662 ilyen bűncselekmény volt, 2016-ban 351, 2017-ben pedig 179. Megemlítem még a költségvetési csalás bűncselekményét, arra is figyelemmel, hogy ez igen széles körű érdeklődést vált ki a társadalomban. A költségvetési csalások száma a 2016-os 2444-ről 1880-ra csökkent. Vannak olyan bűncselekmények, ahol nem lehetünk ilyen elégedettek a számok alakulásával. Itt elsősorban a közlekedési bűncselekményeket kell említeni, amely bűncselekmények alapvetően a járművezetés ittas állapotban, illetve talán még a közúti baleset gondatlan okozásánál sem alakulnak olyan kedvezően, bár itt is vannak csökkenő tendenciák, de az ittas járművezetés például nő. Hasonló tendenciát mutat a kábítószerrel visszaélés bűncselekménye is, ott a korábbi, 2016-os 6032-es adattal szemben már 6544-et regisztráltunk 2017-ben. Szeretném megemlíteni ugyancsak részben veszélyessége, részben a közfigyelemmel kísért érdeklődés miatt a korrupciós bűncselekményeket. A korrupciós bűncselekmények száma ugyancsak nőtt, a 2017-es 984-ről 1123-ra. Itt egy érdekes tendenciát lehet megfigyelni, azt, hogy a hivatali vesztegetések száma növekvő tendenciát mutat, míg a gazdasági vesztegetések száma pedig csökkenő tendenciát. Ezt részben összefüggésbe lehet hozni a felderítés különböző módszereivel. Itt megemlíteném a megbízhatósági vizsgálatot, amely egy nagyon jelentős felderítési módszer a hivatali vesztegetések tekintetében. A büntető ügyszakban az ügyészség a jogszabályok alapján nyomozást végez, nyomozásfelügyeletet lát el, illetve vádat emel és a vádat képviseli a bíróságok előtt. Ami az ügyészségi nyomozást illeti, a kizárólagos ügyészi hatáskörbe utalt nyomozásokat részben a Központi Nyomozó Főügyészség, részben pedig 2017-ben a központi járási és nyomozó ügyészségek végezték. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy jogszabályi változások következtében a jövőben ezt a nyomozati tevékenységet már kizárólag a Központi Nyomozó Főügyészség, illetve regionális osztályai fogják ellátni, az erre való felkészülés 2017-ben kezdődött meg, és ebben az évben fejeződött be. Ez is egy pluszfeladat volt a nyomozó ügyészségek tekintetében. Egyebek iránt a legfontosabb nyomozati tevékenység a hivatalos személyek által elkövetett egyéb bűncselekmények mellett az ilyen személyek által elkövetett korrupciós tevékenység felderítése és elnyomása volt. Ami a nyomozás feletti felügyeletet illeti, az ügyészség 2017-ben több mint 313 ezer nyomozásban született határozatot vizsgált meg. Említettem az ügyszámcsökkenést. Ennek ellentételezéseként több idő és energia maradt a nyomozások színvonalnak emelésére. Ezt mutatja, hogy a fokozott ügyészi felügyelet alá került ügyek száma az előző évben, tehát 2017-ben 7,5 százalékkal növekedett. Igen jelentős az ügyészségen tett feljelentések száma. Továbbra is sokan fordulnak az ügyészségre a nyomozó hatóságok mellett, helyett feljelentéssel. Összesen 20 049 ügyészségen tett feljelentést kellett az adott időszakban elbírálni. 2017-ben a nyomozó hatóságoktól a vádemelésre váró befejezett nyomozások együttes száma 102 630 volt. Ebből több mint 26 ezer ügyben vádiratot nyújtottunk be, több mint 13 ezer ügyben a terheltet bíróság elé állítottuk, míg tárgyalás mellőzésével történt elbírálásra több mint 18 ezer ügyben tettünk indítványt. Bíróság elé állításra 2017-ben az összes vádemelés 23,1 százalékában került sor, míg az ügyész az összes vádemelés 32,3 százalékában tett indítványt tárgyalás mellőzésére. Ezek külön kiemelendő adatok, mivel ezek az intézmények az eljárás gyorsítását szolgálták, az ügyészség ezekben az ügyekben rendkívül jelentős mértékben járult hozzá az ügyek minél gyorsabb és törvényes elbírálásához, befejezéséhez. A vádemelési javaslattal érkezett ügyek majdnem 85 százalékát és a nyomozás megszüntetésére irányuló javaslattal érkezett ügyek több mint 91 százalékát 30 napon belül intézte el, tehát az ügyészség itt is betartotta egyrészt a törvényes határidőt, sőt azon belül járt el. Ami a bíróság előtti tevékenységet illeti, az általános tendenciának megfelelően 6,4 százalékkal csökkent a tárgyévben a bíróság által jogerősen elbírált ügyek száma, és 9,5 százalékkal az ezekkel érintett vádlottak száma is. Mindezek eredményeként az ügyészség tárgyalási terhe 2017-ben csökkent. Ez azonban nem csupán az előbb említett adatnak volt köszönhető, hanem az általam már vázolt bíróság elé állítás tárgyalás mellőzésével elintézés segítségével csökkentettük a tárgyalási terheket. Egyebek iránt, hogy ez mennyire volt sikeres: a bíróság elé állításos eljárásra irányuló ügyészi indítványok több mint 93 százalékát találta megalapozottnak a bíróság. [[11.30]] A bíróságok által kiszabott szankciók körében tovább emelkedett a büntetések aránya, már több mint 83 százalékát a szankcióknak büntetésként szabják ki a bíróságok; ugyanakkor a szerkezete a büntetéseknek kismértékben változott, csökkent az életfogytig tartó szabadságvesztések száma, a bíróság 2017-ben 21 vádlottat sújtott ilyen büntetéssel. Változatlanul az ügyészség megállapítása szerint a büntetéskiszabási gyakorlat enyhe, az alsó határ közelében vagy az alatt szabnak ki büntetéseket a bíróságok; ezt a gyakorlatot az ügyészség többek között fellebbezési gyakorlatával próbálja befolyásolni. Itt találjuk talán a legkevésbé eredményes adatot az ügyészség működésében: 2017-ben az ügyészségi fellebbezések eredményessége 51,9 százalék volt, ennek ellenére ezt a gyakorlatot fenn kívánjuk tartani, tehát a jelenlegi fellebbezési gyakorlatot, mivel úgy véljük, hogy ez egy fontos eszköz a szankciók kiszabására irányuló véleményünk érvényesítésében. Ami a váderedményességet illeti, ez 2013 óta folyamatosan emelkedik. 2017-ben 97,8 százalék volt, ami az utóbbi tíz év legmagasabb értéke. 59 766 terhelt, a terheltek 82,23 százaléka esetében a bíróság a váddal mindenben megegyezően mondta ki a vádlottak bűnösségét. Itt is szeretném jelezni azt, amit az Igazságügyi bizottság előtt már elmondtam, hogy mindenki által tudottan 2018. július 1-jével új büntetőeljárási törvény lépett hatályba, amely nyilvánvalóan befolyásolni fogja a különböző statisztikai adatokat, tehát ezek a statisztikai adatok jövőre új bázisról kell hogy induljanak. Nekem az a prognózisom, hogy ez jogtörténeti csúcs, ami 2017-ben a váderedményesség tekintetében született. Az ügyészségnek fontos feladata volt 2017-ben is a gyakorlatnak a vizsgálata. 2017-ben fontos vizsgálatokat folytattunk le az összbüntetések tekintetében, a jogerős felmentő ítélettel zárult hűtlen kezeléses ügyek tekintetében, valamint fontos iránymutatásra került sor a korrupciós bűncselekmény, hivatali visszaélés és a hűtlen kezelés váderedményességének növelése érdekében. Ezen túlmenően a Legfőbb Ügyészség 2017-ben számos, összesen 68 általános érvényű iránymutatást bocsátott ki. Már itt megemlítem, noha ez a közjogi szakágat érinti elsősorban, de befolyásolja a büntető ügyszakot is, hogy 2017-ben közös iránymutatást adott ki a két szakág a megbízhatósági vizsgálatok ügyészi engedélyezése és a befejezett vizsgálatok törvényességi ellenőrzése során alkalmazandó szempontokról. Ennek a korrupciós cselekmények felderítése és elnyomása tekintetében van jelentősége. Tavaly egyébként az ügyészség a korábbi évekhez hasonlóan közreműködött a büntetőjogi kodifikációban, kiemelkedő volt a büntetőeljárási törvény újrakodifikálása kapcsán megalkotandó egyes jogszabályok előkészítésében való részvételünk. Néhány szót a büntetőjogon kívüli, közérdekvédelmi szakágról. Az iktatott ügyek száma az előző évi ügyforgalomhoz képest nem túl sokkal csökkent, de ez a csökkenés azért mégis érezhető volt, és úgy gondolom, hogy a közjogi szakág most már elérte azt az ügyszámot, amely ügyszám alapján a közjogi szakág megtalálja a helyét az ügyészség rendszerében. A csökkenésen belül, ami mintegy 2 százalékot tett ki, a törvényességi ellenőrzési tevékenység körében érkező ügyek száma mintegy 1,5 százalékkal volt kevesebb a 2016-os érkezésnél. Ez egyébként utal egy fontos változásra is, amit ismételten megerősítenék, hogy az ügyészség többé nem törvényességi felügyeletet gyakorol a közérdekvédelmi szakágban, hanem törvényességi ellenőrzést. Említettem a megbízhatósági vizsgálatokat, az ezzel kapcsolatos ügyészségi tevékenységet. A kijelölt főügyészségek 2017-ben a Nemzeti Védelmi Szolgálat kezdeményezése alapján 833 megbízhatósági vizsgálatot elrendelő határozatot hagytak jóvá, mindössze 64 esetben tagadta meg ezt a jóváhagyást az ügyészség, és az elvégzett ellenőrzések alapján 17 büntetőeljárás indult. Meg kell említenem a társadalom számára fontos és érzékeny területet, a tisztességtelen üzleti magatartást, amely terén az ügyészségnek vannak bizonyos hatáskörei, bár nem túl széles hatáskörei, de az általános szerződési feltételek tisztességtelensége miatt a fellépések számát növelte az ügyészség 2017-ben az ügyész ebben az évben 42 keresetlevelet nyújtott be ilyen okból. Külön ki kell emelnem a büntetés-végrehajtási törvényességi felügyelet és jogvédelem szakterületet. Ez az a szakterület, ahol folyamatosan emelkedő számokkal találkozunk, tehát az ügyszám itt emelkedik. Nyilvánvaló, hogy ez összefüggésben van a beérkezett kérelmek számával is. Az ügyésznek rendkívül jelentős feladata van a büntetés-végrehajtás törvényességének biztosításában, nemzetközi téren is ezekben az ügyekben képviseljük Magyarországot. Ami az egyéb tevékenységet illeti, szeretném kiemelni az Országgyűléssel tartott kapcsolatok szorosságát. 2017-ben az országgyűlési képviselők 93 írásbeli választ igénylő kérdést, 5 azonnali kérdést és 4 szóbeli választ igénylő kérdést intéztek a legfőbb ügyészhez. Ezek mindegyike megválaszolásra került természetesen. Ami a Kúriával történő kapcsolattartást illeti, természetesen jelen vagyunk mint ügyész, mint ügyészség a Kúria előtti különböző ügyekben, de ezek közül kiemelendő a legfőbb ügyész által benyújtott jogorvoslat a törvényesség érdekében; ez 2017-ben 28 esetben történt meg. Ez azért lényeges, mert az egyébként nem orvosolható törvénysértéseknek ez az egyetlen elintézési módja. A Kúria ebben a tárgyévben 24 jogorvoslati indítványt bírált el, és 22 esetben az indítványnak megfelelően döntött. Ugyancsak kiemelendő a jogegységi eljárás. Az elmúlt évben 7 jogegységi eljárás indult a büntető szakágban, ebből 6-ot a legfőbb ügyész kezdeményezett. 