[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 16. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bakos Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Zöld fordulatra lenne szükség, de a Kormány pont az ellenkezőjét teszi” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben egy kisebb kormányválságnak lehettünk szemtanúi, amikor is a mindig oly magabiztos Fidesznek öt napig tartott kitalálni, hogy mégis mihez kezd egy miniszter lemondásával. A kormánypárt nyilván úgy tesz, mintha nem történt volna semmi, nincs itt semmi látnivaló. Ennek egyik csúcsteljesítményeként maga Orbán Viktor arról beszélt a pénteki rádióinterjújában, hogy azért volt szükség az átrendezésre, mert a választást követően még nem számított arra, hogy tartósan magasak maradnak az energiaárak. Ha ez így volt, akkor valószínűleg ezzel egyedül volt az egész világon. Azt tudjuk, hogy Palkovics László lemondásához nagyban hozzájárult az, hogy súlyos vitái voltak energiapolitika terén. Például olyanokat nyilatkozott az elmúlt időszakban, hogy az olcsó fosszilis energia időszaka lejárt, illetve hogy Magyarországnak teljesen új energiastratégiára van szüksége, például nem kellene tiltani a szélenergiát. Ma pedig már nem miniszter. Ahogy már nem államtitkár az a Vitézy Dávid sem, aki talán egyedüliként képviselte a közösségi közlekedés fejlesztését a kormányon belül az autóslobbival szemben. Gulyás Gergely nemrég a Kormányinfón maga is elismerte, hogy azért érinti Magyarországot különösen súlyosan a jelenlegi válság, és azért az egyik legmagasabb itt az infláció az EU-n belül, mert különösen kitettek vagyunk a fosszilis energiának és azon belül is az orosz fosszilis energiának. Márpedig, ha a válságot az energiafüggőség okozza, annak a megoldása az energiafüggetlenség, vagyis a fosszilis energiáról való leszakadás. Erre Magyarországon pedig nincs más út, csak a zöldfordulat, a megújulók térnyerése, az épületek energetikai hatékonyságának fejlesztése és a közösségi közlekedés támogatása. Sajnos az elmúlt hetek azt bizonyították, hogy a kormányban ennek pont az ellenkezőjét szeretnék; a zöldgondolkodással eddig sem voltak megvádolhatók, de ehhez képest sikerült még lépni a rosszabb irányba. Miközben néhány hete még maga Orbán Viktor is arról beszélt, hogy a szélenergia tekintetében vita van a kormányon belül, addig legutóbb már azt fejtegette, hogy az itthon megtermelt zöldenergia a legdrágább energia. A szélenergia engedélyezése helyett pedig inkább felfüggesztették a hálózati betáplálást az amúgy is termékdíjjal sújtott napenergia területén. A közösségi közlekedés erősítése helyett pedig bravúros módon elérték, hogy az energiaválság idején rekordokat döntsön a hazai üzemanyag-felhasználás. A mostani kormányátalakítás pedig egyértelműen bizonyította, hogy a mindig magabiztos kommunikáció ellenére súlyos káosz uralkodik a Fideszen belül az energiapolitikában. Mégis két dologra következtethetünk az elmúlt napok eseményeiből. Egyrészt a kormány nehezen magyarázható ragaszkodása az orosz fosszilis energiához és a megújulókkal való szembenállása még a kormányon belül, a párton belül is nézeteltéréseket, vitákat gerjeszt. De Palkovics László távozása azt is bizonyítja, hogy ezeket a vitákat rendre Orbán Viktor nyeri meg, és ebben a kérdésben semmilyen kompromisszumra nem hajlandó. Arra tehát nem számíthatunk, hogy ezeket a vitákat a Fideszen belül fogja elveszíteni. A kormány azonban ezzel nem a jövő kihívásaira készíti fel az országot, hanem a múlt döntéseit próbálja bebetonozni, megerősíteni, mert pontosan tudja, hogy ha elismerné, hogy az egyetlen út a zöldfordulat, akkor felmerülne az a kérdés, hogy az elmúlt 12 évben miért pont ennek az ellenkezőjét csinálták. De ezt a vitát országosan nem tudják megnyerni, mert önökön kívül mindenki más látja, hogy ha itt az elmúlt tíz évben sorra épültek volna a szélerőművek, ott lenne a házak tetején a napelem, és minden lakóépület le lenne szigetelve, illetve sokkal nagyobb arányban váltatnának a közösségi közlekedésre, akkor most sokkal kisebb lenne a probléma. Orbán Viktor és kormánya a múltban ragadt, és arra is kényszerítheti a Fideszt, hogy ők is ragadjanak a múltban, de az országot erre nem lehet kényszeríteni. Köszönöm a figyelmüket. [[Kanász-Nagy Máté tapsol.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Azért arra szeretném kérni önt, arra a minimumudvariasságra, hogy megköszönnénk, ha megengedné, hogy Lantos Csaba miniszterjelölt úr kifejthesse egyébként az energetikával és a zöldpolitikával kapcsolatos elképzeléseit. Azt tudom ígérni, hogy ez hamarosan meg fog történni, és a frakcióknak lesz lehetősége arra, hogy kérdezni tudjanak. Úgyhogy azt szeretnénk kérni, hogy ezt mindenképpen engedjék meg neki, mielőtt itt különböző következtetéseket levonnak gyakorlatilag bármilyen koncepció bemutatása nélkül. Ahogy Orbán Viktor miniszterelnök úr többször elmondta, a nemzeti kormányok úgy jönnek létre, hogy megpróbálják megérteni a következő négy év kihívásait, és a háború és a szankciós energiaárak miatt egyértelművé vált az, hogy az energiabiztonság és az energiaárak kérdése kulcskérdés lesz. Erről azért már többször beszéltünk itt a parlamentben, hogy amikor február 24-én kitört a háború, akkor igaz, hogy az energiaárak feljebb mentek, de aztán megnyugodott a piac, és márciusban Versailles-ban arról döntöttek az állam- és kormányfők, hogy nem lesz az energiaszektorra vonatkozó szankció. Ezt követően itt, Magyarországon választások voltak, és május végén jutott el oda az Európai Unió, hogy igenis az energetikai szektorra is lesznek majd szankciók, és akkor jött az olajembargó, és akkor lett a gázembargó kérdése is napirenden. Onnantól kezdve gyakorlatilag elszabadultak az energiaárak. Úgyhogy azért finoman fogalmazva egészen májusig nem lehetett látni azt, hogy az Európai Unió ilyen komoly szankciós politikát fog elindítani az energetikai szektorral kapcsolatban. Szerintem ezeket a tényeket és ezeket a különböző árváltozásokat érdemes figyelembe venni, ha az ember ilyen témában felszólal. Egyébként pedig az nem igaz, ezt is elmondtam már többször, hogy az energiadiverzifikáció terén nem tettünk erőfeszítéseket az elmúlt időszakban. Erre nagyon sok tény szolgál, hogy ezt el tudjuk mondani. Itt az interkonnektorokról beszéltünk. Ez egy nagyon fontos dolog, hogy gyakorlatilag hat országgal vagyunk összekapcsolva, és gáz gyakorlatilag hat ország irányából tud érkezni; ez kettő volt 2010-ben. Ez mindenféle szempontból energiadiverzifikációt jelent. Az, hogy a krki LNG-terminálból gyakorlatilag hosszú távú szerződést kötöttünk nyugati partnerrel, ezek mind-mind ezt szolgálták, hogy minél több helyről tudjunk energiát kapni. Az is nagyon nagy dolog, hogy idén gyakorlatilag a magasfeszültségűáram-hálózatunk is hét szomszédos országból héttel lett összekötve. Ezek mind ezt szolgálják. Azt gondolom, hogy egyértelműen az a célunk, hogy minél több helyről tudjunk ebben az esetben földgázt és áramot kapni. Illetve az is fontos, hogy a gáztározókat visszavásároltuk, 2010 előtt az MSZP-SZDSZ-kormányok eladták őket, ezt vissza tudtuk vásárolni. Még fel is jelentettek minket akkor. Tehát azt gondolom, hogy a baloldal részéről nem volt mindig egyértelmű, hogy mit szeretnének földgáz és áram tekintetében nemzetstratégiai kérdésként. Az is nagy dolog, hogy most már a földgáztározóinkban 86 százalékos a töltöttség, az éves fogyasztásarányos töltöttség pedig 54 százalék, ami 26 százalékkal magasabb az európai földgáztárolók töltöttségi átlagánál. Itt a kormány zöldpolitikáját szokták kritizálni. Ehhez képest azért nagyon sok mindent el tudunk mondani. Magyarország az Európai Unió tagállamai közül elsőként ratifikálta például a párizsi megállapodást, majd az elsők között helyezte letétbe az erről szóló okmányát az ENSZ New York-i központjában. Elsők között rögzítettük azt törvényi szinten, hogy 2050-re szeretnénk elérni a teljes klímasemlegességet. Arról is beszéltünk már, hogy az Európai Unión belül az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátásban a kilencedik legjobb érték itt van nálunk. [[9.10]] Azt gondolom, ezek óriási dolgok. Ezeket a számokat tegnap is elmondtam, de most szeretném megismételni, hogy a KPMG globális kutatása szerint, amely 32 országot vizsgált, 103 mutató alapján Magyarország 1990 óta 34 százalékra csökkentette a szén-dioxid-kibocsátását. Összesítésben hazánk a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére tett intézkedések terén a 13. helyen áll, s mindeközben pedig a magyar gazdaság és a magyar ipar teljesítménye folyamatosan fejlődött és növekedett. Szerintem nagyon fontos, hogy mi abban vagyunk elkötelezettek, hogy miközben megtartjuk a munkahelyeket, fejlődik a magyar gazdaság, az ipar, aközben a klímapolitikával kapcsolatos célkitűzéseinket elérjük, és ebben a közösségi közlekedés is nagyon fontos szerepet kap. Képviselő asszonynak és a frakciónak köszönjük szépen, hogy mindig nagyon elkötelezettek a témában. Mi is azon vagyunk, és azt kérjük, hogy a meghallgatásokat mindenképp várják meg. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselőcsoportjának frakcióvezető-helyettese: „A magyar dolgozók érdekében szükséges legfontosabb teendők” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót, elnök úr. Az elmúlt években Orbán Viktor gyakran beszélt munkaalapú társadalomról, de emlékezzünk arra a WikiLeaksen kiszivárgott elszólására, amit ő külföldi diplomatáknak mondott: ne azt nézzük, amit mond, hanem azt, amit tesz. Sajnos azt kell megállapítanunk, hogy ezen a nemzet szempontjából kiemelt jelentőséggel bíró területen is ugyanez a helyzet. Persze legyünk igazságosak, az elmúlt 32 évre jellemző, hogy nem megfelelő a magyar munkavállalók helyzete, a Fidesz és a balliberális kormányok ugyanis egyaránt kiszolgálták a multinacionális cégek érdekeit az elmúlt évtizedekben. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint három területen vannak égető tennivalók a magyar dolgozókat illetően. Először is hazánk továbbra is sereghajtónak mutatkozik a fizetések tekintetében Európában, ma pedig, amikor infláció és energiaválság van, a fizetések még inkább elértéktelenednek. Másrészt nagyon sok helyen rosszak a munkakörülmények, túlhajszolják a munkavállalókat. Nem csoda, hogy az évtizedek alatt sokan egészségügyileg és lelkileg is megsínylik a helyzetet. Végül az elmúlt 12 évben sorra nyirbálták a szakszervezeti jogokat, gyakorlatilag ellehetetlenítik a dolgozói érdekképviseletet, hogy egy magyar dolgozónak ne legyen hova fordulnia, ha valahol joghátrány éri. Önök pedig ezt az egészet még meg is tetézték az elmúlt években azzal, hogy az oltatlan munkavállalókat diszkriminálták a Covid-diktatúra keretében. Rengeteg helyen elbocsátották őket, ezért követeljük a kártalanításukat, amellyel kapcsolatban határozati javaslatot is benyújtunk az érdekükben. Az elmúlt hónapokban pedig gyakorlatilag elárasztják a munkaerőpiacot a harmadik világból jövő vendégmunkások, mert a kormány a nyár folyamán egy rendelettel megengedte nekik, hogy munkavállalási engedély nélkül is jöjjenek, a multik pedig meg is kezdték a magyar munkaerő szisztematikus lecserélését, és mindezt a magyar kormány támogatásával tehetik. Az elmúlt napok eseménye pedig sajnos a munka törvénykönyvének tervezett módosítása, amiről egyébként úgy nyilatkozott az egyik hozzánk közel álló, velünk munkakapcsolatban lévő szakszervezeti vezető, hogy szintet lépnek a munkavállalók kizsákmányolásában. Valóban, ugyanis a tervezet szerint még az is elképzelhető, hogy egyetlen szabadnapjáról sem rendelkezhet a munkavállaló, hogy mikor szeretné azt kivenni, mikor szeretne szabadságra menni. Az egészségügyi állapotuk miatt megváltozott munkaképességű dolgozókat pedig végkielégítés nélkül lehetne elbocsátani. Ezek a tények felháborítók, és valójában megmutatják, hogy mennyit ér a Fidesz úgymond munkaalapú társadalma, bár sokkal inkább oltásalapú társadalomról beszélhetünk már a Covid-diktatúra óta. Mindenesetre a multik és a globális nagytőke kiszolgálása, az új világrendbe való betagozódás kiszolgálása jellemzi a kormányzat működését, ebből kifolyólag pedig a dolgozók kizsigerelése a minél nagyobb profit érdekében. Ahogy arra Parragh László is rávilágított és be is vallotta, hogy Magyarország erőssége az olcsó munkaerőben rejlik. A Mi Hazánk Mozgalom viszont merőben más utat ajánl. Olyan országot szeretnénk, ahol a magyar dolgozó fontosabb. Ennek érdekében stabil béremelésre van szükség. Itt három fő területre szeretnék rávilágítani. A multikat rá kell bírni, hogy ugyanazért a munkáért ugyanazt a bért adják meg egy magyar dolgozónak, mint akár, mondjuk, a németországi anyavállalatban, mert a magyar dolgozó munkája is ugyanannyit ér, ha ugyanazt a munkát végzi. A multiknak van is pénzük a béremelésre, csak politikai akarat kell hozzá, hogy ezt elérjük. Persze aki ezt a lépést az Uniótól várja, az tévedésben van, vagy ő maga a megtévesztő. Másrészt a legfontosabbak a kkv-k, ők adják a munkahelyek mintegy 70 százalékát. Náluk viszont az a helyzet, hogy még ha akarnának, sem tudnának béreket emelni, ugyanis óriási adók terhelik őket. Esetükben tehát egy magyar érdekű új adópolitikára van szükség. Végül pedig szólnunk kell az állami vállalatok helyzetéről is. Itt az államnak van óriási feladata. Komoly átszervezésekre van szükség. A túlfizetett bürokratikus vízfejek helyett forrásokat kellene felszabadítani, és ebből volna lehetőség béremelésre ebben a szektorban is. Hosszasan sorolhatnám még a Mi Hazánk Mozgalom Virradat programjának alapvetéseit, amelyeket Lantos János, a Mi Hazánk munkaügyi kabinetjének a vezetője is rendszeresen feszeget. Egy dologban azonban egyezzünk meg: ez egy össznemzeti ügy, amely egész Magyarországot érinti. Itt dolgozik mintegy 4,7 millió munkavállaló, nekik vannak családjaik, ezért kérem, hogy ezt a nemzetstratégiai kérdést végre a multik érdekeitől mentesen vizsgálják. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott napirend előtti felszólalás két elemével feltétlenül egyetértünk. Az egyik, hogy ez a társalomnak talán a legfontosabb ügye, a másik az, hogy folyamatos karbantartást, folyamatos odafigyelést, folyamatos kormányzati tevékenységet igényel. Engedjenek meg annyi magánmegjegyzést hozzá, hogy a magam negyvenévi ózdi tartózkodása és az északi iparvidéken szerzett tapasztalataim megerősítenek az előbbi mondatokban, tehát ebben tökéletesen igazat kell adnom képviselőtársamnak. Ugyanakkor óva intek mindenkit, hogy a meglévő folyamatok mellett a demagógia ingoványos talajára térjen. A magyar kormány az elmúlt 12 évben fokozott figyelmet fordított a munkahelyekre, az ön által is említett munkaalapú társadalomra. Minden közvélemény-kutatás, minden szociológiai tapasztalat, minden társadalompolitikai vizsgálat arra az eredményre jut, hogy a magyar társadalom éppen a rossz történelmi tapasztalatai, a múlt rossz történelmi tapasztalatai miatt leginkább a munkahelyek elvesztésétől, a megélhetés bizonytalanságától, a létbizonytalanságtól tart. Érdekes módon és figyelemre méltó módon a Covid alatt a járvány sem előzte meg ezt a társadalmi alapállást, és tulajdonképpen most, amikor a határainknál háború dúl, akkor a háborútól való félelem idején is attól a következménytől tartunk leginkább, hogy a megélhetésünk alapját, a munkahelyeinket elveszítjük. Ezért alapvetően fontos az a tény, amit a képviselő úr is elismert a hozzászólásában, hogy Magyarországon ma mintegy 1 millió emberrel több dolgozik, mint tíz-egynéhány évvel ezelőtt. Ma 4,7 millió ember dolgozik, ennyi aktív foglalkoztatott ember a jelenkori magyar társadalom és gazdaság érdekében még nem volt. Mint említettem, bő tíz év alatt 1 millió új munkahelyet hoztunk létre. Hazánkban jelenleg az uniós rangsorban az ötödik a legalacsonyabb a munkanélküliség. Ez azt mutatja, hogy az elmúlt tíz év tevékenysége és eredményei mellett a mai háborús helyzetben is eredményes a kormány ez irányú tevékenysége, és az, hogy a gazdaság élénkítésével, a gazdaság és a munkaadók foglalkoztatást elősegítő megtámogatásával olyan helyzetet teremtünk, hogy ma a magyar dolgozók létbiztonsága adott, a munkahelyeik adottak és biztosak. [[9.20]] Képviselő úr említette a béreket. Ebben, tisztelettel, vitatkozom az ön által elmondottakkal. Természetesen az egy hálás ellenzéki magatartás, hogy mindig több bért követelünk, hiszen ha bárkit megkérdezünk, hogy szeretnee több fizetést, nyilvánvalóan az a válasza, hogy igen. Ugyanakkor a bérek folyamatos emelkedése megkérdőjelezhetetlen, hiszen a gazdaság adott körülményei között a teljes munkaidőben alkalmazásban állók bruttó átlagkeresete 2022 nyarán 500 ezer forint volt havonta. A nettó átlagkereset a kedvezmények figyelembevételével is megközelítette a 345 ezer forintot. Hozzáteszem, hogy az átlagkereset növekedéséhez főként a minimálbér és a garantált bérminimum emelése járult hozzá. A minimálbér 2011-ben 73 500 forint volt, jelenleg 200 ezer forint. Az ukrajnai háború és az elhibázott brüsszeli szankciók miatt az energiaárak jelentősen növekedtek, és a szankciós infláció okozta problémák enyhítésére a kormány egy 11 pontos akciótervet hozott létre, amelyek közül 5 a családoknak, 6 pedig a vállalatoknak és a vállalkozóknak nyújt segítséget. Ez azt mutatja, hogy folyamatosan figyelemmel kísérjük ezt a kérdést, és a lehetőségeinkkel, a parlament által adott felhatalmazással élve folyamatosan meghozzuk azokat az intézkedéseket, amelyek az immáron 4,7 millió ember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] folyamatos foglalkoztatásához és jövedelmük fokozatos növekedéséhez szükségesek. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! 12 évnyi Fidesz-uralom következtében egyre erősebben érezhetjük, hogy orwelli világban élünk. Ismét kiderült, hogy rosszul emlékszünk, mint Orwell Animal Farmjának az állatai. Pénteken ugyanis miniszterelnök urunk azt mondta a Kossuth rádióban, idézem: „Magyarország sohasem támogatta a szankciókat, nem is szavaztuk meg őket.” A tényekre figyelő honfitársaimmal együtt mi másként emlékszünk, miniszterelnök urunk bizony megszavazta mind a kilenc szankciót Brüsszelben. [[Folyamatos közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Továbbá még azt is mondta miniszterelnök urunk, megint csak idézem őt: „Amikor a kormányt megalakítottam, még nem voltak szankciók. Háború már volt, de szankciók még nem voltak.” Nos, mi megint csak úgy emlékszünk, hogy akkorra már öt szankciós csomagot elfogadott az Európai Unió, és Orbán Viktor mindegyiket megszavazta. Itt az Országház épületében számtalanszor hallhattuk, épp most az előttem felszólaló államtitkár úr is mondta az elhibázott brüsszeli szankciókat, és miniszterelnök urunk is többször emlegette ezt, hogy az EU-szankciók hatástalanok, éppen ellenkező hatást érnek el, mint várták a brüsszeli bürokraták. Oroszországnak nem ártanak, viszont igen károsak az európai gazdaságra. Az Európai Unió, mondhatjuk, lábon lőtte magát, sőt azt is hallottam már ebben a Házban, hogy nem is lábon, hanem egyenesen tüdőn lőtte magát. Nos, az orosz központi bank legutóbbi hivatalos közleménye szerint az orosz GDP 2022 második negyedévében 4,1 százalékkal csökkent. A harmadik negyedévben 4 százalékkal csökkent, és a negyedik negyedévben várhatóan 7,1 százalékkal fog csökkenni, ami éves szinten több mint 4 százalékos gazdasági visszaesést jelent. Mindeközben a hanyatló Nyugaton, az Európai Unió országaiban 3,3 százalékos GDP-növekedés nem csökkenés, növekedés – várható. Az orosz import 22-23 százalékkal csökkent, az orosz ingatlanpiacon 30 százalékos az árzuhanás, jelezve a súlyos recessziót. Tessék mondani, miről tetszenek önök beszélni?! Kedves kormánypárti képviselőtársaim, államtitkár hölgyek és urak, önök tényleg ennyire tájékozatlanok, vagy csak hülyíteni akarják a magyar népet?! Persze, azokat a honfitársainkat, akik a Kossuth rádió, az MTV1 és a megyei lapok Bermuda-háromszögébe be vannak zárva, ideig-óriáig lehet hülyíteni, de a tényeket nem lehet elhazudni. Bereményi Géza „Valóság nagynénije” előbb-utóbb ide is, Magyarországra is meg fog érkezni. Országhatárainkon kívül azonban pontosan látják azt, hogy mit is tesz a magyar kormány, milyen dicstelen politikát folytat. Legutóbb éppen a V4-es országok házelnökeinek, tudják, Kövér házelnök úr kollégáinak tervezett találkozóját mondták le arra való hivatkozással, hogy nem időszerű Magyarországgal most találkozni. A cseh házelnök azt mondta, hogy Magyarország odajutott, hogy a háború kérdését az Európai Unió ellen használjfa fel. Nyomatékkal hangsúlyozta, hogy mi, magyarok, mi vagyunk Oroszország trójai falova. Éppen ezért tartották fontosnak, hogy egyértelmű jelzést küldjenek Magyarországnak, Magyarország számára, hogy ez elfogadhatatlan, és ezért nem hajlandók találkozni még a házelnök úrral sem. Fölmerül a kérdés, hogy mi történik velünk, mi van most itt Magyarországon. 80 évvel azután, hogy Hitler utolsó csatlósa voltunk, most mi leszünk Putyin utolsó csatlósa? A szívem szerint nagyon remélem, hogy nem így lesz, nem ez fog történni, bár az eszem azt súgja, hogy ha ez a kormány marad, akkor megint utolsó csatlósok leszünk. Már csak azt szeretném kérni a Jóistentől, hogy ne legyen igazam, ne legyünk utolsó csatlósok. Kérem, segítsenek önök is ebben, hogy ezt a szégyent akadályozzuk meg. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Alkatomhoz stimmelően igyekszem békés hangot megütni, de azért nem tudom nem azzal kezdeni, hogy azért ne sértegesse a magyarokat se Hitlerrel, se Putyinnal, ez az ország senkinek sem a csatlósa! Ha már csatlósokról beszélünk, akkor kérem, hogy söprögessen a saját háza táján, mert azért azt ön MDF-tagként nem gondolta volna, hogy Gyurcsány Ferenc csatlósa lesz. [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Így van!]] Soha életükben önállóan be nem jutottak a parlamentbe, a Párbeszéd felkéredzkedett a Gyurcsány-listára, és most csak azért tudnak itt lenni, mert Gyurcsány Ferenc önöket fölvette a listára. Ön most azért ül itt a parlamentben, mert Gyurcsány Ferenc szövetségese. Annak a Gyurcsány Ferencnek, aki a saját házába hívta meg Putyint… [[Dr. Mellár Tamás közbeszól. Az elnök csenget.]] Tehát annak a Gyurcsány Ferencnek a csatlósa a többiekkel együtt, aki a saját házába hívta meg Putyint, és akinek Totó kutyája olyan révületbe esett attól, hogy Putyin elnök ellátogat a gazdájához, hogy összepisilte a szőnyeget. Tehát azért ne felejtsük el, ha csatlósokról beszélünk, akkor ki kinek a csatlósa! Most egy kicsit nyugodtabban beszéljünk a szankciókról, arról, hogy mit gondolnak erről a magyarok, és hogy önök pedig miért csinálják azt, amit tesznek. Hogy a szankcióknak milyen hatása van, arról érdemes ön közgazdász, velem szemben elolvasni például az IMF-jelentést. Az IMF őszi jelentése világosan kimondja, hogy a szankciók nem gyakorolják azt a hatást az orosz gazdaságra, amit elérni vélt az Európai Unió. Az Európai Bizottság pedig már azzal számol, hogy recesszió lesz a negyedik negyedévben az Európai Unió jó néhány tagállamában. Önök nagy ámulattal tekintenek Németországra, a szász miniszterelnök azt mondja, arról nyilatkozott a hetekben, hogy a háború után újra az orosz gázt kell használni Németországnak, és hogy bizony az atomenergiának fontos szerepet kell betöltenie az energiaellátásban. A szankciókkal az a baj, hogy azt teszi Európa, egy olyan helyzetet idéz elő, hogy a kiszolgáltatott, gyengébb vevő akarja megregulázni az erőfölényben lévő eladót. Mi nem tudunk mástól venni, ő pedig vidáman eladja másnak. Ki jár ezzel rosszul, és kinek árt a szankció? Mindenki tudja, hogy szankciót két feltétel esetén lehetne értelmesen bevezetni. Az egyik, ha képes a szankció elérni a kívánt hatást, láthatóan Oroszország nem retten vissza a háborútól, másrészt pedig, ha nem árt többet a szankció annak, aki kiszabja, mint annak, akit céloz, nekünk jelen pillanatban többet ártanak ezek a szankciók. [[9.30]] Az Európai Unió háromszor is becsapta az európaiakat szankcióügyben. Először is a háború kitörése után, amikor Versailles-ban összeültek a miniszterelnökök, még arról volt szó, hogy az energiaszektorra semmilyen szankció nem lesz. Első hazugság. Második hazugság, hogy azt mondták, hogy majd a szankció térdre fogja kényszeríteni Putyint. Hát, láthatóan nem kényszerült térdre, a háború eszkalálódott, és egyébként Oroszországnak a gáz- és olajeladásból származó bevételei rekordokat döntenek. A harmadik hazugság pedig az volt, hogy nem fog fájni Európának; erről már beszéltem. Mi megkérdezzük a magyarokat; Európában senki nem kérdezte meg a szankcióról a magyarokat. A demokratikus diskurzus demokratikus eszközeként a nemzeti konzultáció évek óta része a magyar közéletnek. Lehetőséget adunk a magyaroknak, hogy hallassák a hangjukat. Biztos, hogy azt az álláspontot fogjuk képviselni, amit a magyarok a nemzeti konzultáción meghatároznak. De beszéljünk néhány szót arról is, hogy önök, miközben látható, hogy sem a háború, sem a szankciók nem jók Magyarországnak, mégis miért állnak a háború és miért állnak a szankció pártján. Önnek egy másik szövetségese a régi állampárt utódpártja, az MSZP, amelynek társelnöke a következőket mondta a választás után; Kunhalmi Ágnestől idézek szó szerint. „Félreértésben van az egész ellenzék. Sajnos sok tekintetben el van zárva a saját szavazóbázisának döntő többségétől. Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből ha valaki megpróbál kilépni, vagy mást beszél, más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják.” Kunhalmi Ágnes csak nem a dollárbaloldalról beszélt? Talán nem arról beszéle, hogy önök milliárdokat kaptak a választási kampányukhoz Amerikából dollárban, és azok, akik ezt a pénzt adták, most nem engedik önöknek, hogy eltérjenek attól a narratívától, amit diktálnak maguknak? Nem kéne eladniuk a függetlenségüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Van megoldás, csak az akarat hiányzik” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az elmúlt két hétben mindenki a megoldást keresi a posták bezárása kapcsán: civilek, önkormányzatok, helyben élők, ellenzéki képviselők, ellenzéki pártok, mindenki megpróbálja megnézni azt, hogy mit lehet tenni annak érdekében, hogy a posták újranyithassanak, ne legyenek bezárva, mert ez minden helyben élő érdeke. Számos javaslatot tettem már le, és a Jobbik már egy évvel ezelőtt foglalkozott ezzel a kérdéssel. Akkor még az akkori határozati javaslatban a kisposták megmentése érdekében szólaltam fel és nyújtottam be határozati javaslatot, mert még akkor úgy gondoltuk, hogy a kispostákat, a kis, falusi postákat fenyegeti veszély. Az elmúlt másfél-két hétben viszont kiderült, hogy önöknek semmi sem szent: sem a falusi, sem a városi, sem a fővárosi posták. Határozati javaslatomat másfél-két héttel ezelőtt tárgyalta az Országgyűlés Gazdasági Bizottsága. Úgy, ahogy volt, minden kormánypárti képviselő egyetértésével lesöpörték az asztalról. Azt céloztam meg, hogy a jelenlegi megállapodás értelmében, ami a kormány és a Magyar Posta között létrejött, hogy ezer fő fölött köteles postát nyitva tartani, ezt vigyük le ötszázra. Így tudnánk megmenteni a kistelepülési postákat. Egy vitában szintén másfél-két héttel ezelőtt elhangzott az önök képviselője szájából, hogy a 2010 előtti kormány 574 postát záratott be, zömében 600 fő alatti településeken. Könyörgök, önök ugyanezt csinálják! Nem 574, hanem most 366, és ki tudja, hogy hol a vége! Ezzel a javaslattal tudtuk volna megmenteni, törvényi erőre emelni a posta védelmét, de önök ezt leszavazták. Kértem továbbá, hogy a Szerencsejáték Zrt. nyújtson segítséget a magyar postáknak, hiszen 701 milliárdos nettó árbevételből, ami még azért Mészáros Lőrincnek is komoly summa, 701 milliárd forintos nettó árbevételből, azt gondolom, futná. Erre kellene hogy jusson, egyébként lehetne támogatni. Erre kellene hogy jusson, nem arra, ami a múlt héten megjelent hír például, hogy fodrászatok, fitneszklubok és szintén, mint minden egyes adományozási ciklusban haveri cégek kapnak most nagyjából százmillió forintot. Ebből a százmillió forintból, ha nem is az összeset, de higgyék el, hogy néhánynak a fenntartását és nyitvatartását meg lehetett volna oldani. Amennyiben viszont állami cég, illetve az állam mert miniszterelnök úr ezt a választ adta nekem , a magyar állam veszteséges állami cégnek nem nyújthat támogatást, és ezt elfogadom uniós irányelvként, akkor tovább kellene gondolkodni, hogy hogyan tudunk megoldást keresni, megoldást találni, hogyan tudjuk megmenteni a postákat. Csak az a helyzet, hogy mint ahogy az elején is kezdtem, mindenki a megoldáson töri a fejét, kivéve a magyar kormányt. De segítek! Eddig két javaslatom volt, most egy harmadik javaslatot is szeretnék önök elé tárni. Számos önkormányzat jelezte a kormányzat irányába, hogy szívesen segítene, és szívesen átvenné a posták üzemeltetését. [[Dr. Fónagy János bólint.]] Államtitkár úr bólogat is, ez így van. Azt a választ kapták, hogy vállalják át a fenntartási költségeket vagy legalábbis annak a felét. Lesznek önkormányzatok az országban, akik ezt meg is fogják tenni, viszont nagyon kevesen. És higgyék el, az összes önkormányzat megtenné nagyon szívesen, azért, mert ez minden helyben élőnek az érdeke. Amennyiben a magyar állam jogszabályi előírás miatt nem tudja támogatni a veszteséges állami Magyar Postát, akkor a magyar önkormányzatokat viszont kötelessége támogatni. Kötelessége támogatni! Nem elvonni forrásokat, elvonja a kompetenciákat, a lehetőségeket, forrásokat, mindent, be kell hogy zárjanak intézményeket, kulturális, sportintézményeket, akár szociális intézményeket. Most segítse a magyar állam a magyar önkormányzatokat, nyújtson nekik segítséget, adja meg a lehetőséget, hogy ha az állam nem, akkor az önkormányzatok tudják fenntartani a magyar postákat. Csak zárójelben jegyzem meg, bár a zárójelnél sokkal többet érdemel, és egy következő felszólalásomban erre külön ki fogok térni, hogy az öt-hat éve lezajlott takarékszövetkezeti racionalizálás, aminek keretében rengeteg hivatalt zártak be, újraindult, és most nemcsak a postákat zárják már be, hanem már arról szólnak a hírek, hogy újabb vidéki takarékszövetkezeteket. Nem tudom, hogy ez kinek az érdeke, kinek az érdekeltségi körébe tartozik, ki nézte ki ezt magának. Engem egyetlenegy dolog érdekel, ami az emberek érdeke, márpedig minden magyar ember érdeke, hogy a Magyar Posta nyitva legyen, a magyar takarékszövetkezetek nyitva legyenek. Kérem önöket, ne egy pesti klímás irodából hozzák meg a döntéseket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hanem menjenek el vidékre, kérdezzék meg az embereket, hogy mire van szükségük! Ezt hívják felelős kormányzásnak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönöm Dudás képviselő úrnak a posta ügye iránti érdeklődését, ez indokolt, hiszen a magyar társadalom egészét érinti. Ugyanakkor, és ezt most már, azt hiszem, a harmadik-negyedik felszólalásában észlelem, hogy elbeszélünk egymás mellett, ugyanis másban látjuk a Magyar Postával kapcsolatos teendőket. A Magyar Posta előtt két fő feladat van. Az egyik, amin egyébként egy évtizede dolgozunk, hogy a Magyar Postát korszerűsíteni kell, a Magyar Postát a XXI. századi színvonalra kell felhozni, digitalizálni kell; mindazt, amit az elmúlt évtizedek ezen a területen technikai lehetőségként adtak, azt a Magyar Postának fel kell építeni, alkalmazni kell, és a magyar társadalom szolgálatába kell állítani. A másik, amit kezelnünk kell, az egy háborús infláció okozta helyzet, egy nagyon jelentős energiaár-növekedés. Ennek részleteit a képviselő úr, gondolom, pont ugyanúgy tudja, mint én, úgyhogy ha megengedi, akkor a postára rendelkezésre álló időt nem ennek taglalásával veszem el. A Magyar Posta jelenlegi szervezete 1871-től nem egy ekkora országra és nem egy ekkora rendszerre épült ki, de ami maradt belőle, nem egy önálló rendszer volt, hanem ennek a nagy, a Kárpát-medence egészére kiterjedő hálózatnak egy csonka töredéke. Éppen ezért, amikor korszerűsítésről beszélünk, kérem, hogy ezt ne negatív értelemben kezeljék és azt hiszem, itt van az alapvető különbség közöttünk , hanem pozitív megoldásként. [[9.40]] Ön említette a kisposták bezárását. Képviselő úr, jelenleg 1249 településen látja el mobilposta útján a postai szolgáltatásokat a Magyar Posta. Nem vitatom, hogy az 1250 település közül volt néhány, ahol ez sikertelen volt, de ez legfeljebb egypár darab volt, és több mint ezer sikeres volt, beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Sikeres volt, és megindultak a postapartneri kapcsolatok, amikor én nem szeretek nyugat-európai példákat hozni, mert sok tekintetben nem tartom őket példaértékűeknek, de e tekintetben igenis azok postai szolgáltatásokat helyben, a kistelepüléseken és általában, jelző nélkül a településeken működő egyéb intézményekkel párosítjuk. Ez lehet akár az önkormányzat, lehet egy közösségi ház, lehet a kisbolt, lehet kultúrház, sok minden lehet. Tessék megnézni Nagy-Britanniában a pubokat, a pult végén ott van egy szekrény, hogy az a brit királyi posta, és ott van minden, egyébként pénzforgalomra is alkalmas tevékenység kiszervezve. A jelenlegi intézkedések arra irányulnak, hogy a Magyar Posta eddig is meglévő gazdálkodási hiátusai mellett megjelenő mintegy 20 milliárd forintnyi energia-többletköltséget valahogy a magyar költségvetés és a Magyar Posta kezelni tudja. Ezért mondtuk azt, hogy amíg nem látjuk ennek a jelenlegi állapotnak a végét, magyarán a háborús infláció mérséklődését és a háborús energiaár-robbanás következményét, tavaszig, az elmúlt napoktól kezdődően jövő év márciusáig valóban szüneteltetjük 366 vidéki posta működését. A menet közbeni megoldás… és ez is mutatja azt, hogy folyamatosan figyelemmel kísérjük, és folyamatosan együttműködünk az önkormányzatokkal, én magam eddig több mint negyven polgármesterrel beszéltem, tárgyaltam annak érdekében, amit ön is mondott, hogy ha ők indokoltnak és lehetségesnek tartják, akkor valamennyi költség felének átvállalása mellett a működésre szüneteltetési időben is lehetőséget látunk. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Lőcsei Lajos képviselő úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amióta országgyűlési képviselő vagyok, mindig igyekszem az őszinteség és igazság útját járni [[Dr. Répássy Róbert: És előtte? Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , mert tudom, hogy a hazugságok miatt nem halad előre ez az országban olyan ütemben, ahogyan haladhatna; a hazugságok miatt maradunk le nemcsak az Európai Uniótól, hanem a régiós országoktól is; és a hazugságok mérgezik meg a közéletet, és fordítják el az embereket a politikától. Tisztelt Képviselőtársaim! Ki kell mondjuk az igazságot, még akkor is, ha nem annyira kellemes, mint azok az illúziók és szemfényvesztések, amivel önök próbálják megvezetni a magyar választópolgárokat; próbálják elhitetni a magyar családokkal, hogy amit 12 év alatt elértek, az a Fidesz-csoda; próbálják elhitetni, hogy önök soha nem látott gazdasági fellendülést, Kánaánt teremtettek. De az őszinte, igaz beszédhez hozzátartozik az elismerés is. El kell hogy ismerjem: valóban, vannak ennek a kormánynak pozitív intézkedései is, vannak bizonyos intézkedések, amelyeket valóban pozitívnak érezhetnek a magyar családok, például említhetem a családtámogatási rendszer bizonyos elemeit. De ugyanakkor itt jön az önök nagy szemfényvesztése, hazugsága, mert önök csodaként adják el, hogy egy család 12 év alatt jó esetben egyről a kettőre tudott lépni. Azt már nem említik, titkolják, hazudják, hogy az önök kezében történelmi lehetőségek álltak, minden lehetőségük megvolt arra, hogy felzárkózzunk nem a Kelethez, hanem a Nyugathoz; nem említik azt, hogy 12 év kétharmados felhatalmazással megvolt a lehetőség arra, hogy egy magyar család nem egyről a kettőre, hanem akár háromra, négyre is juthatott volna [[Rétvári Bence: Ötre!]] , és az, hogy ez nem így történt, az önök bűne. Ki kell mondjuk az igazságot: önök felélték a magyarok jövőjét. Felélték akkor, amikor többet költöttek focira, mint a jövő generációjára, az oktatásra. Milyen nemzeti kormány az, kormánypárti képviselőtársaim, amelynek fontosabb a miniszterelnöke hobbija, mint a gyermekeink jövője? A magyarok jövőjét felélték akkor, amikor többet költöttek az igazság eltitkolására, a propagandára, mint az egészségügyi szakdolgozók bérfejlesztésére. Milyen nemzeti, keresztény kormány az, amelynek fontosabb a családok megvezetése, mint hogy honfitársaink gyógyulni járhassanak kórházakba, ne pedig meghalni. Ezek a példák jól mutatják, hogy az önök kormánya nem nemzeti, de nem is keresztény. Önök valószínűleg arra esküdtek, hogy kirabolják, megbetegítsék és meghülyítsék az országot. Olcsóbb volna jól kormányozni, de önök sajnos nem ezt az utat választották. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Hamarosan az év legszebb ünnepe köszönt minden magyar családra. A karácsony az év legszebb ünnepe, ekkor elmélyedhetünk a szeretetben, megnyugvásban. Önök is így tesznek majd, megpihennek a jól felfűtött otthonaikban, ahol dúskálnak az ennivalóban és a jólétben. Arra szeretném kérni önöket, hogy a többfogásos vacsorájuk közben gondoljanak majd arra a keserű igazságra, hogy ezen a karácsonyon magyar családok tízezreinek a nyakába szakad az önök elhibázott gazdaságpolitikájának és a hazugságra épített kormányzásuknak a következménye. Családok ezreinek azon kell gondolkodni az ünnepek előtt, hogy fűtsenek vagy egyenek, mert mindkettőre már nem jut a rossz kormányzás és a Fidesz-felár miatt. Egypár adatot mondanék, mit is mutatnak a számok az Eurostat szerint. Minden termékre vonatkozóan a magyar infláció a harmadik legnagyobb volt Európában. Az élelmiszerek viszont messze a legnagyobb mértékben idehaza drágultak, egy év alatt 43 százalékkal az első helyen van a magyar élelmiszer-infláció az Európai Unióban. Ez a Fidesz-felár, amit meg kell fizetnünk a kasszáknál. Szlovákiában és Csehországban is csak 26 százalék volt az élelmiszerek drágulása, Lengyelországban és Romániában csupán 21 százalék volt. Képviselőtársaim! Ezek a számok azt mutatják, hogy durván lemaradtunk az Európai Unióhoz képest. Ezen adatok tükrében mit üzennek a magyar családoknak, kedves kormánypárti képviselőtársaim, így ünnepek előtt? A boldog karácsony kevés lesz. Várom a válaszukat. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Előbb engedjen meg az elmúlt évekről egy-két adatot, aztán pedig térjünk át a jelenre, tisztelt képviselő úr. Ha ön már európai statisztikákat idézett, amelyekben az áremelkedések láthatók, amelyek minden európai országra jellemzők… nem tudom, a Fidesz-felárat Belgiumban is megfizetik az ön logikája szerint, meg Spanyolországban is; egészen érdekes közgazdasági eszmefuttatás, hogy a magyar kormány intézkedései miatt Finnországban és Görögországban drágulnak a mindennapi vásárlások. De komolyra fordítva a szót: ha az Eurostatot megnézi, hogy az elmúlt évtizedben mennyiben csökkent a nélkülözők száma az egyes európai országokban, akkor Magyarországon csökkent a negyedik legnagyobb mértékben. [[Az ellenzék soraiból érkező jelzésre:]] Nem tudom, miért rázza a kezét, tisztelt képviselő úr. Akkor elmondom önnek, hogy ez az Eurostat kimutatása, a negyedik legnagyobb csökkenési arány a súlyos anyagi nélkülözésben élőket illetően Magyarországon volt. Tehát hála istennek, hogy ez a kormány azáltal, hogy a munkára, adócsökkentésre, beruházásra, munkahelyteremtésre épülő politikáját hirdette meg a baloldal korábban csak segélyezésre épülő politikájával szemben, így sikerült valóban áttörést elérnünk: egymillióval több munkahely; Európa egyik legalacsonyabb személyi jövedelemadója. Akinek három gyermeke és átlagjövedelme van, az nem fizet személyi jövedelemadót; a 25 év alattiak nem fizetnek személyi jövedelemadót; az időseknél vissza tudtuk vezetni a 13. havi nyugdíjat. A családoknál bevezettük a családi típusú adórendszert, amellyel nulla százalékra is leviheti valaki a saját személyi jövedelemadóját, sőt még a járulékait is megtarthatja magánál, nem kell befizesse az államnak. [[9.50]] Van babaváró támogatás, van CSOK, van illetékmentesség a fiataloknak a CSOK-ból épített lakásra. Van négygyerekes édesanyáknak személyijövedelemadó-mentesség életük végéig, van emellett négygyermekes családoknak autóvásárlási kedvezmény, emellett bölcsődeépítési program, hogy a családtámogatások mellett aki akar, még dolgozni is elmehessen, és a két juttatást egyszerre vegye igénybe. Megháromszorozódtak a szociális támogatások, hiszen 1100 milliárd forinttal többet fordítunk szociális támogatásokra, mint ezelőtt 12 esztendővel, amikor elkezdtük a kormányzásunkat. Van sikeres közfoglalkoztatási program, amelynek köszönhetően százezreknek sikerült a segélyek világából a munka világába átmenni. A beruházásösztönzés a tavalyi évben az Európai Unió legmagasabb, 7,1 százalékos GDP-növekedését hozta. Ezek mind-mind olyan eredmények, amelyeket ön most itt letagadott, tisztelt képviselő úr, és azt mondta, hogy nem történt semmi ilyen az elmúlt években. [[Lőcsei Lajos közbeszól. Vitályos Eszter: Ki hazudik ilyenkor?]] Ha pedig a jelen pillanatra térünk rá, mondjon egy országot Európában, amelyik az átlagbérhez képest nagyobb arányú rezsitámogatást nyújt az energiaválság idején, mint Magyarország! [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] Mondjon egy országot! Hármat is mondhat, ötöt is mondhat, de tud egyet mondani? Nem tud! És miért nem tud mondani? Mert nincs, mert Magyarország nyújtja a legnagyobb rezsitámogatást. Amikor energiaválság van, amikor minden országban a rezsiszámlák kifizetése az emberek egyik legfontosabb kérdése, meg persze az, hogy a boltban mennyit kell fizetni, akkor Magyarország teszi ezt a legnagyobb mértékben; az átlagfogyasztás esetében ez 181 ezer forint. Tudja, ha az önök javaslatai valósultak volna meg itt az elmúlt években, akik a rezsicsökkentést eltörölték volna, akkor nem 15 833 forint lenne az átlagos gázszámla, hanem 131 441 forint, akkor nem 7750 forint lenne az átlagos villanyszámla, hanem 50 833 forint, mert önök azt mondták, hogy szemfényvesztés a rezsicsökkentés, és nem piacképes. Magyarországon az átlagjövedelem 30 százalékát adjuk támogatásként a rezsihez. A németeknél, a nálunk sokkal gazdagabb Németországban nem engedik vagy engedhetik meg maguknak, vagy nem döntöttek úgy, hogy ennél magasabbat adjanak, ők 20 százalékot adnak, az osztrákoknál pedig 6 százalék ennek a mértéke, tisztelt képviselő úr. Az ön momentumos képviselőtársai mit mondanak ebben a nagyon nehéz helyzetben, mondjuk, Donáth Anna? Követeljük a még szigorúbb szankciókat Oroszország ellen. Mit mondott Fekete-Győr András? Elrettentéspolitikára van szükség, fegyvereket kell felajánlani az ukrán kormány számára. Mit mondott Cseh Katalin, az önök másik európai parlamenti képviselője? A NATO-nak segítenie kell Ukrajnának avval, hogy megkapják azokat a fegyvereket, amelyekkel meg tudják vívni ezt a háborút. Önök több fegyvert és több szankciót követelnek, tisztelt képviselő úr, márpedig ha valami a háborúnak véget tud vetni, az az, ha kevesebb fegyver ropog, és ha valami a magyar emberek nehézségeinek és az európai emberek nehézségeinek véget tud vetni, az az, ha a szankcióknak vége. Ehhez képest önök több szankciót követelnek, de a több szankció azt jelenti, hogy ma, már most is minden európai ember szegényebb, mint egy évvel ezelőtt. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ez a háborúnak és a háború miatt indított szankcióknak köszönhető, és önök nem a szankciók ellen, hanem a szankciók mellett beszélnek. Nagyon nagy fenyegetettség ez a magyar emberek számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Vitályos Eszter: Dollárbaloldal!]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, frakcióvezető-helyettes, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ma van a magyar közoktatás napja, amikor ismét csak arról kell beszélnünk, hogy a jelenlegi oktatási rendszer válságban van, nem folytatható így. Azonnal emelni szükséges a pedagógusok bérét, ez azonban korántsem elégséges lépés, sokkal többre van szükség: a NAT-ot hatályon kívül kell helyezni, a pedagógusok bürokratikus terheit csökkenteni kell, a tanároknak nagyobb szakmai önállóságot kell biztosítani, és csökkenteni kell a pedagógusoknak és a diákoknak az óraszámterheit. Megbecsülés és tisztelet jár a közoktatás minden szereplőjének. [[Rétvári Bence: Így van!]] És most a magyar egészségügyről. A magyar egészségügy a Fidesz kormányzása alatt összeomlott, önök ugyanis most egy olyan törvényt nyújtottak be, amely arról szól, hogy a kormányzásuk alatt totálisan szétverték a magyar egészségügyet. Nézzük csak, mi is van ebben a törvényjavaslatban! Ebben például az áll, hogy a betegeket a jövőben a hozzátartozók ápolhatják, ha nincsen elég pénzük. Eddig a családoknak csak a vécépapírt, a gyógyszert meg a kötszert kellett bevinniük, de ha valódi ellátást akarnak, most már az ápolót is nekik kell adniuk. Köszönjük meg Orbán Viktornak és a Fidesznek. A kérdés csak az, hogy akkor mire szedik be önök azt a rengeteg adót és járulékot. Azért, hogy stadionokat építhessenek? A helyzet azonban az, hogy önök elüldözték az orvosokat és ápolókat, az egészségügyre szánt pénzt pedig ellopták. A zárszámadásban beismerik, hogy költségvetési léptékű volt az a lélegeztetőgép-beszerzésük, amiből a haverok milliárdokat tettek zsebre, a gépek jelentős részét a magyar egészségügyben pedig nem tudták felhasználni. A Fidesz még a háziorvosi rendszert is szétveri, amikor azt mondják, hogy Budapest kivételével január 1-jétől a háziorvosi és házi gyermekorvosi ügyelet biztosítása az állami mentőszolgálat feladata lesz. Megszűnik az a rendszer, hogy a beteg gyerekkel lerohan a szülő a közeli ügyeletre, megszűnik az a rendszer, hogy a család ahhoz az orvoshoz megy, aki ismeri a beteg problémáit. Egy normális országban, ahol nincs kivéreztetve a szociális rendszer, ahol van elég és szakmailag kellő tudással rendelkező szakember, teljesen adekvát elképzelés lenne, hogy az egyébként csak ápolásra szorulókat ne feltétlen kórházban lássák el erről egyébként tegnap államtitkár úr beszélt is. De ez nem egy normális ország, és ez pedig nem egy felvetés, hanem egy konkrét törvényjavaslat, amit semmilyen jelentős szakmai-társadalmi vita nem előzött meg, pedig most állítólag különösen fontos a kormánynak, hogy azt mutassa az EU-nak, hogy itt minden remekül megy. Hát nem! Sem elég szakember, sem megfelelő körülmények nincsenek arra, hogy a szociális rendszer még több ember ápolását biztosítsa. Az, hogy a meglévő elfekvő osztályokat átnevezik szakápolási központoknak, és a szociális intézményekhez sorolják, lényegében csak a kiadások újabb lefaragását jelenti, de a kisebb osztályokat akár teljesen be is zárhatják, a betegek pedig ki tudja, hova kerülnek majd. Mindezeknek a vesztesei a betegek és a családtagjaik lesznek, ennek pedig így tragédiák sora lesz a vége. A Fidesz január 1-jétől tömegesen akarja kitenni a betegeket a kórházak ápolási osztályairól, és a Fidesz most azt mondja, hogy ezeknek az embereknek az ápolásért január 1-jétől fizetni kell. A törvényjavaslat szerint, ha a beteg vagy törvényes képviselője a szakápolási központba történő áthelyezéséhez nem járul hozzá, és a beteg fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátása szakorvosi döntés alapján a továbbiakban nem indokolt, a szakellátást végző orvos a beteget otthonába bocsátja. Biztos, hogy csak azt fogják hazaküldeni, aki nem akar szakápolási központba menni? Feltehetően az érintettek többet fognak fizetni az ápolásért, mint eddig. A krónikus osztályokon, vagyis az elfekvőkben eddig kórháztól függően napi néhány vagy akár több ezer forintot kellett fizetni, persze ez sem volt kevés. A szociális ellátásban viszont más a szabályozás: van, ahol eleve több millió forintos beugrót kell letenni az asztalra, aztán pedig akár havi 100-200 ezer forintot fizetni, de a nyugdíj 80 százalékáig lényegében bármeddig elmehetnek. A törvénymódosítás értelmében viszont akár haza is küldhetik most azt, akiről úgy gondolják, hogy nem igényel további ellátást. Mindennek nagyon súlyos következményei lesznek, tömegek szorulhatnak ki az ellátásból, és nem lesz elég pénzük az ápolásuk finanszírozására. Mit csináljon az a család, amely a Fidesz által hétszeresére emelt gázfűtést is alig tudja kifizetni? Mit csináljon az ilyen család az ápolásra szoruló családtagjával, ha nem tudják kifizetni az ápolási díjat? Hát, miért fizetjük egy életen át az egészségügyi járulékot? Ezt látjuk most: embertelen kényszerintézkedések sorozatát hozzák. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Úgy látom, ön a kamuvideós Korózs Lajos babérjaira tör, tisztelt képviselő asszony. Itt e Ház falai között ő mondta ezeket a mondatokat, mint ön, hogy ápolásra szoruló embereket küldenek haza a kórházakból az orvosok. Ő ezt a járvány ideje alatt tette, erről egy videót is készített, amit sokan megismertek. Ahhoz, hogy ő nincs itt most a parlamentben, az önök soraiban, talán ennek a videónak is van köze, bár indították jelöltként, de végül a listán nem kapott befutó helyet. Nos, ön ugyanazt teszi, mint Korózs Lajos, tisztelt képviselő asszony. Azt mondja, hogy a magyar kórházakban a magyar orvosok olyan döntéseket hoznak meg, amelyekkel ápolásra szoruló embereket, akiknek kórházi ellátásra van szükségük, küldenek haza. [[10.00]] Ezt mondta Korózs Lajos is, ezt cáfolták utána pillanatok alatt, azt is, akire hivatkozott, meg azt is, amit ő mondott. Ennél azért súlyosabb sértés vagy alaptalanabb vádaskodás a járvány alatt sem nagyon hangzott el, de úgy látszik, a Magyar Szocialista Párt mindig ugyanabból főz, ugyanazokat a rémhíreket terjeszti. A járvány alatt is ezt tették, tisztelt képviselő asszony, cáfolta önöket az élet, és most is, ezen törvényjavaslat kapcsán is ezt teszik. Természetesen mindenki, akinek ápolásra van szüksége a kórházban, akinek orvosi felügyeletre van szüksége, az orvosi felügyelet mellett tud gyógyulni, akinek pedig szociális gondoskodásra van szüksége, szociális intézményben fog gondoskodást kapni. Az elmúlt években több ezerrel nőtt a szociális intézmények kapacitása. Most ezen törvénymódosítás kapcsán mindenki továbbra is biztonságban lesz: akinek egészségügyi ellátásra lesz szüksége, az a kórházban lesz biztonságban, akinek pedig szociális ellátásra lesz szüksége, az egy szociális intézményben lesz biztonságban. Önöknek egyébként erre volt egy módszere a kórházak kapcsán, amikor bezártak kórházakat. Amikor bezárták, mondjuk, a Schöpf-Merei Kórházat, akkor mire gondoltak, hogy azokat az édesanyákat, akiket az újszülöttjükkel odavittek, hova fogják vinni? Miért döntötték el, hogy azt a kórházat bezárják? A Szabolcs utcai kórházat bezárták, a svábhegyi gyerekkórházat bezárták. Mit gondoltak, a családoknak akkor milyen ellátásra lesz szükségük? Amikor az OPNI-t bezárták, azoknak a betegeknek akkor mit kínáltak, tisztelt képviselő asszony? Ez lenne az önök iránya? Mert ez a programjuk továbbra is megvan. László Imre képviselőtársuk mondta el, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni, majd Komáromi Zoltán elmondta, hogy ennél többet is. Ön itt aggódik, hogy a betegeknek hol lesz ágya. Mit csináltak, amikor kormányon voltak? Több kórházat bezártak, 16 ezer aktív ágyat megszüntetettek. Mi volt választáskor a programjuk? A kórházak 45 vagy annál több százalékát be kell zárni. Akkor önök mégis hol biztosítanának ellátást a betegeknek? Ön azt mondja, hogy nem azért fizetik az emberek a járulékot, hogy utána az egészségügyi vagy más ellátásért fizetniük kelljen. Akkor önök miért vezették be a vizitdíjat? Ön azt mondja, azért fizetik az emberek az egészségügyi járulékot, hogy ingyenes legyen az egészségügyi ellátás. És önök bevezették a vizitdíjat, bevezették a kórházi napidíjat. Hogyhogy bevezették, ha önöknek ez az elve, miért vezették be a fizetést? Mi népszavazással, az emberek segítségével töröltük el ezt, és továbbra is fenntartjuk az ingyenes egészségügyet, tisztelt képviselő asszony. Ezzel szemben önök szerint, idézem a miniszterelnöküket: „Lehetővé kell tennünk a racionális fogyasztói magatartást az egészségügyben, még ha ezt sokan kényszerként is élik meg.” Önök piacosították volna a teljes egészségügyet és meg is tették, hiszen bizonyos kórházak működtetését, üzemeltetését privatizálták is, de a saját miniszterelnökük mondta a saját egészségügyi jövőképükről, hogy lehetővé kell tennünk a racionális fogyasztói magatartást. Nem betegként, hanem fogyasztóként tekintettek az emberekre. Úgy beszélt a miniszterelnökük, mintha az ember, aki bemegy egy kórházba vagy egy cipőboltba, ugyanúgy viselkedne és ugyanaz lenne a magatartása. Hát, nem ugyanaz, nem ugyanazért megyünk cipőboltba, mint kórházba, képviselő asszony. Ön dolgozók megbecsüléséről beszél és közben 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el, és elvettek tőlük egyhavi bért. Azt hiszem, ez nem igazán a megbecsültség volt akkor, amikor önök tevékenykedtek. Mi az elmúlt években jövő januárig bezárólag megvalósítjuk Magyarország történetének legnagyobb egészségügyi béremelését az orvosok tekintetében. Három év alatt két-két és félszeresére emelkedik az orvosok fizetése. Önök ezt nem tették meg, és senki más ezt nem tette meg. A járvány alatt döntött erről a kormány, és két és félszeresére emelte az orvosok fizetését, amivel a hálapénzt sikerült kivezetni, azt a hálapénzt, ami 70 éve itt volt köztünk, képviselő asszony. Ezt nekünk sikerült kivezetni, önöknek meg nem. Az ápolók bérét is 72 százalékkal emeltük, de itt még szeretnénk további béremelést is tenni. Ami pedig arról szólt, hogy nem volt egyeztetés a törvényjavaslatról: volt a Magyar Orvosi Kamarával, a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamarával, a Magyar Gyógyszerészi Kamarával, a Magyar Rezidens Szövetséggel, a Magyar Kórházszövetséggel, a Magyarországi Munkavállalók, Szociális és Egészségügyi Ágazatban Dolgozók Demokratikus Szakszervezetével, a mai napon pedig lesz az ellenzéki pártok képviselőivel is, tisztelt képviselő asszony, és ezután indul majd a törvény vitája. Mégis, akkor ön kivel egyeztetett volna még ezeken kívül? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Ez a magyar parlamentarizmus történetében meggyökeresedett megszólítás az elmúlt 12 évben egy sajátos jelentésárnyalatot kapott, ugyanis az ellenzéki képviselők, köztük jómagam is, érezhetik sokszor úgy, hogy itt az ülésteremben valóban csak a falaknak beszélnek, de itt állunk, nem tehetünk másként. November 22e van, a magyar közoktatás napja. Nem mondom azt, hogy ünnepeljük, mert nemcsak ünnepelni való nincs, de lassan már közoktatás sem. Ami van, az romokban hever, a Fidesz csődöt mondott oktatáspolitikája az elmúlt 12 évben lepusztította. Eötvös Józsefet hadd idézzem önöknek: „Elbutítani a népet: ez volt a zsarnokság leghatalmasabb eszköze legrégibb időktől mostanig. A zsarnoknak hatalma csak a nép tudatlanságában fekszik.” Önök az Eötvös előtti koncepcióhoz tértek vissza, módszeresen alakították népbutítássá a közoktatást, figyelmen kívül hagyták, hogy a munkaerőpiaci igényekhez való rugalmas alkalmazkodás kulcsa az általános műveltség, és ezért leszállították a tankötelezettség korhatárát. Tíz év alatt 20 ezerrel csökkent a gimnáziumi tanulók száma, és ha mindez nem lenne elég, korszerűtlen a tananyag, tanárok és diákok egyaránt túlterheltek, a tanszabadság pedig a múlté. Jól képzett dolgozók hiányában így lettünk Európa összeszerelő üzeme. Mindezt a számok is alátámasztják. 2020-ban, a tíz év inflációját is figyelembe véve, 6,8 százalékkal költöttek többet a közoktatásra, mint 2010-ben. Értsék jól: tehát az elmúlt tíz év alatt 6,8 százalékkal sikerült emelniük a ráfordításokat! 2010-ben a GDP 3,2 százalékát költöttük közoktatásra, ez az arány 2020-ban már csak 2,5 százalék volt. A pénzhiány következménye nyilvánvalóan a pedagógushiány, a tanév kezdetén 16 ezer pedagógus hiányzott a rendszerből [[Rétvári Bence: Honnan veszi ezt?]] , és ezek a számok napról napra csak romlanak. A pedagógusok fizetése szégyenteljesen alacsony, 2014 óta gyakorlatilag alig változik. Nemrég egy budapesti gimnázium keresett délutáni takarítót és történelmet angol nyelven oktató pedagógust szinte ugyanannyi nettó fizetésért. A tanárok mit tehetnek mást, szakmát tanulnak, asztalossá vagy villanyszerelővé képezik magukat, hogy nyomorúságos bérüket valamivel kiegészítsék. A béremelést a kormány az uniós támogatások megérkezéséhez köti, csakhogy a pedagógus munkáltatója az iskola és a tankerület, nem pedig az Európai Bizottság, tehát az illetményükről sem az Uniónak kell gondoskodnia. Érdekes módon a Vodafone megvásárlásához, 770 milliárdhoz vagy az állami vezetők fizetésének emeléséhez nem vártak az Unióra. Az ágazat forrong, a tanulók, a tanárok és a szülők tüntetnek, élőláncot alakítanak, tantestületek sztrájkolnak, polgári engedetlenségbe kezdenek, a kormány pedig mindezt, mint eddig is, rendészeti kérdésként kezeli. Orbán Viktor nyilvánvalóan nem véletlenül bízta egy rendőr tábornokra a magyar közoktatás vezetését. Hadd jegyezzem meg, hogy 50 éve volt legutóbb példa arra, hogy az oktatást egy tábornok, Ilku Pál vezérőrnagy irányította, igaz, teszem hozzá halkan, hogy ő legalább eredetileg tanító volt. A KRÉTA informatikai rendszer napokban nyilvánosságra került feltörése az egész Orbán-rendszer válságának tünete, a korrupt kormány szakértők helyett Palkovics László jóbarátját és volt üzlettársát bízta meg a rendszer kiépítésével potom 40 milliárd forintért. Ez olyan is lett: feltörni és ellopni diákok, tanárok és szülők adatait még egy közepes képességű hekkernek sem okozott gondot. Az már csak hab a tortán, kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök ezt az adathalászatot negyedéven keresztül megpróbálták eltitkolni a közvélemény előtt. Önök pedig mindezzel az ország jövőjét lopták el. Dobrev Klára árnyékkormánya mindannyiunk jövőjét akarta visszaszerezni, amikor előállt oktatási javaslataival, amelyek közül a legsürgetőbbeket be is terjesztettük a parlament elé. Hadd mondjam el ezeket! Azonnal 45 százalékkal emeljék meg a pedagógusok alapilletményét, az óvodapedagógusok lakhatási támogatását építsék be a kafetériába, hogy azoknak terhei ne az egyébként is kivéreztetett önkormányzatokat terheljék, adják vissza a pedagógusoknak a sztrájkhoz való jogot, a jogtalanul elbocsátott tanárokat pedig azonnal helyezzék vissza eredeti munkakörükbe és kérjenek tőlük bocsánatot, és talán az egyik legfontosabb, hogy azok az önkormányzatok, amelyek ezt kérik, a fenntartásra szánt forrásokkal együtt kapják vissza az iskoláikat. Nyilvánvalóan ezt előterjesztettük a parlamentnek, de a Kulturális Bizottság, talán mondanom sem kell, a javaslat tárgysorozatba vételét is elutasította. A koncepció tehát változatlan: ingadozó zsarnoki uralmukat a polgárok lebutításával akarják megerősíteni. Mondom önöknek: nem fog sikerülni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az előbb azt mondtam Gurmai Zita képviselő asszonynak, hogy ő Korózs Lajos babérjaira tör, de Barkóczi képviselő úr, úgy látom, Bangóné Borbély Ildikó babérjaira tör. [[10.10]] Ő volt az, aki a Fidesz-szavazók sértegetésével írta be magát a politikatörténetbe. [[Barkóczi Balázs: Ez hogy jött össze?]] Tisztelt Képviselő Úr! Ezt a vitanapon is folytatták, de kérem, hogy ezt függesszék fel. Azért gondoljanak bele, hogy mit mondanak! Akkor is azt fejtegették itt, hogy az a 3 millió ember, aki a Fidesz-KDNP-re szavaz, azért szavaz a Fidesz-KDNP-re, mert műveletlen, buta és tudatlan. [[Barkóczi Balázs: De hol mondtam én ilyet, államtitkár úr?]] Ezt mondta akkor Kunhalmi Ágnes is, hogy aki nem tájékozódik külföldről, az a fideszes, mert az nem tudja, hogy igazából mi történik Magyarországon önmagában elég fura, hogy külföldről tájékozódik valaki a magyar viszonyokról, és nem Magyarországon , és ön is ezt a gondolatmenetet folytatta, hogy aki nem művelt, nem tájékozódott, nem gondolkodik, az szavaz a Fideszre. [[Barkóczi Balázs: Nem mondtam ilyet egyáltalán!]] Hárommillió embert sértenek meg, hogy aki nem gondolkodik, az a Fidesz-szavazó, ezért a Fidesz nem gondolkodó embereket akar kinevelni az oktatásban. Egyik része sem igaz ennek, tehát gondolkodó emberek szavaznak a Fideszre. Ezt az önök szavazatszámlálói is észrevették, amikor Budapestről vidékre küldtek szavazatszámlálókat, és ott is rájöttek, hogy ezek az emberek tényleg így gondolkodnak, és racionális az, amit gondolnak. Tehát kérem, hogy ezt a fajta stílust, hogy nem gondolkodó emberek szavaznak a Fideszre, legalább függesszék fel, ne miattunk, hanem a hárommillió magyar ember miatt. Mi ilyet sose mondunk az önök szavazóira. Mi azt mondjuk, hogy másként gondolkodnak, mint mi. Önöket szoktuk kritizálni, de nem az önök szavazóit. Idézek a DK honlapjáról a pedagógusbér-emelés kapcsán bocsánat, Facebook-oldaláról. „Rendkívüli! A DK az egyetlen párt, amelyik ma nemmel szavazott a parlamentben az orbáni korrupciót támogató csomagra.” Amit itt orbáni korrupciót támogató csomagnak írnak, az igazából az európai uniós pénzek felhasználásához szükséges törvénycsomagot jelenti. [[Sebián-Petrovszki László: Amit elloptatok!]] És önök büszkén kiírják a Facebook-oldalukra árnyékminiszter úr, önök , hogy önök erre nemmel szavaztak, hogy ne jöjjön meg az a pénz, ami a pedagógusbér-emeléshez szükséges. Önök erre büszkék, hogy ellene szavaznak annak, hogy a magyar pedagógusbér-emeléshez szükséges forrás Budapestre, Magyarországra megérkezzen, és a pedagógusok fel tudják használni. De idézem önnek árnyékminisztertársát, majd beszéljék meg az árnyékkormányülésen. Azt mondta az árnyékminiszter, amikor valódi oktatási államtitkár volt: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától.” Most, amikor önök rátelepednek a pedagógusoknak egy jó szándékú tüntetésére… hiszen nyilván az, hogy magasabb bért követelnek, ezzel a kormány is egyetért. Az első tüntetés előtt is egyértelművé tettük, hogy nekünk is ez a célunk, hogy legyenek magasabb pedagógusbérek. Ez az, amire önök azt mondták, hogy nemmel szavaztak itt a parlamentben. Akkor azért gondoljanak vissza ezekre a mondataikra, amikor azt mondták, hogy önök nem veszik figyelembe a demonstrálók követeléseit. Nagyon szép eufemizmust is megtanulhat majd az árnyékkormányülésen Arató Gergelytől is, aki azt mondta a költségcsökkentésre az oktatásban, hogy ez a pénzforrások jobb és hatékonyabb felhasználása; tehát nem fizetéscsökkentés meg költségcsökkentés, hanem hatékonyabb felhasználás, tisztelt képviselő úr. A mi célunk a pedagógusok nagyobb megbecsültsége anyagilag is. Az idei évben is emelkedett, a jövő évben is, a jövő utáni évben is emelkedik a pedagógusok bére, de valóban mi is szeretnénk, ha nem 10 százalékkal emelkedne, hanem 21 százalékkal, 25 százalékkal és 29 százalékkal emelkedne a bér. Ehhez az kell, hogy összeöntsük a saját költségvetési forrásainkat és a pedagógusok béremelésére fordítható európai uniós forrásokat, és akkor minden idők legmagasabb pedagógusbér-emelését tudjuk Magyarországon megvalósítani. Nekünk ez a célunk. Önök ezt akadályozzák. Hatszor akadályozták meg ezt Brüsszelben is, amikor ilyen szavazás előkerült az uniós forrásokról, és itt a parlamentben is büszkék rá, hogy önök ezt akadályozzák. Azt kérem önöktől, hogy ne akadályozzák, hanem segítsék azt, hogy a pedagógusok béremelése megtörténjen. Legyen nemzeti minimum az, hogy a pedagógusbér-emelést mindenki elősegíti. Ne politikai csatatér legyen az, hogy az ellenzék ellene szavaz a pedagógusbér-emeléshez szükséges jogszabályoknak, a kormánypárt pedig megszavazza, hanem értsünk ebben egyet. Értsünk ebben egyet Budapesten, értsünk ebben egyet Brüsszelben is, és ne próbáljanak meg egy pedagógusakció kapcsán valahogy tömegben mutatkozni, mert a DK tüntetésén viszonylag kisebb tömeg mutatkozik, ezért mennek önök oda, ahol nagyobb tömeg van. Az, hogy az elmúlt 12 évben ne történt volna semmi, azt hiszem, itt 38 példát mondtam el önnek, hogy mennyi minden történt az ingyenes tankönyvektől, az új generációs tankönyvektől kezdve a köznevelési portálig, a digitálistankönyv-fejlesztésig, addig, hogy megháromszoroztuk a gyerekétkeztetés forrásait [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy a NAT-ban növeltük a pedagógusok szabad órakeretét, a hátrányos helyzetű diákok ösztöndíjáig, és ingyenes KRESZ-tanfolyamig. Rengeteg minden történt az elmúlt 12 esztendőben az oktatás területén, ezt szeretnénk folytatni, a béremeléssel együtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter képviselő úr, a KDNP-képviselőcsoport frakcióvezető-helyettese: „A nemzeti érdek nem sérülhet” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha egy képviselő napirend előtt akar szólni, akkor megnézi, hogy a házszabály mire ad neki lehetőséget. Arra, hogy országos jelentőségű, rendkívüli ügyben szólaljon meg. Amikor megnézzük a közéletben szereplő kérdéseket hiszen azok a rendkívüliek általában , akkor furcsa módon azt látjuk, hogy mindegyiknek van külpolitikai hatása és kapcsolata. Ilyen a nemzeti konzultáció is. Mit tudunk erről mondani? A konzultáció a legdemokratikusabb eszköz, hiszen a választások között megkérdezi a polgárokat, mi a véleménye egy-egy kérdésről. Különösen jelentős ez akkor, amikor a demokrácia sok veszélyben van, veszély fenyegeti például a választásokat egy külső beavatkozástól, amikor jelentős összeget adnak egyik politikai erőnek, hogy ennek segítségével nyerje meg a választást. A magyar élet olyan színes, hogy erre is találunk példát Magyarországon. De nemcsak ilyen jellegű veszély fenyegeti a demokráciát, hanem akkor, amikor a három formája közül szociáldemokrácia, kereszténydemokrácia, liberális kettőt el akarnak törölni, és vannak, akik csak egynek, a liberális demokráciának a kizárólagosságát hirdetik, ez pedig a szabadság veszélyeztetése. Miről is szól a konzultáció? A háborúnak egy sajátosságáról. A háborúról pedig az a véleményünk, hogy elkerülendő, hiszen ártatlan embereknek a szenvedését és halálát okozza. Nekünk nem szabad a háborúba beavatkozni fegyverszállítással és más eszközökkel, viszont az áldozatok megsegítése kötelességünk; akkor is, ha menekültek, és akkor is, ha a saját hazájukban támogatásra szorulnak. Mi a véleményünk az orosz-ukrán háborúról? Talán nem ismeretlen önök előtt az a tény, hogy ez a nagyhatalmak háborúja. A XX. századi magyar történelem azt tanítja nekünk, hogy a nagyhatalmak háborújába nem jó beleavatkozni, mert annak súlyos következményei vannak. Ez a konzultáció a szankciókról szól, amiről elmondhatjuk, hogy hatékony eszköz, ha jól célzott. Azonban az uniós szankciók elhibázottak, azért, mert nekünk ártottak. Olyanok, mint egy bumeráng, hiszen energiaválságot, magas inflációt, gazdasági válságot okoztak, aminek vannak olyan következményei, amik már a társadalom egészére hatnak: munkanélküliség, életszínvonal-csökkenés, és a többi. Miért van ez? Azért, mert akinek szüksége van az energiahordozókra, az ne szankcionálja azt, akitől azt az energiahordozót kapja. A kérdés számomra az, hogy Magyarország hogyan kezeli ezeket a szankciókat. Ma már elhangzott ellenzéki részről, hogy itt a szankciókat Magyarország megszavazta. Mit tudunk mondani erről? Magyarországnak egy keskeny ösvényen kell haladnia, hiszen az uniós közösség tagja vagyunk, ha nem tudjuk a rossz döntést megváltoztatni, a közösség arra kötelez minket, hogy elfogadjuk, de mindaddig csak, amíg nem sért nemzeti érdekeket. És ez a keskeny ösvény másik oldala. Hogyan tettük azt, hogy megvédjük a nemzeti érdeket? Kivételeket harcoltunk ki; gondoljunk csak az olajra, a gázra, és reményeim szerint az atomenergiára is. Végül is adjunk választ arra, hogy miért van szükség a konzultációra. Egyrészt azért, hogy a kormány a válaszokban megfogalmazott véleményt tudja képviselni, másrészt, hogy hatékonyan tudja ezt megtenni azzal, hogy nagy társadalmi támogatottság áll mögötte. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[10.20]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Aki olvasott ma sajtót, egy érdekes szalagcímre, érdekes és furcsa szalagcímre lehetett figyelmes az egyik nagy portálon. Úgy hangzik, hogy az ellenzéki pártok állítják, figyeljenek: „nem vették észre, hogy betoltak a kampányukba 1,8 milliárd forintot”. Nem vették észre! Egek, tényleg megáll az ész! Lehetne persze azon mélázni, hogy olyanok akarnak kormányozni, akiknek nem tűnik fel 1,8 milliárd forint. Egy ilyen alakulat kezelné a magyar állam költségvetését. Vajon hány árnyékminiszter kell ahhoz, hogy közel 2 milliárd forint feltűnjön? Szeretném önöket megnyugtatni: az országnak, a magyaroknak nagyon is feltűnt, hogy megérkezett a külföldi szponzorpénz. Nem azért, mert meghívták őket a különböző kampánymegbeszélésekre, hanem azért, mert látszódott azon, amit a baloldal tesz. A dollárok ott voltak a nyilatkozataikban, az állásfoglalásaikban és az egész kampányukban. Megérkezett a dollárkupac, és a baloldal teljesített: fegyvereket és katonákat küldtek volna a hadszíntérre, szankciókat követeltek, miközben teljesen egyértelmű, hogy ez káros az országnak, globális minimumadót követeltek, ami Magyarországon egy drasztikus társaságiadó-emelést jelent, kampányoltak azért, hogy ne kapjuk meg a nekünk egyébként járó uniós forrásokat. Tehát mindent követeltek, ami szem, száj és nagyhatalmak ingere, de a hazánknak nem érdeke. És ami itt felsejlik előttünk, az az elmúlt évtizedek legdurvább külföldi választási beavatkozása. Azt gondolom, hogy alapvető érdek az, hogy legyen Magyarországon egy olyan ellenzék, amely nem függ külföldi elvárásoktól és külföldi megrendelésektől. Nemcsak az önök érdeke ez, hanem az egész ország érdeke is. Ami a szankciókat illeti: az Európai Bizottság a napokban a saját Facebook-oldalán arról győzködte a nyilvánosságot, hogy a szankciók szépen működnek; azt állítani pedig, hogy Európát jobban sújtják, mint Oroszországot, mint a háborús agresszort, az merő hazugság. Pedig azért a számok mást mutatnak. Az Európai Bizottság is azzal számol, hogy a negyedik negyedévben recesszió következik be az eurózónában. És recessziót várnak jövőre Németországban és Olaszországban is. Azt mondani, hogy ennek semmi köze a szankciókhoz és a brüsszeli politikához és az energiaár-emelkedésekhez, az meglehetősen erőszakos cselekedet a valóságon és a tényeken. Jelenleg a kilencedik uniós szankciós csomagról folynak az egyeztetések, és több olyan eleme is van ennek a csomagnak, amely káros következményeket jelenthet a magyar gazdaság számára. Például megtiltanák az együttműködést Oroszországgal a nukleáris energia és a fűtőanyagok területén. Ez nemcsak a paksi bővítést, hanem a már működő, a jelenlegi blokkok működését is érintené, nem mellékesen öt olyan uniós ország van, ahol orosz technológiával működnek blokkok, nukleáris blokkok a paksihoz hasonlóan. A miniszterelnök ezért is jelezte, hogy Magyarország mentességet akar elérni, a magyar áramtermelés jelentős részét Paks adja, és ha ez kiesne, akkor ezt csak drágább termelési módokkal lehetne helyettesíteni. A szankciós csomag egy másik kockázatos eleme a gázársapka. Ez alól is mentességet akarunk elérni. Mert mi is a probléma ezzel? Nem arról van szó, hogy van egy árkorlát, és az árkorlát fölötti részt az Európai Unió, Brüsszel kipótolja, nem erről van szó. Nem, bevezetnek egy árkorlátot, és kész. Ennek az lehet a következménye, hogy bizonyos országok ezen árkorlát mellett egész egyszerűen nem szállítanak. Oroszország már egyértelművé is tette, hogy nem fog szállítani. Így tehát végeredményében ez nem egy árkorlátozó, egy árcsillapító intézkedés, hanem egy embargó, tehát az egyik legsúlyosabb szankció, ami különösen nagy hazárdjáték, ha tudjuk, hogy az Európai Unió jelentős mértékben kitett a külföldi gázszállításoknak, 40 százalékban importra szorul. Hazánk esetében ez az arány 85 százalékos, és nem lehet ugyanezen az áron pótolni ezeket a szállítmányokat. Olyan kérdésekről van szó, amelyek az egész európai gazdaságot érintik, és közvetlen vagy közvetett módon minden európai állampolgárt. Ezért is indítottunk konzultációt, ezért is biztatunk mindenkit arra, hogy vegyen részt benne. Európa gazdasága, az európai emberek, így a magyar emberek megélhetése a tét, és ez túl nagy tét ahhoz, hogy tétlenek vagy némák maradjunk. Köszönjük mindenkinek, aki eddig elmondta a véleményét, és azoknak is, akik ezután fogják. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dunai Mónika képviselő asszony, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Február óta tart a háború a szomszédos Ukrajnában, amellyel kapcsolatban a mi álláspontunk a kezdetektől változatlan: mi békét akarunk. Mielőbbi tűzszünetre és azonnali béketárgyalásra van szükség. A múlt heti lengyelországi példa is azt támasztja alá, hogy ha a szomszéd országban háború van, senki sincs biztonságban. Most csak a higgadt hozzáálláson múlik, hogy ne terjedjen tovább a háború. Ezért sajnálatos, ahogy a baloldal az első indulat nyomán nyilatkozott. Rögtön háborús uszításba kezdett. Kérdés, hogy komolyan gondolták, vagy csak a baloldali pártok külföldi finanszírozásával kapcsolatos botrányról kívánták ilyen módon elterelni a figyelmet. Erre válaszoljanak, kérem! Amellett, hogy a háború emberéleteket követel, súlyos gazdasági hatásai is vannak. Minél később lesz béke, annál nagyobb lesz a béke ára, annál több lesz az áldozat. Ráadásul Brüsszel a háborúra olyan szankciós politikával reagált, ami az energiaárakat is az egekbe lökte, és inflációt hozott egész Európában. A magyar kormány azon dolgozik, hogy megvédje a magyar embereket és a magyar gazdaságot ennek hatásaitól. Ennek részeként az átlagfogyasztás mértékéig biztosítjuk a rezsicsökkentést minden családnak, ami havonta mintegy 181 ezer forint segítséget jelent. Ezen belül új elem, hogy az önkormányzati lakásokra és a közös mérővel rendelkező bérlakásokra is vonatkozik ez a kedvezmény. Az egyes élelmiszerekre és az üzemanyagokra vonatkozó árstop is a családokat segíti, csakúgy, mint a munkahelyek megőrzését célzó intézkedések. A szankciós infláció elleni fellépés egyik eleme, hogy a kormány november 15-étől kiterjesztette a kamatstopot a kis- és középvállalkozások hiteleire. A július 28-ai szintre viszik vissza a kamatokat, és jövő júliusig lesz életben a kamatstop. Meghosszabbítják továbbá a Széchenyi Kártya hitelprogramot, és gyármentő programot, valamint gyármentő garancia- és hitelprogramot is hirdetnek. A gyármentő program a nagyvállalatok számára nyújt vissza nem térítendő támogatást energiahatékonysági és energiatermelő beruházásokhoz. Mi azt valljuk, hogy a válság egyik ellenszere a gazdasági növekedés. Ezért ösztönözni kell minden lehetőségünkkel, minden erőnkkel a beruházásokat. A kistelepülések boltjainak támogatására 8 milliárd forint keretösszeggel indul pályázat néhány héten belül a „Magyar falu” program keretében. A lehetőséggel minden olyan kisbolt élhet, amely 2 ezernél kevesebb lélekszámú településen működik, és az elnyert összegek bérköltségre, rezsiköltségre számolhatók el. A turisztikai ágazat támogatására, vagyis annak érdekében, hogy a szállodák és vendéglátóhelyek a téli szezonban a magas energiaárak mellett is nyitva tarthassanak, a kormány úgy döntött, hogy az ágazat szereplőinek nem kell megfizetniük a nettó árbevételük 4 százalékát kitevő turizmusfejlesztési hozzájárulást idén október 1-jétől jövő év március 31-éig. Az elhibázott szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is célunk a teljes foglalkoztatottság megőrzése. Ezt szolgálja az energiaintenzív kis- és közepes vállalkozások támogatási programja, amely a foglalkoztatottak megőrzéséhez köti a támogatás utalását. A kipróbált és jól működő közfoglalkoztatási programot kibővíti a kormány. Még idén 7 milliárd forint többletforrást biztosít az állam a futó közmunkaprogram folytatására, jövőre pedig 110 milliárd forintot szánunk rá a költségvetésből. [[10.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! A fentiek jól tükrözik azt, hogy a kormány mindent megtesz az elhibázott szankciók inflációs hatásainak mérséklésére, a munkahelyek megőrzése és a recesszió elkerülése érdekében. Arra kérjük a baloldalt, hogy ne akadályozzák az eddig politikai okokból visszatartott uniós pénzek Magyarországra jutását, hiszen azt is hasonlóan fontos célokra, munkabérekre, inflációellenes intézkedésekre kívánja fordítani a kormány. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy ön is említette, a magyar emberek kétféle gazdasági nehézség-, válságkezelési módszerrel találkozhattak már. Az egyik régebben volt, több mint tíz éve, a baloldal tette, aki úgy kezelte a válságot, hogy elvette a 13. havi nyugdíjat, megemelte a rezsit, megemelte az adókat, megszüntette a családi adókedvezményt és eladósította az országot. Ennek hatása, eredménye az lett, hogy jelentősen nőtt a munkanélküliség és a gazdaság teljesítőképessége csökkent. Ez volt, ahogy mondtam, a baloldal módszere, pedig abban a válságban, nehézségben háború sem volt, energiaválság sem volt, sőt az Európai Unió sem sújtotta szankciókkal hazánkat és az egész Európai Unió országait. Ezzel szemben a jelenlegi nemzeti kormány más utat választott. Bármilyen hihetetlen a baloldalnak, azt mondta ki, hogy a magyar családok megvédése az első és legfontosabb feladat. Ezt a pandémia idején úgy sikerült megtenni, hogy gyorsan kilábaltunk a nehézségekből, meg tudtuk őrizni a munkahelyeket, és a gazdaság gyorsan visszaállt a növekedési pályára, mert ahogy képviselő asszony is mondta a válság ellen, a nehézség ellen a legbiztosabb módszer a gazdasági növekedés megtartása. A háború okozta energiaválság a jelenlegi nehézségeket még tovább fokozta, de a kormány stratégiája, a kormány prioritása nem változott, a magyar családok az elsők, a magyar családok, amikor vállalkoznak, akkor vállalkozóként, a magyar családok, amikor munkavállalók, akkor a család nevelése tekintetében, minden tekintetben a magyar családokat kell megőrizni. Hogyan tette ezt a jelenlegi kormány? Bármilyen unalmas is a baloldalnak, de a jelenlegi kormány építette vissza a 13. havi nyugdíjat. Bármilyen nehéz is hallani a baloldalnak, ez a kormány fizetett először nyugdíjprémiumot. Önök hiába találták ki, nem voltak olyanok a mutatók, hogy fizetni tudjanak. A kormány a nyugdíjasok tekintetében ígéretet tett arra, hogy megőrzi a nyugdíjak vásárlóértékét, ezért ebben az évben már harmadjára emelte meg novemberben a nyugdíjakat. Kimondta a kormány, hogy a családtámogatási rendszer nem csorbulhat, sőt azt megerősítette. Az inflációs nehézségekkel szemben olyan lépéseket tett a kormány, amit a képviselő asszony is említett, hogy bizonyos árakat megállított. Ezt nevezzük rezsistopnak az átlagfogyasztásig, üzemanyagárstopnak a lakosság fogyasztása tekintetében, és kamatstopnak, ami most már kiterjedt a lakosság mellett a vállalkozásokra is. Ezt kiegészíti az élelmiszerárstop, amihez most jött az étkezési burgonya és a tojás. Azon túl tűzifa- és barnaszénprogramot is indított a kormány. Nagyon fontos eredmény, hogy Magyarországon jelenleg 4,7 millióan dolgoznak. E mögött a 4,7 millió ember mögött mind-mind család van, gyermek, aki iskolába, óvodába jár. Magyarországnak nagyon jók a foglalkoztatási mutatói, hiszen 74,4 százalék, magasabb, mint az Európai Unió átlaga. A munkanélküliek aránya pedig 3,4 százalék, ami alacsonyabb, mint az európai uniós átlag. De emellett sikerült megőrizni a költségvetési egyensúlyt, és fő célunk, hogy a gazdasági növekedés is ebben az évben 4,5-5 százalék közötti legyen, a jövő évben pedig a növekedés nem mehet át negatív irányba, tehát a jövő évben, 2023-ban is a kormány célja az, hogy gazdasági növekedés legyen, 1 százalék körüli. Nagyon fontos, hogy ezekben ahogy említettem a családok az elsők, a kormány ennek rendeli alá a gazdaságpolitikáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról és a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére elfogadott egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalása. A kormány-előterjesztés T/2033. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztői felszólalásra kerül sor. Mielőtt megadnám a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, tájékoztatom, hogy a vitában a nyitóbeszédre és a további, vitában történő felszólalásra, az esetleges zárszóismertetésre összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr, és köszönöm a tájékoztatását. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy már korábban elhangzott e Ház falai között, szeptember 18-án sikeresen lezárult egy több hónapon át tartó nehéz, ugyanakkor rendkívül konstruktív és előremutató egyeztetési folyamat Magyarország Kormánya és az Európai Bizottság között, mindez az úgynevezett kondicionalitási mechanizmus keretében. A magyar kormány az elmúlt időszakban az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítására és végrehajtására törekedett, amelynek érdekében több javaslatot is a tisztelt Ház elé terjesztett. Ebbe a sorba illeszkedik a most tárgyalandó törvényjavaslat is. Ki kell emelnem, hogy a magyar kormány továbbra is elkötelezett az intézkedések végrehajtása mellett a Bizottsággal közösen lefektetett menetrend szerint. Ennek megfelelően a kormány már augusztus végén nekilátott a vállalt intézkedések megvalósításának, és ennek érdekében a kormány már több javaslatot terjesztett a tisztelt Ház elé, és ebbe a sorba illeszkedik ahogyan mondtam a mostani törvényjavaslat is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az Európai Bizottsággal kialakított megoldásokat ülteti át a magyar jogrendszerbe. Ennek értelmében megalkotásra kerülnek az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságra vonatkozó egyedi törvényi szabályok, emellett a törvényjavaslat a büntetőeljárásról szóló törvény új vádkorrekciós eljárásának részletszabályait, valamint a központi információs közadat-nyilvántartás keretszabályait pontosítja. A törvényjavaslat az Európai Bizottsággal való szakmai párbeszéd eredményeként kiegészíti a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságra és az Integritás Hatóság működésére vonatkozó szabályokat. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat alapján jelenleg az államháztartásért felelős miniszter irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő, az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság a továbbiakban autonóm államigazgatási szerv lesz. Ebből következően a főigazgatóság feladatainak ellátásában funkcionálisan és szakmailag teljesen független, feladatkörében más személy vagy szerv által nem utasítható, feladatköre ellátásához más személytől vagy szervtől iránymutatást nem kérhet, feladatát más szervektől elkülönülten és bármilyen befolyásolástól mentesen látja el. A főigazgatóság feladatkörébe az európai uniós támogatások tekintetében az ellenőrzési hatósági, audithatósági és auditszervi feladatok, továbbá egyéb nemzetközi támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzések tartoznak, valamint a főigazgatóságot évenkénti beszámolási kötelezettség terheli az Országgyűlés irányába. [[10.40]] A törvényjavaslat rögzíti a főigazgatóságot vezető főigazgató kinevezésére vonatkozó szabályokat, továbbá a főigazgatói megbízatás megszűnésének eseteit és szabályait, illetve a főigazgató feladatkörét, a főigazgatónak járó szabadság mértékét. Fontos látni, hogy a törvényjavaslat nemcsak szervi, hanem szakmai és személyi oldalról is garantálja a főigazgatóság autonómiáját és működésének befolyásolásmentességét. Ennek értelmében törvényi szinten szabályozásra kerülnek a főigazgatóval és a főigazgató-helyettessel szemben fennálló összeférhetetlenségi okok, az összeférhetetlenségi nyilatkozattal kapcsolatos és az összeférhetetlenség fennállása esetén alkalmazandó eljárási szabályok. A törvényjavaslat a főigazgató és a főigazgató-helyettes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségével kapcsolatos szabályokat is rendezi azzal, hogy bizonyos kérdésekben a főigazgató és a főigazgató-helyettes vagyonnyilatkozatára az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A főigazgatóság működésével kapcsolatban végezetül szükséges kiemelni, hogy a főigazgatóság állományába tartozó köztisztviselők foglalkoztatási jogviszonyára a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvényt kell alkalmazni azokkal az eltérésekkel, amelyeket jelen törvényjavaslat megállapít. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat a büntetőeljárásról szóló törvény új vádkorrekciós eljárásának részletszabályait egészíti ki, amikor megteremti annak a lehetőségét, hogy az Integritás Hatóság a nyomozati eljárásban felülbírálati indítványt, illetve ismételt felülbírálati indítványt nyújtson be. Az alkotmányos követelményekre tekintettel ezen szerv vádindítvány benyújtására nem jogosult továbbra sem, erre az esetre a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy más indítványozó hiányában a megfelelő közzétételi folyamatot követően bármilyen természetes vagy jogi személy beléphessen az eljárásba. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tovább erősíti a már létrehozott központi információs közadat-nyilvántartási felület által biztosított közadat-nyilvánosságot azáltal, hogy a felületen való közzététel kötelezettsége a nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével a költségvetési szervek teljes körét lefedi. A törvényjavaslat ezen túl a közzétételre kerülő adatköröket is pontosítja, illetve kibővíti azokat, elősegítve az információszabadság minél nagyobb fokú érvényesülését. A törvényjavaslat a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságra vonatkozóan a Bizottság kérésére további kiegészítéseket tartalmaz. Igy az igazgatóság feladatkörének részletszabályai bővebb meghatározásra kerültek, beleértve a szerv vezetőjének, az igazgató befolyásolásának törvényi szinten kimondott tilalmát is. A törvényjavaslat részletezi az igazgatóság kormánytisztviselőinek és munkavállalóinak kiválasztására és összeférhetetlenségére vonatkozó eljárás felügyeletére vonatkozó szabályokat. Másrészről jelen módosítás tisztázza az Integritás Hatóság és a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság közötti hatáskörmegosztást. Tisztelt Képviselőtársak! A törvényjavaslat az Integritás Hatóság működésére vonatkozóan is tartalmaz kisebb módosításokat. Ezek közül kiemelendő az az előírás, amely szerint az Integritás Hatóságra a feladatát minden más intézmény, szerv, politikai párt, társaság, egyesület, jogi vagy természetes személy általi befolyásolástól mentesen köteles ellátni, tovább erősítve a szerv működésének személyi, költségvetési és szervi függetlenségét. A törvényjavaslat a hatóság függetlenségének további garanciájaként a hatóság elnöke és elnökhelyettese felmentésének eljárásrendjét új eljárással váltja fel, amelynek keretében a hatóság elnökének és elnökhelyettesének jogviszonyát a korábban felmentésre okot adó esetekben immár bíróság állapítja meg. A hatóság ellenőrzési feladatkörének jogszabályi garanciális keretszabályait erősítve a törvényjavaslat horizontális együttműködési kötelezettséget ír elő az Integritás Hatóság által ellenőrzött jogalanyok tekintetében. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! A magyar kormány az elmúlt időszakban az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítására és végrehajtására koncentrált, ennek a folyamatnak egyik fontos sarokpontja e törvényjavaslat is. A törvényjavaslat célja, hogy a magyar emberek megkapják a nekik járó forrásokat, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr felszólalását, egyben tájékoztatom, hogy további felszólalásra és a zárszó elmondására 16 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kiss János képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 21-én megtárgyalta az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról és a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére elfogadott egyes törvények módosításáról szóló T/2033. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi, technikai pontosításokat, valamint kiegészítéseket is megfogalmazott, a törvényjavaslathoz kapcsolódó frakcióvéleményt pedig majd a vezérszónoki felszólalásomban kívánom elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Kiss János képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Bevezetésként csatlakozni szeretnék államtitkár úr gondolataihoz. Valóban, Magyarország az elmúlt egy esztendőben folyamatos tárgyalásban állt az Európai Bizottsággal azért, hogy a magyar emberek és a magyar intézmények, vállalatok a nekik járó uniós forrásokhoz hozzájussanak. Magyarország mindent megtett egy fair megállapodás érdekében: 17 különböző vállalást tettünk, és jelenleg is intenzív párbeszéd zajlik Brüsszellel. Ezen párbeszéd keretében az említett 17 vállalás kerül kiegészítésre és pontosításra a jelen törvényjavaslattal. Bár a magyar baloldal a kormány erőfeszítéseit eddig nem támogatta, de mi bízunk benne, hogy az erőfeszítések mentén célba érünk, és az Unióval történő megegyezés az előremutató párbeszédnek lesz a jelképe, és úgy érjük el nemzeti céljainkat, hogy közben nemzeti szuverenitásunkat megőrizzük. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek megfelelően tehát az előttünk fekvő törvényjavaslat továbbra is az Európai Bizottsággal való megegyezés mielőbbi lezárását szorgalmazza. A módosítások az Európai Bizottsággal kialakított kompromisszumos megoldásokat ültetik át a magyar jogrendszerbe. A javaslat öt fő területet érint, többek között tartalmazza az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságra vonatkozó új törvényt, másodsorban az új vádkorrekciós eljárásnak a büntetőeljárásban foglalt szabályainak a módosítását, harmadsorban a központi információs közadat-nyilvántartásra vonatkozó szabályok pontosítását, negyedsorban a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságra vonatkozó szabályok pontosítását, valamint végül, ötödsorban az Integritás Hatóságra vonatkozó szabályok pontosítását. Kiemelném a javaslatból az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságra vonatkozó módosításokat, ugyanis a jelenleg az államháztartásért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatal a módosítás értelmében immár autonóm államigazgatási szerv lesz. A továbbiakban a főigazgató, a főigazgató-helyettes és a főigazgatóság teljes állománya a feladataikat teljesen függetlenül, más szervektől elkülönülten és bármilyen befolyásolástól mentesen fogják ellátni. [[10.50]] A javaslat továbbá az Európai Bizottság által jelzett észrevételek alapján módosítja az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló 2022. évi XXVII. számú törvényt. Ennek keretében az Integritás Hatóság feladatkörével és működésével összefüggő szabályokat is pontosítja, illetve kiegészíti. A hatóságra vonatkozó módosítások egyértelműsítik, hogy a feladatát minden más intézmény, szerv, politikai párt, társaság, egyesület, jogi vagy természetes személy általi befolyásolástól mentesen köteles ellátni. A Magyarországgal szemben indított kondicionalitási eljárás keretében a kormány korrekciós intézkedéseket vállalt. Ezen vállalásnak eleget téve létrehozásra kerül a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság, amelynek fő feladata az európai uniós költségvetési források felhasználásának az ellenőrzése. A módosító javaslat kifejti az igazgatóság részletes feladatkörét, meghatározza az igazgató befolyásolásának tilalmát, valamint kiegészíti az igazgatóság szervezetében foglalkoztatott kormánytisztviselők és munkavállalók összeférhetetlenségi nyilatkozatával és az érdekeltségi nyilatkozatával kapcsolatos szabályokat is. A felsorolt módosító rendelkezések alapján elmondhatjuk, hogy Magyarország elkötelezett az Európai Unió alapértékei iránt, amelyeket minden tagállam magáénak vall. Az előttünk fekvő törvényjavaslat intézkedései a Bizottsággal együttműködve, a kéréseiknek eleget téve lettek kialakítva. Hazánk elkötelezett az Unió pénzügyi érdekeinek védelme mellett. A legfőbb cél végig az volt, hogy egy olyan konstruktív párbeszédet valósítsunk meg a Bizottsággal, hogy a magyar állampolgárok és a cégek megkapják a nekik járó támogatásokat. Elmondhatjuk, hogy Magyarország minden olyan vállalást és javaslatot megfontolt és teljesített, amelyek hozzá tudnak járulni az európai uniós pénzek felhasználásának hatékonyságához. Tisztelt Ház! A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja tehát a kormány által benyújtott módosító törvényjavaslatot az Európai Bizottsággal való mielőbbi megegyezés érdekében. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy önök is támogassák ezt. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy olyan törvényjavaslatról beszélünk itt most a Ház falai között, amelynek a kormány által deklarált célja az lenne, hogy kevesebb legyen a korrupció ebben az országban, kevesebb legyen a lopás, ami alapvetően az uniós forrásokat érinti, illetve ha mégis ilyenbe ütközünk, akkor nagyon keményen, a jelenleginél vagy az eddiginél keményebben járjunk el. Ki az, aki nem támogatna egy ilyen típusú törekvést? Nyilván nincs sem itt, sem a Ház falain kívül olyan, aki ezzel nem értene egyet. Csakhogy ez akkor lenne így, akkor beszélnénk így erről a javaslatról, ha nem ebben az országban éltünk volna az elmúlt 12 évben, és nem olyan körülmények között kerülne ez a javaslat ide, amilyen körülmények között történik ez. Miről is beszélek? Arról, hogy egy olyan kormány kéri ennek a javaslatnak a megtárgyalását és elfogadását, amely az elmúlt 12 évben mindenféle csatolt részeivel, hozzá közel álló vállalkozóhálózattal, oligarchákkal és kliensekkel ellopta az uniós források jelentős részét. 12 éve ezt művelik, most pedig belefutottak abba, hogy az Unió megelégelte ezt, hála istennek, és azt mondja, hogy most már tovább ezt így ne, legyen szíves a magyar kormány és a Fidesz tenni azért, hogy ez ne így legyen. S ebben a szituációban akkor valamiféle látszatmegoldást próbál a kormány kiizzadni magából azért, hogy ezáltal visszamehessen Brüsszelbe, és azt remélik, el tudják hitetni a brüsszeliekkel, hogy mostantól kezdve mindent megtesznek azért, hogy ne legyen itt korrupció és uniós pénzek lopása, hogy jöjjenek megint uniós pénzek, amelyeket önök természetesen újra és újra ellopnának, újra és újra a saját céljaik érdekében használnának föl. Ez a javaslat valójában nem más, mint hogy a Fidesz hirtelen felfedezte a Fidesz által történt uniós pénzek lopását, és csinál erre mindenféle látszattevékenységeket, hivatalokat, hatóságokat, mechanizmusokat, amelyeknek az élére egyébként majd ő maga, a Fidesz nevez ki Fidesznek tetsző embereket, hogy ezáltal majd jöjjenek az uniós pénzek, amit aztán a Fidesz megint ellophat. Ez, kérem alássan, ennek a történetnek a kerete, ebben élünk, ez a javaslat ebben értelmezhető, nem máshogy. Deklaráltan nem az a célja, hogy jobb legyen ebben az országban élni, hogy ne legyen korrupció és ne legyen lopás. Az előbb fideszes vezérszónok képviselőtársam is elmondta, ez nem más célt szolgál, mint hogy Brüsszelnek megpróbáljanak megfelelni a pénzek érdekében. Nem akarnak önök kevesebb korrupciót, hanem el akarják hitetni, hogy kevesebb lesz a korrupció, hogy Brüsszelből jöhessen a pénz, amit önök újra ellophassanak. Tehát más a leányzó fekvése, kedves államtitkár úr! Ha ezt nézzük, nincs önöknek hitele ezen a területen. 12 év lopás után idejönnek és azt mondják, hogy csináltunk egy remek jó javaslatot, ami miatt nem lesz majd lopás legközelebb vagy mostantól kezdve. Hát, semmiféle hitelességük nincs abban, hogy ilyet mondhassanak, hogy mi egy pici részét is elhiggyük ennek a javaslatnak, ami itt van. Mondják azt, hogy az a főigazgatóság, amely egyébként 2010 óta létezik, mostantól autonóm szerv lesz. Hát, ez remek jó! Megnéztem ennek a főigazgatóságnak a honlapját, és ott van egy olyan fül, hogy eddigi ellenőrzések. El nem fogják hinni, hogy mikor volt az utolsó ellenőrzés: 2017-ben volt utoljára ellenőrzés, vagy legalábbis a honlapjukon ez szerepel. Milyen csoportba kerül be ez az autonómnak titulált szerv? Hát, abba a csoportba, ahol ott van jelenleg a Közbeszerzési Hatóság. Jobb lett a közbeszerzés az elmúlt 12 évben? Tisztább? Becsületesebb? Átláthatóbb? Hát, egy fenéket! Tudjuk, hogy nem. A brüsszeli kritikák egy része pont a magyarországi közbeszerzéseket érinti. Vagy odatartozik a Gazdasági Versenyhivatal. És a Gazdasági Versenyhivatal jól működött az elmúlt 12 évben? Átláthatóan és az állampolgárok érdekeit szem előtt tartva működött? Gondoljunk itt arra, hogy hogyan lehetett felvásárolni korábban állami cégeket, hogy saját ágazatokat vásároltak meg, hogy Mészáros Lőrincnek több mint ötszáz médiaportfólióba tartozó egysége van és erre a Versenyhivatalnak egy szava nem volt. Vagy ugyanabba a csoportba tartozik, ahova ez a főigazgatóság kerül, az Adatvédelmi Hatóság. Hát, meséljünk arról, akár órákon át, hogy az Adatvédelmi Hatóság mennyire működik pártatlanul? Hogy hogyan néz az ki, hogy a Pegasus szoftver használatakor nem tartották alkalmasnak arra a helyzetet, hogy nyilatkozzanak, majd a vizsgálat megállapította, hogy minden rendben volt? Ellenben ellenzéki pártok bármiféle politikai akciójánál, ha úgy tetszik, adatgyűjtésénél magától nyilatkozatot ad ki az elnöke, hogy ebben kifogást talál itt és amott, majd aztán természetesen nem talál semmit a hivatal a végén. Szóval, ebbe a körbe fogják beilleszteni ezt a főigazgatóságot, és azt mondják, hogy autonóm lesz. És ha autonóm lesz, akkor bizonyára nagyon függetlenül fog működni, és most már tényleg, de tényleg felderíti a korrupciót. Értik, olyan hatóságról beszélünk, amelynek az elnökére Orbán Viktor tesz majd javaslatot, és Novák Katalin fogja majd kinevezni. Erről beszélünk, ilyen autonóm szervről! Az önök hatalomba jutása után, 2010-től az első néhány év azzal telt, hogy elfoglalják a teljes állami igazgatás, a hatóságok és hivatalok rendszerét, hogy oda a saját csókosaikat, a saját pártkatonáikat ültessék be. Láttuk ezt az Állami Számvevőszéktől kezdve az összesig bezárólag. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Szóval, csak azt akarom mondani a fő kereteként ennek a törvényjavaslatnak, hogy lehet itt szép szavakról beszélgetni államtitkár úr ezt megtette az expozéjában , csak az a helyzet, hogy a valóság teljesen más. Ezért aztán nincs egy olyan élő ember ebben az országban én merem állítani , aki elhiszi azt, hogy a kormánynak most az az őszinte szándéka, hogy itt ne legyen korrupció, és ne lopják el az uniós pénzeket mondja ezt az a kormány, amelyik ezt tette az elmúlt 12 évben. Ha ezen a problémakörön túlhaladtunk, akkor beszéljünk arról, hogyan lehetne mégis jól csinálni ezt, hogyan lehetne mégis kevesebb korrupció ebben az országban, és kevesebb uniós pénzek lopása. Azon a nagyon egyszerű mondaton, hogy ha nem önök kormányoznák ezt az országot, az megoldást jelentene, most túllépnék. [[Dr. Répássy Róbert: Ezt a választók döntik el. Magyarországon még választások vannak!]] Ennél többet tennék hozzá, ha megengedi, államtitkár úr. [[11.00]] Ebben a törvénycsomagban módosítják immár ebben az évben talán harmadjára, negyedjére a közbeszerzési törvényt. Hát, ez remek jó, csak megint csak a módosítások apró hozzányúlások, és nem vezetnek el ahhoz a célhoz, hogy a közbeszerzések bármilyen módon is átláthatók legyenek. Hozzányúlnak az információs önrendelkezési törvénynek azon részéhez, ami még el sincs fogadva. Itt pár hete tárgyaltuk ennek egy részét, ugyanúgy államtitkár úr ült velem szemben, és hosszan beszéltünk a közadatok nyilvánosságáról, és arról, hogy mit szándékozik a kormány ebben tenni, és mennyire álságos az a javaslat. Most még ahhoz képest is tartalmaz módosításokat ez a törvényjavaslat. Tehát még el sem fogadtuk, már módosítani kell. Mondhatnám, hogy az, ami a büntetőeljárások kapcsán szerepel benne javaslatként, tehát az, hogy korrupciós ügyekben egy külön eljárás vonatkozzon ezekre, és az legyen szigorúbb, remek jó, ez remek jó javaslat. De az a probléma, hogy lehet itt a törvényt átírni, de mégiscsak ott van egy Polt Péter az ügyészség vezetőjeként, akinek és az ő szervezetének aztán ott szerepe lenne abban, hogy ezekből eljárások legyenek. És ha ez nem elég, elfoglalták a bíróságokat, a Kúria elnökének egy olyan embert neveztek ki, aki hat évig korábban Polt Péter helyettese volt. Teljesen világosan ugyanazt a szisztémát alkalmazták, mint amiről beszéltem, hogy 2010 után az összes hatóság vezetőjét és a vezetését az önöknek kedvező emberekre cserélték le. Ebben a rendszerben várnánk el azt jogosan, hogy egy módosított törvényt majd a gyakorlatba átültetnek, és az a hivatalrendszer, amelynek az a feladata, hogy aztán alkalmazza azokat a törvénymódosításokat, amiket önök most itt beterjesztettek és a Ház esetleg elfogadja, hogy azok miatt majd tisztább lesz a közélet?! Hát, ez nonszensz, semmi esélye ennek nincs. Mondhatnánk azt, hogy a felülbírálati indítvány ötlete sem ördögtől való. Vannak ennek szerintem jogi koherenciazavarai a rendszerben, de értem azt, hogy azért, mert magának ennek a szervezetnek a speciális helyzete indokolja ezt. Akár jó is lehetne. De ezt meg hogyan gondolják bevezetni, a részletszabályokba mit tesznek be? Azt, hogy 30 napon belül kellene bárkinek belépnie abba a perbe, abba a bizonyos eljárásba. Tehát 30 napon belül bármely állampolgárnak tudnia kellene, hogy ott lezárult egy szakasz, és neki belépési lehetősége van, kellene az összes információ birtokában lenni, netalántán dokumentumokkal rendelkezni, és aztán megírnia mindezt 30 napon belül, egy olyan szakmai anyagot, egy kezdeményezést, egy jogi iratot, amit még be is nyújt 30 napon belül. Ez nonszensz! Természetesen itt is arról van szó, hogy ha már ki is találnak és be is raknak a törvényjavaslatba olyan pontokat, amelyeket szakmai alapon érdemes lenne megfontolni, még ott is olyan részletszabályokat alkalmaznak, és olyan részletszabályok vannak a törvényjavaslatban, amelyek lehetetlenné teszik annak az érvényesülését. Tehát megint csak el lehet mondani, hogy ezt és ezt, és ezt is megtennék azért, hogy tisztább legyen a közélet, de aztán az ugyanabban a paragrafusban hátrébb szereplő részletszabályokkal annyira leszűkítik annak az alkalmazását, ami lehetetlenné teszi annak az érvényesülését. Egy szó, mint száz, hölgyeim és uraim, tisztelt államtitkár úr, itt van előttünk egy törvényjavaslat, egy őszintétlen, egy valójában az önök személyes politikai érdekeit szolgáló törvényjavaslat, amely sem politikailag, sem szakmailag nem állja ki azt a minimumot, ami ahhoz kellene, hogy a Demokratikus Koalíció ezt megszavazza. Nem fogunk igennel szavazni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a DK és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, Sebián-Petrovszki László képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rátérek a törvényjavaslat ismertetésére, bár államtitkár úr és képviselőtársam részletesen bemutatta, de szeretnék reagálni Sebián-Petrovszki László képviselőtársam felszólalására. Az első, ami nem állja meg a helyét: ezek nem látszatintézkedések. Didier Reynders biztos… gondolom, a tegnapi napon az Európai Parlament vitáját követte, hiszen számos dolgot lediktáltak az európai parlamenti balliberális képviselőtársaknak [[Sebián-Petrovszki László nevet.]] , hasonló mondatok hangzottak el, én végignéztem a vitát. Itt nem látszatintézkedésekről van szó, hanem itt egy szakmai dialógusról a Bizottság és a magyar kormány között, anélkül ez a dolog nem is működhetett volna. Ez az egyik dolog. Ez nem látszat, hanem a Bizottság szakmai elvárásainak megfelelő, magyar kormánnyal történő dialógus és párbeszéd folyik. Az is nagyon fontos, hogy ezt 17 pontba tudtuk racionalizálni. Egyébként magának a Bizottságnak is ragaszkodnia kell a Bíróság ítéletéhez, amelyben rögzítette a jogállamisági rendelet kapcsán, hogy milyen eljárási szabályok és milyen ív szerint kell a Bizottságnak és a magyar kormánynak tárgyalni. A másik dolog: én azt látom az ön felszólalásából, hogy ami a legjobban fáj önnek, hogy nem önök vannak kormányon [[Sebián-Petrovszki László: Az országnak fáj!]] mert amit itt hallgattunk, az Óz, a csodák csodája. Tehát ha ön ülhetne a kormányban, akkor minden tökéletes lenne és minden hibátlan [[Sebián-Petrovszki László: Ennél jobb!]] ezt látjuk, hogy ez az irány, a hatalom iránti vágy mindent motivált. Végtelenül sajnálom [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] hogy önök odajutottak [[Dr. Répássy Róbert: Czeglédy meg a többiek!]] a tegnapi európai parlamenti vitán én önt végighallgattam csendben és tisztelettel , hogy rá tudják arra venni az Európai Parlamentet, nincs is beleszólása a folyamatba, hogy arról vitázzon hazánkról, a magyar emberekről, hogy járe nekünk pénz vagy nem jár. Önöknek ebben azért nagyon komoly szerepe van. És nem szégyelli ön magát, és itt a mai napon támadja a magyar kormányt, amely minden erejével megfeszítve az elmúlt hónapokban [[Sebián-Petrovszki László: Lopták a pénzt!]] azon tárgyalt, hogy a Bizottsággal meg tudjunk egyezni. Cseh Katalin tegnap képes volt felhozni olyan pluszpontokat, amiket maga a Bizottság nem is kért. Hát, itt tartanak önök szakmailag meg emberileg! Tehát itt az a kérdés, hogy segíteni akarunk a magyar embereknek, szeretnénk ahhoz hozzájárulni, hogy az uniós pénzeket megkapja ez az ország, vagy nem. Ezek az intézkedések, amiket a magyar kormány megvalósított, a Bizottság elvárásai. Én ezt kifejezetten szeretném kérni, hogy a maradék hátralévő időt, amit majd az európai parlamenti balliberális baráti kör majd ránk zúdít, azért próbáljuk erkölcsileg minimalizálni, mert ami a tegnapi nap zajlott, az egy önök által megszervezett kabaré volt, és ez egy végtelen szégyen. Még a végén Didier Reynders érezte magát rendkívül rosszul, és védte meg a magyar kormányt az önök európai parlamenti balliberális barátaival szemben. Soha nem lennék képes arra, hogy a hazámat kiárusítsam, és a hazámat hozzam ilyen helyzetbe. Szégyelljék magukat, mert az önök barátai ezen rengeteget dolgoznak, és az Igazságügyi Minisztérium, a Miniszterelnökség, a mi tárcáink erőt megfeszítve dolgoznak azért, hogy határidőben képesek legyünk teljesíteni ezeket az elvárásokat. Én az ön helyében fel sem szólaltam volna. [[Derültség az ellenzéki sorokban. Vajda Zoltán: Szégyelld magad!]] Van is miért. Szeretném hangsúlyozni az előterjesztésre visszatérve vagy rátérve, hogy a kondicionalitási rendelet felhatalmazása alapján az Európai Bizottság idén áprilisban elindította az eljárást, és a kormány a továbbiakban is határozottan elkötelezett a vállalt intézkedések elfogadására, életbe léptetésére és alkalmazására. Mindkét fél érdeke, a Bizottság és a magyar kormány érdeke, hogy a folyamat megnyugtató módon, sikeresen lezárulhasson, összhangban a magyar alkotmányos rend követelményeivel és az uniós jogrendszerrel egyaránt. Ezen eljárásba illeszkedik jelen törvényjavaslat is, amelynek egyik legfontosabb eleme az államtitkár úr és a Kiss János képviselőtársam által bemutatott Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság is. A főigazgatóság kapcsán a legfontosabb tartalmi nóvum, hogy az intézmény a továbbiakban autonóm államigazgatási szervként fogja folytatni a működését, és mint ilyen, feladatainak ellátása teljesen független, feladatkörében más személy vagy szerv által nem utasítható. Feladatát más szervektől elkülönülten és bármilyen befolyástól mentesen fogja ellátni. Az elszámoltathatóság garanciájaként a javaslat megteremti a főigazgatóság évenkénti, Országgyűlésnek történő beszámolási kötelezettségét is, tisztviselőit pedig a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá rendeli. Az előterjesztés ezenfelül részletesen meghatározza a főigazgatóság feladatköreit és azokat a hatósági eljárásokat, amelyekben eljár, illetve azokat a vizsgálati, ellenőrzési és auditeszközöket, amelyeket alkalmaznia kell. A törvényjavaslat kitér a büntetőeljárási törvény módosítására is. Ennek keretében lehetőség nyílik majd arra, hogy az újonnan létesített Integritás Hatóság felülbírálati indítványt, illetve ismételt felülbírálati indítványt nyújthasson be abban az esetben, amennyiben közhatalom gyakorlásával vagy közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén az illetékes hatóság a feljelentés elutasításáról vagy az eljárás megszüntetéséről döntött. [[11.10]] Emlékeztetni szeretnék, hogy a kormány indítványára és az Országgyűlés kezdeményezése folytán az Alkotmánybíróság november elején született határozatában megállapította, hogy az újonnan intézményesített felülbírálati és vádindítvány lehetősége a vádkorrektívumok kategóriáján belül az alkotmányos követelményekkel összhangban van, és nem sérti az Alaptörvényben megfogalmazott, az ügyészséget megillető vádmonopólium elvét. Az Alkotmánybíróság döntése erősíti a kormány által vállalt korrekciós intézkedések jogi megalapozottságát és legalitását, ezáltal a jogállamiság elvének érvényre juttatását, ami a kondicionalitási eljárás lezárásának irányába kell hogy vezessen. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény kiegészítését is tartalmazza, amelynek keretében új, bárki számára hozzáférhető központi információs közadat-nyilvántartási felület jön létre, amelyen a kötelezettek közzétennék meghatározott közérdekű és közérdekből nyilvános gazdálkodási adataikat. A javaslat a nyilvánosság további erősítésére szolgál azáltal, hogy a felületen való közzététel kötelezettsége a nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével a költségvetési szervek teljes körét lefedné. Tisztelt Ház! Az előterjesztés, ahogyan a többi ehhez kapcsolódó, a Bizottsággal egyeztetett és megtárgyalt korrekciós intézkedések és vállalás a kormány konstruktív és megegyezésre fókuszáló hozzáállását tükrözi, amit Didier Reynders uniós biztos is elismert az elmúlt napokban. A kormány számára most is Magyarország, a magyar emberek érdeke a legfontosabb. A magyar polgárok érdeke pedig az, hogy hozzáférjenek az őket jogosan megillető uniós pénzügyi támogatásokhoz, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kedves Kollégák! Tisztelt Ház! Mielőtt magával a törvényjavaslattal kapcsolatos gondolataimra rátérnék, egy gondolatot elöljáróban szeretnék elmondani. Ma több olyan törvényjavaslatról is fogunk beszélni, amelynek a címében is az szerepel, hogy az Európai Bizottság kérésére történő módosítások vagy ilyesmi. Két gondolatom lenne, amit elöljáróban már most elmondanék itt délelőtt, hiszen ma egész nap együtt töltjük ezt a napot, és több ilyen törvényről fogunk beszélni. Az egyik, amit szeretnék elöljáróban mondani, hogy mindnyájan, szerintem a parlament bármelyik, a patkó bármelyik oldalán foglalunk helyet, mindnyájan azt gondoljuk, hogy az Európai Unióból nekünk járó pénz, az jár nekünk, ez minket illet. Én a magam nevében ezt tudom mondani, hogy én biztosan ezt gondolom ezzel kapcsolatosan. Ugyanakkor teljesen el tudom fogadni, hogy a Brüsszelben ülő döntéshozók ezt nem akarják addig odaadni, ameddig egy olyan kormány uralkodik hazánkon, amelyik ezt a pénzt ellopja. Abban van különbség önök és köztünk, hogy mi azt gondoljuk, hogy a magyar embereket illeti ez a pénz, tehát nekünk kell hogy járjon, és ezért valóban a brüsszeli döntéshozók olyan döntéseket kérnek, amelyek legalábbis valamennyire ezt megalapozzák. Tehát a pénz jár nekünk, azt gondolom, de a magyar embereknek jár. A másik, amit elöljáróban szeretnék mondani, mielőtt konkrétan erről a törvényről beszélnék, az ennek a törvénytervezetnek a címében is szereplő megfogalmazás és a ma tárgyalandó néhány másik törvénytervezet címében is szereplő megfogalmazás, amely, mint az előbb említettem, úgy szerepel, hogy az eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére történő módosítás; ennek a törvénytervezetnek a címében is és más, ma tárgyalandó törvénytervezetek címében is, még egyszer mondom ilyen szép tagoltan: az eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére elfogadott vagy elfogadni javasolt módosítások. Ha önök tőlem kértek volna tanácsot, hogy hogyan címezzünk egy törvényt, én nem javasoltam volna ezt önöknek, de önök nem kérnek tőlem tanácsot, ezzel nincs problémám, bár most azért elmondom így utólag, hogy szerintem nem jó gondolat az, hogy már a címbe is beleírjuk, hogy mi ezt csak ilyen kényszeredetten akarjuk elfogadni, csak kényszer ez, valójában mi ezt magunktól nem akarnánk. Valójában mi, mondjuk, nem akarnánk, mármint a mi, az önök, tisztelt kormánypárti fideszes meg mi is a másik párt? KDNP nevű szervezetnek a képviselői. Tehát a Fidesz és a KDNP valójában nem akarna elfogadni ilyen törvénytervezetet; valójában nem akarná a lopást megállítani; valójában nem akarna, mondjuk, egy antikorrupciós hatóságot létrehozni, sőt önök még az antikorrupciós kifejezést sem voltak hajlandók, hanem egy ilyen nagyon érdekes bűvszót tettek bele. Tehát elöljáróban, mielőtt a konkrét törvényről mondanék néhány szót, ezt a két gondolatot szerettem volna megfogalmazni, hogy a ma tárgyalandó néhány törvényjavaslat kapcsán az egyik, amit szeretném, hogy egyértelműen lássanak, hogy az Unióból nekünk járó pénz jár nekünk, de el kell fogadni azt, ha a döntéshozók, akik Brüsszelben ülnek, nem akarják odaadni egy olyan kormánynak, amelyik ezt ellopja. A másik általános gondolatom, hogy szerintem nem okos azt mondani egy törvénytervezetnél, hogy önök ezt csak kényszerből teszik, valójában nem akarják ezeket megtenni. Térjünk rá akkor erre a törvényre, a T/2033. számú törvényjavaslatra! Először elmondanám az általános észrevételemet, sőt már a verdiktemet is erről, és aztán pedig némileg furcsa módon utólag térnék rá a részletekre néhány mondatban. Már a kormány lassan tucatnyi, ha jól számolom, tucatnyi javaslatot nyújtott be nekünk ide, az Országgyűlésnek, annak érdekében, hogy meggyőzzék az Európai Uniót arról, hogy ezekre a magyarországi rendszerszintű korrupciós problémákra önök megfelelő garanciákat tudnak adni. Jól látható, hogy a Bizottság, az ott ülő döntéshozók nincsenek meggyőződve az eddig elfogadott javaslatok hatékonyságáról, vagyis átlátnak önökön, átlátnak a fideszes blöffön. Látják azt, hogy a gyakorlatban ezek alig jelentenek valamit, ezek az új jogszabályok lényegében semmire nem jelentenek garanciát. Az idő pedig egyre jobban szorítja a magyar kormányt, már most is az önök hibája miatt kockáztatjuk azt, hogy több milliárd, sok milliárd eurót veszítsünk el a veszítsünk, az a hazám, Magyarország az önök hibájából; a kormányzat hibájából hazám több milliárd eurót veszítsen el, ha nem tudják, ugyebár, idén lezárni az eljárások egy jó részét. Eddig is és most is így folytatjuk, hogy az MSZP a megegyezést szolgáló javaslatok és azok módosításai tekintetében mindig tartózkodó álláspontot képviselt, hiszen önöknek kell a kormány hibáját kijavítani önöké a felelősség, önök javítsák ezt ki! Az általános bevezetőm után rátérnék a módosító rendelkezések öt témakörére, hogy én hogyan látom ezt az öt témakört, ezek miket érintenek, ezt mondanám el most még röviden. Köszönöm a türelmüket. Először is, a törvényjavaslat egyrészt megteremti annak a lehetőségét, hogy ez az Integritás Hatóság, amit nem mertek antikorrupciós hatóságnak hívni, felülbírálati indítványt, illetve ismételt felülbírálati indítványt nyújthasson be. Az alkotmányos követelményekre tekintettel ezen szerv vádindítvány benyújtására nem jogosult továbbra sem, erre az esetre a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy más indítványozó hiányában a megfelelő közzétételi folyamatot követően bármilyen természetes vagy jogi személy beléphessen az eljárásba. A második témakör, látom, hogy továbbá egy ilyen ismételt felülbírálatot iktat be az eljárásba. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a felülbírálat alapján megindított vagy folytatott nyomozást az eljáró hatóság ismételten megszünteti, akkor a korábbi felülbírálati indítványt benyújtó személyeknek ismételten felülbírálati indítványt kell benyújtaniuk a nyomozati bíróhoz a megszüntető határozat megtámadása érdekében. Ha pedig a nyomozási bíró az ismételt felülbírálati indítvány alapján ismételten azt állapítja meg, hogy a nyomozást megszüntető határozat nem volt megalapozott, akkor nyílik majd meg a vádindítvány benyújtásának a lehetősége. A harmadik témakör, amit látok az ötből, hogy a törvényjavaslat továbbá teljesen kizárja, hogy az ezen külön eljárásban hozott bármilyen bírósági döntés ellen a törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslattal lehessen élni. A negyedik témakör, amit látok, hogy a módosítások a bűnügyi nyilvántartásról szóló törvény megfelelő módosításával kiegészülve rendezik azt a kérdést is, hogy a büntetőeljárás hatálya alatt állás tekintetében az új külön eljárásban vádlottá váló személyek a pótmagánvádas eljárással megegyező jogi helyzetbe kerüljenek, azaz a jogerős elítélésig ne kerüljenek be a bűnügyi nyilvántartásba, illetve az egyéb törvényben meghatározott hátrányos jogkövetkezmények szempontjából se minősüljenek büntetőeljárás hatálya alatt álló személynek. Az átmeneti rendelkezés módosítását ez az ötödik témakör, amit látok, az utolsó a törvényjavaslat elfogadását követően bekövetkezett új alkotmánybírósági gyakorlat indokolja. Az úgynevezett restitúciós ügyekben az Alkotmánybíróság által meghozott 23/2022. Ab-határozat ugyanis rögzítette, hogy az érintett eljárási szabálynak az ügyfél terhére történt megváltoztatása folyamatban lévő ügyekben a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába és így az Alaptörvény B) cikkébe ütközik. [[11.20]] Az Alkotmánybíróság rögzítette, hogy „valamely jogszabály nem csupán akkor minősülhet az említett tilalomba ütközőnek, ha a jogszabályt a jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a hatályba léptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály rendelkezéseit erre irányuló kifejezett rendelkezés szerint a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell” idézetem bezárva az AB-től. Tehát ezen döntést alapul véve pedig gondoskodni szükséges arról, hogy a folyamatban lévő büntetőeljárásokban a terheltek helyzete ne váljon hátrányosabbá az érintett átmeneti rendelkezés miatt, azaz a szabályozás ne legyen ad malam partem. Még egyszer akkor tehát összefoglalva és ennyit szerettem volna a részleteiről elmondani , visszatérve a mondandómnak az elejére, a problémát önök hozták létre, önök, a kormány a felelős azért, hogy az Uniótól nekünk járó pénzek egyelőre nem érkeznek meg, hiszen az Európai Unió nem bízik önökben, önök a gátjai annak, hogy szeretett hazámhoz és a magyar emberekhez eljussanak a nekünk járó uniós források. Ezt a problémát önöknek kell megoldaniuk, az önök felelőssége, a mi frakciónk nem tudja ezt majd igen szavazattal támogatni. [[Dr. Juhász Hajnalka: Ezt sejtettük!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban. Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Fekete-Győr András képviselő úrnak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Jó napot kívánok, kedves képviselőtársaim! Egyikük azt mondta ebben a vitában, hogy önöknek fáj, hogy nincsenek kormányon de nekünk nem fáj, hogy nem vagyunk kormányon. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A magyar választóknak, a magyar embereknek fáj, hogy nem vagyunk kormányon. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A magyar tanároknak, a magyar diákoknak fáj, hogy nem vagyunk kormányon. A magyar kisvállalkozóknak fáj [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] hogy nem vagyunk kormányon. Azoknak a magyaroknak fáj, hogy nem vagyunk kormányon, akik 76 százalékos kenyérdrágulást kell hogy elszenvedjenek minden hónapban. Ezeknek a magyaroknak fáj, hogy nem vagyunk kormányon. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Ha és amennyiben most nem a Fidesz lenne kormányon, hanem egy európai polgári elköteleződésű párt, akkor Magyarország már megkapta volna az uniós pénzeket [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiból.]] már régóta megkapta volna Magyarország az EU-s forrásokat, amely pénzből tudnánk támogatni a magyar emberek megélhetését, tudnánk támogatni a magyar gazdaság beindítását. Ez lett volna Magyarország érdeke. Nem így döntöttek az emberek, így van, ebből egy ország tanult, én azt gondolom [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Cseresnyés Péter: 12 éve nem így döntenek!]] és legközelebb ugyanezt a hibát nem fogják elkövetni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Aztán Juhász Hajnalka képviselőtársam azt mondta, illetve kikérte magának, hogy szegény Miniszterelnökséget meg a kormánynak a tagjait meg Navracsics Tibort bárki is kritikával illeti, mert ők annyira keményen dolgoznak, hogy hazahozzák a pénzeket. De hát, képviselő asszony, ez a feladatuk! Önök azért vannak bajban, az ország azért van bajban, mert önök meglopták a magyarokat és önök meglopták az európaiakat. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Ezért nem kapja meg Magyarország az uniós forrásokat. Képviselő asszony, hát az a minimum, de az a minimum, hogy önök most dolgoznak azért, hogy ez a pénz hazajöjjön! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Hát az, hogy egyes képviselőtársaim kritizálják az ehhez vezető folyamatot, az szívük joga. Azt szeretnék, hogy ez egy korrupciómentes ország legyen. Azt képzelik magukról, képviselőtársaim, mert azt képzelik magukról, az új politikai generáció azt képzeli magáról, hogy nem szeretne egy korrupt országban élni [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] ezt képzeli magáról az új politikai generáció. Ugye, Lánczi András azt mondta, hogy amit korrupciónak neveznek, az a Fidesz legfőbb politikája ezt mondta a Corvinus rektora. Az új politikai generáció nem akar egy ilyen országban élni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Mi egy átlátható, korrupciómentes [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] országért dolgozunk, és ha és amennyiben az Európai Unió számonkér a magyar kormányon különböző intézkedéseket, így ezt a 17-et, az bár kis lépés lesz előre ezen az úton, de a mi frakciónk ezeket megszavazza, mind a 17 javaslatot megszavazza a mi frakciónk. Én nem fogok belemenni ennek a törvénynek a részleteibe, mert azt gondolom, hogy ahhoz kormány-, rendszer- és korszakváltás kell, hogy Magyarországon ne legyenek oligarchák, hogy Magyarországon ne legyen politikusbűnözés, hogy ne kelljen elvinni bilincsben igazságügyi minisztériumi államtitkárokat, mert az milliókat vett át havonta a végrehajtási kar vezetőjétől. Mi egy ilyen országért dolgozunk. Nekem tehát nincsenek illúzióim. Mi azt szeretnénk, hogy az EU-s pénzek hazajöjjenek, ezt szeretnénk. Ezért szavazzuk meg ezt a 17 intézkedést, többek között ezt is, és az a tiszteletteljes kérésünk van önökhöz, hogy ezt ne rontsák el, mert ha ezt elrontják, akkor nem fogjuk megkapni azt a pénzt. Ugye, rengeteg, tehát 2300 plusz 3000 milliárd forint van asztalon, amit elvehetnek tőlünk, és ha önök nem jól hajtják végre ezeket a törvényeket, hogyha nem lesz kellően független ez a testület, amelyről most beszélünk, ezek a hatóságok, akkor nem fogjuk megkapni ezt a pénzt. Tehát önöké a felelősség. Mi megadjuk a voksunkat és a szavazatunkat, de önöké a felelősség. Ami pedig a korrupciómentes, tiszta, átlátható országot illeti, azért pedig az új politikai generáció mindennap dolgozik, a kormányváltásért, a rendszerváltásért és a korszakváltásért. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Köszönöm szépen a szót. [[Taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fekete-Győr András képviselő úr. Most megadom a szót Balassa Péter képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Köszöntöm a meghívott vendégeket, és én kérek elnézést, hogy ilyen vitát kell meghallgatniuk, ilyen méltatlan vitát egy ilyen fontos kérdésben. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] De ahogy Horatius mondja vágjunk rögtön a közepébe! Én sportemberként a tényeknek hiszek, és úgy látom, hogy önök is mindig a tényekre hivatkoznak. Akkor hogy Magyarország jól teljesíte vagy sem, vagy előremegye vagy hátra, azt azért nézzük meg! Nem tudom, önök emlékezneke, hogy 2020-ban mennyi volt a minimálbér. 161 ezer forint, segítek önöknek. 330 forint volt az euró, ez azt jelenti, hogy 2020-ban körülbelül 487 eurót kaptunk ezért. 2022-ben önök szerint mennyi a minimálbér? Gondolom, tudják, 200 ezer forint. 410-es euróval számolva ugyanannyit ér a pénzünk, vagy még kevesebbet. Ezt csak halkan jegyzem meg önöknek, hogy hivatkozzunk a tényekre, hogy Magyarország hogy hasít, mennyire teljesít, és hogy Magyarországon minden rendben van. Ugye, itt beszélünk korrupcióról, beszélünk gazdaságról és beszélünk sok minden dologról, de azért a tényeket ne hallgassuk el, és gondolkodjanak el mélyen azon, amikor felállnak ezekben a padsorokban, hogy Magyarország nagyjából két év alatt hova jutott. De hogy nézzük a napirendet, és kezdjünk egyszerre a közepébe, az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság főigazgatóját a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök öt évre nevezi ki. Ha nagyjából önök a függetlenségről beszélnek, akkor itt meg is állhatnánk ennél a pontnál, ugyanis mindaz, ami ezen rendelkezés előtt és után szerepel, nagyjából mellékesnek nevezhető. Az Európai Bizottsággal való megegyezés érde-kében, az Európai Bizottság által jegyzett észrevételek alapján, az Európai Bizottság kérésére mutatja be javaslatait, indoklással, a legváltozatosabb fordulatokkal azt a görcsös erőlködést és látszatintézkedések sorozatát, amelyeket most, az előzőekben végeztek és végeznek. Beszédes azért, hogy a nagy igyekezetbe olykor-olykor hiba csúszik, hiszen még hatályba sem lépett, az Integritás Hatóság feladatkörével és működésével összefüggő szabályokat már most módosítani szükséges. Alapvetően megkérdőjelezhető tehát, hogy a javaslat az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság számára valóban biztosíte autonóm jogállást, másképpen fogalmazva: lehete ma Magyarországon a mindenki által ismert berendezkedés mellett bármely szerv funkcionálisan és szakmailag teljesen független, feladatkörében más személy vagy szerv által nem utasítható; el tudjae látni feladatát más szervektől elkülönülten és bármilyen befolyástól mentesen, ha annak a vezetőjét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki? A kérdés költői, mindannyian tudjuk a választ, de ha kisétálunk az utcára, minden bizonnyal tízből tíz ember azt mondja, hogy ez nem lehet független. Nem gondolnám, hogy erről az Európai Bizottság másként vélekedne, alkothatunk ugyanis bármilyen jogszabályt, megfelelhetünk az Európai Uniónak százszorosan, valójában egy tapodtat sem haladtunk előre a korrupció elleni úgynevezett harcban, az úgynevezett harcban, amely csak úgynevezett harc önök szerint. Önök jelenleg is törvényileg biztosítják saját maguknak, hogy a megfelelő helyek élére leginkább csak saját kádereik kerülhessenek, vagy ha ez nem megy, akkor olyan döntési mechanizmussal állunk szemben, mint például éppen az Integritás Hatóságnál: független elnök, ha csak az elnökségi döntés létezik, ahol az elnököt bármikor leszavazhatja a két alelnöke. Az ilyen elvek mentén vane egyáltalán értelme annak? A múlt héten a kormány legalábbis az erről szóló kormányhatározat szerint megtárgyalta és elfogadta az Európai Unióból származó forrásra vonatkozó csalás és korrupció elleni stratégiát. Hozzáteszem íziben, rendelkeznek arról is, hogy felhatalmazzák a területfejlesztési minisztert a stratégiamódosításra az Európai Bizottság képviselőivel folytatott egyeztetések alapján. Azért azt gondolom, hogy ez vicces. A hétköznapi szleng ezt csak úgy mondja: mindegy, csak haladjunk tovább. Sajnos valóban mindegy, hogy mi áll a 68 oldal terjedelmű stratégiában, amelyet a kormány bizonyosan jó alaposan, soronként megtárgyalt, ugyanis az intézményrendszer, illetve annak a mostani példa szerinti vezetői kinevezési módja kellő biztosítékot nyújt az önök számára abban a tekintetben, hogy semmi sem változik, marad minden a régiben. [[11.30]] De mindegy, csak haladjunk tovább, de hova is? Az önök által úton-útfélen kárhoztatott újabb uniós pénzek felé, csak jöjjenek minél előbb, hiszen Rákay Philip Badacsony hegy tetején álló kastélyának felújítása nemhogy befejeződni nem tud, de még elkezdődni sem. Márpedig ez tényleg botrányos lenne, ha már a villához vezető bazaltkockaköves külterületi út már elkészült potom félmilliárd forintból, ahol a cechet szintén az Európai Unió állta. De bocsánat, előreszaladtam, mármint úgy érzem, ezen a félmilliárdos kockaköves úton, hiszen ezen haladunk tovább, érintjük a Rákay-villát, valamint Szatmáry Kristóf fideszes országgyűlési képviselő szerény borászatát és szállodáját, amelynek kialakítására 127,6 millió forint európai uniós támogatást kapott. Igen, bármennyire is rendszeridegen és kényes önöknek, ez így van. A Fidesz országgyűlési képviselőjéről beszélünk, aki egyúttal a Nemzetgazdasági Minisztérium gazdaságszabályozásért felelős államtitkárságának államtitkára is. Elnézésüket kérem, ilyen apróságokkal untatom önöket, a korrupció elleni harcban azonban elkötelezettségük csak akkor érthető meg igazán, ha látjuk azokat a gyakorlati példákat, amelyek valóban azt mutatják, hogy önök ténylegesen, most is, de egyébként régóta is ádáz küzdelmet folytatnak a korrupció ellen. Normál jogrendszeri keretek és közállapotok között a benyújtott javaslat előremutató lenne az EUTAF eddigi jogállásához képest, ez azonban sajnos a mindenki által ismert körülmények okán Magyarországon ma nem mondható el. Ha már Horatius-idézettel kezdtem, azzal is szeretném befejezni mondandómat, mely úgy fogalmazott: „Meglévőt s kitalált dolgot kever össze, de úgy, hogy kezdettől a közép, s középtől csak a vég ne hibázzon.” Minden szava igaz önökre is, a javaslatra is. Lehet szólni Philipnek, Kristófnak, a megannyi Philipnek és Kristófnak, hogy nem kell aggódniuk, majd a Tibor ezt gyorsan elintézi, lemódosítja a stratégiát, készüljenek, mert hamarosan érkezik a pénz, és indulhatnak az újabb beruházások. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Balassa Péter képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, aki az LMP képviseletében lesz vezérszónok. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, egy olyan törvényjavaslatról kell hogy beszéljünk, ami olyan törvényjavaslatokat vagy törvényeket ismét módosít, amelyek módosítására már sor került itt az elmúlt hetekben, és ilyen törvényjavaslat esetén elviekben arról kellene beszélnünk és arról lenne indokolt beszélnünk, hogy részleteiben miben értünk egyet, miben nem értünk egyet, de itt már rögtön a vezérszónokok, a kormánypárti vezérszónokokok is egy kicsit elkanyarították a vitát. Úgyhogy engedjenek meg egy rövid reakciót. A Fidesz és a KDNP vezérszónoka is utalt az ellenzékre, utalt európai parlamenti vitákra. Magam nem veszem magamra, amikor baloldalról beszélnek; nyilván az egész ellenzéket értik önök ez alatt, de az LMP Magyarország Zöld Pártja nem tekinti magát baloldali pártnak, és egyébként nekünk nagyon határozott volt mindig az állásfoglalásunk az önök súlyos korrupciója miatt veszélybe sodort európai uniós források ügyében. Azzal együtt is, hogy nincs európai parlamenti képviseletünk, tehát az Európai Parlamentben ilyen vitákon közvetlen nyilván nem tudunk részt venni, de mi mindig nagyon határozottan elmondtuk azt, hogy a kormányzati korrupció miatt, tehát az önök kormányának a történelmi szintű korrupciója miatt, illetve e miatt a korrupció miatt, amit kialakított a kormány, soha nem támogatnánk olyan intézkedéseket, hogy a magyar embereket kár érje. Tehát mi nem támogatunk sem itthon, sem bármilyen más módon a brüsszeli politikában olyan intézkedéseket, hogy önök miatt a magyar emberek lássák kárát ennek a brutális korrupciónak. De az azért elég fölháborító, amikor önök arról beszélnek, hogy általában az ellenzéki képviselők ne támogatnák azt, hogy hatékonyabban lehessen fellépni a korrupció ellen. Az LMP 2010 óta az egyik legfontosabb feladatának tekintette a korrupcióellenes intézkedéseket, a korrupcióra való figyelemfelhívást, illetve olyan indítványok előterjesztését, amelyek valóban lehetőséget biztosítanának vagy biztosítottak volna a korrupció elleni hatékonyabb fellépésre. Ezeket a javaslatokat önök az elmúlt tizenkét és fél évben folyamatosan elkaszálták, szinte soha nem támogatták. Nagyon ritkán, minimális esetben volt olyan módosítás, amit önök elfogadtak, de alapvetően semmibe vették ezt a küzdelmet. És most a helyzet egyértelmű. Azt gondolom, hogy az önmagában felháborító, hogy eljutunk odáig tizenkét és fél éve kormányoznak , hogy óriási bajba kerül Magyarország, hiszen az önök korrupciója miatt veszélybe kerülnek a valóban a magyar embereknek megjáró források, amire szüksége van Magyarországnak. Tehát ez az alaphelyzet, hogy emiatt vannak veszélyben a források. Ezt önök egyébként éveken keresztül még tagadták is: mindenféle propagandaműveletekkel próbálták beállítani, próbálták úgy beállítani a helyzetet, hogy itt valami ideológiai alapú intézkedés miatt kerülhetnek veszélybe a pénzek, holott teljesen egyértelmű, hogy a korrupció miatt, és ezt önök már leírt és egyébként önök által elfogadott jogszabályokban el is ismerték, hiszen önmaguk szavaztak olyan indítványokról, amelyek leírják azt, hogy nem volt kellően hatékony a korrupció elleni fellépés, és hogy ezek módosítására van szükség. Azt gondolom, az tényleg, valóban beszédes, hogy milyen módon nevezik el ezeket a törvényeket. Ezzel együtt is, hogy mi mindig felhívtuk és fel is fogjuk hívni a figyelmet a korrupció által okozott károkra és a korrupció mértékére, hozzáteszem egyébként, hogy mi soha nem fukarkodtunk a kritikákkal a 2010 előtti kormányokat érintő súlyos korrupciós esetekkel kapcsolatban sem, mi mindig támogattunk minden olyan indítványt, ami előremutat. Tehát még ebben az időszakban is, amikor van ez a kevéssé átlátható tárgyalás önök és az Európai Bizottság között, az Országgyűlés elé kerülő javaslatokhoz általában mi jobbító szándékú indítványokkal élünk, és ezeket a javaslatokat, amelyek az amúgy nehéz helyzetből is jobb irányba változtatnának, tehát előrelépést jelentenének, akkor azokat támogattuk a szavazatunkkal és támogatni is fogjuk. Egyébként ez az indítvány is alapvetően olyan nyilván az ellenzéki kritikák tartalmával egyetértek olyan szempontból, hogy ebben a helyzetben nem ilyen léptékű módosításokra lenne szükség , hogy itt vannak bizony előremutató elemek, amiket mi támogatni tudunk. No, de hogy mennyire sikeres az a korrupcióellen harc, amit önök a szavak szintjén meghirdettek? Itt van Répássy államtitkár úr, erről már nemegyszer beszéltünk itt élő viták során is, illetve írásban is, hogy mennyire szimbolizálja ennek a kormánynak a korrupciójának a szintjét az, hogy az Igazságügyi Minisztérium csúcs közelébe juttatta a korrupciót; ugye, az ön elődjét súlyos korrupciós bűncselekményekkel vádolja az ügyészség, és nyolc évet kértek a fideszes Völner Pálra; nyolc évet kért rá az ügyészség, de egyébként továbbra is szabadlábon van. Azt láthatjuk, hogy a magyar Bírósági Végrehajtói Kar jelenlegi, még hivatalban lévő elnöke, aki a végrehajtói maffiának az egyik fontos embere, ő már 2018-ban korrupciós kapcsolatot alakított ki az Igazságügyi Minisztérium második emberével, Varga Judit miniszter asszony korábbi helyettesével, az ügyészség szerint. No, éveken keresztül megtörténhetett az, hogy az Igazságügyi Minisztérium második embere kap kenőpénzt ettől az embertől az ügyészség szerint, és még mindig ő a Végrehajtói Kar elnöke. Azt gondolom, hogy egészen fölháborító ez a helyzet, és alapvetően sérti, alapvetően rombolja az igazságszolgáltatásba vetett közbizalmat, hogy egy ilyen fontos tisztséget továbbra is betölthet egy olyan ember, akit az ügyészség ilyen súlyos korrupciós vádakkal illetett, és egyébként tíz évre leültetnék. Ugye, arról az emberről van szó, aki egyébként már több mint egy éve előzetesben ül. Nyilván végrehajtói tevékenységét nem gyakorolhatja, de önök továbbra is védik a rossz jogszabályokkal őt, hogy pozícióban maradhasson. Ebben az egyik vitában, talán júliusban Répássy államtitkár úr úgy fogalmazott, hogy nem elviselhető az a helyzet, ami most van a jogszabályok alapján, hogy Schadl György továbbra is a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet. Nos, benyújtottam egy módosító indítványt, ami egyébként hozzáigazítaná az ő végrehajtói tevékenységéhez, az arra vonatkozó szabályozáshoz ennek a hivatalnak a betöltésének a feltételeit, magyarul lehetővé tenné egy ilyen szavazás vagy módosító megszavazása által, hogy le lehessen váltani az ügyészség által korruptnak tartott embert erről a pozícióról, ám önök ezt leszavazták. Én írásban kérdeztem önt is, államtitkár úr, hogy miképpen vélekednek erről a javaslatról, akkor szűkszavúan annyit válaszolt, hogy majd az Igazságügyi Bizottság feladata lesz, hogy tárgysorozatba veszie ezt a javaslatot, és akkor majd meglátjuk. Hát, az Igazságügyi Bizottság tárgysorozatba sem vette, és egyébként az ártatlanság vélelmére hivatkozott abban a helyzetben, amikor pontosan tudjuk, hogy hány ember életét tették tönkre a korrupt végrehajtók. Nos, mi az indítványunkban leírtuk azt, hogy valóban fontos az ártatlanság vélelme, de nem terjedhet ki arra, hogy egy ilyen súlyos váddal illetett embert aki egyébként, mivel, ugye, közváddal üldözött bűncselekményekkel vádolják, és végrehajtó már nem lehet önök továbbra is ebben a fontos tisztségben tartsanak meg, ennek ellenére önök ezt megtették. És egyébként néhány nappal ezelőtt a Törvényalkotási Bizottság ülésén is megtagadták azt, hogy tárgysorozatba vegyék ezt a javaslatot, tehát egyértelműen az önök politikai döntése volt, hogy az az ember továbbra is a magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke maradhatott, aki az ügyészség szerint a jelenlegi igazságügyi miniszter korábbi helyettesének éveken keresztül kenőpénzt adott. No, tehát zárójel bezárva, mondhatjuk, hogy ez szimbolizálja azt, hogy önök mennyire veszik komolyan a korrupcióellenes küzdelmet. [[11.40]] Áttérve erre a törvényjavaslatra: ez, azt gondolom, hogy sok kérdést vet fel, hogy olyan törvényeket is módosítanak, amit egyébként még idén hétfőn [[sic!]] hirdettek ki, és olyan törvényekbe nyúlnak bele, amiket néhány héttel ezelőtt kellett átírni. De én egyetlenegy konkrét dologra szeretnék rákérdezni, erről beszélt a kormánypárti vezérszónok, és beszélt államtitkár úr is, itt a vádkikényszerítési eljárásról van szó. Ennek a javaslatnak az az egyik rendelkezése, ami talán a legnagyobb figyelemre tartott számot, hogy az áthúzódó ügyeket ki akarja venni a kormány a vádkikényszerítési eljárás alól. Tehát csak olyan esetekben lehetne ezt alkalmazni, ahol a feljelentés 2022. de-cember 31. után történik meg. Itt különböző alkotmánybírósági határozatokra hivatkoznak, de fals módon, mert ezek nem hozhatók ezzel kapcsolatba, és hogy az Alkotmánybíróság már jóváhagyta magát ezt az eljárást. Tehát ezt magyarázza meg, államtitkár úr, vagy ezt magyarázzák meg a kormánypárti képviselők, hogy miért nem érvényesítik ezt a lehetőséget a folyamatban lévő ügyekre, amikor egyértelmű, hogy ennek alkotmányos korlátja nincs. Ugye, láthatjuk, hogy hány és hány éve vannak folyamatban megdöbbentő korrupciós ügyek. Egyet említek csak: 2015-ben indult nyomozás, elég nagy médiafelhajtás mellett, a „Híd a munka világába” program mentén. Farkas Flórián, korábbi képviselőjük volt az ügygazdája ennek a projektnek, és úgy tudom, hogy azóta, 2015-ben indult a nyomozás itt rendkívül nagy mértékű korrupciós ügyről van szó , még ki sem hallgatták Farkas Flóriánt. Hogyan történhet az meg, hogy ilyen ügyek ilyen sokáig benn vannak a rendszerben, és még odáig sem jutunk el, hogy úgy mondjam, a politikus felelősöket még csak ki sem hallgatják az ilyen ügyekben? De hasonlóképpen, ha ezt a javaslatot önök így fogadják el, akkor akár a Völner-ügyre, akár olyan más ügyek sokaságára, amik egyébként a jelenlegi vagy volt párttársaikra vonatkoznak, már nem lesznek érvényesíthetők. Ezt nem értjük, és ennek nem látjuk semmiféle magyarázatát. Azzal együtt természetesen, hogy mint már említettem, ebben a javaslatban viszont vannak kis léptékű, de vannak előremutató javaslatok. És azt is szeretném megerősíteni, hogy az LMP azzal együtt, hogy mindig kőkemény kritikusa lesz a kormánynak amiatt, hogy ilyen súlyos korrupciós helyzetet alakított ki, és ezzel veszélybe sodorta a magyar embereknek járó uniós forrásokat, mi mindig minden olyan javaslatot támogatni fogunk, amik, ha kis léptekben is, de javítják a jogszabályi környezetet, és talán nagyobb esélyt adnak a korrupcióellenes küzdelemre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. A vezérszónoki kör befejeződött. Kétpercesek következnek; elsőként Nyitrai Zsolt képviselő úr, Fidesz.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánk az Európai Unió tagja, több mint ezer éve itt vagyunk mi, magyarok Európa szívében. Magyarország minden EU-s kötelezettségének eleget tett és eleget tesz; Brüsszel azonban azt mondja, hogy ez a magyaroktól kevés, újabb feltételeket szabunk nekik. Az Európai Bizottsággal hosszas tárgyalásokat, megbeszéléseket folytattunk, és egy 17 pontos vállalást tettünk ezen tárgyalássorozat végén. Ezeknek a végrehajtását pedig megkezdtük. Mi betartjuk a szavunkat, tartjuk az ígéretünket, nyitott szakmai kérdés nem maradt az Európai Bizottsággal folytatott tárgyalásokat követően. Én bízom benne, hogy a 17 pontos vállalás után nem lesz majd 18., 19. vagy éppen 20. pont a jövőben. Ez azért is fontos, mert így például, ha megkapnánk ezeket a forrásokat, amelyek járnak a magyaroknak, járnak Magyarországnak, akkor minden idők legnagyobb pedagógusbér-emelését tudnánk végrehajtani. Én azt kérem a baloldali pártoktól, képviselőiktől, hogy ők is támogassák ezt a törekvést, és ne gátolják azt, hogy Magyarország, a magyar családok, a magyar polgárok megkapják azt, ami nekünk, nekik jár. És engedjék meg, hogy kétperces hozzászólásom végén reagáljak az MSZP felvetésére. Az MSZP-s képviselőtársunk szurkálta, megbántotta a KDNP-t. Én erre azt tudom mondani, hogy a Kereszténydemokrata Néppártot jóval korábban alapították, mint a Magyar Szocialista Pártot, és ahogy elnézem, jóval tovább fenn is fog maradni. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Nyitrai Zsolt. Kettő percre Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is azt szeretném leszögezni, hogy ahogy a vezérszónoki körben is Balassa Péter képviselőtársam jelezte, felelős konzervatív erőként minden olyan javaslatot eddig is megszavaztunk, és ezután is meg fogunk szavazni, ami a magyar polgároknak járó európai uniós források érdekében előrelépést jelent. Engedjék meg azonban, hogy két dolgot elmondjak. Egyrészt kicsit reagálva Nyitrai képviselőtársamra is , nem, nem a 17 pontot kell kipipálni, kedves képviselőtársam, hanem vissza kell állítani a jog uralmát hazánkban, vissza kell állítani a fékek és ellensúlyok rendszerét, amit önök, az egypárti túlhatalmat kiépítő Fidesz 12 év alatt módszeresen megszállva a magyar államhatalmat, a kultúrát, az oktatást leépített. Na, akkor kapjuk meg a nekünk járó forrásokat. És önök veszélyeztetik ezt. Minden magyar polgár számára a jelenlegi kiemelten nehéz gazdasági és szociális válságban önök, a 135 bátor képviselő veszélyezteti ezeket az uniós forrásokat. [[Zsigó Róbert: Ne hazudj!]] Ön hazudik és az ön Latorcai államtitkára, kedves képviselőtársam [[Zsigó Róbert: Ne hazudj! Nem így van!]] , a jegyzőkönyv számára, mert azt mondta tegnap itt, ezen a szent helyen, hogy az volt a baj, hogy szombaton ment oda Gyöngyösi Márton elnök urunk az Integritás Hatósághoz, és mindannyian tudjuk, hogy hétfőn nyitott meg. Hétfőn sem lehet oda bejutni, kedves fideszes képviselőtársaim. Államtitkár úr nem mondott igazat tegnap, mi viszont továbbra is minden olyan korrupciós üggyel bombázni fogjuk ezt az Integritás Hatóságot, mert mindenki számára ki kell hogy derüljön, hogy önök komolyan fel akarnak lépni a fideszes korrupcióval szemben vagy nem. A puding próbája az evés lesz, tisztelt fideszes elvtársak, és azt gondolom, hogy nem áll jól a szénájuk. Most lehetne bizonyítani, hogy önöknek a magyar polgárok pénze a fontosabb vagy a saját pénztárcájuk. Köszönöm a figyelmet. [[Zsigó Róbert: Szégyelld magad!]]
