Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[16:02:21]] Зареєструвалося -440 В залі зареєструвалися 440 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, як ми домовлялися, повертаємося до розгляду чи точніше продовжуємо розгляд Проекту Закону про підтримку виробництва та розвиток ринку сільськогосподарської продукції. Терьохін є? Сергій Анатолійович, будь ласка. Ми просили, щоб ви узгодили позиції, щоб ми могли прийняти рішення. Прошу уваги.
Шановні народні депутати! В перерву, як доручалося Головою Верховної Ради, були проведені консультації, узгодження остаточного тексту і тому я хотів би зачитати, процитувати ці домовленості. Перше. З приводу страхування. Пункт 11.2.1 має звучати так: "Обов’язкових відрахувань страховиками від суми страхових премій, отриманих внаслідок обов’язкового або добровільного страхування окремих видів сільгосппродукції". 11.3.2. "Розмір обов’язкового відрахування. становить 2 відсотки від суми страховий премій, зазначений в пункті 11.2.1". Стосовно того зауваження, яке надавала Катерина Тимофіївна Ващук. В пункті 15.11 пропонується додати, що мінімально допустима закупівельна ціна, як там написано, використовується в якості бази для нарахування дотацій і додати такі слова "а також для. розрахунку ціни при закупівлі продукції тваринництва безпосередньо у виробника". Це дасть можливість більш гнучкого реагування на відрізання піків по. З урахуванням цього, велике прохання нашого комітету і комітету з питань аграрної політики прийняти цей законопроект в третьому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги! Немає заперечень? Уряд підтримує? __________________.Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Закон, над яким працювали кращі депутати-аграрії двох скликань п’ять років узгоджений з урядом повністю. Остання робоча група, минулої суботи яка засідала, за участю керівництва, фінансово-економічного блоку уряду повністю схвалила і підтримала цей законопроект. Я дуже вас переконливо прошу від імені уряду, підтримайте цей законопроект, шановні колеги.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування про схвалення в цілому проекту Закону про підтримку виробництва та розвиток ринку сільськогосподарської продукції з врахуванням останніх пропозицій, які були узгоджені, які виголосив Сергій Анатолійович Терьохін, реєстраційний номер 3064. Прошу голосувати. [[16:05:25]] За-325 Закон прийнято. Дякую. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо оподаткування сільськогосподарських підприємств та підтримки соціальних стандартів їх працівників]]. Доповідач Сергій Терьохін, заступник голови Комітету з питань фінансів та банківської діяльності. Прошу уваги.
Шановні народні депутати! Ви пам’ятаєте, що нещодавно ми розглядали цей законопроект. За нього було проголосовано 351 голос. Це нові правила оподаткування аграрного сектору, які роблять абсолютно прозорими стосунки між аграріями і бюджетом, а не призводять до збільшення витрат консолідованого бюджету, з одного боку. З іншого боку, залишають податок на додану вартість, який нараховується до 2007 року за ставкою 10 відсотків, у повному розпорядженні сільських виробників. Крім того пропонується система поступового входження платників єдиного фіксованого податку в загальну систему пенсійного страхування. Ви знаєте, якщо ми не приймемо це рішення сьогодні, то на наступний рік нам у бюджеті треба буде передбачати компенсацію в розміри 32 відсотків роботодавцям у секторі села. Якщо приймемо - у нас є чіткий шлях для того, щоб селяни, по-перше, не втратили рік трудового стажу, як це відбулося у цьому році. Ви знаєте, що всі селяни не мають у цьому році року трудового стажу для вирахування пенсій. Але поступово входили в загальну систему пенсійного забезпечення на рівних з іншими працівниками, із працівниками інших галузей української економіки. Тому, у зв’язку з тим, що було прийнято Верховною Радою рішення про скорочену процедуру опрацювання до другого читання і до прийняття цього Закону в цілому, до нашого Комітету не поступало жодних зауважень із цього Закону. Тому сьогодні ви отримали рішення нашого Комітету, який пропонує прийняти цей Закон у другому читанні і в цілому, із тим, щоб уряд при опрацюванні проекту бюджету на наступний рік врахував усі ті речі, які містяться в Законі. І на останнє. Ви пам’ятаєте, ми сьогодні прийняли Бюджетну резолюцію. В Бюджетній резолюції передбачається на ці цілі, в тому числі, на цілі соціального забезпечення працівників села 10 відсотків від видаткової частини бюджету. Це приблизно там получається біля 7 мільярдів. Тому від імені Комітету я просив би прийняти цей абсолютно чіткий Закон, який скасовує дискримінацію, з одного боку, в оподаткуванні податку на додану вартість, а з іншого боку, скасовує дискримінацію в пенсійному забезпечені селян. Дякую.
Петро Цибенко, фракція комуністів, будь ласка. Мікрофон увімкніть, будь ласка.
Спасибі. Шановний Сергію Анатолійовичу, у мене до вас прохання, як до члена Комітету з фінансів і банківської діяльності. Як вплине прийняття цього закону на аграрний сектор мені зрозуміло. Але я хочу знати наслідки прийняття цього закону для цільових фондів, зокрема Пенсійного фонду. Я прошу це для стенограми засвідчити.