2017-ben a közérdekvédelmi szakterületen 3 jogegységi eljárásban tettünk írásbeli nyilatkozatot. A nemzetközi kapcsolatok közül kiemelném az OLAF-fal tartott kapcsolatot. [[11.40]] 2017-ben az OLAF, amely köztudottan az Európai Unió pénzügyi ellenőrző szerve, összesen hat ajánlást küldött a Legfőbb Ügyészségnek az általa lefolytatott vizsgálatokról, és ezekben büntetőeljárás lefolytatására tettek javaslatot. Két esetben az ügyészség nyomozást rendelt el, három esetben az ajánlást és a zárójelentést már folyamatban lévő nyomozáshoz csatolta, egy esetben pedig az azonos ügyben már korábban megszüntetett nyomozás továbbfolytatásáról rendelkezett. Ez megfelel a korábbi évek gyakorlatának és a következő évek gyakorlatának is. Az OLAF ajánlásai és jelzései alapján indult ügyek közül 2017-ben négy esetben került sor vádemelésre, négy esetben pedig a nyomozás megszüntetésére. Ez 50 százalék. Az európai átlagarány ezen a területen 42 százalék, tehát sokkal jobbak vagyunk, mint az európai átlag. Szeretném megemlíteni a Eurojusttal tartott kapcsolatot is. A Eurojust az Európai Unió ügyészségi koordinatív szerve, amelynek óriási jelentősége van az úgynevezett közös nyomozócsoportok szervezésében, megalakításában és a nyomozások lefolytatásában. 2017-ben a magyar hatóságok 8 korábban indult, valamint 7 új, a tárgyévben alakított közös nyomozócsoportban vettek részt. Ezek közül a tárgyévben kettő magyar kezdeményezésre jött létre. Magyarország továbbra is az évi 100 regisztrált Eurojust-ügynél többet kezdeményező tagállamok szűkebb csoportjába tartozik, amivel az Európai Unió igazságügyi együttműködésének kifejezetten aktív tagja lett, a korábbi 11. helyről a 7. helyre lépett elő. Ami a működés személyi és tárgyi feltételeit illeti, 2017. január 1-jén az engedélyezett ügyészi álláshelyek száma 2044 volt, az engedélyezett összlétszám pedig 4764. 2017-ben az akkori helyzetnek megfelelően fogalmazói pályázat kiírására nem kerülhetett sor. Ugyanakkor 36 ügyészi és 33 alügyészi kinevezés volt. Szeretném megemlíteni a fegyelmi eljárásokat: nem magas, sőt kifejezetten alacsony, ami egy jó jel. 16 fegyelmi eljárás indult a tárgyévben, amelyek közül a legtöbb enyhébb súlyú volt. Kiemelendő a Magyar Ügyészképző Központ tevékenysége. A Magyar Ügyészképző Központ nagyon jelentős továbbképzést folytat, és komoly szerepe van abban, hogy az ügyészség az egyik legjobban felkészült igazságügyi szervezetnek tekinthető, nemcsak Magyarországon egyébként, hanem európai viszonylatban is. Mi is, a bírósághoz, illetve a nyomozó hatóságokhoz hasonlóan fejlesztjük az informatikát. Az informatika kiemelt feladata volt 2017-ben, hogy az elektronikus ügyintézésre vonatkozó szabályoknak 2018. január 1-jével megfeleljen. Megtörtént, zavartalanul az ügyészség ezt a rendszert elkezdte használni az idei év január 1-jével. Ami a gazdasági feltételeket illeti, az elmúlt évben fejezeti szinten 43 milliárd 222 millió forint eredeti kiadás és bevételi előirányzat állt rendelkezésre, amely fedezte az ügyészség különböző költségeit. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az ügyészség 2017. évi működésének értékelése a jogszabályok alapján az Országgyűlés feladata. Az én meggyőződésem szerint Magyarország ügyészsége 2017-ben valamennyi, a működést jellemző objektív adat összevetése szerint stabil, magas szintű és a bíróságok által visszaigazoltan törvényes szakmai tevékenységet folytatott, amellyel hozzájárult a magyar igazságszolgáltatás Alaptörvényben és más jogszabályokban előírt, a társadalom által egyébként joggal elvárt hatékony és gyors megvalósulásához. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük szépen, legfőbb ügyész úr. Most megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Legfőbbügyész-helyettes Urak! Engedjék meg, hogy mindenekelőtt megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem én is a Magyar Országgyűlés plenáris ülésén dr. Polt Péter legfőbb ügyész urat és kollégáit. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Magyarország Alaptörvényének 29. cikk (5) bekezdése alapján a legfőbb ügyész úr benyújtotta az Országgyűlésnek az ügyészség 2017. évi tevékenységéről szóló B/1258. számú beszámolóját. Az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága kijelölt bizottságként mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság 2018. december 4-i ülésén megtárgyalta, és 7 igen, továbbá 3 nem szavazattal, tartózkodás nélkül támogatta annak elfogadását. Az Igazságügyi bizottság megállapította, hogy a beszámoló a jogszabályoknak megfelelő tartalommal és formában, részletesen tájékoztatta az Országgyűlést az ügyészség büntető igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó szerteágazó feladatairól, közjogi tevékenységéről, a törvényességi ellenőrzési, illetve a büntetés-végrehajtási eljárásokkal összefüggő munkáiról. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ügyészi szervezet 2017. évben is törvényes keretek között és az időszerűség követelményeinek is megfelelően végezte minden szinten a munkáját. Ezért ezúton is gratulálunk legfőbb ügyész úrnak és valamennyi ügyésznek ahhoz, hogy ilyen kiválóan tevékenykedtek 2017. évben is. Sőt, ahhoz is, hogy európai szinten is kimagasló eredményeket értek el, és a nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatuk is kiváló, és nemcsak egyszerű tagként vesznek benne részt, hanem a különböző megoldások vonatkozásában kifejezetten számítanak a magyar ügyészségre és a legfőbb ügyész úr gondolataira. Tisztelt Képviselőtársaim! Az eljárásgyorsítási igényeknek való megfelelést jól mutatja az az adat, hogy a vádemelési javaslattal érkezett ügyek 91 százalékában 30 napon belüli ügyintézést sikerült elérniük az ügyészségeknek. Elképesztően jó adat. Végezetül szeretném megjegyezni, hogy a vonatkozó előírásoknak megfelelően a legfőbb ügyész úr 2017. évi beszámolójában az általános tendenciák bemutatása, az általános igazgatási feladatok elvégzése és általában az igazságszolgáltatás közreműködőjeként végzett tevékenysége részletesen bemutatásra került, és ez biztosította azt, hogy bizottságunkban pozitív megítélést kapott szintén. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság 2018. december 4-i ülésén legfőbb ügyész úrnak az ügyészség 2017. évi tevékenységéről szóló B/1258. számú beszámolóját elfogadta. [[11.50]] Az Igazságügyi bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján H/3895. szám alatt benyújtott határozati javaslatában a legfőbb ügyész úrnak a 2017. évi beszámolóját az Országgyűlésnek elfogadásra ajánlotta. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] bekezdése alapján H/3895. szám alatt benyújtott határozati javaslatában a legfőbb ügyész úrnak a 2017. évi beszámolóját az Országgyűlésnek elfogadásra ajánlotta. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypárti padsorokban.)
Köszönjük szépen. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni az államtitkár asszony. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Bajkai Istvánnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Tisztelt Legfőbbügyész-helyettesek! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Itt, a tisztelt Ház előtt már többször elhangzott és talán nem győzzük elégszer hangsúlyozni, legutoljára ezt képviselőtársunk, az Igazságügyi bizottság elnöke, Vejkey Imre képviselőtársunk is elmondta , hogy európai kultúránk, európai létünk három nagy talapzaton nyugszik. Az egyik a görög filozófia szabadságeszménye és demokráciafelfogása, a másik maga a kereszténység, a harmadik pedig a római jog.Éppen ezért ismét, ha megengedik, a beszédemhez egy római jogi mondatot fűznék, ezzel kezdeném, és ez egyfajta jelmondata és vezérlőgondolata mindannak, amit szeretnék ma elmondani a tisztelt legfőbb ügyész úr beszámolójával kapcsolatban. Így szól: Iustitia est regnorum fundamentum. Modern fordításban: minden államiság, minden állam alapja a jog. És ha megengedik, ezt a mondatot nem tudom véka alá rejteni ezt a tegnap itt a parlamentben történt eseményeket követően az ellenzék valamennyi tagjának is a szíves figyelmébe ajánlom, jezsuita határozottsággal. Alaptörvényünk 29. cikkének (1) bekezdése közvetlenül a bírósági szervezetre és a bíróságokra vonatkozó 25. és 28., összesen négy cikkelyből álló szakaszok után határozza meg az ügyészség feladatait, ami a következőképpen szól: a legfőbb ügyész és az ügyészség független, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként mint közvádló, az állam büntetőigényének kizárólagos érvényesítője. Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, fellép más jogsértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, valamint elősegíti a jogellenes cselekmények megelőzését. Az Alaptörvény deklarálja továbbá, hogy a legfőbb ügyész úr évente beszámol tevékenységéről az Országgyűlésnek. Ma azért vagyunk itt, hogy ezt a beszámolót itt, a plenáris ülésen megvitassuk. Az Igazságügyi bizottság, ahogy az elhangzott, megvizsgálta az előttünk fekvő beszámolót, amely rendkívül részletes, alapos és áttekintő, és azt a legfőbb ügyész úr kiegészítésével együtt elfogadásra alkalmasnak találta. Alaptörvényünk meghatározza az ügyészség feladatainak alapvető kereteit, amelynek részleteit az ügyészségről szóló törvény, valamint a jogállási jogszabály, jogállási törvény bontanak ki, amely a következőket írja elő: az ügyészség az igazságszolgáltatás közreműködőjeként érvényesíti az állam büntetőigényét a büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározott feltételek szerint, irányítja, felügyeli, illetve elvégzi a vádat előkészítő nyomozati eljárást, képviseli a közvádat a bírósági eljárásban, felügyeletet gyakorol a büntetés-végrehajtás törvényessége felett. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő beszámoló a törvényben meghatározott feladatok ellátásával kapcsolatos eredményeket, statisztikai és egyéb adatokat, összefoglalókat tartalmazza. A legfontosabb mérőszámban ismét az előző évekhez hasonló csökkenés történt, hiszen a tavalyihoz képest 60 ezerrel kevesebb bűncselekményt regisztráltak a hatóságok, és mindemellett a bűnelkövetők száma is kevesebb volt az egy évvel ezelőttihez képest. A legsúlyosabb bűncselekmény, a szándékos, befejezett emberölés elkövetésének száma is az előbb említett tendencia szerint mérséklődött. Szeretném kiemelni, hogy a rablások száma nagymértékű visszaesést produkált, ami az emberek, polgáraink biztonságérzetét jelentősen javította. Enyhe romlást mutat ezt is el kell mondani a közlekedési, valamint a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények száma is. Az ügyészség felé nő a bizalom a lakosság részéről, hiszen jelentős számban a nyomozó hatóságok helyett közvetlenül az ügyészségen tesznek feljelentést polgáraink. Az ügyészség sikerét mutatja ugyanakkor, hogy a 2017. évben a megelőző évhez képest közel 10 százalékkal kevesebb személlyel szemben emelt vádat az ügyész. A csökkenés annak köszönhető, hogy az ügyészség eredményesen alkalmazza a bíróság elé állítás intézményét egyszerű megítélésű, bizonyítási nehézségektől mentes, beismerésen vagy tettenérésen alapuló ügyekben. A gyors és alapos mérlegelésen nyugvó ügyintézés mindenkinek az érdeke. Ebben a tekintetben is előrébb tudott lépni az ügyészség, hiszen a vádemelési javaslattal érkezett ügyek több mint 90 százalékában, ahogy az elhangzott, 30 napon belüli az ügyintézés. Szeretném kiemelni a legfőbb ügyész úr és az ügyészség jogalkalmazást segítő kiemelkedő munkáját is, hiszen ez növeli a jogbiztonságot. 2017-ben a Legfőbb Ügyészség 68 általános érvényű iránymutatást bocsátott ki, amely magas szám mutatja a vádhatóság és a legfőbb ügyész úr elkötelezettségét az egységes jogalkalmazás igénye iránt. Az ügyészség egyik kiemelt célja az egységesítés terén, hogy a megbízhatósági vizsgálat alapján korrupciós bűncselekmények miatt indult eljárásokban a bizonyítás törvényességének követelménye minden esetben érvényre jusson, ezért 2017-ben iránymutatás került kiadásra a megbízhatósági vizsgálatok ügyészi engedélyezése és a befejezett vizsgálatok törvényességi ellenőrzése során alkalmazandó szempontokról, amely figyelembe vette az Emberi Jogok Európai Bíróságának kialakult gyakorlatát is. Szeretnék kitérni a legfőbb ügyészt megillető egyes jogosítványok sikeres alkalmazására is. Ilyen jogkör, hogy a Kúriánál a törvényesség érdekében jogorvoslatot jelenthet be a bíróság jogerős, más rendkívüli jogorvoslattal nem támadható, törvénysértő határozata ellen az ügyészség. A legfőbb ügyész úr ezzel 28 alkalommal élt, amelyből a Kúria a tárgyévben 24-et bírált el úgy, hogy 22 esetben a legfőbb ügyész indítványának megfelelően döntött. Úgy gondolom, hogy ez a szám is megmutatja, mennyire felkészülten, gondossággal és elkötelezetten látja el a munkáját a legfőbb ügyész úr és az általa vezetett ügyészi szervezet. Szintén a megalapozott szakmai hátteret bizonyítja az is, hogy a büntető szakágban megindult 7 jogegységi eljárásból 6 esetben a legfőbb ügyész indítványozta az eljárást, és a tárgyévben lefolytatott eljárás végén a legfőbb ügyész indítványa szerinti döntés született. A beszámolókból kitűnik, hogy a magyar ügyészség aktív szereplője a nemzetközi bűnüldözési együttműködésnek; kiemelkedő nemzetközi esemény volt például a magyar-kínai közös szervezésű ügyészségi kibervédelmi konferencia Budapesten, amelyen a kínai legfőbbügyész-helyettes is részt vett. Az Európai Csalás Elleni Hivatal főigazgatója is látogatást tett Budapesten, ahol a folyamatban lévő ügyek állásáról egyeztetett a legfőbb ügyész úrral. Ahogy ez elhangzott, a Eurojust elnöke az igazságügyi miniszter vendégeként szintén Magyarországra látogatott, amelynek keretében belül találkozott a legfőbb ügyész úrral. A megbeszélésen mind a két fél megerősítette, hogy évek óta kiváló a két szervezet közötti együttműködés. Magyarország kifejezetten aktív szereplője ez is elhangzott a Eurojuston belüli munkának, illetve a szervezet által koordinált és finanszírozott közös nemzetközi nyomozócsoportoknak. A beszámolóban felsorolt nemzetközi események és együttműködések megmutatják, hogy a dr. Polt Péter legfőbb ügyész úr által vezetett magyar ügyészség elismert és megbecsült tagja a nemzetközi bűnüldözési együttműködésnek, amelynek legutolsó ilyen bizonyítéka, legalábbis általam tapasztalt módon az osztrák legfőbb ügyésznél tett látogatás, aki kifejezetten, rendkívüli elismeréssel nyilatkozott a magyar ügyészség munkájáról és a legfőbb ügyész úrról. Kiemelkedően fontosnak tartom minden szakmában, hogy a munkavállalók rendszeres képzésen vegyenek részt, hogy a legfölkészültebben tudják ellátni tevékenységüket. Elégedettséggel olvastam, hogy a fogalmazók, alügyészek és az ügyészek számára is biztosított a szakmai képzéseken való részvétel. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak alapján megállapítható, hogy… [[Bana Tibor odalép Polt Péterhez, majd beszélni kezd hozzá.]] Szeretném az elnök urat felkérni, hogy gondoskodjon a házszabály betartásáról. [[Z. Kárpát Dániel: Kiüríttessük a termet? Derültség a Jobbik soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak alapján megállapítható, hogy a magyar ügyészség magas szakmai szinten, hatékonyan, eredményesen, a bűn feltétlen üldözése iránt elkötelezett módon látja el az Alaptörvényben és az ágazati törvényekben előírt feladatait, mindamellett kiváló kapcsolatokat ápol nemzetközi szervezetekkel és a külföldi államokkal egyaránt. Mindezekre tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a beszámoló elfogadását. Köszönjük a legfőbb ügyész úr munkáját, és mind számára, mind pedig az ügyészség számára további jó munkát kívánunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[12.00]]
Köszönjük, képviselő úr. [[Bana Tibor: El fog jönni az elszámoltatás, ne aggódj!]] Kérem, képviselő úr! Köszönöm.Varga-Damm Andrea képviselő asszony következik, a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban nagyon nehéz egy ellenzéki képviselőnek olyanfajta környezetben, korrupciós környezetben, amely országunkat jellemzi, a legfőbb ügyész úr által előterjesztett beszámolót csak úgy elolvasni, és csak úgy értékelni, mintha egyébként minden rendben lenne. Valóban, a beszámolóban lévő statisztikai adatok kedvezőnek látszódhatnak, ha azt nézzük, hogy 2010-2013 között töretlenül emelkedett az ügyészség által váddal végződött bűncselekmények száma, és 2013-tól 2017-ig pedig rendkívül nagy arányú, 18 százalékos csökkenést láthatunk a beszámolóban lévő statisztikai adatokban.Feltehetjük a kérdést, hogy ez a csökkenés hiszen erre a beszámoló nem utal miből eredhet. Kevesebb bűncselekményt követtek el? Kevesebb bűncselekményt derítettek fel? Kevesebb bűncselekmény lett váderedményes, azaz megtalálták az elkövetőt és elítélte a bíróság? Vagy esetleg arról van szó, hogy ezen évek alatt 350 ezer emberrel lett kevesebb lakosa Magyarországnak, és mint tudjuk, a bűnözési hajlandóság a társadalomban bizonyos, elég egyértelműen megállapítható százalékban fordul elő? Nem tudjuk. Mindenesetre azt gondolom én magam is, és azt hiszem, a Jobbik frakciója is, hogy egy ügyészség munkájának eredményességét a számokon és a beszámolókon túl a lakosság közérzete igazolja vissza leginkább. Bajkai képviselőtársam az előbbiekben arról beszélt, hogy mennyire nőtt az ügyészséggel szembeni bizalma a magyar polgároknak azért, mert évről évre jelentős számban nő azon esetek száma, amikor is a feljelentés közvetlenül az ügyészségre érkezik. Én magam nem ezt tapasztaltam, hogy ez a feljelentésszám ezért növekszik. Valóban lehet azt mondani, hogy a polgárok esetleg jobban bíznak az ügyészségben, de ez lehet relatív is, hogy tán nem azért bíznak-e inkább az ügyészségben, mert a rendőrségeken nem nyerik el azon lehetőséget, hogy egy velük szemben elkövetett bűncselekményt hajlandó legyen a rendőrség, az a nyomozó hatóság kinyomozni, és majdan nem tud más eszközt igénybe venni, mint az ügyészséghez vagy akár a legfőbb ügyészhez fordul. Én azért is merem ezeket a gondolatokat felvetni, mert ügyvédi munkám során számtalanszor voltam abban a helyzetben, abban a kényszerű helyzetben, hogy a legfőbb ügyészhez forduljak, mert a nyomozó hatóságok még nyomozást sem voltak hajlandók elrendelni, vagy pár irat beszerzése után tanúk meghallgatása nélkül egy ügyet lezárni. Úgy ítélem meg, hogy ez az ügyészséghez fordulás inkább a rendőrséggel szembeni bizalmatlanságnak egyik megnyilatkozási formája. Nagyon erőteljesen látszik az utóbbi években, és meg kell mondjam, némileg a beszámoló statisztikai adataiból is ezt vélem ki, hogy a hivatalos személyek által elkövetett bűncselekmények felderítési hajlandósága, illetőleg ezen ügyekben a nyomozás, majd esetleg vádemelés igencsak visszaesett. Úgy ítéljük meg, hogy ez valószínűleg nem véletlen. Magam is tapasztaltam olyat, és kérem, ne vegyék rossz néven, hogy akár konkrét példával is előhozakodok, amikor is nem volt hajlandó elrendelni az ügyészség sem a nyomozást olyan ügyben, amikor például egy közlekedési bűncselekményben azon rendőrök, akik eljártak a helyszínelés során, szándékosan meghamisították a jegyzőkönyvet és a helyszínrajzot. Azért került négy és fél évbe az, hogy a tényleges elkövetőt elítélje a bíróság, mert másfél éven keresztül nem voltak hajlandók még nyomozni sem egy majdnem halállal végződött közlekedési balesetben. Amikor a szakértő megállapítja szakvéleményében, hogy meg van hamisítva a helyszínrajz, feljelentést tesz valaki, és azt írja az ügyészség, hogy azért nem rendel el nyomozást, mert a panaszok eredményeként elrendelték a nyomozást, felderítették a tettest, és ha már úgyis ez megtörtént, akkor miért is foglalkozzanak azzal, hogy az eljáró hivatalos személyek meghamisították a legfontosabb iratát egy közlekedési bűncselekménynek, a helyszínrajznak; tehát ha egy országban ilyen előfordulhat, akkor bármilyen szép a statisztika, bármennyire is meg lehet mutatni, hogy 98 százalék fölött van már a váderedményessége a bíróságok előtt az ügyészségnek, ha akár csak egyetlen ember is azt kell tapasztalja, hogy a hivatalos személyek által elkövetett bűncselekményeket esetleg azzal leplezik, hogy nem hajlandók felderíteni. 