Köszönöm, Brenner Koloman képviselő úr. [[Dr. Brenner Koloman Zsigó Róberthez: Szégyelld magad te! Te vagy egy fideszes egypárti uradalom képviselője! Zsigó Róbert közbeszól. Dr. Brenner Koloman: Otthon a kocsmában, kisbarátom! Zsigó Róbert: Nem vagyunk barátok! Az elnök csenget.]] Kettő percre megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Nem biztos, hogy én Gyöngyösi Mártonnal büszkélkednék. Egyébként a legutóbbi felszólalásában azt fejtegette, hogy a jogállamiság nem egyfajta liberális gyógyír. Én azt gondolom, és egyben Keresztes László Lóránt képviselőtársamra is reagálnék, hogy azért ez a párbeszéd nem feltétlenül ideológiamentesen indult, mert a rule of law, a jogállamiság kérdése a 27 tagállam esetében azért rendkívül komplex, mert minden egyes tagállamnak az alkotmányos berendezkedését figyelembe kell venni. A másik pedig: már nincs itt Vajda Zoltán MSZP-s képviselőtársunk, de én őt óvnám azoktól a mondatoktól, hogy kint sokan látják, hogy nem megfelelő ez a szabályozás. Gondolom, szoros kapcsolatban vannak a kinti európai balliberális képviselőtársaikkal, hogy mi az, amit nekik le kell diktálni, de ezekkel a mondatokkal azért nagyon-nagyon óvatosan kell bánni. Én azt gondolom, ezekből a vitákból kiderült, hogy ki akar segíteni a magyar embereknek, és ki nem akar segíteni. Én azt kérném valamennyi képviselőtársamtól, kormánypárti és ellenzéki képviselőtől, hogy a magyar emberekre gondoljanak, amikor erről a törvényjavaslatról lelkiismeretük szerint fognak szavazni. Mi mindent megtettünk, és meg is fogunk tenni a konstruktív párbeszéd érdekében. Ez az elmúlt időszak erről szólt. És hadd térjek vissza egyetlen mondat erejéig: a tegnapi európai parlamenti határozati javaslati vita kapcsán Didier Reynders pozitívan nyilatkozott a magyar kormányról, és elismerte azokat az erőfeszítéseket, amit a Bizottság kért. Én azt gondolom, hogy számunkra ebben a feszített és rendkívül nehéz időszakban ez a legfontosabb visszaigazolás. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kettő percre Arató Gergely képviselő urat illeti a szó, DK.
Köszönöm szépen. Két dologban biztosan egyetértek képviselő asszonnyal és az előtte szóló fideszes képviselő urakkal. Az a helyzet, hogy egyrészt valóban az a fontos, hogy ezek az uniós források rendelkezésre álljanak, mert olyan nehéz helyzetbe hozták a gazdaságot, hogy utolsó szalmaszálként van szüksége arra, hogy végre ezek a források rendelkezésre álljanak, és helyreálljon a piac bizalma valamennyire legalább a magyar kormányban. Másik oldalról pedig abban is egyetértünk, hogy az a fontos, mi a magyar emberek érdeke. A vita abban van köztünk, hogy szerintünk más a magyar emberek érdeke, mint önök szerint. Önök szerint az a magyar emberek érdeke, hogy ahogyan ezt Nyitrai képviselő úr keresetlen őszinteséggel elmondta, kipipálják a 17 pontot formálisan, anélkül, hogy érdemben bármilyen változás történne, hogy érdemben visszaszorítanák a korrupciót, hogy érdemben elkezdenék a jogállam helyreállítását. [[11.50]] Mi pedig azt mondjuk, hogy az a magyar emberek érdeke, hogy ha már ezek az uniós források rendelkezésre állnak, akkor ezek ne tűnjenek el a NER pénznyelőiben, az önök oligarcha barátai között, a miniszterelnök családjának a cégeinél, a miniszterelnök gázszerelőjének a cégeinél, és még folytathatnám a végtelenségig, hanem az a magyar emberek és a magyar nép érdeke, hogy ha ezek a források rendelkezésre állnak, akkor ezeket valóban azokra a célokra használják fel, amelyekre ezeket adják: oktatásra, egészségügyre, környezetvédelemre, az úthálózat fejlesztésére, a vállalkozások támogatására. Ehhez pedig érdemi változás kell, de ezek a kamu törvényjavaslatok, amelyeket önök benyújtottak, és amelyeket folyamatosan, menet közben is módosítgatnak az éppen aktuális taktikai érdekek szerint, meg aszerint, hogy melyik oligarcha szól éppen, hogy ja, ezt vegyétek már ki, mert ez problémát okoz, ezen nem segítenek. Tehát mi azért nem támogatjuk ezeket a kamu törvényjavaslatokat, mert valódi változást szeretnénk, valódi jogállamot, és azt szeretnénk, hogy biztosan rendelkezésre álljanak az uniós pénzek. Ennek a legegyszerűbb eszköze az lenne, ha csatlakoznánk az Európai Ügyészséghez, ezt sokszor javasoltuk, ma is ezt tartanánk a leghatékonyabb megoldásnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A további képviselői felszólalásokra a fennmaradt időkeretekben van lehetőség, ezeket az üléstermi táblán figyelemmel kísérhetik. Megadom a szót további felszólalóként Kiss János képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Először is hadd reagáljak arra, amit egy kissé felhevült baloldali képviselőtársunk mondott, amikor azt állította, hogy Magyarországon nem a jog uralkodik. Ezt vissza kell utasítsam: Magyarországon a jog uralkodik, Magyarország egy teljes demokrácia, és Magyarország egy teljes jogállam. Tehát amikor önök arra próbálnak célozni, hogy erre a törvényjavaslatra és a törvényjavaslatból fakadó törvényekre azért van szükség, hogy Magyarország jogállami státuszba kerüljön, vagy olyan jogi státuszba kerüljön, ami a közpénzek felhasználásának a pénzügyi hátterét biztosítja, akkor el kell mondanom önöknek, hogy nem ezért van szükség erre a törvényjavaslatra. Magyarország jelen pillanatban is jogállam, és Magyarországon jelen pillanatban is rendezett a közpénzek felhasználásának pénzügyi ellenőrzése és pénzügyi szankcionálása. Erre a törvényjavaslatra azért van szükség, mert jelen pillanatban Magyarországnak fel kell mérnie a nemzeti érdekeit, és Magyarországnak jelen pillanatban az a nemzeti érdeke, hogy azokhoz az uniós forrásokhoz, amelyek egyébként Magyarországnak jogosan járnak, Magyarországon belül a magyar embereknek, a magyar intézményeknek, a magyar vállalatoknak, a magyar cégeknek jogosan járnak, Magyarország hozzájusson. Fel kell mérnie Magyarországnak azt, hogy a nemzeti érdeket össze kell tudni hangolni egy olyan kompromisszumkészséggel, ami a végén megteremt egy olyan fair megállapodást egy fair megállapodást! az Európai Unióval, amely nem adja fel a nemzeti szuverenitásunkat, tehát megteremt egy fair megállapodást az Európai Unióval azért, hogy ezekhez az uniós forrásokhoz hozzájusson. Szerintem nem lehet ma vitatni Magyarországon, hogy ezekre az uniós forrásokra jelen pillanatban Magyarországnak szüksége van, és nemcsak jelen pillanatban persze, hanem általában is, hiszen ezek a források nekünk járnak. Azt is el kell mondanom, hogy én azt gondoltam, most már csak azt kell mondani, hogy gondolom, hogy ez a törvényjavaslat kiváló lehetőséget adott volna a baloldali ellenzéknek, hogy bizonyítsa azt, hogy fontosak számára a magyar emberek, hiszen ennek a törvényjavaslatnak és a belőle fakadó törvényeknek a végén mégiscsak valóságos magyar emberek állnak. Önök bizonyíthatták volna ebben a vitában, hogy önök számára ezek a magyar emberek fontosak, ehhez képest a baloldal elsődleges vezérszónoka rögtön az elején tisztába tette, hogy a baloldal ezt a törvényjavaslatot nem fogja támogatni. Utána persze megjöttek a másodlagos, harmadlagos, negyedleges, ötödleges vezérszónokok, kicsit elkezdték a képet bezavarni, de az az igazság, kedves képviselőtársaim, ott a baloldalon, hogy önök együtt sírnak és együtt nevetnek. Olyan nincs, hogy egy parlamenti vitában egy törvényjavaslattal kapcsolatban felállnak, és mindent mondanak, á-t is, c-t is, b-t is. Olyan nincsen a valóságban van, de nem lehet belőle azt a jogi következtetést vagy politikai következtetést levonni, amit önök le szoktak vonni , hogy amikor a 17 pontos csomagról szavaztunk, akkor volt, aki el sem jött önök közül, volt, aki eljött, és nem szavazott, volt, aki tartózkodott, volt, aki nemmel szavazott, volt, aki igennel szavazott, tehát az összes lehetséges formát kipróbálták, hogy hogyan viszonyulhatnak ehhez a törvényjavaslathoz, majd utána, később mindenki azt mondta, azt állította saját magáról és a baloldali tömbről, hogy úgy szavazott, ahogy éppen az adott vitaszituációban önöknek kedvező volt. Az igazság ezzel szemben az, hogy a baloldal akkor sem támogatta a kormány előterjesztéseit, amikor az elsődleges csomagról kellett szavazni, amely a Brüsszellel való megállapodást szolgálta; akkor sem támogatta. Ha önök összeszámolják az abban az ügyben leadott szavazatokat, akkor az jön ki, hogy az önök parlamenti képviselőinek a többsége nem támogatta, vagyis összességében csakis azt az egy politikai és jogi következtetést lehet levonni, hogy a baloldal nem támogatta a korábbi törvénycsomagot sem, és a mostani elsődleges baloldali vezérszónoki felszólalás után ismét csak arra lehet következtetni, hogy a baloldal most sem fogja támogatni ezt a törvényjavaslatot. És akkor ebből mi következik? Az következik, hogy ha a baloldalon múlna, akkor ebből a törvényjavaslatból nem lenne törvény. Ha a baloldalon múlna, akkor a törvényjavaslatból nem lenne törvény, és abból az következik, hogy Brüsszellel nem lenne megállapodás, ha pedig Brüsszellel nem lenne megállapodás, akkor abból az következne, hogy azok az uniós források, amelyek nekünk jog szerint járnak, nem érkeznének meg Magyarországra, és ha nem érkeznének meg Magyarországra ezek az uniós források, akkor számtalan magyar ember, számtalan magyar család, számtalan magyar intézmény, vállalat és cég kerülne nehéz helyzetbe. Azt kell mondanom, hogy a történelem kínált a baloldalnak egy óriási lehetőséget. Olyan ritkán van, hogy áprilisban választást tartanak, majd fél évet kell várni, és egy politikai csoportosulás tulajdonképpen saját magát kinőheti, és végre szakíthat azzal a politikával, ami eddig jellemezte, és végre a magyar emberek oldalára állhatnak. Kínált önöknek a történelem egy lehetőséget, és önök ezt a lehetőséget most is elszalasztották, illetve világossá tették, hogy el fogják szalasztani, nem fognak élni ezzel a lehetőséggel, nem fognak odaállni a magyar emberek pártjára. Ebből egy következik: a magyar baloldal ott tart, mint fél évvel ezelőtt tartott, a magyar baloldal ott tart, ahol 2022 áprilisában tartott. Tehát amikor Fekete-Győr képviselőtársam azt mondja, hogy abban reménykedik, hogy majd eljön a fordulat, és majd valamikor a magyar emberek meg fogják bánni az áprilisi döntésüket, én azt tudom önnek mondani, képviselő úr, hogy jelen állás szerint erre még várni kell. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kiss János képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Zsigó Róbert képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Arató Gergely és Brenner Koloman képviselő urak hozzászólása indított arra, hogy mondjak néhány mondatot. Az egyik: Arató képviselő úr meg önök általában azt mondják, hogy Magyarország ma nem jogállam. Azt tudom erre válaszolni, tisztelt képviselő úr, és ön erre emlékszik: tudja, mikor nem volt jogállam Magyarország? 2006 és 2010 között, pontosabban 2006. október 23-án, amikor a magyar emberek ellen lovasrohamot vezényelt az önök miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc, és gumilövedékekkel kilőtték emberek szemét. Na, akkor nem volt jogállam Magyarország! Azt is a szemünkre vetik, hogy eltűntek az EU-s pénzek. Arra szeretném felhívni képviselő úr figyelmét, amit mindannyian tudnak a magyar emberek, hogy a Gyurcsány-Bajnai-kormány volt minden idők legkorruptabb kormánya. Emlékeztetem önt a négyes metró ügyére, emlékeztetem önt a nokiás dobozok ügyére, és még lehetne sorolni azokat az ügyeket, amelyek miatt ezt kijelenthetjük. Brenner Kolomant, aki nem ül itt, pedig arra szeretném emlékeztetni, hogy miután kirúgták a korábbi elnöküket a jobbikos képviselőket vagyok így kénytelen a tévén keresztül megszólítani , Jakab Pétert kirúgták, azután Gyöngyösi Márton lett a Jobbik elnöke, az a Gyöngyösi Márton, aki itt a parlamenti felszólalásában azt javasolta, hogy listázzák a zsidó származású képviselőket, és aki egyébként az EU-ból való kilépés mellett kampányolt. Azt üzenem a jobbikosoknak, hogy ne tőlünk féltsék az európai értékeket, hanem saját maguktól. És elvtársakról beszélt. A jobbikos képviselőknek azt tudom mondani, hogy az ő elvtársaik itt ülnek, azok a baloldali képviselők, akik a Gyurcsány Ferenc vezette listán szerepeltek, együtt indultak a választáson, és együtt buktak meg, mert az emberek véleményt mondtak róluk április 3-án. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Zsigó Róbert képviselő úr. Kettő percre Arató Gergely képviselő urat illeti a szó. [[12.00]]
Köszönöm szépen. Zsigó képviselő úr hozzászólása nem érdemel választ [[Zsigó Róbert: Akkor ne válaszolj!]] , ezen a színvonalon én már nem vitatkozom önnel. Azt kell mondanom, hogy egyetlen igaz szava nem volt, ami szép teljesítmény még a Fidesztől is. Ezzel szemben Kiss János képviselő úr hozzászólása nagyon is választ érdemel. Egyrészt azt szeretném tisztázni, hogy bármennyire is idegen önnek a többpártrendszer koncepciója, a Demokratikus Koalíció vezérszónoka nem más pártok nevében beszél, hanem a Demokratikus Koalíció nevében. Ami pedig azt illeti, hogy ki szeretné, vagy ki tesz valóban azért, hogy az uniós pénzek Magyarországra jöjjenek, szeretném önt emlékeztetni arra, hogy a Demokratikus Koalíció benyújtott egy, a jogállamot valóban helyreállító törvénycsomagot, egy olyan törvénycsomagot, amelyben szerepelt az Európai Ügyészséghez való csatlakozás, szerepelt a bíróságok függetlenségének helyreállítása, szerepelt a közmédia függetlenségének helyreállítása, szerepeltek szigorú összeférhetetlenségi szabályok. Ezt a javaslatot önök napirendre venni sem voltak hajlandók, márpedig ez a javaslat kizárólag hátrányt önöknek és az önök barátainak, rokonainak és üzletfeleinek okozott volna. Azt kell mondanom, hogy önök voltak az előtt a választás előtt, hogy szakíthattak volna azzal a politikával, amelyet 12 éven keresztül követtek, és amelyben törvényhozással és törvényen kívüli eszközökkel elvették a demokrácia működésének lényegét, elvették a kormányzat fölötti kontrollt. Önök azok, akiknek választás elé kerülve a saját zsebük és a magyar polgárok zsebe között kellett választani, és a saját zsebüket választották, nem voltak hajlandók érdemben fellépni a korrupció ellen. Ehelyett folytatják a pávatáncot, folytatják azt, hogy hátha Brüsszelben nem hallják, hogy egyébként önök itt a parlamentben mit mondanak Brüsszelről. Ez így nem működik tovább. Önök azok, akik veszélyeztetik azt, hogy a magyar polgárok hozzájussanak a nekik járó uniós forrásokhoz.
Köszönöm, Arató Gergely képviselő úr. Két percre megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Arató képviselőtársam felszólalására reagálnék. Mivel nem tagja az Európai Ügyek Bizottságának, ezért szeretném önt arról tájékoztatni, hogy az Európai Ügyészséghez való csatlakozást a Bizottság nem kérte. Ezt már többször elmondtuk, ez az önök ötlete. Még egy dolog: az uniós jog értelmében ez az úgynevezett megerősített együttműködés. Tehát nem kötelezhető a tagállam rá, önként dönt arról, hogy az Európai Ügyészséghez csatlakozike vagy nem, 22 tagállama tagja, a másik 5 nem. 2021-ben az EPPO, az Európai Ügyészség jelentése szerint Magyarország az egyik legaktívabb tagja volt, 17 ügyben működött együtt az EPPO-val, Dánia, Írország 2-2 ügyben, Svédország 4 ügyben működött együtt, és egyébként pontosan ebben az évben Laura Codruţa, az Európai Ügyészség elnöke hangsúlyozta, hogy a magyar kormány és az Európai Ügyészség együttműködése kiváló, Magyarország pontosan és időben válaszol a hatóságok megkeresésére. Nem ez az út, ezt még egyszer szeretném hangsúlyozni, a Bizottság nem kérte. Egy elemet hadd emeljek ki, mert ezt meg kell érteni! Jelenleg az Európai Unióban óriási harc zajlik az uniós intézmények egyensúlya között. A Bizottság arra törekszik, hogy minél több hatáskört vegyen el a nemzeti parlamentektől, és ugyanerre törekszik az Európai Parlament. Az Európai Ügyészség a büntető joghatósági kör egy részének az átadását jelenti az Európai Unió számára. Van, aki ezzel egyetért… [[Arató Gergely: Ettől félnek önök!]] De ez nem elvárás sem az Európai Unió részéről, sem az Európai Bizottság részéről ebben a jelenlegi folyamatban, amit a Bizottsággal tárgyalunk. Úgyhogy ezt teljesen felesleges idehozni. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Két percre Novák Előd képviselő urat, Mi Hazánk, illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sajnálom ezt a méltatlan vitát a Fidesz és a DK között, hogy ki a szolgalelkűbb, hogy ki fekszik le jobban az Európai Uniónak, ki építette le jobban a jogállamot, melyik a korruptabb párt. Ami az európai uniós pénzeket illeti, az Magyarországnak járna, és azt gondolom, hogy ahogy az Európai Unió áll és amerre halad [[Arató Gergely közbeszól.]] , sokkal inkább az Európai Unió utáni életre kellene már felkészülni természetesen. Ami a korrupciót illeti, hogy mikor volt nagyobb korrupció, a 4-es metrót emlegette Zsigó képviselő úr a Fidesz részéről, a metróbűnözést, de egyébként a 4-es metrónál is drágábban építhet 7 kilométer vasutat Mészáros Lőrinc cége a Ferencváros-Kelenföld-kapacitásbővítés címén, komoly környezetkárosító módon is ráadásul. Tehát sikerült azért azt a korrupciót felülmúlni, például most csak a metrónál maradva. Bár az kétségkívül tény, hogy ami az alapvető szabadságjogokat illeti, abban szoros a verseny, hiszen nemcsak 2006. október 23-án, hanem az egész Gyurcsány-Bajnai-rezsim idején rendszeres volt az, hogy a magyar embereket vegzálják, sárba, sőt vérbe fojtják a szabadságjogainkat, de azért a magyar történelemben a legtöbb rendőrségi eljárás megindítására nem az ötvenes években, nem 2006-ban vagy az akörüli években került sor, hanem tavaly március 15-én, amikor a Mi Hazánk Mozgalom szabadságpárti tüntetésén, a Covid-diktatúra elleni tiltakozásunk nyomán önök rekordszámú eljárást indíttattak a magyar rendőrséggel a magunkfajta tiltakozókkal szemben. Tehát hogy kik korlátozzák jobban a szabadságjogokat: a 2006 körüli években kétségkívül durvább rendőri erőszakkal néztünk szembe, de az sem semmi, amit az új világrendbe való betagozódás, a Covid-diktatúra keretében a jelenlegi kormányzat folytat. Örülnék, ha ez a vita viszont ezután nem erről folytatódna. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Novák Előd képviselő úr. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt, LMP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kiss János képviselő úr hozzászólására tartalmában nem nagyon szeretnék reagálni. Azt gondolom, hogy amikor több ezer milliárdról beszélünk, arról, hogy azt elveszíthetik a magyarok, akkor kár egy olyan irányba kanyarítani a vitát, hogy önök mondják meg azt, hogy mi mit gondolunk és hogyan szavazunk. A valóság sem zavarja önöket. Amikor mi, mondjuk, támogatunk valamit, és ezt a szavazatunkkal ki is fejezzük, önök akkor is megmondják, hogy mi azt nem támogattuk. Azt gondolom, hogy ez értelmezhetetlen. Tehát beállt valamiféle görcsös útba, nem tudom, ilyen hazugságörvénybe az önök kommunikációja, és már teljesen mindegy önöknek, hogy mit mondunk, tartalmilag milyen javaslatokat teszünk, milyen indítványokat fogalmazunk meg, hogyan tesszük le… nem tudom, melyik képviselőtársam szólt közbe. Lehet, hogy vannak olyan képviselők az ellenzéki oldalon, akik hasonlóképpen működnek, de azt gondolom, ez akkor sem magyarázhatja meg, hogy önök általában teljesen semmibe veszik egy országgyűlési frakció működési módját, azt, hogy hogyan, mennyire vesszük komolyan ezeket az indítványokat, és mit teszünk annak érdekében, mit teszünk olyan ügyekben, amelyekről úgy gondoljuk, hogy rendkívül fontosak Magyarországnak és a magyar embereknek. Szerintem ezen gondolkodjon el, képviselő úr, hogy helye vane most egy ilyen jellegű, a valóságtól teljesen elrugaszkodott vitának. Juhász Hajnalka képviselőtársam, illetve több kormánypárti képviselő is arról beszélt, arra utalt, hogy van, amit kér az Európai Bizottság, van, amit nem. Azt gondolom, nagyon hosszú és egyébként talán nem ideillő, de fontos vita lenne az, amit Novák Előd képviselőtársam is említett, hogy mennyire lehet elfogadni az Európai Bizottság irányítását, mikor kell megküzdeni a nemzeti szuverenitásunk védelméért. Sok ilyen vitát folytatunk. Bizony rengetegszer felhívtuk a figyelmet rengeteg olyan ügyre, amikor a magát szabadságharcosnak, nemzetinek valló kormány engedett az Európai Bizottságnak, vagy éppen nem az Európai Bizottságnak, hanem gigantikus multi cégeknek, amikor bizony feladták a nemzeti szuverenitást. Gondolhatunk itt egyébként a szabadkereskedelmi egyezményekre, és arra, hogy bármikor érdemi garanciák nélkül önök kiárusítják a nemzeti szuverenitást. De ha most korrupcióról beszélünk, valóban nagyítóval kell egy ilyen helyzetben nézni, hogy mi az, amit kér az Európai Bizottság és mi az, amit elvárnak a magyar emberek. Az Európai Bizottságnak most önök megpróbálnak megfelelni, jó lenne egyébként, ha sikerülne és megjönnének a pénzek. A másik oldalról viszont az, amit joggal elvárnak a magyar emberek, például a végrehajtói maffia működése kapcsán, az nem fontos? Juhász Hajnalka képviselőtársam, Kiss János képviselő úr, Répássy államtitkár úr véleményét ismerjük. Az rendben van, hogy az ügyészség szerint 2018 óta a magyar Igazságügyi Minisztérium második emberét a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke kenőpénzzel megtalálja és rábírja arra, hogy a befolyását az ő gazdasági érdekeinek megfelelően korrupt módon használja? Rendben van ma Magyarországon, hogy ez az ember továbbra is a börtönben a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet? Államtitkár úr szerint ez nem elviselhető állapot, önök mégis kétszer szavaztak nemmel arra a javaslatra, amely ezt a gyalázatot rendezné, és az az ember, aki egyébként végrehajtóként már nem tevékenykedhet teljesen jogosan, továbbra is ennek a fontos közjogi pozíciónak a betöltője lehet. Rendben van ez, képviselőtársaim, hogy még mindig Schadl György a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke, aki az ügyészség szerint Varga Judit helyettesét kenőpénzzel irányítgatta a saját érdekeinek megfelelően?! Azt gondolom, hogy ezt a lépést, teljesen függetlenül bármiféle megegyezéstől, bármiféle eljárástól, meg kellene tenni, mert nagyon jogos és erőteljes az a felháborodás, ami a végrehajtói tevékenységgel kapcsolatban van Magyarországon. [[12.10]] Ezt egyébként önök is elismerték, és egyébként milyen cinikus, hogy éppen Völner Pál volt az, aki itt az elmúlt ciklusban a leghangosabban beszélt arról, hogy mennyi mindent meg kell változtatni annak érdekében, hogy ne legyen így a visszaélések melegágya ez a rendszer. Még egy ilyen helyzetben is, függetlenül bárkinek az elvárásától, önök megvédik ezt az embert, megvédik Schadl Györgyöt, és az önöknek egyébként az elmúlt két évben kétszer meghozott döntése alapján továbbra is ő lehet a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke. Na, szerintem ez sérti a magyar emberek igazságérzetét, és függetlenül attól, hogy ki mit vár el önöktől, ezt a helyzetet nagyon gyorsan kezelni kellett volna. Sajnálom, hogy elmulasztották. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Keresztes László Lóránt képviselő úr. A következő hozzászóló Kiss János képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Röviden hadd reagáljak Keresztes képviselőtársam szavaira! Azt kérte tőlem vagy azt kérte tőlünk, hogy mi ne értelmezzük az önök szavazatait, abból ne vonjunk le következtetéseket, de én ezt nem tudom megtenni, én ezt nem tudom megígérni önnek. Az a helyzet, hogy áprilisban önök, az a hat párt, amelyik a magyar baloldali blokkba tartozik, együtt indult a választáson. Egy listán voltak, egy miniszterelnök-jelöltjük volt. Önök nyilvánvalóan politikai szövetséget kötöttek, és ha én jól olvasom a híreket, ezt a politikai szövetséget a mai napig önök nem mondták fel. Innentől kezdve azt kérni tőlünk, hogy mi ne értelmezzük önöket továbbra is politikai tömörülésként, egységes politikai szövetségesi rendszerként, nem tudom, min alapszik, képviselő úr. Ha majd tesznek ezzel ellentétes nyilatkozatokat, amikből kiderül, hogy ez az áprilisban létrehozott politikai felállás már nincs, akkor természetesen én is újra fogom tudni gondolni, hogy hogyan értékeljem az önök padsoraiban leadott szavazatokat. Jelen pillanatban nem tudom máshogy értékelni, és mégiscsak ez a lényeg ebben a vitában, ha erről a törvényjavaslatról beszélünk. Mégiscsak az a lényeg, hogy a magyar embereknek azt kell tisztán látni, hogy ehhez a kérdéshez, hogy megegyezzünke Brüsszellel, hogy egyezzünk meg Brüsszellel, hogyan kössünk egy fair megállapodást, hogyan jussunk el odáig, hogy azokat a pénzeket, amiket már réges-régen meg kellett volna, hogy kapnunk, végre megkapjuk, ehhez a fő kérdéshez ki hogyan viszonyul. Ki az, aki azt mondja, hogy igen, és ki az, aki azt mondja, hogy nem. Értem, hogy ön személy szerint úgy fog szavazni, hogy igen, ezt megértettem. Nem ön személy szerint egymaga képviseli és reprezentálja a baloldalt, hanem önök annak a hat pártnak a szövetségén keresztül reprezentálják a baloldalt, amely szövetséget 2022 áprilisában vagy még április előtt létrehoztak. Ezt önöknek kell, nem is tudom, hogy történelmi tehertételként, ezt majd önök eldöntik, hogy ez önöknek tehertétel vagy nem, ez már egy minősítés lenne, ez már végképp az önök dolga, ez már nem rám tartozik. Ezt önök belül valahogy megélik, hogy ez hogy működik. Gondolom, mindennap politikailag ezt megélik. De amíg ez a szövetség fennáll és ha én jól értelmezem, akkor ez fennáll , akkor nem az ön egyszemélyi szavazata számít abban a kérdésben, hogy a magyar emberek döntsenek arról, hogy melyik politikai tömörülés hogyan viszonyul ehhez a kérdéshez, hanem annak a politikai tömörülésnek az összesített véleménye számít, amelyik politikai tömörülésben ön is benne van, képviselő úr. Márpedig annak a politikai tömörülésnek az összesített véleménye az előző alkalommal az volt, hogy nem támogatják ezt a folyamatot. Ez a helyzet, ez az igazság. Össze kell számolni a leadott szavazatokat. Tehát addig, amíg ez így van, és addig, amíg a magyar embereknek meg akarjuk mutatni jelen pillanatban a magyar politikai pártok és párttömörülések nem tudom, hogy nevezik saját magukat viszonyát az alapvető kérdésekhez, addig szerintem ebből kell kiindulni. Úgyhogy én nagy tisztelettel meghallgattam az erre irányuló kérését, de nem tudom önöknek megígérni, hogy a jövőben nem ezen a szemüvegen keresztül vizsgálom, mert szerintem ezt más szemüvegen keresztül nem lehet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Kiss János képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Két percre jelentkezik Pogácsás Tibor, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Magyarország, amióta az Európai Unió tagja, azóta minden kötelezettségét rendben és időben teljesíti. Éppen ezért azt gondolom, hogy nem is lehet vita kérdése az, hogy Magyarországnak, miután a befizetéseket is teljesíti, miután hozzájárultunk a közös hitelfelvételhez is, ugyanúgy jár az európai uniós költségvetésből a minket megillető rész, mint bármely más uniós tagállamnak. Az, hogy fölvetődik ennek a kérdése, hogy ezeket a nekünk járó támogatásokat nem kapjuk meg, ez meggyőződésem szerint az Európai Unió intézményrendszerének a működési problémáira utal. Arra utal, hogy az Európai Unió intézményei politikai megrendelést teljesítenek. Az elmúlt 12 évben Magyarországon számtalan szavazás volt, és ezeken a választásokon a választópolgárok egyértelművé tették a véleményüket arról, hogy mit gondolnak Magyarországról, Magyarország fejlődéséről, és ezeken a választásokon egyértelműen a Fidesz-KDNP folyamatos támogatást kapott, minden választást megfelelő arányban megnyertünk. Ezen túlmenően a 2010-re összerombolt gazdaság elmúlt évtizedes fejlődése is azt mutatja, hogy jó úton jártunk, Európa élvonalában járunk évről évre a gazdasági fejlődést figyelembe véve. Tehát egyértelmű az, hogy az európai uniós források is jól hasznosultak mindazon állításokkal szemben, amit önök mondanak. Egészen furcsa dolog, amikor önök itt a korrupciót húzzák ránk, és próbálnak velünk vádaskodni, amikor önök saját maguk elismerték, hogy a pártjaik működését sem képesek magyar forrásból, saját tagjaik forrásából megoldani, ahhoz is amerikai pénz kell. Ahhoz is amerikai pénz kellett, hogy egyáltalán a választáson elinduljanak. [[Arató Gergely: Ez nem igaz!]] Mit beszélnek önök itt korrupcióról?! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Ismételt felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP. [[Arató Gergely: Lórikám, valamit a vízrendezésről is mondjál!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nyilván itt abban a helyzetben, amikor egyébként ilyen válságokat élünk meg, amikor egyébként összeomlik a víziközműszektor, amikor az energiaválságra nem tud megoldást találni a kormány, és amikor most konkrétan arról van szó, hogy Magyarország ezermilliárdokat veszíthet el a kormányzati korrupció miatt, akkor, ha valaki követi ezt a vitát, és ezeket a kormánypárti felszólalásokat meghallja, akkor azt gondolom, hogy joggal érez aggodalmat, hogy egy ilyen helyzetben is gyakorlatilag bohóckodásra használják a magyar Országgyűlést. Tehát olyan állításokat fogalmaznak meg, ami még egy ilyen kommunikációs politikai panelnek is gyenge. Ilyen színvonalra szerintem nem szabad leereszkedni. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Kiss János Képviselő Úr! Egyvalamit önök elismertek: önnek egy szava nem volt arra, hogy az ön képviselőtársai a megfelelő bizottságokban megvédték ismét Schadl Györgyöt. Az a helyzet, hogy az LMP mindig felelősséget vállal a saját szavazásaiért, a saját politikai állásfoglalásaiért, és mi mindig kőkeményen megszólalunk azokban az ügyekben, amik nem az önök politikai családjához tartozó korrupciógyanús ügyeknek tekinthetőek. Amikor éppen beruházásokról beszéltünk itt szó esett európai uniós források vagy más források hatékony felhasználásáról , mi annak idején, nyilván nem parlamenti pártként, hanem más módon, ahogy akkor részt vettünk a közéletben, kőkeményen kritizáltuk, de én egyébként parlamenti képviselőként is kritizáltam például az olyan eszement beruházásokat, mint az M6-os nyomvonalvezetése, amikor gyakorlatilag völgyek nélkül völgyhidat építettek, vagy hegy nélkül alagutat építettek a baloldali kormányok, és ugyanúgy kritizálom azt, amikor önök egy titkosított szerződéssel megszavazzák a Budapest-Belgrád vasútvonalnak a koncepcióját. Úgyhogy én itt kérdezgettem akkor önöket, fogalmuk sem volt, hogy mi van a titkosított dokumentumokban, csak megszavaztak egy olyan projektet, ami Mészáros Lőrincnek 300 milliárdot hozott. Azt gondolom, hogy ez megmutatja, hogy ki mennyire veszi komolyan azt a felhatalmazást, ami által itt az Országgyűlésben végzi a munkáját. De az, hogy önök egy ilyen helyzetben is gyakorlatilag megvédik ezt az embert, akit az ügyészség nagyon súlyos korrupciós vádakkal illet, hogy pozícióban tartják teljesen oktalanul akkor is ezt az embert, amikor az igazságügyi államtitkár is azt mondja, hogy nem elviselhető ez a helyzet, azt gondolom, hogy ez az, ami megmutatja, hogy önök mennyire veszik komolyan a korrupcióellenes küzdelmet, és azt tudjuk mondani, hogy ez teljesen hiteltelen. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Amennyiben kéri, akkor megadom a szót az előterjesztőnek, Répássy Róbert államtitkár úrnak, 16 perc 37 másodperc.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ígérem, nem fogom kihasználni ezt az időt, amit említett. Nem fogok tudni minden kérdésükre válaszolni, de talán nem is érdemes mindenre válaszolni, mert voltak olyan felszólalások, amelyek csak tágabban kapcsolódtak ehhez a mostani napirendünkhöz. Szeretném arra felhívni a figyelmüket, hogy az előttünk álló törvényjavaslat minden tekintetben előrelépést jelent a korrupció elleni küzdelemben. [[12.20]] Tehát azt szeretném kérni önöktől, hogy azt mérlegeljék azoktól is, akik támogatják, ezt köszönjük, és azoktól is, akik nem akarják megszavazni , hogy ezek a javaslatok újabb és újabb eszközöket jelentenek a korrupció elleni küzdelemben. Hogy ezek az eszközök mennyire lesznek hatékonyak, ezt természetesen csak a jövő fogja megmondani. Az Igazságügyi Minisztérium és a kormány meggyőződése szerint ez a törvény javítani fogja a korrupció elleni fellépés eszköztárát. Azt, hogy erre a törvénycsomagra az Európai Bizottság kérése alapján kerül sor, ez mindenki számára világos, mindenki számára nyilvánvaló, tehát nem is tagadja a kormány, sőt kifejezetten még a törvényjavaslat címében is megjelenik ez a hozzáállás. A mi álláspontunk szerint bizonyos megoldásokra, jogi megoldásokra talán nem így vagy nem ebben a formában lenne szükség, mégis úgy gondoljuk, hogy ha az Európai Bizottság aggályait ezek a módosítások, ezek a törvények orvosolják, akkor ezzel hozzájuthatunk valóban egy nagyon fontos célhoz, ahhoz, hogy a megállapodást le lehessen zárni, és ezeket, az egyébként Magyarországnak járó európai uniós forrásokat haza tudjuk hozni. Ami azt illeti, hogy ezeket mire fogjuk felhasználni, ez egy teljesen transzparens rendszerben történik. Úgy gondolom, hogy a kormány már többször is bejelentette, hogy ezeknek a pénzeknek egy jelentős részét a pedagógusok béremelésére fogja fordítani, de ezen túlmenően is most már azt kell mondjam önöknek, láthatják ezeket a törvényeket, hogy egy fillér vagy egy eurócent elköltésére most már 8-10 hatóság fog figyelni. Tehát azt tudom mondani, hogy nem akármilyen körülmények között lehet ezeket az összegeket elkölteni. Azok a pályázók, akik meg tudnak felelni ezeknek a nagyon magas transzparenciakövetelményeknek, minden joggal fogják majd felhasználni ezt a pénzt. Egyébként természetesen nemcsak vállalkozóknak, hanem sok területen lehet majd gazdaságfejlesztésre elkölteni ezt az összeget vagy ezeket az összegeket. Én nem szeretnék abban a vitában nagyon részt venni, hogy ki mit gondol a korrupcióról, de azt szeretném előrebocsátani, hogy két hibát lehet elkövetni a korrupcióval kapcsolatban. Az egyik hiba az, ha nincsenek korrupció miatti büntetőeljárások. Mert ha nincsenek, az nem azt bizonyítja, hogy nincs korrupció, hanem inkább azt bizonyítja, hogy nem tudják feltárni ezeket a korrupciós eseteket. A másik hiba pedig az, hogy ha már feltártak egy esetet, ha már bíróság vagy hatóság elé kerül egy ilyen ügy, akkor azt mondjuk, hogy lám-lám, mindent eláraszt a korrupció. Önök bizonyára tudják, hogy a kettő között van az igazság. Tehát szükség van arra, hogy a korrupció ellen minden hatóság fellépjen, de olyan megoldást még nem találtak föl, ahol a korrupció kockázata kizárható, a korrupció kockázata csak csökkenthető. Úgy gondolom, hogy a most elénk került törvényjavaslat is, majd egyébként még a későbbiekben tárgyalt törvényjavaslat, gondoljanak csak a vagyonnyilatkozati rendszerrel kapcsolatos módosításokra, ezek mind lehetővé teszik a korrupció elleni küzdelmet. Azt a hozzáállást pedig a kormány nevében elfogadhatatlannak tartom, hogy egy párt vagy egy politikus olyan megfontolásból, hogy azért, mert nem ők vannak kormányon, mert nem ők kormányoznak, mert nem ők ügyelhetnek a közpénzek elköltésére, azért inkább ezeket a korrupció elleni megoldásokat meg sem szavazzák. Ez a magatartás természetesen nemcsak hogy erkölcsileg, hanem, azt gondolom, hogy a hazaszeretet szempontjából sem fogadható el, mert ez a pénz jár Magyarországnak, és ezért kell ezeket a törvényeket elfogadni. Kérem önöket, hogy támogassák a törvényeket. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/2099. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Az előterjesztő Fürjes Balázs államtitkár úr. Mielőtt megadnám a szót, felhívom a figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló törvény és kapcsolódó törvények általános vitájának előterjesztéséhez kaptam meg a szót, köszönöm szépen. Április 3-án 12 év után szavaztak újra bizalmat Magyarország polgárai a Fidesz-KDNP-kormánynak, 12 év kormányzás után negyedik alkalommal kaptunk kétharmados felhatalmazást. Az, hogy 12 év előzte meg ezt a szavazást, egészen biztosan azt jelenti, hogy Magyarország polgárai pontosan tudták, hogy kinek és mire adnak fölhatalmazást. Hatékony kormányzást várnak el tőlünk természetesen, amely igazodik az előre ismert és a menet közben felmerülő kihívásokhoz is. Nem volt könnyű már az év elején, tavasszal sem az ország élete, de a tavaszi kormányalakítás után még inkább feje tetejére állt a világ és Európa, előre nem látható kockázatok, veszélyek élesedtek be, merültek föl. A választási kampány idején még joggal hihettük azt, hogy az energiaárak és az energiaellátás nem fog annyira megbolondulni, nem kerül olyan válsághelyzetbe, mint amilyenbe került, hiszen amikor az európai uniós állam- és kormányfők összeültek a háború kitörése után, miután Oroszország, ahogy azt a magyar kormány és a magyar Országgyűlés több alkalommal is kifejezte, törvénytelenül, a nemzetközi joggal ellentétes módon agressziót hajtott végre a szuverén Ukrajnával szemben, nos, ezt követően, amikor az európai uniós kormányfők összeültek februárban Versailles-ban, még azt mondták, hogy nem lesznek az energiaágazatot sújtó szankciók, hiszen pontosan tudták, hogy azzal Európa lábon lőné magát. Ezt követően, a választások után, júniusban mégiscsak elkezdődött az energiaszankciók bevezetése több hullámban. Azt is mondták, hogy ez meg fogja állítani Putyint és az agressziót, a törvénytelen agressziót végrehajtó Oroszországot, véget fog vetni a háborúnak, és azt is mondták, hogy nem fog fájni, Európának ez nem okoz majd nagyobb hátrányt, mint Oroszországnak. Tehát sajnos nem volt igaz az, amit az EU sok vezetője mondott februárban, hogy nem lesz energiaszankció, és sajnos azt is látjuk, hogy nem volt igazuk abban sem, hogy a szankciók megállítják Oroszországot, és sajnos abban sem, hogy ne fájnának jobban Magyarországnak, illetve az uniós tagállamoknak, mint az agresszor Oroszországnak. Magyarország továbbra is a béke oldalán áll, és továbbra is azt gondoljuk, hogy a szankciók, az energiaszankciók kártékonyak egész Európának és benne Magyarországnak. Ettől azonban még nem tudjuk megoldani önmagában azt az energiaválságot, ami egész Európát jellemzi, ezért úgy gondoljuk, hogy itt az idő, hogy változtassunk a kormányzati struktúrán. Ne doktriner módon álljunk ahhoz, hogy ugyan fél éve szavazta meg az Országgyűlés ezt a kormányzati struktúrát a parlament javaslatára, de az azóta keletkezett kihívások szükségessé teszik, hogy egy önálló energiaügyi minisztériumot hozzunk létre, amely december 1-jétől Energiaügyi Minisztérium néven az energiapolitika egységes irányításáért felel. Azt is gondoljuk, hogy jó helyen van a közlekedési ágazat irányítása a továbbiakban az Építési és Beruházási Minisztériumban, ezért új néven Építési és Közlekedési Minisztériumként javasoljuk meghatározni. Illetve a háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika olyan nem várt gazdaságpolitikai kihívások elé is állítja Magyarországot, hogy indokolt önálló minisztériummá tenni a korábbi tárca nélküli minisztériumot, illetve a miniszternek egy ilyen megbízatást adni, és január 1-jétől Gazdaságfejlesztési Minisztériummal jöjjön létre egy új minisztérium, a Miniszterelnöki Kabinetirodából történő kiválással. [[12.30]] Ő az az agytröszt, erőközpont a kormányzaton belül, aki továbbra is nyomon követi, illetve új javaslatokat fog tenni, hogy milyen további intézkedéseket tudunk tenni azért, hogy a magyar családokat, a magyar állampolgárokat és a magyar vállalkozásokat megvédjük azoktól a problémáktól, amelyek Magyarországot önhibáján kívül sújtják, a háborúból és a szankciós politikából fakadnak. Meg fogjuk védeni az embereket, a családokat és a vállalkozásokat az előttünk álló években is. Arra kérem a tisztelt Házat és a parlamenti pártokat, hogy támogassák az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Följegyeztem, hogy 5 perc 5 másodpercet használt föl a 25 percből, ennyi áll még rendelkezésére a vitában történő további hozzászólásra, illetve a zárszó elmondására. Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Zsolt képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 21-én megtárgyalta a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/2099. számú törvényjavaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. A törvényjavaslatot részletesen a vezérszónoki felszólalásomban kívánom kifejteni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Zsolt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. Tehát a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Herczeg Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A háború és a szankciós energiaárak miatt ma Magyarországon és Európában is a legfontosabb az energiabiztonság és az energiaárak kérdése. Palkovics László miniszter úr távozásával a Technológiai és Ipari Minisztérium megszűnik, feladatait a gazdaságfejlesztési, az építési és beruházási, valamint a kulturális és innovációs tárca veszi át. A kormány strukturális változtatást hajt végre, és önálló Energiaügyi Minisztériumot hoz létre. Az új minisztérium az energiapolitika egységes irányításáért felel, és az energiahivatal hatásköreinek többségét is átveszi. Továbbá a Miniszterelnöki Kabinetirodából kiválik a Gazdaságfejlesztési Minisztérium, és önálló tárcát kap. A Technológiai és Ipari Minisztérium feladatkörei közül a közlekedési terület az Építési és Beruházási Minisztériumhoz kerül, amelyet átneveznek Építési és Közlekedési Minisztériummá. Az új struktúrában az eddigi 11 helyett 12 minisztérium fog működni. A minisztériumok átszervezése január 1-jén lép hatályba. Tisztelt Ház! Sokat elmond a baloldalról, hogy Európa legnagyobb energiaválságában energiaügyi minisztérium felállítását nem támogatják, de LMBTQ-munkacsoportot fontosnak tartottak most alakítani. Az európai családoknak, az önkormányzatoknak, valamint a kis- és közepes vállalkozásoknak a brüsszeli szankciók miatt drága a rezsi. A szankciós áremelkedéstől a magyar családok és idősek a legvédettebbek, a rezsicsökkentésnek köszönhetően Magyarországon a legalacsonyabb a lakossági gáz és áram ára, a vállalkozások védelmére pedig a kormány több programot is indított. Rezsicsökkentés nélkül minden családnak körülbelül 181 ezer forinttal több kiadása lenne havonta. A rezsicsökkentéssel és az árstopokkal ellensúlyozni ugyan nem, de csökkenteni tudja a kormány a szankciók negatív hatását. Ehhez a kormánynak van egy eddig 11 intézkedést tartalmazó akcióterve. Minden termék árát nem határozhatja meg a kormány, mert azzal visszatérne a szocializmus, és összeomlana a gazdaság, de néhány létfontosságú területen ilyen intézkedésekkel lehet segíteni az embereken. Akciótervet fogadott el a kormány a turisztikai ágazat támogatására is annak érdekében, hogy a szállodák és vendéglátóhelyek a téli szezonban a magas energiaárak mellett is nyitva tarthassanak. Az ágazat szereplőinek nem kell megfizetniük a nettó árbevételük 4 százalékát ez teszi ki a turizmusfejlesztési hozzájárulást idén október 1. és jövő év március 31. között. A kormány eltörli a Széchenyi-pihenőkártya különböző füleit, vagyis a vendéglátásra, szállásra vagy szabadidős tevékenységre nyújtott források mindegyike más-más területen is felhasználható. A kormány fél évre úgymond lazít a turisztikai ágazat adatszolgáltatási kötelezettségén, és a szálláshelyek minősítésének határidejét is kitolja egy évvel. Emellett kizárólag a turisztikai ágazatban lehetőség lesz 24 havi munkaidőkeret alkalmazására is. Tisztelt Ház! A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a kormány által benyújtott módosító törvényjavaslatot. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy önök is támogassák ezt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Herczeg Zsolt képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ki kell ábrándítanom Herczeg Zoltán képviselő urat, mert az egyetlen dolog, amit támogatunk ebben az átalakításban, az pont az energetikai minisztérium létrehozása. Azt persze nem nagyon értjük, hogy miért tartott ennyi ideig, amíg a kormánynak leesett az, hogy energiaválság van. Hiszen már áprilisban is, amikor megalakult a kormány, volt háború, Orbán Viktor már akkor is elkezdte megszavazni a szankciókat, mert ne tévedjünk, bármit is mondanak önök, Magyarországon Orbán Viktor az, aki megszavazza és támogatja a szankciókat, hiszen ezek mindig egyhangú döntéssel születnek meg, csak úgy születhetnek meg az Európai Unióban, a kormányok képviselőinek egyhangú támogatásával. Tehát Orbán Viktor akkor már támogatta a szankciókat, és már az egekben voltak az energiaárak. Hozzáteszem, nem is kizárólag a háború miatt voltak az egekben. Ha emlékeznek rá, akkor a benzinre és a gázolajra vonatkozó ársapkát már a választások előtt el kellett rendelni, éppen azért, mert már akkor is drámaiak voltak az energiaárak és az üzemanyagárak, elsősorban azért, mert önök szívós, módszeres munkával 12 év alatt tönkretették a forint árfolyamát, és elérték azt, hogy a forint jelentősen leértékelődjön, így minden olyan dolog, amit importálunk beleértve az energiát is , jóval drágább legyen. Szóval, energia-válsághelyzet volt már a választások után is, és akkor is megtehette volna a kormány, hogy ebben a struktúrában létrehoz egy energetikai minisztériumot, már akkor is indokolt lett volna. Ugyanakkor egy dolog persze változott – vélhetően ezért van szükség önálló energetikai minisztériumra , tudniillik az, hogy önökről kiderült, hogy egy oltári nagy hazugsággal nyerték meg a választásokat. Azzal vádolták az ellenzéket, amit aztán önök hajtottak végre, tudniillik megszüntették a rezsicsökkentést a fogyasztók döntő része számára. Hétszeresére emelték a gázárat, kétszeresére emelték az áramárat, tönkreteszik az önkormányzatokat a 10-12-szeres áram- és gázárakkal, tönkreteszik a vállalkozásokat a magas energiaárakkal. De továbbra sem hajlandók a realitással szembenézni, továbbra sem hajlandók szembenézni azzal, hogy ennek a válságnak egy jelentős részét önök okozták a felelőtlen gazdaságpolitikájukkal, azzal, hogy kizárólag az orosz gázra építették az energiapolitikájukat, és azzal, hogy nem voltak hajlandók szembenézni semmilyen módon az energiaár-emelkedés következményeivel, kizárólag választási kérdésként kezelték az energiaárakat. [[12.40]] Ez a következménye, drámaian nehéz helyzetbe került a magyar polgárok, a magyar vállalkozások, az önkormányzatok döntő része. Mondhatnánk azt, örömteli, hogy ezt felismerik, és kineveznek egy olyan minisztert, aki hajlandó evvel szembenézni, azonban az államtitkár úr felszólalása és a képviselő úr felszólalása arról győzött meg, hogy nem erről van szó, hanem egy újabb beszélő fejet, egy újabb propagandaarcot akarnak, aki ahelyett, hogy valóban a helyzettel szembenézne és valódi megoldásokat keresne, ehelyett a kormánypropaganda megszemélyesítője és arca lesz ebben a kérdésben. És legyünk őszinték Herczeg képviselő úr ebben őszinte volt , nem valamilyen strukturális változásról van szó, hanem arról, hogy mivel Palkovics László valamilyen ok miatt nem tűrte már tovább azt, amit a kormányban rámértek nem tudjuk, miért, ez az ő dolga, kíváncsiak vagyunk, majd egyszer biztos megírja az emlékirataiban, most kifizették egy jó kis állással, úgyhogy nem beszél , szóval az a helyzet, hogy azért kerül sor kormányátalakításra, merthogy a Fideszen belüli személyi harcokban egyesek gyengülnek, mások pedig erősödnek. Látjuk, hogy ki erősödik, a közlekedés Lázár Jánoshoz kerül, el is ment a tárcától mindenki, aki távolról legalább szakemberre emlékeztetett, de nyilván a Lázár-féle minisztériumnál majd a közpénzek megfelelő helyekre való becsatornázásának, magánpénzekké való transzformálásának kiváló szakemberei kapják kézbe a közlekedési projekteket, és folytatódik minden tovább úgy, mint eddig, vagy talán még nagyobb tempóban. Nem készültem erről beszélni, mert abszolút nem ide tartozik, de ha már képviselő úr szóba hozta a turisztikai ágazat megsegítését, csöndben mondom, hogy a turisztikai ágazatot is úgy segítik meg, hogy a rabszolgatörvény hatályát kiterjesztik és bővítik a turisztikai ágazatban. Ennek meg az lesz a következménye, hogy lehet, hogy most kevesebbet kell fizetni a munkavállalóknak, de még többen fognak elmenni külföldre, és amikor beindulhatna a turisztikai ágazat, akkor még nagyobb lesz a munkaerőhiány az egész turisztikai ágazatban. De ezt zárójelben mondjuk, mert nem ehhez a törvényhez tartozik, csak ha már szóba hozta, kénytelen vagyok megemlíteni. Ugyanakkor, bár általában a kormányszerkezet kialakítása a kormány magánügye, van olyan fokú tévedés és olyan fokú arányvesztés egy kormányzati struktúrában, amikor az ellenzéknek kötelessége az, hogy legalább figyelmeztessen arra, hogy lehetne ezt másképp is csinálni. Most ez a helyzet. Benyújtottunk egy módosító indítványt, persze leszavazták a Törvényalkotási Bizottságban, de mégiscsak muszáj elmondanom azt, hogy lehetne másképp kialakítani a kormányszerkezetet, és ha már átvették az energetikai minisztérium ötletét az árnyékkormánytól ami, mint mondom, nagyon helyes , akkor javasoljuk, hogy más területeken is kövessék ezt a példát. Állítsanak föl egészségügyi minisztériumot, állítsanak föl oktatási és kulturális minisztériumot, állítsanak föl környezetvédelmi és klímaváltozásért felelős minisztériumot, állítsanak föl bérekért és munkaügyekért felelős minisztériumot, állítsanak föl szociális ügyekért és nyugdíjakért is felelős minisztériumot, mert vannak ezek olyan fontosak, tisztelt képviselőtársaim, mint az önök által szép számban létrehozott, ilyen-olyan gazdaságfejlesztési tárcák. Van belőle az új kormányszerkezetben is öt, ha jól számoltam, ilyen-olyan módon, és különösen van olyan fontos, mint például a Rogán-féle propagandaminisztérium, azt egészen kiválóan tudnánk nélkülözni egy jól működő kormányszerkezetben. Mi tehát azt javasoljuk, hogy ha már hozzákezdtek a kormányszerkezet átalakításához, akkor csinálják jól, hozzanak létre a valóban fontos, az emberek életét meghatározó területekre, nemcsak az energiára, de az egészségügyre, oktatásra, szociális területre, nyugdíjra, munkaügyre és főleg a környezetvédelemre és klímára is önálló minisztériumot, legyen ezeknek arca, felelőse, és főleg legyen érdemi változás ezeken a területeken. Sajnos ebben a formában ezt a javaslatot nem fogjuk tudni támogatni, nem azért, ami benne van az energetikai minisztérium esetében, hanem azért, ami nincsen benne. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hadd reagáljak először Arató képviselőtársamra! Lehet, hogy sok mindennel vádoljuk az ellenzéket, csak egy dologgal nem, a teljesítménnyel; az biztos, hogy ezt a kritikát soha nem fogják tőlünk megkapni. Egyébként a bürokráciacsökkentés érdekében ön legalább négy vagy öt minisztériumnak a felállítását javasolta, ez energiaválság idején vagy az energiabiztonság, az energiaszuverenitás megerősítése idején, azt gondolom, nem indokolt. A másik pedig, hogy az önök idején, az Oktatási Minisztérium idején iskolákat zártak be, az Egészségügyi Minisztérium idején pedig kórházakat. Tehát azt gondolom, ha jó gyakorlathoz szeretnénk fordulni, akkor nem feltétlenül önökhöz fordulnánk, különösen nem egy árnyékkormányhoz. Azt pedig visszautasítom, amivel többször próbálkoznak, ez pedig a rezsicsökkentés megszüntetése. Erről szó sincsen, az átlagfogyasztásig biztosítjuk, ilyen kiélezett és nehéz gazdasági helyzetben. És én azt gondolom, az elismerést pedig köszönjük, hogy az Energiaügyi Minisztérium létrehozásával gyakorlatilag azt teremtjük meg, amire a magyar embereknek, a magyar gazdaságnak, a magyar energiahelyzetnek szüksége van. Fontos ez a lépés, és fontos ez a módosítás, azt gondolom. Az új minisztérium, az Energiaügyi Minisztérium 2022. december 1-jétől kezdi meg a tevékenységét a Technológiai és Ipari Minisztérium átnevezésével, és szintén fontos a törvényjavaslatnak azon javaslata, amely az Építési és Beruházási Minisztériumból 2022 decemberétől Építési és Közlekedési Minisztériumot hoz létre. A háború okán, a háború következményeként bevezetett szankciós politika negatív következményei nemcsak az energiaszektort érintik, a gazdaságot is. A szankciók nyomán kialakult energiaár-növekedés a magyar gazdaság számára évente 10 milliárd eurós hiányt jelent, 10 milliárd eurós hiányt! Ennek fényében fontos, hogy a gazdaság területéért is egy önálló tárca feleljen a jövőben. Ebből kifolyólag történik a két törvénymódosítás, és a magyar kormány maximálisan alkalmazkodik ezekhez a kihívásokhoz. Ez egy fontos törvényjavaslat, és a KDNP támogatja. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Megadom a szót Hiller István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Országgyűlés! Magyarországon az alkotmányos berendezkedés szerint nem a kormánynak van miniszterelnöke, hanem a miniszterelnöknek van kormánya, következésképpen az, hogy milyen kormányszerkezetben áll föl egy kormány, kétségkívül nem kollektív döntés, hanem egy személy, a miniszterelnök jogosítványa. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy megválasztott képviselők ne foglalhassanak állást, ne mondhassák el a véleményüket, akár befolyásolva, mert eljut hozzá, akár a jegyzőkönyv számára, ha éppenséggel nem jut el hozzá. Mindenesetre én arra a, ha nem is példa nélküli, de egyre ritkább esetre szeretném felhívni a figyelmet, más tekintetben önöket felszólítani erre, hogy próbáljunk meg közösen gondolkodni arról, amiről szeretnék beszélni, elismerve, még egyszer mondom, az alkotmányos berendezkedést. Arról szeretnék beszélni, hogy egy sajátos napon történik ez a mai plenáris vita, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselők, ma, november 22-én van ugyanis a magyar közoktatás napja. Elég furcsának tartom, hogy órák óta itt beszélünk és vitatkozunk, de ez ma még nem került elő. Még csak nem is új, 1991 óta no-vember 22. a magyar közoktatás napja. Az akkori javaslat szerint azért, hogy évről évre legyen egyfajta summázat, valamiféle mérlegkészítési lehetőség, és nem is ünnepnek, inkább ennek a bilanzkészítésnek teremtették meg a fórumát. Ebben a törvényjavaslatban, illetve módosításban nem kellene ezt behozni a képbe, ha nem lenne egy egészen sajátos helyzet, ugyanis valóban nem személycseréről beszélünk jelen esetben, hanem fél évvel a választás után a kormánystruktúra újjászervezéséről és -alakításáról. Amint ezt hallhattuk, egy ma még létező minisztérium megszűnik, egy ma még nem létező minisztérium létrejön, és különböző területek más-más minisztériumokhoz kerülnek. [[12.50]] Na kérem, ebben az új felosztásban a felnőttképzés amely nem is hangzott el az előterjesztésben, mert belátom, hogy alapvetően ennek a módosításnak és kormányszerkezet-változtatásnak nem ez az elsődleges célja, de mégiscsak érinti a most megszűnő minisztériumtól a Kulturális és Innovációs Minisztériumhoz kerül. Ez, kérem, feltétlenül apropó arra, hogy ezt a két dolgot összekössük. Tudnillik ezt a mai napot, még egyszer mondom, nem gondolom, hogy azért tervezték így, mert a magyar közoktatás napján akarták megvitatni ezt a törvényjavaslatot, de ettől ez még tény, más oldalról az oktatás egy része, a képzés egy része, a felnőttképzés ennek jelentőségét ne becsüljük le bizony minisztériumot vált. Következésképpen mégiscsak arról van szó, hogy érdemes végiggondolni egy szerkezetváltoztatásnál, hogy mibe érdemes belevágni és mibe nem. Egyáltalán nem vonom kétségbe annak szükségét és jogosultságát, hogy önök energetikai minisztériumot létrehozzanak, mert felírtam államtitkár úr bevezetőjét, hogy ne doktriner módon, hanem a változáshoz alkalmazkodva határozza meg adott esetben a miniszterelnök és az ő akarata szerint az ön által elmondott gondolatsor a szükségességét. De hogyha egy ponton megbontják, és ráadásul úgy bontják meg, hogy ez érinti az oktatást, fel kell tenni azt a kérdést nem doktriner módon, hanem a változásokhoz alkalmazkodva , hogy valóban az oktatás ügye megfelelő helyen vane az önök kormánystruktúrájában. Valóban lehetne múltbeli példákat hozni. Szívesen vállalok minden vitát, akár annak a hosszabb időszaknak a megvitatására, amikor az én pártom is kormányon volt, akár annak a szintén nem rövid időszaknak a megvitatására, amikor én vezettem az Oktatási és Kulturális Minisztériumot, meg azt az időszakot is, amikor önök alakítottak először kormányt, és önálló Oktatási Minisztériumot szerveztek és vezettek, amit én annak idején kritizáltam, bár meg kell mondjam, hogy szerintem több ponton értek egyet 20 év után annak a minisztériumnak a tevékenységével, mint önök. És mehetünk a korábbiakra is, mert a magyar oktatásirányítás másfél évszázados történetében báró Eötvös Józseftől kezdődően, elhihetik nekem, döntő többségében inkább volt oktatási vagy az oktatáshoz szorosan kapcsolódó társtémakör által alkotott minisztérium, mint nem. De abba belerévedni, hogy mi volt az 1900-as években, vagy előtte, 2010 előtt, vagy még előbb, azt gondolom, teljesen felesleges, legalábbis a mostani törvény tárgyalásánál. Az a kérdés inkább, hogy értike a jövőt. Az a kérdés, hogy amikor velünk vitatkoznak és még egyszer mondom, én ezeket a vitákat vállalom , a múltat elemezgetjüke, vagy pedig látjáke azt a változást, ami, fogódzkodjanak meg, a brüsszeli bürokratáktól függetlenül ebben a világban lezajlódik. Tudniillik olyan sebességgel zajlódik, hogy érdemes ezt a magyar Országgyűlésben egy kormányszerkezetről szóló vitában felvetni, merthogy a tudásátadás, a tudásátvétel folyamata ötszáz éve nem látott sebességgel változik. Ezért ha valamiféle változáshoz érdemes alkalmazkodni, és erre ha már az apropót megteremtették felhívni a figyelmet, igen, én azt állítom önöknek, mindannyiuknak, akik most képviselőként itt vagyunk a magyar Országgyűlés plenáris üléstermében, különböző módon gondolkodó magyarok, különböző pártok és frakciók képviselői, hogy kortól függetlenül mi mindannyian hasonlatosabban tanultunk az apáinkhoz és a nagyapáinkhoz, mint ahogy tanulnak a gyerekeink vagy az unokáink. Ha önök fölszállnak vonatra, fölszállnak a metróra, egy buszra, de lehet, hogy csak megállnak egy buszmegállóban, akkor fiatalokat és kevésbé fiatalokat is láthatnak, akik egészen furcsa, olyan görnyedt testtartásban ülnek, és nem a derekuk fáj, hanem valamilyen okostelefonba vagy ehhez hasonlatos eszközbe mélyedve olvasnak és szereznek egyfajta információt. Ehhez képest, kérem, mi döntő többségében a tudásátadás és tudásátvétel szervezett, intézményes formájában szereztük meg a tudást tankönyvek, leckék , és természetes, egy idő után volt rádió és televízió, hogy nemzedékeken átívelően mondjam. De az a változás és annak sebessége, amelynek mi itt tanúi vagyunk, az egész egyszerűen példátlan. Valóban példátlan, ezért ha kormányszerkezetről beszélünk meg arról, hogy ne doktriner módon közelítsünk a dolgokhoz, tisztelettel felhívom a figyelmüket, hogy erre reflektálni egy kormánynak nagyon is érdemes. És van még valami. Tisztelt Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Azért borzalmas éveket élünk! A mi életünkben, sőt a második világháború óta nem volt olyan nemzedék, amely olyan körülmények között él, mint ahogy mi az elmúlt durván három évben. Nem szomorkodást akarok kifejezni, egyszerűen tényként megállapítani, hogy miközben az előbb egy elképesztő sebességgel megvalósuló változásról szóltam, volt egy senki által nem óhajtott, és mégis mindannyiunkat igénybe vett borzalom, ez a világjárvány, és őszintén remélhetjük, hogy legalábbis, ha nem is fejeződött be teljesen, de a vége felé közelítünk, ezért csak fel kell hívni a figyelmet, hogy azon téma szempontjából, amiért én most itt állva önöknek beszélek, ez mit jelentett. Tudnillik azt jelentette, hogy az a hagyományos módon történő oktatás, amelyet megszoktunk, ahova elvisszük a gyerekeinket meg az unokáinkat egy remélhetőleg jól felszerelt épületbe, kérem szépen, ez nem működött. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Itt most egyáltalán nem politikai okokról van szó, hanem emiatt az átkozott járvány miatt nem működött. Ezért tisztelettel kérem, hogy lássák be, és gondolkodjunk másként, nem egyszerűen pártokban meg frakciókban, hanem önöknek is nyilván van iskoláskorú gyermekük, unokájuk vagy olyan ismerősük, akiknek van, hat-hét éves magyar kisfiúk és kislányok dolgáról akarok önöknek szólni, miközben a törvénymódosítás kormányszerkezet-változásról beszél. Az a helyzet, hogy nem tanultak meg rendesen írni, olvasni, számolni, és azon a módon, ahogy ezt megtaníthatták, nem is fognak már megtanulni. Ez egy másfajta változás, tisztelt kormánypárti képviselők, mint amiről az előbb beszéltem. De a kettő együtt roppant mód figyelemre méltó összegzés, mert ha valamikor, és még egyszer, van elég alkalmunk, hogy egymás kifejezéseit, irányait, tetteit minősítsük, és a legkülönbözőbb parlamenten belüli és parlamenten kívüli formákban ezt a közvélemény előtt is megjelenítsük, azonban itt olyan dolgok történtek, más tekintetben olyan változás van, amely nagyon indokolja, amiért önök most létrehoznak egy új minisztériumot, mert azt mondják, hogy fontos, és haladéktalanul fontos, és nem fogom vitatni. Csak kérem, ismerjék el, hogy amiről én beszélek, az nem minősíthető ennél kevésbé fontosnak. Nem hiszem, hogy ne lenne fontos az országunk számára az, hogy az energetika ügye akár miniszteri, minisztériumi szinten kerüljön gondozásra, de nagyon kérem, hogy ne bizonygassák nekem, hogy ilyen három év után és ilyen változások közepette az oktatás ügyének nem kellene szentelni egy minisztériumot. [[13.00]] Márpedig önök megbontották ezt a kormánystruktúrát, még egyszer, nem az oktatás ügye miatt, de az oktatás-nevelés-képzés ügyét is érintve. Ekkor tisztelettel fel kell vetnem, hogy fontolják meg, történetesen tolmácsolják Magyarország miniszterelnökének azt, hogy nagyon is megindokolható, és a jelenlegi kormányszerkezet-változás indokával indokolható az oktatásügyben önálló minisztérium létrehozatala. Mert mi most a helyzet? Jelen pillanatban az éppen megszüntetendő ipari minisztériumhoz tartozik a felnőttképzés, a kulturális és innovációs tárcához tartozik a szakképzés és a felsőoktatás, és a Belügyminisztériumhoz nemhogy az Unión belül, de világszerte unikális módon a közoktatás. Most a felnőttképzést ahhoz a minisztériumhoz teszik, ahol a szakképzés és a felsőoktatás van. Kérem szépen, majd próbálják nekem megmagyarázni azt az összefüggést, amely bebizonyítaná, hogy a szakképzés közelebb áll a felsőoktatáshoz, mint a közoktatáshoz mert nem találnak olyan szakirodalmat, amelyik ezt bizonyítaná. Ha már valahova, akkor a közoktatáshoz való a szakképzés, az viszont nem a Belügyminisztériumnál van. Mi lehet ennek az oka? Az a helyzet, hogy én azt gondolom, hogy önök egy bő évtizeddel ezelőtt belevágtak egy nagy oktatási változásba, amely a tanügyigazgatást is új alapokra szervezte, a fenntartásban az államot egészen centrális helyzetbe, és egy évtized után látják ráadásul pénzt is tettek bele , hogy ez nem működik. Ezt egyébként sok ezer magyar fiatal és idősebb fejezi ki hétről hétre és hónapról hónapra az utcáinkon és a tereinken. Szakmai és civil szervezetek, szakszervezetek, tizenévesek, huszonévesek és hetvenévesek mondják azt, hogy ez így nincs rendjén. És világos, hogy önök nem ezen tiltakozás hatására, de mégis hozzányúlnak a kormányszerkezethez érdemes talán meghallani ezeknek az embereknek a hangját. Bár hogyha a politikájukban úgy gondolják, hogy nem a tiltakozás az, aminek a hatására bármit kell tenni, hát az előbb elmondott két változást, a tudásátadás, tudásátvétel elképesztő sebességű [[?]] átalakulását és a Covid okozta károkat, akkor bizony azt kell mondjam önöknek a magyar közoktatás napján, november 22-én, hogy az oktatásügy kormányszerkezeten belüli változtatása, központibb hely biztosítása, magyarul, hogy legyen egy önálló oktatási minisztérium, ez nagyon is a kornak megfelelő, és annak a változtatásnak, amelyet most szükség szerint meglépnek, annak a változtatásnak adja a lehetőségét. Tulajdonképpen szakmai vitára hívom önöket. A politikai vitának bármikor állok elébe, de nem hiszem, hogy az előbb elmondott érveket hamisnak gondolnák. Ha pedig nem így van, és szakmailag elfogadják, hogy a Covid a magyar oktatásügyet meggyötörte, elfogadják, hogy milyen elképesztő változás folyik a világban, továbbá én elmondom önöknek azt, ami a beterjesztett törvényjavaslatban, -módosításban szerepel, hogy az oktatás egy részéhez, a képzés egy részéhez hozzányúlnak, akkor miért nem? Ezért az MSZP országgyűlési képviselőcsoportja nevében, bár úgy látom, hogy nem vagyok, nem vagyunk ebben egyedül, de kérem megfontolásra, hogy a magyar oktatásügynek a magyar kormány szerkezetében és struktúrájában önálló minisztériumot létrehozni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik, a DK, a Momentum, a Párbeszéd, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és folytatjuk a vezérszónoki felszólalásokat. A Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka Fekete-Győr András képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Ma egy olyan napon vagyunk, amely az új politikai generációnak egy fontos nap, ez ahogy Hiller István képviselőtársam is említette a magyar közoktatás napja, nekünk pedig nagyon fontos az, hogy a magyar jövő biztosítva legyen. Ma egy olyan törvénymódosításról szavazunk, amely az energiaügyi minisztériumnak a felállításáról szól, és az első és legfontosabb kérdésem az államtitkár úrhoz az, hogy ami az energiaügynek jár, az az oktatásügynek miért nem jár. Én egyetértek önökkel abban, hogy szükség van vagy szükség lehet egy önálló energiaügyi minisztériumra akkor, amikor energiaválság van Európában és Magyarországon, akkor, amikor az áram árát önök a kétszeresére, a gáz árát a hétszeresére emelték, amikor a magyar önkormányzatoknak tíz-tizenkétszeres rezsikiadásaik keletkeztek, a csőd szélére kerülnek a magyar önkormányzatok, nagyon sokan nem tudják tovább finanszírozni 2023-tól a különböző létesítményeket, legyenek azok óvodák, uszodák, művelődési intézetek, és még sorolhatnánk. Tehát van egy energiaválság, de van egy oktatási válság is, és aki ezt nem látta az elmúlt két hónapban, az nem élt Magyarországon. Az elmúlt két hónapban lehet, hogy már még hosszabb időről beszélünk magyar pedagógusok, magyar diákok és magyar szülők tízezrei voltak kint az utcákon folyamatosan, napról napra, hétről hétre. Egyházi iskolák is tüntettek, több mint 30 egyházi iskola több mint 300 tanára tüntetett körülbelül másfél héttel ezelőtt Budapesten. Folyamatosak ezek a tüntetések. Azért tüntetnek a magyar tanárok, diákok és a szülők, mert szabadságot akarnak, tanszabadságot akarnak többek között. Azért tüntetnek a diákok, mert úgy érzik, hogy elfogynak a tanárok körülöttük, mert 16 ezer magyar tanár hiányzik az iskolákból. Ezért tüntetnek többek között. Azért tüntetnek, mert olyan képességekre van szükségük, amelyek a XXI. században kisegítik őket például a munkaerőpiacon, a folyamatosan változó munkaerőpiacon. Ők jól akarnak megoldani problémákat, beszélni akarnak nyelveket, szeretnének tudni programozni, szükségük van európai uniós ismeretekre, pénzügyi ismeretekre és még lehetne sorolni. Rengeteg mindenért tüntetnek Magyarországon a tanárok és a diákok, tehát van egy oktatási válság Magyarországon, ezért a kérdés az, hogy ami az energiaügynek jogosan jár, az a magyar oktatásügynek miért nem jár. A XXI. század a globális gazdaság kora, ami azt is jelenti, hogy az a lány vagy fiú, aki ma egy veszprémi gimnáziumnak a végzőse, nemcsak a budapesti fiatalokkal fog versenyezni a munkaerőpiacon, hanem versenyezni fog egy német, egy szlovák vagy mondjuk egy szingapúri fiatallal is, és az önök ajánlata ezeknek a fiataloknak az, hogy ha majd ők felnőnek, akkor szereljék össze a német kortársuk autóját idehaza, vagy pedig mossák le a német kortársuk autóját vendégmunkásként odakint ez jelenleg a Fidesznek az ajánlata. Pedig, még emlékszem, volt önöknek egy olyan molinója, hogy „Nem leszünk gyarmat!”, de itt van egy ellentmondás a molinó szövege meg a magyar valóság között, és ez nagyon sajnálatos. Merthogy a legjobb állásokat azok kapják, akik a legmagasabbra értékelt végzettséggel rendelkeznek. Magas fizetést mérnökök, programozók, elismert kutatók, orvosok, ügyvédek és még lehetne sorolni kapnak. Ezeknek az embereknek minőségi oktatásra van szükségük, ez pedig nemcsak az óvodával, de már a közoktatással kezdődik el. Mindeközben a magyar iparpolitika egy időzített bomba, ugyanis a betanított munkákat már ma is gyakran a gépek végzik az emberek helyett, és ez a jövőben csak fokozódni fog. A tudást fizetik meg Magyarországon a munkaadók, kedves képviselőtársak. Ma kétszer annyit keres egy diplomás, mint az, akinek középfokú végzettsége van. [[13.10]] Tehát nekünk, az új politikai generációnak az a kérésünk és az a feladatunk, hogy a magyar közoktatást helyezzük, emeljük nemzetstratégiai szintre. Ha az energiaügy érdemel egy külön minisztériumot, akkor bizonyára az oktatás is. És azért mondom ezt, mert habár a választók szerintem nem annyira érdeklődnek aziránt, hogy milyen minisztériumok vannak, de mi tudjuk azt, hogy egy kormány prioritását az tükrözi a legjobban, hogy milyen minisztériumokra osztja a feladatokat. Az önök prioritásai között az oktatás a legutolsó helyeken van az elmúlt 12 évben a legutolsókon! A tanárok, a diákok jövője és a jelene a legutolsó helyen van. Arról nem is beszélve, hogy a tanárok fizetésemelése csak mindenki után jöhet el; még el se jött, de önök az Európai Unióra mutogatnak. Orbán Viktor fizetését előbb emelték meg önök, mint a tanárokét. Fürjes Balázs államtitkári fizetését előbb emelték meg önök, mint a tanárokét, és ez szerintem szégyen, és ez szerintem gyalázat! Ezért mi arra kérjük önöket, és ha önök ezt nem teljesítik, akkor pedig mi vállaljuk, hogy az első polgári európai kormány, amelyik önök után létrejön, a korszakváltás kormánya, létre fog hozni egy önálló, autonóm oktatási minisztériumot, és a magyar oktatást szabaddá fogja tenni, digitálissá fogja tenni. Egy olyan oktatást fogunk elhozni, amiben minden magyar fiatal a felemelkedés lehetőségét fogja megtalálni, és versenyképes tudásra fog szert tenni ebben a globalizált gazdaságban és ebben a globalizált világban. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Nem egészen fél évvel ezelőtt szembesültünk azzal, hogy milyen minisztériumi struktúrában gondolkodik a kormány. Mi alapvetően még megengedők is vagyunk ebben a kérdésben. Akkor is elmondtuk, hogy lényegében a miniszterelnök felelősségi köre az, hogy milyen munkamegosztás mentén képzeli irányítani az ország dolgait, tehát ha a miniszterelnök, illetve közvetve a kormány kigondol egy struktúrát, akkor nincs okunk nem támogatni; ne ezen múljon, ne lehessen az ellenzék ellenkező magatartására fogni az esetleges kudarcokat. Ezen a hozzáállásunkon most sem változtattunk. Valóban, sokkal inkább zavaró az, ami az egyébként nem is annyira egyszerű javaslatban nem szerepel. A Gazdaságfejlesztési Minisztérium is vitaképes lenne önmagában; a hiányzó dolgok az idegesítőek, főleg a magyar közoktatás napján. Brenner Koloman kiváló képviselőtársam, barátom, aki itt van mellettem, számtalan alkalommal beszélt arról, hogy az oktatás ügye mennyire és milyen fokon érdemelne meg egy önálló intézményrendszert és sokkal kiemeltebb figyelmet. Az önálló oktatási minisztérium kérdésköre is egy legitim vita, egyébként nagyon hosszú idő óta. Ugyanezt gondolom egyébként az egészségüggyel kapcsolatban, az egészségügyi kérdésekről is: ott sem biztos, hogy a felelősségi körnek az utóbbi években tapasztalható összevissza dobálása használt volna a folyamatoknak, de erről a két témáról képviselőtársaim viszonylag széles körben értekeztek. Ami viszont egyértelműen látható és látványos, az a kormányzat energiapolitikájának kudarca és annak gyakorlatilag a beismerése. Erről szól ez a nap. Ez a nap, az önálló Energiaügyi Minisztérium felállítása lényegében az eddigi politika kudarcának a felismeréséről és beismeréséről szól. És azt is látjuk, hogy szűk fél évvel vagyunk a választások és a minisztériumi struktúra felállítása után, tehát viszonylag rövid időn belül derült ki a kormány tervéről az, hogy kudarcos, nem sikerült. Látható, hogy a rezsiszámlák és a rezsikiadások piacosítása kapcsán vagy részleges piacosítása kapcsán is nagyon komoly kérdések feszülnek egymásnak. Itt van velünk egy felkészült államtitkár: én elvárom a válaszát azt illetően, hogy az emelkedett, tehát részben piacosított rezsiszámlák magasabb áfatartammal bírnak, tehát ha magasabb a számla összege, abban több az áfa, magyarán, önök több adóbevételt realizálnak és több pénzt, ha úgy tetszik: extraprofitot tudnak elkölteni. Vane ön szerint bármifajta erkölcsi, gazdasági gátja, akadálya annak, hogy ezt a realizált extra bevételt az érintett családoknál hagyják? Ha viszont nincs ilyen akadály, akkor kérem, intézkedjenek vagy azt illetően, hogy a rezsiszámlák áfatartamát csökkentsék ez egy nagyon komoly energiaügyi előrelépés lenne a családok tekintetében , vagy pedig arról, hogy az extra módon beszedett áfát, adóbevételt forgassák vissza az érintettek, a magyar családok felé. Nagyon sokat beszéltünk egyébként a rendszerhasználati díjak megemelkedéséről, arról, hogy mennyire idegesítő folyamat az, hogy a rendszerhasználati díj tulajdonképpen mintha az energiahordozók áremelkedését követte volna, sokszor kívülről úgy tűnik, hogy teljesen indokolatlan módon, de, államtitkár úr, az önök kudarcos energiapolitikájának egy statisztika a legerősebb bizonyítéka. Az Európai Unió államain belül, jellemzően nyugatabbra, én nem szoktam ezeket az államokat mintaként felhozni, de azért az összevetés kedvéért egy adatot engedjen meg nekem, a polgárok átlagosan a jövedelmük 6-8 százalékát fordítják rezsijellegű kiadásokra. Ez a 6-8 százalékos jövedelem, amit rezsire költenek, most a válság alatt fölment 10-12 százalékra, tehát mérhető növekedésről beszélünk, de egy ott élő polgárnak a teljes jövedelméből, mondjuk, az egytizedet kell most már energiaügyekre fordítania. Persze, átlagról beszélünk, a statisztika mindig vitaképes, én ezt elismerem, de nézzük meg a magyar statisztikát. Itt az energiaügyi válság kirobbanása előtt egy polgár átlagosan 14-16 százalékot fordított a jövedelméből a rezsikiadásaira; ez a mostani árak mentén felmehet akár 30 százalékra. Még egyszer mondom, az említett, arrébb fekvő országoknál a válság közepén is 10-12 százalék az átlagos rezsikiadás a jövedelemhez képest, és Magyarországon ez akár 30 is lehet. A helyzet az, hogyha megnézzük csak az áram árát vagy bizonyos energiahordozók árát, államtitkár úr, most a változás alapján egy naponta változó tőzsdeértékhez mérik azt, hogy mennyiért lehet energiahordozót vásárolni, és az a helyzet, hogy ez eléggé kiszámíthatatlan szituációt idéz elő, és ezek a napi változások eleve nehezen lekövethetők. De miben határozzák meg ott az energiahordozó árát, államtitkár úr? Euróban. Na most, az a helyzet, hogy 2010-ben olyan 267 forint volt egy euró árfolyama, annyit kellett adni érte. A válság és az önök által sokat emlegetett háborús konfliktus előtt 367 forintot kellett adni egy euróért. Most ez az érték jellemzően 400 forint fölött van. Eleve azt sem értem, miért nem akarják módosítani a költségvetést, amit szintén 370 forintos euróárfolyammal terveztek, hozzáteszem egyébként, 5 százalék körüli inflációval emlékeim szerint. Tehát egészen durva a helyzet, hogy most ezt a költségvetést használjuk a következő időszakra, de ez nem ennek a napirendnek a tárgya. Ennek a napirendnek a tárgya viszont az, hogy energiaügyekben ez a kormány miért nem figyel arra, hogy a lakossági kiadások legalább valamennyire kigazdálkodhatók legyenek ilyen jövedelemszint mellett. Hogy jót is mondjak és dicsérjem önöket: a tegnapi bejelentés, ami a társasházakra, és az egyébként önálló gazdasági egységként nem mérhető háztartásokra vonatkozik, nagyságrendileg 2 ezer család számára mérhető könnyebbséget hoz, és ez pozitív. Ezt szerintem meg kell dicsérni, nem szabad a kákán is csomót keresni. Ugyanakkor van még néhány millió család Magyarországon, és az átlagos fogyasztási szint tekintetében nem túlzás kijelenteni azt, hogy a felük komoly bajban lehet. Itt 10-60 ezer forint között ingázik a minimum havi rezsiköltség-növekmény. Nagyon érdekes számokat közöl a kormány ebben az ügyben, de az biztos, hogy egy önálló Energiaügyi Minisztérium felállítása önállóan nem fogja ezt a problémát megoldani. Ha a pluszban beszedett áfát, mondjuk, az érintett családoknál hagynák, az egy nagyon-nagyon komoly segítség lenne. Értem én, hogy akkor ezt az extraprofitot nem tudná a kormány másra, más dolgokra elkölteni, de ettől függetlenül érdemes lenne végiggondolni, ez egy nagyon fontos kérdés. Ugyanakkor minisztériumi szinten nem látjuk az okát annak, hogy miért nincs, mondjuk, egy lakhatási minisztérium. Meg is mondom, hogy miért: ha lenne lakhatási minisztérium, egyébként 2010-ben azt ígérték, hogy évente az ingatlanok 10 százalékát támogatják felújítani, ebből semmi nem lett, akkor az önálló lakhatási minisztérium már olyan 2012 táján felhívhatta volna a figyelmet arra, hogy brutálisan rossz a magyar ingatlanállomány energiahatékonysága, és mondjuk, a Kádár-kockák felújítását egy szervezett programon belül akkor elkezdhették volna. Ez az az időszak, képviselőtársaim, amikor rendelkezésre állt közösségi uniós forrás a lakossági energiahatékonysági beruházásokhoz, de önök döntöttek, és a kormány úgy döntött, hogy ezt megállítja a közintézményeknél, tehát csak közintézményekre költ ebből a forrásból. Meg lehetett volna nyitni a polgárok irányába nem tették. Ha megteszik, akkor most ez az energiaügyi vészhelyzet egyáltalán nem lenne annyira súlyos, mint napjainkban, és nem lenne annyira durva, mint ahogy ez a következő hetekben-hónapokban várható. Az önálló lakhatási minisztérium képes lett volna észlelni azt is, hogy riasztóan kevés bérelhető ingatlan van Magyarországon. [[13.20]] És amikor önök ráengedték az Airbnb-t szabályozatlanul erre a piacra, akkor csodálkoztak egy-két évvel később, hogy az albérletárak felrobbantak, 100 ezer forint fölé mentek, majd 150 ezer fölé mentek. Egy szabályozatlan környezetben a kínálati szűkösség egy viszonylag makacs fogalom: ha valamiből kevés van, annak az ára robbanásszerűen fog felmenni. Ez történt a bérelhető ingatlanok piacán is. És egyébként, ha megvizsgálja államtitkár úr az új építésű lakások számát, mindig elmondják, és én is elmondom, hogy mennyire jó a kedvezményes lakásáfa, nem ebben van vita közöttünk. De volt olyan kormányzási időszakuk, amikor 8 ezer alá került az új építésű ingatlanok száma, ez a teljes ingatlanállomány 500 évenkénti cseréjét tette volna lehetővé az akkori adat alapján. Most egy kicsit jobban állunk, már 200 évnél tart az egész ingatlanállomány cserélődése. De talán beláthatjuk azt is, hogy egy önálló lakhatásügyi minisztérium felismerte volna ezt a problémát, jelezte, kezelte volna ezt a problémát, és most a rezsikiadásokkal kapcsolatos gondok egy része ki sem alakult volna egy olyan elképzelt helyzetben, hogyha a kormány figyel erre az egészre. Nem akarok teljesen ide nem passzoló területeket behozni, részemről egy önálló fogyasztóvédelmi minisztériuma is lehetne Magyarországnak, hiszen elképesztő a polgárok kiszolgáltatottsága a különböző nagy multinacionális hálózatokkal, cégekkel, konszernekkel szemben, és ügyfélként, fogyasztóként nagyon sokszor bizony az állampolgár húzza a rövidebbet, hogyha jogvitája támad. Az alapeset is nehéz, a jogvita anyagi fedezetének előteremtése is gondot okoz nagyon sok sérülékeny csoport esetében. Amiről még beszélnem kell, az egy bér- és munkaügyi minisztérium. Itt elhangzott már, és a tavasz folyamán is azért több ellenzéki párt ennek a fontosságát már felvetette, hiszen a munkaügyi szabályok folyamatos szigorítása, a rabszolgatörvény kiterjesztése egyértelműen növeli a munkavállalói kiszolgáltatottságot, a vendégmunkások tömeges importja pedig brutálisan fogja letörni mind a béreket, mind pedig rontani a munkakörülményeket. Ennek a kezelésére, felügyeletére egyértelműen magasabb szinten kellene beavatkoznunk, mint ahogy az most történik. Van ugyanakkor egy olyan minisztérium, amely csúcsminisztérium lehetne, és amely a legfontosabb lenne az összes közül, ez pedig egy önálló demográfiai vagy, ha úgy tetszik, demográfiai és családügyi minisztérium. Az európai politikai palettán is látják, hogy vannak ilyen példák. Magyarországon sem lenne ez teljesen tájidegen, hiszen odáig eljutottunk, és ez jó, hogy szavakban a kormány foglalkozik a demográfiai katasztrófával. Az őszintesége még nem teljes, mert nem mondja el, hogy ha a mostani számokkal megyünk tovább, amiket önök dicsérni szoktak, akkor az évszázad végére mi egy 7 milliós országban fogunk élni. Márpedig ennek az országnak az infrastruktúráját, az ellátórendszerét, de a nyugdíjrendszerét sem 7 millió főre találták ki, azok recsegni-ropogni fognak, majd bizonyos esetekben összedőlni. Tehát egyértelműen látszik, hogy a demográfia kérdésköre sokkal keményebb kihívások elé állítja Magyarországot, mint amit önök beismernek. Példának okáért egy, a kényszerből külföldön dolgozókat hazahívó, hazacsábító és lakhatással összekötött program is tartozhatna ide. Azt is látjuk, hogy a családtámogatások rendszerén is bőven lenne mit finomítani. Mi nem vitatjuk azt, hogy GDP-arányosan igen sok forrás kerül ide. Tehát nekem kicsit mindig összeszorul a gyomrom, amikor egyes ellenzéki hangadók a világhálón azzal jönnek, hogy jó, ez kevés. Nem az a baj, hogy kevés, szerintem elég forrás jut oda, és ebben ne legyen vita közöttünk. Ennek a hatékonysága és a nem hatékony felhasználása okoz óriási problémákat. Hozzáteszem, némi statisztikai svihákság azért van itt a kormány részéről. Államtitkár úr, önök a családtámogatások közé számolnak több mint 200 milliárdos tételben a „Nők 40” programra elkülönített forrásokat, ami nagyon fontos, én támogatom, és közvetve harmadik lépcsőben azért van köze a családtámogatásokhoz, mert ha egy nagymama képes emiatt többet unokázni, akkor ez jó, csak nincs olyan statisztikai rendszer a világban és olyan költségvetés sem, ahol ezt a családtámogatások soron próbálnák eladni a közvéleménynek. Ott őszintén elmondják, hogy ez egy más jellegű kedvezmény. Tehát érdemes lenne azt a képet is látni, hogy mennyi a valódi családtámogatás, és jó lenne ezt az egész rendszert inflációkövetővé tenni. A családi pótlék tekintetében is, sokszor már unják az ellenzéki kollégák is, mindig elmondom, hogy kicsit fázom, amikor ilyen alanyi jogú, segélyjellegű dolgokat osztogatunk, és Arató képviselőtársam túlzott paternalizmussal szokott ilyenkor megvádolni. Ezt most is vállalja, úgy látom. Én viszont vállalom ezt a paternalizmust. Tehát a gyermekek érdekében én úgy dupláznám meg a családi pótlékot, hogy egy családi kártya nevű eszközön csak alapvető élelmiszerre, gyermeknevelési cikkekre elkölthető módon, de a hezitáló ellenzéki képviselők bizalmának megnyerése érdekében szeretném elmondani, hogy a gyermek szellemi és kulturális fejlődését célzó szolgáltatásokra is elkölthető módon szeretnénk megduplázni a családi pótlékot, tehát egy viszonylag széles termékskálát lehet felölni ezzel. Az a közös bennük, hogy csak a gyermek érdekkörében hasznosulhatnak. Tehát azt látjuk, hogy egy demográfiai minisztérium ezekkel a szakkérdésekkel is foglalkozhatna, mert ezek a viták, legyen ön is őszinte, elmaradnak közöttünk. Tehát a politikai bunkósbotok itt röpködnek, sokszor a mi részünkről is, de ezek a nemzetstratégiai viták elmaradnak. És ha önök komolyan gondolják a minisztériumi struktúra őszinte átalakítását, akkor a legfontosabb nemzetstratégiai kérdéseket nem kerülhetik meg, és úgy látom, hogy arcátlan módon megkerülik ezt most már több mint 10 éve, 12 éve. Itt lenne egy lehetőség, hogy ezen változtassanak. Én tehát arra kapacitálom és arra szólítom fel önöket, persze saját hatáskörben, gondolom, a miniszterelnök úr elképzelései alapján itt most van fél év elteltével egy új struktúra, mi ezt általában tiszteletben szoktuk tartani, hiszen ha önöknek nem sikerül, akkor ne hivatkozhassanak arra, hogy az ellenzékiek miatt nem dolgozhattak olyan munkarendben, amilyenben akartak. De igyekezzenek önök is meghallani a mi jobbító szándékú észrevételeinket, és ezeken a kulcsterületeken, bár tudjuk, hogy nem minden azon múlik, hogy vane önálló minisztériuma, de mégis azért ez egy szimbolikus erejű lépés, a lakhatás, a demográfia, a bér- és munkaügy, az egészségügy és az oktatás terén is legitim vitaalapot képez, hogy legyen egy önálló minisztérium. Én pedig minden említett esetben küzdeni fogok azért, hogy önálló és minisztériumi szinten legyenek képviselve ezek a sorskérdések majd egy leendő, a nemzeti érdekeket minden tekintetben képviselő kormányban. Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Brenner Koloman tapsol.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Szabó Rebeka képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Elhangzott, hogy valóban a minisztériumi szerkezet a kormány dolga, de hát azért vagyunk itt, hogy most erről véleményt mondjunk. Őszintén szólva nekem az első gondolat, ami eszembe jut, hogy meglehetősen, nem is tudom, mondanám, hogy vidám, de hát inkább tragikus azt hallgatni, hogy a kormánynak és államtitkár úrnak mindenről a brüsszeli szankciók jutnak eszébe, bármi történik most Magyarországon, úgy látszik, bármit csinálnak a minisztériumokkal is, biztos, hogy annak is a szankciók az okai, és hogy a szankciókban keresendő mindennek az eredője. Én azt gondolom, hogy szerintem ez egy elég furcsa dolog, számomra ez, mondjuk, hogy új információ lenne, ha igaz lenne, de nem hiszem, hogy így van, de szerintem minden gondolkodó ember hasonlóan vélekedik. De mondjuk, ha feltennénk, hogy igaz, és tényleg a szankciók lennének az okai annak, hogy most létre kell hozniuk ezt az új minisztériumot, akkor talán a brüsszeli szankciók tehettek arról is, hogy Orbán Viktor még 2014-ben megállapodott Vlagyimir Putyinnal a soha fel nem épülő, kilenc év alatt még a tervezőasztalig sem eljutott Paks II. atomerőműről. És tudjuk, hogy 2014 volt az az év, amikor Oroszország erőszakkal elszakította a Krímet Ukrajnától, illetve Donyeck és Luhanszk megyék egy részét. 2014 volt az az év is, amikor az Európai Unió egyébként írásba foglalta azt az új energiabiztonsági stratégiáját, amely kimondta, hogy az Európai Unió legnagyobb energiabiztonsági kockázatát az orosz importfüggés jelenti. Nos, ebben az évben erről az jutott az eszébe a magyar kormánynak, hogy akkor gyorsan kötnek egy olyan szerződést, amiben Oroszország lesz a legmegfelelőbb partner egy új atomerőmű felépítéséhez, és nem is csak Oroszország, hanem maga az a Roszatom lesz a partner, ami gyakorlatilag nem is csak egy cég, nem is csak egy vállalat, hanem egy minisztériumi rangú katonai ipari komplexum, és többek között azoknak az atomfegyvereknek is a gyártója, amelyekkel Oroszország most éppen Európát és az egész világot fenyegeti. Tehát valóban, szerintem ez egy szuper ötlet volt, de ha valaki nem érti az iróniát, akkor elmondom úgy is, hogy nem, szerintem ez egy borzalmasan rossz ötlet volt, és ez veszélyezteti Magyarország energiabiztonságát és egyébként a geopolitikai helyzetet is. Nyilván akkor önök szerint a brüsszeli szankciók tehetnek arról, hogy Orbán Viktor és kormánya az orosz energiától való túlzott függést egy titkos tartalmú, hosszú távú gázszerződéssel kívánta még meghosszabbítani. Mi nem tudhatjuk pontosan, hogy mi van ebben a szerződésben, de az már kiderült, hogy a magyar emberekre nézve ez egyértelműen hátrányos, hiszen többet fizetünk a méregdrága orosz gázért, mint ha azt az európai gáztőzsdén vásárolnánk. Ez azt jelenti, hogy gyakorlatilag Magyarország veszi a legdrágábban a gázt az összes európai ország közül. Amikor az emberek fizetik a jóval drágább energiaárakat, a drága áramárat, a még drágább gázárat mert önök elhazudták a rezsicsökkentést már a tavaszi kampányban, valószínűleg tudták, hogy nem fogják tudni tartani, de hát ezt a kampányban mégsem lehetett bevallani, de utána nyáron rögtön megszüntették ezt , gyakorlatilag ennek következtében most még több ember néz szembe az energiaszegénységgel, még több ember néz azzal szembe, hogy nem tudja kifizetni az energiaszámláját. [[13.30]] Ezért is van, hogy a Párbeszéd amellett, hogy energiahatékonysági felújítást kér a kormánytól, emellett azt is javasoltuk, hogy családonként, illetve személyenként olyan családokban, ahol nem érik el az átlagjövedelmet, 200 ezer forinttal a kormány segítse a rezsi kifizetését egy rezsiutalvány formájában. Ez a Párbeszéd javaslata, erre önök eddig nem reagáltak pozitívan. Mindenesetre, ha hinnénk önöknek, igen, Orbán Viktornak, akkor biztosan az is Brüsszel és a szankciók hibája lenne, hogy Magyarországon 2010 óta nem adtak ki engedélyt szélerőművek felépítésére. Ez nagyon fájó több szempontból, különösen azért, mert ez egy nagyon jól hasznosítható megújuló energiaforrás lenne, és egyébként kifejezetten olcsón tudják termelni a szélturbinák az áramot, különös tekintettel a már most létesíthető, újabb generációs, sokkal hatékonyabb szélturbinákra. Sőt, ha egyébként az önköltséget nézzük és arányosan számoljuk, akkor feleannyiért termelik az áramot, mint Paks, de úgy látszik, önöknek nem kell a szélenergia. Biztosan a brüsszeli szankciók is a hibásak azért persze, tudjuk, hogy nem, hiszen ez előbb történt, de most nyilván az önök érvelését vagy az önök gondolatmenetét próbálom követni , hogy az Orbán-kormány megadóztatta a napenergiát, megadóztatta a napelemeket, illetve nem olyan régen konkrétan a háztartási napelemeket kizárta a hálózatból, amivel gyakorlatilag ellehetetleníti a lakossági napenergia-használat fejlődését, és ellehetetleníti azt, hogy az emberek, akik legalább megtehetik, biztonságban legyenek és ellássák magukat energiával. Ez egy hatalmas hiba ebben a helyzetben. Biztosan önök szerint Brüsszel a hibás azért is, hogy a lakások hőszigetelését önök 12 éve szabotálják. Azokat az európai uniós pénzeket, amelyek korábban bejöttek, nem fordították lakossági energiahatékonyságra, nem fordították olyan vissza nem térítendő támogatásra, amelyekkel az emberek házait szigetelték volna, és emiatt most nem az utcát fűtenénk. Most lesz egy új Energiaügyi Minisztérium, aminek az élén egyébként, úgy tűnik, hogy egy olyan oligarcha fog állni, aki korábban hasznot húzott az állam energia-nagykereskedelmi monopóliumából. Mindenesetre akkor azt kérdezem, hogy vajon helyre fogjáke hozni ezeket a stratégiai hibákat. Tehát akkor megszűnik majd a szélerőmű-tilalom, megszűnik az értelmetlen napelemadó, újra be lehet majd táplálni a napenergiát a hálózatba, végre nekiállnak fejleszteni az elektromos hálózatot, végre nekiállnak villámgyorsan szigetelni a lakóépületeket, hogy az emberek egyrészt ne fagyjanak meg, másrészt hogy valóban úgy legyen alacsonyabb a rezsijük, hogy emellett az a környezetre se legyen káros, tehát ne kelljen elhasználniuk azt az energiát, amit most az utca fűtésére használnak. Kérdezem akkor, hogy vajon azért kelle az új minisztérium, hogy ezeket a hibákat helyrehozzák, mert akkor azt mondanám, hogy esetleg van értelme. De ha csak az a tervük, hogy egy új arcot, egy új imidzset akarnak adni az eddigi kudarcaiknak, az eddigi nagyon-nagyon rossz energiapolitikájuknak, akkor azt gondolom, hogy egy teljesen fölösleges időpocsékolás és pénzpocsékolás is lesz ez az új minisztérium. Ugyanis ezt a bukott energiapolitikát ebben a formában nincs értelme tovább képviselni. Itt is akkor elmondom még egyszer, hogy hiába mondanak önök mást, az orosz gáz nem olcsó, hanem drága, ráadásul nem biztonságos, ki vagyunk neki szolgáltatva, és az atomerőmű sem az olcsó áramellátás biztosítéka, pláne nem akkor, ha új blokkokat kell építeni. Itt nagyon erősen különválasztanám a Paks I. meglévő blokkjait, amelyek oké, már működnek, bár azzal is látunk problémákat, hiszen a klímaválság miatt a Duna mint hűtővíz egyre nagyobb problémát jelent. Egyre kisebb a vízhozam, egyre melegebb a folyó hőmérséklete, és lesz egy pont, amikor az élővilág károsítása nélkül már nem tudják visszaengedni a hűtővizet a Dunába, és nem látom, hogy ezzel a problémával bármit kezdene a tisztelt Orbán-kormány. De nem csak ez a baj. Szijjártó Péter is, meg tegnap pont nekem államtitkár asszony is mindig elmondják, hogy önök szerint 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátását lehetne évente megelőzni Paks II.-vel. Nem tudom, honnan veszik ezt a számot, de ez a szám egy nagy hasra ütés, ez a szám egy nagy blöff, emögött nem lehet értelmes kalkuláció. Még ha szimplán a szénerőművek hasonló termelését váltanánk ki az atomerőművel, akkor sem jön ki sehogyan ez a szám. De egyébként, ha megnézzük azt, hogy egy teljes életciklust nézve egy atomerőmű szén-dioxid-kibocsátása hozzávetőleg 70-120 gramm szén-dioxid/kilowattóra, egy szélerőműé pedig 12 gramm szén-dioxid/kilowattóra, tehát legrosszabb esetben is tízszeres, tehát tízszer kevesebb szén-dioxid-kibocsátást jelent egy szélerőmű kilowattórára számolva, mint egy atomerőmű. Tehát azt állítani, hogy pusztán egy új atomerőmű építésével majd milyen sok szén-dioxidot lehet megtakarítani, ez egészen egyszerűen szemfényvesztés, és ez egy úgynevezett zöldre festés, amiben, úgy látszik, hogy az Orbán-kormány, Szijjártó Péter és önök kifejezetten ezzel próbálnak takarózni, hiszen valódi zöldintézkedéseket, valódi lépéseket a megújuló energiák irányába nem tesznek. Sőt, visszafelé tesznek, hiszen most éppen a lakossági napenergia-felhasználást lehetetlenítik el. Sajnos azt is tudjuk, hogy a magyar lakások átlagosan másfélszer annyi hőenergiát fogyasztanak, mint például az osztrákok, mert ez is egy újabb indok arra, hogy miért kellett volna az elmúlt 12 évben például folytatni a panelprogramot, és például az uniós támogatásokat valóban a lakosság javára, a lakóépületek szigetelésére felhasználni. Ezt önök nem tették meg, és ezért is van az, hogy a rezsihazugságuk, a rezsiemelésük következtében magyar családok százezreinek van problémája az energiaszámla kifizetésével. Az is kifejezetten aggasztó, ahogyan önök a klímaüggyel bánnak, és most úgy tűnik, hogy a klímaügy is az energetikai tárcához fog tartozni. Egy ideális világban, ahol egy kormány nagyon sokat foglalkozik a megújuló energiaforrások támogatásával, ennek még lehetne is helye, de mivel önöktől jobbára azt hallom, hogy szélerőmű tilos, a napenergiát most nem lehet használni, nosza, nyissuk meg a lignitbányákat, és termeljünk több lignitet! Szóval, én azt mondom, ezzel a hozzáállással jobb lenne, ha a klímaügy nem az energiatárcához kerülne, mert nem tudom, hogy akkor ki lesz majd ebben a minisztériumban, aki valóban szót emel a klímavédelmi szempontból fenntarthatatlan intézkedések ellen, például hogy engedélyezték védett erdőkben, magántulajdonú, de védett és Natura 2000-es erdőkben a tarvágást; hogy azt ösztönzik, hogy nedves fával tüzeljenek az emberek ahelyett, hogy nem tudom, a hőszivattyúkat támogatnák. Tehát gyakorlatilag egy csomó fenntarthatatlan intézkedésük van, és attól tartok, hogy ezt a gyakorlatukat ebben a minisztériumban senki nem fogja ellenezni, hiszen majd a klímaügy is abból fog állni, hogy önök a lignitbányákat próbálják népszerűsíteni, úgyhogy szerintem ez egy nagyon-nagyon rossz irány. Nem tudom, például azt ki teszi szóvá, hogy állami magángépekkel repked például miniszterelnökünk a nemzetközi futballmérkőzésekre, a létező legfenntarthatatlanabb szokásokat mutatja fel példaként annak a magyar lakosságnak, amelyiktől egyébként Brüsszelre meg a szankciókra mutogatva kér takarékoskodást meg fagyoskodást. És például csak így megemlíteném, hogy nem tudom, tudjáke önök, mennyit fogyaszt az a két magángép, amellyel Orbán Viktor és Szijjártó Péter ugyanabban az időben, de külön-külön repültek Szamarkandba a türk csúcsra. Tehát például ennyi fosszilis üzemanyaggal hónapokig lehetne üzemeltetni egy kisebb falu összes közintézményét. Tehát önök a lakosságtól kérnek takarékoskodást, de egyáltalán nem úgy tűnik, hogy saját magukon takarékoskodnának. És itt most zárójelben mondom, hogy talán Kocsis Máté aranyhalait nem nagyon tudnám idevenni, mert az is több mint vicces volt sajnos. Tehát, ha már említettük azt, hogy milyen más minisztériumokra lenne még szükség, én szeretném a már említettek mellett hangsúlyozni, hogy mi környezetvédelmi minisztériumot szeretnénk. Tőlem nevezhetik környezetvédelmi és klímaügyi minisztériumnak, vagy környezet- és természetvédelmi minisztériumnak, vagy klímaválság ellen fellépő minisztériumnak, ezt önökre bízom, de mindenesetre nagyon fontos lenne, hogy a környezet- és természetvédelmet és a klímavédelmet valóban képviselje már végre valaki a magyar kormányban. Még 2010-ben önök azt ígérték, hogy bár nem lesz külön környezetvédelmi minisztérium, de ennek az ágazatnak a súlya nem fog csökkenni, de az a helyzet, hogy az elmúlt 12 évi kormányzásuk alatt folyamatosan csökkent ennek az ágazatnak a képviselete, folyamatosan egyre romlott a környezet- és természetvédelem helyzete. És bár nyilván vannak még valahol elkötelezett emberek a Fidesz-kormányban is ebben a témában, gyakorlatilag szavuk nincsen, és sorra jönnek be azok a törvényjavaslatok, most éppen ma fogunk szavazni a vagyontörvény keretében a védett területek eladásáról; tehát sorra jönnek be az olyan törvényjavaslatok, amelyek azt jelzik, hogy önök két lábbal tiporják a környezet- és a természetvédelem és a klímavédelem ügyét is. Nincs felelőse a magyar kormányban most a fenntarthatóságnak és a klímavédelemnek, s mindezt abban az országban, ahol évente tízezrek halnak meg, százezrek válnak beteggé a légszennyezés miatt; ahol gyakorlatilag tarvágják a védett erdőket is; ahol tudjuk, hogy a miniszterelnök-helyettes hobbija a vadon élő állatok lelövöldözése, és a miniszterelnök közpénzből multimilliárdossá lett telekszomszédja az egyik legnagyobb környezetszennyező. [[13.40]] Tehát ebben az országban gyakorlatilag nincs érdemi képviselete a környezetvédelemnek, és most egy elhibázott irányú és struktúrájú minisztériumot akarnak létrehozni. Úgyhogy én azt gondolom, hogy ideje, és remélem, egyre több választó fogja azt felismerni, hogy ennek az egész kudarcos szakpolitikának messze nem a brüsszeli szankciók az oka. Önök most ezt bűnbakként használják, és mindenre próbálják ráfogni, de az a helyzet, hogy itt személyesen Orbán Viktor és az Orbán Viktornak mindenben bólogató Fidesz- és KDNP-frakció az, aki rossz döntéseket hoz, és emiatt tart ott Magyarország energiahelyzete, energiapolitikája is ott, ahol; hogy gyakorlatilag nemcsak a klímavédelem terén vagyunk sereghajtók, de a megújuló energia terén sem értünk el fejlődést. És az energiahatékonyság terén is nagyon rosszul állunk, és a lakosság még rengeteg rezsit is fizet. Úgyhogy én őszintén szólva mivel jót szeretnék az országnak, és jót szeretnék a magyar lakosságnak, nagyon örülnék neki, ha az új minisztérium orvosolná ezeket a hibákat. Tartunk tőle, hogy nem fogja, de mindenesetre figyelni fogjuk, és igyekszünk mint Párbeszéd, mint zöldpárt továbbra is minden alkalommal felhívni arra a figyelmet, hogy egy XXI. századi európai országban az energiapolitikának milyen irányba kéne haladnia. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Toroczkai László képviselő úr, a képviselőcsoport frakcióvezetője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném mindenekelőtt leszögezni, hogy mind az Energiaügyi Minisztérium, mind a Gazdaságfejlesztési Minisztérium indokolt, mint ahogy indokolt az is, hogy az Építési és Beruházási Minisztériumot átnevezzék Építési és Közlekedési Minisztériummá. Nem ezzel van a bajunk, hanem azzal van a bajunk, hogy már megint kiderült, hogy a Fidesz-kormány ad hoc kormányzást végez. Ugye, 2010-ben nyolc minisztériummal indult a kormányzás, most majd lesz tizenkettő, miközben olyan fontos területek, mint az oktatásügy és az egészségügy még mindig nem rendelkezik külön minisztériummal. De ennél is van nagyobb probléma, ami rendszerszintű probléma. Az elmúlt tizenkét évben azt láttuk, hogy miközben évek óta teljesen világos volt az, hogy az önellátás felé kellene elmozdulni akár az energiaügy, akár a gazdaság területén, a kormány semmit nem tett ennek érdekében. Látjuk, hogy most, amikor hivatkozik ugyan az ukrajnai háborúra, és hivatkozik a brüsszeli szankciókra, amelyeket szeretném hangsúlyozni szinte kivétel nélkül gyakorlatilag támogat és megszavaz az Orbán-kormány, egészen a versailles-i kormányfők csúcstalálkozója óta; tehát miközben erre hivatkozik a kormány eléggé álságos módon és a szokásos kettős beszédet fenntartva, aközben ez szemfényvesztés és hazugság, ugyanis tizenkét évvel ezelőtt is, a gyalázatos, balliberális kormányok után láttuk, hogy hova vezetett az ő gazdaságpolitikájuk A probléma az, hogy az Orbán-kormány ugyanezt a gazdaságpolitikát folytatta. Az elmúlt tizenkét évben gazdaságfejlesztés címén semmi más nem történt, mint hogy fönntartotta az elmúlt évtizedek gazdaságpolitikáját, azt az elhibázott gazdaságpolitikát, aminek láttuk a Gyurcsány-kormány és a Bajnai-kormány alatt is többek között az volt az egyik jellemzője, hogy sokkal jobban támogatta a globális nagyvállalatokat, mint a hazai, akár a kkv-szektort, a hazai vállalkozásokat. Hát, ezt még meg tudta fejelni az Orbán-kormány az elmúlt tizenkét évben, és még több pénzzel támogatta ezeket a multinacionális cégeket. És itt az elmúlt hónapok során az azonnali kérdéseimre adott miniszterelnöki válaszokból kiderült az, hogy nem is akar változtatni az Orbán-kormány ezen a politikán. Miniszterelnök úr világossá tette, hogy szerintük jó szó szerint ezt mondta nekem, hogy szerintük jó ez a gazdaságpolitika; és jó az, ami most például Debrecenben zajlik, ahol a BMW-beruházást 120 milliárd forinttal támogatja a kormány, miközben több mint 400 hektár kiváló termőföld megsemmisül. És nem tudjuk, hogy meddig marad itt a BMW, nem tudjuk, hogy azonkívül külföldi, olcsó vendégmunkásokkal hajtjáke végre ezt a beruházást, ennek a kivitelezési szakaszát, vajon kik fognak majd ott dolgozni. Élünk a gyanúperrel, hogy többnyire nem magyarokat fognak majd alkalmazni a BMW-nél sem, mint ahogy egyre több helyen most már ezt látjuk Magyarországon. Ha ez a gazdaságpolitika, ha a kormány ezt szeretné folytatni, akkor teljesen indokolatlan akár új minisztériumot, Gazdaságfejlesztési Minisztériumot létrehozni. Ha szeretne változtatni a kormány ezen az irányvonalon, és például azt az 1000 milliárd forintot, amit most szeretnének állítólag a magyar gazdaságba belepumpálni, mondjuk nem ezeknek a globális nagyvállalatoknak szeretné odaadni, ha például a digitális adót hajlandó lenne kivetni azokra a globális techóriásokra, akiket Ausztria meg mer adóztatni valamiért az Orbán-kormány Magyarországon nem mer megadóztatni , akkor jó, hogyha van Gazdaságfejlesztési Minisztérium. Hogyha ugyanezt a politikát fogják folytatni, akkor a BMW, az Audi vagy akár a Facebook támogatására nem kell fenntartani külön minisztériumot. Ugyanez a problémánk az energiaüggyel is. Az elmúlt tizenkét évben a kormány semmit nem tett annak érdekében, hogy valamilyen szinten önellátóak legyünk, legalább az energiapolitika tényleg valódi függetlenséget vagy szuverenitást tudjon Magyarországnak biztosítani. Nagyon érdekes, hogy most, amikor lehet hivatkozni az ukrajnai háborúra és a brüsszeli szankciókra, amelyeket hangsúlyozom rendre megszavaz az Orbán-kormány, akkor hirtelen a MOL is új kőolajmezőket talál. Most éppen Vecsés mellett találtak egy olyan új kőolajmezőt, ami kiválthatja akár az elöregedő algyői olajmező által okozott kiesést is. Nyilvánvalóan az elmúlt tizenkét évben nem tettek erőfeszítéseket, és a kormány nem bátorította a MOL-t, hogy tegyen ilyen erőfeszítéseket, hogy nézzük meg, hogy milyen földgázkészlettel rendelkezik valójában Magyarország, hogy valójában annak a kitermelése, kiaknázása megérnée vagy jobban kifizetődő lennee mint akár külföldről hozni az energiaforrást. Nem tettek ilyen erőfeszítéseket, és nem támogatták ezt sem. Most hirtelen látjuk, hogy mégiscsak van olaj Magyarországon, és nyilvánvalóan tudjuk, hogy van földgáz is még Magyarország alatt. Aztán mi azt is elmondtuk már nagyon sokszor, hogy mi a hibrid energiapolitikában tudunk gondolkodni, amely nem utasítja el a zöldenergiát, nem utasítja el a megújuló energiát, de az nem elég, hogy azt mondjuk, hogy legyenek beruházások vagy mondjuk, nem tudom tegyünk a házunk tetejére napelemet, azt is támogatni kell, hogy ezt az energiát tárolni tudjuk. Látjuk, hogy most éppen a visszatáplálást, a napelemek, a napenergia esetében a visszatáplálást szünteti meg a kormány, mert az elmúlt tizenkét évben nem gondolkodott például az energiatárolás kapcsán arról, hogy hogyan lehetne a megújuló energiát is minél nagyobb számban itt tartani és bevinni a rendszerbe, viszont a rendszerhasználati díjat ha már a rendszerről beszélünk nagyon nagy lendülettel, folyamatosan emeli a kormány. Ha tehát ez lesz az energiapolitikája a kormánynak, miközben hosszú évek óta tudtuk, hogy elhibázott volt akár az az európai uniós szintű energiapolitika is, amit Brüsszel vagy akár a német kormány képviselt, amely ki akarta teljesen vezetni az atomenergiát, miközben tudjuk, hogy konstans energiaellátásra igenis ez alkalmas, a szélenergiát bármennyire is támogatjuk, nyilvánvalóan nem lehet konstans energiának tekinteni, tehát évekkel ezelőtt lehetett tudni, hogy ez a brüsszeli energetikai politika nyilvánvalóan elhibázott. Hogyha a kormány tehát nem valamiféle új és kifejezetten hibrid, olyan megoldásokat keres, amelyek elsősorban Magyarország energiafüggetlenségét, hazánk szuverenitását szolgálják, és megpróbálja itt tartani ugyanúgy az energiát, mint ahogy a vizet meg kéne tartani; ha már az itt tartásról beszélünk, ahelyett, hogy engedjük, hogy a Dunán, a Tiszán keresztül kifolyjon innen a víz, aztán utána meg olyan aszályos éveket követően, mint akár az idei, óriási bajban van a magyar gazdaság, a magyar mezőgazdaság; ha tehát a kormány nem kezd el ilyen stratégiai kérdésekről nemcsak gondolkodni, hanem végre a megvalósítás szakaszába átlépni, akkor Energiaügyi Minisztériumra sincsen szükség. Tehát az a nagyon nagy kérdés, hogy mit akar a kormány, akare változtatni az eddigi energiapolitikáján, akare változtatni az eddigi gazdaságpolitikáján. Ha akar, akkor indokolt lehet ez a két minisztérium. De ettől függetlenül továbbra is azt mondjuk, hogy vannak olyan minisztériumok, amelyek fölöslegesek. Ha egyszer van egy Miniszterelnökség, akkor legyenek már szívesek megoldani a Miniszterelnökséghez tartozó kérdéseket. Ezen a minisztériumon belül Miniszterelnöki Kabinetirodára nincsen szükség külön minisztériumként. De még egyszer hangsúlyozom: oktatásügyre és egészségügyre, két ilyen kardinális kérdésre mindenféleképpen kellett volna, hogy tervezzenek minisztériumot. Ez gyalázat, és hosszú távon Magyarország jövőjét veszélyezteti, hogy nincs oktatásüggyel és nincs egészségüggyel, két ilyen rendkívül fontos területtel foglalkozó minisztérium a mostani javaslatban, törvénymódosításban sem. Aztán még néhány szót arról, hogy azzal kezdtem, hogy indokolt, hogy az Építési és Beruházási Minisztériumot átkereszteljék Építési és Közlekedési Minisztériummá. Ugye, ez nyílt beismerése annak, hogy nincsenek és nem is lesznek, nem is terveznek nagyon beruházásokat Magyarországon. Tudjuk, és ismerjük a kormány csatáját Brüsszellel, ettől függetlenül azért beruházásokra szükség van, és nyilvánvalóan látjuk azt is, hogy jelenleg a kormány szinte minden brüsszeli elvárásnak meg akar felelni, nemcsak a szankciókat szavazza meg folyamatosan, hanem úgy látszik, hogy azokban a politikai kérdésekben is engedni fog a kormány a kommunikációja ellenére, amelyekről tudjuk, hogy nagyon rosszak a magyarságnak, nagyon rosszak az európai nemzeteknek. Tehát előbb-utóbb valószínűleg lesz majd uniós forrás. [[13.50]] De ez nyílt beismerése, hogy a kormány tehát nem tervez beruházásokkal, itt nagyon komoly fejlődésre nem lehet a következő években számítani. Ami a közlekedést illeti, örülünk, hogy megjelent egy minisztérium nevében a közlekedés. Szerintem minden magyar pontosan tudja, tisztában van azzal, hogy milyen a közlekedési helyzet Magyarországon; akár a közutak állapotára gondolunk, akkor elképesztő tapasztalataink vannak, akár a saját szűkebb pátriámból hadd említsem meg azt, hogy nem tudom, az Európai Unió külső schengeni határszakaszán hol van olyan minőségű út, mint például az Ásotthalom és Bački Vinogradi de azt mondjuk magyarul, tehát Királyhalom nemzetközi határátkelőhelynél, ahol 600-700 ezer ember kel át, magyar és külföldi állampolgár minden évben, a röszkei után már a második legnagyobb forgalmat bonyolítja ez a határátkelőhely, és még a Kádár-rendszerben, valamikor jóval az én megszületésem előtt építettek oda egy utat, ami a tanyavilágba vitt, néhány tanyát próbáltak ezzel elérni, na, most azon bonyolódik a 600-700 ezer ember forgalmát lebonyolító nemzetközi határátkelőhely forgalma. Szerintem ez több mint ciki Magyarország számára, hogy valaki a Balkán felől belép Magyarország és az Európai Unió területére, és sokkal rosszabb állapotokat tapasztal, mint Szerbiában vagy a Balkán más országaiban. Úgyhogy indokolt, mert nyilván minden megyéből, Jász-Nagykun-Szolnok vármegyéből, Békés vármegyéből, Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyéből, nagyon-nagyon sok vármegyéből el tudjuk mondani ugyanezeket a tapasztalatainkat. Tehát nagyon jó lenne, ha itt nemcsak arról szólna ez a módosítás, hogy törölni kellett a „beruházás” szót a minisztérium nevéből, hanem ez arról szólna, hogy tényleg foglalkozni fognak a közlekedéssel, hiszen még akkor nem beszéltem arról, hogy mi a helyzet a vasúttal, mi a helyzet a buszközlekedéssel, nem beszélve a tömegközlekedésről, hogy milyen állapotok vannak ma Magyarországon. Tehát ha ezek a módosítások valóban lényegi változásokat hoznának, és elkezdene a kormány foglalkozni azzal, hogy a magyar nemzetgazdaságot építse fel, hogy mondjuk, az ezermilliárd forintot odaadja azoknak a magyar családoknak, amelyek családi gazdaságot szeretnének réspiaci termékek előállítására létrehozni, aminek van fizetőképes felvevőpiaca az Európai Unió főként nyugati felében, ha ilyenekre adná ezt a rengeteg pénzt a kormány, akkor azt mondjuk, hogy legyen Gazdaságfejlesztési Minisztérium, hiszen óriási szükség lenne egy hatalmas fordulat végrehajtására a magyar gazdaságban. Ha tényleg az lesz, amit a miniszterelnök úr sajnos nekem itt mondott a kérdésemre, tehát hogy marad az eddigi gazdaságpolitika, akkor a BMW támogatására, azt gondolom, hogy nem kell létrehozni külön minisztériumot. Ha az energiaügy tekintetében tényleg lesz változás, hibrid megoldásokat is támogatni fognak, és megpróbálják kiaknázni, feltárni a Magyarországon hozzáférhető lehetőségeket, mint ahogy most a MOL megtalálta hirtelen a vecsési olajmezőt, akkor tudjuk támogatni. Ha a kormány továbbra sem tesz efelé mutató javaslatokat, vagy nem látunk ilyen lépéseket, akkor nem tudjuk ezt támogatni. Mint ahogy azt sem tudjuk támogatni főleg így a közoktatás napján , hogy az oktatásügynek, az egészségügynek nem szentel a kormány külön minisztériumot. Ez a mi problémánk ezzel a törvénymódosítással. És főleg az a problémánk, hogy még mindig azt látjuk, hogy a kormány ad hoc módon politizál. Köszönjük szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hallgatom itt az előttem felszólalókat, és én azt gondolom, helye van annak, hogy tegyünk egy helyzetértékelést, hogy milyen súlyos válságot élünk meg, és annak is, hogy értékeljük azt, a kormánynak milyen felelőssége van ennek a helyzetnek a kialakulásában vagy a súlyosságában. Fontos azt is nézni, hogy ennek a kormánynak, ha a 2022-es választásokat nézzük, milyen felelőssége van, a 2010 utáni kormányzati időszaknak, és arról is beszélnünk kell, hogy milyen felelősség terheli a 2010 előtti kormányokat, vagy mondhatjuk, hogy akár így a rendszerváltás utáni bő három évtized valamennyi kormányát. Én azt gondolom, hogy abból a helyzetből kell kiindulnunk, ahogy arra egyébként utalt is Hiller István képviselőtársam, hogy nemcsak hogy borzalmas időt vagy nagyon nehéz éveket, hanem egy egészen mély válságot élünk; és az is egyértelművé kezd válni talán most már mindenki számára, hogy ez nem egy rövid kifutású válság lesz, és valószínűsíthető, hogy a neheze előttünk van. Tehát alapvetően a válságok korába léptünk, és a válságok korában kell gondolkodnunk, cselekednünk. Itt az a kérdés, amikor erről a törvényjavaslatról beszélünk, hogy a kormány hajlandóe szembenézni azzal, hogy milyen a valóság, tehát hajlandóe helyesen, kellő mélységében értékelni a valóságot, és hajlandóe az elmúlt 12 év után, az elmúlt 12 év elhibázott politikája után végre érdemben korrigálni. Tehát nemcsak arról vane szó, hogy lemondott az egyik fontos miniszter, és utána kell állítani egy kicsit a kormányzati struktúrának, hanem valóban hajlandóke legalább most érdemben cselekedni. Én azt gondolom, azzal együtt is, hogy nyilván szkeptikusak vagyunk, hogy a kormány hajlandóe és képese egy ilyen változást végrehajtani, nekünk alapvetően ebben a helyzetben sokkal inkább feladatunk most az elmúlt időszak kormányzásának a kritikája helyett a jövőbe tekinteni, és keresni azt a választ, amire egyébként Hiller István utalt is, hogy értie a kormány a jövőt, értjüke mind mindannyian jövőt, és tudunke világos utakat megfogalmazni, világos javaslatokat letenni. Az egészen rémisztő egyébként, hogy ilyen összetett és súlyos válságos időszakban mivel szembesültünk itt. Bő egy héttel ezelőtt, talán tíz nappal ezelőtt egy vitát folytattunk a nukleáris biztonság kérdéséről, vitát folytattunk a nemzeti környezetvédelmi programról, és én akkor azzal kezdtem a felszólalásomat, hogy ijesztő, hogy nem tudjuk, vane éppen illetékes minisztere ezeknek a fontos kérdéseknek; egyébként ideértve a közlekedés ügyét is, ugye, az is Palkovics miniszter úrhoz tartozott. Akkor kaptam is egy kis feddést elnök úrtól, hogy ugyan már, mi köze egy törvényjavaslat vitájához ennek. Én azt gondolom, hogy nagyon is van, mert a kormányzati teljesítményt és annak a hatásait mindannyiunk számára megítélni akkor lehet, ha érdemben látjuk és értékeljük azt, hogy miképpen működik a kormány, mit tesznek, és mit nem tesznek. Most már annyival előrébb vagyunk, hogy tudjuk, Palkovics László már nincs a helyén, lemondott, és azt is látjuk, hogy milyen struktúrában képzelik szétszedni az általa, mondhatjuk úgy, hogy gazdátlanul hagyott minisztériumot a kormányzati döntéshozók. És egyébként hozzáteszem, és azért fontos erről megemlékezni, hogy nem is meglepő az, hogy Palkovics László lemondott. Egyetlenegy példát hozok: október 27-én egy ilyen élő vitán, egy fórumon arról beszélt Palkovics László, hogy a kormány eldöntötte, hogy a szélenergiát engedélyezni fogják, ugye, energiapolitikáért felelős miniszterként ezt mondta. Majd november 2-án itt kérdeztem Orbán Viktor miniszterelnök urat, aki megcáfolta saját miniszterét, megcáfolta a felelős minisztert; és ez már nem az első alkalom volt egyébként, amikor igen erőteljes ellentmondásba került Palkovics László miniszter a kormányzati intézkedésekkel és a kormányzati döntésekkel. Nem tudom, hogy az energiapolitikát érintő legutolsó komoly csörte volte az oka a távozásának, vagy alapvető szemléletmódbeli különbség, de most már talán nem is ez az érdekes. Adja magát ez a helyzet, ahogy itt egyébként hallgattam képviselőtársaimnak egy részét is, hogy alapvetően szálazzuk szét a kormányzati munkát, a kormányzati teljesítményt, de én sokkal konstruktívabb felszólalásra vállalkozom, illetve arra készülök, hogy valóban érdemi javaslatokat próbáljak tenni annak érdekében, hogy jobb irányba lehessen most korrigálni a kormány munkáját, és nyilván megvilágítva, hogy valójában mit is kellene most tenni. Mert arról beszélt államtitkár úr, és fontos erre visszautalni, hogy az elmúlt bő fél év alapján történtek olyan változások, ami alapján korrigálni kell. Ugye, beszélt arról, hogy hatékony kormányzásra van szükség, arról, hogy itt az elhibázott brüsszeli és Orbán Viktor által kivétel nélkül megszavazott szankciók miatt van egy helyzet, és hogy alapvetően ez hozta el azt a döntést, hogy itt változás történjen. Itt volt egy kis ellentmondás egyébként, államtitkár úr arról beszélt, hogy a kormány arról döntött, hogy átalakítás lesz, a Fidesz vezérszónoka pedig arról beszélt, hogy Palkovics miniszter úr távozik, és akkor ahhoz kell valamiféle változást ilyen lekövetésként végrehajtani, de mondjuk, talán mindegy is. Na, én azt tudom mondani itt a hozzászólásom elején, hogy alapvetően rossz az a megközelítés, amivel élt államtitkár úr. Itt most nem az elmúlt fél év jelenségeivel kell alapvetően szembenézni, és nem ezekre kell valamiféle kormányzati választ adni. Itt elképesztően súlyos rendszerproblémák hatásait láthatjuk, nyilván a háborús konfliktus meg más egyéb, mondhatjuk úgy, hogy aktuális kérdések adottak, de összességében azért vagyunk ennyire nehéz helyzetben, azért élünk meg egy ennyire sokrétű válságot, mert ezek a rendszerproblémák itt vannak velünk, és ezek az elmúlt időszakban, az elmúlt években, az elmúlt évtizedben nem jobb irányba fordultak, vagy nem tett a kormány érdemi lépéseket a korrekció érdekében, hanem bizony ezeket a problémákat súlyosbította. És ha most egy kicsit szűkebben vesszük itt, ugye, az energetikai minisztérium kialakításáról van szó az egykori Innovációs és Technológiai, most legutóbb Technológiai és Ipari Minisztérium portfólióját, akkor én azt gondolom, hogy ezeknek a főbb szakpolitikai területeknek az értékelésével is nagyon sokat megtudhatunk arról, hogy mégis milyen mély ez a válság, és milyen mértékű kellene hogy legyen ez a korrekció. [[14.00]] Nekem lenne néhány kérdésem államtitkár úrhoz, de én nagyon bízom benne egyébként, hogy az a tendencia, hogy a kormánypárti képviselők az elmúlt évekhez képest sokkal lelkesebben vesznek részt szakpolitikai vitákban, ma is érvényesül, és akkor lehet, hogy ezt a kérdést, illetve ezeket a kérdéseket nem is feltétlenül államtitkár úr, hanem kormánypárti képviselőtársaim válaszolják meg, de akárhogy is történik, az mindenképpen előremutató lenne. Tehát a kérdésem az, hogy hajlandóe a kormány egyébként követni bizonyos szempontból a miniszterelnök urat, és bizonyos kérdésekben kitenni az asztalra, mondjuk, a tényeket. Ugye, én évek óta szembesítem a kormányzatot a víziközmű-ágazat helyzetével, és miniszterelnök úrtól bizony hallhattunk már legalább a probléma súlyát érzékeltető kijelentéseket, azzal együtt, hogy utána világossá tette, hogy két évig biztos, hogy nem akarnak erre költeni. Hajlandóe ilyen mélységben szembenézni a kormány ezekkel a problémákkal, akár a közösségi közlekedés összeomlásával, az energiarendszerünkkel? Erről is beszélt miniszterelnök úr nem olyan régen. Ezzel összefüggésben láthatjuk, hogy nagyon drasztikus és durva kormányzati beavatkozások történtek, ha csak a háztartási napelemekről beszélünk. Tehát lesze végre, vane végre esély arra, hogy érdemben a kormány egy megfelelő és valós helyzetértékelést tegyen, és ne csak egy aktuális helyzetre próbáljon valamiféle politikai kommunikációs finomhangolást elvégezni? A következő kérdésem az, hogy mi a koncepciója a kormánynak, tehát vane egyáltalán koncepciója a kormányzati átalakítással kapcsolatban, vagy valóban annyi történik, hogy nem tudom, volt valami alkudozás. Itt csak a sajtóban rebesgetnek bizonyos dolgokat, hogy volt egy szándék, hogy mennyivel alakítják át, mennyivel csökkentik a Technológiai és Ipari Minisztérium portfólióját. Azon kívül, hogy lemondott Palkovics László, vane valamiféle stratégiai elképzelése a kormánynak, hogy a közlekedés miért megy Lázár Jánoshoz, az ipar miért megy, nem is tudom már, melyikhez, a gazdasági minisztériumhoz, és miért ez a kormányzati átalakítás? Azt láthatjuk, hogy a bizonytalanság nemcsak abban a kérdésben volt tetten érhető és tapintható, hogy volte éppen két héttel ezelőtt vagy tíz nappal ezelőtt felelős miniszter vagy nem, hanem hogy lesze új minisztérium, vagy csak egy utóda lesz Palkovics Lászlónak, vagy milyen módon lesz átalakítva a kormányzati struktúra. Tehát mi a terv? Korábban nagyon határozott és világos állásfoglalásokat hallhattunk például a Paks II.