Прийняття цього закону жодним чином не вплине на бюджети всіх державних цільових соціальних фондів, включаючи Пенсійний фонд України. Чому? З 1 січня наступного року аграрний сектор є повноправним страхувальником у фондах всіх, крім пенсійного на загальних ставках. По Пенсійному фонду пропонується у перехідний період з п’ятивідсотковим поступовим кроком до 32 відсотків або, що там, які відсотки будуть після адаптації повної. А різницю між доходами Пенсійного фонду, який би отримував він при 32 відсотках і 5 буде компенсувати Державний бюджет України. Це є така, знаєте, така система поступового входження селян, які, прекрасно знаєте, стоять не першими в отриманні середніх доходів на душу населення, а я б сказав, що останніми у нашій країні, до загальної системи. Тобто Пенсійний фонд по бюджету взагалі не буде втрат жодних мати. Ми просто у загальному аграрному бюджеті, який буде плануватися на наступний рік, передбачимо компенсації втрат Пенсійного фонду на оту от різничку.
Майстришин, будь ласка.
Абсолютно нормальний закон. Що стосується сьогоднішнього дня, ми бачимо, що коли Євросоюз наближується уже до наших кордонів, то ми тут повинні захищати свій сільськогосподарський сектор. І ті норми, які сьогодні є у Євросоюзі, треба перекладати на наші. Єдине у мене питання до вас, у якій спосіб ви сьогодні закладуєте визначення ціни, отої заставної ціни на сільхозпродукцію. У законі, я подивився, там іде регламентація, але не зрозуміло ці коефіцієнти, як виставляються. От відповідте, будь ласка, на це питання. Дякую.
Я дуже дякую, пане Майтришин, але ви трошки запізнилися, тому що це питання відноситься до закону, який ми щойно проголосували. Тепер ми говоримо про загальну систему соціального забезпечення оподаткування села. Там заставних цін немає, вони були у минулому законі. Дякую.
Шановні колеги, якщо немає застережень, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо оподаткування сільськогосподарських підприємств та підтримки соціальних стандартів їхніх працівників. Реєстраційний номер 5483. Прошу голосувати. [[16:12:06]] За-399 Закон прийнято. Шановні колеги, у нас тут один документ ратифікаційний є. Доповідач і співдоповідач член Комітету з питань європейської інтеграції Шевчук Сергій Володимирович. Шановні колеги, справа в тім, що терміново перший заступник міністра закордонних справ відлетів у відрядження, але всі документи необхідні є. Якщо не заперечуєте, давайте розглянемо документ. Будь ласка. Сергій Володимирович Шевчук.
Дякую. Шановні колеги, сьогодні вранці ми прийняли важливий законодавчий акт - Закон про транскордонне співробітництво. І абсолютно логічним є продовження цієї теми і розгляд, і прийняття Закону про внесення змін до постанови Верховної Ради та про ратифікацію додаткових протоколів до Європейської рамкової конвенції про транскордонне співробітництво між територіальними общинами та властями. Цей законопроект внесений Президентом України і передбачає ратифікацію двох додаткових протоколів до Європейської рамкової конвенції. Хочу відмітити, що Україна - одна з тих держав, яка в повній мірі приймає на себе зобов’язання стосовно цих двох протоколів. Проект закону відповідає вимогам чинного законодавства, а додаткові інтереси протоколи національним інтересам України. Про що йдеться? Йдеться про можливість і порядок створення органу координації транскордонного співробітництва як на території нашої держави, так і на суміжних територіях, це передбачено в першому додатковому протоколі. А протокол номер два передбачає більш ширше поняття транскордонного співробітництва. Особливо він цікавий тим регіонам України, які не є прикордонними регіонами. Таких у нас є шість областей. Наприклад, географічний центр України Кіровоградська область. В цьому протоколі передбачено, що транскордонна співпраця включає в себе поняття міжтериторіальної кооперації міжтериторіальної взаємовигідної співпраці. Надає можливості таким регіонам будувати свої плани стосовно пошуку партнерів, пошуку взаємовигідних зв’язків. Повинен вам доповісти, що на сьогоднішній день 21 країна, член Ради Європи, підписали додатковий протокол. А протокол номер два підписали 17 країн - членів Ради Європи. На думку Міністерства закордонних справ, яку сьогодні мав доповідати заступник міністра, ратифікація додаткових протоколів дозволить Україні узгодити правову сторону міжтериторіального співробітництва з європейськими державами і не лише з ними, а з будь-якими державами світового співтовариства. Але особливо воно дозволить уникнути окремих негативних наслідків внаслідок розширення Європейського Союзу. Окрім цього, я повинен відмітити, що всі країни, члени ЄС і кандидати в члени ЄС, активно використовують усі види співробітництва своїх територій для соціально-економічного розвитку слаборозвинутих регіонів та підвищення життєвого рівня свого населення. Ратифікація додаткових протоколів є логічним продовженням прийняття цілої низки законодавчих актів парламентом нашої держави. Спасибі.
Шановні колеги, пропозиція комітету доведена до вашого відома. Ну, будь ласка, Шкіль, будь ласка.