2017-ben Magyarország korrupciós indexe ugyan némileg, nagyon kevés arányban javult a korábbi évekhez képest, de még mindig a 66. helyen van 45 ponttal úgy, hogy egyébként ezen 66. helyen Szenegállal osztozunk. Az Európai Unióban nálunk csak Bulgária korruptabb. Tehát ha a 2017-es adatok és felmérések ezt mutatják, hogy Magyarország ennyire korrupt, akkor azt kellene tapasztalnunk ebből a beszámolóból is, hogy nőnie kellett volna azon bűncselekmények felderítésének, illetőleg aztán nyomozásának, majd váderedményességének, amely jellemzően korrupciós bűncselekmény. Ehhez képest a beszámoló 8. oldalán azt találhatjuk, hogy míg a hivatali vesztegetés 2015-ben 333 volt, 2016-ban 835 volt, 2017-ben 945, tehát e vonatkozásban, ha valóban ennyivel több hivatalos személy követett el korrupció bűncselekményt, üdvözöljük, hogy az ügyészségnek módja volt felderíteni és eljárni. De az már meglehetősen furcsa és sajátságos, hogy ha hivatali vesztegetésben gyakorlatilag a háromszorosára nőtt két év alatt a felderített bűncselekmények száma, amellyel aztán az ügyészség foglalkozott, a gazdasági vesztegetés, amely aztán valóban az a fajta bűncselekmény, ami legtöbbször előfordul a korrupciós ügyekben, 2015-ben 351, 2016-ban 78, majd 2017-ben 50 el tudja valaki képzelni azt, hogy egy korrupciós listán 66. helyen álló országban a gazdasági vesztegetés egyhetedére csökkenjen? Ennyire megjavultak azok az emberek, akik egyébként ilyet el szoktak követni? Ezt azért elég nehezen tudom elképzelni, különösen annak tükrében, hogy az OLAF-jelentés egyértelműen bemutatta azokat a gazdasági vesztegetésre utaló körülményeket, amelyek előfordulhattak és amelyeket ki kellene nyomozni, illetőleg azt látjuk napról napra, hiszen transzparensen a közbeszerzések eredményei megjelennek a köz számára hozzáférhető felületeken, azt tapasztaljuk, hogy a közbeszerzéseket érdekes módon mindig ugyanaz a gazdasági kör nyeri el. Tehát úgy ítélem meg, hogy a korrupciós indexünk, a gazdasági vesztegetéseknek ezen rendkívüli módon csökkenő tendenciája és ehhez képest a polgárok közérzete, valamint a közbeszerzéseken elnyert szűk gazdasági kör jelensége lehetetlenné teszi azt, hogy azt a következtetést vonjuk le, hogy valóban az ügyészség ebben ellátta a feladatát. De én feltétlenül örülnék annak, ha legfőbb ügyész úr meggyőzne bennünket arról, hogy igen. [[12.10]] Végül pedig engedjék meg, mert mégiscsak nem vonatkoztathatunk el azoktól a jelenségektől, amelyek sok-sok polgárunk számára a mindennapokban fontosak, és a mi feladatunk elvégzésében is bizonyos akadályok tudnak felmerülni abban, hogy a törvényesség érvényesüljön, és ha nem, akkor annak következményeit viselje az, aki ezt megtette. Éppen két hete ezekben az órákban voltunk az Igazságügyi bizottság tagjaival Ausztria legfőbb ügyészénél, aki méltató szavakkal beszélt Polt Péter legfőbb ügyészünkről. Ezúton is köszönöm a kellemes kirándulást a jelen lévő igazságügyi bizottsági képviselőtársaimmal. Ausztria legfőbb ügyésze második mondatában azt mondta, hogy ugye, azt tudjuk, hogy ő a törvény legfőbb őre Ausztriában, és ily módon ő és az ő szervezete minden vonatkozásban arra törekszik, hogy minden szervezet és személy tartsa be a törvényességet, és e vonatkozásban állhatatosan és határozottan járnak el, lépnek fel. Az alkotmányunk, amely, mint tudjuk, meddig állt fenn, még az 51. §-a (1) bekezdésében kimondta, hogy valóban az ügyészség a törvény legfőbb őre, gyönyörűen, szabatosan megfogalmazta azt, hogy az ügyészség, a legfőbb ügyész minden személy, természetes vagy jogi személy tevékenységének törvényességét vizsgálja, felügyeli, óvja; óvja minden szervezet és személy eljárásának törvényességét, és törekszik arra, hogy e vonatkozásban mindenki jogkövető legyen, majd ez a remek Alaptörvényünk a 29. cikk (1) bekezdésében ledegradálta az ügyészséget a vádhatóság szintjére. Számomra ez ledegradáló, és azt gondolom, nem véletlen mondta Ausztria legfőbb ügyésze sem két hete, hogy az ügyészség a törvény legfőbb őre. Magunk úgy látjuk egyébként, hogy ezzel a jelentősen beszűkített jogkörrel nehéz helyzetbe is került az ügyészség, mert a polgárok kitől várnák el azt egy demokratikus országban, hogy egy törvénytelen helyzet esetén felszámolják azt, és legyen következménye, mint az ügyészségtől vagy akár a legfőbb ügyésztől. Hogy miért vezettem fel ezeket a gondolatokat? Tegnap este ennek az Országgyűlésnek a hivatalától azt a levelet kaptuk, hogy az teljesen törvényes, ha egy országgyűlési képviselő bent sincs a Házban, a teremben, vagy nem rakja be a kártyáját, akkor az törvényes, ha szavazhat helyette valaki. [[Z. Kárpát Dániel: Csalók!]] Úgy ítélem meg, hogy bár valóban már az ügyészség és a legfőbb ügyész nem a törvény őre, és nem járhat el bármiben, de az ügyészségi törvény egy jogot megtartott, méghozzá azt, hogy hivatalból észleljen bűncselekményeket. Tegnap ebben a Házban, ahova ma behívtuk a legfőbb ügyész urat arra, hogy a beszámolóját meghallgassuk, olyan gyalázatos dolog történt, hogy nem tiszteltük meg a legfőbb ügyészt azzal, hogy egy olyan Házba jöhessen be, ahol mindig törvényesen folynak a dolgok, nem tisztelték meg azzal azok a képviselők, akik ebben közreműködtek, hogy a legfőbb ügyésznek ne kelljen azt mondanom ma, hogy tisztelettel kérem, ebben a kérdésben hivatalból legyen szíves elrendelni nyomozást. Mert mindazok miatt, akik részt vettek abban, hogy bárki bárkinek a gombját megnyomhatta akkor is, ha még az épületben sem volt képviselőként, és így folyt negyven törvény megszavazása, köztük a közigazgatási bíráskodásé is, én úgy ítélem meg, hogy nem tehettem meg, hogy ezen vezérszónoklatomban ezeket a körülményeket nem említem meg, mert hiszen ha ebben az országban valakiknek, akkor a képviselőknek, a legfőbb ügyész úrnak, az Országgyűlés elnökének, a legfőbb embereknek a legfőbb feladata az, hogy ilyen soha, de soha ne fordulhasson elő, vagy ha igen, akkor annak legyen következménye. [[Dr. Becsó Károly: Önök csinálták!]] Elnézést kérek, hogy ezt is szóba hoztam, de ha úgy megyünk el ebből a Házból ma, és úgy fejezzük be ezt az ülésszakot, hogy egy ilyen szörnyűséget még legalább ilyen, azt gondolom, kulturált módon sem hozunk szóba, akkor valóban megkérdezhetik tőlünk, hogy mi végre jövünk mi be ebbe a Házba. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak, 15 percben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Természetesen nem fogom igénybe venni ezt a 15 percet, hiszen akkor egy valódi vezérszónoklatot tartanék, de nem kívánom azt a látszatot kelteni, mintha itt egy valódi parlamentnek egy valódi vitája lenne, és egy valódi beszámolót kellett volna hallgatnunk. Nem is az én véleményemre szeretném felhívni a figyelmet, hanem annak a több százezer magyar embernek a véleményére, aki már aláírásával támogatta az európai uniós ügyészséget kikényszerítő aláírásgyűjtést. Ez a több százezer ember véleményt nyilvánított Polt Péter, a Legfőbb Ügyészség és az egész ügyészség munkájáról is. Azért nem tudunk pontos számot mondani, mert nagyon-nagyon sokan gyűjtik ezeket az aláírásokat, ezeknek a napoknak a feladata, hogy egy pontos számot tudjunk a jövő héten mondani. Én mindenesetre elhoztam a tegnap beérkezett ötezer aláírást, ezt majd megmutatom főügyész úrnak, szerintem nagyon impozáns ötezer magyar állampolgár véleményét így egyben látni. Még egyszer mondom, nem fogok szónoklatot tartani, én magam is menni fogok, még a mai napon is fogunk aláírásokat gyűjteni. Nagyon sok ember munkája van ebben, és nagyon sok embernek kell még ezen dolgozni. Sok mindenkit kiemelhetnék, volt, aki már kétezer aláírást összegyűjtött. Ennek a hétnek számomra az egyik legkedvesebb aláírásgyűjtője egy volt tanárom, aki egy kistelepülésen önmaga 550 aláírást összeszedett; azért, mert az emberek tudják azt, hogy a magyar ügyészség falaz a magyar kormánynak, és megengedi, hogy az európai uniós pénzeket minden kontroll és minden további nélkül, számolatlanul lehessen ellopni. Kettő dologra szeretném mégis felhívni a figyelmet kettő percben vagy annyiban sem. Az egyik az, hogy sajnos, tudni kell azt, hogy ma a magyar ügyészség szó szerint asszisztál, közvetlenül asszisztál abban, hogy megvan a Fidesz kétharmada. A tegnapi napon abban, hogy kétharmaddal át tudjanak vinni törvényeket, az ügyészségnek teljesen egyértelműen közvetlen szerepe volt. Ez több szempontból sajnálatos: természetesen sajnálatos Hirt Ferenc képviselőtársunk halála miatt is, de leginkább sajnálatos azért, mert így most már a Fidesz kétharmadát gyakorlatilag Simonka György képviselő szavazata tartja fenn. Simonka Györgyöt már négy éve le lehetett volna tartóztatni. Egy egyszerű állatorvos is észreveheti otthon, ha megnézi a nyilvános adatbázisokban azt a hálózatot, amelyik ott Simonka György körül létrejött, hogy voltak alapítványok, nonprofit kft.