-projekt kapcsán. Miniszterelnök úr sokszor kitért a válasz elől, amikor a projekt előremeneteléről kérdeztem, hogy ez van annyira bonyolult kérdés, hogy ide egy szakember kell; ugye, Süli János volt a szakember, és ő mint tárca nélküli miniszter a gazdája volt ennek a projektnek. Önkritikát gyakorolt Orbán Viktor miniszterelnök úr, vagy visszafogta magát, és ebben a kérdésben, azt mondta, kérdezzük Süli Jánost. Hát, Süli János most például nincs, és Paks II. most éppen Szijjártó Péterhez tartozik, tehát itt alapvető ellentmondásokat is felfedezünk már. Utalt már rá Toroczkai képviselőtársam, hogy egykor csúcsminisztériumi rendszerben indultak el, ezt is védte miniszterelnök úr sokáig, hogy ő ebben a struktúrában gondolkodik, de most igen erőteljesen elkezdett szaporodni a minisztériumok száma. Tehát vane koncepció, vane stratégiai elképzelés, vagy egyszerűen viszonylag gyorsan pótolni kellett Palkovics Lászlót a lemondása után? A következő kérdésem az itt nemcsak az energetikai minisztérium kialakításáról van szó, hanem jelentős feladatelosztásról, illetve a gazdasági minisztérium létrehozásáról , hogy ha csak az energetikai minisztériumról beszélünk, és önök nyilván az elmúlt éveket vagy a 2014 óta látható időszakot, tehát az Innovációs és Technológiai Minisztériumnak a működését tekintik, akkor beszélteke erről a miniszterjelölt úrral, hogy mi lesz a működési módja, mi lesz a hozzáállása ennek az új minisztériumnak. Gondolok itt arra, hogy Palkovics miniszter úr tárcája olyan alapvető ügyeket vitt, mint a víziközműkérdés, a közösségi közlekedés, az energiapolitika, a nukleáris biztonság, az iparfejlesztés, a környezetvédelem, a klímapolitika, és a többi, és ez volt az a minisztérium ennyi kritikát engedjenek is meg, nem akarok sportszerűtlen lenni egy olyan miniszterrel, aki lemondott, és nincs itt, hogy tudjon válaszolni , mondhatjuk, hogy az egyik ilyen monstrum volt, az egyik csúcsminisztérium, és mégsem lehetett vele kommunikálni. Tehát amikor volt az éves meghallgatása a miniszter úrnak, akkor lehetett, akkor végighallgatta a kérdéseket miniszter úr, érdemben válaszolt, reagált, de a kétéves miniszteri meghallgatás között egyszerűen nem volt olyan, hogy érdemi választ kicsikarhattunk volna akár itt egy parlamenti vita során ezen stratégiai ágazatok tekintetében, vagy az írásbeli kérdésünkre, és itt az ilyen politikai pufogtatáson túllépett volna a minisztérium. Tehát lesze változás ebben? Kinyílike és itt most alapvetően nem csak a parlamenti frakciókra gondolok az energetikai minisztérium majd a társadalom, a tudomány, a szakma felé, és lesze lehetőség ilyen jellegű érdemi párbeszédre? hiszen az látszik, hogy erre óriási szükség lenne. Még egy kérdés: mi lesz a hatásköre egy energetikai miniszternek, vagy ha úgy tetszik, mi lesz a súlya? Néhány nappal ezelőtt a Fenntartható Fejlődés Bizottsága ülésén a vendégünk volt az Országos Atomenergia Hivatalnak az elnök asszonya, illetve Kovács Pál energiaügyekért felelős volt államtitkár úr is, aki az energiahivatalnak az elnökhelyettese, és ott a prezentációkból, előadásokból teljesen reálisan tükröződött, hogy milyen elképesztő mértékben van Magyarország kitéve az energiaimport szükségének, tehát hogy milyen nagy mértékű a szükséglet, és ezzel szemben olyan kormányzati zászlóshajó-projekteket látunk, mint például az akkumulátorgyártás, ami brutális mértékben megnöveli Magyarország energiaigényét, energiakitettségét. Tehát ha most csökken vagy egy szűkebb portfóliójában létrejön egy ilyen energetikai minisztérium, amely például az ipar ügyét nem tudja lefedni, akkor valójában nem lesze egy ilyen szélmalomharc, hogy Magyarország energiabiztonságának a kérdését egy tárcának kellene képviselni, miközben a magyar kormány egyre inkább növeli Magyarország energiaszükségletét. Palkovics miniszter úr egy olyan példával élt, itt csak a debreceni gigantikus kínai akkumulátorgyár-projektet érintően, ahova önök, nem tudom, több tíz milliárdos, de lehet, hogy százmilliárdos nagyságrendű állami pénzt pumpálnak, hogy az ottani akkumulátorgyár energiaigénye összevethető a most működő atomerőmű egyik blokkjával, sőt azt meghaladja. Tehát amikor már most ilyen jelentős az importigény, és ilyen súlyos problémákkal szembesülünk az energiapolitikában, akkor lehete, mondjuk, kínai gazdasági érdekeknek megfelelően ilyen módon növelni Magyarország energiaszükségletét? Tehát a kérdésem konkrétan arra vonatkozik, hogy valójában milyen súlya, milyen mozgástere lesz ennek az új minisztériumnak. Az is teljesen egyértelmű, és ez kitűnt egyébként több képviselőtársamnak a felszólalásából is, hogy igazából nem is az a lényeg, hogy hogyan neveznek el egy minisztériumot, hanem hogy milyen tartalommal működik egy kormányzat. Tehát, mondjuk, adott esetben vane a kormányon belül olyan együttműködés, olyan stratégiai gondolkodás, vagy áthatjae a kormány működését az a fajta jövőbelátás, ami aztán felelős kormányzati intézkedésekben, minisztériumi döntéshozatalban tükröződik? Ezzel kapcsolatban nekem azért nagyon erőteljes kérdéseim vannak. Láthatjuk, hogy ez az új energetikai minisztérium egészen elképesztő portfólióért lesz felelős, azzal együtt is, hogy meg sem közelíti majd Palkovics László egykori minisztériumi tárcáját. Idetartozik majd a környezetvédelem, az energiapolitika, a bányászati ügyek, nyilván az energiapolitikán belül a nukleáris biztonság kérdése, a víziközmű-szolgáltatás és általában a nemzeti közműszolgáltatás. Na, ezen fontos területek közül az energiapolitikával kapcsolatban a kihívásokat érzékeljük, szerintem ezzel kapcsolatban nem érdemes túl sok szót vesztegetni. De lesze változás az eddigi energiapolitikai elképzelésekhez, kormányzati irányokhoz képest? Az elmúlt évekhez képest a nyáron kezdtünk hallani olyan kijelentéseket Palkovics miniszer úrtól, hogy a kormány átértékeli a szélenergia adminisztratív korlátozására vonatkozó intézkedéseket, majd már említettem október 27-én konkrétan egy bejelentést hallhattunk Palkovics miniszter úrtól, és egyébként Lantos miniszterjelölt úrtól is hallhattunk olyat, hogy más koncepcióval tekint a szélenergia megítélésére. Mi várható ebben? Tudjae már az államtitkár úr, tudjáke a képviselőtársaim, hogy lesze ebben változás? Engedie végre a kormány a szélerőművek telepítését, tehát ezt az adminisztratív korlátozást feloldják-e? Aztán nagyon érdekelne a nukleáris biztonság kérdésével kapcsolatban még néhány fontos kérdés. Nem mennék bele most egy ilyen rövid felszólalásban az atomenergiával kapcsolatos általános vitába, bár mindig készen állunk a vitákra, de azért láthatjuk a súlyos ellentmondásokat a mostani kormányzati retorika és a néhány évvel ezelőtti kormányzati kijelentések között. Itt most idézném Kaderják Péter korábbi energiapolitikáért felelős államtitkár urat, akivel itt 2020 novemberében folytattunk egy vitát az újabb üzemidő-hosszabbításról, tehát a jelenleg működő blokkok újabb húszéves üzemidő-hosszabbításáról, és akkor azt válaszolta nekem az akkori felelős államtitkár: „A kormánynak nem ez a politikája. A kormány politikája a Paks II.-projekt végrehajtása, és ha a személyes véleményemre kíváncsi, akkor azt gondolom, hogy a Paks II.-projekt és a Paks I.-blokkok élettartam-hosszabbítása együtt lehetetlen. Ezt lehetetlen megvalósítani már csak pénzügyi okokból is, és értelme sincs. Tehát a kormány álláspontja határozottan az, hogy Paks II.-projekt, kapacitásfenntartás, de nem tiltjuk be a gondolkodást természetesen semmiről, amiről valaki gondolkodni akar” mondta ezt az eléggé egyértelmű állásfoglalást közzétéve akkor Kaderják Péter. [[14.10]] Kósa Lajost nem feltétlenül akarom szó szerint idézni, bár ő is arra utalt 2019 júniusában, hogy pontosan azért van szükség Paks II. megépítésére, mert Paks jelenleg működő atomerőműve már messze túl van, vagy üzemidejének a vége felé megy, és nyilván nem lehet tovább tolni. Ezzel kapcsolatban mik a kormányzati kommunikáció eltérésének az okai? Ki lehete most már jelenteni, hogy a kormány gyakorlatilag elfogadta, hogy Paks II. nem tud megvalósulni, és ezért gondolkodnak az újabb üzemidő-hosszabbításban? Itt megint csak nagyon-nagyon izgalmas, sőt nem is izgalmas, hanem sorsdöntő kérdés az, hogy mit tudnak mondani az energiabiztonság kérdéséről olyan összefüggésben is, hogy újabb üzemidő-hosszabbításra készül a kormány, miközben csak az elmúlt öt évben 38 olyan esemény volt tapasztalható a jelenlegi atomerőmű esetében, ami nem tervezhető karbantartás volt, hanem valamiféle meghibásodás, nem várt esemény miatti visszaterhelés, s a többi. Erre mit tudnak mondani? Nyilván kifeszítené egy ilyen vita keretét, ha még a hűtővízigényre is rákérdeznék, bár azt gondolom, hogy ez is reális kérdés. Pont ezért szervezek én előszeretettel a Fenntartható Fejlődés Bizottságának az ülésein részletesebb szakpolitikai vitákat, hogy ezeket ott meg lehessen tárgyalni. Ezúton is köszönöm az Atomenergia Hivatal elnök asszonyának, hogy ő is nyitott volt erre. Egy nagyon fontos kérdésre, egy nagyon fontos témakörre szeretnék még utalni. Igyekszem korlátozni magam, hiszen rengeteget beszéltem már a víziközművek kérdéséről, de ez egy olyan ügy, ami megint csak nem az elmúlt fél évben jelentett vagy jelent problémát, hanem már 2017-ben a Megyei Jogú Városok Szövetsége is úgy fogalmazott, hogy válságos helyzetben van a szektor. Miniszterelnök úr már két éve egy kérdésemre elmondta, hogy itt valóban ezermilliárdos nagyságrendű a hiány, a probléma. Mit fog tudni kezdeni ez az új minisztérium ezzel a kérdéssel? Vane szándék ezzel kapcsolatban? S hogyan lehet értelmezni azt, amit a miniszterelnök úr két hete mondott nekem, hogy itt nem a szándék hiányzik, hanem a pénz? Egyértelmű, hogy a jelenlegi költségvetéshez vagy a jövő évi költségvetéshez képest is éves szinten több száz milliárd forintra lenne szükség, hogy ne dőljön össze az ivóvízellátás. Egészen világosan úgy is föl lehetne tenni a kérdést: tervezie a kormány, hogy fenntartja Magyarországon az ivóvízellátást középtávon? Vagy erről már letettek? Mert ha nem tettek le, akkor itt alapvető és igen jelentős mértékű költségvetési átcsoportosításra és kormányzati irányváltásra lenne szükség. Még egy dologra szeretnék utalni erről már beszélt Toroczkai képviselő úr , a közlekedés ügyére. Ha nem tévedek, Magyarország utolsó közlekedési minisztere Fónagy János volt. Közlekedési és vízügyi miniszter volt egész pontosan, s ha jól emlékszem, 2002-ig volt hivatalban. Én azóta nehezményezem, hogy megfelelő szintű kormányzati képviseletet nem kap a közlekedés ügye, nem kap a közlekedéspolitika. De ez nyilván lényegesen nagyobb és átfogóbb probléma annál, mint hogy most odaírjuk az egyik meglévő minisztérium nevébe, hogy a közlekedésért is felelős, valamint hogy egy-két államtitkárt oda átrakunk. Ebben a kérdésben a kormány képese, hajlandóe szembenézni nem is csak az elmúlt 12 év, hanem az elmúlt évtizedek elhibázott politikájával és súlyos elmaradásaival? Én itt olvasom, hogy mivel fog most bővülni Lázár János feladatköre: a közlekedés védelme és biztonsága, gépjárművezetők képzése. Ezek rendkívül fontos ügyek, de hiányolom azt, hogy egy alapvető és átfogó közlekedési reformot vagy közösségi közlekedési reformot egyáltalán megfogalmazna feladatként magának a kormány; öt-hat évvel ezelőtt még megtette, hogy szembenéz ezzel. Egyáltalán hajlandóke olyan módon felhasználni a rendelkezésre álló nemzeti és európai uniós forrásokat, hogy abból valóban a magyar emberek érdekében megfogalmazódó feladatok ellátására törekedjenek, s nem igazából értelmezhetetlen és a magyar nemzeti érdekek oldaláról védhetetlen projektek végrehajtása történike meg? Mi lesz a magyar vasúti mellékvonalakkal? Láthattuk, hogy amint a Covid-válság elkezdődött, az első intézkedéseik között volt, hogy körülbelül húsz vasúti mellékvonalon szinte lenullázták a forgalmat, és a vitában előszeretettel utaltak a korábbi balliberális kormányok valóban hibás döntéseire a vasúti mellékvonalak bezárásáról. De kérdés lehet az, hogy önök hajlandóke végre fejleszteni a vasúti mellékvonalakat, és mikor nyitják meg azokat a vasúti mellékvonalakat, amiket egyébként az önök jogos kritikáit kiváltva bezártak annak idején a balliberális kormányok. Lesze nemzeti buszgyártás? Sok-sok évvel ezelőtt például ezt is megígérték. Hajlandóke végre ebben a kérdésben is változtatni? 2010 óta, amióta jelen vagyunk a magyar Országgyűlésben, itt is igyekeztünk konstruktívak lenni, és nemegyszer átfogó közlekedési stratégiát tettünk le az asztalra, aminek a lényege ha csak a közösségi közlekedés területét nézzük egy átfogó integrált rendszer, egy országos ütemes menetrend, a párhuzamosságok megszüntetése, a tarifaközösség kialakítása, világos megrendelői garanciák létrehozása a megfelelő közlekedési szövetségekkel. Alapvetően ez a feltétele annak, hogy Magyarországon egyáltalán valódi vidékpolitikáról és a leszakadó vidéki térségek felzárkóztatásáról beszélhessünk. El foge jutni odáig végre a kormány, hogy egy átfogó közlekedési programot hajtson végre? Lesze elég lobbiereje, kormányon belüli súlya Lázár Jánosnak arra, hogy ezt végrehajtsa, és mely tárcákkal kell majd szorosabban együttműködnie? Még egy kérdésre szeretnék utalni. Teljesen megalapozottan és jogosan beszélt arról Hiller István képviselőtársam és később más képviselők is, hogy alapvetően oktatási minisztériumnak kellene lennie a kormányzati struktúrában, hiszen ha a jövőről beszélünk, akkor egyértelmű, hogy a magyar jövőt biztosítani, a magyar jövőt felépíteni csak egy jól működő oktatással lehet. Szó esett itt már arról, hogy némileg változik a kormányzati struktúra, és valamilyen szinten megjelenik a közlekedéspolitika képviselete. Azt gondolom, azt senki nem vitatta, hogy az Energiaügyi Minisztériumnak helye volna, de a vízügyek is olyan átfogó kérdéskört jelentenek, ami úgy gondolom, hogy hasonlóan jelentős mértékben meghatározza a jövőnket. Láthatjuk, hogy itt is olyan kihívásokkal szembesülünk, amelyek, államtitkár úr, messze nem az elmúlt fél évben jelentek meg, és nem is csak a 2010 utáni kormányok működésének betudhatóan jelentenek ilyen mély problémarendszert, hanem bizony sok évtized elhibázott, rossz szemléletű kormányzásának köszönhető az a helyzet, amit most tapasztalunk. Alapvetően az elhibázott vízgazdálkodásról beszélek, arról, hogy sokkal több víz távozik az országból, mint amennyi beérkezik, és ennek hatásaként milyen nehéz helyzetbe kerültek a gazdálkodók. Olyan súlyossá vált az aszályhelyzet, hogy most már évszázados aszályról beszélünk. Alapvető szemléletváltás kell a vízgazdálkodásban. Szót ejtettem már a víziközműrendszer összeomlásáról, a vízkincsünk védelméről, a vízbázisaink védelméről. De láthatjuk, hogy milyen veszélyben vannak a felszíni vizeink, a tavaink, a folyóink, és azt is, hogy mennyire nem veszi számításba ezeket a súlyos kihívásokat a kormány gazdaságpolitikája. Gondolok itt alapvetően az akkumulátorgyártásra, ami nemcsak elképesztő energiaigényt jelent, hanem óriási vízigényt is. Már említettem a debreceni akkumulátorgyárat. Az nemhogy egy paksnyi blokk méretű energiát igényel, de annyi vizet is, mint amennyi Debrecen város vízigénye. Milyen módon tud megjelenni a felelős vízgazdálkodás és a vízügyek átfogó képviselete a kormányzati struktúrán belül, hiszen azt láthatjuk, hogy vízügyi minisztériuma továbbra sem lesz Magyarországnak? Egyetlenegy zárógondolatot tennék még. Igyekszem konstruktív lenni ezekben a kérdésekben, és sokkal inkább előretekinteni, a jövőt megpróbálni értelmezni, az odavezető helyes utakat megfogalmazni és megragadni a lehetőséget a cselekvésre. S én nagyon köszönöm egyébként azoknak a kormánytagoknak is, akik nyitottnak mutatkoznak egy ilyen szakpolitikai párbeszédre. Például Nagy István miniszter úr három órán keresztül érdemi szakpolitikai vitán vett részt a Fenntartható Fejlődés Bizottságának az ülésén. S ezért volt örömteli, hogy a Magyar Állandó Értekezlet ülésén, a legfontosabb magyar-magyar csúcstalálkozón a záródokumentumba a javaslatomra bekerült egy olyan gondolat, hogy Kárpát-medencei szinten mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy a fenntartható vízgazdálkodás és a fenntartható erdőgazdálkodás irányába elmozduljunk. Azt gondolom, hogy ezek pozitív jelek. Én pozitívan fogok hozzáállni, és nagyon bízom benne, hogy érdemi tere lesz most azoknak a javaslatoknak, amelyeket az LMP-frakció az Országgyűlés elé fog terjeszteni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Megadom a szót a DK-ból Barkóczi Balázs képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szokták volt mondani, hogy az élet a legjobb rendező. Valóban, jelképes az, hogy pont a magyar közoktatás napján tárgyalunk az új kormányzati struktúráról, arról a kormányzati struktúráról, amiből megint fájó módon hiányzik az önálló oktatási minisztérium terve és elképzelése, ahogy azt már többen elmondták. [[14.20]] Hadd ragadjam meg az alkalmat, hogy egyvalamiben vitatkozzam Z. Kárpát Dániel képviselőtársammal! Úgy gondolom, az, hogy egy ágazatnak van önálló minisztériuma, egyáltalán nem csak szimbolikus kérdés, az azt jelenti, hogy annak az ágazatnak van politikai felelőse és annak az ágazatnak van érdemi képviselete. Ahogy azt már napirend előtt is elmondtam, most nincs felelőse és nincs képviselete a pedagógusoknak, a közoktatás szereplőinek, nincs hova fordulniuk azzal, hogy 16 ezer pedagógus hiányzik a rendszerből, azzal, hogy 12,1 százalék a korai iskolaelhagyók aránya. Zárójelben jegyzem meg, ez csak a második Gyurcsány-kormány alatt csökkent, azóta folyamatosan növekszik; azzal, hogy elvették a sztrájkjogot a pedagógusoktól és most már azt sem engedik, hogy éljenek az állampolgári ellenállás jogával. Hovatovább annak sincs felelőse, hogy hiába biztosítja az Országgyűlés működéséről szóló törvény azt, hogy az állami szervek kötelesek felelni egy országgyűlési képviselőnek 30 napon belül, Marosi Beatrix erre több mint 40 napja nem hajlandó, holott csak azt kérdeztem meg tőle levélben, miután telefonon nem tudtam elérni a tankerület-vezető asszonyt, hogy mi indokolta a kölcseys tanárok kirúgását azon kívül, hogy nyilvánvalóan fentről kapta az instrukciókat. Egyvalamit még hadd tegyek hozzá! Önök nyilvánvalóan a spórolásra fognak hivatkozni, ahogy tették azt számtalan esetben. A mostani kormányzatban 70 darab államtitkár volt, ez a második Gyurcsány-kormány idején 14 volt; tizennégy darab államtitkár. Ennyit a spórolásról. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra következik a KDNP képviselőcsoportjából Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én Szabó Rebeka felszólalására reagálnék először, de már többször tapasztalom, hogy elmondja a vezérszónokiját és kimegy a teremből. Mi reggel óta itt vagyunk, azt gondolom, ez egy illetlen dolog. A 2030-as és a 2055-ös klímacélok elérésében igenis kiváló helyen van Magyarország. Azt pedig érteni kell, hogy miről szól a diverzifikáció. A diverzifikáció arról szól, hogy az úgynevezett időjárásfüggő szélerőművek és a napenergia mellett rendkívül szükség van az atomenergiára. Arról teljesen felesleges vitát nyitnunk, hogy fenntarthatóe vagy nem, hiszen az Európai Bizottság ezt a 27 tagállamra vonatkozóan már elismerte pont. A másik dolog: azt látom az ellenzék esetében, hogy teljesen másként látják a minisztériumok elosztását; van, aki soknak tartja, van, aki kevésnek tartja. Amikor a ciklust kezdtük, kritikát kaptunk arra vonatkozóan, hogy milyen sok minisztériumunk van. Ehhez képest Z. Kárpát Dániel fogyasztóvédelmi, bér- és munkaügyi minisztériumot, demográfiai és családügyi minisztériumot szeretne, de láttuk, hogy Arató képviselőtársunk plusz hat minisztériumot sorolt fel. Nem látható át ez a fajta megközelítés. Azzal szeretném zárni, ami egyik ellenzéki képviselőtársam részéről sem hangzott el kivétel ez alól Hiller képviselőtársam, mert ő erre utalt és Keresztes László Lóránt is , hogy 2022. február 24e, az orosz-ukrán háború rendkívül nehéz, egy új helyzetbe hozott minket, és visszautasítom, hogy az Energiaügyi Minisztérium a magyar kormány sikertelenségét mutatja. Nem, épp a reakcióképességének eredménye, hogy ehhez az energiaválsághoz alkalmazkodunk, és mindent megteszünk a magyar emberek energiaellátási biztonságáért. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Folytatjuk a képviselői felszólalásokat. A Jobbik képviselőcsoportjából Brenner Koloman képviselő úr, volt alelnöktársam következik felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két logikai részben szeretnék hozzászólni a vitához. Az első körben arról, hogy mi indokolja ezt a kormányátalakítást. Erről valóban elhangzottak államtitkár úr részéről is indoklások. Azt gondolom, teljesen egyértelmű, hogy miért van erre most szükség. Azért, mert úgy alakult a helyzet, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr fél évvel azután, hogy megalakult ebben a kormányszerkezetben ez az Orbán-kormány, úgy látta jónak, hogy legyen egy újfajta minisztériumi beosztás. Ahogy erre Z. Kárpát Dániel kedves képviselőtársam is utalt, mi ezt a jogát a kormányfőnek, illetve a kormányzó pártoknak soha nem vitattuk. Ugyanakkor azt hadd mondjam el, ahogy tegnap a napirend előtti hozzászólásomban is megtettem, hogy Palkovics miniszter úr eddigi tevékenységére az én megítélésem szerint árnyat vet, hogy ő nem akkor mondott le a miniszteri posztról, amikor az MTA kutatóhálózatát választotta le az MTA-tól meglehetősen brutális módszerrel. Ezt úgy is mondhatnom, mint az MTA köztestületi tagja, hozzátéve, hogy az Alkotmánybíróság nemrég hozott egy határozatot arról, hogy vissza kell állítani az eredeti állapotot. Majd kíváncsi vagyok, hogy a jog uralmát mennyire veszi ezúttal komolyan a fideszes egypárti túlhatalom. Nem akkor mondott le Palkovics miniszter úr, amikor az egyetemi világot előkészítetlenül és az érintettekkel való részletes egyeztetés nélkül 80 százalékban alapítványi fenntartásba forgatták át, amelynek nem az alapítványi formájával van a baj ahogy ezt mindig ki szoktam fejteni, minden vitában, ez visszakereshető , hanem azzal, ahogy ez történt, azzal, hogy a kuratóriumokban szinte kizárólag Fideszhez köthető személyek, aktív miniszterek ülnek. Véleményünk szerint ez egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában nem képzelhető el, és az sem, hogy egy felelős államtitkár, Bódis államtitkár úr kinevezi saját magát a saját egyeteme kuratóriumi elnökének. Tehát vannak olyan dolgok, amelyek ugyan nincsenek törvényben leírva, de egy tisztességesen működő polgári demokráciában ilyet nem illik csinálni. Azt gondolom, hogy ezeknél a nagyon súlyos, miniszteri tevékenységéhez fűződő ügyeknél kellett volna lemondania Palkovics miniszter úrnak. Most azért mondott le, mert kevesellte azt a portfóliót, amit Orbán Viktor miniszterelnök úr ebben az új átalakításban szánt neki. A sajtóhírek szerint heti három munkanap miniszter úrnak kevés volt az öthöz képest. Azt azért szögezzük le, hogy ez hogy történt: önök öt napig, öt teljes napig azt nem tudták eldönteni, hogy a miniszter úr valóban lemondotte és meg tudjáke ezt erősíteni, vagy sem, aztán amikor végül öt nap után kiderült, hogy tényleg lemondott és igazak a sajtóhírek, akkor egyfajta átmeneti időszak következik be, hiszen Rogán miniszter úr felügyeli most néhány hétig ezeket a területeket. Ez a jelenlegi kormányátalakítás indokainak az egyik fele, és itt a magyar polgárok energiabiztonságáról is hadd szóljak egy szót, hiszen ebben az ügyben én is szeretném azt leszögezni, ahogy arra Keresztes Lóránt képviselőtársam utalt, hogy Palkovics miniszter úr valóban tett kijelentéseket arra vonatkozóan, hogy a szélerőművek telepítését, amit 2011 óta egy kormányrendelet-módosítással kvázi betiltottak, ismét lehetővé teszi. Ez ügyben több ízben nyújtottam be határozati javaslatokat, hogy oldjuk fel. Legutóbb is, amikor miniszter úr már ezeket a kijelentéseket megtette, a Gazdasági Bizottságban és a Törvényalkotási Bizottságban a fideszes többség nem támogatta ezt a határozati javaslatot, pedig nemcsak az ELTE kutatói tudják, hanem szerintem minden ember például a Kisalföldön vagy mondjuk, a soproni régióban mindig tudja, honnan fúj szél északnyugati irányból és folyamatosan , és tudjuk, hogy igenis van hazánkban jó sok olyan régió, ahol igenis fenntartható és hatékony módon lehetne szélerőművekkel is a jelenlegi nagyon nehéz energiahelyzetben olyan energiaforráshoz juttatni hazánkat, ami számunkra felelős konzervatív pártként kiemelkedően fontos. Ráadásul mi nem vagyunk atomenergia-ellenesek sem. Mindig kifejtettük ebbéli véleményünket, hogy teljesen egyértelműen most bebizonyosodott, hogy még Németországban is újragondolják ezt a kérdést , nos, tehát teljesen egyértelműen ebben a nagyon nehéz helyzetben kimondottan nagy szükség van mind a Paksi Atomerőmű I. blokkjának üzemidő-hosszabbítására, mind Paks II.-re, csak nem orosz technológiával kellene Paks II.-t megépíteni. Ezt is több ízben kifejtettem, mivel ez nem tartozik a vitához, én ezt nem fejtem ki még egyszer bővebben. Csak azt szerettem volna jelezni, hogy nem ezzel a nagyon fontos energiabiztonsági kérdéssel vitatkozom, hanem azzal, hogy ez a minisztériumi struktúra általánosságokban ebben tude pozitív irányban előrelépést jelenteni. Itt nagy kétségeim vannak. A hozzászólásom második felében pedig egy kicsit több képviselőtársamhoz hasonlóan, illetve Z. Kárpát Dániel képviselőtársamhoz csatlakozva hadd mondjam el, hogy mi a kormányzati filozófiai különbség közöttünk. [[14.30]] 2010 óta a kormányzati struktúra szakított azzal a hagyománnyal, amit a rendszerváltoztatás óta minden felelős kormány Antall József miniszterelnök úr óta megtartott. Önök szakítottak azzal az alapvető miniszteriális struktúrával és feladatmegosztással, hogy valóban szakpolitikai területeknek van felelős minisztere. Mert a rendszerváltoztatás után ez volt az a tradíció, amihez Antall József visszanyúlt a korábbi történelmi időszakokhoz, és nem a kommunista egypártrendszerre gondolok , és azt mondta, hogy felelős minisztériumot Budapesten, felelős miniszterekkel. Önök 2010-ben szakítottak ezzel a tradícióval, és innentől kezdve egyfajta olyan kormányzati struktúrák alakulnak ki, ha most végiggondolják, hogy milyenfajta minisztériumok voltak 2010 óta egyfajta ilyen fluid állapotban és most nem a genderfluidról beszélek, hála istennek , akkor gyakorlatilag azt lehet látni, hogy mindig a miniszterelnök aktuális politikai kommunikációs irányvonala szabta meg a miniszteriális struktúrát, és nem a közjó, ami számunkra konzervatív pártként kiemelkedően fontos. Nem az, hogy kiemelt nemzetstratégiai ágazat az oktatás, ezért kell oktatási minisztérium vagy oktatási és digitalizációs minisztérium például, ha most a személyes véleményemről megkérdeznek , nem az, hogy legyen egészségügyi minisztérium, nem. Hanem mindig az elkövetkezendő évnek a politikai kommunikációs fő csapásirányához igazítjuk hozzá azt, hogy… ráadásul természetesen Orbán Viktor miniszterelnök úr nagyon ügyes hatalomtechnikusként mindig versenyezteti a különböző minisztereket, államtitkárokat, hiszen olyan átfedések vannak a különböző minisztériumok között, amiből egyfajta rivalizálás mindig kiderül. Ez persze a szélesebb közvélemény számára akár még érdekes is lehet egyfajta bulvárszinten, de hogy nem a magyar polgárok érdekét szolgálja, ebben én teljesen bizonyos vagyok. Azt gondolom, hogy ráadásul egy fél évvel azután, hogy megalakul az újabb Orbán-kormány, egy olyan átalakítás, amelynek a körülményei nagyon érdekesen alakulnak, nem biztos, hogy előremutató abból a szempontból, hogy a felelős és a közjó számára kiemelten fontos szakpolitikai területeknek felelős vezetője legyen, hanem megint arról szól ez a döntés is, mint 2010 óta minden Orbán-kormányé, hogy a következő fél év-egy év tematizációs kísérletéhez igazítjuk hozzá az államapparátust. Tisztelt Képviselőtársaim! Zárszóként hadd mondjam azt, hogy szerintünk a magyar polgároknak járna a XX. századnak [[sic!]] megfelelő modern közigazgatási és államigazgatás, mert csak ez tudja számukra biztosítani azt a jólétet és szabadságot, amit a mi véleményünk szerint megérdemelnének. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő Fürjes Balázs államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Tájékoztatom tisztelt államtitkár urat, hogy 19 perc és 53 másodperces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sok minden elhangzott, menjünk sorrendben. Természetesen a kormánypártoknak köszönjük szépen a támogatást. Csak a nagyon nagy véleménykülönbségekre, illetve a tényszerű csúszásokra fogok kitérni annyi minden hangzott el. Arató képviselő úr szintén azon képviselők közé tartozik, illetve úgy tűnik, hogy az egész pártja, hogy elmondják a saját hozzászólásukat, de másokéra meg a válaszra nem kíváncsiak, amihez természetesen joguk van. Tehát ő arról beszélt, hogy áprilisban már voltak szankciók, hogyhogy azt mondjuk, hogy azóta változtak meg a körülmények. Hát, áprilisban szó sem volt szankciókról. Pont erről beszéltem a felszólalásomban is, hogy február végén, március elején még az európai uniós kormányfők azt mondták, hogy nem lesznek energiaszankciók, és júniusban jött az első csomag, tehát az áprilisi választások és a májusi kormányalakítás után. Most beszéljünk egy kicsit arról a több ellenzéki felszólaló által megemlített hamis vádról, minden ténybeli alapot nélkülöző állításról, hogy az Orbán-kormány megszavazza a brüsszeli szankciós javaslatokat. Egyetlenegy energiaszankciót illető brüsszeli előterjesztést sem szavaztunk meg. Ha azok a brüsszeli előterjesztések, amikkel az Európai Bizottság élt, csont nélkül átmentek volna, na, akkor most nagy bajban lennénk. Ehhez képest mit tesz a magyar kormány? Minden egyes, Magyarország számára hátrányos, az olajfelhasználásunkat, a gázfelhasználásunkat, és úgy tűnik, hogy előttünk van az atomenergia kérdése… minden egyes, Magyarország számára hátrányos brüsszeli előterjesztést elutasítottunk, kivételeket, mentességet harcoltunk ki. Egyetlenegy döntés sem úgy vonatkozik Magyarországra, ahogy ezt az európai uniós Bizottság tervezte. Mi az önök baja? Az az önök baja, hogy mi számunkra hátrányos kérdésekben, kivételeket és mentességet harcolunk ki Magyarország és a magyar emberek számára, vagy az a bajuk, hogy egyébként pedig nem akadályozzuk meg, és nem vétózzuk meg az európai uniós egységet, nem veszélyeztetjük az Európai Unió egységét? Önök milyen pozícióba akarnák belehajszolni Magyarország Kormányát? Csináljuke azt az önök javaslata szerint, hogy ne harcoljunk ki mentességet és kivételeket, vagy pedig a számunkra irreleváns kérdésekben akadályozzuk meg az Európai Unió működését, és vétózzunk meg mindent? Ez lenne a felelős magatartás? Hol lennénk akkor az európai uniós pénzektől?! Persze tudjuk, hogy önök folyamatosan azon dolgoznak, hogy ne is jussunk hozzá a Magyarországot megillető európai uniós forrásokhoz. Az a magatartás, amit a magyar kormány energiaszankciós ügyben visz, az egyetlen felelős magatartás a magyar érdekek alapján. Továbbra sem fogjuk elfogadni még ha önök ezt kifogásolják is az Európai Bizottság előterjesztéseit, amelyek hátrányosak számunkra, kivételeket és mentességeket fogunk kiharcolni, és egyébként pedig irreleváns ügyekben nem fogjuk veszélyeztetni az európai egységet egyedüliként. Mindenki belegondolhat ennek a lehetséges következményeibe. Az igazi kérdés, hogy önöknek melyikkel van baja. Önöknek azzal vane bajuk, hogy mi mentességet és kivételeket harcolunk ki, és nem fogadjuk el azokat a brüsszeli előterjesztéseket, amelyek hátrányosak Magyarországra nézve, vagy az a bajuk, hogy számunkra irreleváns kérdésekben pedig nem vagyunk kerékkötők, és nem borítjuk fel az uniós egységet egyedül Magyarország vétójával erre kellene önöknek választ adni. Aztán, amit még szintén a DK, a Gyurcsány-párt képviselője mondott: nem teszünk semmit, és mi okozzuk a válságot. Ilyen topikok visszatértek más ellenzéki felszólalásokban, úgyhogy érdemes erre néhány szót szánni. Mi okozzuk a válságot. Tehát az önök minden félelmével és fóbiájával szemben Orbán Viktor nem szupermen. Tehát nem ő és az ő kormánya okozza azokat a gazdasági folyamatokat, amelyek egész Európában szinte teljesen azonos módon jelentkeznek a legkülönbözőbb nemzetgazdaságokban. Önöknek akkor lenne igaza, hogy fölvethető, hogy a magyar kormány felelőssége vane a gazdasági nehézségek mögött, ha Magyarország szigetként, Európában egyedül küzdene gazdasági nehézségekkel. Ez történt az önök kormányai alapján, a baloldali kormányok idején. 2009-ben a térségben sem volt egyetlenegy olyan ország, mint az önök szövetségese, Gyurcsány Ferenc kormánya, ahol IMF-lélegeztetőgép kellett, ahol el kellett venni a 13. havi nyugdíjat, bércsökkentések voltak, több ezer pedagógust bocsátottak el, 16 ezer kórházi ágy szűnt meg, és megszüntettek szinte minden családtámogatást, egyedüliként Európában. Na, akkor igaz volt, amit önök mondanak most, hogy a kormány tehetett a válságról. Hosszú lenne végigmenni, hogy hogyan okozták a 2002-ben hivatalba lépő baloldali kormányok és különösen a Gyurcsány-kormányok azt a gazdasági válságot, ami Magyarországot sújtotta, és aminek köszönhetően 2010-ben mi egy csődközeli országot kellett átvegyünk, mert akkor nem volt máshol ekkora válság Európában, akkor valóban a kormány felelőssége állt mögötte. Nyilván ezért is büntették a magyar választók a baloldali pártokat azzal a választási eredménnyel, ami 2010-ben bekövetkezett. [[14.40]] Nem teszünk semmit ez az egyik legszebb ellenzéki vád. Kicsit örül is ilyenkor a kormánypárti felszólaló, mert ez mindig alkalmat ad arra, hogy elmondjuk, hogy mit teszünk, és természetesen azt aláírom, hogy mindig lehet jobban és többet dolgozni, és mi nem gondoljuk azt, hogy tökéletesek lennénk, de hogy semmit nem teszünk, az egészen biztosan nem igaz. Na most, mi az alaphelyzet? Magyarországra minden más ellenzéki váddal szemben kívülről szakadnak rá kihívások és bajok. Magyarország, köszöni szépen, jól volt, a Covidból is egészen jól kilábaltunk, mentünk felfelé, és erre oldalba kapott bennünket egy világválság. Ilyenkor a kormány feladata, hogy a kívülről érkező nehézségeket a lehető legnagyobb mértékben csillapítsa, nem tudjuk magunkat a világgazdaságtól, a háborútól, a szomszédunkban zajló háborútól és európai uniós tagállamként az elhibázott brüsszeli szankciós politikától függetleníteni akkor, amikor önök pontosan tisztában vannak azzal, hogy milyen mértékben szorul importra a magyar energiafelhasználás, nem tudjuk a külső tényezőktől függetleníteni magunkat. Ilyenkor a mi feladatunk, hogy a lehető legnagyobb mértékben ellentartsunk, csillapítsunk, megvédjük a magyar családokat, a magyar embereket, a magyar vállalkozásokat. Nem teszünk semmit mondta a Gyurcsány-párt vezérszónoka. Hát, akkor nézzük, mi az a semmi! És ezt más képviselők is elmondták. Benzinárstop. Ha önök gyors fejszámolást végeznek, egy átlagos család, amióta benzinárstop van Magyarországon, alsó hangon ez egy nagyon óvatos becslés, a valós szám ennél inkább magasabb, de legyünk konzervatívok a becslés tekintetében, alsó hangon amióta benzinárstop van egy átlagos magyar család félmillió forintot spórolt a kormány intézkedésének köszönhetően. Félmillió forintot! Több gyerekkel is kijött belőle egy kéthetes nyári balatoni nyaralás, ha ez nem lett volna, sok család nem mehetett volna el nyaralni, vagy sok család nem vehetett volna komolyabb berendezést a háztartásába, ha nem lett volna ez a félmillió forintos spórolás. Aztán ott van az élelmiszerárstop, amit éppen most szélesítünk ki, ugye, krumplira és tojásra. Aztán ott van a rezsivédelem és tényleg beszéljünk a számokról! Havonta minden magyar háztartás, minden magyar család átlagfogyasztásig 181 ezer forint támogatást kap havonta! Ez éves szinten családonként 2 millió forint megtakarítás azoknak a családoknak, amelyek az átlagot elérik vagy az alatt vannak. Hány százaléka van önök szerint a magyar háztartásoknak, családoknak az átlagfogyasztás szintje alatt, illetve ott, ami nem haladja meg az átlagfogyasztást? 70 százalékuk. A magyar családok 70 százaléka 2 millió forintot spórol egy év alatt, mert a kormány a rezsivédelmet bevezette, megtartotta. Kamatstop annak a gondolatnak a jegyében, hogy nem teszünk semmit. 350 ezer család 140 milliárd forintot takarít meg a kamatstopnak köszönhetően. Hogyan segítjük a vállalkozásokat? Energiatámogatás 9 ezer kis- és középvállalkozásnak; vállalkozói kamatstop, amit most vezettünk be, ugye, a változó kamatokat fixáltuk, és ennek köszönhetően 60 ezer vállalkozás 80 milliárd forint megtakarítást élvezhet. Van egy gyármentő programunk, van egy turisztikai akciótervünk, ami, ugye, adminisztratív és pénzügyi könnyítéseket ad a turisztikai vállalkozásoknak. És most indítjuk be a kisboltsegítő programot, amely a 2 ezer fő alatti településeken segíti a kisboltok talpon maradását, mert a hatósági árazás főleg egy kisebb termékskálánál, ami a kisebb településekre jellemző, kétségtelenül okoz nehézségeket, ott vagyunk, igyekszünk segíteni. Tűzifa- és barnaszénprogram. És természetesen fenntartjuk, nem hivatkozunk nehézségekre meg világválságra, fenntartjuk az év elején, év végén bevezetett intézkedéseinket, megkapták az szja-visszatérítést a családok a Covid-esztendő után, a 25 év alattiaknak továbbra is jár az szja-mentesség, sőt gondolkozunk ennek a szélesítésén, illetve a nyugdíjasok megkapták a 13. havi nyugdíjat, az emelést, és ezekben a napokban is visz a postás nyugdíjemelést, illetve nyugdíjprémiumot. Ennyit a Gyurcsány-párt hozzászólásához. Nagy tisztelettel hallgattam Hiller István hozzászólását. Nem egyenlő felek vitatkoznak, amikor én reagálok az ön oktatáspolitikai felvetésére, hiszen egészen biztos, hogy ezen a téren ön sokkal jártasabb, de azért néhány dolgot hadd jegyezzek meg, képviselő úr! Először is, értem én, hál’ istennek, volt alkalom mindezek kibeszélésére néhány héttel ezelőtt, amikor a kormány képviseletében talán Rétvári képviselő úr és természetesen az egész parlamenti frakció itt volt, és jó alaposan, egy jó, demokratikus, szakmai, politikai vitában ki tudta beszélni az oktatás helyzetét a tisztelt Ház. Nem gondolom, hogy most reprodukálnunk kéne ezt a vitát, kérem, aki a kormány álláspontjára részletesen kíváncsi, az vegye elő azokat a jegyzőkönyveket. Abban biztos hogy egyetértünk, hogy a pedagógusokat megilleti a béremelés, jár nekik, a fontos és felelősségteljes munkájukért több pénz jár nekik, ezért is vagyunk rajta, hogy emeljük a béreket. Én arra kérem a képviselő urat, akit remélem, ezzel nem okozok bajt neki, de a józan és felelősségteljes, a kevés józan és felelősségteljes ellenzéki politikusok egyikének tartok személyesen, hogy segítsen abban, hogy a társai ne akadályozzák az európai uniós pénzek Magyarországra hozatalát. Mert az a helyzet, hogy önök ütnek-vágnak bennünket, amit nekünk egyébként kötelességünk viselni, és szerintem egész jól viselünk, fogjuk is, tehát természetesen szabadságuk van erre, és mi pedig ezt mindig tűrni fogjuk, kutya kötelességünk, tehát ütnek-vágnak azért, hogy nem jönnek, elvileg nem jönnek az uniós pénzek, és közben Brüsszelben meg máshol mindent megtesznek azért, hogy ne is jöjjenek. Önök tehát a minél rosszabb, annál jobb politikáját folytatják. Önök azért drukkolnak és azért tesznek, azért politizálnak, hogy Magyarország, Magyarország polgárai és a magyar vállalkozások ne kapják meg az uniós forrásokat, és sajnos, képviselő úr, azt kell mondanom, hogy az ön társai azért dolgoznak és azért fohászkodnak biztos közöttük is van olyan, aki tesz ilyet , hogy ne kapjuk meg azt a forrást, amelyből a pedagógusoknak nagyobb béremelést tudnánk adni a háromszor 10 százalék mellett, mint amit a hazai költségvetés helyzete lehetővé tesz. Én tehát arra kérem a képviselő urat, hogy segítsen, és győzze meg ellenzéki politikustársait, hogy adják fel azt a politikát meg azt a propagandát, amivel Magyarországnak kárt okoznak, és azért dolgoznak, hogy ne kapjuk meg az uniós forrásokat. Ez egy jó együttműködés lehetne közöttünk. Még egy dolog az oktatás kérdésében. Azt azért szeretném elmondani akkor is, hogyha nem merészkednék mély szakmai vitákba önnel, képviselő úr, hogy azért egy kormányzat oktatáspolitikai teljesítménye és eredményei nem a bürokratikus igazgatás megszervezésének a módján múlnak. Nem attól függ, hogy egy kormány milyen eredményeket ér el, vagy ére el eredményeket, hogy vane teljesen önálló oktatási minisztérium, vagy az oktatási felelősség más, mert most is van Magyarországon oktatási felelősség vagy minisztérium zárójeles megjegyzés: tehát nem igaz, hogy az oktatásnak ne lenne miniszteri felelőse, és ne lenne miniszteriális felelősség oktatásügyben, zárójel bezárva , ugye, más felelősségekkel összevonva, tehát nem azon múlik egy kormányzat oktatáspolitikai eredményessége, hogy vane önálló, teljesen önálló oktatási minisztérium, vagy pedig nincs. Ön is utalt arra, hogy hát, azért nem lehetnek büszkék minden mutatóra, amely mondjuk, 2002 és 2010 között volt, vagy minden trendre, ami a magyar oktatás területén bekövetkezett. Nekem a sommás állításom, hogy ha minden, a diákok teljesítményét, illetve az oktatás teljesítményét mérő mutatószámot és különösen ha az oktatásra fordított helyzetet vagy költségvetési összegeket és a pedagógusok bérét összehasonlítjuk, akkor az a helyzet, hogy a baloldali kormányok sokkal rosszabbul jönnek ki ebből az összehasonlításból, mint az elmúlt 12 év polgári nemzeti kormánya, pedig nálunk nincs önálló, teljesen önálló oktatási minisztérium. De azzal egyetértek, hogy olyan trendek vannak a világban ezek közül ön néhányat meg is nevezett , amelyek biztos, hogy egy folyamatos gondolkodást és a munka hatékonyságának a folyamatos javítását, az oktatás fókuszban tartását szükségessé teszik. Amikor harmadszor hallottam Fekete-Győr András felszólalásában, hogy ma a magyar közoktatás napja van, akkor azért eszembe jutott, hogy én itt ültem a napirend előtti felszólalásoknál is, hogy, hogy nem, ott egyetlenegy képviselőnek nem jutott eszébe megemlíteni, pedig ugyanúgy a magyar közoktatás napján voltunk. Természetesen a legjobbakat kívánjuk így is, innen is a magyar közoktatás minden résztvevőjének, és azt sose feledjük el, hogy azért a magyar közoktatás, mint minden közoktatás, elsősorban a magyar családokért és a gyerekekért van. [[14.50]] Aztán azt is mondta Fekete-Győr András, hogy mi emeljük tehát ilyen kijelentéseknek is természetesen a szólásszabadság jegyében helyük van, elhangozhatnak a Házban, hogy mi emeljük , a kormány emeli többszörösére a gáz- és az áramárakat. Ő is azt az ellenzéki magatartást választotta, hogy elmondta a felszólalását, aztán elment. Sem a többi ellenzéki képviselőre, sem a kormánypárti reakcióra nem volt kíváncsi, de mint korábban mondtam, erre természetesen joga van. Tehát mi az igazság ahhoz képest, amit a Momentum mondott? Először is, az Eurostat felmérései szerint nálunk a legolcsóbbak abszolút mértékben és jövedelemarányosan is egyik legolcsóbb vagy a legolcsóbb, attól függ, hogy melyik összehasonlítást nézzük a gáz és a villamos áram árai, amit a lakossági fogyasztóknak kell fizetni. Mi emeli valójában… és aztán Szabó Rebeka is beszélt a szankciók kérdéseiről, hát, itt az idő, tényleg mindig újra nekifutunk, de én örök optimista vagyok, hátha egyszer átmegy valami. Mi a baj a szankciókkal, és közgazdaságilag miért igenis a szankciók okozzák Európában az ellátási, energiabiztonsági energiaválságot és az árak borzasztó emelkedését? És miért voltak az európai uniós kormányfők is azon az állásponton a háború elején, hogy ne legyen az energiaszektorban szankció? Hát, azért, mert Európa lábon lövi magát. Az történik, hogy a kiszolgáltatott, gyengébb helyzetben lévő vevő meg akarja regulázni, móresre akarja tanítani az erőfölényben lévő előadót. Mi nem tudunk mástól venni, vagy sokkal drágábban és sokkal nehezebben, ő pedig vígan értékesíti leginkább Kína és India irányába azt az energiamennyiséget, amit Európa, köszöni szépen, nem kér, és amitől megszenved, hogy most nem vásárolja meg Oroszországtól. Ez a világ egyik legbutább dolga. Az sem véletlen, hogy Kissinger is azt mondta, hogy szankcióval még sose nyertek háborút. Az Európai Unió, ezt is el szoktuk mondani, eddig háromszor szedte rá, csapta be az európai polgárokat. Először azt mondták, hogy nem lesznek energiaszankciók, aztán lettek. Aztán azt mondták, hogy ez majd megállítja az oroszokat és véget vet a háborúnak, a háború azóta eszkalálódott; szélesebb és súlyosabb, mint korábban volt. És aztán azt is mondták, hogy nem fog fájni, ezt ismerjük Magyarországról, nem fog fájni, Európának nem lesz rosszabb, ehhez képest kiderült, hogy Oroszország energiaexportból származó bevételei minden csúcsot megdöntenek, Oroszországnak nincs értékesítési problémája kőolaj és gáz tekintetében, ellenben Európa pedig soha nem látott árakat kénytelen megfizetni és költségvetési, gazdasági, szociális nehézségeket vállalni saját buta döntésének köszönhetően. Európa ebben az ügyben önsorsrontó, gyengíti saját magát, szétveri az energiaellátási kereskedelmi kapcsolatokat úgy, hogy nincs más, vagy sokkal drágábbak az alternatív beszerzési források, és arról már szintén sokat beszéltünk, hogy az nem a függőség felszámolása, ha egy kizárólagos vagy domináns monopolforrásból átváltok egy másikra. Európa érdeke, ezt miniszterelnök úr többször is nagyon világosan elmondta: minél több irányból minél több energiaforrás legyen elérhető, köztük az orosz is Európa számára. Ebben az álláspontjában miniszterelnök úr és a magyar kormány messze nincs egyedül. Olvassák el Szászország miniszterelnökének nyilatkozatát, aki atompárti és azt mondja, hogy újra orosz gázt kell vásárolni a háború után. Szóval, az energiaügy fontos kérdés, ezért ez a minisztérium, mindenképpen azt gondoljuk, hogy segít majd ahhoz, hogy meg tudjuk óvni Magyarországot is és Magyarország polgárait a nehézségektől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra még ma, 16 órát követően kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Most szünetet rendelek el, és 16 órától folytatjuk munkánkat. (Szünet: 14.54-16.07 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Tiba István és Dócs Dávid)
Tisztelt Országgyűlés! [[A Párbeszéd képviselőcsoportjának tagjai STOP „LEX MEGDÖGLESZ” feliratú pólót viselnek.]] Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás [[Zaj. Az elnök csenget.]] sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Megtörténik.]] Köszönöm. Miután leellenőrizték, hogy szavazógépük működik, folytatjuk munkánkat. Soron következik a NATO koszovói békefenntartó műveletében [[KFOR]] történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló [[Zaj. Az elnök csenget.]] elfogadásáról szóló H/1827. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/1827. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 183 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a San Marino Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/1615. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1615. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 188 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nemzetközi Migrációs Szervezet Alapokmánya módosításának kihirdetéséről szóló T/1835. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/1835/1. számon a törvényjavaslatnak az alapokmány módosító határozatának hivatalos magyar nyelvű fordítását tartalmazó 1. melléklet megjelölésében és a hivatalos magyar nyelvű fordításban található elírás javítása, valamint az alapokmány módosító határozatának hiteles angol nyelvű szövegét tartalmazó 2. melléklet megjelölésében található elírás javítását célzó kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1835. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az 1222. évi Aranybulla jelentőségéről és az Aranybulla Napjáról szóló T/1778. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1778. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2022. július 12-ei ülésnapján elfogadott, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló törvényhez a Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/287/8. számon, a köztársasági elnök levele T/287/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatát T/287/11. számon, jelentését pedig T/287/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Most a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/287/11. számú módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 180 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.10]] Most a zárószavazás következik, amelynek során a ki nem hirdetett törvénynek a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatával módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló ki nem hirdetett törvényt az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult, ki nem hirdetett törvényt 175 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról és a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére elfogadott egyes törvények módosításáról szóló T/2033. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság az összegző módosító javaslatát T/2033/3. számon, összegző jelentését pedig T/2033/4. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/2033/3. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 19 nem szavazat ellenében, 17 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik, melynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/2033/4. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 152 igen szavazattal, 14 nem szavazat ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/2099. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/2099. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 134 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az állami vagyonnal való gazdálkodás hatékonyságának növelése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról szóló T/1622. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság az összegző módosító javaslatát T/1622/6. számon, összegző jelentését pedig T/1622/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt indítványa. Ez magában foglalja a 3. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 134 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Szabó Rebeka indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 137 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 17. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. [[16.20]] Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1622/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 17. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 145 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1622/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 143 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1622/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 142 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1622/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 143 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország biztonságát szolgáló egyes törvények módosításáról szóló T/1620. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1620/13. számon, összegző jelentését pedig T/1620/14. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 5. és 6. számú, a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 133 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslatban Tóth Bertalan és képviselőtársai, a 4. számú módosító javaslatban Szabó Timea, a 3. számú módosító javaslatban pedig Kanász-Nagy Máté és Ungár Péter azonos tartalommal terjesztettek elő javaslatot. A frakciók mindhárom indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért ezekről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a módosító javaslatokat. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatokat 50 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a DK a T/1620/13. számú összegző módosító javaslat tartalmilag összefüggő 60., 63., 79., 80., 84., 85., 88. és 89. pontjairól, az MSZP képviselőcsoportja pedig a tartalmilag összefüggő 17-21. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk a külön szavazásra kért pontokról, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő, tartalmilag összefüggő 60., 63., 79., 80., 84., 85., 88. és 89. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/13. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 60., 63., 79., 80., 84., 85., 88. és 89. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjait 134 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő, tartalmilag összefüggő 17-21. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/13. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 17-21. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjait 169 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 10., 43., 44. és 48. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra a továbbiakban két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/13. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/13. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. [[A Párbeszéd frakciójának tagjai, akik STOP „LEX MEGDÖGLESZ” feliratú pólót viselnek, felállnak.]] Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[16.30]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1620/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[A Párbeszéd-frakció tagjai elfoglalják a helyüket.]] Soron következik a területi közigazgatás működésével, az ingatlan-nyilvántartással [[Zaj. Az elnök csenget.]] és a területfejlesztéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1617. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1617/6. számon, összegző jelentését pedig T/1617/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1617/6. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 15 nem szavazat ellenében, 39 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1617/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 14 nem szavazat ellenében, 40 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1617/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 14 nem szavazat ellenében, 40 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló T/1791. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1791/11. számon, összegző jelentését pedig T/1791/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a DK képviselőcsoportja az 5. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Arató Gergely és képviselőtársai indítványa. Ez magában foglalja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatokat. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 131 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 2. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 133 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontja és 5. pontjának a 6. § (1) bekezdését megállapító része elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1791/11. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 136 igen szavazattal, 38 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1791/11. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1791/13. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1791/13. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a 2025. évi oszakai világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/1611. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1611/8. számon, összegző jelentését pedig T/1611/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. [[16.40]] A 2. számú módosító javaslat Balassa Péter képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Balassa Péter képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 49 igen szavazattal, 128 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Balassa Péter képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fe nntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 131 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1611/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 140 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 17 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1611/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1621/4. számon, összegző jelentését pedig T/1621/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1621/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 14 nem szavazat ellenében, 40 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1621/6. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 16 nem szavazat ellenében, 38 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló T/1609. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1609/4. számon, összegző jelentését pedig T/1609/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1609/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 170 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1609/6. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 170 igen szavazattal, 14 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Soron következik az egyes adótörvények módosításáról szóló T/1614. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1614/10. számon, összegző jelentését pedig T/1614/11. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 126 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 127 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 43 igen szavazattal, 128 nem szavazat ellenében, 11 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1614/10. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 128 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1614/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 130 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 21 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, az I/1807. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Sándor, az MSZP képviselője, az I/2034. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 128 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.50]] Tóth Endre, a Momentum képviselője, az I/2038. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 128 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Ander Balázs, a Jobbik képviselője, az I/2041. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 128 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, az I/2045. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 127 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, az I/2036. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 126 igen szavazattal, 22 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal, az LMP képviselője, az I/2039. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 124 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Arató Gergely, a DK képviselője, az I/2026. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 128 igen szavazattal, 52 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Kétperces szünetet rendelek el. (Szünet: 16.53-16.58 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és Dócs Dávid)
Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj.]] Folytatjuk munkánkat, ezért arra kérem azon képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan ügyben most elhagyják az üléstermet, azt lehetőleg minél gyorsabban és minél csendesebben tegyék meg; a kormánypárti képviselőtársaimat is erre kérem. Arra kérem képviselőtársaimat, tegyék lehetővé, hogy Varga Mihály miniszter úr megtartsa az expozéját, és nyugalomban, odafigyeléssel tudják azt követni. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2030. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, aki innen, az emelvényről mondja el az expozét. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány 2010 óta következetesen képviseli a jegybank függetlenségére vonatkozó álláspontját, és már csak ezért sem gyakran fordul elő, hogy a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt módosítani szükséges. A jelenlegi módosítást egyrészt az indokolja, hogy a törvény hatálybalépése óta hosszú idő telt el, és a jelenlegi háborús szankciós válságban új kihívások álltak elő. A módosítások célja, hogy a jegybank a jövőben továbbra is függetlenül, de hatékonyabban láthassa el feladatait olyan egyértelmű szabályozás alapján, amely a válságban is eredményes működést és az adminisztrációs terhek csökkentését eredményezheti a jegybank számára. Fontos továbbá, hogy a tervezet számos uniós jogalkotási fejleményt is átvezet a hazai gyakorlatba. A Magyar Nemzeti Bank működését szabályozó törvény jelen módosítási javaslata a Magyar Nemzeti Bankkal és az Európai Központi Bankkal több körben lefolytatott egyeztetéseken alapul, amelyeket társadalmi egyeztetés követett. A folyamat szakmai és társadalmi transzparenciája tehát egyaránt garantált. Tisztelt Ház! Az Eurostat III. negyedéves GDP-adatainak tükrében Magyarország gazdasági növekedése a szankciós válság ellenére is az ötödik az uniós rangsorban. [[17.00]] Ezt az eredményt úgy értük el, hogy a helyreállítási alapból a Magyarországot megillető forrásokat máig nem kaptuk meg, miközben a szankciók negatív hatásai napról napra fokozódnak. Vannak olyan eredményeink, amelyekből erőt meríthetünk az előttünk álló feladatokhoz. Az eddigi események tükrében ugyanis sajnos arra kell számítanunk, hogy az Unió szankciós politikája a jövőben sem fog változni. Tartós védekezésre kell berendezkednünk, el kell hárítanunk a szankciók negatív hatásait, és meg kell küzdenünk azért, hogy az inflációt visszaszorítsuk, a lehető legrövidebb távon ismét egy számjegyűvé tegyük. Mint ismeretes, az infláció letörésében a kormánynak és a jegybanknak egyaránt van feladata. A kormánynak pedig ebben a kontextusban az is a felelőssége, hogy a jegybank mozgásterét növelje, hatékony működését a rendelkezésre álló eszközökkel elősegítse. A Magyar Nemzeti Bankról szóló, jelenleg hatályos törvény elfogadása óta közel tíz év telt el. Ezen időszak alatt a működési környezet és a piac egyaránt sokat változott. Természetes módon körvonalazódtak azok a területek, ahol a gyakorlati tapasztalatok alapján a jogszabály bizonyos rendelkezései pontosításra vagy frissítésre szorulnak. Az ekképpen időszerűvé vált módosításokat teszi még időszerűbbé az az orosz-ukrán konfliktus és a szankciók kapcsán kialakult válsághelyzet. A jegybank mozgásterének bővítése, az inflációval szembeni hatékony fellépésének támogatása olyan elemi érdekünk, amely megköveteli a jogszabály pontosítását. Mint ismeretes, a háború februári kirobbanása óta bevezetett szankciók hatására több nyersanyag világpiaci ára történelmi csúcsokat döntött, és jelenleg is magas szinten áll. Az infláció a legtöbb európai országban több évtizedes csúcsra emelkedett. A monetáris politika Európa-szerte ugyanazzal a dilemmával néz szembe: az elszálló energiaárak miatt romlanak a konjunktúrakilátások, az áremelkedés pedig a jegybanki cél felett alakul. Ebben a nehéz helyzetben kiemelten fontos, hogy a központi bankok zavartalanul, maximális pénzügyi függetlenség mellett működhessenek és védekezhessenek az infláció ellen. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény tervezett módosításai ennek megfelelően egyrészt az MNB megfelelő tőkeellátottságát és pénzügyi függetlenségét biztosítják, tervezhetőbbé téve az MNB működésének költségvetési kihatásait. Másrészt a szankciók által kiváltott válságos gazdasági időszakban a tervezet nagyobb mozgásteret biztosít a költségvetés számára azáltal, hogy amennyiben a saját tőke a jegyzett tőke szintje alá csökkenne, a költségvetés a különbözetet nem egy összegben egy év alatt, hanem öt év alatt több részletben lenne köteles megtéríteni. Így a gazdaság működtetésére, a nehéz helyzetbe került családok és vállalkozások megvédésére is nagyobb lehetősége lesz a költségvetésnek. A javaslatok egy része, mint az osztalékfizetés és tőkeemelés szabályai tipikusan tulajdonosi kompetencia, így a Pénzügyminisztérium hatásköre. Az intézkedések túlnyomó része technikai jellegű, a jelenlegi MNB-gyakorlat jogi hátterét rendező, illetve egyértelműsítő intézkedés. Így egyebek mellett a módosítás kitér a készpénzforgalmi infrastruktúra működtetésének biztosítására. Emellett számos részterületen hajt végre egyszerűsítéseket, pontosításokat és hatékonyságnövelést. E körbe tartozik a monetáris és a pénzügyi felügyeleti feladatellátás. A hatósági, piacfelügyeleti követelések behajtásával kapcsolatos eljárásokat éppúgy tárgyalja a tervezet, mint a statisztikai, makroprudenciális, pénzkibocsátási és felvigyázási feladatokat. A törvénymódosítás előkészítő szakaszában a kormány számos szereplővel egyeztetett, számos szakmai véleményt épített be a módosító indítványokba. Külön kiemelném e tekintetben az Európai Központi Bankot, amelynek véleményét a kormány messzemenően figyelembe vette a javaslat elkészítésekor. Az Európai Központi Bank jelezte egyetértését a felvázolt javaslatok szükségességével kapcsolatban, mind a jegybanki függetlenség, mind a tőkeellátottsági kérdések tekintetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy ismertessem az MNB jogszabály-módosításairól szóló előterjesztést, amelynek célja tehát a hatékonyság növelése és a törvény korábban kérdéseket felvető pontjainak tisztázása, egyértelműsítése. A tervezett módosítások egyrészt az MNB megfelelő tőkeellátottságát és pénzügyi függetlenségét igyekeznek biztosítani. E két kifejezés a megfelelő tőkeellátottság és a pénzügyi függetlenség a központi bankok működésének jól ismert, fontos és világszerte elvárt és elismert jellemzői. Az Országgyűlés számára továbbá azért is lényegesek, mert a megfelelő tőkeellátottság és a pénzügyi függetlenség az MNB működésének költségvetési kihatásait is tervezhetőbbé teszik. A tervezet középtávon is nagyobb mozgásteret biztosít a magyar költségvetés számára. A javaslat ugyanis kitér arra, hogy amennyiben az MNB saját tőkéje a jegyzett tőke szintje alá csökkenne, a költségvetés ezt követően a különbözetet nem egy összegben és egy év alatt ahogyan azt a hatályos rendelkezések írják elő , hanem öt év alatt lenne köteles megtéríteni; öt naptári éven belül, évenkénti egyenletes részletekben, halmozottan. A jelenlegi helyzetben ez a prudens szabályozási javaslat különösen felértékelődik. A megváltozott inflációs- és hozamkörnyezet, a növekvő geopolitikai és ellátásbiztonsági kockázatok pénzpiacra is tovagyűrűző hatásai, valamint a megváltozott globális monetáris kondíciók új helyzetet teremtettek. Nem kérdés, hogy az öt év alatti feltőkésítés lehetősége előrelépést hozhat a költségvetés tervezhetőségében az egyszeri sokkokra való kitettség terhével szemben. A gazdaságpolitika mozgásterét a központi bank pénzügyi függetlenségének biztosítása mellett növelheti. A tervezet elfogadásával tehát eggyel kevesebb, előre nem látható meglepetéssel kell számolnia a költségvetésnek. Az utóbbi évek pénzügyi és költségvetési sokkokkal teletűzdelt új világrendjében ez nagy értéknek számít. Amikor ugyanis olyan krízisekkel szembesülünk, mint a koronavírus-válság, az orosz-ukrán háború vagy az energiaválság és természetesen a szankciók káros hatásai hangsúlyozom, hogy ezek a sokkok még most is velünk vannak , akkor a kockázatot mérsékelő elemeket meg kell becsülnünk. A Magyar Nemzeti Bank stabil tőkehelyzetének megőrzése a költségvetés tervezhetőségének javítása mellett a jelenlegi, egyébként is feszített helyzetben, amikor a jövő is jelentős kockázatokkal terhes, különösképp nagy előrelépést jelentene. A módosítás eredményeként a magyar központi bank mozgástere a régiós versenytársakéhoz hasonló lesz. Ugyanis a hasonló monetáris politikai berendezkedéssel bíró országokban, mint Csehország, Románia, vagy Lengyelország, nincs a magyarhoz hasonló explicit szabály a tőkefinanszírozás határideje vonatkozásában. A javaslat elfogadása ebből a szempontból tehát versenyképességi kérdés is. A javaslatcsomag szerves részét képezi az MNB osztalékfizetésre vonatkozó szabályozásának módosítása is. Mint ismeretes, jelenleg az osztalékfizetésre vonatkozóan nincsenek a költségvetés tervezhetősége szempontjából pontos előírások, arról a jegybank igazgatósága egyedi mérlegelés alapján dönt. A cél az, hogy szabályalapúvá és kiszámíthatóbbá váljon a rendszer. Az új szabályozási javaslat szerint, ha a tárgyév végén a saját tőke összege meghaladja a jegyzett tőkét, akkor az MNB nyereségének felét osztalékként fizeti ki. [[17.10]] A nyereség másik felével kiegészített eredménytartalék pozitív összegéből pedig az igazgatóság döntése alapján fizetne osztalékot a központi bank. De ez a lehetőség korlátozott, az így fizetett osztalék legfeljebb a saját tőke jegyzett tőkét meghaladó összegét teheti ki. Ezt követően tehát a nyereség fele automatikusan kifizetésre kerül a tulajdonos állam felé, kiszámítható pénzáramlást garantálva a költségvetésnek. Ezzel párhuzamosan a jegybank kapcsán is érvényesülne az az általános üzleti gyakorlat, amely szerint az osztalékfizetés tipikusan a tulajdonos, nem pedig a menedzsment jogköre. Természetesen mindez úgy valósul meg, hogy a központi bank pénzügyi függetlenségének biztosítása céljából az MNB megfelelő tőkeellátottsága mindvégig garantálva marad, és az osztalék feléről az igazgatóság rendelkezhet. Összességében a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályalapú mechanizmus egészséges egyensúlyi helyzetet teremt az osztalékkérdés rendezésével. Tisztelt Ház! Az előterjesztés a fentiek mellett más, szintén kedvező és lényeges módosításokat is tartalmaz. Ezek célja részben a jogszabályelemek pontosítása, egyértelműsítése, illetve egyes esetekben kiegészítése. A módosítások ennek megfelelően számos esetben a monetáris, illetve a pénzügyi felügyeleti feladatellátást pontosítják. Így többek között a hatósági, piacfelügyeleti követelések behajtásával kapcsolatos eljárások, valamint statisztikai, makroprudenciális, pénzkibocsátási, fizetésirendszer-felvigyázási feladatok módját pontosítják a javaslatok, illetve ennek köszönhetően emelik azok hatékonyságát. Tisztelt Képviselőtársaim! A jogszabály-módosítások részleteibe nem mélyedek bele a szükségesnél jobban, mindazonáltal fontosnak tartom, hogy pár szóban kitérjek néhány területre. Az MNB hatósági eljárásai terén tett javaslatok a hatósági feladatok pontosítására irányulnak. A központi banki makroprudenciális feladatkör gyakorlása mellett az MNB-törvény ugyanakkor további hatósági jogköröket is megállapít. Így hatóságként jár el a pénzkibocsátási feladatkörében a forgalomban lévő magyar törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének és készíttetésének engedélyezése és ellenőrzése terén. Továbbá a statisztikai feladatkörében eljárva kibocsátott rendeletben foglaltak megtartásának ellenőrzése során szintén hatóságként jár el az MNB. A makroprudenciális feladatkör gyakorlása kapcsán alkalmazott gyakorlat analógiájára tehát indokolt ezen hatósági eljárások esetében is felhatalmazni az MNB elnökét a hatáskörgyakorlásra vonatkozó egyes szabályok MNB-rendeletben való meghatározására. Fontos tehát a hatékony feladatellátáshoz szükséges megfelelő felhatalmazások törvényben való rögzítése. A hatósági jogkör gyakorlójának meghatározása kapcsán az MNB felvigyázási és felügyeleti feladatkörébe tartozó feladatok jelenleginél pontosabb elhatárolása szükséges. Tisztelt Ház! Felmerül a hatósági jogkörök kapcsán a hatáskörgyakorlásban való helyettesítés szabályainak alkalmazása kizárás esetén mint problematikus terület. Az MNB gyakorlatában jelenleg ugyanis nem egyértelmű, hogy habár a hatáskörgyakorlásban való kizárás esete tulajdonképpen az akadályoztatás esetkörébe tartozik, a hatáskörgyakorlásban való helyettesítésre meghatározott szabályok alkalmazhatóake ezen esetek kezelésére. A kérdés kezelésére tekintettel a jegybanktörvény pontosítása vált szükségessé. Tisztelt Ház! További egyszerűsítések is időszerűvé váltak. A befektetési alapkezelői szektorban az átfogó vizsgálatokat érintően az MNB-törvény hároméves ciklusidőt határoz meg. A Magyar Nemzeti Bank felügyeleti stratégiájában foglalt kockázatalapú felügyeléssel összhangban azonban az alapkezelői átfogó vizsgálati ciklusidők kockázati megközelítésen alapuló differenciálása lenne célravezető. Ez azért fontos, mivel a felügyelt alapkezelői szektor prudenciális és fogyasztóvédelmi szempontból két főbb kategóriára osztható. Az első a kisbefektetők részére is elérhető, nyilvános alapokat is kezelő alapkezelők csoportja. A második pedig a kizárólag szűk, gyakran azonos érdekkörhöz tartozó professzionális befektetőkkel bíró, kizárólag zárt körű alapokat kezelő befektetési alapkezelők csoportja. Ez utóbbiak esetében az alacsony kockázatra tekintettel a hároméves ciklus helyett az ötéves ciklus is megfelelő. Mindemellett a nyilvános alapokat kezelő, a kisbefektetői ügyfélkörrel rendelkező társaságok befektető- és fogyasztóvédelmi szempontok miatt is szorosabb felügyelet alatt maradnának. A javaslat nem érintené a tevékenység megkezdését követő elsőéves átfogó vizsgálat megtartását. Ez az intézkedés tehát tehercsökkentő, racionalizáló jellegű, miközben bizalmat is fektet ezekbe a professzionális ügyfelekkel rendelkező társaságokba, elismeri alacsony kockázatukat. Emellett a Magyar Nemzeti Bank törvényben meghatározott, pénzmosási szempontú felügyelési feladatainak pontosítása is szükséges. A feladat jellege miatt az e körben felügyelt intézményekkel szemben a központi bank jelenleg csoportszintű vizsgálatot nem tud indítani. Ugyanakkor a gyakorlatban a csoportszintű politikák, eljárások és intézkedések ellenőrzésére szükséges a jelenlegi kereteken túlmutató, csoportszintű vizsgálatok alkalmazása. Ebben is rendelkezik a javaslat, pótolva ezt a hiányosságot. Az MNB-törvényben felsorolt szankcionálandó tevékenységek tisztázása is időszerűvé vált. Az illegális betétgyűjtést vagy más, visszafizetendő pénzeszközt hitelintézeti engedély hiányában végző vállalkozásokat az MNB piacfelügyeleti eljárás keretében vizsgálja és szankcionálja. A hiányosságot az jelenti, hogy a szankcionálandó tevékenységeket taglaló paragrafus a piacfelügyeleti eljárásban nem alkalmazandó. Erre tekintettel a rendelkezés alkalmazási körének felülvizsgálata indokolt. Erre teszünk javaslatot; külön szakaszok rendelkeznek majd a kiszabható bírságok maximumáról is. Tisztelt Képviselőtársak! A központi bank piacfelügyeleti feladatokat is ellát, amelyekkel védi az állampolgárok érdekeit. Ezen eljárások tekintetében is számos praktikus intézkedést tartalmaz az előterjesztés. Így az MNB piactisztító szerepének hatékonyabb ellátását segítené, ha a felügyeleti ellenőrzés az MNB folyamatos felügyeleti tevékenységének részeként a piacfelügyeleti tárgyú bejelentések esetén is alkalmazható lenne, azaz nem kellene minden esetben piacfelügyeleti eljárást lefolytatni. Ilyen továbbá az, hogy a várhatóan emelkedő ügyszám és az eljárások összetettsége miatt indokolt egyes piacfelügyeleti eljárásoknak a határidejét meghosszabbítani. Jelenleg ugyanis a shortügyletekre vonatkozó szabályok, illetve a hitelnemteljesítési csereügyletek vonatkozásaiban a piacfelügyeleti eljárásra nyitva álló határidő rövidebb a többi piacfelügyeleti eljárás esetében alkalmazandó határidőnél. Ez a különbségtétel nyilvánvalóan nem indokolt, ezért a határidők egységesítését is tartalmazza a javaslat. A törvénymódosítás azért is szükséges, mert rendkívül korlátozottak a jelenlegi jogszabályi lehetőségek a shortügyletekhez kapcsolódó bejelentések kivizsgálására. A javasolt megoldás összhangban van a bürokráciacsökkentéssel kapcsolatos általános elvekkel, valamint egyszerűségénél, átláthatóságánál, gyorsaságánál és hatékonyságánál fogva egyszerre szolgálja az ügyfelek és a hatóság érdekeit. Összegezve tehát a javaslat biztosítja, hogy az eljárások megfelelő módon és minőségben, az ellenőrzést sem mellőzve valósuljanak meg. Ezen hatósági eljárások hatékony lezárását nagymértékben elősegítené az eljárásra biztosított törvényi határidő meghosszabbítása. Nyilvánvaló, hogy az eljárást lezáró érdemi döntés megszövegezésére és meghozatalára a jelenlegi, 90 napos határidő szűkös. A jelenlegi határidő nincs összhangban a hatósági eljárás befejezéséhez szükséges észszerű időigénnyel, a fenti határidő esetleges túllépése pedig az MNB-re nézve reputációs kockázatot jelent. Tény és pozitívan értékelendő, hogy ez idáig alacsony a megindított jogsértést vizsgáló eljárások száma. Különösen kedvező az is, hogy jogsértést megállapító határozat nem született. [[17.20]] Tisztelt Ház! A Magyar Nemzeti Bank piactisztító szerepének hatékonyabb ellátását segítené, ha a felügyeleti ellenőrzés az MNB folyamatos felügyeleti tevékenységének részeként a piacfelügyeleti tárgyú bejelentések esetén is alkalmazható lenne, azaz nem kellene minden esetben piacfelügyeleti eljárást lefolytatni. A hatályos jogszabályi rendelkezések alapján nem tiltott a felügyeleti ellenőrzés alkalmazása az MNB piacfelügyeleti tevékenységének részeként, azonban hiányzik ennek egyértelműsítése, valamint a garanciális jóváhagyáskérés ez irányú kiterjesztése, tekintettel arra, hogy a piacfelügyeleti tárgyú felügyeleti ellenőrzések esetén is szükséges az ügyféljogok garanciális biztosítása az adatok megismerhetőségének ügyészi jóváhagyáshoz kötésével. A törvénymódosítás azért is szükséges, mert a piacfelügyeleti tárgyú bejelentések kivizsgálására rendkívül korlátozottak a jelenlegi jogszabályi lehetőségek. Mindemellett a bejelentők tájékoztatásának határideje is módosításra szorul, erre is javaslatot teszünk az előterjesztésben. Az MNB a bejelentés beérkezésétől számított 15 napon belül vizsgálja meg a bejelentést, ez a határidő a jelenlegi helyzetet figyelembe véve rövid. A módosítás célja az, hogy az MNB-re is a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvényben alkalmazott határidő vonatkozzon az elbírálási kötelezettségek esetében, tehát 30 napon belül kellene ezeket elbírálni. Tisztelt Ház! A kormány részéről javaslat született a bírság, az eljárási költség és a felügyeletidíj-követelések behajtása vonatkozásában is. A módosítási javaslat arra irányul, hogy az MNB részére meg nem fizetett felügyeleti díjat, a törvényben rögzítettek szerint kiszabott és meg nem fizetett bírságot, továbbá a megállapított eljárási költséget és az ezekhez kapcsolódó késedelmi pótlékot behajtási céllal egységesen az adóhatóság részére adhassa át azzal a kitétellel, hogy a benyújtott fizetésikedvezmény-kérelmek elbírálása tekintetében az MNB rendelkezzen döntési jogkörrel. Tisztelt Ház! Mint ismeretes, a jegybank feladatkörébe kritikusan, nemzetközi tekintetben is fontos statisztikai feladatok is tartoznak. A tervezet itt is javaslatokat fog tenni módosításokra, betartva az általános uniós adatvédelmi normákat is. A fentiek kapcsán a központi bank zavartalan működéséhez és feladatai elvégzéséhez tehát szükséges, hogy a központi bank működését szabályozó törvénybe bekerüljön egy, a bankot személyes adatok közvetlen gyűjtésére és átvételére kifejezetten felhatalmazó rendelkezés. Mivel az MNB-ről szóló törvény nem határozza meg konkrétan, hogy a bank milyen típusú adatokat kaphat meg adatszolgáltatás vagy -átvétel útján, ezért indokolt egyértelműsíteni, hogy az MNB meghatározott körben személyes adatok gyűjtésére is jogosult. A módosítás az általános adatvédelmi rendelet vagy közismertebb nevén a GDPR szerint személyes adatnak minősülő adatok MNB általi gyűjtésének és átvételének lehetőségét kívánja tehát megteremteni, figyelemmel arra, hogy a GDPR alapján ilyen típusú személyes adatok gyűjtésére is csak abban az esetben van lehetőség, amennyiben arra a törvény kifejezett felhatalmazást ad. Tisztelt Képviselőtársaim! A korábban elhangzottakon túl a pénzügyi szektor stabilitásának javításához tartozó makroprudenciális feladatok is hangsúlyos részét képezik az előterjesztésnek. Ezek esetében az MNB adósságfék-jellegű eszközei bővülnének a jövedelemarányos adósságféklimitek bevezetésével. Habár az MNB 2015 óta alkalmazott adósságfékszabályai, a jövedelemarányostörlesztőrészlet-mutatóra, az úgynevezett JTM-re és a hitelfedezeti mutatóra, az úgynevezett HFM-re vonatkozó limitek érdemben erősítették a banki hitelportfóliók minőségét, támogatva az egészséges szerkezetű hitelezést és az elmúlt évek válsága alatti hitelezési veszteségek minimalizálását, a nemzetközi tapasztalatokat és a hazai piaci folyamatokat figyelembe véve indokolható az MNB adósságfék-jellegű eszközeinek kibővítése a jövedelemarányos adósságféklimitek bevezetésével. A nemzetközi gyakorlatban a három eszközből jellemzően egyszerre kettő használatos. A magyar javaslattal Magyarország egy még biztosabb szintre emelné hitelkihelyezési szabályait, ezzel utat mutatva a szigorú makroprudenciális felügyelet és a kockázatkerülés felé, egyben megvédve a hitelfelvevő családokat is a túlzott eladósodás veszélyeitől. Ezek tehát fontos, megelőző jellegű intézkedések, amelyek védik egyfelől a háztartásokat az eladósodástól, másfelől pedig a pénzügyi szektor stabilitását is szolgálják. Tisztelt Ház! Az MNB mindennapi életünk egy fontos szegmensében is jelen van, bankjegy- és érmekibocsátási feladatokat is ellát, ennek megfelelően ezt a feladatkört is érinti az előterjesztés. Azoknak a problematikus és kétes folyamatoknak, következményeknek a megállítását várjuk az egyértelműsítő rendelkezésektől, amelyek, mondom még egyszer, hozzákapcsolódnak az MNB közvetlen feladatához. Itt most nem részletezem hosszabban: emlékérmék kibocsátása, bankjegyek és egyéb eszközök kezelése tartozik majd ebbe a körbe. Tisztelt Ház! További fontos téma a jegybank könyvvizsgálókkal való kapcsolata is. A javaslat felveti egyrészről a titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályok tematikus kezelése érdekében a központi bank alkalmazottai által kezelt adatokra vonatkozó szabályok egy helyen való ismertetésének szükségességét. A javaslat ezen része tehát egyszerűsítést és az átláthatóság növelését eredményezi. Másrészről a javaslat MNB-törvény szerinti titkok átadását tenné lehetővé a könyvvizsgálói közfelügyeleti hatóság, a pénzügyi intézmény könyvvizsgálója, továbbá a Magyar Könyvvizsgálói Kamara részére. A pénzügyi intézmény könyvvizsgálója védelmi funkciót tölt be, melynek hatékonysága fokozható ugyanis az MNB általi adatmegosztás lehetősége révén, a könyvvizsgálat elvégzése szempontjából releváns, kockázatot hordozó tények, folyamatok ismertetésével. Tisztelt Országgyűlés! Összegezve az elmondottakat: a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítása egyértelműen hatékonyságnövelő finomhangolásokat, pontosabb kereteket és egyértelmű értelmezést jelent a szabályozásban. A módosítás lehetőséget teremt arra, hogy a jegybank továbbra is hatékonyan, függetlenül működjön a monetáris politika céljainak megvalósítása érdekében. A jegybanktörvény módosítása emellett a költségvetés stabilitását, mozgásterét is növeli, ami különösen fontos a jelenlegi, válságos időszakban. A javaslattal a kormány elősegíti a költségvetési és monetáris politikai döntéshozatal szorosabb összhangját. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra is tekintettel kérem önöket, hogy a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka F. Kovács Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő T/2030. számú, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. számú törvény módosításáról szóló törvényjavaslat célja a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása, ami egyben a költségvetési kockázatokat is mérsékli, valamint az osztalékfizetésre vonatkozó szabályokat is rögzíti. A Magyar Nemzeti Bank feladatait rögzítő jegybanki alaptörvény a Magyar Nemzeti Bank elsődleges célja, küldetése az árstabilitás elérése, fenntartása. Ez a gyakorlatban egyébként a nemzetközi szinten is elismert, bevált és széleskörűen használt inflációkövető monetáris politika keretein belül valósul meg. [[17.30]] A Magyar Nemzeti Bank további mandátuma, hogy elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül a rendelkezésre álló monetáris politikai eszközökkel támogatja a kormány gazdaságpolitikáját. Ennek kimondásával egyébként a 2013. évi jegybanktörvény meglehetősen innovatív volt, akkoriban ennek a tételnek a fontosságát még csak kevesen ismerték fel. A jegybankoknak a köz javára, a gazdaság érdekében történő szerepvállalását azóta számos uniós és más fejlett gazdaság is sikerrel alkalmazza. A Nemzeti Bank a nemzeté, így elvárható, hogy a monetáris politika a közjó érdekének szemmel tartásával kerüljön kialakításra. Nemcsak a 2013-ban elfogadott jegybanktörvény bizonyult úttörőnek, hanem maga a Nemzeti Bank is: az elmúlt tíz évben a hazai, mondhatni, áttételesen az uniós monetáris politikai eszköztárat is megreformálva a Magyar Nemzeti Bank számos innovatív eszközt vezetett be, programot indított és a hazai aranytartalékokat is jelentősen növelte. Ez a mai nagyon nehéz világgazdasági helyzetben egy nagyon fontos és előrelátó lépés volt, nem eladta és kiárusította a nemzet vagyonát, hanem gyarapította és bővítette. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A monetáris politika megvalósulásaként a Magyar Nemzeti Bank feladatai közé tartozik egyrészt a törvényes fizetőeszközeink, vagyis a forintbankjegyek, -érmék kibocsátása, valamint annak a pénzforgalmi rendszerben történő körforgásának biztosítása. Ebbe a rendszerbe beletartozik a bankjegyek és érmék előállítása, szállítása, tárolása, őrzése, a kézpénzlogisztika megszervezése és működtetése, valamint a sérült vagy esetleg hamisított pénzek kiszűrése. Másrészt az ország hivatalos deviza- és aranytartalékának kezelése, valamint devizaműveletek végrehajtása az árfolyampolitikával és a devizatartalék kezelésével kapcsolatban. Harmadrészt a belföldi fizetési és elszámolási, valamint értékpapír-elszámolási rendszerek kialakítása és felügyelete a pénzforgalom zavartalan lebonyolítása érdekében, továbbá a pénzforgalom lebonyolításának szabályozása és a pénzügyi rendszer stabilitásának felügyelete. Negyedrészt statisztikai adatok összegyűjtése, szolgáltatása a nyilvánosság, az Európai Unió és az Európai Központi Bank felé; szokásának megfelelően hiteles adatok biztosítása, mert voltak előző ciklusokban példák rá, hogy ez nem mindig így történt. Végül pedig a központi bank számlavezetése a bankok és hitelintézetek részére, továbbá hitelek nyújtása, valamint betétek elfogadása ugyanezen pénzügyi intézményektől. A magyar társadalom, gazdaság, kormányzat és a Magyar Nemzeti Bank alapvető közös érdeke és más állami intézményekkel közös felelőssége a hazai pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartása és erősítése. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja a maga idejében korszerű, sőt innovatívnak számító, de már lassan tízéves szabályozás modernizálása, korszerűsítése, az azóta lezajlott pénzügyi és gazdasági turbulenciák tapasztalatainak adaptív integrálása a hazai monetáris politikai keretrendszerbe. A törvénymódosítás által megcélzott körbe beletartozik a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, a maga idejében előremutató adósságféklimitek modernizálása és a jövedelemarányos adósságféklimitekkel történő leváltása, a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása, amely egyben egyébként a költségvetési kockázatokat is mérsékli, valamint az osztalékfizetésre vonatkozó szabályok törvényi rögzítése. Az elmúlt esztendők kihívásai, mint a Covid-19 pandémia okozta válság, a nemzetközi ellátási láncok zavarai, az orosz-ukrán háború okozta tovagyűrűző turbulenciák, az emelkedő nyersanyag- és energiaárak, az ennek nyomán növekvő hozamok, az inflációs környezet jelentősen átalakították a pénzügyi és monetáris kondíciókat világszerte. Az új helyzethez történő alkalmazkodás jegyében indokolttá vált a hazai szabályozások átalakítása is. Ennek tudatában az elmúlt évtizedek tanulságait, valamint a jövőbeli kilátásokat alaposan számba véve, elemezve, mérlegelve fogalmazódtak meg a jegybanktörvényt módosító javaslatok. Az új szabályozás még hatékonyabbá, tervezhetőbbé teszi a Magyar Nemzeti Bank operatív folyamatait, valamint a jegybank működésének költségvetési vonatkozásait is. Korszerűsítést jelent például az adósságfékszabályok jövedelemhez történő kötése, ami a pénzügyi stabilitás megóvása mellett lehetővé teszi az életszerűbb, de továbbra is biztonságos hitelezési gyakorlatot, illetve a gazdasági teljesítményre, valamint a hazai hitelezésre is várhatóan pozitív hatással lehet. A jegybanki tőkemutatók szabályozása, valamint az eredmény felosztási rendjének rögzítése mind a Magyar Nemzeti Bank működése, mind a magyar költségvetés és pénzügyi folyamatok biztonsága, előre tervezhetősége és átláthatósága szempontjából jelentős előrelépés. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk lévő törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan szavazzák meg és támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
[[A mikrofonja nem működik.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Elhangzott az expozé, illetve a képviselőtársam vezérszónoklata… [[Nacsa Lőrinc: Minket nem zavar, hogy nem halljuk!]] Értem, de nekem minden rendben, kártyám is van, zöld lámpám is van.
Kérem az óra visszaállítását.
[[Hordozható mikrofonba.]] Köszönöm szépen. Talán így egyszerűbb lesz. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az elhangzott expozé és a vezérszónoki mondatok után, azt gondolom, néhány aktualitást is érdemes lesz majd bekeverni, és erre lehetőségem is lesz. Az első gondolatként azt kell mondanom, hogy a Magyar Nemzeti Bank alapvető, elsődleges feladata más központi bankokhoz hasonlóan a monetáris politika vitele, az árstabilitás fenntartása, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartása. Ha az árstabilitást nézzük, akkor nyugodtan mondhatjuk, hogy ennek a feladatnak a Magyar Nemzeti Bank nem tudott eleget tenni. Ennek számos oka van, erre ma a Magyar Nemzeti Bank alelnöke ki is tért egyébként, sajtóbeszélgetésen is beszámolt arról, hogy milyen kockázatokkal kell szembenézni, de erről beszéljünk később. Természetesen aktuális kérdés az is, hogy a bank a jelenlegi működése során egy olyan helyzetet alakított ki, hogy a 13 százalékos alapkamat fenntartása és annak állítása közepette azt tulajdonképpen a 18 százalékos kamattal szemben csak egy papíron létező kamatnak lehet tekinteni. Az nagyon nem jó, hogy a kormány által okozott problémákat egy újabb piacellenes döntéssel akarják orvosolni, ennek már megint nagyon rossz üzenete van. Ez egyébként a 20 millió forintos határ meghúzására is vonatkozik. A helyes válasz az lenne, hogy a kormány visszaszerzi a szavahihetőségét, megbízhatóságát a piaci szereplők szemében, akkor egyből nem kellene 18 százalékon tartani a kvázi alapkamatot. Éppen ezért azt gondolom, hogy a mai döntést követően a legfontosabb kérdés az lehet, hogy meddig marad fenn és mikor tervez visszatérni az irányadó alapkamathoz a jegybank, emellett a friss inflációs pénzpiaci kilátások lehetnek igazából érdekesek. [[17.40]] De ha abból indulunk ki, hogy a bank működése mit jelent, akkor ebben a külső környezet változása, a háború, az európai energiaválság, a jegybankok szigorítási ciklusa, vagy az, ami egyébként az önök tevékenységének eredménye, hogy a folyó fizetési mérleg alakulása rettenetes helyzetet teremtett, ilyen körülmények között arról beszélni, hogy pontosabb kereteket és egyértelmű szabályokat kívánnak a törvény beterjesztésével elfogadni, ez a miniszter úrtól, azt gondolom, egy kicsit túlzó elvárás. Már csak azért is, mert azt a helyzetet is önök teremtették elő, amely a Magyar Nemzeti Bank alapítványokba való pénzkimentésére lehetőséget adott, akár azzal a döntéssel, hogy a tíz évvel ezelőtti szabályozást megváltoztatva, a kötelező nyereség befizetése helyett ezt a Magyar Nemzeti Bank saját hatáskörében hagyták, és ennek alapján, mondjuk úgy, hogy sok száz milliárd forintot sikerült átalakítani. Így alakulhatott ki az a helyzet, amiről egyébként képviselőtársam, F. Kovács Sándor képviselőtársam megpróbált beszélni, hogy a jegybank dolga a magyar gazdaságpolitika támogatása. De ennek a következményeit pontosan látjuk, hogy a függetlenség meghatározása és fenntartása helyett milyen állapotokat sikerült önöknek előállítani. Ezzel együtt az, ami a törvényjavaslatban megjelenik, miszerint deklarált célja a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása és ennek hangsúlyozása, akár lehet érdemi cél is. De a következőkben bemutatott érdemi változások mellett a javaslat csak egy sor technikai pontosítást tesz meg, ahelyett, hogy érdemben változtatnának a helyzeten. A jegybanknak a nyeresége, hogy annak 50 százalékát kötelezően be kell fizetnie a költségvetésnek, mondhatnám, visszatérés ahhoz, ami a korábbi szabályokban már megvolt, de ez még csak az 50 százalékra vonatkozik. Nagy jegybanki veszteség esetén ugyanakkor a költségvetés terheit igyekeznek szétteríteni, s a Magyar Nemzeti Bank újabb adósságféket vezethet be a magánszemélyek hiteleire. És a jegybank és más vezető tisztségviselők fizetésemeléséről a miniszter úr elfelejtett beszámolni, holott egyébként nemcsak a jegybank elnökére, hanem sokakra, másokra is vonatkozik ez majd. A javaslat szerint, amennyiben a tárgyév végére a Magyar Nemzeti Bank saját tőkéjének összege meghaladja a jegyzett tőkéjét, akkor a nyereség 50 százalékát kötelezően ki kell fizetnie osztalékként az államnak. Ez lényegében azt jelenti, hogy a jegybank tőkehelyzete rendezett, miközben a központi költségvetéstől mindenképpen elvonja a jegybank a nyereség felét. Amennyiben a tárgyév végére a Magyar Nemzeti Bank saját tőkéjének összege a jegyzett tőke alá csökken, akkor a különbözetet a központi költségvetés viszont öt éven belül évi egyenlő részletekben fizeti ki a jegybanknak. A jelenlegi szabályozáshoz képest ez könnyítést jelent az államnak. Ezt tekinthetjük úgy is, hogy nyilvánvalóan ezzel a módosítással arra készül a kormány, hogy a magas kamatkörnyezetben vágtató infláció közepette a Magyar Nemzeti Bank várható nagy veszteségét szétterítse, és önmagában erre készül ebben az évben is. Jelenleg a magánszemélyeknek nyújtott hitel- és pénzkölcsönszerződéseknél a jegybankelnök a jövedelemarányos tőkerészlet legfelső mértékét határozhatja meg. Ezenfelül az ingatlan- és autóhiteleknél, továbbá a pénzügyi és lízingügyleteknél az ingatlan- és gépjárműértékekhez viszonyított hitelösszeg maximális mértékét is korlátozhatja az MNB elnöke. A most javasolt új szabályok szerint a változó kamatozású jelzáloghitelek esetében a nettó jövedelem 25 százalékában bevezetheti a korlátozást, ötéves kamatperiódus mellett 35 százalékig, legalább tízéves kamatperiódus mellett pedig, végig fix kamatozás mellett, a nettó jövedelem 50 százalékáig vállalhatnak jelzáloghitel-törlesztést. Összességében véve azonban azt kell mondjam, hogy a több száz milliárdos veszteséggel az évet záró jegybanki költségvetést ezentúl megkímélik attól, hogy azonnal kisegítse önmagában az államot. [[Sic!]] Ebbe beletartozik az is, hogy további elfogadhatatlan változás az, hogy a jegybank veszteségét az államnak a jövőben nyolc nap helyett öt év alatt kell majd pótolnia; ez ugyanis homlokegyenest ellentmond az európai uniós szabályozásnak, tisztelt miniszter úr. Egyébként 2023-tól újra és erről, azt gondolom, érdemes beszélni érvényesek lesznek azok a szabályok, amelyekben a tagállamoknak nem lehet nagyobb költségvetési hiányuk a GDP 3 százalékánál. A parlament által a nyáron elfogadott költségvetésben ugyanakkor 3,5 százalékos hiány szerepel, de ezen az előirányzaton is rontani fog a több száz milliárd forintra becsülhető tétel, amely a Magyar Nemzeti Banknál keletkezett veszteség lesz, melyet az államnak kell kárpótolnia. Értem, hogy erre előzetesen már fel kell készülni, de ha rosszul számolok, akkor, tisztelt miniszter úr, legyen szíves majd kiigazítani. Mekkora veszteséggel számol a Magyar Nemzeti Bank idénre? Tehát a 2023-as költségvetés, illetve a most elnyújtott Magyar Nemzeti Bank-veszteségrendezés közvetlenül mond ellent az európai uniós szabályoknak. De nézzük csak, hogy Matolcsy György elmúlt években mutatott ámokfutása mit eredményezett számunkra! A Magyar Nemzeti Bank 2014 helyett 2014-ben [[sic!]] a korábban említett alapítványokat számszerűen hat alapítványt létrehozta, melyek célja különböző volt, de mindegyik nagyon jól hangzott. Azóta ezeket már összevonták egybe, szóval a nevekkel már nem kell bíbelődniük. Az alapítványok bizonyos célokra kaptak pénzt, amit be kellett fektessenek, majd azoknak a hozamát tudták hivatalosan olyan dolgokra költeni, amelyeket a célok megkívántak. A modell alapjában véve önöknek biztosan nem rossz ötlet, csak, ugye, a szokott módon kiforgatták, és gyakorlatilag ellopták ezt a pénzt, miközben ennek közpénzjellegének megszüntetésére a szükséges határozat, bírósági döntés megszületett, és éppen ezért az önök által megtett, illetve hagyott, hagyni megtett lépések bizony erre vezettek. Az alapítványok egészen elképesztő dolgokra költöttek egyébként: 17 millió forintos szőnyeget csomóztattak, Matolcsy György unokaöccsének cégétől éveken át havi 4,5 millió forintért vettek mindenféle értelmetlen jelentéseket, 8 milliárd forintnál is többet költöttek villára, milliókkal támogatták a Fidesz egyik-másik kapcsolatát, és milliókkal támogatták olyan könyv támogatását, amely egyébként Bayer Zsolthoz is köthető. Mindezek egyébként eltörpülnek a valós tételek mellett, hiszen az alapítványokon keresztül közel 250 milliárd forintot szervezett ki a jegybank. Ezek szinte kivétel nélkül strómanokhoz és rokonok bankjaiba folytak be, ezenfelül vásároltak luxusingatlanokat, és az alapítványok támogattak fideszes megmondóembereket, vettek 10 millióért mint ahogy említettem már szőnyegeket. Külön nevetség tárgyai voltak az alapítványok, amikor 2017-ben büszkén jelentették, hogy a 112-ből 66 szerződésük miatt nem kaptak büntetést. Csak. Ekkor durván 86 millió forintos bírságot kellett befizetniük a szabálytalanságok miatt. És akkor legyünk büszkék arra is, hogy Matolcsy György fia is bekerült a százmilliárdos vagyonnal rendelkezők klubjába. Ez valóban dicséretes teljesítmény volna, ha ez nem azt jelentené, hogy százezer embertől loptak el fejenként egymillió forintot; ez éves szinten egymillió forintos nyugdíjemelést is jelenthetett volna mindazoknak, akiknek 50 ezer forint alatt van a nyugdíjuk. A mértéktelen lopás mellett a másik nagy probléma a Magyar Nemzeti Bank működése, tevékenysége, amelynek eredményeként a szakértőktől is számos kritikát kaptak. [[17.50]] Semmi sem indokolja a 400 forintos euróárfolyamot. Ezzel tönkretették az országot, és igen nehéz lesz talpra állni, merthogy a tudatos árfolyamrontásnak ez az eredménye. Az, amit egyébként még a külső környezet segített vagy rontott ezen a helyzeten, az már csak önöket is rosszabb helyzetbe hozza ilyen szempontból. Három elkövetője van ennek a rendkívüli gazdasági helyzetnek: Matolcsy György, Orbán Viktor és Varga Mihály pénzügyminiszter úr. Önök azok, akiknek az ámokfutása eredményeként a piaci szereplők nem bíznak a forintban, a forint stabilitásában és az infláció elleni küzdelem hitelességében. Akárhányszor megszólalt Matolcsy György mint a Magyar Nemzeti Bank vezetője vagy szintén az azóta rajtvonalhoz állt Nagy Márton miniszter úr, a forint mindig árfolyameséssel reagált. Az egykori jegybankár szerint egyébként elégtelen az infláció elleni fellépés, amit a jegybank hezitáló kamatpolitikájával, a devizatartalékok elégtelenségével is tudott bizonyítani. Amikor az ukrajnai háború elején a régiós devizák gyengülni kezdtek, mind a cseh, mind a lengyel jegybank határozottan beavatkozott a korona és a złoty védelmébe. De banki elemző arra is emlékeztet egy publikált elemzésében, hogy a háború előtti 360 forintos euró jelenlegi 400 forintja annak egy hatása csak, ami a háborúból fakad, 10 forint, amit nyugodtan az Európai Unióval szemben meglévő vitájukhoz köthetünk, és egyébként pedig 20 forint a hazai sérülékenység és a gazdaságpolitika minőségével köthető össze. Mindezek alapján nyugodtan mondhatom azt, hogy a javaslatuk ebben a formában nem támogatható és elfogadhatatlan. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Varju képviselő úr elmondta, hogy hogyan megy tönkre éppen a magyar gazdaság, éppen ezért javította az elmúlt két hétben az IMF, az Európai Bizottság és az OECD az idei előrejelzését a magyar gazdaság növekedését illetően. Ugye, az IMF, az önök nagy barátja, az Európai Bizottság és az OECD is javította a magyar gazdaság előrejelzését, a magyar gazdaság növekedési előrejelzését az idei évre vonatkozóan. Az OECD éppen ma 4 százalékról 6 százalékra emelte, másfél hónapnyira vagyunk az év végétől, ma emelte az OECD a gazdasági előrejelzését. Ez a 6 százalék ilyen válsággal, energiaválsággal, inflációs válsággal és háborúval terhelt időszakban tönkretett gazdasági növekedés, amiről Varju képviselő úr itt beszélt nekünk. Varju képviselő úr országgyűlési képviselő volt a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején, sőt a Gazdasági Minisztérium államtitkára is volt, tisztelt képviselőtársaim, tehát ő igazán kompetens lett volna abban, hogy felemelje a szavát az akkori rossz jegybanki politika ellen, hiszen megnéztem egyébként, tisztelt képviselőtársaim, akkor is volt minden évben a jegybank tevékenységéről is vita, hiszen ez országgyűlési kötelezettség, hogy a jegybank beszámolóját az Országgyűlés megtárgyalja és elfogadja. Varju képviselő úr, képzeljék el, egyszer sem állt föl, és mondta azt, hogy az a jegybanki politika, amit akkor folytatott a jegybank, az rossz lenne, és tiltakozna ez ellen. Pedig országgyűlési képviselő és gazdasági minisztériumi államtitkár is volt a tisztelt képviselő úr. [[Varju László: De miért is kellett volna?]] Hogyha megnézzük, 2008-2009-ben milyen állapotban érte a magyar gazdaságot a világválság, előtte, 2006-2007-ben a közgazdászok, mint Mellár professzor úr is a pénzbőség éveinek hívták azt az időszakot, a 2005., 2006., 2007. éveket, hiszen akkor a világban az európai uniós országok és a világ jelentős országai folyamatos gazdasági növekedésben voltak; folyamatosan bővült a gazdaság. Hát, mi történt ekkor Magyarországon? 2006-ban, a pénzbőség évében az egész világon a második legrosszabb adattal rendelkezett Magyarország, 9,2 százalék volt a költségvetési hiány, és csak a háború sújtotta Libanonban volt magasabb az államháztartási hiány, mint Magyarországon. Tehát a második legrosszabb államháztartásihiány-adatot sikerült az egész világon összehoznia Varju Lászlóéknak, tisztelt képviselőtársam. Csak, hogy értsük, hogy amikor ő tönkretett gazdaságról beszél, akkor milyen alapról beszél. Dávid Ferenc nyilatkozatait is kerestem abból az időből, amikor még nem volt árnyékminiszter, de mégiscsak fontos pozíciókban volt, hogy bírálja az akkori gazdaságpolitikát és jegybankpolitikát, de olyat se találtam sajnos, pedig az internet nem felejt, ha lett volna ilyen, megtaláltam volna. Ugye, 2008-ban, a válság berobbanásakor rögtön [[Vajda Zoltán: Nem 2022 van?]] a beígért adócsökkentéseket eltörölték, és rögtön megszorításokkal kezdtek. És ekkor mit csinált az önök által kinevezett jegybankelnök? A válság elszabadulásában és súlyossá válásában a baloldali kormány mellett a felelőtlen jegybanki politikát folytató akkori jegybank és Simor András is nagyban hozzájárult emlékeznek önök a devizahitelekre , 2009-re 1,1 millió devizahiteles volt Magyarországon, és 70 százalék fölött volt a devizahitelek aránya a teljes lakossági hitelállományban. Az akkori jegybank tevékenységének is köszönhetően elszabadultak Magyarországon a családokat adósrabszolgaságba taszító devizahitelek. Ez volt az önök jegybanki politikája. Az államadósság 2010-re fojtogató mértékűvé és nagyon kedvezőtlen összetételűvé vált, hiszen a 80 százalékot meghaladó szintű államadósság finanszírozási összetételében 53 százalékra nőtt a devizaarány, és 65 százalékra nőtt a külföldi kézben lévő finanszírozás aránya. Ez az ország devizakitettségének és külső sérülékenységének radikális mértékű emelkedéséhez vezetett. Tisztelt Képviselőtársaim! Az volt az önök jegybanki politikája, hogy külföldre eladósítják az országot, a magyar családokat és a magyar vállalkozásokat pedig megszorításokkal sújtják, és még a pénzbőség éveiben is 9,2 százalékos államháztartási hiányt képesek összehozni. Az offshore botrányokról ne is beszéljünk, az, hogy Simor András egy vagyonnyilatkozatából kihagyott 800 millió forintot, olyan, mintha valaki egy ezrest valaki a zsebében felejt, ez gondolom, neki olyan pénz volt, hogy 800 millió forintot csak úgy kifelejtett a vagyonnyilatkozatából, azt valahogy nem találta. Ő volt Varju László nagy barátja, kegyeltje és kinevezettje, Gyurcsány Ferenc jegybankelnöke.
Képviselő úr, ez nem tartozik ide, hogy ki kinek a barátja. [[Vajda Zoltán tapsol.]]
Ellenben, tisztelt képviselőtársaim, a Magyar Nemzeti Bank életében 2013-ban egy komoly fordulat következett be, hiszen 2013-ban fejeződött be az önök offshore lovagjának, Simor Andrásnak a mandátuma, és 2013-tól egy felelősségteljes, a fiskális politikát segítő és támogató monetáris politikát folytató jegybanki vezetés valósult meg. Az elmúlt időszakban, 2020 óta folyamatosan a válságok sorozatát éljük világszerte, előbb a Covid okozta egészségügyi ellátási és gazdasági válság, majd az újraindítás miatti ellátási hiány, ezt követően az orosz agresszió miatti háború, majd a háborúra adott elhibázott szankciók okoztak energiaválságot, amit tovább nehezít az idei rendkívül aszályos tavaszi és nyári időszak is. Ebben a helyzetben nemcsak a kormányzati gazdaságpolitikára várnak váratlan, nem látott, új kihívások, hanem a jegybank is egy turbulens gazdasági és pénzügyi helyzetben kell hogy működjön. A 2013-as jegybanktörvény a maga idejében egy korszerű, innovatív törvény volt, amely az ország érdekeit szolgálta. Ugyanakkor a mostani felfokozott, rendkívül bizonytalan és állandóan változó gazdasági és pénzügyi helyzetben fontos, hogy a 2013-as törvény módosítása is megvalósuljon, hiszen az elmúlt időszakban lezajlott pénzügyi és gazdasági turbulenciákból kiszűrt tapasztalatok vezérlik a mostani törvény módosítását. Hiszen ennek a törvénymódosításnak a célja a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, a maga idejében előremutató adósságféklimitek modernizálása és jövedelemarányos adósságféklimitekkel történő leváltása, a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása, amely egyben egyébként a költségvetési kockázatokat is mérsékli, valamint az osztalékfizetésre vonatkozó szabályok törvényi rögzítése. Az új szabályozás még hatékonyabbá, tervezhetőbbé teszi az MNB operatív folyamatait, valamint a jegybank működésének költségvetési vonatkozásait is. Ugye, emlékeznek tisztelt képviselőtársaim, arra, hogy a Covid-válság ideje alatt hogyan küzdött a jegybank a gazdaság érdekében és a gazdasági újraindítást hogyan segítette akkor a jegybank, hiszen az MNB 2021. május végéig 9311 milliárd forint likviditást nyújtott a gazdaság szereplőinek, és az MNB 500 milliárd forint osztalék fizetésével támogatta a költségvetést a Covid időszakában. Szintén a gazdasági növekedést ösztönző szakasz részeként az MNB 2020. április 20-án, alig egy hónappal a koronavírus-járvány jelentős kitörése vagy országos kitörése után elindította a növekedési hitelprogram legújabb konstrukcióját, a Növekedési Hitelprogram Hajrát, 1500 milliárd forintos keretösszeggel. [[18.00]] A konstrukció indulása óta tapasztalt jelentős érdeklődés miatt az NHP Hajrá! keretösszegét az MNB több lépésben is megemelte aztán végül 3000 milliárd forintra. A megemelt keretösszegből már több mint 2800 milliárd forintot használt mintegy 40 ezer kis- és középvállalat működésre, korszerűsítésre és növekedésre. Nagyon fontos, hogy nemcsak működésre, hanem nagyon sokan tudtak ebből a hitelprogramból korszerűsíteni, technológiát váltani, növekedni, újabb üzemeket építeni. Az MNB javaslatára aztán a kormány bevezette a moratóriumot, ennek következtében 2020-ban közel 1600-1700 milliárd forint, 2021. júniusig pedig 700-800 milliárd forint maradt a háztartásoknál és a vállalatoknál. Emlékeznek, ez volt az a hitelmoratórium, amit önök nem támogattak. A kártyás kifizetések 91 százaléka contactless módon, fizikai kapcsolat nélkül történt meg, amikor az MNB a PIN-kód-limitet megemelte a Covid-válság kellős közepén, hogy ne érintéssel fizessünk, ne készpénzzel fizessünk, hanem ilyen módon is csökkentsük az érintési gyakoriságot. Az MNB egyedülálló sikert ért el az inflációs cél elérésében is, a mostani háborús, energiaválságos és szankciós időszakot megelőzően mindössze négy hónap volt 2017 és 2020 között, amikor az infláció valamilyen irányban kilépett a 3 százalék plusz-mínusz 1 százalékpontos toleranciasávjából. 2020-ban a vállalati hitelállomány dinamikusan, 9,4 százalékkal nőtt éves szinten, míg a háztartási hitelportfólió 14,5 százalékos éves növekedési ütemet ért el, ami az Európai Unió egészében kiemelkedő teljesítményt jelentett. A Magyar Nemzeti Bank állampapír-vásárlási programjának 2020. májusi elindítása óta több mint 2200 milliárd forint értékben vásárolt állampapírokat, amellyel hozzájárult az állampapírpiac stabilitásához. Az MNB állampapír-vásárlási programja a hozamok csökkenésén keresztül növelte az állam fiskális mozgásterét, amelyet a kormányzat a koronavírus-járvány elleni védekezésre fordíthatott. A régióban nálunk vállalta a legnagyobb pénzügyiforrás-teremtő szerepet a jegybank a válságkezelés során a Covid-időszak alatt azzal ha már Varju képviselő úr a régiós, a visegrádi országok jegybankjait hozta ide , hogy a GDP 23 százalékával megemelte a mérlegfőösszegét. A GDP arányában a lengyel jegybank 22,7, a horvát 14,2, a cseh 3,6, a román jegybank pedig 1,5 százalékkal emelte meg a mérlegfőösszegét, amíg Magyarországon ez 23 százalék. A jegybank 2020 nyarán két alkalommal, összesen 30 bázisponttal mérsékelte az alapkamat mértékét. Azóta tudjuk, a mostani szankciós inflációs környezetben az alapkamatot folyamatosan emelni kellett, hogy próbáljuk letörni a szankciós inflációt. A Magyar Nemzeti Banknál folyó monetáris munka az a munka, amit ez a törvény javítani szeretne, az a munka, amit most a miniszter úr elmondott: bürokráciacsökkentő, egyszerűsítő, a biztonságot és az átláthatóságot erősítő lépések vannak ebben a törvényben. Még egyszer, tehát, ha önök nem támogatják: bürokráciacsökkentő, az átláthatóságot növelő és egy hatékonyabb jegybanki működést eredményez ez a törvény. Ha önök nem akarnak átláthatóbb, bürokráciától kevésbé terhelt és stabilabb jegybankot, akkor ne szavazzák meg ezt a törvényt. Mi meg fogjuk szavazni, mert úgy gondoljuk, hogy erre van szükség. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vajda Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Kollégák! Nem könnyű a feladatom ekkora stand-upos után megszólalni itt a parlamentben. Lehet, hogy az ön számára egy kicsit szokatlan helyzet lesz, mert én a törvényről fogok beszélni, és nem egy elmúlt húszéves történelmi áttekintést fogok mondani. Pont néztem az órát is, Nacsa kolléga, hogy pont egy percig bírta gyurcsányozás nélkül. Ez önnek személyes rekordja szerintem. Gratulálok ehhez, de én azt gondolom, hogy ha egy törvénytervezetről [[Zsigó Róbert: Te egy percig sem bírtad! Az elnök csenget.]] köszönöm, elnök úr , ha egy törvénytervezetről beszélünk, akkor érdemes a törvényről beszélni, úgyhogy én ezt fogom megpróbálni, hátha majd eltanulja ezt időnként tőlem. Először is, amit szeretnék mondani kezdetként, hogy az dicséretes, hogy tízévente módosítunk egy jegybanktörvényt. Úgy értem ezt, hogy fontos a stabilitás egy jegybanktörvény esetében, ezt a miniszter úr is elmondta a bevezetőjében, ehhez maximálisan tudok csatlakozni. Tehát az, hogy ritkán nyúlunk egy jegybanktörvényhez, ez helyes, és mondjuk, egy ilyen tízest, tehát ezt önmagában helyesnek tartom. Azt is helyesnek tartom egyébként és pár dolgot ebből ki fogok emelni , hogy sok technikai dolgot módosít a jegybanktörvény. Számomra teljesen nyilvánvalónak tűnik, hogy a javaslatnak legalábbis egy ilyen nulladik változata a Nemzeti Bank berkein belül készült, mert számomra teljesen jól kiolvasható az, hogy eljárási szabályokat is módosítanak, amit az MNB-n belül a gyakorlat alapján az érintett szervezet érzékelhetett, feleslegesnek vagy nehezen értelmezhetőnek gondolták, vagy célszerűtlennek, és ezért tettek javaslatot jó pár technikai dolognak a módosítására. Ezeket gyorsan elmondanám, de aztán a végén kérem, hogy figyeljenek, mert azért jelzem azt, hogy mi az az egy nagyon fontos módosítás. Tudom, hogy technikai értelemben ez nem egy salátatörvény, mert egy dologról szól, de azért mégis úgy értelmezem, hogy azért az, mert van egy nagyon rendszeridegen dolog is ebben a törvénytervezetben, amit valamiért úgy vettem észre, hogy a miniszter úr aki most nincs itt a teremben, csak beosztottja van itt valahogyan elfelejtett az expozéjában kiemelni. Szerintem azért fontos lesz majd erről beszélni a végén. Azért gyorsan nézzük át, hogy milyen hatósági feladati működésekkel, osztalékfizetésekkel kapcsolatos szabályokat módosít a törvény módosítása. Szó volt arról, hogy a forgalomban lévő magyar törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének és készíttetésének engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatban indokolt felhatalmazni az MNB elnökét arra, hogy az MNB szmsze szerint vezetői hatáskörrel rendelkező személyt vagy az MNB szervét kijelölhesse, aki a tárgykörben döntést hoz. Hasonlóan az emlékérmével történő fizetés az MNB szerint zavarja a készpénzforgalmat, és ez a módosítás ugyan nem érinti az emlékérmék törvényes fizetőeszköz-jellegét, hiszen a felek kölcsönös egyetértés esetén továbbra is elfogadhatják ezt fizetésül, továbbá az MNB névértéken költségmentesen bármikor átváltja őket forgalmi bankjegyre vagy érmére. Szintén szó volt a bevezetőben, csak röviden mondom, hogy a GDPR szerinti személyes adatnak minősülő, a hitelképesség megítéléséhez, a hitelkockázat feltárásához szükséges, a fedezetül szolgáló eszközökkel kapcsolatos, valamint a hitelintézetnél, Kincstárnál elhelyezett betétekre vonatkozó személyes adatok MNB általi gyűjtésének és átvételének lehetőségét teremti meg ez a módosítás, az ott meghatározott közvetlen azonosításra alkalmas adatok kivételével. A módosítás szintén beszél arról, hogy az MNB elnöke a korábbi adósságfék-jellegű korlátozások mellé újabbakat is kap, már nem csupán a jövedelemarányos törlesztőrészletet, hanem magának a tartozásnak a maximális mértékét is megállapíthatja. Szintén szó van a módosításban egy másik szakmai jellegű javaslatról, hogy a hazai készpénzforgalmi infrastrukturális hálózatot hogyan alakítja ki, és itt egy új hatósági jogkör is megállapításra kerül. Még néhány ilyen jellegű, láthatólag szakmai, az MNB berkein belül készült javaslatból hadd emeljek ki egypárat. A módosítással a felügyeleti díj, a bírság meg az eljárási költség is az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény alapján kerül majd behajtásra, átadásra azzal, hogy a fizetésikedvezmény-kérelmeket az MNB bírálja el. Szó van arról, hogy az MNB alkalmazottai egy megbízólevél birtokában hogyan vehetnek részt a felügyelt szervek igazgatósági ülésein, közgyűlésein. Szó van arról, hogy hogyan szabták újra az MNB által kiszabható bírságokat. A felügyeleti ellenőrzéssel kapcsolatosan is vannak javaslatok. A pénzügyi békéltető testület számára nagyobb rugalmasságot biztosítanak, és még sorolhatnék néhány technikai jellegű vagy szakmai javaslatot, amelyekben számos olyan van, amelyeket én egyébként támogatandónak tartok. No de, azért van ebben még egy módosítás, amit valamiért, még egyszer mondom, az általam egyébként szakmailag sokszor nagyra tartott miniszter úr a bevezetőjéből valahogyan kifelejtett, de azért nézzük ezt meg. Az MNB elnökének a fizetésemelése is benne van azért ebben. Néhány éve került sor arra, hogy az MNB elnökének az illetményét 3 millióról 5 millióra emeljék. Akkor Matolcsy György a kritikákra azt a választ adta gyönyörű ezt mondani , hogy a teljesítményt jól meg kell fizetni mondta magáról az ő végtelen szerénységével , illetve arról is beszélt, hogy az Országgyűlés nem egy kocsma, ahol ő rendeléseket adna le, főleg nem a fizetése terén, mondta ő ezt akkor egyébként. A mostani törvénytervezetben lévő javaslat eredményeképpen, mivel a 2022. évi bruttó átlagkereset várhatóan meg fogja haladni a félmillió forintot, így a javaslat értelmében jövőre az MNB elnöke bizonyosan 6 millió forint fölötti havi járandóságot fog kapni. [[18.10]] Úgy tűnik tehát, hogy ez a bruttó 5 milliós jövedelem, amiben jelzem nagyon halkan vagy nem is olyan halkan , mondjuk, az MNB-alapítványokból származó bevételek még nincsenek is benne, szóval, Matolcsynak a bruttó 5 millió forint hamar elértéktelenedett az infláció miatt; a miatt az infláció miatt, amit pont az MNB-nek és Matolcsynak kellene kordában tartania, de csak egyre jobban vágtázik, immár hamarosan 25 százalékos csúcsértéket is vár akár a kormányzat, akár a mai tájékoztatásán az MNB. Mindezek alapján nincs most helye a fizetésemelésről való döntésnek. Majd ha lesz teljesítmény, hogy ezt a szót ellopjam Matolcsytól, ami a törvény szerint a 3 százalékos pénzromlási ütem ügye, ebben a törvényben ez lenne az alapfeladata az MNB-nek, hát, akkor lehet esetleg az Országgyűlés elé járulni fizetésemelést kérve. Szóval, nézzük meg azért, hogy az MNB mit tett a saját maga által vállalt feladatokban, mert erről a törvényről van szó. Itt a jegybank elsődleges feladata lenne az árstabilitás elérése és fenntartása. Ezen túlmenően egyébként egyebek mellett az is a Nemzeti Bank feladata, hogy az árstabilitási cél elérésének veszélyeztetése nélkül a rendelkezésre álló eszközökkel támogassa a kormány gazdaságpolitikáját. Hát, ezekben a feladatokban az MNB elvérzett. Nem hajtotta végre, vagy rosszul hajtotta végre a feladatát. Nézzük akkor az inflációt, és egy mondatot most! Éves alapon számolva most a legfrissebb adat, amit tudunk: 21,9 százalékos volt az infláció októberben. Ez az Európai Unióban a harmadik legmagasabb. Egy év alatt 5 százalékról emelkedett 21,9 százalékra az infláció. De ha csak az élelmiszereket nézzük, akkor még brutálisabb az áremelkedés, 4 százalékról 45 százalék fölé emelkedett. Az élelmiszereken belül pedig, mondjuk, a kenyér ára nőtt a legnagyobb mértékben, 83 százalékos a drágulás, ami több mint a duplája más uniós országokban mérteknek. Emellett pedig ott van még a kormány rezsinövelése, aminek következtében egy köbméter földgáz ára 116 százalékkal, 1 kilowattóra áram ára pedig 28 százalékkal nőtt. Amikor arról beszél a kolléga, hogy itt milyen háborús sokkok vannak, és hogy a háború okozza mindezeket a problémákat, akkor azért jeleznék egy nagyon egyszerű számítást, két visegrádi országnak, mondjuk, az alapkamatmértékét nézzük meg, Csehországot és Lengyelországot. Szerintem korrekt az összehasonlítás, hiszen még egyik országban sem vezették be az eurót, ahogyan nálunk sem. Csehország és Lengyelország esetében az egyik országban 6,75 százalék az alapkamat, a másikban pedig 7 százalék az alapkamat. Tehát 6,75 és 7 százalék az alapkamat két másik visegrádi országban. A mi hazánkban hivatalosan 13 százalék, de az effektív, a gyakorlatban alkalmazott alapkamat pedig 18 százalék. A kettő különbségét úgy hívják, hogy országkockázati felár. Szerintem ez az a pluszköltség, amit kell fizetni a befektetőknek azért, hogy valamennyire még bízzanak a magyar fizetőeszközben, a magyar monetáris és fiskális politikában. És ugye, eljutottunk a recessziónak az előszobájába, a gazdaság teljesítménye a harmadik negyedévben az előző negyedévhez viszonyítva csökkent, és épp ma hallottuk az MNB háttérbeszélgetésén, hogy ők már a technikai recesszióról beszélnek a negyedik negyedév tekintetében. Miért mondtam el mindezt ilyen hosszan, remélem, nem untatva önöket? Mert ilyenkor arról beszélni, hogy egy törvénytervezetbe beteszik az MNB elnökének a fizetésemelését, hogy 5 millióról 6 millió forintra emelkedjen, vagy hogy egyszerűbben lefordítsam ezt a számot, hogy mondjuk, 20 pályakezdő tanár fizetését keresse ő évente, ez szerintem arcpirító. A gondolatom végén egy egyszerű kérdésem lenne. Remélem, hogy államtitkár úrtól vagy pedig ha miniszter úr visszajön, aki gondolja kapok választ, hiszen azt hiszem, ez egy ilyen párbeszéd lenne. Az lenne a kérdésem önökhöz, tegye meg, hogy a viszonválaszában ezt megmondja, hogy ki kérte ezt, kinek a javaslata volt ennek a fizetésemelésnek a beletevése ebbe a törvénytervezetbe, hiszen egyértelmű, hogy a törvénytervezet legtöbb javaslata az MNB-n belül készült. Ez teljesen kiolvasható abból, hogy milyen gyakorlati dolgok vannak benne. Vajon a gyakorlati módosításokon kívül ők maguk kértéke a fizetésemelést, vagy pedig ez az önök ötlete volt, és ugyanakkor mi ez a teljesítmény, ami alapján önök ezt elfogadhatónak gondolják? Összegzésképpen azt tudom mondani, hogy bár valóban jó néhány olyan javaslat van benne, amelyeket támogatandónak tudok tartani, és önmagában azt is üdvözlom, hogy azért csak úgy tízévente nyúlunk hozzá ehhez a törvényhez, ezért, mert van benne ez az egészen arcpirító fizetésemelés, a mi frakciónk ezt sajnos egészen biztosan nem fogja tudni támogatni. Köszönöm szépen, hogy elmondhattam. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka Bedő Dávid képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Bárcsak arról lenne szó, hogy itt tényleg egy átláthatóságot növelő, hatékonyságot elősegítő törvényjavaslatról van szó, de sajnos én meg mi ezt nem így látjuk, sokkal inkább más dolgok bújnak meg ebben a törvényben. Nyilván itt több dolog is van, vannak nagyon egyértelműek, mint a fizetésemelés is. De hadd kezdjem azzal, ami elhangzott itt a vitában a felszólalások között, hogy a Magyar Nemzeti Bank alapokmánya szerint az MNB elsődleges célja az árstabilitás elérése és fenntartása. Ezek alapján bátran kijelenthetjük, kimondhatjuk, hogy az MNB képtelen volt ellátni az elsődleges feladatát. Ennek az eredménye pedig a több mint 21 százalékos infláció, a 40 százalékos élelmiszerár-drágulás és a zuhanó forint, és mi sem mutatja jobban a jegybank siralmas teljesítményét, hogy hazánkban van Európa egyik legmagasabb inflációs rátája. Abba most nem szeretnék részleteiben belemenni, hogy hogy jutottunk el ide. Pont egy héttel ezelőtt napirend előtt relatíve részletesen kifejtettem, hogy hol rontotta el a Magyar Nemzeti Bank a monetáris politikáját, Matolcsy György hogyan vitte félre az ország, illetve a Magyar Nemzeti Bank monetáris politikáját. Ebbe most nem mennék bele részleteiben, főleg azért sem, mert a kollégáim is már itt elmondták. Azt gondolom, hogy Matolcsy György kudarcot vallott az úgynevezett unortodox monetáris politikájával, képtelen volt az irányítása alatt álló MNB a válságkezelésre, de még most is, ennek ellenére is bőséges fizetésemelést adna neki a kormány. A törvényjavaslat szerint 20 százalékkal növekedne a havi alapbére, tehát a jelenlegi 5 millió forintról 5,9 millió forintra. Kérdezem én, hogy tényleg olyan jól teljesített ez a jegybank az elmúlt években, hogy fizetésemelést érdemelne az MNB elnöke, Matolcsy György? Mert én azt gondolom, hogy nem, és szerintem ebben talán egyetérthetünk. Itt a kormánypárti képviselők is elmondták, hogy mi a feladata a Magyar Nemzeti Banknak, elég egyértelműen benne van az alapokmányában, és szerintem az is egyértelműen kijelenthető, hogy ez a feladat nem sikerült. De nem csak a fizetésemelésre szeretnék koncentrálni, mert van ezzel a törvényjavaslattal más probléma is, ami előttünk van. Azt látjuk ugyanis, hogy a kormány ezzel a törvényjavaslattal ki akarja terjeszteni a saját dominanciáját a hazai bankszektorra, hiszen az MNB a hitelintézet és a posta készpénzforgalom-lebonyolításához kialakított infrastrukturális hálózatát hatóságként eljárva fogja minősíteni, valamint a minősítés alapján kötelezni fogja őket a minősítésnek megfelelő infrastrukturális hálózat kialakítására. Na most, ez a sokak számára elég bonyolultan hangzó és veszélytelennek tűnő változás ennek tűnhet, de sajnos ismerjük, hogy hogyan működik ez a rendszer az elmúlt 12 évben: megnő annak a lehetősége, hogy a jegybank hatóságként eljárva infrastrukturális hálózatot szelektíven minősítsen, és bizonyos bankokat előnyben, míg másokat hátrányban részesítsen. Azt gondolom, nem nehéz megtippelni, megint csak az elmúlt 12 évet megnézve, hogy mely bankokat fogja majd előnyben részesíteni, nyilvánvalóan azokat, amelyek baráti kezekben vannak, olyan kezekben, amelyeket kormányközeli üzletemberek tulajdonolnak. És persze még mindig nem csak ez a probléma ezzel a törvényjavaslattal. Ez a törvényjavaslat ugyanis lehetőséget ad egy készpénzszállítási monopólium kialakítására is, akár közvetlenül az MNB részvételével, akár egy általa szerződtetett harmadik fél részvételével. Megint nem mondom el, hogy az elmúlt 12 év alapján ez mire fog felhatalmazást adni, tudjuk pontosan, hogy kiknek a kezében fognak landolni ezek a szerződések is. Végezetül pedig nyilván egy olyan változtatásra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy a törvényjavaslat kötelezővé tenné az MNB számára a tárgyév nyeresége 50 százalékának osztalékként való kifizetését, amivel nem is lenne gond. Igazából ezzel az a legfőbb gond, hogy ez kicsit megkésett intézkedés. Ezt talán 2014-15 környékén kellett volna bevezetni, amikor százmilliárdos nyereséget termelt a Magyar Nemzeti Bank, amikor forintosították a devizahiteleket, és halálra kereste magát ezen a Magyar Nemzeti Bank. [[18.20]] Utána persze tudjuk, hogy mi lett azzal a pénzzel, alapítványokba szervezték ki, abból épültek a villák, abból vásárolták meg a különböző ingatlanokat, festményeket, abból újították fel a Várkert Bazárban lévő volt kaszinó épületét, abból újítják meg a Postapalota épületét. És hát persze, természetesen, az összes ilyen nagyberuházásból Matolcsy György és családja nagyon-nagyon szépen meggazdagodott. Ebből lett például a fiának Porsche-gyűjteménye, amiről már elég sokat hallottunk. Szóval, 2015 magasságában sokkal inkább időszerű lett volna ez a módosítás. Most, amikor a következő években valószínűleg nem százmilliárdokat fog termelni, hanem inkább az a kérdés, hogy hány száz milliárd veszteséggel fog zárni a Magyar Nemzeti Bank, így valószínűleg nem sok osztalékot fog kapni a magyar állam, és nem sok pénz fog a Magyar Nemzeti Bankból az államháztartásba vándorolni. Sokkal inkább az a kérdés, hogy mennyivel kell majd a Magyar Nemzeti Bankot kisegíteni a következő években. Ezt majd az idő meg fogja mondani. Ez a törvényjavaslat nem szól másról, mint a kormánynak egy újabb területfoglalásáról. Szégyenteljesnek és felháborítónak találjuk, hogy a megélhetési válság kellős közepén továbbra is csak erre tud gondolni a két kormánypárt. S persze nyilván a másik része ennek a törvényjavaslatnak meg az, hogy Matolcsy György fizetését hogyan tudjuk emelni, megint csak a válság kellős közepén. Én azt gondolom, és mi azt gondoljuk, hogy Matolcsy György minden tekintetben megbukott, nem volt képes sehogy sem sem az inflációt kezelni, sem az árfolyam-politikát oly módon kezelni, hogy ne döntögessen folyamatosan negatív csúcsokat az euró-forint árfolyam meg a dollár-forint árfolyam. Egy hete is elmondtam és most is elmondom: Matolcsy György nem fizetésemelést érdemel, hanem elbocsátást. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[Dr. Mellár Tamás: Z. Kárpát Dániel következik.]] Bocsánatot kérek, Z. Kárpát Dánielt kihagytam a listából. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Ismét elnézést kérek a tévedésért.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igen, néhányan annyit tartózkodunk az ülésteremben, hogy talán már bútordarabnak tűnünk, és sokszor helyet kell változtatnunk, hogy feltűnjünk. De szerencsésen magamhoz ragadtam a szót. Egy rettenetesen fontos kérdés fekszik előttünk. Én most nem fogom folytatni Nacsa képviselőtársammal azt az örök világok harcát, ami közöttünk van. Más kérdésekben meg tudunk egyezni, de ebben azért nem tudunk, mert itt tényleg másik filmet nézünk. Én állítom, és mindjárt alá is támasztom, hogy önök egy bankárkormány, alapvetően pénzügyi, globális és multinacionális érdekeket szolgálnak ki a magyar emberek érdekeinek a kárára. Ezzel szemben itt vagyunk mi, nemzetben gondolkodó magyarok, akik meg arra kapacitáljuk önöket, hogy végre ezeket a multinacionális és globális érdekeket szorítsák a háttérbe, és álljanak a magyar emberek mellé; s ennek a devizahitelezés állatorvosi lova. Mosolyog egy-két képviselőtársam, de annyi lélekbátorság még soha nem volt bennük, hogy megpróbálják megmagyarázni nekem azt, hogy amikor önök a devizahitelesek megmentéséről beszélnek, akkor mi a viharért forintosították a devizahiteleket piaci árfolyamon. Miért nem felvételkori árfolyamon forintosították? Aki 165 forinton vette fel, annak önök miért 256 forinton váltották át? Nyomjon már valamelyikük egy gombot, és magyarázza már meg nekünk, hogy ez az önfeladó, nemzetvesztő, gazdasági jellegű árulás hogy következhetett be Magyarországon! Államtitkár úr, még kevéssé ismerjük egymást, nem tudom, hogy részt foge venni a vitában. Én kapacitálom önt arra, hogy ne csak a végén egy zárszót mondjon, hanem közben próbáljunk gondolatokat cserélni, a legjobb szándék mellett ez megtermékenyíti a vitát. Nem szeretném vélelmezni ugyanis a válaszait, de ha nem fog felállni a vita során, csak a végén, akkor gondolom, azt fogja válaszolni, hogy a devizahiteles átváltás árfolyama azért lett piaci, és azért paktáltak le önök a bankokkal, mert a Kúria nagyjából ezt a dimenziót szabta meg önöknek, és a Kúriára fognak visszamutogatni. A helyzet azonban ennél bonyolultabb, mert a Kúria döntésétől függetlenül és azt megelőzően önök már a végtörlesztés klímáját kialakították. Így volt, államtitkár úr? évekkel a Kúria-döntés előtt. A végtörlesztés során milyen árfolyamot alkalmaztak? Emlékeim szerint 180 forintos, kedvezményes árfolyamot kapott az, akinek volt rá elég pénze, volt elég tartaléka hozzá. Akkor nem hivatkoztak, és később sem a Kúria által meghatározott árfolyamra, csak akkor, amikor a piaci forintosítás bekövetkezett. De éppen önök, épp a fideszes jogalkotás volt az, amely kimozdult a Kúria által meghatározott keretből; tette ezt a végtörlesztésnél. A végtörlesztésnél a szerencsésebbek érdekében ki tudott mozdulni. Amikor a valóban nagyobb összegek és széles tömegek helyzetét kellett volna rendezni, akkor nem voltak ilyen bátrak, akkor a Kúriára mutogatva piaci árfolyamon forintosítottak, megállapodást kötöttek a Bankszövetséggel, és egy paktumot írtak alá az EBRD-vel, képviselőtársaim, 2015 februárjában. Kicsit szégyenlősek voltak, mert az EBRD-paktum angol nyelven található meg a mai napig a kormány honlapján. Ekkora nemzetvesztő önfeladást gazdasági téren az elmúlt hatvan év nagyon ritkán tud felmutatni, csak a kommunistáknak a gazdasági erőforrások elherdálása mérhető ide. De amit önök műveltek ezen a területen, nem is értem, miért emlegetik a parlamentben. Minden alkalommal feldobják nekünk a magas labdát, de nem tudják megmagyarázni, most sem fogják tudni megmagyarázni, hogy miért tettek ilyet. A Magyar Nemzeti Bank és az arról szóló törvényi szabályozás nagyon-nagyon szorosan kapcsolódik ide. Mert kiválóan mondta a kollégám az előbb, hogy degeszre kereste magát a Magyar Nemzeti Bank a devizahiteles átváltáson. És mit csinált ebből a pénzből? Mondjuk, felállított volna egy kártérítési alapot, amiből a legnehezebb helyzetbe került hitelkárosultakat megsegíti? Nem, nem történt ilyen. Egyáltalán az előttünk fekvő javaslatban is, amikor arról beszélünk, hogy az esetlegesen keletkező nyereség 50 százalékát a közösbe és adott esetben más célokra fordítható módon befizetik, akkor adódik a kérdés, hogy korábban miért nem merült fel egy olyan szabályozás, amely akár 100 százalékot tesz be a közösbe, merthogy ismerünk ilyen európai példát. Hogy van az, hogy erről még vita sem folyt? Amikor a veszteségeket kell fedezni, akkor egy egyszerű bűvésztrükkel Magyarország Kormánya azt szeretné, hogy a visszafizetési vagy visszatöltési kötelezettségét szétteríthesse hosszú évekre. Megértem én a rövid távú pénzügyi érdeket, hogy most egy óriási válsághelyzet közepén vagyunk, itt le kell hajolni azért néhány, egy-két tízmilliárdért is, és ne legyünk igazságtalanok, egy válsághelyzetben nagyon sokan így cselekednének, hogy a mostani befizetési kötelezettséget megpróbálnák szétteríteni, és az aktuális válságévekben minél kevesebbet vállalni. Ezt átéltük akkor, amikor az SNI-s gyerekek utazási költségtérítésének a támogatásáért adtam be javaslatot, és önök azt a 3-4-5 milliárd forintot is igyekeztek megspórolni, és saját ígéretük ellenére sem szavazták meg ezt a javaslatot. De egészen elképesztőnek tartom, hogy most kerül ide és ilyenformán kerül ide ez a javaslat. Ami viszont szerintem megint csak nem vitaképes, az a forint árfolyamának a helyzete. Én nem ismerek olyan belátó módon gondolkodó kormánypárti képviselőt vagy potentátot, aki azt mondaná, hogy a forint árfolyama így elfogadható. Lépjünk egy mondatban túl ezen: az MNB-elnöknek fizetésemelés akkor járna, amikor ellátta a törvényben rögzített feladatát. De rögtön eljutottunk oda, hogy kinek milyen törvényben rögzített feladata van. Ez a kormány előszeretettel festi magát egy nagyon harcias mázzal, és próbálja magát nemzetet védő kormányként előadni. A helyzet ezzel szemben az, hogy a forint árfolyamának védelme tekintetében ezt a harci lázat valahogy elfelejtette a Fidesz-KDNP. Államtitkár úr, 2010-ben milyen árfolyamnál vették át a kormányzást? 267 forint volt egy euró ára. Jól emlékszem? [[Dr. Mellár Tamás: Igen!]] Igen. A háború, a fegyveres konfliktus kirobbanásának a lehetőségéről szóló első hírek előtt mennyi volt a forintárfolyam? 367 forint körül volt egy euró. Azóta persze 400 forint fölött sajnos beállni látszik az árfolyam. Egy 360 és 430 közötti sávra teszik a szakértők, hogy ezen belül igazából bármikor bármerre mozoghat, és pont ez a baj, ez a kiszámíthatatlanság. De azt látni kell, hogy mire eljutottunk az önök által emlegetett szankciós politikáig, a fegyveres konfliktusig, addigra már több mint száz forinttal többet kellett adni egy euróért, mint az önök kormányzása elején. Látjuk a tudatos stratégiát: önök az igazi szövetségeseik, a multi cégek érdekében tudatosan gyengítették a forintot. S amikor mi ezt számonkértük önökön, akkor mi volt a válasz: hát, én szegény magyar kormány vagyok, nekem nincs jogosítványom, ne rajtam kérjék számon a forint helyzetét, hát, ott van a Magyar Nemzeti Bank. Oké, elfogadjuk, elmentünk a Magyar Nemzeti Bankhoz, és sokszor még a vezetőjét is kérdeztük, hogy van ez a forintárfolyam, hogy romlik ilyen rohamosan. Az volt a válasz, hogy én szegény Nemzeti Bank nem tehetek erről, mert Magyarország Kormánya írja és a parlament fogadja el a Nemzeti Bankról szóló törvényt, amiben, láss csodát, nem jelenítenek meg árfolyamcélt. [[18.30]] Tehát a Magyar Nemzeti Bank visszadobta ezt a labdát, vagy ezt a forró krumplit dobálták egymás között, és az lett a vége, hogy a magyar emberek brutálisan sokat fizettek és fizetnek ezért, és önök nem vállalták a felelősséget. A helyzet az, hogy itt kétféle megoldás van. Az egyik, hogy módosítsák a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt, ugye, erre látunk egy kísérletet, de a módosítás foglalja magába azt is, hogy legyen árfolyamcélja a jegybanknak. Tehát ne legyenek ilyen szégyenlősek, ne mondják azt, hogy a forint árfolyama indifferens, már csak azért se mondják, mert a Magyar Nemzeti Bank a maga módján, megkésetten, egy szűk eszközrendszerrel, de igyekezett beavatkozni; nem sikerült neki, de ne vitassuk el, hogy próbálkozott, próbálja ő stabilizálni a forint árfolyamát, csak ilyen későn és ilyen eszközökkel ez nem megy. De ne hivatkozhassanak arra, hogy nincs árfolyamcéljuk, legyen! Államtitkár úr, kérem, hogy a mai vita során, akár a zárszóban nyilatkozzanak arról, hogy hajlandóake módosítani ennek szellemében is a törvényt, tehát hajlandóake elvárni bármelyfajta pufferzónán belüli árfolyamcélt, erről legalább vitatkozzunk! A másik fontos javaslat, amely szerintem segíthetne a helyzeten, az Alaptörvény módosítása a magyar nemzeti fizetőeszköz értékállóságának a védelmében. Miről szólna ez egész pontosan? Az Alaptörvényt mi ugye, sokat szidjuk, van, aki egyébként a legitimitását is megkérdőjelezi. Én visszafogottabb vagyok ezen a téren, én például nem mondom azt, hogy 51 százalékkal kétharmados törvényeket lehetett volna vagy lehetne módosítani, tehát én úgy gondolom, hogy azért a stabilitás egy fontos dolog, és tartsuk be a mindenkori alkotmányos szabályokat. A sok kritikám mellett viszont megdicsértem az Alaptörvényt a tekintetben, hogy most már van egy közpénzügyi alkotmánya Magyarországnak, ugye, az államadósság-szabályokat lehet benne rögzíteni, és ha a nemzeti vagyonnal kapcsolatos kitételek vannak benne, akkor miért nem lehet rögzíteni azt, hogy a magyar nemzeti fizetőeszköz értékállósága is kerüljön a védelem alá? Hát, ha önök ebben az említett dokumentumban a nemzeti vagyont akarják védeni, miért nem zárják ki azt a faktort, amely a leggyorsabban párologtatja el a nemzeti vagyonnak az értékét? Éppen ezért azt követelem önöktől, hogy jelenjen meg a forint értékállóságának a védelme az Alaptörvényben. Nyilván nem lehet forintárfolyamot beleírni törvénybe vagy alaptörvénybe, nem erről szól az elvárásunk; arról szól, hogy ha egy ilyen törekvés, egy erős törekvés megjelenik, mint például a lakhatás tekintetében sincs benne a lakhatáshoz való jog az Alaptörvényben, csak egy törekvés arra vonatkozóan, hogy belátó lakhatási politikát folytat a mindenkori kormány, ha a forinttal kapcsolatban is megjelenik egy ilyen törekvés, onnantól az önök összes lépése, döntése, amely a forintárfolyam akár tudatos rombolása irányába mutat, alkotmányellenessé válik, hovatovább megtámadhatóvá válik, hovatovább ha egyszer lesz egy más összetételű kormányzat, mert lesz, akkor számonkérhető módon védenie kell a forintot. Minden afelé mutat tehát, hogy indokolt lenne az Alaptörvény szintjén is védeni nemzeti fizetőeszközünk értékállóságát. Próbálom mindezt lehozni a földre, hogy miért fontos ez. Az államtitkár úr előtt van egy okostelefon, itt, az én kezem ügyében is van. A helyzet az, hogy ez egy normális, elképzelt forintárfolyam mellett beszéljünk, mondjuk, 360-380 forintról! több mint 40 ezer forinttal olcsóbb lenne a boltban. És lehet, hogy a mi fizetésünkből egyáltalán nem probléma egy ilyet megvásárolni, sőt van, aki kapja a Háztól, de higgyék el, hogy nagyon sok magyar ember számára egy, a mai világban, a digitalizáció korában már-már nélkülözhetetlen okostelefon egy nagyon-nagyon komoly kiadás. Ha ez 40 vagy 50 ezerrel drágább az indokoltnál, csak azért, mert önök a multi cégek érdekében rombolták a forintot, akkor ez azt jelenti, hogy önök gyakorlatilag egy különadót foganatosítanak a saját állampolgáraikkal szemben. Mondjuk, egy multi hálózatról beszéljünk, mert önök azokat szeretik, egy H&M-ben megvásárolt ruhadarab esetében 5-8 ezer forinttal is drágább lehet az a középár-kategóriás ruhadarab amúgy, amely normális forintárfolyam mellett sokkal inkább elérhető lenne. Beszéljünk zöldségekről, gyümölcsökről! 600-800 forint lehet a különbség egy kiló drágább gyümölcsfajta és egy normális forintárfolyam mellett megvásárolt ugyanilyen gyümölcs ára között. És mondhatják azt, hogy vásároljunk magyar terméket én nagy vadásza vagyok a magyar termékeknek , csak a helyzet az, hogy honnan importálják a gépet az agráriumba, mondjuk, a hazai előállítású zöldségek termesztéséhez? Honnan hozzák a növényvédő szert? A gépet egészen biztosan vagy jellemzően nem Magyarországról. Ha külföldről hozzák, akkor miért vásárolják meg azt? Nem euróért? És nem ugyanott vagyunk? Mint a rezsikérdésben. Ha nem euróért kellene megvásárolni az energiahordozót, akkor talán nem kellene ennyit fizetni érte. Az önök tudatos forintrombolása tehát túlzás nélkül egy ezermilliárdos nagyságrendű különadó, amit a magyar emberek minden évben megfizetnek, önök pedig a multi cégek érdekében ezt hagyják, tűrik és helybenhagyják. Még zárógondolatként muszáj megemlítenem azt az IMF-et, amelynek a jelentésére Nacsa képviselőtársam hivatkozott remélem, hogy nem rajong a jelentésért annyira, mint ahogy azt éreztem , mert ez a jelentés arra is rámutat, hogy ugye, a költségvetést racionalizálni fogja a következő évben a kormány. Ez magyarul egy brutális megszorító csomagot jelent. Önök egy brutális megszorító csomagra készülnek, ennek ezernyi jele van, és nyilván azt fogják mondani, hogy ezt a költségvetés fenntarthatóvá tétele érdekében kell majd meglépni. De szeretném, ha most leszögezné akár a zárszóban, akár a vitában az államtitkár úr vagy bárki a kormány képviseletében, hogy nem terveznek újabb IMF-gyámságot. Nagyon-nagyon rossz emlékű az a korszak, amikor az IMF képében itt külföldről támasztottak olyan feltételeket, gazdaságpolitikai jellegű feltételeket is, amelyeknek a betartása markánsan csorbítja egy nemzetállam szuverenitását. Márpedig ha önök a korrupciójuk miatt elvesztik az EU-forrásokat, nem tudnak keleti megahiteleket felvenni, amelyek mellé amúgy is szokott járulni olyan feltétel, hogy tulajdonhányadot engedjenek át, s a többi, tehát ezt sem javaslom önöknek, akkor nehogy az legyen a vége, hogy a pénzügyi csőd elől az IMF markaiba menekülnek, és az IMF markában találja magát az ország! Tehát nyugtassanak meg bennünket, hogy nincs ilyen forgatókönyv a kormány homlokterében. Gyanúsan sokat dicsérik az IMF jelentését mostanában, ezért mi megijedtünk ettől egy kicsit. Kérem tehát, hogy segítsenek eloszlatni ezeket a kételyeket, mert nagyon fontos, hogy legalább egy közös bázison tudjunk gondolkodni, amely egy nemzetállam szuverenitásának a védelmét kell hogy jelentse. Én ezt a dimenziót próbálnám kibővíteni a nemzeti fizetőeszköz értékállóságának a védelmével, mindezt mi alaptörvényi szinten képzeljük el, és nagyon érdekel bennünket, hogy a kormány mennyire tartja befogadhatónak ezeket a gondolatokat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK, a Momentum és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvénymódosítás a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013-as törvénynek a módosítása. Nyilvánvalóan abban itt, ebben a teremben mindannyian egyetértünk, hogy nagyon fontos a jegybank függetlensége, ugye, ha pedig a jegybank függetlensége fontos, akkor azért rögtön elsőként fel kellene vetni azt a kérdést, hogy tulajdonképpen ki is jegyzi ezt a törvénymódosítást, ki is írta, és milyen egyeztetéseken ment keresztül, mert erről nem hallottunk Varga miniszter úrnak az expozéjában sem, hogy vajon mikor, hogyan, milyen terjedelemben történt meg az egyeztetés. Illetve nyilvánvalóan adódna az a kérdés is, hogy ha itt ennek a mostani vitája van ez egy nagyon fontos módosítás , akkor ide kellett volna hívni a Magyar Nemzeti Bank egyik vezetőjét, hogy a miniszter úr után akkor ő is mondja el a véleményét vagy az álláspontját erről, nyugtasson meg bennünket a tekintetben, hogy ez széles körű egyeztetésen ment keresztül, és az alapvető kérdésekben teljes vagy majdnem teljes megegyezés van, illetve maradtake még esetleg nyitott kérdések. Éppen ezért én nehezen tudom azt hihetőnek és elfogadhatónak gondolni, amit a miniszter úr mondott, hogy hát, az EKB-val is volt egy egyeztetés, vagy legalábbis az Európai Központi Banknak a véleményét is figyelembe vették. Hát, erre vonatkozólag semmifajta bizonyíték nem áll rendelkezésre, tehát most ezt vagy elfogadjuk, vagy nem, de én azt gondolom, hogy itt azért érdemes élni a gyanúperrel. A következő dolog, amit a miniszter úr említett, hogy egy nagyon fontos feladat az infláció letörése. Nos, azért itt rögtön felmerül az a kérdés, hogy akkor lássuk, hogy milyen természetű is ez az infláció. Mert hogyha ez az infláció olyan, amilyet itt, ebben a Házban az elmúlt hónapokban többször is elmondtak, hogy ez háborús infláció, hogy ez szankciós infláció, akkor igazából nincs mit tennünk, akkor ezt el kell tudni viselni, mert gyakorlatilag akkor monetáris és fiskális politikai eszközökkel nemigen tudunk sok mindent tenni; bár a fiskális eszközökből az egyiket próbálhatja használni a kormány, az ársapkát, de ez az ársapka egy olyan dolog, mint amikor a rózsahimlős gyereket rózsaszínre befestik, ettől nem fog látszani neki a kiütése, de attól még a betegsége és a láza megmarad. [[18.40]] Vagyis egy ilyen esetben egy elfojtott inflációról van szó, ha sok rögzített ár van. Nyilvánvalóan itt szükség lett volna arra, hogy a fiskális politika is beavatkozzon, mégpedig egy jelentős mértékű aggregált keresletcsökkentéssel, de akkor figyelembe kellene venni azt is, hogy tulajdonképpen ennek az inflációnak milyen okai vannak. Nyilván az egyik fontos oka az, hogy van egy túlfűtött magyar gazdaság. A másik az, hogy a világgazdaságban van egy jelentős átalakulás, egy jelentős változás, hogy mást ne mondjak, egy korszakos fordulat, ez a technikai-technológiai váltás, amibe az energiaplatform megváltozása és átalakulása is bejátszik, és ez rövid távon nyilván áremelkedésekkel jár. És harmadrészben pedig kétségkívül igaz, hogy van egy háború és a háború következményei, ami szintén benne van ebben a történetben, de azt gondolom, hogy csak ebben a kontextusban lehet értelmezni az infláció letörésére vonatkozó programot. Nos, az MNB-nek milyen lehetősége van e vonatkozásban? Alapvetően két eszköze van. Az egyik az árfolyamcsatorna, a másik pedig a kamatcsatorna. Képviselőtársam, Z. Kárpát Dániel már beszélt az előbb az árfolyamcsatornáról, és egy pillanatra meg is ijedtem, amikor azt mondta, hogy árfolyamcélt kellene beírni. Aztán utána módosította, hogy egy ilyen célt nem lehet beírni. Kétségkívül így van, mert akkor egy olyan helyzet állna elő, hogy egyetlenegy eszközünk van, ez pedig a kamat, és két célt kell elérni vele, ami pedig azért eléggé lehetetlen, ugye, hiszen az inflációt is meg az árfolyamcélt is próbálni kellene teljesíteni. De kétségkívül igaz, hogy ha már egy ilyen módosítás történt, akkor nagyon fontos lett volna, hogy ebben egy passzus legyen a vonatkozásban, hogy erősítse meg azt a feladatát a Magyar Nemzeti Banknak, hogy a pénzügyi piacok stabilitása fölött kell uralkodnia, amelynek része egyébként az, hogy a forintárfolyam hogyan alakul. Tehát ha a forintárfolyam túl volatilis, ha ilyen rövid távú beszakadások vannak, ebben az esetben igenis kötelessége a jegybanknak mindenképpen beavatkoznia, tehát pontosan amiatt, hogy egy kiszámítható világ alakuljon ki. A másik csatornára áttérve. A kamatcsatorna, amit az MNB használ, ez is egy nehéz műfaj, hiszen itt a szabályozás jelentősen függ attól, hogy vajon a gazdaságnak milyen a kamatrugalmassága. Többnyire elég gyenge a kamatrugalmassága, ami azt jelenti, hogy a kamatemelésekben el kell menni egyre följebb és följebb, és ezért alakult ki ilyen magas kamatláb, amit most lehet látni. És természetesen itt azért a Magyar Nemzeti Bank elkövetett egy igen nagy, jelentős hibát akkor, amikor két hibát követett el. Az egyik az, amikor azt mondta, azt jelentette be a jegybank elnöke, hogy a jegybanki alapkamat nem fog változni, tehát véget ér a kamatemelési periódus. Nyilvánvalóan ez egy felhívás volt keringőre, felhívás volt arra, hogy lehet spekulálni a forint ellen, hiszen a jegybank nem fogja emelni a jegybanki alapkamatot. Amikor aztán érzékelték, hogy ez tulajdonképpen mégsem tartható történet, akkor viszont egy másik hibát követtek el, mert akkor egy új kategóriát hoztak be, az úgynevezett irányadó egyhetes betéti kamatot, amelyik elszakadt ettől. Tehát a jegybanki alapkamat megmaradt 13 százalékon, az irányadó egyhetes betéti kamat pedig 18 százalékra változott. Nos, ez kifejezetten egy hitelességi problémát vet föl. Nyilvánvalóan azért erre vagy az ilyen típusú problémákra is mindenképpen kellett volna figyelni ennek az egésznek a kapcsán, és itt már csak hab a tortán az, hogy egy ilyen szituációban valóban, tényleg arról kell beszélni, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnökének a fizetését fel kell emelni 6 millió forintra? Miközben ezek egyébként olyan típusú hibák, hogy én meg vagyok róla győződve, hogy Matolcsy György be fog kerülni a pénzügyi tankönyvekbe mint az ügyeletes állatorvosi ló, mert ilyen hibákat egyszerűen nem lehet elkövetni, szóval, ez egy elemi szintű probléma. Továbbmenve. Van itt még egy probléma, amiről szeretnék beszélni, ez pedig a saját tőke-jegyzett tőke viszonya szerinti megkülönböztetés, hogy akkor most a jegybank nyeresége, illetve vesztesége tulajdonképpen hogy is kerül elszámolásra. A régi időkben nagyon könnyű volt a helyzet, hiszen az volt a történet, mi is azt tanultuk, azt is tanítottuk az egyetemen a diákoknak, hogy a jegybank nyeresége, illetve vesztesége automatikusan a költségvetésbe kerül, de Magyarországon az elmúlt években ebben jelentős változás történt. És nyilvánvalóan az egyik probléma itt az, amire előttem már többen is utaltak, hogy akkor és ez most fontos kérdés, mert most kezd veszteségbe fordulni a jegybank , amikor a jegybanknak vesztesége van, akkor öt év alatt kell a költségvetésnek ezt visszatérítenie. Mi ezzel a baj? Nem pusztán ez a szétterítési dolog, hanem az, hogy gondoljuk csak végig: a jegybanknak vesztesége van, és ezt nem téríti meg a költségvetés, az adófizető polgárok pénzéből nem adja oda ezt a jegybanknak. A jegybank mit tud ebben az esetben tenni? Hát, megteheti azt, hogy a saját eszközeit elkezdi eladni, de azért ennek kis valószínűsége van, amikor számára lehetőség van arra is, hogy pénzfinanszírozáshoz nyúljon, vagyis hogy ezt a hiányt többletpénzzel próbálja meg finanszírozni és fedezni. Ez viszont egyébként a tiltott kategória, mert hiszen az államháztartási hiányt a jegybank többletpénzkinyomással nem oldhatja meg. Tehát ez egy kiskaput nyit egyébként a pénzfinanszírozásra, amit, azt gondolom, mindenképpen figyelembe kell venni, és mindenképpen kellene rá figyelni, hogy egy ilyen típusú szabályozást nem szabadna semmiképpen sem fenntartani. A többi előírással kapcsolatban nekem nincs különösebb kritikám. Jó néhány esetben azt lehet látni, hogy ezek pénzügytechnikai kérdések, illetve pontosítási dolgok, amelyek teljesen helyénvalóak. Zárásként csak annyit szeretnék mondani, hogy nagyon sajnálom egyébként, hogy az érdemi kérdésekben nem sikerült valóban áttörést elérni, sem az árfolyam vonatkozásában, sem pedig a veszteségfinanszírozás vonatkozásában, illetve az egyeztetés tekintetében sem. Ezért egyébként én a részemről nem tudom és a Párbeszéd-frakció sem tudja támogatni ezt a törvénymódosítást. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is, visszautalnék vagy reagálnék Nacsa képviselő úr gondolataira, aki nagyon büszkén jelentette ki, hogy több minősítés vagy hitelminősítés kedvező az ország, illetőleg a kormány számára. Nagyon érdekesnek tartom ezt a kijelentést és az újszerű megközelítést, ugyanis már itt voltam a 2010-es és a ’14-es ciklusban, akkor Nacsa képviselő úr még nem ült itt. Ennek a ciklusnak az elején, valamikor 2012 tájékán, amikor sorozatban negatív előjelű vélemények jelentek meg különböző, általában hitelminősítő intézetek részéről az ország, illetőleg a kormány tevékenysége kapcsán, akkor, jól emlékszem, hogy a pénzügyi kormányzat és a kormányzat más szereplői is, kivétel nélkül arról beszéltek, hogy semmi jelentősége nincs annak, hogy külföldi hitelminősítők hogyan ítélik meg az ország pénzügyi helyzetét, és különben is, nehogy már nekünk külföldről mondják meg, hogy mi a jó, mi a rossz, mi a pozitív, mi a negatív, mi a megfelelő gazdálkodás és mi a nem megfelelő gazdálkodás. Tehát amikor negatív kritikát kaptak, akkor ezt a leghatározottabban visszautasították, bagatellizálták, jelentéktelennek minősítették. Most, amikor néha kimazsolázhattak egy pozitív előjelűt is, akkor erre szinte elsősorban vagy első hivatkozási alapként próbálnak visszautalni, ami meglehetősen álságos, mint ahogy az is, hogy tulajdonképpen ezt már többször mondtam, valószínűleg rá is kényszerítenek arra, hogy megismételjem sokadszor játsszák el azt, hogy önök a sikerekért felelősek csak, minden negatív hatás pedig a külső tényezők eredménye. [[18.50]] Minden, ami az országra nézve kedvezőtlen, az azt jelenti, hogy a kormány a külső, tőle független körülmények áldozata, a szankciós infláció, háborús infláció kifejezések erre utalnak, amelyek kommunikációban kiválóak, a Rogán-művek ezt nagyszerűen megalkotta, csakhogy amikor a rezsiválság is közeledik a hideg idő beköszöntével, akkor nagyon kevés vigaszt fog jelenteni a valós intézkedések és segítség helyett az, hogy egyébként Rogán Antalék a kormányzat szempontjából továbbra is ügyesen forgatják a kommunikációs kártyákat. Minden olyan intézkedést, amely akár az MNB-ről szóló törvényben, akár más jogszabályokban megjelenik, és az adósságfék erősítését jelenti, a Mi Hazánk helyénvalónak tartja, ugyanis nagyon leegyszerűsítve és nem túlságosan elszakmázva, eljogászkodva vagy közgazdászkodva ezt a vitát azt lehet mondani, hogy régi félelmünk, hogy amit a devizaalapú hiteleknél az árfolyamkockázat és az árfolyam-ingadozás előidézett, bizony a forintalapú hiteleknél részben az alapkamat és a kamatok emelkedése, részben pedig az ügyfelekre nézve kedvezőtlen kamatperiódusú hiteleknél pedig a szerződésben rejlő kockázat fogja előidézni. Tehát a végeredmény ugyanaz az adósságspirál lehet, az az adósságcsapda és ellehetetlenült emberek tömegei a forintalapú hiteleknél is, mint ami volt korábban, máig ható következményekkel a devizaalapú hiteleknél. Egyrészt hadd időzzek itt el egy kicsit, hiszen akár a Magyar Nemzeti Bankról szóló jogszabályokban, akár egyébként más jogszabályokban ideje lett volna rendezni, közel 13 esztendejük volt arra, hogy kimenekítsék az embereket a devizaalapú hitel csapdájából, ehelyett hiszen ezt nem tették meg, kommunikációs szinten igen, a valóságban nem, már a horvátok is jóval előttünk járnak e tekintetben, ott már rendezték ezeket a számlákat, nálunk még nem sikerült még a kilakoltatási és árverési moratóriumot is megszüntették 2022. június 15-ével. Kíváncsi leszek arra, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy lesze önökben ahhoz elég szociális érzékenység és empátia, a saját szavazóik iránt is, megjegyzem, úgy általában a magyar társadalom irányába, hogy a drasztikusan megnövekedett rezsiterhek lakóingatlanokra terhelését megakadályozzák, és az ilyen alapon történő esetleges árverések vagy kilakoltatások elé még kellő időben gátat emelnek vagy akadályt gördítenek, hiszen nem ismétlődhetnek meg sem a rezsiemelkedés, sem a devizaalapú hitelezés máig ható következményei, sem a forintalapú hitelek várható elszabadulása, majd aztán az árfolyamgát felrobbantása után, mert előbb-utóbb bekövetkezik, semmi nem tart az idők végezetéig. Akkor a kamatstop megszüntetésével akkora teher fog nehezedni majd az adósokra, a természetes személy adósokra gondolok elsősorban vagy akár a vállalkozásokra is, hogy elviselhetetlen terhet fog sok más egyéb kedvezőtlen gazdasági körülmény együtthatásában jelenteni. Ami tehát az adósságféket és a lakosság eladósodásának vagy eladósításának meggátolását, megakadályozását jelenti, az támogatható. Ami egyébként pedig az MNB nyeresége és vesztesége kapcsán megjelenik, az a nagyon finom közgazdaságtani és jogi szakszövegbe meg a törvény normaszövegébe begöngyölt, becsomagolt, befóliázott beismerése annak, hogy a baj sokkal nagyobb annál, mint amit önök a kommunikációban és a politikai kommunikációs térben be mernek ismerni vagy el mernek ismerni. Önök most sem tesznek büntetőjogi szaknyelven fogalmazva egy teljes körű, feltáró jellegű beismerő vallomást a tekintetben, hogy mekkora nagy a baj gazdaságilag, hanem különböző, akár salátatörvényekben, akár önálló törvényjavaslatokban, ami mondjuk, csak egy szűkebb szabályozási kört jelent, beismerik ezt. Magyarul, arról szól a történet, hogy ha az MNB helyzete nyereséges, akkor 50 százalékát vagy legalább 50 százalékát az állam javára ki kell fizetni, ha pedig veszteség keletkezik, akkor azt öt évre szétterítve vagy maguk előtt göngyölítve, vagy esetleg vagyonértékesítéssel, rosszabb esetben az előbb elhangzott módon a pénznyomtatás ilyen értelemben tiltott eszközeihez nyúlva próbálják majd valahogy kozmetikázni vagy finanszírozni. Tisztázni kellene, hogy az öt évre való szétterítés a gyakorlatban mit jelent, mit terveznek önök. Ezt kérdezném is államtitkár úrtól, hogy ha bekövetkezik egy ilyen sajnos nagyon valószínű helyzet, hogy ezzel az ötéves szabállyal élni kell, akkor ez pontosan mit jelent, ennek a gyakorlati megvalósítását hogyan képzelik el. Jó lenne ezt elkerülni, jó lenne, ha erről csak elvi síkon kellene értekezni, de nem véletlenül építették ebbe a javaslatba. Ha ez nem lenne egy közelgő veszély, akkor ez a normaszövegben semmiképp nem szerepelne. Az pedig, hogy itt akár az MNB elnökének, akár más érintett vezetőknek a fizetését megemelik, vagy a fizetésemelés idejét most látják elérkezettnek, arra persze lehet azt mondani, hogy ez egy olcsó ellenzéki fogás, és milyen kicsinyesség itt akár a jegybankelnök úr zsebében kotorászni, de pontosan olyan időket élünk, amikor ez kifejezetten irritatív jellegű, kifejezetten igazságtalan. Durván sérti az emberek igazságérzetét akkor, amikor forintalapon adósodik el a lakosság, amikor az előbb említetteknek megfelelően sajnos minden esély megvan arra, hogy a forintalapú hitelek okoznak hamarosan akkora katasztrófát, mint korábban a devizaalapú hitelek, akkor, amikor a munkanélküliség növekedésével kell számolni, nem a gazdasági fejlődés lassulásával, egyenesen gazdasági visszaeséssel, és akkor, amikor mondjuk, ilyen kérdésekben is a budapesti íróasztalok mögül meg a budapesti ablakok mögül esetleg a távolabbi, a több száz kilométerre lévő vidékre kellene tekinteni. Higgyék el, nem olcsó demagógia a részemről, mikor azt mondom, hogy ezt elég nehéz megértetni, mondjuk, azzal a Kelet-Magyarországon élő nyugdíjassal, akinek, mondjuk, nincs 100 ezer forint nyugdíja sem, azzal a Kelet-Magyarországon és Szabolcs megyében élő munkavállalóval, akinek átlagban még most sincs meg a nettó 200 ezer forintos fizetése, hogy a jegybankelnök úr most már nem elégszik meg 5 millió forint körüli fizetéssel, hanem bőségesen 6 millió forint fölé emelt javadalmazásban részesül, nem beszélve az egyéb juttatásairól. Tehát e tekintetben érdemes lenne azért önmérsékletet tanúsítani, mert mondjuk, valószínű, hogy Matolcsy úrnak és vezető beosztású kollégáinak a magyar lakosság egyre jelentősebb részével ellentétben, mondjuk, nem kenyérre, gáz- vagy villanyszámlára kell a mostani fizetése és a megemelt fizetés különbözete, tehát az emelés mértéke. Úgyhogy valószínűleg szereznének komoly szimpátiapontokat a lakosság körében, hogyha az önmérséklet mezejére lépve vagy talajára lépve az ilyen jellegű rendelkezéseket kivennék ebből a szövegből. Önmagában már emiatt is azt kell mondanom, hogy a Mi Hazánk nem fogja tudni támogatni ezt a javaslatot, arra pedig az előbb említetteknek megfelelően választ várok én is államtitkár úrtól, hogy hogyan kell érteni vagy értelmezni, a gyakorlatban hogy fog kinézni veszteség esetén ennek az ötéves szabálynak az alkalmazása, öt egyenlő részre kívánják osztani a veszteséget, vagy mégis itt saját maguk számára milyen fizetési könnyítést vagy konstrukciókat találnak ki. Remélem, hogy nem arról van szó, hogy itt a virtuális térben való matematika, a virtuális matek kezdődik el. Úgyhogy egyrészt ezekre várnánk válaszokat, de talán még abban az időszakban, amikor az ellenzéki képviselők is tudnak erre reagálni. Tehát arra kérem a tisztelt államtitkár urat, hogy ne alkalmazza azt a futballban egyébként nagyon hasznos taktikát, hogy akkor akar gólt rúgni, mikor az ellenfél vagy az ellenzék erre már nem fog tudni válaszolni a házszabály rendelkezései miatt. Úgyhogy tisztelettel kérem, hogy emelkedjen szólásra. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon nehéz a Magyar Nemzeti Bankról önök által benyújtott törvényjavaslatról érzelmek nélkül beszélni, és nem is tudom megtenni. A törvénytervezet egyetlen pontjával szeretnék foglalkozni, ez pedig a Nemzeti Bank elnökének és ezáltal vagy ezen túl, ezen keresztül két tucat állami vezetőnek a fizetésemelése. Elképesztő, vérbő pofátlanság, milliók megalázása, hogy a kedvezményezettek fizetésüket százezrekkel, akár egymillió forint feletti összeggel is emelik, miközben a tanároktól, a szociális dolgozóktól és más közalkalmazottaktól pedig teljes mértékben megtagadják a szükséges érdemi béremelést. Egyszerűen azt gondolom, hogy azzal kell kezdeni ezt a felszólalást, hogy érdemes megnézni, hogy mikor, milyen gazdasági környezetben nyújtották be önök ezt a förmedvényt. És amikor erről beszélünk, akkor értelemszerűen először az inflációról kell beszélnem, és azért az inflációról, mert a Magyar Nemzeti Bank elsődleges feladata a törvény szerint az árstabilitás fenntartása. Ehhez képest ma Magyarországon 20 százalékot meghaladó az infláció mértéke a KSH adatai alapján. [[19.00]] És azért emelem ki, mert azt gondolom, hogy ennek még lesz jelentősége a későbbiekben, és ha csak az élelmiszerek áremelkedését vizsgáljuk, akkor az körülbelül 45 százalékos, megint csak a KSH adatai alapján. Ez azt jelenti, hogy 20 és 50 százalék között van minden magyar dolgozó állampolgárnak a reálbércsökkenése. És önök ebben a környezetben nyújtják be ezt a javaslatot, de ugye, kiemeltem, hogy a KSH adatai alapján mondtam el a számokat. A valóság ettől eltér. Az egyik gazdasági portál hároméves folyamatos árkövetés alapján 42 alapvető élelmiszer árát vizsgálva megállapította, hogy az élelmiszer-infláció nem a KSH által mért 43 vagy 45 százalék, hanem 54 százalék fölött van. A legolcsóbb félbarna kenyér most 600 forint, és a legolcsóbb alatt minőséget is szeretnék jelezni. Tehát a legolcsóbb félbarna kenyér most 600 forint, egy éve még csak 300 forint volt, két éve pedig 200. Ez két év alatt, számolják ki, hogy milyen mértékű áremelés! Az utolsó évben is 100 százalék volt a kenyér áremelkedése. De hosszasan sorolhatnék különböző termékeket, hogy hogy szaladt el az áruk, de azt gondolom, hogy ennek most abból a szempontból van jelentősége, hogy a Magyar Nemzeti Bank legfontosabb feladata hazánkban az árstabilitás biztosítása. És önök magyarázhatják a bizonyítványt, hogy háborús infláció ez nem igaz! Ugyanabban a háborús környezetben, ugyanabban az energiaválságban az Unió átlagos élelmiszer-inflációja 17 százalék. Magyarországon meghaladja az 50 százalékot, tisztelt képviselőtársaim! És ezt a teljesítményt próbálják meg önök honorálni azzal, hogy jelentős béremelést nyújtanak a Matolcsy-klánnak; ennek is lesz még később jelentősége. Jelen pillanatban minden Magyarországon élő és dolgozó honfitársunknak problémát okoz a bizonytalan helyzet, az áraknak a mérhetetlen növekedése. Azt gondolom, hogy önöknek is pontosan tudniuk kell: egy kezdő pedagógus bére 312 ezer forint bruttó, ami azt jelenti, hogy 210 ezer forint körül van a nettó fizetése egy kezdő pedagógusnak, és amikor mi felhozzuk, hogy önöknek rendbe kellene rakni a magyar oktatás helyzetét, rendbe kellene rakniuk a pedagógusbéreket, akkor mindig az Unióra mutogatnak, meg már mindenki másra, de nem hajlandóak megemelni a pedagógusok bérét. Ugyanakkor a szociális dolgozók sincsenek jobb helyzetben. Ma a szociális dolgozók 80 százaléka tehát ötből négy szociális dolgozó minimálbért vagy garantált bérminimumot keres; azaz 133 ezer forintot visz haza, vagy ha bérminimumot keres, 177 ezer forintot. Egyértelműen el kell mondanunk, hogy ez egy nagyon súlyos aránytévesztés, és ez a törvény tökéletesen leírja a Fidesz gazdaságpolitikáját. És azt gondolom, hogy nem vagyok hajlandó kihagyni azt, hogy tételesen felsoroljam, hogy hogyan változnak ennek a törvénynek az eredményeképpen a bérek különböző szereplők szempontjából. Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank elnökének fizetése havi 5 millió forintról 6 millió 240 ezer forintra nő. [[Dr. Kovács Zoltán: Simoré 8 volt!]] 1 millió 240 ezer forint a növekmény mértéke, ami azt jelenti, hogy egy év alatt 15 millió forinttal fog többet hazavinni a mi adónkból, és itt föl kell tenni azt a költői kérdést, hogy megérdemelte-e. Az infláció egyértelműen igazolja, hogy nem érdemli meg ezt a pénzt, ugyanakkor a későbbiekben el fogom mondani, hogy ezen túlmenően egyébként miért nem érdemli meg még. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból.]] De ugyanígy emelkedik dr. Patai Mihálynak, dr. Kandrács Csabának, Virág Barnabásnak, a Magyar Nemzeti Bank alelnökeinek fizetése, 4,5 helyett 5,6 millió forintos alapbért fognak kapni, tehát szintén 25 százalékos emelkedéssel számolhatnak, 1,1 millióval többel. Fideszes képviselőtársam idekiabálta, hogy az infláció mértékével emelték meg. A pedagógusoknak, képviselőtársam és most figyeljen rám, legyen szíves! miért nem emelik meg az inflációval a fizetését?! Egy pedagógusnak a mai napig a 2014-es minimálbért vetítési alapként véve számolják a fizetését. 2015 óta a pedagógusok egyetlenegy forint béremelést nem kaptak! De tovább sorolnám: dr. Gottfried Péter, Kardkovács Kolos, dr. Kocziszky György, dr. Parragh Blanka, Pleschinger Gyula, a monetáris tanács tagjai 3 millió forint helyett 3 millió 744 ezer forintot fognak hazavinni; ez szintén 25 százalékos emelkedés. Dr. Papcsák Ferenc, Madarász László, dr. Szényei Gábor András, dr. Nyikos László, Banai Péter Benő, Asztalos Viktor József, a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottságának tagjai szintén 3 millió forint helyett 3 millió 744 ezer forintot fognak hazavinni. Rigó Csaba Balázs, a Gazdasági Versenyhivatal elnöke 4 millió forint helyett 4 millió 992 ezer forintot, tehát ő is 1 millió forinttal többet fog hazavinni ennek a törvénynek az elfogadását követően. Dr. Tóth András és dr. Bak László, a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesei havi 800 ezer forintos emelést fognak kapni. Dr. Sipos Attila, a Gazdasági Versenyhivatal főtitkára havi 800 ezer forintos emelést kap szintén, Horváth Péter János, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke 1 millió forinttal fog többet hazavinni, Kovács Pál, Ságvári Pál, dr. Szalóki Szilvia, Klimits Levente, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökhelyettesei szintén 800 ezer forinttal fognak többet hazavinni; dr. Kovács László, a Közbeszerzési Hatóság elnöke 1 millió forintos béremelést kap ez alapján; dr. Kugler Tibor, a Közbeszerzési Hatóság főtitkára 800 ezer forintos béremelést kap ez alapján a törvény alapján; dr. Koltay András, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke 1 millió forintos emelést kap; Aranyosné dr. Börcs Janka, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság főigazgatója 800 ezer forintos emelést kap; dr. Bartóki-Gönczy Balázs, Budai László, Meszleny László, Szadai Károly, a Médiatanács tagjai 2 millió forint helyett 2,5 millió forintot fognak kapni; Bíró Ferenc, az új Integritás Hatóság elnöke tudja, ez az a hatóság, amit pár hete hoztak létre – 5 millió forintos fizetést fog kapni, 1 milliós emelést gyakorlatilag ez után a pár hét után úgy, hogy pontosan tudjuk, hogy az Integritás Hatóság még el sem kezdte a munkáját. Holbusz Tímea és Dabóczi Kálmán, az új Integritás Hatóság alelnökei 4 millió forintos fizetést fognak kapni, egy 800 ezres emelést, néhány hét után. Emellett sok százezer forinttal nő az alábbi emberek fizetése is: Dudra Attila, dr. Gál Gábor, dr. Kőhalmi Attila, dr. Kuritár Dávid, dr. Szoboszlai Izabella, Váczi Nóra, a Versenytanács tagjai, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökhelyettese és főigazgató-helyettese. Ezt tartalmazza ez a törvény úgy, hogy önök ezt a törvényt elnevezték a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításának. Egyszerűen vérlázító, hogy egy olyan társadalmi helyzetben, egy olyan gazdasági környezetben, a válság kellős közepén, egy inflációs válság kellős közepén horribilis méretű béremelést szánnak ezeknek az embereknek! És azt gondolom, hogy ez az a pont, ahol beszélnünk kell a Magyar Nemzeti Bank elmúlt körülbelül tíz évének a tevékenységéről. Értelemszerűen letudhatnám ezt azzal, amit Kósa képviselőtársam mondott, hogy „elvesztette közpénzjellegét”, de a helyzet mégiscsak az, hogy azért van kézzelfogható és sokak szerint akár a Btk.-t is érintő része ennek a felsorolásnak. Elég, hogyha, és nem fogok teljes skálát, felsorolást mondani, de csak a példa kedvéért egy 2015-ös kastélyvásárlás eredményeképpen 2015-ben megvett közcélokra egy kastélyt a Magyar Nemzeti Bank, 2019-ben eladta ezt ismeretlen áron az alapítványán keresztül egy magántőkealap számára, majd mit ad isten, 2022 februárjában Matolcsy Ádám felesége ebből az ingatlanból tesz közzé egy Facebook-bejegyzést „Home Sweet Home” felirattal. [[19.10]] Kérem tisztelettel, így játssza át a Magyar Nemzeti Bank a köz pénzét magánzsebekbe. És értelemszerűen az sem véletlen, hogy Matolcsy György fia, Matolcsy Ádám mára olyan vagyonnal, százmilliárdos vagyonnal rendelkezik, ami teljesen elképzelhetetlen lett volna még néhány évvel ezelőtt, mielőtt önök hatalomra kerültek. És persze beszélhetnék hosszan Matolcsy Ádám Porsche-gyűjteményéről, de azt gondolom, hogy érdemes továbbmenni. Ugye, nagyon jól járt a Magyar Nemzeti Bankkal Száraz István is, aki milliárdos szerződéseken keresztül látott el kommunikációs feladatokat a Magyar Nemzeti Bank számára, mert a kommunikációra sokat költöttek, az inflációt megfogni nem sikerült. De azt gondolom, hogy ugyanúgy egy közpénzkijátszásról beszélünk akkor, amikor a Pallasz Athéné Alapítvány ugye, ez is a Magyar Nemzeti Bank alapítványa 3 milliárd forintért megvásárolta a Várkert Casinót, közel 1 milliárd forintért felújította, és mit ad isten, az ott megnyíló éttermet 306 millió forintért eladta Matolcsy fia egyik haverjának, ami azt eredményezte, hogy fel kellett előtte újítani, hogy ez működőképes adásvétel legyen. Tehát megint az történt, hogy a mi adófizetői pénzünket szórta el a Magyar Nemzeti Bank. De honnan is van ez a sok pénz egyébként, amit szétszórtak? Pontosan tudjuk, hogy amikor önök szerint megmentették a devizahiteleseket, ami egyébként egy bődületes hazugság… ugye, a forintátváltást a Magyar Nemzeti Bank intézte, ami azt jelenti, hogy a korábban olcsón megvásárolt valutát adta el drágán a bankoknak a forintosításhoz. Ebből lett egy olyan nyereséghányada, amelyből százmilliárdos vagyonra tett szert Matolcsy Ádám fia, és tényleg a klán vagy a haverok felsorolását nem tudnám befejezni a 15 perces időkeretem végéig. Egyértelműen lehet látni, hogy a Magyar Nemzeti Banknak lett volna forrása, ha lett volna szándék arra, hogy önök megmentsék a devizahiteleseket, de önök a forintosítással fixálták az elszállt árfolyamot a devizahitelesek számára, és ezért vesztették el oly sokan az ingatlanjukat, amiért egy életet dolgoztak. Tehát összefoglalva: azt gondolom, nem kell meglepődni azon, hogy a Lehet Más a Politika nem fogja támogatni ezt a törvényjavaslatot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És azt gondolom, hogy sok honfitársam nevében azzal zárnám, hogy szégyelljék magukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kétperces felszólalásra jelentkezike valaki. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem. Akkor megnyitom a vitát. Kérem képviselőtársaimat, hogy jelentkezzenek be. [[Jelzésre:]] Elsőnek megadom a szót ismételt felszólalásra Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos aspektust szeretnék bemutatni, ami eddig kimaradt itt az inflációs hatások tárgyalása kapcsán, és a jelen lévő államtitkár úr és valamennyi kormánypárti képviselő figyelmébe ajánlanám, hogy a legsúlyosabb infláció az élelmiszerek területén megy végbe, itt gyakorlatilag nem is százalékokban, hanem szinte már szorzószámokban lehet mérni az infláció mértékét. Higgyék el, ebben semmilyen túlzás nincs. És az alapvető élelmiszerek köréről beszélek, nem az élelmiszer-luxuscikkek tárgykörét hozom ide. Ennek van egy nagyon fontos kiváltó oka, amely ellen akár az árstop vagy ársapka alkalmazásával, ha akarnák, és mondjuk, például Csányi Sándorral szembe mernének szállni legalább egy rövid időre, önök tudnának tenni. A magyar gazdák termelési költségei drasztikus módon megemelkedtek, nemcsak azért, mert másfél-két euróba kerül egy liter üzemanyag, hanem azért is, mert például a különböző vetőmagok, növényvédő szerek, vegyszerek árai a csillagos egekbe emelkedtek, és például Csányi Sándor érdekeltségei is horrorisztikus hasznot tesznek zsebre. Én úgy gondolom, hogy Csányi úr megelégedhet azzal a vagyonnal, ami eddig összejött neki, amit eddig összegereblyézett, nem hiszem, hogy Csányi úrnak megélhetési gondjai vannak, és aggódnunk kellene érte, de azért neki is az önkorlátozás és az önmérséklet útjára kellene lépni. Már értem, hogy lehet abban hosszú vagy akár már rövid távú számítás is, hogy minél több gazda megy tönkre, annál több gyümölcsös és szántó művelési ágú, rendkívül értékes magyar termőföldet tud például ő meg a haverjai felvásárolni, és akkor gyakorlatilag a családi gazdaságoknak befellegzett rövid időn belül, ugyanis azok a termelési költségek, amelyek például a termeléshez szükséges eszközök, alapanyagok, főleg a vegyszerek, növényvédő szerek kapcsán előálltak, kigazdálkodhatatlanok, tisztelt képviselőtársaim. Úgyhogy akár a Magyar Nemzeti Bank illetékeseinek, akár a pénzügyi szektor egyéb döntéshozóinak, ha akarják, akkor van eszköz a kezükben, megint mondom, akár árstopok vagy ársapkák alkalmazásával ezt megakadályozni, vagy ennek komoly gátat szabni, ugyanis semmi nem indokolja sokszor ezeket az árakat, csak és kizárólag a hiénák és a dögkeselyűk profitéhsége, semmi más indoka nincsen ennek. Ez önmagában egy öngerjesztő folyamatot gyorsít, és egy újabb fűtőhatást jelent az inflációnak, hiszen akkor, ugye, ez megjelenik az élelmiszerek árában is, hozzáteszem, sokszor nem azon gazdák zsebében, akik az alapanyagot, a nyersanyagot megtermelik a zöldség-gyümölcs ágazatban vagy a szántóföldek megművelésével, hiszen a felvásárlási árak sokszor gyalázatosak, és az alapműködés ellátásához is egyre kevésbé elegendők. De ha ezek ellen önök nem tesznek, akkor egyrészt az infláció tovább fog emelkedni, az élelmiszerek árai tovább fognak emelkedni, az önök megítélésének, az önök népszerűségének sem fog ez használni, tehát önöknek is politikai érdeke ezt megfékezni. Egy szűk kör meggazdagodása vagy további extra gazdagodása helyett sokkal fontosabb az, hogy meg tudjuk állítani az inflációt, meg tudjuk állítani az élelmiszerek árának robbanásszerű emelkedését, és meg tudjuk menteni azokat a kis- és közepes magyar családi gazdaságokat vagy mezőgazdasági őstermelőket, akik bele fognak fulladni ilyen felvásárlási, főleg gyümölcsfelvásárlási árak mellett abba, hogy megvásárolják a következő év elindításához szükséges nyersanyagokat, növényvédő szereket, vegyszereket, üzemanyagot és ehhez hasonló nélkülözhetetlen cikkeket. Úgyhogy, ha már az infláció elleni harcban jelen pillanatban vesztésre állnak, akkor legalább néhány területen próbáljanak meg mindannyiunk érdekében átütő sikert és eredményt elérni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló ismételt felszólalásra Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. A vezérszónoki felszólalás nem adott keretet arra, hogy röviden reagáljak Nacsa Lőrinc képviselőtársam felszólalására, aki, ugye, felmondta a kötelező fideszes propagandaanyagot; elmondta, hogy az IMF, az Európai Bizottság meg a Jóisten tudja, még kicsoda megemelte a várakozásait a magyar GDP-vel kapcsolatban. Én ezzel nem vitatkozom, én azt a nem költői kérdést teszem fel, hogy ki profitál a magyar gazdaság teljesítményéből. És tisztán és jól láthatóan egyébként a nagyvállalatok profitálnak belőle, és az önök által eltartott haveri kör. Mert ők profitálnak a magyar gazdaság teljesítményéből, nem a pedagógusok, nem a szociális dolgozók, nem a közszolgák, akik fenntartják az egész rendszert. [[Zsigó Róbert: Ne hazudj! Nem így van!]] Tényekről beszélek. És ha képviselőtársam nyom gombot [[Az elnök csenget.]] még vitatkozni is tudunk! [[Zsigó Róbert: Ez nem tény! Hazugsággal nem lehet vitatkozni!]]
Képviselő úr! Tessék gombot nyomni, van lehetőség! [[Zsigó Róbert: Elnézést, elnök úr!]]