Дякую. Шановний доповідачу, звичайно, добре, що ви наголосили на преференції щодо тих регіонів, які не межують, які не є прикордонними, але я хотів би, щоб ви декілька слів сказали все ж таки про ті регіони, які є прикордонними, поза як зараз, коли особливо це торкається західного кордону, коли ті країни, які ми межували, увійшли до ЄЕС і серйозно погіршився транскордонний зв’язок. І митні переходи перевантажені чергами, і ситуація з перевезенням і товарів, і людей погіршилася. То я хотів би, щоб ви розкрили цю частину того документу, який ми маємо ратифіковувати. Дякую.
Дякую за запитання. Я, дійсно, впевнений в тому, що ратифікація цих додаткових протоколів допоможе в певній мірі, звичайно, уникнути негативних наслідків розширення ЄЕС і в тій ситуації, в якій опинилися прикордонні області західних теренів України. Нагадаю, що сьогодні західний кордон України складається повністю із так званих єврорегіонів - єврорегіон Буг, Карпати, Тиса і інші єврорегіони. Що це за форма кооперації, як вона має здійснюватися, як має планувати і здійснювати роботу координуючий орган? До цього часу не було визначено це ні в понятійному апараті, не було реальної практики. Ратифікація цих додаткових протоколів може усунути ці недоліки. Я просто зачитаю, пане Андрію, вам, скажемо, статтю 4 додаткового протоколу, що говорить про правосуб’єктність такого органу транскордонного співробітництва. Зокрема, вказано, що такий орган фінансується з бюджетів територіальних общин та властей, він не має права встановлювати будь-які збори фіскального характеру, він може в разі необхідності отримувати прибуток від послуг, наданих ним територіальним общинам або властям, користувачам або третім сторонам. Це важливий момент, оскільки він може бути хорошим порадником, консультантом, інформатором усіх представників територіальних громад. Дякую.
Дякую, Сергій Володимирович. Сідайте, будь ласка. Я ставлю на голосування про прийняття закону про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про приєднання України до Європейської конвенції про основні принципи транскордонного співробітництва між територіальними общинами або органами влади 1980 року та про ратифікацію додаткових протоколів до європейської рамкової конвенції про транскордонне співробітництво між територіальними общинами або властями. Реєстраційний номер 0201. Прошу голосувати. [[16:19:04]] За-374 Закон прийнятий. Закон проголосований. Які можуть бути "мотиви"? Що? Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, дуже важливий документ, і ми його всі підтримуємо, але все-таки я хотів би, щоб ми з повагою ставилися до Конституції, і наших чинних законів, і до української мови. Немає в Конституції, в законодавстві, в українській мові терміну "общини" - є термін "територіальна громада". Тому я хотів би, щоб Міністерство закордонних справ, коли готує такі серйозні документи, читало чинне законодавство і приводило у відповідність до мовних стандартів і до тих понять, які є у наших законах. Прошу врахувати це, коли буде готуватися.
А я прошу вас врахувати дату, коли було заключено цей договір: у 1980 році. І тоді за Конституцією було так, як записано тут. Так що читайте, будь ласка, уважно. Так, ставиться. Переходимо до розгляду питання "Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України". розглядаємо питання: Закон України про внесення змін до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" з пропозиціями Президента України від 25 лютого. Є запитання? Будь ласка, Мотренко Тимофій Валентинович. Якщо є запитання, запишіться.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Представляю на ваш розгляд пропозиції Президента України щодо прийнятого Верховною Радою України після повторного розгляду п’ятого лютого цього року Закону України про внесення змін до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування". Президент України звертає увагу на те, що в законі не повною мірою враховано пропозицію до попередньої редакції. До того ж закон доповнено новими положеннями, які не узгоджуються з нормами Конституції України та Бюджетного кодексу. Перше. У статті 14 зазначеного закону пропонується посади міських, міст районного значення голів селищних і сільських голів, що належать до 5-ої категорії посад в органах місцевого самоврядування, віднести до 4-ої категорії [[підпункт 1 пункту 1]]. При цьому посади заступників голови районної ради залишено у 5-ій категорії посад в органах місцевого самоврядування. Президент вважає таку пропозицію неприйнятною. Відомо, що заступник голови районної ради може здійснювати повноваження голови відповідної ради під час його відсутності. Але в той же час, відповідно до цього закону, за посадою він відноситиметься до нижчої категорії посад в органах місцевого самоврядування. Викликає заперечення і пропозиція щодо регулювання питання про віднесення посад, не зазначених у законі України про службу в органах місцевого самоврядування до категорії посад в органах місцевого самоврядування шляхом прийняття відповідного закону. Підпункт 3 пункту 1. На даний час за чинною редакцією частини 3 статті 14 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування ця процедура здійснюється Кабінетом Міністрів. Органи, які уповноважені Конституцією відносно забезпечення проведення політики у сфері праці і зайнятості населення [[пункт 3 статті 116]]. Практика свідчить, що такий підхід є виправданим, оскільки дозволяє у разі потреби оперативно