-k, amelyek európai uniós támogatásokat megnyertek, ezekben Simonka György családtagjai, ismerősei voltak benne, és ezek aztán megbíztak olyan cégeket ezeknek a munkáknak az elvégzésével, amelyekben szintén Simonka György ismerősei és családtagjai voltak benne. Ebben az ügyben önök már jó néhány letartóztatást eszközöltek, levelezésben voltunk ebben, voltak előzetes letartóztatások. Láttam olyan vallomásokat, ahol ezek a letartóztatott emberek elmondták, hogy mindent Simonka György intézett, ehhez képest négy éve nem tartóztatják le ezt az embert, és most sem tartóztatják le, csak a mentelmi jogát kérték ki; nem tartóztatják le azért, hogy fenntartsák a Fidesz kétharmadát. Legvégül pedig egy történetet szeretnék csak elmesélni; nagyon sokat lehetne elmesélni, hogy hogyan segítik és milyen egészen elképesztő és sokszor nevetséges módon engedik el a legkomolyabb bűnözőket is. Én a Klebelsberg Központ szoftverbeszerzésére szeretném felhívni a figyelmet. Itt másfél milliárd forint európai uniós pénzből vásároltak elvileg szoftvereket, és azt az információt kaptam, hogy ezek nem valósultak meg. Áder János húga, Pölöskeiné levelezésemre azt mondta, hogy minden rendben van, semmi probléma nincsen. Amikor én kértem, hogy mutassa meg akkor ezeket a szoftvereket, nem mutatta meg, végül az utódja volt az, akihez bemehettem, és valóban meggyőződtem arról, hogy nincsenek meg ezek a szoftverek, a nagy részük nem működik. Miután ebben feljelentést tettem, a Miniszterelnökség vizsgálata is megállapította, egyértelműen megállapította, hogy a másfél milliárd forintnyi szoftverből 500 millió forintnyi szoftver nem is létezik, 500 milliónyi meg nem működik, és elvileg talán 500 milliónyi működőképes. [[12.20]] Majd a Nemzetgazdasági Minisztérium EUTAF nevű auditáló szervezete szintén végzett egy vizsgálatot. Azért tudom ezeket ilyen részletesen, mert egy nyomozás lezáró határozatából idézek. Ez az EUTAF-vizsgálat szintén ugyanezt leírta, hogy helyszíni vizsgálataik alapján ezeknek a szoftvereknek egy nagy része nem is létezett soha, egy másik része pedig nem működik. Majd a NAV nyomozója azzal zárta le a nyomozást, hogy nem történt semmi, ugyanis megkeresték az EMMI szakértőit is, és az EMMI rendszeresen monitorozta ezt a projektet, és ő nem talált semmilyen visszaélést. Tehát a NAV nyomozója nem emelte fel a fenekét, nem ment el a Bajcsy-Zsilinszky útra, nem nézte meg, hogy léteznek-e ezek a szoftverek, nem hitte el Lázár János minisztériumának, nem hitte el az NGM-nek, hogy ezek a szoftverek nem léteztek, hanem egyszerűen lezárta a nyomozást, és önök ebbe minden további nélkül belementek. Nem hiszem, hogy kell ennél egyértelműbb bizonyíték, amikor nem létezik egy szoftver, mégis kifizettek rá 500 millió forintot, nem működik egy szoftver, mégis kifizettek rá 500 millió forintot. Még egyszer mondom, nem szónokolok tovább, hiszen teljesen fölösleges, nem szeretném azt a látszatot kelteni, mintha egy valódi parlament valódi vitáján lennénk. Viszont ezeket megmutatom önnek, tényleg nagyon impozáns. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most kétperces hozzászólásra van lehetőség. Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Túlzás nélkül kijelenthetem, hogy a tegnapi nap a magyar demokrácia feketenapja, szégyenpadjára való napja volt azzal a választási csalással, amit itt elkövetett, nem először, a Fidesz-KDNP ebben a Házban [[Dr. Becsó Károlynak:]] és ne vágjon pofákat, hanem nyomjon gombot, ha van bátorsága beszállni a vitába! , azzal, hogy a Házban nem tartózkodó képviselőnek is működött a szavazógépe, és szavazhatott róla vagy szavazhatott volna róla, ki tudja, hogy kicsoda. Szeretném megragadni a lehetőséget, hogy ha már önök ehhez a napirendhez meghívták a legfőbb ügyész urat, aki most itt tartózkodik a teremben, szeretném megragadni a lehetőséget, hogy rendelje el hivatalból azt a nyomozást, ami a Fidesz által szervezett választási csalást illeti, illetve a Fidesz által szervezett tegnapi szavazási csalást illeti a parlamentben. Teljesen egyértelmű, legfőbb ügyész úr, hogy önnek elvileg mérlegelési lehetősége nincs ebben a kérdésben. Ha észlel egy ilyen típusú bűncselekményt, meg kell tennie a szükséges lépéseket, és el kell rendelnie azt a nyomozást, amely egyértelművé teszi, hogy az a Pintér Tamás képviselőtársam, aki a parlamentből eltávozott pár perc erejéig, mégis hogyan szavazhatott volna a gépén. Miért működött a szavazógépe? Hogyan voltak képesek önök ezt az elképesztő csalást véghez vinni? És hát legfőbb ügyész úr, illetve fordulok ahhoz a három kormánypárti képviselőhöz is, aki befáradt a munkahelyére, megkérdezem önöket, ha tegnap teljesen rendjén való volt az, hogy szavazókártya nélkül, önmaguktól életre kelő szavazógépekkel lehetett szavazni, szerepelni a parlamentben, akkor ha én most kihúzom a kártyámat, és az önök fejére olvasom a bűneiket, akkor a hangom továbbra is hallatszani fog, ugye? Mert ez a kártya akkor feltétlenül nem kell ehhez. És igen, a fejükre olvasom a bűneiket, hiszen tagnap egy szervezett csalást hoztak össze Magyarország parlamentjében, azt hozták össze, hogy a Házban nem is tartózkodó ember is leadhatta volna a szavazatát, és ezek után kívánják a rabszolgatörvényt keresztülvezetni a rendszeren. Elképesztő, amit művelnek, szégyelljék magukat! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr, de szeretném figyelmeztetni, hogy a napirend másról szól. Értem, hogy fontos kérdést vet fel, de az most nem erre a napirendre tartozik. Normál időkeretben megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kell hogy elmondjam a 2017-es főügyészi beszámolóval kapcsolatosan, hogy ez az intézmény pontosan ugyanúgy működik, mint ahogy a tegnapi napon működött a magyar parlament. Önös érdekeknek alárendelve, a magyar kormány érdekeit szolgálva, nem szolgálva a magyar társadalom érdekeit, pláne nem a függetlenséget, egész egyszerűen meggyalázva egy európai uniós tagország ügyészségét és igazságszolgáltatását. Azt kell mondjam, hogy a szabad világban a demokratikus felhatalmazást soha nem használják a jogállami normák és a demokratikus intézményrendszer függetlenségének felszámolására. És bár lehet, hogy jelen pillanatban az igazságszolgáltatás intézményei annak megfelelően működnek, ahogy önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim elvárják, de azt kell hogy elmondjam, hogy a mindenkori hatalomgyakorlók fölött az ítéletet mégiscsak a történelemkönyvek mondják ki, és ez az, ami alól önök sem fogják tudni kihúzni magukat, bármit is állítanak a tegnapi ülésnapról, bármit is állítanak arról, hogy hogyan működik az ügyészség. Hát, köszönöm, hogy befáradt főügyész úr, de nem kellett volna! Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Most két percben van lehetőség hozzászólásra. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nem szerettem volna hozzászólni, csak mégis azt gondolom, hogy az elhangzottak néhány mondatot azért igényelnek. Először is arra szeretném fölhívni a figyelmet, elnök úr is erre utalt a különböző felszólalások kapcsán, hogy ami most napirenden van, az az ügyészségnek, a legfőbb ügyész úrnak a 2017. évre vonatkozó beszámolójának a megvitatása. Minden más kérdés, amelyeket itt felhoztak az egyes ellenzéki képviselők, nem tartoznak a napirendhez. Azt gondolom, ez is a törvényesség, a jog, a házszabályok betartásának kérdése. Például a mi munkánk akadályozása-e, hogy valaki egyáltalán a napirendhez kíván-e hozzászólni. Ismételten szeretném kiemelni, hogy az is a törvényesség és a jog része, hogy egy képviselő ismeri-e a házszabályt és ismeri-e a jogait. Varga-Damm Andrea képviselőtársunk személyes élményekből táplálkozó előadást tett. Én pusztán csak arra szeretnék utalni, hogy hova fordulnak az állampolgárok vagy éppen jogi képviselők, ügyvédkollégák, abból nem lehet általános következtetést levonni, hiszen egy ügyvéd számára az, amely ügyekkel nála jelentkeznek, az számára a teljes ügy spektrumát jelenti, abból következtetést levonni nem lehet. Például, hogy ki fordul közvetlenül a nyomozó hatósághoz, ki fordul az ügyészséghez, abból semmifajta következtetést nem lehet levonni, különösen egy erre szakosított, erre specializálódott szakma egykori képviselőjeként. A másik: egy képviselői hozzászólásban elhangzott még az Európai Ügyészséggel kapcsolatos néhány mondat is, bár szerintem ez sem a 2017. évre vonatkozó legfőbb ügyészi beszámoló tartalma. Csak szeretném megjegyezni, az Alaptörvényünk világosan rögzíti azt, hogy az igazságszolgáltatás keretében, annak támogatójaként az ügyészség jogosult nyomozati eljárás lefolytatására bizonyos ügykörökben, illetve a nyomozás felügyeletére. Tehát ma így szól az Alaptörvényünk. Amennyiben van más indítvány az Alaptörvényünk módosítása tárgykörében az ellenzék részéről, annak megtételére van törvényes lehetőség, de ezt nem a legfőbb ügyész úr beszámolója kapcsán kell elmondani. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Elnézést, hogy túlléptem az időt. Pusztán azt szeretném ismét kifejezni, hogy most is történt, épp a legfőbb ügyész úr kapcsán, ismét egyfajta inzultus az ellenzéki képviselők részéről. Ez is azt jelzi számomra, hogy számukra a házszabály betartása sem fontos. S ha a tegnapi nap kapcsán vizsgálat fog folyni, az szerintem az ő eljárásukkal kapcsolatban fog. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Stummer János képviselő úrnak, normál időkeretben.