Úgyhogy én azt gondolom, az a kérdés, hogy mikor jön el az a pillanat, amikor a pedagógusok lesznek a nyertesei a gazdasági növekedésnek. [[19.20]] És akkor megismételném, mert hazugsággal vádol képviselőtársam. A pedagógusbér-emelés szükséges, mert a magyar pedagógusok jelenleg is a 2014-es minimálbérből számított vetítési alap alapján kapják a fizetésüket. Ma egy kezdő pedagógus bére alig haladja meg a 200 ezer forintot, és azt gondolom, hogy ez szégyenteljes. Ez az igazi szégyen itt ennek az egész Háznak, a magyar parlamentnek és különösen a Pénzügyminisztériumnak! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Tóth Tibor államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Tóth Tibor jelzésére:]] Nem kíván válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2029. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat számos hitelintézeti, tőkepiaci, biztosítási, pénzforgalmi és önkéntes pénztári területre vonatkozó törvény, valamint a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét ellátó Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítását foglalja magába. A törvényjavaslat elsődleges célja a pénzügyi közvetítőrendszerre vonatkozó szabályozás egyes elemeinek felülvizsgálata. A pénzügyi közvetítőrendszer megbízható működését jelentős számú jogszabály biztosítja, amelyek esetében a piaci folyamatokban és körülményekben végbemenő folyamatos változások miatt rendszeresen szükséges a változásokhoz, a technikai fejlődéshez való hozzáigazításuk. Tisztelt Ház! A jelzálog-hitelintézetekre vonatkozó módosítás elsődleges célja a refinanszírozás alternatív modelljének szabályozása. A jelzálog-hitelintézetek a hazai bankrendszerben döntően refinanszírozási tevékenységet végeznek, hosszú lejáratú forrásokat biztosítanak a kereskedelmi bankok részére. Az önálló zálogjogon alapuló refinanszírozás mellett a módosítás megteremti a jelzáloghitel-követelésen alapuló refinanszírozás lehetőségét. E megoldás lehetőséget nyújt arra, hogy a jelzálogbank ne csak egyedi ügyletek szintjén, hanem portfóliószinten nyújtson refinanszírozást. Az új modell szerint a refinanszírozási hitel fedezete a refinanszírozott követeléseket terhelő zálogjog. A Ptk. szabályozása a végső fedezetül szolgáló ingatlanra vonatkozó alzálogjogot is biztosít a jelzálog-hitelintézet részére. A szabályozott biztosítéki rendszer így megfelelő megtérülési biztonságot garantál. Az önkéntes pénztári javaslatok célja, hogy a technikai fejlődés által biztosított lehetőségek minél szélesebb körben elérhetők legyenek a pénztárak és a tagok számára egyaránt. Ennek keretében a jövőben mód lesz a közgyűlések rugalmasabb, a digitális fejlődés kínálta lehetőségek igénybevételével történő lebonyolítására, így biztosítva minél több tag számára a részvételt a pénztár legfőbb szervének működésében. A módosítások emellett csökkentik a pénztárak működési költségeit és papírfelhasználását azzal, hogy szélesítik a dokumentumok digitális úton történő megküldésének körét. Tisztelt Képviselőtársaim! A hitelintézeti törvényt érintő módosítások egyfelől pontosítják a felszámolási eljárásokban alkalmazandó kielégítési sorrendet, másfelől előírják, hogy a hitelintézetek folyamatosan nyomon kövessék, melyek azok a helyi önkormányzatok, amelyeknek a betétei az Országos Betétbiztosítási Alap által védettek. A felszámolási eljárásokban követendő kielégítési sorrend pontosításának indoka, hogy a hitelintézetekkel szembeni szanálási intézkedések alkalmazásakor törvényben rögzített alapelv, hogy egyetlen tulajdonos vagy hitelező sem viselhet annál nagyobb, a szanálási intézkedések alkalmazásával közvetlenül összefüggő veszteséget, mint amelyet akkor viselt volna, ha az intézményt felszámolják. Ennek megfelelően, ha a szanálási intézkedés végrehajtását követő független értékelés azt állapítaná meg, hogy bármely tulajdonos vagy hitelező nagyobb veszteséget szenvedett el, mint amekkorát a felszámolás esetén szenvedett volna, a hitelező jogosult lenne arra, hogy a Szanálási Alap kártalanításként a különbözetet a részére megfizesse. A törvényjavaslat további elemei között szerepel a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátása terén annak rögzítése, hogy a központi bank kötvénykibocsátására az állampapír kibocsátására vonatkozó szabályozás az irányadó. Biztosítási területen a javaslat lehetővé teszi, hogy az elhunyt biztosított közeli hozzátartozója a kárügy mielőbbi elindítása céljából még a hagyatéki eljárás jogerős lezárása előtt szűk adatkörű tájékoztatást kérhessen a biztosítótól a hitelfedezeti életbiztosítások, törlesztési biztosítások vonatkozásában. Mindezek alapján a biztosító hamarabb tud teljesíteni, valamint megelőzhetőek lesznek azok az esetek, amikor például a biztosított ügyfél elhunyt, a hozzátartozó azonban nem tud a hitelről, és esetlegesen csak akkor szembesül a problémával, amikor behajtásra kerül a tartozás, amit egyébként a biztosító korábban megtéríthetett volna. Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvényjavaslat tartalmaz jogharmonizációs kötelezettséget biztosító rendelkezéseket is, mégpedig a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatásokról szóló törvény vonatkozásában. A módosítás egy kísérleti rendszer bevezetéséhez szükséges kiegészítést tartalmaz, amely módosítás lehetővé teszi a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák működését az Európai Unióban. A pénzügyi eszközök tokenizációja, azaz a pénzügyi eszközök megosztott főkönyvben való digitális megjelenése vagy a hagyományos eszközosztályok tokenizált formában történő kibocsátása lehetőséget teremt a hatékonyság javítására a kereskedési és kereskedés utáni folyamatban. Tisztelt Országgyűlés! Az eddig elhangzottakat összegezve: a benyújtott törvényjavaslat célja a pénzügyi közvetítőrendszer további erősítése és biztonságosabbá tétele. A rendelkezések a mindennapi életünk részét képező pénzügyi szektor stabil, kiegyensúlyozott működésének fenntartását célozzák, ezért kérem önöket, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot a mai vita után támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka F. Kovács Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy az expozéban is hallhatták, a tisztelt Ház asztalán fekvő, T/2029. számú, a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat a pénzügyi közvetítőrendszer megbízható működését hivatott biztosítani, a piaci folyamatokban és a körülményekben lévő folyamatos változásokhoz, a technikai fejlődés által támasztott követelményekhez igazodva. A pénzügyi szektorban a digitalizáció jelenti a jövőképben a legnagyobb előrelépési lehetőséget mind a szolgáltatások elérhetősége, mind az ügyfélélmény javulása tekintetében. Általánosan vitán felüli, széles körű, mindent átfogó szemlélet az, amely szerint az írásbeliség jogi megközelítése már nem kielégítő, illetve a XXI. században komoly korlátokat hordoz, a digitális fejlődést hátráltatja, teljes mértékben versenykorlátozó. [[19.30]] A fenti célnak való megfelelés érdekében a törvényjavaslat a pénzügyi közvetítőrendszerre vonatkozó szabályozás több elemének felülvizsgálatát is tartalmazza. Számos hitelintézeti, tőkepiaci, biztosítási, pénzforgalmi, önkéntes pénztári területre vonatkozó törvény, valamint a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét ellátó Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítását is magában foglalja. Tisztelt Ház! A jelzálog-hitelezésről és a jelzáloglevélről szóló törvény módosításának elsődleges célja a refinanszírozás új modelljének szabályozása. A jelzáloghitelek elsődleges refinanszírozói tevékenységet végeznek, hosszú lejáratú forrásokat biztosítva a kereskedelmi bankok számára a jelzáloghitelek folyósításához. Önálló jelzálog adásvételével és visszavásárlásával nyújtott refinanszírozás jelenleg is jól működő modelljének megtartása mellett a módosítás alternatívaként megteremti a jelzáloghitel-követelésen alapított, jelzálogjog fedezete mellett történő refinanszírozás lehetőségét is. A szabályozott megoldás révén a jelzálog-hitelintézet nem egyedi ügyfelek szintjén, hanem portfóliószinten tud refinanszírozást nyújtani. A törvényjavaslat jogharmonizációs kötelezettséget is tartalmaz, mégpedig egyrészt a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint néhány EU-s irányelv vonatkozásában. A kriptoeszközök egy része a hatályos közösségi és magyar szabályozások alapján már most is pénzügyieszköz-kategóriába tartozik. Így ezen eszközökre, illetve ilyen eszközök kibocsátására valamennyi ágazati szabályozás vonatkozik. A pénzügyi eszközök tokenizációja, azaz a pénzügyi eszközök megosztott főkönyvekben való digitális megjelenítése vagy hagyományos eszközosztályok tokenizált formában történő kibocsátása lehetőséget teremt a hatékonyság javítására a kereskedési és kereskedés utáni folyamatokban. A szabályozásnak, így a pénzügyi eszközök fogalmi szabályozásának is technológiasemlegesnek kell lennie, ugyanakkor utalni szükséges annak a lehetőségére, hogy a pénzügyi eszközök kibocsátására, rögzítésére, átruházására és tárolására megosztott főkönyvi technológia útján is sor kerülhet. Ennek biztosítása nem eredményezi és nem is eredményezheti a fennálló fogalmi rendszer módosítását, hiszen a tokenalapú rendszerek sikeressége attól függ, hogy legalább átmenetileg mennyire jól működnek együtt a hagyományos elszámoláson alapuló rendszerekkel. A törvényjavaslat biztosítja, hogy a Magyar Nemzeti Bank által kibocsátott kötvények mint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátása során az állampapír-kibocsátási eljárási rend alkalmazása legyen az irányadó. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatható rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan önök is szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Dávid Ferenc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr, és köszönöm Fónagy János miniszterhelyettes úrnak és F. Kovács Sándor úrnak, hogy megvilágították e törvényjavaslat módosítását. Valóban szakmai jellegű előterjesztés volt. Miután igen korrektül elmondták azokat a pontokat, amelyek a különleges munkavállalói programra, az önkéntes biztosítópénztárakra, a jelzálog-hitelintézetekre és a tőkepiaci megjegyzésekre vonatkoznak, én ezekbe a kérdésekbe nem bonyolódnék bele, mert ezek valóban az én felfogásom szerint elsősorban szabályrendszert állapítanak meg, és próbálják hogy mondjam beszegni a fülét ennek a témakörnek. Viszont van egy olyan téma, amelyről, ha megengedik és türelmük van, hosszabban beszélnék, mégpedig a kriptoeszközök használatáról, és őszintén mondom, a végén érezni fogják, hogy bennem ez vált ki, nem is ellenérzést, hanem bizonytalanságot. Ha megengedik, erről beszélnék egy kicsit részletesebben. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A fintech használata egyre elterjedtebb a magyar, főleg fiatal népesség körében, 4 millió magyar lakossági felhasználó nyitott az egyszerűbb és kényelmesebb pénzügyi megoldásokra, és a teljes online ügyintézés érdekében akár szolgáltatót is váltana. Az Eurostat felmérése szerint ez nem hangzott el az előterjesztésekben magyar tekintetben viszonylag erős befektetői bizalom van a fintech- és a kriptovalutákat érintően. 2020-ban 146 fintechtevékenységgel foglalkozó, aktívan működő vállalat volt hazánkban. Ezt lehet kevesellni, lehet sokallni, de nem arról van szó, hogy három-négy cégről beszélünk. Pontos adatok sajnos nincsenek, de Magyarországon a kriptoeszközökben tartott vagyon mértéke 300 milliárd forint nagyságrendre saccolható. Bár sok országban a kriptovaluták legálisnak minősülnek, a szakértők többsége piramisjátéknak, rendkívül kockázatos szerencsejátéknak tartja a kriptoeszközökbe való befektetést. Az EU-s szabályok miatt tagországonként a kriptovalutákba történő befektetést nem lehet megtiltani a devizabelföldiek számára ez a teljes devizaliberalizáció mellett egyébként sem lenne lehetséges , ugyanakkor nem fűződik semmilyen nemzetgazdasági érdek ahhoz, hogy a belföldiek kriptovalutában tartsák a megtakarításaikat. 2019-ben három különböző fintechstratégia jelent meg Magyarországon: 1. a „Digitális jólét” program keretében elkészült kormánystratégia; 2. a Magyar Nemzeti Bank fintechstratégiája; 3. a Magyar Bankszövetség 22 pontos javaslata. A stratégiák közös célkitűzése egy olyan kedvező szabályozási és piaci környezet kialakítása, amelyben a pénzügyi szektor hagyományos és új szereplői által kínált innovatív technológiai és üzleti megoldások az ügyfelek számára egyszerűbb, olcsóbb és kényelmesebb ügyintézést eredményezzenek. A javaslatok között megtalálható az országosan szabványosított ügyfél-azonosítási folyamatok bevezetése, a papírmentes ügyintézés biztosítása, a lakosság pénzügyi tudatosságának növelése, a bankszektor digitalizációjának elősegítése. Jelenleg a fintechvállalatok működési engedélyhez kötöttek, amit a Magyar Nemzeti Bank ad ki. A kriptovaluták adózása tekintetében 2022. január 1-jétől felére csökkent a nyereség utáni adóteher, így az eddig 30,5 százalékos adóköltség 15 százalékra csökkent. Viszont az úgynevezett fekete doboz elv értelmében csak a fiat valutára, azaz a beváltható pénzre átváltott kriptopénz adóköteles, tehát a kriptovalutában tartott vagy kriptopénzről kriptopénzre átváltott nyereség már nem tartozik az adókötelezettség hatálya alá. Tudom, hogy kicsit bonyolult, de remélem, azért valamennyire érthető. Tehát amikor belül maradok a körön, amikor kriptót váltok kriptóra, akkor nincs adófizetési kötelezettség. Törvényi szinten ebben a kérdésben nem sok előrelépés történt a stratégiák meghirdetése óta, melyet jól mutat, hogy az MNB 2022. évi fintech- és digitalizációs jelentésében az európai uniós szintű közös szabályozáson kívül nem hivatkozik magyar nemzeti szabályozási folyamatokra. Ezért a hiányérzetemet szeretném összegző módon elmondani. Álláspontom szerint hiányzik a módosításból egy digitális és innovációbarát pénzügyi környezet kialakítására vonatkozó átfogó jellegű javaslat. Másrészt nem tér ki a benyújtott csomag idevonatkozó része a pénzügyi tudatosság növelésére vonatkozó elképzelésekre esetleg iskolai foglalkozások utáni kurzusok keretében, és nem tesz javaslatot az előterjesztő arra vonatkozóan, hogy célszerű lenne az uniós trendek átültetése a magyar jogrendbe, esetleg egy újonnan bevezetett és nevesített kriptoadórendszer beállítása. Mindezen hiányosságok miatt a Demokratikus Koalíció nem támogatja a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló T/2029. számú indítványt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Dávid Ferenc képviselő úr. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának. [[19.40]]
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat megteremtené egy új refinanszírozási módszer jogi szabályozását, mely alapján a jelzálog-hitelintézet porfóliószinten is képes lehet hosszú távú lejáratú refinanszírozást biztosítani a hitelintézetek részére. A törvényjavaslat az új porfóliószintű refinanszírozás esetére garanciális biztonságot ad azzal, hogy a követelésen alapított jelzálogjog és az ahhoz kapcsolódó, ingatlant terhelő aljelzálogjog tekintetében meghatározza a kielégítési jog megnyílásának szabályait, összhangot teremtve az önálló zálogjog adásvétele vagy a különvált zálogjog alkalmazásával végzett refinanszírozás garanciális szabályozása között. A törvényjavaslat továbbá kiegészíti a refinanszírozási jelzáloghitel meghatározását a követelésen alapított zálogjog fedezetével nyújtható refinanszírozási hitellel. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat a pénzügyi közvetítőrendszerre vonatkozó szabályozás több elemének felülvizsgálatát is tartalmazza, így a hitelintézeti, a tőkepiaci, a biztosítási, a pénzforgalmi és az önkéntes pénztári területekre vonatkozó módosításokat, továbbá tartalmaz a pénzügyi rendszer felügyeletére vonatkozó módosításokat is. A kormány részéről ezt Fónagy János államtitkár úr már részletesen kifejtette, az általa mondottakkal teljes mértékben egyetértek, azt megismételni nem kívánom. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló T/2029. számú törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kedves Kollégák! Talán életem legrövidebb, vagy eddigi, mióta képviselő vagyok, legrövidebb vezérszónoki felszólalásom lesz, mert három darab értelmesnek szánt mondatot szeretnék összesen önöknek mondani. Nyilván ez egy igazi salátatörvény, ha jól számoltam, körülbelül egytucatnyi pénzügyi tárgyú törvényt módosít, alapvetően kisebb mértékben. Én úgy értékelem ezt, tehát a frakcióm nevében is mondhatom, mi úgy értékeljük ezt, hogy ezek alapvetően szakmai, technikai jellegű módosítások. Bár vannak köztük azért komolyabb módosítások is, amelyek közül én egyetlenegyet szeretnék kiemelni, az önkormányzatokat érintő szabályozást, mert itt van egy olyan kitétel, egy olyan módosítás, amelynek értelmében a polgármesternek minden évben jeleznie kell az OBA-nak, tehát az Országos Betétbiztosítási Alapnak, hogy az önkormányzat mely betétei tekintetében áll fenn a biztosítás. Úgy értékeljük, hogy egy ilyen újabb adminisztratív bejelentési kötelezettséggel terhelni az önkormányzatokat, illetve azok intézményeit nehezen érthető, és az indoklása is szegényes. Tehát bár a törvény egészét vagy a törvénytervezet egészét a soktucatnyi módosítás egészét alapvetően technikainak, kisebb jellegűeknek gondoljuk, mindezek miatt, mert mint említettem, az önkormányzatokat tovább terhelni nem tartjuk ildomosnak, az MSZP-frakció egy laza tartózkodó álláspontot fog itt majd követni. Ennyit akartam mondani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. A képernyőn nem látom, vagy nincs itt? [[Közbeszólások: Nincs itt.]] Nincs itt. Akkor haladunk tovább. Megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én is nagyon rövid leszek. Teljes egészében egyetértek Fónagy államtitkár úrral és Vajda Zoltán képviselőtársammal, akik előttem már szóltak erről, hogy itt olyan törvénymódosításokról van szó, amelyek főként pontosításokat tartalmaznak, vagy az értelmezést könnyítik meg. Én magam kilenc ilyen törvénymódosítást olvastam. Igazából nagy jelentőségű problémát sehol sem látok, ebből következően tényleg rövid leszek. 3, azaz három darab megjegyzésem van. Az egyik, hogy a gazdasági stabilitási törvény módosításával kapcsolatosan az én számomra rejtélyes az, hogy ez a módosítás hogyan és miért került be. Ha az államadósság több mint fele a GDP-nek, és olyan fizetési kötelezettsége lesz, amire a költségvetésnek nincs fedezete, akkor adót, járulékot, illetéket vethet ki, hiszen ilyen típusú a korábbiakban is volt. Tehát most kikerestük, hogy csak annyi van, hogy meghatározott fizetési kötelezettség törvényben történő megállapítása. Kicsit tanácstalan vagyok ezzel, hogy ennek vane valamilyen hátsó szándéka vagy többletjelentése, ezt nem tudtam megfejteni. A másik dolog, csatlakozom képviselőtársamhoz, Dávid Ferenchez, valóban én is problémásnak látom ezeket a kripto pénzügyi eszközöket, és azt gondolom, hogy igen rizikós lenne itt ezt a pénzügyi szabályozást beilleszteni, illetve, ha úgy tetszik, akkor legitimálni. Az egyik szakértője ennek a történetnek azt mondta, itt idézek egy mondatot, és én ezzel teljesen egyértek: „A kriptotőzsdék nem rendelkeznek független elszámolóházzal és értéktárral, amelyek az ügyletek elszámolását és az eszközök biztonságos letéti őrzését garantálják.” Nyilván egy ilyen szituációban, azt gondolom, hogy igen kockázatos lenne az egész pénzügyi rendszerünk kapcsán ennek a fölvállalása, tehát itt további lépésekre lenne szükség, ha egyáltalán komolyan kellene foglalkozni ezzel a dologgal. A harmadik dolog pedig, más aspektusból Vajda Zoltán említette, de szeretném kifejezni a tetszésemet az Országos Betétbiztosítási Alap módosításával kapcsolatosan, hogy itt a biztosítás kiterjed a helyi önkormányzat, valamint a helyi önkormányzat által alapított költségvetési szerv betéteire. Ezt én egy nagyon pozitív dolognak tartom, hiszen a megelőző időszakokban többször volt az, hogy az önkormányzatok bizonyos kis bankok csődje miatt nehéz helyzetbe kerülhettek. Azt gondolom, hogy ez egy jó mentőövet fog jelenteni, tehát ezt a részét kifejezetten támogatom. Én is ambivalens vagyok, mert van, ami tetszik, van, ami meg nem, ugyanakkor meg a nagy része pedig olyan, amelyik nem igazából nagy jelentőségű, tehát egy tartózkodást szavaznék én is erre a dologra. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, Mellár Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én sem szeretném túl sokáig szaporítani a szót. Kétségkívül előremutatónak tartja a Mi Hazánk a refinanszírozással, a biztosítékokkal kapcsolatos szabályozások jó részét, és előremutatók a hitelfedezeti biztosítások könnyítettebb vagy gyorsabb kifizetésére vonatkozó szabályok is. Itt ezzel kapcsolatban kifejezetten a természetes személyek vonatkozásában jegyezném azt meg, hogy érdemes lenne azon elgondolkozni a kormányzatnak, hogy a normál lakossági bankszámlákhoz kapcsolódó haláleseti kedvezményezetti rendelkezések szabályait is átalakítják. Hiszen legjobb tudomásom szerint jelen pillanatban alapesetben egy lakossági bankszámla, folyószámla vonatkozásában, főleg egy nem várt haláleset esetében, sok hónapos fennakadást okoz a jogerős hagyatékátadó végzés megszületéséig az az állapot, ha nincs az elhunytnak, az örökhagyónak haláleseti rendelkezésben meghatározott jogosultja. Talán érdemes lenne elgondolkozni egy törvényben rögzített sorrenden, akár a házastársra vagy közeli hozzátartozókra vonatkozó törvényes öröklés rendje szabályozásának analógia útján történő alkalmazásáig vagy akár a teljes átvételéig is, hiszen a gyakorlatban ez nagyon sokszor megkeserítette már az örökösök életét. Valóban, nagyon ritkán gondolnak arra az emberek, hogy egyébként egy csekély összegű díj megfizetése ellenében haláleseti kedvezményezettet jelöljenek meg, ha pedig mondjuk, a lakossági számla mellett megtakarítási számla is van, akkor mindjárt többszöröződik, és ha mondjuk, a megtakarítási számlán tartják a családi készpénzvagyon vagy folyószámlavagyon egy jó részét, akkor bizony ez nagyon komoly problémákat okoz. Lehet azt mondani 1500 vagy 2000 forint, ennyi az átlagdíja egy ilyen rendelkezés megtételének , hogy 1500-2000 forint megfizetése ellenében egy kis körültekintéssel ez megelőzhető. De nagyon sok honfitársunk nem gondol erre, ami azért nem egy olyan súlyos hiba vagy hiányosság, ami miatt abban a helyzetben kellene hagyni őket, hogy ne is tudjanak hozzáférni. [[19.50]] Sokszor akár egy nagyvárosban, akár egy évig vagy másfél évig folyamatban lévő hagyatéki eljárás esetében nekem is volt szerencsém olyan eljárásban segíteni egyébként egy földtulajdonosnak, amikor, mondjuk, ő maga Skóciában élt, nem igazán tudott eligazodni a magyar viszonyok közepette, Skóciába szakadt hazánk fiáról beszélünk, az édesapja elhunyt, viszonylag tisztességes vagyonkával rendelkezett, és bizony nagyon is nagy problémát okozott, hogy nem tudtak hozzáférni, nem volt haláleseti kedvezmény. Ha a törvényi sorrend ezen segítene, „a törvény erejénél fogva” szövegrész kezdettel, az nagyon sok problémát át tudna hidalni. Ez csak itt a hitelfedezeti biztosítékból való könnyebb kielégítés vagy a hitelfedezeti biztosításhoz, bocsánat, biztosítékhoz való hozzáférés kapcsán jutott egyébként eszembe, mert lehet, hogy a hitelfedezeti biztosítás ritkább. Az előbb említett probléma előállása pedig szinte mindennapos gondot jelent, és ilyenkor a hagyatéki eljárásban részt vevő ügyvéd vagy közjegyző, vagy akár banki ügyintéző is széttárja a karjait, hogy ők nagyon szívesen segítenének, de ha egyszer nincs haláleseti kedvezményezett, akkor bizony hosszú ideig várni kell a hagyatéknak erre az elemére. Ami miatt azonban a felszólalásom kezdetén említett pozitívumok meg előremutató intézkedések ellenére mégis tartózkodással fogunk szavazni erre a javaslatra, az pedig a tőkepiaci törvénynek bizonyos rendelkezései, tisztelt államtitkár úr. Azért el vannak itt rejtve olyan szabályok, amelyek a transzparencia elvét sértik vagy legalábbis sérthetik, akkor fogalmazzak egy kicsit mérsékeltebben , és az Európai Unió Központi Bankja által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír forgalomba hozatala vagy piacra történő bevezetése esetén nem kötelező alkalmazni olyan szabályokat, amelyek a nyilvánosságra hozatalt, az átláthatóság biztosítását, az ajánlattétel nyilvánosságát érintik. Éppen ezért kellő óvatossággal és bölcsességgel mi tartózkodni fogunk ennél a javaslatnál. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Apáti István képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, most a további képviselői felszólalások következnek, amennyiben jelentkezik valaki. A képernyő üres, megkérdezem tehát, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom, és megadom a szót Fónagy Jánosnak, amennyiben kéri. [[Jelzésre:]] Kéri a szót, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a korrekt szakmai észrevételeket, kritikákat, támogató és értő kételyeket támasztó észrevételeket. Engedjék meg, hogy néhány kérdésre reagáljak, éppen erősítendő a támogató álláspontot. Dávid képviselő úr elősorban a kriptoeszközökről beszélt. Elöljáróban annyit, hogy ez a szabályozás nem ezekről szól, a kriptókkal kapcsolatos szabályozások, amik vannak, uniós szabályozások. Amiről ez a most előterjesztett tervezet szól, tehát a főkönyvi technológián alapuló nyilvántartás elszámolása és tárolása, lényegében nem elsősorban a kriptoeszközökről szól, hanem egy alternatív megoldást kínál pénzügyi eszközök kibocsátására, gyors elszámolást biztosítva az ügyletekre. A kriptoeszközök egyébként már a korábbi pénzügyi szabályozásba is bekerültek, besorolásra kerültek, itt a jelenlegi tervezetben a lényeg az, hogy technológiasemlegesen kell tekinteni az egyes elszámolási megoldásokra. A pénzügyi szektor, és ezen, gondolom, nincs közöttünk vita, rendkívül innovatív, így a szabályozást is folyamatosan szükséges módosítani. Ez az Európai Unióban még hangsúlyosabban jelenik meg, hiszen az egységes pénzügyi piacokon ennek a fejlett szabályozásnak is meg kell valósulnia a határokon való átnyúlással. Ezt tette meg az Európai Unió a befektetési szolgáltatókról szóló törvényben, a most egyébként itt, ennek a jelenlegi tervezetnek a szövegébe behivatkozott rendeletnek az uniós rendeleti szabályozása. Fontos, hogy ezeknél az innovatív eszközöknél még inkább megvalósuljon a technológiai semlegességen túl az egységesség, mert a digitális térben nehezen értelmezhetők, ha egyáltalán értelmezhetők az országhatárok. Tehát a tagállami eltérő szabályozás értelmezhetetlenné tenné ezeket a technológiákat, és ezért látunk egyre több közvetlenül hatályosuló uniós rendeleti szabályozást a pénzügyi szektor szabályozásában. Ugyanakkor és ezt szeretném hangsúlyozni ezeket az innovatív eszközöket szabályozás és felügyelet alá kell vonni annak érdekében, hogy az ezt igénybe vevők bizalma megmaradjon, és a visszaélések elkerülhetők legyenek. Ami az adómentességet illeti, képviselőtársam felvetette, itt hangsúlyozni szeretném, hogy az adómentesség általában jövedelem keletkezésekor keletkezik, tehát a pénzügyi folyamatokban csak akkor jelenik meg az adókötelezettség, ha ott a jövedelem keletkezése kimutatható. A pénzügyi tudatosságot több képviselőtársam is említette, itt szeretném jelezni, hogy a kormánynak van pénzügyi tudatosságot növelő és javító programja, hat-hét éve működik, emlékezetem szerint ez a program, egyébként a jelenlegi felelőse a miniszterem tárcája, tehát hogy mondjam? az észrevétel jó helyre szólt, de jelentem: van ilyenünk, és működik. Mellár képviselő úrnak mondom, hogy maga a tervezet és ezt az előterjesztés során is és a frakció megnyilvánulásakor is lehetett hallani alapvetően technikai jellegű szabályozás, a gazdasági stabilitási törvény az egy külön történet. Itt jogtechnikailag megnyitottuk ennek a szabályozási lehetőségét. Apáti képviselőtársamnak mondom, amit ön bizonyára jól tud, hogy a probléma, amit részletezett, az egy élő, valós probléma, ugyanakkor az örökösödés egy polgári jogi kategória, tehát nem egy pénzügyi ágazati szabályozási körbe tartozik. Az, hogy a halál esetén követendő ilyen vagy olyan eljárás ma, az hosszadalmas, bonyolult, sőt esetenként lehetetlen helyzetbe hozza az örökösöket. Ez a tervezet is, amennyire tudja, oldja, de egyébként ennek a szabályozása valóban indokolt. Vejkey képviselőtársamnak köszönöm a támogató nyilatkozatokat, és akikben maradtak kételyek, remélem, azokban a válaszom ezeket eloszlatta, kérem, hogy támogassák a javaslatunkat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/2032. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. [[20.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Ahogy már korábban elhangzott e Ház falai között, szeptember 18-án sikeresen lezárult egy több hónapon át tartó nehéz, ugyanakkor rendkívül konstruktív és előremutató egyeztetési folyamat Magyarország Kormánya és az Európai Bizottság között, mindez az úgynevezett kondicionalitási mechanizmus keretében. A magyar kormány az elmúlt időszakban az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítására és végrehajtására törekedett, amelynek érdekében több javaslatot is a tisztelt Ház elé terjesztett. Ebbe a sorba illeszkedik a most tárgyalandó törvényjavaslat is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a Bizottsággal kialakított kompromisszumos megoldásokat ülteti át a magyar jogrendszerbe. Ennek értelmében a törvényjavaslat módosítaná a 2022. november 1-jén hatályba lépett új vagyonnyilatkozat-tételi szabályok átmeneti rendelkezéseit, valamint a vagyon-, jövedelem- és gazdasági érdekeltségi nyilatkozat formanyomtatvány egyes tartalmi elemeit. Ezt követően új feladatkörrel ruházná fel a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot annak érdekében, hogy hatósági jogkörben ellenőrizhesse a központi információs közadat-nyilvántartás felületén való vagyonnyilatkozatok közzétételének teljesítését. Továbbá a törvényjavaslat rögzítené az Integritás Hatóság ellenőrzési jogosultságát a nyilvános, illetve nem nyilvános vagyonnyilatkozatok vonatkozásában. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat a kormány és az Európai Bizottság közötti egyeztetés eredményeként pontosítaná az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett vagyonnyilatkozat-tételi szabályok átmeneti rendelkezéseit. A korábban bevezetett szabályozás átmeneti rendelkezései szerint azon személyek, akik az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény rendelkezései alapján tesznek eleget a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségeiknek, a 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett új vagyonnyilatkozat-tételi szabályok szerint legelőször 2023. január 31. napjáig a 2022. december 31. napján fennálló állapot szerint tesznek vagyonnyilatkozatot. Az Európai Bizottság kérésének eleget téve a törvényjavaslat az újonnan bevezetett átmeneti rendelkezéseket úgy módosítaná, hogy a vagyonnyilatkozatot tevő személyek először január 31. napjáig a 2022. november 1. napján fennálló állapot szerint tennének vagyonnyilatkozatot. Ezzel párhuzamosan azon átmeneti rendelkezések, amelyek a korábban hatályos vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségek továbbalkalmazásáról rendelkeztek, deregulációra kerülnének a kétszeres nyilatkozati kötelezettség elkerülése érdekében. A törvényjavaslat továbbá módosítaná az országgyűlési törvény 1. mellékletében foglalt vagyon-, jövedelem- és gazdasági érdekeltségi nyilatkozat formanyomtatványát is. Egyfelől a javaslat egyértelműsíti, hogy a vagyonnyilatkozat tekintetében nem kellene feltüntetni azt az ingatlant, amelyet a nyilatkozatot adó, illetve családtagja életvitelszerűen vagy tartós jelleggel lakhatás céljából használ, ugyanakkor ez alapján legfeljebb egy ingatlan feltüntetése mellőzhetővé válna. Másrészt elhagyásra kerülne a nyomtatványból a mezőgazdasági célú ingatlanokra vonatkozó külön táblázat, így a jövőben ezen ingatlanokról tételesen kell számot adni. A törvényjavaslat a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot új feladatkörrel ruházná fel, amely alapján a hatóság az átláthatósági hatósági eljárás keretében ellenőrizhetné a központi információs közadat-nyilvántartás felületén való közzététel teljesítését. Az átláthatósági hatósági eljárás tovább erősítené a már létrehozott központi információs közadat-nyilvántartás felület által biztosított közadat-nyilvánosságot. A törvényjavaslat értelmében hatósági jogkörben történő eljárás során a hatóság hivatalból és bejelentés alapján járhatna el, illetve jogsértés esetében a jogsértés megállapítására, annak megszüntetésére való felhívásra. Amennyiben ennek a kötelezett az előírt 15 napos határidőn belül nem tesz eleget, a hatóság 100 ezertől 20 millió forintig terjedő bírság kiszabására volna jogosult. Mindezekkel összefüggésben a törvényjavaslat az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény 2011. évi CXII. törvény vizsgálati eljárása alól a központi információs közadat-nyilvántartás felületével összefüggő kötelezettségek vizsgálatát kivonná, ekként bármely erre irányuló bejelentés esetében a hatóság a jogsértést az új hatósági eljárás keretében volna jogosult vizsgálni. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat az Európai Uniótól érkező források tisztességes felhasználása felett őrködő Integritás Hatóság működésére vonatkozóan is tartalmaz kiegészítéseket a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek tekintetében, az Európai Bizottsággal egyeztetett szabályok szerint. Az átláthatóság elvének való megfelelés érdekében a törvényjavaslat rögzítené az Integritás Hatóság ellenőrzési jogosultságát a nyilvános, illetve nem nyilvános vagyonnyilatkozatok tekintetében. A kormány továbbra is elkötelezett az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítására és végrehajtására. A törvényjavaslat bizottsági aggályokat hivatott orvosolni. Annak érdekében, hogy a magyar emberek megkapják a nekik járó forrásokat, kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Mészáros Lajos képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány egyértelmű célja az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítása és végrehajtása. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a kormány és az Európai Bizottság közötti egyeztetés eredményeként pontosítja az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett vagyonnyilatkozat-tételi jogszabályok átmeneti rendelkezéseit. Ennek értelmében azon személyek, akik az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény rendelkezései alapján tesznek eleget a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségeiknek, a 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett új vagyonnyilatkozat-tételi szabályok szerint legelőször 2023. január 31. napjáig a 2022. november 1-jén fennálló állapot szerint tesznek vagyonnyilatkozatot. Deregulációra kerülnek azon átmeneti rendelkezések, amelyek a korábban hatályos vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségek továbbalkalmazásáról rendelkeztek, ezáltal megoldottá válik a kétszeres nyilatkozati kötelezettség elkerülése. A javaslat másik lényeges eleme, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot új feladatkörrel ruházná fel. Az új feladatkörében eljárva a hatóság az átláthatósági eljárás keretében ellenőrizhetné a központi információs közadat-nyilvántartás felületén való közzététel teljesítését. E jogkörben a hatóság hivatalból, valamint bejelentés alapján 60 napos eljárási határidőben járhatna el. Jogsértés esetén annak megállapítására, megszüntetésére való felhívásra, valamint ha ennek a kötelezett a 15 napos határidőn belül nem tesz eleget, 100 ezertől 20 millió forintig terjedő bírság kiszabására volna jogosult. A javaslat az infotörvény hatályos vizsgálati eljárása alól a felülettel összefüggő kötelezettségek vizsgálatát kivonná, így bármely erre irányuló bejelentés esetében a hatóság a jogsértést az új hatósági eljárás keretében volna jogosult vizsgálni. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítására és végrehajtására törekszik. Az előttünk fekvő törvényjavaslat is ezt a célt szolgálja. Kérem, hogy az előadottak alapján támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[20.10]]
Köszönöm szépen, Mészáros Lajos képviselő úr. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan törvényjavaslat fekszik itt most előttünk, amelyről a vitát folytatjuk, amelynek az elméleti célja az lenne, hogy az egyes állami vezetők, beleértve országgyűlési képviselőket, minisztereket, kormányzati és állami hivatalok vezetőit, számoljanak be minél teljeskörűbben arról a vagyonról, amellyel rendelkeznek, illetve azokról a jövedelmekről, amelyeket ők megkapnak. Miért is van egyáltalán erre szükség? Hogy is alakult ki? Mi volt a célja annak, hogy ez így kialakult? Az ok, hogy ezek az emberek olyan információk és olyan döntési helyzetek birtokában vannak, amelyek akár egyes cégek, cégcsoportok, erőforrások, erőforrások felett rendelkezők érdekeit szolgálhatják, és ne legyen ezeknek a helyzeteknek olyan eredménye, hogy valaki anyagi előnybe hozza ezt a bizonyos döntéshozó kört, vagy ha igen, akkor az derüljön ki, legyen eljárás, tehát legyen egyfajta ellenőrzése ennek a bizonyos bevallásnak vagy vagyonállapotnak, és ha az eltér a magyarázhatótól illetve legyen ez az egész nyilvános, hogy a nyilvánosság erejével lehessen kikényszeríteni azt, hogy ezek a döntéshozók ne fogadjanak el, mondjuk, kenőpénzt, ne váljanak korrupttá, és hasonló helyzetek ne fordulhassanak elő. Szerintem egyikünk sem vitatja azt, hogy még a mai Magyarországon is egy általános elvárás, társadalmi elvárás az, hogy ezeknek az állami vezetőknek, képviselőknek, hivatalok vezetőinek a vagyona, vagyongyarapodása, jövedelme átlátható legyen, és így tegyük lehetővé azt, hogy ne befolyásolhassa őket senki, és ne kaphassanak extrajövedelmet, pénzt azért, amit ők tesznek. Az alapkérdésben tehát, azt gondolom, hogy tud lenni egyetértés. A probléma a következővel, a konkrét javaslattal van; az államtitkár úr egy másik törvény kapcsán ma délelőtt meghallgatta ezt már tőlem. A helyzet az, hogy egy pillanatig nem hihető, hogy a Fidesz ebben az ügyben úgy jár el, ahogy egyébként egy felelős kormány egy demokráciában eljárna, vagyis hogy érzékeli, hogy egy terület, egy működés nem úgy történik, ahogy az egyébként ildomos lenne, ahogy az az állampolgárok javára válna, ahogy azt a szavazók szeretnék; például érzékeli azt, hogy az állami vezetőknek a jövedelem-, illetve a vagyonbevallása nem tökéletes, hiba csúszik bele, kikerülhető, megkerülhető, és ezért javaslattal él, hogy hogyan lehessen ezeket a hibákat kiküszöbölni, hanem az történik ebben az ügyben is, mint oly sok ügyben az elmúlt hetekben, hogy egyáltalán nem azért, mert a Fidesz bármilyen módon egy jobb országot szeretne teremteni, bármilyen módon azt szeretné, hogy jobban működjön ez az ország, azaz például ebben a konkrét ügyben kisebb legyen a korrupció, ne legyenek korrumpálhatók államtitkárok, miniszterek vagy állami vezetők, nem ezért cselekszik a Fidesz, hanem csak és kizárólag azért, mert az Európai Unió számára vállalt bizonyos dolgokat, kényszerből vállalt bizonyos dolgokat azért, hogy az európai uniós források újra jöhessenek Magyarországra. Itt tehát semmiféle olyan magasztos cél nem vezeti a kormányt, illetve a Fideszt, hogy ezt a helyzetet, amely a vagyonnyilatkozatok terén van, rendbe tegye, és egy átlátható, világos, korrupciómentes Magyarországot teremtsen. Hát, egy fenét! És hogy miért gondolom ezt, hogy nem vezeti semmilyen őszinteség ebben a kormányt, ezt nemcsak az elmúlt 12 év átélése és tapasztalata mondatja velem, hanem már azzal kezdem, hogy minek hívja ezt a törvényt a kormány; úgy indul, hogy az Európai Bizottság kérésére javasolja ezt és ezt és ezt a kormány. Tehát véletlenül sem a saját céljai érdekében, mint amit mondtam, véletlenül sem egy jobb ország megteremtése érdekében jön ezzel a javaslattal ide a Fidesz, illetve a kormány, hanem csak azért, hogy az uniós források miatt Brüsszelnek megfelelő lépéseket tudjon bemutatni. De továbbmegyek, ugyanezt a helyzetet alapozza meg, ha egy picit historikusan megnézzük, hogy mi történt a vagyonnyilatkozatok terén. A „historikusan” tipikusan azt szokta jelenteni egy ilyen esetben, hogy akár évtizedekig megyünk vissza, hogy bármiféle történést el tudjunk mondani, de hát itt nem kell évtizedekig visszamenni, hát csak ami ebben az évben történt a vagyonnyilatkozatok, az országgyűlési képviselői, állami vezetői vagyonnyilatkozatok terén, az, ha egy jobb napom van, azt mondom, komédia, ha rosszabb, azt mondom, hogy tragédia, de mindenképpen tanulságos, és mutatja azt, hogy a Fidesz mennyire semmilyen módon nem akarja tisztába tenni ezeket a dolgokat, semmilyen módon semmilyen lépése nem őszinte ezen a téren. Ugye, úgy indultunk, és még ez a ciklus is úgy indult a 2022. áprilisi választások után, hogy volt egy nagyjából évtizede, több mint egy évtizede változatlan vagyonnyilatkozat-forma. Ennek is megvoltak a maga árnyoldalai, egyáltalán nem állítom, hogy ez maga volt a tökéletesség. Egyébként mi, ellenzéki képviselők is tettünk az elmúlt 12 évben erre vonatkozó javaslatokat a javítás szándékával; biztosan emlékeznek fideszes képviselőtársaim, amikor Rogán Antal lakása hétről hétre mindig bővült egy ideig, és ez azért derült ki, mert a vagyonnyilatkozatát kénytelen volt bemutatni, nyilvánosságra hozni, majd módosítani többször. De biztosan emlékeznek azokra a történetekre is, amikor fideszes miniszterekről derült ki, hogy a gyermekeikre íratták a vagyontárgyaikat azért, hogy így elkerüljék azt, hogy a nyilvánosság előtt kelljen megvédeni, hogy hogy van nekik annyi földterületük vagy olyan típusú vagyontárgyaik. Szóval a korábbi, az eredetileg vagy az elmúlt tíz évben létező vagyonnyilatkozat sem volt maga a tökéletes alkotás, sok civil szervezet is kifogásolta ezt, például azt, hogy nem kereshető formában digitalizálja azokat mondjuk azt, hogy tudatosan az Országgyűlés Hivatala, ezért aztán nehezen feldolgozhatók, vagy például azokat a kiskapukat, amelyeket egyes képviselők esetleg meg akartak találni, hogy elrejtsék a vagyonukat, meg lehetett oldani ebben, és ennek majdhogynem szakirodalma van már a sajtóban. De a lényeg az, hogy mégiscsak volt egy olyan sok tíz oldalas formanyomtatvány, amelyet minden állami vezetőnek beleértve a kormányzati képviselőket és az országgyűlési képviselőket is ki kellett töltenie úgy jövedelemről, mint vagyontárgyakról, mind ingatlanokról, mind ingóságokról teljeskörűen. Ez volt nyárig. Nyáron a Fidesz módosította ezt a javaslatot, mindannyian emlékszünk, úgy emlékszünk, hogy még elő sem kell keresni a Parlamenti Naplóban, hogy ki mit mondott, hiszen mi magunk voltunk itt, ugyanezt a vitát folytattuk le, emlékszünk a saját meg az ellenfeleink mondataira is, de az történt, hogy a Fidesz ezt a bizonyos 18-20 oldalas részletes vagyonnyilatkozat-formát kidobta, és berakott nagyjából egy sajtpapírt, amit vagyonnyilatkozatnak hívott. Semmi vagyont nem kellett igazából bevallani ott, teljesen üres, egy kiüresített forma lett rendszeresítve, amin tulajdonképpen csak azt kellett bevallani, hogy az elmúlt három évben milyen bevétele volt az illetőnek, amiből bizonyos értékhatár felett anyagi juttatása született. Semmilyen más ilyen típusú hatása nem volt. Akkor is tiltakoztunk, akkor sem szavaztuk meg, elmondtuk, hogy ez nem a rendszer tisztulását, hanem pont hogy a korrupcióra épülő fideszes rendszernek a valódi arcát mutatja meg. Természetesen a fideszes hatalmi gépezet azt elfogadtatta, életbe léptette. Mi történt ezután? Beleszaladtak az Európai Unió által adott pofonba, abba, hogy most bizony ám az Európai Unió végre a sarkára állt, és azt mondta, hogy legyenek szívesek egy demokráciában demokratikusan működni, ennek része, hogy a korrupció ellen legyenek szívesek küzdeni. Értem én, hogy ez borzasztó nehéz a Fidesznek, amely ezt a rendszert, ezt a korrupcióra épülő rendszert megépítette és működteti, én teljesen világosan értem ezt, de mégiscsak kénytelenek voltak, rá lettek kényszerítve, hogy megint csak módosítsanak a vagyonnyilatkozatokon. Tehát nagyjából két hónapra rá? ismételten módosult a vagyonnyilatkozat, majdhogynem visszacsinálták azt, amit nyáron lerontottak; na, azért nem teljesen, mert ugyan visszalépés volt, jó irányba tett lépés volt, hogy bizonyos körben újra kellett a családtagoknak vagyonnyilatkozatot tenni, amit eltöröltek a nyáron, illetve a nyári szabályokban módosították azt a szabályt, hogy csak a változást kellett bejelenteni, nem pedig minden évben kellett vagyonnyilatkozatot tenni, és visszaállították az évenkénti, valamint a záróvagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget. Tehát igyekeztek korrigálni ebben a dologban. [[20.20]] De kiderült, ez sem elég, ezért most itt van előttünk egy újabb csomag, megint kell módosítani rajta, megint próbálkoznak azzal, hogy mi az, amit még az Unió elfogad úgy valósnak tűnő cselekedetnek, hogy egyébként az önök köreit nem annyira érinti. Próbálkoznak most is dolgokkal, például ez, hogy az egy darab ingatlan, amiben életvitelszerűen tartózkodnak, az kivehető az ingatlansorból ilyen értelemben. Semmilyen racionális magyarázata nincs ennek, hogy ennek miért kellene így lennie, de nyilván próbálkoznak, próbálják csökkenteni azt a listát, amit majd meg kell jeleníteni a kormánypárti fideszes nagyuraknak a hamarosan létrejövő vagyonnyilatkozatukban. Tehát semmit nem javítottak meg az eredeti problémákból az eredetin értem itt a fél évvel ezelőtti, nem tökéletesen működő vagyonnyilatkozat-tételi rendszert , ellenben az önök által okozott káosz, amit az elmúlt hónapokban tettek a vargabetűkkel, az most odavezetett, hogy most szültek egy ilyen hibrid, részben jó pontokat is tartalmazó, ugyanakkor tisztának nem nevezhető megoldást, ami itt fekszik előttünk. A másik része ennek a javaslatnak ez a bizonyos átláthatósági hatósági eljárás, ami, ha jól értem, mindösszesen arról szól, hogy megnézik, hogy nyilvánosságra kerüle az az adat vagy az a nyilatkozat, ami elő van írva, hogy annak nyilvánosságra kell kerülnie. Hát, azért ez nem egy akkora feladat. Azt gondolom, hogy nagyjából ahány főt érint ez a bizonyos vagyonnyilatkozat-tétel, annyi kattintás körülbelül, hogy megtalálják a nyilvános oldalakon ezeket a vagyonnyilatkozatokat. Majd mégis odatelepítik az Adatvédelmi Hatósághoz. Nehezen érthető, hogy miért kellene odatelepíteni ennek az ellenőrzését. Nem is szerepel különösebb indoklás az anyagban erre, hogy erre miért lenne alkalmas az Adatvédelmi Hatóság. Tudják, annak az Adatvédelmi Hatóságnak kellene bármit ellenőriznie, például a kormánypárti vezetők és képviselők vagyonnyilatkozata kapcsán már annak nyilvánossága kapcsán , amely adatvédelmi hatóság a Pegasus-rendszer használatát a kormányzat részéről teljesen jogszerűnek találta, ellenben azok ellen az újságírók ellen, akik megírták ennek a részleteit, azok ellen viszont eljárást indított. Szóval, oda sikerül telepíteni egy ilyet, amelyet se meg nem magyaráznak, sem politikailag nem lehet magyarázni. Ó, dehogynem! Természetesen lehet. Hát, egy olyan szervhez kell telepíteni ennek az ellenőrzését, amely az önök fennhatósága alatt van. A lényeg az, tisztelt képviselőtársaim, fideszes képviselő urak és államtitkár úr, hogy értem én, hogy nagyon igyekszik megfelelni a kormány az Európai Unió követelményeinek, és próbál mindent megtenni sokszor úgy, hogy kéthetente behoz ide újabb javaslatokat olyan törvényekhez kapcsolódóan, amit éppen most fogadtunk el, vagy nem olyan régen fogadtunk el, értem azt, hogy még kettőt próbál lépni, és próbálja kitapasztalni, hogy az Uniónak mi jó, de hadd mondjam azt, hogy az országot nem úgy irányítjuk, hogy éppen az Uniónak mi jó, hanem úgy irányítjuk, ami a magyar állampolgároknak és szavazóknak egyébként az érdeke. Az pedig biztos nem érdeke, hogy elhallgassuk azt, hogy a fideszes képviselő uraknak, a kormánytagoknak és a további állami vezetőknek, akiket egyébként a Fidesz választott és tett oda, éppen milyen vagyontárgyai, ingatlanai, ingóságai és hasonló jövedelmei vannak. Úgy kell ezeket közérdekűadat-igényléssel, sajtóban megjelenő cikkekből, illetve bizonyos oknyomozással kideríteni, mert semmilyen módon nem szeretné a kormány ennek a nyilvánosságát megteremteni. Ez derül ki ebből a javaslatból is. Összefoglalóan tehát: jobb lesz ezzel a javaslattal a vagyonnyilatkozatok ügye Magyarországon? Nem. Tisztább lesz a közélet, mert átláthatóbb lesz az, hogy melyik állami vezető és melyik országgyűlési képviselő milyen vagyonnal és milyen jövedelemmel rendelkezik? Nem. Tehát akkor megszavazhatja a DK ezt a javaslatot? Nem, tisztelt uraim. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Sebián-Petrovszki László képviselő úr. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már elöljáróban le kell szögeznünk, hogy Magyarország mindent megtett az Európai Bizottsággal való megállapodás érdekében. Az uniós pénzek lehívását lehetővé tevő 17 pontos vállalását Magyarország határidőre teljesítette. A magyar Országgyűlés 2022 szeptembere óta e 17 pont teljesítésén dolgozott. Magyarország a múlt szombaton hivatalos levélben tájékoztatta a brüsszeli testületet az elvégzett munkáról. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezen bevezető után engedjék meg, hogy néhány reflexiót tegyek Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak a vezérszónoklatára. Vezérszónoklatát a vagyonnyilatkozati, mondhatni, jogfejlődésre helyezte, hogy miképpen változott a vagyonnyilatkozat az elmúlt időszakban, akár az elmúlt egy évben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt kell látniuk, hogy Magyarországon európai szinten a legszigorúbb vagyonnyilatkozati törvények voltak. Ezt a legszigorúbb vagyonnyilatkozati rendelkezést Brüsszelből állandóan támadták. Azt mondták, hogy ez se jó, az se jó, semmi nem jó benne. Ekkor a magyar kormány úgy gondolta, hogy egy olyan előterjesztést terjeszt a tisztelt Ház elé, hogy ne legyen vita a jövőben Brüsszellel, ami teljesen megegyezik a brüsszeli vagyonnyilatkozattal, annak lényegében a fordítása, az adaptációja és ez történt. Ez történt, hogy ugyanazt a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget vezette be Magyarország az országgyűlési képviselőkre, mint ami Brüsszelben az európai parlamenti képviselőkre vonatkozik. Ez kiverte Brüsszelben a biztosítékot, hogy hogy képzeli Magyarország, hogy a magyar képviselőkre ugyanolyan szabályok vonatkozzanak, mint a brüsszeli képviselőkre. Tehát én úgy gondolom, hogy jó lenne véget vetni ennek a kettős mércének, és jó lenne, ha a képviselő úr is észrevenné azt, hogy Magyarország mindent megtesz, és mindig is mindent megtett az Orbán-kormány, a magyar jogállamiságért, és a jogállamiságot fejlesztette, de a kettős mércét mégse lehet hagyni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Magyarországgal szemben indított jogállamisági eljárással, kondicionális eljárással kapcsolatban viszont el kell gondolkodnunk azon, hogy könnyen túszává válhat az Unió a különböző politikai megrendeléseknek, így például az európai baloldal és az azt kiszolgáló magyar baloldal politikai megrendeléseinek, érdekeinek. Ezt pedig mindenképpen meg kellene előzni. Meg kellene őrizni ugyanis az Európai Unió egységét egy olyan időszakban, amikor Európa soha nem látott kihívásokkal áll szemben, ez különösen veszélyezteti. Magyarország elvárja partnerei szintén felelős európai hozzáállását, tehát hogy a Bizottság is bizony felelős hozzáállást tanúsítson, és végre olyan feladatokkal lehessen érdemben foglalkozni az Unióban, amelyek bizony az európai polgárok mindennapjait súlyosan érintik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat a kormány és az Európai Bizottság közötti egyeztetés eredményeként pontosítja az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett vagyonnyilatkozat-tételi szabályok átmeneti rendelkezéseit. Ennek értelmében az országgyűlési képviselőknek és mindazoknak, akik az OGY-törvény rendelkezései alapján vagyonnyilatkozati kötelezettséggel tartoznak, 2023. január 31-éig újra vagyonnyilatkozatot kell tenniük a 2022. november 1-je napján fennállott vagyoni állapotuk szerint. [[20.30]] Sebián-Petrovszki László képviselő úr ezt is kifogásolta, hogy egyszer így van, egyszer úgy van. Megjegyezném, hogy az Európai Parlamentben négyévenként kell vagyonnyilatkozatot tenni. Egy ciklusban egyszer kell vagyonnyilatkozatot tenni, és amikor annak a vagyonnyilatkozatnak a tartalma módosul, akkor kell csak azt módosítani, kiegészíteni. Ezt vezettük be Magyarországon is, de valamiért az Európai Bizottság ezt megint csak kifogásolta, hogy ez nem jó, bár náluk egy ciklusra kell vagyonnyilatkozatot tenni, de nálunk akkor is évente tegyenek a képviselők vagyonnyilatkozatot. A törvényjavaslat egyidejűleg módosítja az Ogytv. 1. mellékletében foglalt vagyoni, jövedelmi, gazdasági érdekeltségi vagyonnyilatkozat formanyomtatvány második értelmező lábjegyzetét is akként, hogy a tárgybeli nyilatkozat A) rész 1. címe tekintetében nem kell feltüntetni azt az ingatlant, amelyet a nyilatkozatot adó, illetve családtagja életvitelszerűen vagy tartós jelleggel lakhatás céljából használ, ugyanakkor ez alapján legfeljebb egy ingatlan feltüntetése mellőzhető. Másrészt elhagyásra kerül a nyomtatványból a mezőgazdasági célú ingatlanokra vonatkozó külön táblázat. Megint azt tudom mondani, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a brüsszeli képviselőknek meg lényegében semmilyen ingatlanról nem kell ilyen tételes bevallást tenniük, hanem csak az értékéről, az általuk megbecsült értékről kell egy nyilatkozatot tenni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat továbbá a NAIH-ot új feladatkörrel ruházná fel, amely alapján a hatóság az átláthatósági hatósági eljárás keretében, hatósági jogkörben eljárva ellenőrizhetné a központi információs közadat-nyilvántartás felületén való közzététel teljesítését. A hatóság hivatalból vagy bejelentés alapján járhatna el, jogsértés esetén pedig nemcsak annak megállapítására lenne lehetősége a hatóságnak, hanem a jogsértés megszüntetésére való felhívásra is. Ha pedig a kötelezettséget a jogsértő nem teljesítené, úgy a hatóság 100 ezertől 20 millió forintig terjedő bírságot szabhatna ki. A törvényjavaslat végül az Integritás Hatóság ellenőrzési jogosultságát rögzíti a vagyonnyilatkozat kapcsán. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A magyar kormány a kondicionalitási eljárás eredményes lezárását preferálja; a jelen törvényjavaslat is ezt a célt segíti elő. A KDNP parlamenti frakciója ezért támogatja a 2032. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Megadom a szót Dudás… Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mindjárt fogok beszélni a törvénytervezetről is, hogy mi a véleményünk ezzel kapcsolatosan, de elöljáróban azt a két gondolatot fogom ismét elmondani, amit ma már elmondtam egyébként, és minden olyan törvénytervezet vitájánál elmondom, mint egy megszakadt lemez, amelyek az Európai Unióval való megállapodás érdekében született módosítások. Aki esetleg figyeli, az általam unos-untalan már megszakadt lemezként elismételt gondolat a következő. Az első gondolatom az, hogy egyetértünk abban, hogy az Európai Uniótól nekünk járó pénzek járnak nekünk, ezek járnak nekünk, szerződés alapján nekünk járó pénzek, és ezeknek meg kell érkezniük. A véleménykülönbség kettőnk között az, hogy önök azt gondolják, hogy a kormánynak jár, és maguknak jár, mi meg azt gondoljuk, hogy a magyar embereknek, a hazánknak járnak ezek a pénzek. És amikor államtitkár úr a bevezetőjének a végén azt mondja, hogy kéri ennek a törvénytervezetnek a támogatását a mi részünkről, hogy megérkezzenek ezek a pénzek, akkor jelzem, hogy ez egy olyan csapda, amelybe én a magam részéről biztosan nem sétálok bele. Éppen azért küzdünk mi önök ellen, hogy megérkezzenek ezek a pénzek, hogy a magyar hazánk, a mi hazánk, a magyar emberek felé érkezzenek meg ezek a pénzek. Tökéletesen elfogadjuk azt, hogy a Brüsszelben ülő döntéshozók nem akarják odaadni ezeket a pénzeket, amíg egy olyan kormány uralkodik hazánkon, amely ezeket ellopja, és legalább garanciákat szeretne arra, hogy ezeket a pénzeket valóban a magyar emberek érdekében használják fel. Tehát az első állítás, amit szeretnék, hogy nagyon az eszükbe véssenek, hogy mi azt szeretnénk, hogy ezek a pénzek Magyarországnak érkezzenek meg, és nem önöknek ez a véleménykülönbség köztünk. Mi azért küzdünk, hogy a magyar emberekhez érkezzenek meg, és a brüsszeli döntéshozók pedig próbálnak kicsikarni önöktől valamilyen engedményeket, hogy legalább ne legyen az, hogy ebből minden fillért ellopnak. És itt rátérek a másik alapgondolatomra, ami minden ilyen törvénytervezetnél felmerül bennem, hogy ennek a javaslatnak az a címe, hogy: „Az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról”. Tehát önök a törvénytervezet címében annyit mondanak, hogy azért akarják ezeket a módosításokat, hogy megszülessen a megállapodás. Önök nem kérnek tőlem tanácsot, hogy hogyan alkossanak törvényeket, ez nekem időnként rosszulesik, de most mégis teszek önöknek egy javaslatot már többször megtettem ezt , hogy ne ismerjék azt be egy törvénytervezet címében, hogy önök ezeket csak kényszeredetten teszik. Az én javaslatom az lenne, hogy ilyenkor, amikor az Európai Bizottsággal való tárgyalásoknál felmerül valamilyen elvárás az Európai Bizottság részéről, hogy miket módosítsanak, akkor, hogy is mondjam, nem akarom félreérthetően mondani, hátulról, kicsit titokban csempésszék be valamilyen törvénybe, egy salátatörvénybe, minthogyha önök pont erre gondoltak voltak, minthogyha önök pont így akarnának módosítani a konkrét esetben, mondjuk, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos szabályozásokat. Ne így, szemből deklarálják hangosan, hogy mi ezt csak azért tesszük, hogy megszülessen a megállapodás, és jöjjön a pénz. Szerintem ez egy borzasztó rossz hozzáállás, amikor azt hangsúlyozzák, hogy önök ezt maguktól nem akarnák, csak rákényszerítik önöket, és ezért összeszorított foggal csinálják ezt titokban. Szóval, ez a két általános gondolatom az ilyen típusú törvényeknél. És hogy rátérjek konkrétan ennek a törvénytervezetnek a kritikájára vagy a tartalmi észrevételeimre. Hát, önök itt valóban tesznek valamennyi engedményt, hiszen nem léptetik életbe azt az egyébként nyáron elfogadott, vagyonnyilatkozat-tétellel kapcsolatos szabályozást, amely alapján teljesen követhetetlenné vált volna a kötelezettek vagyoni helyzete, hiszen ha gyakorlatilag az lett volna, akkor semmilyen konkrét személyes vagyonról nem kellett volna beszámolni, csak ikszelgetni az űrlapon, ahogy egyébként ez történt is, az egyes kategóriák mellett. Ugyanakkor, és itt van egy fontos „ugyanakkor” szerintem, ez a javaslat is szűkíti a vagyoni helyzet teljes megismerését, mert az említett kiskapuk éppen arra szolgálnak, hogy ezeknek az adatoknak a megismerése inkább nehezebbé, mintsem könnyebbé váljon. Amikor a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot meg az Integritás Hatóságot tudják, az Integritás Hatóságot, amelyet önök nem mernek antikorrupciós hatóságnak hívni új feladatkörökkel és jogosultságokkal ruházzák föl, ez sem fogja elősegíteni véleményem szerint a vagyonosodás tényleges átláthatóságát. Ezektől a kormánypártok által életre hívott testületektől nyilvánvalóan nem várható a kormányzati korrupció elleni hatékony küzdelem. Ez a javaslat, mint a bevezetőmben az előbb mondtam egypár perce, minden tekintetben, és önök ezt deklarálják is, csak az Európai Bizottsággal történő megállapodás elérését célzó látszatintézkedéseket jelent. Az eddigiekhez képest valójában semmilyen új garanciát nem tartalmaz a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek tekintetében a vagyonosodás átláthatóságára vonatkozóan, amely az eljárás legfőbb célja lenne. Még egyszer hangsúlyozom: a mi célunk az, hogy megérkezzenek ezek a valóban nekünk járó pénzek, de a hazám állampolgáraihoz, a magyar emberekhez érkezzenek meg, ez a célunk. Mindezekkel együtt a mi frakciónk a törvényjavaslatról való döntéshozatal során tartózkodó álláspontot fog képviselni. Köszönöm szépen, hogy elmondhattam.
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Akkor most adom meg a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Szinte minden hozzászóló, ha nem is azzal kezdte, de elmondta a felszólalásában az előttünk lévő törvényjavaslat címével kapcsolatos kritikáit. [[20.40]] Nem akarok senkit ismételni, de engedjék meg nekem is, hogy kitérjek erre talán itt a legelején. Nem tudom… nyilván nem akarok önöknek törvényalkotási javaslatokat tenni, számos esetben fordulunk különböző témákkal a tisztelt Ház irányába, de a tárgysorozatba vételnél mindig elbukik, így pusztán csak jó tanácsként mondom. Bizonyára önök is gondolják és látják, hogy azért finoman szólva is álszent és átlátszó, ha úgy kezdenek egy törvényjavaslatot, hogy „az Európai Bizottság kérésére”. Azt valahogy úgy kellene kezdeni, hogy a korrupció megszüntetése és az átláthatóság védelmének érdekében. Nyilván itt még jó pár jelzőt ide lehetne tenni, és ennek a törvénynek és ennek a törvényi módosításnak ez kellene hogy legyen a célja. Ezeket a lépéseket nem az Európai Bizottság miatt kell megtenni, akkor már régen rossz. Maga az értékrend és az értékrendszer rossz, ha eddig úgy gondolták, hogy minden rendben van, de ha az Európai Bizottság úgy kéri, akkor változtassunk rajta. Nem, ezeknek eleve úgy kellene működni, hogy átláthatóak legyenek, és a korrupciót üldözzék. Egyébként még annyit hadd tegyek hozzá, hogy folyamatosan az Európai Uniót szapulják, folyamatosan Brüsszelt szapulják, de 8-10 milliárdért, nem tudom pontosan hány forintért teliplakátolják az országot, hogy milyen bombák vannak, 8-10 milliárdért nemzeti konzultációban szapulják az Európai Uniót, jelen törvényjavaslatok értelmében meg szeretnének neki felelni, és várják a forrásokat. Szeretnék itt csatlakozni az egyik képviselőtársam által elmondottakhoz, hogy megszavaztunk minden egyes, az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében elénk tett törvényjavaslatot azért, mert Magyarországnak és a magyar embereknek erre szükségük van; nem azért, mert a magyar kormánynak szüksége van rá, és ne ő használja föl, hanem használja úgy, hogy a magyar emberek érvényesüljenek és lássák ennek a pozitív hozadékát. Számos alkalommal zajlottak már viták itt a tisztelt Házban a vagyonnyilatkozat-tételi rendszert illetően, amely leginkább témája az elénk terjesztett törvényjavaslatnak is. A Jobbik számtalanszor hangsúlyozta már, hogy a jelenlegi rendszer nem alkalmas a kitűzött célok elérésére, továbbá megindokoltuk azt is, hogy miért nem, valamint arra nézve is megfogalmaztuk a szakmai alapokon nyugvó, nagyobb átláthatóságot célzó javaslatainkat, hogy milyen módon lehetne a rendszer hiányosságait és hibáit kijavítani, a vagyonnyilatkozat-tételi eljárásokba és a politika egészébe vetett közbizalmat növelni, a közélet tisztaságát elősegíteni. A rendelkezésre álló időben erre való tekintettel nem kívánok ismétlésekbe bocsátkozni és az általunk korábban szorgalmazott technikai megoldásokba újfent belemenni, de egy-két témára azért hadd hívjam fel a tisztelt képviselőtársaim figyelmét. A vagyonnyilatkozati rendszerhez sajnálatosan sokadszorra kell hogy hozzányúljunk. Sajnos sem ez, de az ezt megelőző szabályok sem voltak alkalmasak arra, hogy a visszaélésnek elejét vegyék, hiszen a jogrendszer egészét tekintve hordoz súlyos ellentmondásokat magában. Egyszerűen nem lehet komolyan venni a rendszert. Nem kell messzire mennünk, gondoljanak bele, Völner Pál a vagyonnyilatkozata szerint több millió forinttal lett szegényebb 2021-ben. A vagyonnyilatkozata alapján! De hol van a korrupcióból zsebre tett, azóta nyomozási iratokban is szereplő 83 millió forint? Bizonyára államtitkár úr mint igazságügyi államtitkár sokat tudna erről mondani, valószínűleg a nyomozásra való tekintettel nem fog, de menjünk is tovább! Látható tehát, hogy eddig nem sikerült átlátható, visszatartó erejű, szankciórendszert is tartalmazó megfelelő rendszert kialakítaniuk a vagyonnyilatkozat-tételi rendszer kapcsán. Térjünk rá a javaslat másik érdemi részére! A miniszterelnök-helyettes által benyújtott és az igazságügyi miniszter asszony által előadott javaslat sok más mellett a következőket rögzíti. Idézem: „A javaslat a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot új feladatkörrel ruházná fel, amely alapján a hatóság az átláthatósági hatósági eljárás keretében, hatósági jogkörben ellenőrizhetné a központi információs közadat-nyilvántartási felületen való közzététel teljesítését.” A hatósági jogkörben a hatóság hivatalból és bejelentés alapján 60 napos eljárási határidőben járhatna el, illetve jogsértés esetében a jogsértés megállapítására, annak megszüntetésére való felhívásra, valamint ha ennek a kötelezett a 15 napos határidőn belül nem tesz eleget, 100 ezertől 20 millió forintig terjedő bírság kiszabására volna jogosult. Mindezekkel összefüggésben a javaslat az infotörvény hatásvizsgálati eljárása alól, figyelemmel az új hatósági eljárásra, a felülettel összefüggő kötelezettségek vizsgálatát kívánná, ekként bármely erre irányuló bejelentés esetében a hatóság a jogsértést az új hatósági eljárás keretében volna jogosult vizsgálni. Üdvözöljük ezt a szakaszt, hiszen pontosan ezen falak között hangzott el a részemről az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az infotörvény módosításáról szóló vitában, hogy reméljük, hogy a közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkereső rendszer működésére létrehozott közadattárral ellentétben ez a rendszer használható lesz az adatgazdák és az adatigénylők számára is, nem csak egy jogszabályhely lesz, amivel letudjuk az EU-s kötelezettséget. A Jobbik mindig is az átláthatóság pártján állt, és hiszünk abban, hogy az információhoz való hozzáférés alapvető jog egy demokratikus jogállamban. A Fidesz, illetve konkrétan az általuk vezetett hatóságok, hivatalok, állami cégek azonban sokszor gátjai voltak a közérdekűadat-igénylések teljesítésének. Gondoljunk csak arra, hogy a jelenlegi szabályok szerint veszélyhelyzetben az adatkezelőnek nem 15 napon belül kell válaszolnia, hanem 45 napon belül, amely 45 nappal meghosszabbítható. Ezt a szabályt ugyan megszüntetik december végén, de ezzel a szabályozással évekig hátráltatták a közérdekűadat-igényléseket, a rendelkezésre álló 90 napot az adatkezelők általában, sok esetben indokolatlanul teljesen kihasználták, és ekkorra már aktualitását is vesztette akár az adatigénylés. Pontosan az ilyesfajta lépések, a magyar demokratikus jogállam biztosítékainak, a fékek és ellensúlyok rendszerének szisztematikus felszámolása az, ami miatt az Európai Unió rossz szemmel néz most hazánkra, valamint az előbbiekből egyenesen következő, az önök által abszolút módon csúcsra járatott és a napjainkra már Romániát is messzemenően megelőző korrupció. S akkor engedjenek még meg a végére egy utolsó gondolatot! Vejkey képviselőtársam említette és hasonlította össze az Európai Unió képviselői által kötelezően kitöltendő vagyonnyilatkozati rendszert és a magyar vagyonnyilatkozati rendszert. Csak annyit pontosítanék rajta, hogy amennyiben egy ciklusban kell egyet tenniük, akkor ötévente kell ezt megtenniük, de nyilván ez teljes mértékben részletkérdés. De azt gondolom, hogy nem is ez a hiba, de nem is itt kell néznünk a különbséget. Gondoljanak bele, hogy elképzelhetőe, mert véleményem szerint igen, hogy egy olyan rendszerben, ahol van egy Európai Ügyészség, van egy felügyeleti szerve, vannak szervei, akik folyamatosan üldözik a korrupciót, hogy ott egyébként is átlátható módon dolgoznak és gazdálkodnak, mondjuk, akár a képviselők [[Zsigó Róberthez:]] bármennyire is nevetséges ez a képviselőtársam számára, tehát ott esetleg lehet, hogy egy egyszerűsített vagyonnyilatkozat-tétel is elég, ahol üldözik a korrupciót, de az ennél sokkal bonyolultabb is kevés, ahol meg elvárják. Talán ez lehet a különbség. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Zsigó Róbert közbeszól.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Még mielőtt elfelejteném, néhány kérdéssel kezdeném. Jól értem, jól értjüke, hogy a mezőgazdasági rendeltetésű ingatlanokra vonatkozó külön táblázat megszűnik, de ettől függetlenül az eddig megismert formátumban, tehát az augusztus előtt megismert formátumban számot kell adni a mezőgazdasági célú ingatlanokról? [[Dr. Répássy Róbert bólint.]] Tehát nem arról van szó, hogy ami termőföld vagy erdőművelési ág, akkor azt ugyanúgy, mint a közeli hozzátartozókkal közösen használt házat vagy lakást, nem kell feltüntetni; föl kell tüntetni, csak más, már a korábbi években megismert formátumban. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Jó, akkor jól értettem, köszönöm. Nos, legalább harmadszor foglalkozunk ebben a 2022 májusában indult ciklusban ezzel a kérdéssel. [[20.50]] Kezdődött azzal, hogy a nyári szünet beállta előtti, ha jól emlékszem, utolsó zárószavazás alkalmával bevezettek egy szinte semmit nem érő, szinte jelképesnek tekinthető rendszert, amely jövedelemsávok szerint viszonylag széles sávokban meghatározva egy 1-től 5-ig terjedő kategóriaskálán kellett számot adni jövedelemről, vagyonról és minden, önök által lényegesnek tartott körülményről. Aztán jött az Európai Bizottsággal való megegyezés hosszú, rögös, kátyús útja és folyamata, aztán gyakorlatilag visszaállították úgymond az eredeti állapotot, csináltak egy ilyen in integrum restitutiót e tekintetben, és visszaállt a számításaim szerint 2014-től hatályos szabványok és előírások szerinti rendszer, majd ennek most egy kisebb mérvű finomítása, módosítása van előttünk. Hát, valljuk be őszintén, kevesebb mint fél esztendő alatt ez sok mindennek tűnik, de átgondolt stratégiának semmiképpen sem. Azzal együtt, hogy ha most nagyon őszinték akarunk lenni, akár mondhatom ezt azoknak is, akik rövidebb ideje ülnek itt, ebben az Országgyűlésben, mondhatom azoknak is, akik már politikai veteránoknak számítanak, hogy gyakorlatilag a felszín kapargatása bármilyen típusú formanyomtatványon megtett vagyonnyilatkozat. A leghatékonyabb eszköz, ha tetszik, ha nem, nem az Adatvédelmi Hatóság meg az információszabadsággal kapcsolatos szabályok, még csak nem is a parlament.hu-n való közzététel, hanem az élelmesebb magyar újságírók, legyenek azok baloldaliak, vagy jobboldaliak, azok, akik értik és tudják, hogy hogy kell utánanézni legális körülmények között egy képviselő vagy egy állami vezető vagyonának. Konkrétan a honlapra kitett vagyonnyilatkozatból túl nagy botrány még nem robbant ki, a leghanyagabb képviselőket leszámítva nem sokan szaladtak bele ilyen jellegű botrányokba, ami Rogán Antalnak például sikerült egyébként, mert ő annyira felületes volt, annyira nem tartotta fontosnak, vagy annyira a törvények felett érzi már saját magát, hogy többször is pontatlan nyilatkozatot közölt a 2014-18-as ciklusban. Igazából az újságírókon kívül egy lényeges eszköz lenne, aminek persze pontosan körülírt szabályait kellene megalkotni, ez a vagyonosodási vagy vagyonvizsgálati rendszer lehetne, amelyet négyévente egyszer lenne érdemes elvégezni országgyűlési képviselők, állami vezetők és egy jól meghatározott, pontosan körülírt személyi kör vonatkozásában. Hiszen ez tudna igazából választ adni arra, hogy a képviselőknek, állami vezetőknek a legális jövedelmükkel arányos, annak megfelelő a vagyongyarapodásuk, avagy azt gyanús mértékben meghaladja, és ebben az esetben, ha más nem, legalább adóügyi vagy adópolitikai következményei lennének az aránytalanul magas vagy nagy vagyongyarapodásnak. Lehet akár az augusztusban bevezetett formanyomtatványon vagyonnyilatkozatot tenni, meg lehet az új vagyonnyilatkozaton, be lehet vallani a közös életvitelszerűen használt lakóingatlant, vagy éppen azt pont ki lehet belőle hagyni, mindig csak a felszínkapargatás van. Ebben sajnos Brüsszel is élenjáró, több fontos kérdésben látszatmegoldásokat alkalmaz. Íróasztalfiókoknak meg a szekrények polcainak gyártanak és gyártatnak különböző szabályzatokat, de a gyakorlati használhatósága a nullához közelít, vagy még a nullát sem éri el, hogy így fogalmazzak. Például ezek a 32 éve feloldhatatlan anomáliák vezetnek oda csak hogy személyes példát mondjak , hogy az a furcsa és rendkívül meredek helyzet áll elő, hogy például személy szerint a kimutatható és általam abszolút őszintén bevallott vagyon és jövedelem alapján személy szerint én vagyonosabb képviselőnek vagy politikusnak számítok, mint az önök kormányának több minisztere, ami azért, valljuk be őszintén, tényleg nagyon kemény. Én őszintén bevallom, amim van. Borzasztóan sok pótlapot kell, főleg a mezőgazdasági ingatlanokhoz hozzátenni, meg is szoktam kapni a kritikákat, főleg a felkészületlen újságíróktól. Ez is veszélyes tud lenni, hogy ha egy újságíró csak azt hiszi, hogy ért hozzá, aztán még arra sem alkalmas, hogy mondjuk, egy mezőgazdasági rendeltetésű ingatlan, osztatlan közös tulajdonú ingatlan összes területe és a képviselő tulajdonában álló résztulajdon alapján a négyzetméterre pontosan ki tudja számítani, hogy az adott tulajdoni hányad vagy résztulajdon milyen területet fed le. Ebből adódhatnak akár sok száz hektáros eltérések. Vagy amikor olyanokat közölnek, hogy adott képviselőnek 29, 30 vagy negyvenvalahány ingatlana van, csak azt nem veszik figyelembe, hogy akár egy legelő, vagy erdő művelési ágú területnél ha az adott képviselő ugyanabban a területben négyszer, ötször négy-öt különböző szerződés alapján szerzett kétségkívül egyre nagyobb tulajdoni hányadot, az nem azt jelenti, hogy 4-5-6-8-10 ingatlana van. Az azt jelenti, hogy abban az adott ingatlanban több szerződéssel jut hozzá értelemszerűen egyre növekvő mennyiségű tulajdoni hányadhoz, de a kettő nem ugyanaz. Az egyik alkalmas a közvélemény hergelésére, a másik meg megmutatná a valóságot. Gyakorlatilag az, hogy a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettnek, most legyünk őszinték, képviselőtársaim, mennyi készpénze van, a közös háztartásban élő közeli hozzátartozóknak, a nem közös háztartásban élő közeli hozzátartozóknak, vagy olyanoknak, akik fizikailag, életvitelszerűen közös háztartásban élnek, csak más állandó lakóhelyre vannak bejelentkezve szinte lehetetlen a nyomára akadni. A bankszámlákon lévő összegeknek már a nyomára lehet akadni, mondjuk, egy vagyonosodási vagy vagyonvizsgálati eljárás keretében. Ott már bizony akár devizaszámla, akár forintszámla, folyószámla vagy megtakarítási számla , a digitális világban kitörölhetetlen nyomai vannak egy-egy ilyen típusú vagyongyarapodásnak. Annak őszintén szólva, hogy ebbe az egész szabályozásba most, ami itt előttünk fekszik, beviszünk egy százezer forinttól húszmillióig tartó bírságelemet, jól hangzik, de megint nem túl sok értelmét látom, mert ha jól akarom érteni vagy jól értem az önök szándékát, akkor gyakorlatilag a képviselők esetében a parlament.hu-n való közzététellel a teljes nyilvánosságra hozatal vagy nyilvánosság elé tárás automatikusan megtörténik. Kevésbé látom értelmét egy ilyen pluszelemnek. Ez megint a szabályzat szabályzatának a szabályzata, ez az európai, brüsszelita és sokszor sajnos magyaros önsorsrontásnak meg a felesleges adminisztrációnak a sokszorosan minősített esete. Ugyanakkor egy nagyon fontos, régi mi hazánkos javaslatot nem akarnak magukévá tenni, pedig véleményem szerint semmilyen jogot nem sért: az adott képviselő vagy vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett akkor inkább így fogalmazok állampolgárságának a közlése, hogy például a magyar állampolgárságon kívül kötődike más országhoz is, mert adott esetben ha valami, akkor ez nemzetbiztonsági kockázatokat vethet fel, főleg például komoly pénzügyi forrásokhoz kapcsolódó döntéshozó esetében, akár ha az Európai Unió másik tagállamának az állampolgára, vagy valamelyik tengerentúli ország állampolgára, és felelős tisztséget tölt be, akkor ennek bizony komoly gazdasági kockázatai lehetnek. Vagy vitás kérdésekben egy magyar-kanadai vagy egy magyar-amerikai egyesült államokbeli kettős állampolgár vajon melyik országhoz lesz lojális, melyik országhoz kapcsolódóan hoz bizonyíthatóan vagy kevésbé bizonyíthatóan szubjektív, elfogult alapú döntést? Ennek bizony komoly kockázatai vannak, mint ahogy a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségen túlmenően már azon is megfontolást érdemlő lenne elgondolkodni, hogy kettős állampolgárokat, akik a magyar állampolgárságon kívül más állampolgársággal is rendelkeznek, kivéve a trianoni békediktátummal elcsatolt területekről származó honfitársainkat, akik akaratuk ellenére lettek más ország állampolgárai, odaengedünke felelős állami vezetői tisztségekbe, amelyek felsorolását nyilván valamilyen politikai konszenzus alapján lehetne meghatározni, hogy mennyire szűkre vagy tágra szabjuk azt a kört, ha egy másik országgal való közjogi kapcsolat megléte esetén kizáró ok merülne fel. Nem túl távoli példa, gyakorlati példa Márki-Zay Péter esete, aki ha jól tudom kanadai állampolgársággal is rendelkezik. Hogy aztán ezt a kanadai állampolgárságot ő hosszú ideig az Egyesült Államokban élt hogyan, milyen módon szerezte, esetleg valami nagyon enyhén fogalmazva ottani speciális közigazgatási vagy speciális igazgatási szerv furcsa közbenjárásával ez összefüggésben állhate, az komoly kérdéseket vet fel. Nem azért mondom ezt, mert sok amerikai filmet láttam, és esetleg mély benyomást tettek rám bizonyos amerikai filmes élmények, hanem ezek valós kockázatokat, súlyos kockázatokat jelenthetnek. Mindenesetre nagyon jó lenne már rögzíteni végre hosszú időre a vagyonnyilatkozat-tétel szabályait. Gondolkozzanak el azon is, tisztelt képviselőtársak, hogy akár a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók vagyonnyilatkozatát ne csak a Mentelmi Bizottság őrizgesse, hanem adott esetben ennek a nyilvánosságra hozatala is megtörténhessen. Bár tudom, hogy ha most szívünkre tesszük a kezünket, önmagában ez sem egy túl erős ütőkártya, hiszen akkor azok, akiknek rejtegetnivalójuk van, majd a nem közös háztartásban élő közeli hozzátartozókat fogják előhúzni a cilinderből. [[21.00]] Halál ellen nincs orvosság, és tisztességtelen hozzáállással is nagyon nehéz mit kezdeni a jogalkotás eszközeivel, ezért mondom én azt és mondja azt a Mi Hazánk Mozgalom, hogy egyedüli megnyugtató megoldás egy legalább négyévenkénti vagyonosodási vizsgálat lenne. Minden más véleményünk szerint a felszín abszolút felületes vagy a felületestől alig mélyebb kapargatását jelenti. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Apáti István képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most további képviselői felszólalások következnek, ha lesz jelentkező. [[Nincs jelzés.]] De jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom. Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, aki nyilván válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tulajdonképpen olyan vitát folytattunk ma, amit ebben a félévben lefolytattunk már néhányszor, tehát nem először hallottuk ezeket az érveket. Úgy gondolom, hogy világos a törvényjavaslat célja, világos a kormány szándéka, hogy azokat az uniós forrásokat, amelyek járnak Magyarországnak, járnak a magyar embereknek, a Bizottság aggályait orvosló törvényjavaslatok vagy törvények elfogadása révén is hazahozzuk, és ezeket az uniós forrásokat megkapja Magyarország. Azt, hogy hogyan fogja felhasználni Magyarország önök pontosan tudják, hogy ez egy hosszú és előkészített folyamat pályázati rendszerben. Ebben a pályázati rendszerben, ma délután elmondtam, hogy most már minden egyes eurócentet nyolc-tíz hatóság fog vizsgálni, azok az új hatóságok is, amelyekről önök szkeptikusan nyilatkoztak. [[Vajda Zoltán: Független!]] Tehát, tisztelt képviselő urak, elsősorban ellenzéki képviselő urak, azt tudom mondani, hogy megint azt a szándékot nézzék vagy a javaslatnak azt az előnyét nézzék, hogy ezzel a javaslattal, mind a vagyonnyilatkozatokkal, mind pedig az Integritás Hatóságra vonatkozó szabályokkal tisztább lesz a közélet, és a korrupció elleni küzdelmet szolgálják ezek a törvényjavaslatok. Tehát természetesen lehetne még tovább fokozni a korrupció elleni küzdelmet. Azt gondolom, hogy eddig is a kormány mindent megtett a korrupció elleni küzdelemben, eddig is minden jogi lehetőség [[Vajda Zoltán nevet.]] megvolt arra, hogy feltárják a korrupciós eseteket. Éppen az önök által oly sokat emlegetett sajnálatos igazságügyi minisztériumi eset is bizonyítja, hogy a törvény előtt mindenki egyenlő, a törvények mindenkire vonatkoznak. Ezt a magunk részéről nagy tanulságként és igazságként a jövőre nézve is szem előtt tartjuk. Ami pedig azokat az érveket illeti, hogy azért nem szavazzák meg, mert nem hisznek ezeknek a javaslatoknak, természetesen önök pontosan tudják, hogy önök nélkül is meglesz itt a parlamenti többség, önök nélkül is elfogadja az Országgyűlés ezeket a javaslatokat, de talán ha mégis részt szeretnének venni abban, hogy az ország megkapja a neki járó forrásokat, akkor fontolják meg az álláspontjukat, és inkább szavazzanak igennel. Hozzáteszem, hogy ma délután volt már olyan ellenzéki párt, amely bejelentette, hogy minden fenntartás ellenére megszavazza ezeket a javaslatokat, mert ezek hasznosak az országnak, hasznosak az embereknek. Kérem szépen, hogy ezt tartsák szem előtt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most a napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk, a napirend utáni felszólalás következik. [[Zaj. Csenget.]] Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője: „A Nógrádiak is élhetőbb körülményeket szeretnének!” címmel. Öné a szó, képviselő úr, jegyző úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt még itt maradt Képviselőtársaim! Már többször is kénytelen voltam önöknek egy igencsak égető problémával előhozakodni, és bár Nógrád vármegyének nem egyéni, de ettől függetlenül országgyűlési képviselője vagyok, de mint helyben lakó vagy csak mint szűkebb pátriámat szerfölött szerető ember is kötelességemnek tartom, hogy a problémákról nemcsak beszélni kell, de azokra választ keresni és megoldásokat kínálni is szükséges, a döntéshozók munkájának segítése és szeretett megyém fejlődése érdekében egyaránt. Talán a Parlament falai között már annyira nem hallani az emberek mindennapos beszélgetéseit és problémáit, a statisztikaalapú kormányzás pedig még a személyes kapcsolatokat is ellehetetleníti a politika és a választók között, hiszen amit a statisztika kikozmetikáz, arra az élet mindig rákontráz, és általában mindig az átlagemberek kárára. Az már sajnos régi tendencia, hogy ha valaki az átmenet idején már 33 éve tartó nehéz helyzetet veszi, akkor hatványozva igaz ez akkor, ha az ember Nógrád vármegyében él, mely vármegye Trianon után több mint száz évvel később is szinte minden értelemben csak pusztul tovább, holott adottságai messzemenőkig nem erre adnának lehetőséget. Statisztikai adatokkal mutatnám be, hogy mindez mit is jelent. Az ingatlanárak Nógrád megyében a legalacsonyabbak, ez az ingatlannet.hu oldalon is leellenőrizhető, ami azt jelenti, hogy amíg Nógrádban az átlagos négyzetméterár 210 456 forint, addig a szomszédos Heves megyében is már 338 350 forint, Pest megyében 622 658 forint, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében pedig 318 400 forint. Ez azt jelenti, hogy egy 100 négyzetméteres Nógrád vármegyei ingatlan árából Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében 66, Heves vármegyében 62, Pest vármegyében pedig csupán 33 négyzetméteres ingatlan vásárolható. Hasonlóképp a mezőgazdasági termőterületekkel: amíg egy szántó ára átlagosan 1 192 800 forint Nógrád vármegyében, addig ezt az egész országban csak a Heves megyei, Pétervásárai járás termőföldjeinek értéke dönti meg negatív irányban, ami esetükben nagyjából 1 millió forint/hektár körüli összegen mérhető. Tehát elmondható a KSH adatai szerint az is, hogy Nógrád megye ebben is a sor végén kullog. Hozzáteszem, hogy ez az ár az országos átlag 63,8 százaléka, de vannak megyék, melyek földáraihoz képest csupán a 20 százaléka. A beruházások mértéke is igen siralmas a megyében, hiszen ebben is sereghajtók vagyunk, melyet jól szemléltet, hogy 2020-ban az ország összes beruházása közül 1,2 százalék jutott ide csupán. De a bérek helyzete sem kifejezetten rózsás, hiszen a bruttó 262 103 forintos átlagkeresettel szintén a lista vége felé zuhan szűkebb hazánk, melyet csak Békés vármegye 249 081 forintos és Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye 239 050 forintos nettó átlagkeresete múl alul. Egy nógrádi fiatalnak ilyen bérek mellett esélye sincs önerőből ingatlanvásárlásra vagy megtakarítások létrehozására. De beszélhetnék akár az infrastruktúráról, az épphogy működő vasutunk, a közismerten legrosszabb közúthálózatunk helyzetéről is. Ugyan a második legkisebb megye címet is mi viseljük, vasútvonalaink hossza 201 kilométert tesz ki, mely még Komárom-Esztergom vármegyénél is kevesebb, és ami az országos vasúthálózatnak csupán 2,7 százaléka. Ennek pedig jelentős része elmaradott és rossz állapotban lévő pályával rendelkezik, vagy éppen le van zárva a forgalom elől, illetve a teherforgalom sem jellemző rájuk. A Balassagyarmat-Vác útvonal alig több mint félszáz kilométer, de több mint két óra a menetidő, így valaki, aki esetleg a biciklizésben, kerékpározásban jártas, előbb ér fel kerékpárral Balassagyarmatról Vácra, mint vonattal. De ugyanez vonatkozik a közutakra is, melyek esetében pusztán a meglévő úthálózat felújítását tartjuk kifejezetten szükségszerűnek. Ezek olyan siralmas statisztikák szintén a Központi Statisztikai Hivatal adataiból kiemelve, melyekre az azonnali megoldás szükséges és időszerű lenne végre. A megoldást pedig az jelentené, ha egy koncentrált öt- vagy tízéves terv keretein belül az elmaradott régiókban megvalósított, mindenre kiterjedő felzárkóztatási programot indítana a kormány, hogy a kisebb és elmaradottabb megyékben is élhető körülményeket teremtsenek az ott lakóknak, hogy megállítsuk azok elszegényedését, elnéptelenedését, hogy Nógrád ne csak szép hely legyen, de jó és élhető is. Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Apáti István tapsol.]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Több képviselő napirend utáni felszólalásra nem jelentkezett. Megköszönöm az Országgyűlés munkáját. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Nyugodalmas, jó éjszakát kívánok!