вирішувати питання. Президент України вважає також, що не можна погодитися з запропонованими в законі змінами до статті 21 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування щодо оплати праці деяких посадових осіб органів місцевого самоврядування [[підпункт 1б пункту 2]]. Зазначені положення не кореспондуються з редакцією доповненої частини, за якою умови оплати праці посадових осіб органів місцевого самоврядування визначаються, виходячи з умов оплати праці, встановлених для державних службовців відповідних категорій і посад. То ж запровадження цієї норми порушить установлені трудовим законодавством принципи, умови та порядок оплати праці працівників бюджетної сфери. Крім того, підраховано за розрахунками Міністерства фінансів, що це потребуватиме в 2004 додатково суму біля 30 мільйонів гривень, а Бюджетний кодекс пропонує аби визначались джерела [[27-ма стаття]]. Друге. Пунктом один розділу два Прикінцевих положень закону передбачається набрання чинності деякими його положеннями з 1 січня 2004 року, що суперечить частині п’ятій статті 94-ій Конституції України. Тому абзац другий пункту один розділу два Прикінцевих положень пропонується виключити. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету хто? Іванчо? Прошу. Іванчо Іван Васильович, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Дякую. Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування 19 травня поточного року розглянув пропозиції Президента України до Закону про внесення змін про службу в органах місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 1055-2]]. Комітет рекомендує Верховній Раді частково погодитися з пропозиціями Президента. А саме, у проекті змін до закону передбачалося, що посади міських, мається на увазі, міст районного підпорядкування голів, селищних, сільських голів, що нині належать до п’ятої категорії посад, віднести до четвертої категорії [[підпункт один пункту один пропозиції]]. Президент зауважив, що заступники голів районних рад, здійснюючи повноваження голови райради у його відсутність будуть відноситися до нижчої категорії, ніж сільський, селищний, міський голова районного підпорядкування. З цим зауваженням Президента комітет погодився. Друге. Пропонувало, щоб регулювання питання про віднесення посад в органах місцевого самоврядування визначалося законом України, а не постановою Кабінету Міністрів для місцевого самоврядування. Президент зауважив і пропонує залишити це питання у розпорядженні Кабінету Міністрів. Комітет не погоджується і вважає, що, виходячи з вимог Європейської хартії про місцеве самоврядування, категорії посад в органах місцевого самоврядування мають визначатися законом відповідної держави, тобто законом України. Третя позиція. Проектом закону передбачено встановити посадові оклади сільських, селищних, міських голів на рівні не вище ніж 90 відсотків посадового окладу голови відповідної районної ради. Норма слушна. Адже сьогодні посадові оклади цих категорій громадян, тобто голів сільських, селищних, міських районного підпорядкування рад є на рівні мінімальної заробітної плати - 205 гривен посадовий оклад. Скажіть, будь ласка, хто прийде працювати на цю посаду? І друга норма. Нині діючим Законом "Про місцеве самоврядування" записано, що на рівні району області ці посадові оклади головам, відповідно, районних обласних рад встановлюється на рівні адміністрацій, відповідних адміністрацій. Скажіть, будь ласка, а на рівні села, селища, на рівні якої адміністрації встановлюється? Тому ми цю норму і вводимо. Пропозицію Президента у цьому питанні відхиляємо. І наступне питання. Ми вважаємо, що додаткові відпустки повинні теж визначатися законом. Погоджуємося ми з тим зауваженням Президента, що цей Закон набирає чинності з 1 січня 2005 року. Комітет Верховної Ради рекомендує частково погодитися з пропозиціями Президента.
Дякую, Іван Васильович. Шановні колеги, пропозиція Комітету зводиться до того, щоб прийняти Закон у новій редакції. Ставлю на голосування цю пропозицію. Будь ласка, голосуємо. [[16:28:04]] За-307
За - 307, Закон прийнято в новій редакції. Слухається Закону України "Про передачу колекції образотворчого мистецтва АТ "Градобанк" у державну власність" з пропозиціями Президента України від дев’ятого квітня 2004 року. Реєстраційний номер 3204-1. Шановні колеги, тут, я бачу, комітет повністю погодився з пропозиціями Президента. Є пропозиція прийняти Закон з пропозиціями Президента. І Заклунна уклінно просить також проголосувати. Голосуємо. [[16:28:54]] За-369 Закон прийнято із пропозиціями Президента.
. просьбе о том, что был рассмотрен этот законопроект и принят наконец в целом и навсегда, чтобы больше к нему не возвращаться, обратилось огромное количество организаций общественных, и художников, и артистов, и писателей, ЮНЕСКО, ну масса. Вот я хотела бы эти письма передать, как подтверждение того, что вся общественность Украины, весь народ хотят, чтобы наконец этот вопрос был окончательно решен в пользу Национального украинского театра.
Валерія Гаврилівна, запрошуйте в театр усіх. В театр запрошуйте на свою виставу. Так, слухається Закон України "Про фінансове оздоровлення підприємств вугільної промисловості" з пропозиціями Президента України від 29.07.2003. Реєстраційний номер 3412. Яка пропозиція комітету? Хто у нас? Байсаров Леонід Володимирович. Будь ласка, з місця. Мікрофон Байсарова. Будь ласка, Леонід Володимирович. Ваша карточка, мабуть, в іншому місці, подивіться де.