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt ha tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Amikor Bana Tibor képviselőtársam odament önhöz az előbb, azt bátorkodta neki mondani, hogy önnek nincs félnivalója. Egyelőre, legfőbb ügyész úr, nincs félnivalója. Egyelőre! Ha szétnéz maga körül, a padsorokban számos olyan széket lát, ahol annak a hatalomnak a parlamenti képviselői ülnek kétharmados többségben, amely hatalomnak ön már hosszú évek óta szolgalelkű kiszolgálója. Hárman ülnek most itt ön körül ezek közül a képviselők közül a magyar nemzet templomában. Milyen érzés janicsárnak lenni, kedves uraim? Milyen érzés magyar embernek születni ebben a hazában, és utána a török szultán szolgálatában élni? Milyen érzés a török szultán parancsára, az őrült király parancsára a saját népük ellen menni? Milyen érzés meggyalázni ezt a Házat, ahogy önök tették a tegnapi nap folyamán? Hogyan számolnak el a lelkiismeretükkel? Hogyan számolnak el majd az életük végén ezzel, amikor számot vetnek mindazzal, amit maguk mögött hagynak? Hát ezért tanultak, uraim? Azért dolgoztak éveken keresztül, hogy egy ilyen hazaáruló hatalomnak, az őrült királynak legyenek a janicsárjai? [[12.30]] Legfőbb ügyész úr, csupa érdekes dolog történik ebben az országban. Csak néhányat szeretnék ezek közül az érdekes történetek közül felemlegetni önnek. Nem tudom, hallott-e róla, hogy 2016 őszén kiderült, hogy egy Cider Alma Kft. nevű cégnek 3,2 milliárdos tartozása van a Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó Magyar Nemzeti Kereskedőház felé. A kft. egy cégcsoportot fog össze, amelyben több pozíciója is van az Orbán családnak, a Cider Alma egyik leányvállalatát például a miniszterelnök unokaöccse vezeti. Ön nyilván személyes ismerősei között tudhatja őt. Lévai Anikó testvére, Lévai Gizella, illetve az ő élettársa, Ökrös Imre három cégben is üzlettársa a Cider Alma tulajdonosainak. Sőt, Lévai Gizella egyik fia is feltűnik a cégcsoportban, Szeghalmi Ádám, az Orbán-gyerekek unokatestvére vezeti a Cider Alma Drogida Hungaro nevű leányvállalatát. 2017 februárjában a szép emlékű Hír TV közérdekű adatigényléssel fordult az MNKH-hoz, hogy megtudják, rendeződött-e a Lévai pereputty tartozása. Képzelje el, legfőbb ügyész úr, hogy mi derült ki, a Mészáros Lőrinchez kapcsolható Hórusz Faktorház Zrt. kifizette a tartozást. Maga szerint ebben semmi különös nincs? De nézzünk egy másikat, legfőbb ügyész úr! 2017 tavaszán zárult le a Kun-Mediátor-ügyben folytatott nyomozás. Úgy tudom, hogy a kétezer oldalas vádirat szerint a 10 milliárd forintos kárból 6 milliárddal nem tudott elszámolni a társaság. Az ügyészség anyagaiban még csak említés szintjén sem szerepel a Karcagot a bűncselekmények idején vezető Fazekas Sándor exminiszter, sem pedig az oda feltűnően gyakran látogató Varga Mihály miniszter úr. Vajon mind a kettőjüket védi az a bizonyos birodalom, amelynek ön is az egyik janicsárja? Szeretnék megvilágosodni, legfőbb ügyész úr, itt a kiváló alkalom, Elios-ügyben is. Hogy áll a nyomozás? Emlékeztetném, az Orbán család ifjú titánjának szélhámoskodása miatt 13 milliárd forintnyi támogatást kellett visszafizetnünk az Európai Uniónak. Megvan már végre a gyanúsított? Vagy még csak nem is sejtik, kinek állhatott érdekében ez a gigantikus, egész országot behálózó csalás? Amíg a válaszon gondolkodik, gyorsan átrepkedhetünk egy másik témára is. Annak idején naivan felháborodtunk azon, hogy Rogán Antal miniszter úr helikopterrel jár esküvőre. Akkor még nem sejtettük, hogy a miniszterelnök úr egy 17 milliárd forint értékű luxusrepülőgépen utazgat focimeccset nézni, és saját bevallása szerint a ’80-as évek óta így tesz, a világ legtermészetesebb módján. Majd blazírt képpel ezt elő is adja ugyanebben a Házban. Érdeklődni szeretnék, hogy mire jutott az ügyészség az Elios-ügy kapcsán. Még véletlenül sem merült fel önökben itt hátul, a kisagyuk környékén a bűncselekmény gyanúja? Átküldöm önnek a hivatali e-mail-címére Orbán Viktornak a vagyonbevallását. Legyen olyan kedves, böngéssze át, és morfondírozzon, mélázgasson rajta egy kicsit, Polt úr, vajon miből sikerült a miniszterelnök úrnak, a méltóságos úrnak kigazdálkodni az utóbbi három évtizedben ezeket a luxusrepüléseket. Mert én, megmondom önnek őszintén, egyszerű parasztgyerekként ezt elképzelni nem tudom, hogy sikerülhetett neki. Nemrég értesültünk arról, hogy megszüntették a nyomozást Kiss Szilárd ellen. A IV. és XV. kerületi ügyészség indoklása szerint ugyanis a rendelkezésre álló adatok, illetve bizonyítási eszközök alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése. Polt úr, mégis hány ország titkosszolgálatának kell még visszajelzést küldenie, hogy végre gyanús legyen valakinek önök közül ez a vízumgyáros szélhámos, aki még a nemzetbiztonsági átvilágításon is megbukott? Hány orosz prostituáltnak és maffiózónak kell még lebuknia Nyugaton, hogy önök érdemben vizsgálódni kezdjenek ebben az ügyben?! És akkor még nem beszéltünk a habról a tortán, a letelepedésikötvény-bizniszről, ami nettó hazaárulás meggyőződésünk szerint. A Transparency International számításai szerint csak a letelepedésikötvény-biznisz 30 milliárd forintnyi veszteséget okoz a magyar államnak, miközben a Rogán-Habony-körhöz tartozó offshore cégek és az azeri, grúz, izraeli üzletemberek minimum 145 milliárd forint hasznot realizáltak és vittek ki az országból. A program keretében 20 ezer külföldi, közöttük súlyos nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek is érdemi ellenőrzés nélkül juthattak magyarországi letelepedési engedélyhez. Az eredeti hazájában jogerősen elítélt orosz adócsaló is letelepedési lehetőséget kapott, és a magyar állam kötvényeiben moshatja tisztára a pénzét. Tudja, hol állították ki az ő számára az erkölcsi bizonyítványt? Egy önök számára, janicsárok számára ismerős környéken, de nemcsak azért, mert nyaralni járnak oda a kis pereputtyaikkal, hanem azért, mert ott bújtatják a pénzeiket is, egy karibi offshore paradicsomban. Ott kapott ez az úriember erkölcsi bizonyítványt. Igazán megnyugtató, igaz, legfőbb ügyész úr? Egy igazságos országban élünk, ugye? Ön a hivatalának megfelelően és ahhoz méltóan végzi a munkáját, ugye? Az elmúlt években több olyan információ is napvilágot látott, hogy a Gazdasági bizottság számos offshore cégnek adott felhatalmazást a közvetítésre. Hogy mást ne mondjak, a magasan legtöbb jegyzést produkáló kínai piacon egy nagy, a Kajmán-szigeteken bejegyzett cég közvetít, amelyet egy bizonyos kínai bankár képvisel. Mit ad isten, pontosan az a személy, aki Habony Árpádnak foglalt helikopteres városnézést Hongkongban! Hát, ez sem érdekes, legfőbb ügyész úr?! Nagyon úgy tűnik, hogy ez az áttekinthetetlen hálózat kitűnően alkalmas a letelepedőktől beszedett pénz egy részének újraosztására. A maga hivatala, önnel az élén pedig mindehhez tapsikol. Nem zárhatjuk ki, hogy a kormányközeli döntéshozóknál landol a profit egy része. Nem szeretne ennek egy kicsit utánabogarászni munkaidőben, legfőbb ügyész úr? Aztán itt van nekünk a független nemzeti bankunk, ugye. Az MNB összesen körülbelül 300 milliárd forintot juttatott az általa létrehozott Pallasz Athéné alapítványcsaládnak. Ez az összeg a Magyarországon egy év alatt megtermelt bruttó hazai termék közel 1 százaléka. Az alapítványok mintegy 200 milliárd forintot állampapírokba fektettek, a vagyon fennmaradó részéből pedig százmilliós nagyságrendben támogattak a jegybank vezetéséhez közelálló személyeket. Nem kellene itt is egy kicsit körbenézni, legfőbb ügyész úr? És ha csak ezt a néhány ügyet idehoztam a Ház elé szemelvény gyanánt, akkor nézzen már egy kicsit magába, és gondolkodjon el rajta, hogy minek tartja magát! A jogállamiság őrének vagy az Orbán család szolgájának? Amíg a válaszon gondolkodik, engedje meg, hogy a figyelmébe ajánljak egy könyvet. A Civitas Intézet állította össze ezt a kiváló gyűjteményes kötetet, az a címe, hogy „Fekete könyv: Korrupció Magyarországon 2010 és 2018 között”. Ilyen ügyek vannak benne felsorolva, mint MNB-alapítványok, 4-es metró, Alstom-metrókocsik, Budapest szíve, Margithíd felújítása, MET-ügy, Lánchíd Palota, Spéder Zoltán, EMIR-ügy, Budapest-Belgrád vasútvonal, ESZOSZ-ügy, Zsiga Marcell ingatlanügye és építési ügye. Összesen mintegy 106 ilyen ügy van. Most önnek nyilván munkaköri kötelessége az, hogy ezt a könyvet valahová eltegye, otthon a polcra, vagy kitegye az irodájába, valami dobozba elhelyezze otthon. De én arra szeretném megkérni, hogy majd ha egyszer eljut oda, hogy számot vessen a pályájával, akkor vegye elő ezt a könyvet is, legfőbb ügyész úr. Nézze át, nézze meg, és ismerje meg, hogy ön mihez asszisztált ebben az országban az utóbbi nyolc évben. Odaviszem most önhöz ezt a könyvet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban. Átadja a könyvet dr. Polt Péternek.]] [[12.40]]
Köszönjük, képviselő úr. [[Stummer János, miközben dr. Polt Péter asztalára helyezi az említett kiadványt: Jó olvasást!]] Most normál időkeretben, 15 percben Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. [[Stummer János dr. Polt Péter üléstermi helyétől távozóban: Szégyellje magát!]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben legfőbb ügyész úr megkapta a magyarországi korrupciós bűncselekményeket feltáró Fekete könyvet, és reményeim szerint mélyebben lesz módja megismerkedni ennek tartalmával, szeretném elmondani, hogy a kormányközeli oligarchák által vélhető módon zsebre tett több száz milliárd forint, amely az utóbbi években egészen furcsa utakon vándorolt egészen ismeretlennek tűnő helyekre, azért alapvető kérdéseket vet fel legfőbb ügyész úr tevékenysége, munkája kapcsán is. Vitatkoztunk mi már itt a Házban rengeteg kérdéskörről Bajkai képviselőtársammal is , arról, hogy az egyszemélyes közbeszerzések adott esetben korrupciós kockázatokat milyen mélyen rejtenek magukban, én állítom, hogy nagyon magas fokú a korrupciós kockázat ilyen esetekben. Arról is vitatkoztunk, hogy ön szerint 19, szerintem bizonyos időszakokban 30 százalék fölötti az egyszemélyes közbeszerzések aránya. Itt ugye statisztikai hivatalokkal vitatkoznak önök, nem velem feltétlenül, de önmagában olyan esetekben, amikor egy emberre, egy cégre kerül kiírásra egy hasonló eseménysor, és lényegében vetélytárs nélkül, egy piaci szeletet bezsebelhet az esetek döntő többségében egy kormányközeli jóbarát vállalkozó, akkor elmondhatjuk, hogy legalábbis a gyanúja felmerül annak, hogy ott csalárdságok fordulnak elő. De ugyanígy elmondhatom önöknek azt is, és a legfőbb ügyész úrnak címzem, hogy az utóbbi években akár a földterületek tekintetében, akár a dohányboltok koncessziós jogainak elosztása során, akár teljes gazdasági ágazatok vizsgálata során arra jutunk, hogy Fidesz-közeli oligarchák, jóbarátok