Вибачаюсь. Уважаемые коллеги, в связи с тем, что 28 августа 2003 года на рассмотрение Верховной рады подан законопроект более доработанный народного депутата Наконечного за номером 4060 о привлечении инвестиций и на предприятия угольной промышленности, где замечания Президента Украины учтены полностью. Считаю целесообразным согласиться с предложениями Президента Украины и отменить решение Верховной Рады о принятии Закона Украины о финансовом оздоровлении, 3412.
Шановні колеги, ви чули пропозицію комітету, який погоджується із зауваженнями Президента і пропонує скасувати рішення від дев’ятого липня 2003 року про прийняття зазначеного закону. Прошу голосувати. [[16:31:18]] За-307 Рішення прийнято. Тобто закон від дев’ятого липня 2003 року скасований. Будь ласка, Асадчев з процедури.
Дякую. Адаме Івановичу, у мене маленька репліка. Я думаю, що це дуже показовий факт того, як неефективно працює Верховна Рада. Цей же закон йшов і перше читання, і друге читання, і більшість його штовхала, і врешті-решт він прийшов до Президента, він його відхилив, і вони ж самі з цим погодилися. Я думаю, що нам більш ретельно треба все-таки підходити до роботи над законопроектами.
Абсолютно справедливе зауваження. Давайте будемо дотримуватися цього. Слухається питання - Закон України "Про розмежування земель державної та комунальної власності" з пропозиціями Президента. Тут пропозиції профільного комітету подолати вето Президента. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету - подолання вето Президента на Закон про розмежування земель державної та комунальної власності. Законопроект за номером 2098-1. Прошу голосувати. [[16:32:53]] За-324 Вето подолано. Відправляємо на підпис Президенту. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - трохи не допрацювала, 91; "Регіони України" - 5; Комуністи - 58, СДПУ(о) - 35, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 11, "Трудова Україна" - 25, Народна аграрна партія - 13, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 19, , "Союз" - 16, НДП та ПППУ - 14, "Центр" - 12, Позафракційні - 7. Шановні колеги, я прошу розглянути питання про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту жертв нацистських переслідувань з пропозиціями Президента України від 15 березня 2004 року. Це реєстраційний номер 3383. Ми нещодавно його розглядали, але, пригадуєте, розглядали його у процесі політичних баталій, і, відповідно, ми не могли його розглянути. Тому є необхідність зараз повернутися до цього закону. Висновок комітету - погодитися з пропозиціями Президента. Тому я ставлю на голосування Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту жертв нацистських переслідувань", реєстраційний номер 3383 в новій редакції з пропозиціями Президента. Прошу проголосувати. [[16:34:42]] За-379 Закон прийнято з пропозиціями Президента. Так, шановні колеги, переходимо до розділу "За скороченою процедурою". У нас першим стоїть проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту економічної конкуренції. Але автор законопроекту Микола Васильович Аніщук просить його сьогодні з розгляду зняти. Тому ми його, цього проекту, сьогодні не будемо розглядати. Слухається питання: проект постанови про присудження в 2004 році премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування, реєстраційний номер 5531. Шановні колеги, я думаю буде абсолютно правильно, якщо напередодні Дня молоді, який ми відзначатимемо у цю неділю, ми приймемо постанову з приводу присудження Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму. Голосуємо. [[16:36:14]] За-335 Постанова прийнята. Шановні колеги, вияснили, тут у нас там, де проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту економічної конкуренції, тут два законопроекти, 4578, це автор Оніщук, він знімає його, і є ще проект за номером 4578-1, це, як я зрозумів, урядовий. Доповідає тоді голова Антимонопольного комітету Костусєв. Будь ласка. З мотивів попереднього голосування? Шкіль, будь ласка.
Дякую. Я, звичайно, з великою повагою ставлюся до всієї молоді, сам до неї належу, але треба було б все-таки обговорити цей законопроект. Добре, що ми його підтримали, але я просив би у подальшому принаймні звертатися до залу, чи є потреба у обговоренні. Адаме Івановичу, я б вас дуже просив у іншому випадку.
Добре, дякую, я буду це робити. Будь ласка, три хвилини Олексій Олексійович.
Дякую вам. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати. На ваш розгляд представлено внесений Кабінетом Міністрів України, проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Проект Закону, що розглядається, є надзвичайно важливим для запобігання монополізації соціально-важливих ринків, виявлення та припинення на них змов. Законопроект спрямований на уникнення та ефективне і своєчасне реагування на раптові кризові явища в економіці, подібний до тих, що мали місце на ринках продовольчих товарів, зерна, хліба, круп та ринках нафтопродуктів. Проектом передбачається запровадження механізмів, що дозволяють значно посилити захищеність товарних ринків та споживачів. По-перше, це використання економічного аналізу розвитку ситуації на товарному ринку в якості доказу антиконкурентної змови. По-друге, встановлення правових гарантій для тих учасників антиконкурентних змов, які добровільно надають інформацію щодо усунення таких дій, забезпечення конфіденційності особи, що повідомила про змову. По-третє, забезпечення можливості встановлення відносин контролю через.осіб - членів сім’ї. По-четверте, посилення контролю за концентраціями, що відбуваються на регіональних ринках, з метою недопущення монополізації та для запобігання можливим антиконкурентним змовам на цих ринках. По-п’яте, це одержання органами Антимонопольного комітету від митних органів інформації щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів господарювання зовнішньоекономічної діяльності у зв’язку із розслідуванням ними антиконкурентних узгоджуваних дій. Я хочу наголосити, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в цілому підтримує зазначену законодавчу пропозицію та разом із профільним комітетом пропонує прийняти його за основу. Враховуючи те, що народні депутати сьогодні зняли внесений ними законопроект, я маю на увазі, шановних народних депутатів Оніщука, Шкірю та Пеклушенка, більшість відповідних положень цього закону співпадає з положеннями законопроекту, що розглядається, а саме: 4578-1. І пропонуємо взяти за основу наш законопроект. А пропозиції будуть розглянуті і враховані при доопрацюванні його на друге читання. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету - Буждиган Пилип Пилипович. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Дійсно, на нашому комітеті проходило, розглядали два законопроекти, але сьогодні один законопроект знятий. На засіданні нашого профільного комітету сьомого квітня. За основу було запропоновано взяти законопроект 4578-1, внести Кабінетом Міністрів, оскільки предмет регулювання зазначених законопроектів майже співпадали. Звернено вашу увагу на найактуальніші проблемні питання, які пропонується врегулювати у даному законопроекті. Так, наприклад, перше, введення контролю за концентрацією монополістів, яка відбувається на регіональних ринках. Відсутність механізму такого контролю створює реальну загрозу конкуренції регіональних ринків продовольства, яскравим прикладом ви бачили в тому році, що було по продовольству. Використання економічного аналізу в якості доказу антиконкурентної змови. Однією з найголовніших проблем на сьогодні є відсутність. Антимонопольного комітету відповідних механізмів доказу вчинення порушень у вигляді узгоджених дій, особливо таємних змов суб’єктів господарювання. Ціни на ринку , знаєте, цьогорічні, бензин, які підривають економічну стабільність. Питання про небезпечність цих порушень ми з вами, шановні народні депутати, обговорювали на пленарному засіданні на минулому тижні, коли розглядали законопроект про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України, який прийняли ми в першому читанні. І забезпечити конфіденційність ті особи, що повідомила про змову. Як свідчить досвід інших країн, створення умов правових гарантій, за яких хтось з учасників. узгоджений дій може надати необхідну інформацію щодо існування таких дій, є одним із найефективніших засобів виявлення та розкриття таких антиконкурентних узгоджений дій. Враховуючи те, що питання внесення змін до Закону України про державну статистику та Закону України про оперативно-розшукову діяльність, які пропонувалися проектом закону України 4578 внесеними народними депутатами є такими, що потребують додаткового вивчення, наш профільний комітет пропонує ці питання опрацювати при підготовці законопроект 4578-1 на друге читання. Комітет пропонує прийняти законопроект 4578-1 в першому читанні, тобто за основу. Дякую.
Дякую, Пилип Пилипович. Сідайте. Чи є необхідність обговорювати? Є. Будь ласка, Кармазін. Хто ще з тих, хто записався наполягає? Семинога. Ще хто? Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Зазначений законопроект, який доповідався зараз, 4578-1 має суттєве значення для подальшого демократичного розвитку України. Тут пропонується внести фактично тільки зміни до двох законів: до статті 308 Митного кодексу України і до Закону "Про захист економічної конкуренції. На відміну від того проекту, який пропонували народні депутати, які зняли зараз, які пропонували і в Закон "Про оперативно-розшукову діяльність" і так далі. Звісно, зал не був би готовий до сприйняття законопроекту народних депутатів Аніщука, Шкіля і Пеклушенка. Чому не був готовий? Тому що це ще один фактично правоохоронний орган. У даному ж випадку зміни до статті 308 пропонується тільки надання митними органами інформації щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності. При чому, абсолютно погоджуюся з зауваженням Науково-експертного управління, яке пропонує написати так: "Вказана інформація надається на запит посадової особи Антимонопольного комітету України, яка веде розслідування, із зазначенням у нього підстав для її надання". В іншому випадку це не буде фіксуватися, в іншому випадку можливе зловживання. Для того, щоб не було зловживань, треба їх таким чином саме обмежити. Що стосується необхідності прийняття змін в Закон "Про захист економічної конкуренції", то я хочу вас сказати, що ви зараз самі переконалися, як відбулася змова між нафтотрейдерами, коли вони в один день на всіх заправках абсолютно підняли ціни до однієї цифри. І, користуючись тим, що тут Олексій Олексійович Костусєв присутній, я хочу сказати. Що ми ще чекаємо, що ви проведете до кінця розслідування, тому що те, що відбулося - це є масове пограбування народу України. І зверніть, будь ласка, увагу, Міністерство транспорту, як купувало по гривні 50 за літр дизельного палива, так і купує. Тобто Кирпа зміг добитися того, що не змогли інші добитися. Чому ж тоді в інших галузях таке сталося, тому що йшла змова. І ви на цю змову не вплинули. Якщо вам не вистачає повноважень - я за те, щоб вам їх додати. Але, будь ласка, користуйтесь цими повноваженнями зважено, і не дивіться на те, що якісь окрики на вас будуть, вплоть до того, що з Банкової. У вас є захист - Верховна Рада. Я закликаю прийняти цей Закон у першому читанні, додати ті зміни, які я сказав, і потім терміново, ще до канікул його прийняти. Дякую вам за увагу.