enyhén szólva túlexponálták magukat, és bizony százmilliárdokat hasítottak ki a köz számára félretett forrásokból, és bizony azon forrásokból, amelyekből a közállapotok javíthatók lettek volna Magyarországon. Azt is meg kell említenünk, ha szóba kerültek az MNB alapítványai, az onnan igen furcsa utakon kivitt tízmilliárdok, százmilliárdok: legfőbb ügyész úr, egy szavuk nincs ehhez? Ahhoz, hogy ebből a pénzből, főleg az MNB-nél a devizahiteles átváltásból keletkezett többletből egy kártérítési alapot lehetett volna létrehozni. Meg lehetett volna segíteni a legnehezebb sorú devizahitel-károsultakat, a már kilakoltatottakat. És ha ez megtörténik, ha önök nem szabotálják el ezt a folyamatot, akkor most, az úgynevezett családok évében nem kellett volna rekordszámú kilakoltatással szembesülnünk. És lehet, hogy ez nem legfőbb ügyészi jogkör, a kilakoltatások különböző körülményeinek, ha nem is méltatása, de elemzése, de önök mégiscsak rendszerben működnek, rendszerben dolgoznak, egymással karöltve, vállt vállnak vetve. Nem lehet nem észrevenni, Magyarországon mi történik. Legfőbb ügyész úr, ismeri ön a Trónok harca sorozatot? Egy-egy epizódját látta már esetleg? El kell hogy mondjam önöknek, ha ismeri a Trónok harca epizódjait, akkor látja, hogy önök a Lannisterek birodalmát építették fel Magyarországon. Akárhova nézünk be, a függöny mögött ott lesznek a szőke fürtök, ott látjuk a kék szempárokat! Akár az Állami Számvevőszékben nézünk be a függöny mögé egy kicsit, akár a legfőbb ügyész hivatalában, akár fontosabb közhivatalokban és állami intézmények vezetői tekintetében, ha körülnézünk, mindenhol azokat a szőke fürtöket látjuk, legfőbb ügyész úr. És eljön az az idő, amikor a Lannistereknek megborul az uralma. És bizony, akkor a szembenézés órája is eljön. Én is szembe fogok nézni azzal, amit itt elmondtam a parlamentben, és amilyen érvekkel, tényekkel, számokkal szembesítettem önöket. De önöknek is szembe kell nézniük azzal az elképesztő gazdasági hazárdjátékkal, ami az utóbbi évtizedben végbement Magyarországon. És azt is látjuk, ha csak a letelepedésikötvény-konstrukciót vizsgáljuk: legfőbb ügyész úr és fideszes képviselőtársaim sem találnak hasonlót egész Európában, mert nincsen. Ilyen nettó korrupciós mechanizmusokra épülő őrület nem található az európai piacon. És számoljanak el azzal a 30 milliárdos veszteséggel, amely a magyar közt érte! És ne mondja nekem, hogy nem az ön jogköre! Hivatalból indíthatta volna el és kellene hogy elindítsa számos ilyen esetben a vizsgálatot, attól függetlenül, hogy a végső szót melyik szerv mondja ki. De az az elképesztő összekacsintás, amit tanúsítanak, számomra is meglepő. Ne mondja azt, hogy semmilyen kockázatot nem talál, nem találhatna akármelyik hivatal, mondjuk, a magasépítési beruházások körül; mondjuk, akörül, hogy ha Budapesten járunk-kelünk, az építőipari beruházások nagy részét az önök hálózatának valamely jóbarátja végzi. És ha egy tisztességesen működő parlamentben mondhatnám el azt, amit most mondok, akkor ön most felállna nem a vita végén egy zárszó keretein belül , és tisztességes szakmai választ adna legalább a felvetett szakmai kérdésekre, hiszen egyetértek azzal, hogy a minősítgetésektől tartózkodjunk. De itt tényszerű adatok sorjáznak egymás után, és jellemző módon azt a választ kapjuk rá, hogy „mert Soros”. A felvetéseinkre ezt a választ kapjuk. Szeretném önöket emlékeztetni, hogy csak egy gyenge kormány bújik minden esetben Soros mögé. Tegnap is ez történt. Amikor itt a Fidesz-KDNP a parlamentben, megcsúfolva a házszabályt, megcsúfolva tisztességet és etikát, keresztülvitte a rabszolgatörvényt és ezt az őrületet, azt bizony nemcsak a házszabály, de a magyar nemzet megkerülésével is tette. Most ne tévessze meg önöket az a tény, hogy nincsenek százezrek a Kossuth téren, mert lesznek százezrek a Kossuth téren, hiszen egyetlen kormány sem működhet a saját állampolgárai ellenére. És én nem azt kívánom önöknek, hogy erőszakos körülmények között, események után bukjanak meg, Isten lássa lelkem, nem ezt kívánom. Azt kívánom önöknek, hogy most, az utolsó pillanatban forduljanak vissza az őrület útjáról, vonják vissza a munka törvénykönyve módosítását; tisztességesen kezdjék el engedni működni mind az állami hivatalokat, mind adott esetben az Állami Számvevőszéket, a Legfőbb Ügyészséget; a politikai behatást, a behatási kísérletek sorozatát fejezzék be, hiszen ha így folytatják, akkor a Trónok harca epizódjai egyértelmű leckét adnak önöknek is: a Lannisterek uralma sem lesz örök. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, kíván-e valaki hozzászólni a vitához. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. Így az együttes általános vitát lezárom.Megkérdezem Polt Péter legfőbb ügyész urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Polt Péter jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Akkor öné a szó, legfőbb ügyész úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen tartozom a Háznak, a törvényeknek és annak, hogy Magyarországon jogállam van, hogy betartva a szabályokat, élek azzal a joggal, amit én kötelességnek is tekintek egyben. Nyilvánvalóan nem kívánok és nem is tudok válaszolni olyan megjegyzésekre, amelyek személyeskedők, gyalázkodók, fenyegetők; én azt gondolom, hogy ez nem az én tisztem, és ez a törvényben sem meghatározott kötelességem vagy jogom. Amit viszont szeretnék mondani, két megjegyzés ugyanannak a dolognak két oldaláról. A hozzászóló képviselők között volt, aki köszönetét és elismerését fejezte ki az ügyészségnek, az ügyészség valamennyi munkavállalójának. Én ezt hálás szívvel fogadom, és közvetítem is, és tényleg az a meggyőződésem, hogy erre az elismerésre rászolgáltak munkájukkal. A másik oldala ugyanennek a dolognak, hogy a leghatározottabban visszautasítom azokat a megjegyzéseket, amelyek az ügyészség minden egyes tagját érintették, és amelyek a tisztességes munkájukat, a törvénykövető magatartásukat vonták kétségbe. Ez valótlanság, visszautasítom, és azt gondolom, hogy ezt viszont kötelességem megtenni. Néhány gondolat azzal kapcsolatban, amit talán szakmainak lehetne nevezni; ezek közül is számos olyan van, ami természetesen nem érintette, vagy nem természetesen, de nem érintette a 2017-es beszámolót. Erre elnök úr is talán figyelmeztetett, és volt képviselői hozzászólás is, ami felvetette, hogy talán a beszámolóval kellene foglalkozni a jogszabályok szerint. De ha találok valami kapcsolódást, azért erre is válaszolok. [[12.50]] Általános jellegű volt Varga-Damm Andreának az a felvetése, hogy mi a helyzet a korrupciós bűncselekményekkel, hogy lehet az, hogy itt csökkenés van, hiszen van egy olyan kutatás, amire hivatkozott, ahol Magyarországot a 66. helyen jelzik egy korrupciós indexen, és bár ez is javulást mutat, azért ez igen-igen rossz helyezés. A bizottsági vitában is kifejtettem, és most is utalok rá, és ez a szakemberek számára talán fogható és érthető, hogy nem azonos a korrupciós helyzet a korrupciós érzettel, és nem azonos a jogi megítélése a korrupciós cselekményeknek azzal, mint amit a közvélemény korrupciónak tart. Azt kifejezetten el kell mondani, hogy a valóságban csak a büntető törvénykönyv XXVII. fejezete tartalmazza a korrupciós bűncselekményeket, itt kilenc tényállás van, azonban a közvélekedés és ezek a korrupciós vizsgálatok is más tényezőket vesznek figyelembe, és más cselekményeket vesznek alapul, amikor ezt az indexet megalkotják. Ilyen például az összeférhetetlenség vagy ilyen a vertikális kartell, ezek például határozottan versenyjogi vagy magánjogi jelenségek, nincsen közük a büntetőjoghoz. De aminek van a büntetőjoghoz köze, így például a költségvetést károsító, hivatali, vagyon elleni, gazdasági bűncselekmények ilyen például a költségvetési csalás, ahol nagyon gyakori ez az érzet , nem számolhatók el korrupciós bűncselekményként, egész egyszerűen azért, mert nem azok, a korrupciós különböző érzetek vizsgálatában azonban ezek is szerepet játszanak. Tehát amikor én itt beszámolok arról, hogy hogyan alakul a korrupciós helyzet Magyarországon, akkor én nem a szociológiai helyzetet elemzem, nem a korrupciós érzetekkel foglalkozó különböző indexeket vetem egybe, hanem azt, ami az ügyészség feladatkörébe tartozik, a korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos helyzetet. Azzal meg egyáltalán nem értek egyet, hogy vajon a hivatali vagy gazdasági korrupció fontossági sorrendjében a gazdasági mennyivel megelőzné a hivatalit. Én azt gondolom, hogy nagyon fontos a gazdasági korrupció elleni fellépés, annak elnyomása, azonban az állam működése szempontjából még jelentősebb a hivatali korrupció elleni fellépés, és ebben az ügyben az emelkedő számok azt mutatják, hogy igenis sikeresen lép fel az ügyészség a többi hatósággal együtt az ilyen típusú korrupció ellen. Mások egy kicsit az eszközök is, ezt azért hozzá kell hogy tegyem. Többször említettem a megbízhatósági vizsgálatokat; ilyen jellegű eszköz például a gazdasági korrupció felderítésére nem áll rendelkezésünkre, nyilván ennek is szerepe van abban, hogy ott a számok mások, mint a hivatali korrupció esetében. Ami ugyancsak Varga-Damm Andrea felvetésében szerepelt és az osztrák legfőbb ügyésszel volt kapcsolatos egyebek iránt kiváló kapcsolataink vannak, szakmai és kollegiális kapcsolataink Ausztriával és a többi környező ország nagy többségével is, és nagyon jól együttműködünk a különböző büntetőügyekben, ezt azért ezzel kapcsolatban el kell mondani , azt gondolom, az osztrák legfőbb ügyész nagy jóakarattal sem nevezhető olyan módon a törvényesség őrének, mint ahogy ezt értelmezték Magyarországon 30 évvel ezelőtt, amit aztán a rendszerváltás után megváltoztatott a jogalkotás. Az osztrák legfőbb ügyész a különböző eljárásokban vizsgálhatja az én legjobb tudomásom szerint a törvényességet, ő a fellebbviteli bíróság mellett működő legfőbb ügyész, nem pedig az ügyészi szervezetnek