Дякую, Юрій Анатолійович. Наполягає Семинога, будь ласка. І з місця Черняк.
Анатолій Семинога, Українська Соціал-демократична партія, Блок Юлії Тимошенко. Ми сьогодні розглядаємо законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів. А по суті цей законопроект стосується лише збільшення повноважень Антимонопольного комітету. На сьогоднішній день, замість того, щоб Антимонопольний комітет став ринковим інститутом і виконував функції, які покладаються на нього: а саме боротьба з монополією на ринку, боротьба з природною монополією. Маючи величезні повноваження Антимонопольний комітет по суті сьогодні є одним із репресивних органів. І цей законопроект ці функції репресивні навпаки посилює. Наприклад, перше. Пропонується внести зміни до Митного Кодексу, зобов’язавши митні органи надавати Антимонопольному комітету України інформацію щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності, у зв’язку з розслідуванням ним антиконкурентних узгоджених дій. На наш погляд необгрунтовано розширюються підстави отримання Антимонопольним комітетом інформації, оскільки антиконкурентні узгоджені дії не завжди є злочином. Ідеться фактично про орган фінансової розвідки в особі Антимонопольного комітету. Друге. Доповнення до статті першої Закону про захист економічної конкуренції вводиться поняття "афійована особа", якими можуть бути тільки фізичні особи. Цей термін далі по тексту також і до юридичних осіб. Антимонопольний комітет здійснює контроль за концентрацією у вигляді безпосереднього або опосередкованого придбання у власність чи одержання управління часток паїв, що забезпечує досягнення 25 або 50 процентів голосів у вищому органі управління. Коли частка учасника концентрації на певному ринку товару становить більше 355, така концентрація здійснюється лише за згодою Антимонопольного комітету. І четверте. Антимонопольний комітет України має право викладати штрафи за порушення антимонопольного законодавства, суми яких визначаються у відсотках до доходу підприємства. У разі потреби комітет має право визначати дохід оціночним шляхом на підставі офіційної інформації, отриманої з інших джерел. Суб’єктивне визначення доходів може привести до необгрунтованих розмірів штрафів. Пропозиція: відхилити даний законопроект, який необгрунтовано розширює можливості комітету отримати інформацію про зовнішньоекономічну діяльність суб’єктів господарювання та суб’єктивно визначати розміри штрафів для підприємств.
Дякую. Будь ласка, Черняк.
Шановні колеги. Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Питання не таке просте, як намагався зобразити попередній депутат. Необхідність внесення змін, запропонованих даним законопроектом, зумовлена недосконалістю правового регулювання відносин конкуренції, недостатністю правових механізмів для розслідування порушень законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, недопущення монополізації ринків, зокрема ринку продовольства і бензину. Пропонується внести зміни до Митного кодексу і п’яти законів, тобто пропонуються комплексні узгоджені зміни, які підвищать ефективність регулювання відносин конкуренції і боротьби з монополізацією ринків і порушення Закону про економічну конкуренцію. Звичайно, при цьому надаються певні повноваження Антимонопольному комітету. З цим я погоджуюсь. Але, на мій погляд, якщо вони будуть правильно використані, то вони є доцільними. Що конкретно пропонується? Чотири пропозиції. Перша: надання митними органами інформації Антимонопольного комітету щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності. Що тут поганого? Треба контролювати. Ви знаєте, що на митниці багато зловживань. Чому б ні? Друге: надати право Антимонопольному комітету отримувати розвідувальну та іншу інформацію щодо вчинення антиконкурентних узгоджених дій. А ми знаємо, що у нас дуже багато узгоджених антиконкурентних дій. Але ще більше у нас узгоджених змов, які здійснюються в нашій економіці. Третя пропозиція - надання органами статистики первинних адміністративних та статистичних даних, необхідних для розслідування антиконкурентних узгоджених дій Антимонопольному комітету. Статистика повинна бути. Без цього не можна приймати рішення і не можна впливати адекватно на ситуацію. І четверте. Пропонується ряд уточнюючих змін до Закону України про заходи економічної конкуренції, що також є правильним. Я доповідав в минулому скликанні цей закон. Ми три роки з ним, як кажуть, мучались, ледве він пройшов через Верховну Раду, він не досконалий, не всі механізми чітко виписані. І тут ці недоліки, деякі з цих недоліків, ми усуваємо. Тому, на мій погляд, у нас є підстави позитивно оцінити законопроект і є підстави прийняти його.