a vezetője, azt gyakorlatilag az igazságügyi miniszter vezeti, míg az osztrák legfőbb ügyész a jogegység őreként működik. Ez a feladat megvan a magyar legfőbb ügyésznél is, és ilyen értelemben beszélhetünk a törvényesség egyik biztosítójáról, legalábbis én így tudom, és nem pedig abban az értelemben, ebben viszont biztos vagyok, mint amilyenben a törvényesség őreként szereplő szocialista legfőbb ügyészek voltak 30 évvel ezelőtt. Ami Hadházy képviselő urat illeti, az Európai Ügyészséghez való csatlakozás kívül esik a magyar ügyészség és a legfőbb ügyész jogkörén, úgyhogy ezzel kapcsolatban nem tudok semmiről sem beszámolni neki. A konkrét ügyekkel összefüggésben pedig azt tudom mondani, hogy minden esetben válaszoltunk, ha konkrét ügyben felmerült képviselői kérdés, erre a jogszabályok lehetőséget adnak a képviselőnek és kötelességet rónak az ügyészségre. Ezeket a válaszokat eddig is megtettük, ezután is megtesszük. Ugyanez vonatkozik egyébként arra, ha valamely képviselő ez itt többször is felmerült több jelenség kapcsán, több vonatkozásban bűncselekményt észlel, akkor azt javaslom, hogy tegyen feljelentést, már csak azért is, mert ha ő ezt a hivatali működése során észleli, akkor ez a feljelentés megtétele számára kötelező jellegű. Az egyéb kérdések vonatkozásában azt gondolom, hogy a 2017. évi beszámolóról kevés hozzászóló ejtett bármilyen konkrét említést is, és sajnos azt is kellett észlelnem, hogy voltak olyan hozzászólók, akik igen kevéssé voltak tájékozottak arról, hogy mit tartalmaz a beszámoló. Azt tudom mondani, hogy a beszámoló tartalmazza mindazt, amit elvégzett az ügyészi szervezet, és ez a beszámoló azt is bemutatja, hogy amit elvégzett, azt törvényesen és jó szakmai színvonalon végezte el. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokban és a páholyban.]]
Köszönjük legfőbb ügyész úr. Most megkérdezem Vejkey urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen, úgyhogy öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk imént lefolyt vita a Legfőbb Ügyészség 2017. évi tevékenységének beszámolásával kapcsolatban elszomorító volt. Elszomorító volt számomra azért, mert az ellenzéki képviselők részéről a felvetések nem a legfőbb ügyész úr 2017. évi beszámolójával voltak kapcsolatosak. [[13.00]] Sőt, amiért igazán elszomorító volt, az az, hogy ez egy dolog, hogy nem azzal volt kapcsolatos, de a felszólalások vagy személyeskedőek voltak, vagy gyalázkodóak voltak, vagy félelemkeltőek voltak, s ezeket vissza kell utasítanom. Nézzük akkor sorba! Varga-Damm Andrea képviselő asszony. A legfőbb ügyész úr választ adott arra a kérdésre, ami a közérzet és a korrupciós index között fennáll, amit fölvetett, az OLAF-jelentésre is, tulajdonképpen az osztrák legfőbb ügyész tevékenységére is. Tehát fontos hangsúlyozni azt, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy Ausztriában az ügyészség a kormány alatt áll, szemben Magyarországgal, ahol az ügyészség egy független szervezet. Ilyen aspektusban aztán beszélni arról, hogy az osztrák legfőbb ügyész milyen nagy jogkörökkel rendelkezik, amikor nem is irányítja az osztrák ügyészi szervezetet, hát, sajátos megfogalmazás. A következő felszólaló Hadházy Ákos képviselőtársunk volt, aki az európai uniós ügyészségről polemizált. A helyzet az, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy ez szuverenitás kérdése. Szuverenitás kérdése, és mi, a Fidesz-KDNP úgy gondoljuk, hogy Magyarország szuverenitása mellett minden körülmények között ki kell állnunk, így az európai ügyészség elutasítottsága tekintetében is, és mi a szuverenitást tartjuk fontosnak, és nem az önfeladást. Ezek a megnyilvánulások, amelyek Hadházy képviselő úrtól származtak, csak abban erősítettek meg, hogy hazánk szuverenitása tekintetében is szögesen ellentétes állásponton vagyunk. Aztán ahogy láttam, folyamatban lévő ügyekben is kérdezte legfőbb ügyész urat. Finoman szólva is ez méltatlan egy 2017. évi beszámoló kapcsán. A következő felszólaló Z. Kárpát Dániel képviselőtársunk volt. Visszautasítjuk azokat a megfogalmazásokat, amiket tett, és különösen azt, hogy Fidesz-KDNP-s képviselők itt az ülésteremben a tegnapi nap során bármilyen csalást vagy visszaélést követtek volna el. Bősz Anett képviselő asszony a Legfőbb Ügyészség 2017. évi beszámolóját akként sommázta, hogy gyalázat. Ez hangulatkeltés, minden indok nélkül szintén visszautasítjuk. Igazából semmilyen lényegi érvet nem hozott fel, aztán nem is erről beszélt képviselő asszony, pusztán csak negatív színben tüntette fel az ügyészséget és az ügyészség 2017. évi tevékenységét, ami méltatlan ahhoz, amit ténylegesen az ügyészség 2017. évben is ellátott. Stummer János képviselőtársunk. Itt sok mindent kell visszautasítani, már a személyeskedő, gyalázkodó, félelemkeltő megnyilvánulásoktól, amelyek legfőbb ügyész úr felé irányultak, akár személyes megjelenésben, mert odamentek itt a tárgyaláson hozzá, mutogattak neki, pár centire tőle, magyaráztak neki dolgokat. Én innen nem vettem ki, hogy mit, de mégis ezek a dolgok történtek itt az ülésteremben. Úgy gondolom, hogy ez már szinte megfélemlítésre is alkalmas, legalábbis annak a kísérlete, hogy valamit tegyen, ne tegyen, tűrjön. Biztos nem akarta tűrni, de tűrte legfőbb ügyész úr. Továbbá azt is visszautasítjuk, hogy miniszterelnök urat és családját méltatlanul támadják. Visszautasítjuk az alaptalan gyanúsítgatásokat is. Nemcsak azért, mert alaptalanok, hanem azért, mert semmi közük a napirendi pontokhoz. Z. Kárpát Dániel képviselőtársunk ismét felszólalt, ismételten alaptalan vádakkal illette és nem napirendi ponthoz tartozóan azokat, akiket megnevezett. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt tudom mondani, hogy köszönöm szépen legfőbb ügyész úrnak a beszámolóját, köszönöm szépen az ügyészség kiváló munkáját, amit folyamatosan végez és a 2017. évben is végzett. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadják el a legfőbb ügyész úr 2017. évi beszámolóját és azt a határozati javaslatot, amelyet a tisztelt Ház elé terjesztett az Igazságügyi bizottság. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására 16 óráig van lehetőség. Ezzel napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik képviselő úr: „Mennyibe fog kerülni a magyar adófizetőknek a budapesti elektronikus jegyrendszer kialakítása?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Országgyűlési képviselőként én is a mindennapjaim nagy részét itt, a fővárosban, Budapesten töltöm, és sajnos nekem is nap mint nap szembesülnöm kell azokkal a bosszantó apróságokkal, amelyek a közel kétmillió budapesti lakost nap mint nap érintik. Ilyen az, amikor az embernek szinte emberfeletti türelem kell, hogy kibírja a reggeli munkába járás során azt a hosszú percekig, sőt gyakran akár egy óráig tartó várakozást az autójában, amíg azt várja, hogy haladjon a sor, és kikerüljön a dugóból. De szintén olyan embert próbáló valahogy megpróbálni Budapest kellős közepén csúcsidőben parkolóhelyet találni. Azt gondolom, hogy mindannyian látjuk és tudjuk, hogy a budapesti katasztrofális közlekedési helyzeten elsődlegesen a tömegközlekedés fejlesztésével lehetne javítani. Éppen ezért volt örömteli, még a korábbi időszakban, 2014-ben a Fővárosi Közgyűlésnek az a döntése és az a bejelentése, hogy kialakítja a fővárosi, a budapesti elektronikus tömegközlekedési jegyrendszer megvalósítását. Teltek-múltak a hónapok, az évek, és kézzelfogható eredmény nem következett be ezzel kapcsolatban, egészen az elmúlt hónapig, amikor is olyan dolgok történtek nem mondom, hogy váratlanul , amelyek egy kicsit felkavarták az állóvizet. Legelőször a BKK felmondta azt a szerződést a kivitelezővel, amely az elektronikus jegyrendszer kialakítását tűzte ki célul, ezt követően főpolgármester úr menesztette a BKK vezetőjét, majd pedig a tegnapi nap folyamán egy rendkívüli Fővárosi Közgyűlés, én azt mondom, hogy szinte botrányba fulladt. Volt egy hatalmas adok-kapok, Tarlós István főpolgármester úr bejelentette, hogy büntető feljelentést tesz az e-jegyrendszer kialakításával kapcsolatban, az ellenzék is bejelentette, hogy szintén büntető feljelentést tesz ezzel kapcsolatban, hiszen eltelt több mint négy év, kézzelfogható eredmény nem történt. Ami ennél is megdöbbentőbb, hogy ez alatt a négy év alatt sajtóértesülések szerint igazából több mint 12 milliárd forintnyi adófizetői közpénzt költött el a Fővárosi Közgyűlés egy olyan projektre, amely nem valósult meg. Bejelentette ennek a rendszernek az újratervezését a Fővárosi Közgyűlés, és a kialakítás határidejét is kitolta, 2020. december 31-ét jelölve meg, megnyugtatva azt a közel kétmillió budapesti, nap mint nap közlekedő embert, hogy továbbra is tűrje el a hosszas, órákig tartó dugóban állást, továbbra is nehezen vehesse igénybe a tömegközlekedési eszközök lehetőségét. [[13.10]] Egy szó mint száz, azt gondolom, hogy teljesen elképesztő és teljesen megdöbbentő, hogy több mint hat évbe telik Budapest fővárosának kialakítani az elektronikus jegyrendszernek a lehetőségét, súlyos milliárdokkal károsítják meg valakik az adófizetőket és ezáltal a magyar államot. Éppen ezért szerintem rendkívül aktuális a kérdés, amelyet a kormányhoz intéznék, hogy tett-e már vagy tesz-e bármiféle intézkedést ezzel kapcsolatban. Én azt gondolom, hogy az a kétmillió budapesti állampolgár, az a kétmillió, nap mint nap dolgozni járó munkavállaló megérdemelné, hogy hathatós, akár kormányzati intézkedéssel, de rövidre zárjuk ezt a problémát, és megvalósulhasson valóban a fővárosi elektronikus tömegközlekedési jegyrendszernek a kialakítása. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan februárban kerül sor. Megköszönöm mindenki egész éves munkáját. Valamennyi képviselőtársamnak, nemzetiségi szószólónak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és mindazoknak, akik figyelemmel kísérték a munkánkat, áldott, békés karácsonyt és jó pihenést kívánok! Az ülést bezárom.