Так, обговорення питання завершено, будемо визначатись. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту економічної конкуренції, реєстраційний номер 4578-1. [[16:52:58]] За-290 Може в цілому приймемо? Є заперечення, не будемо. Слухається питання проект Закону про внесення змін до статті 20 Закону України про попереднє ув’язнення щодо звільнення з-під варти, тут два законопроекти 4309 і 4404, це до двох законів, але з приводу одного і того ж самого питання. Доповідає перший заступник Генерального прокурора Кудрявцев Віктор Вікторович. Тільки Віктор Вікторович, наступний раз ваша ложа звідти, там сидить уряд, ви інша гілка влади. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний головуючий, шановні народні депутати. Законом України від 11 липня 2003 року про внесення змін до деяких законодавчих актів України внесено зміни у частину 2-гу статті 20-ї Закону України про попереднє ув’язнення. Цим законом суттєво звужене коло осіб, яким надано право приймати рішення про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, чим звужено зміст та обсяги існуючих прав і свобод людини. залишилось не врегульованим законом питання про звільнення з-під варти осіб, справи щодо обвинувачення яких закриваються на стадії дізнання та досудового слідства відповідно до статей 213-214 Кримінально-процесуального кодексу України. Не враховано, що для прийняття такого рішення у судовому порядку потрібний певний час, протягом якого особа тримається під вартою необгрунтовано. З мотиву усунення зазначених невідповідностей, забезпечення додержання прав і свобод людини, запобігання перебування особи зайвий час під вартою, Президентом України на ваш розгляд внесено проект Закону, яким пропонується частину другу статті 20-ї Закону про попереднє ув’язнення доповнити реченням такого змісту. У разі закриття справи, звільнення з-під варти може бути здійснено також на підставі постанови особи, яка проводить дізнання досудового слідства у цій справі, прокурора, про що начальник установи пепереднього ув’язнення повідомляє суд, який обрав цей запобіжний захід. Тобто передбачається надати начальникові установи попереднього ув’язнення право звільняти особу з-під варти і на підставі постанови особи, яка проводить дізнання досудового слідства у цій справі [[прокурора]] у разі закриття справи. Така редакція частини другої статті 20 названого закону буде сприяти якнайшвидшому поновленню прав людини і зміцненню законності в державі. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка, Віктор Вікторович. Будь ласка, член Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Марія Андріївна Маркуш, 3 хвилини.
Шановні колеги, шановний головуючий! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Президентом України Леонідом Даниловичем Кучмою проект Закону України "Про внесення змін до статті 20 Закону України "Про попереднє ув’язнення". Законопроектом пропонується доповнити частину 2 статті 20 про попереднє ув’язнення, що передбачає надання начальникові установи попереднього ув’язнення право звільняти особу з-під варти у разі закриття справи, також на та підставі постанови особи, яка проводить дізнання чи досудове слідство у цій справі або прокурора з наступним повідомленням про це судом. Підтримуючи ідею законопроекту щодо необхідності узгодження діючого законодавства з положеннями статей 22 і 29 Конституції України стосовно додержання прав і свобод людини і громадянина, комітет наголошує на тому, що визначення порядку обрання, застосування зміни і скасування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, як і інших запобіжних заходів, а також виконання постанови про застосування як запобіжного заходу взяття під варту та порядку продовження строків тримання під вартою є предметом урегулювання не Закону України "Про попереднє ув’язнення", а Кримінально-процесуального кодексу України. У зв’язку з тим було подано доповнення до статті 165 Кримінально-процесуального кодексу України. Чинна редакція статті 165 певною мірою не узгоджується з положеннями статей 22 і 29 Конституції України щодо додержання прав і свобод людини і громадянина. Щоб звільнити особу, яка на підставі постанови судді чи узвали суду тримається під вартою, вимагається постановлення судового рішення. При цьому не враховується, що для прийняття такого рішення потрібен певний час. Були окремі випадки, що особу незаконно не звільняли з-під варти, чекаючи рішення суду 10 чи більше днів, протягом якого особа тримається під вартою незаконно, оскільки підстави, за яких її тримають під вартою, відпали або скінчилися строки тримання під вартою, встановлені постановленим відносно неї судовим рішенням. Це стосується, перш за все, осіб, справи щодо обвинувачення яких органи досудового слідства закривають відповідно до статей 213 і 214 Кримінально-процесуального кодексу, або осіб, щодо яких скінчилися строки тримання під вартою, встановлені статтею 156-ю Кримінально-процесуального кодексу. Цим законопроектом з метою усунення зазначених невідповідностей, покращання ситуації з додержання прав і свобод людини в Україні, приведення Кримінально-процесуального кодексу України у відповідність до вимог Конституції України, міжнародних договорів, які стосуються захисту прав людини, пропонується доповнити статтю 165-ту частиною третьою, якою надається право особі, яка проводить дізнання, досудове слідство у цій справі, прокурору у разі закриття справи або спливу строків тримання під вартою, якщо вони в установленому КПК порядку не продовжені, звільнити осіб з-під варти на стадії досудового слідства на підставі винесеної ними постанови, про що вони зобов’язані негайно повідомити суд, який обрав цей запобіжний захід. Комітет з питань законодавчого забезпечення розглянув обидва ці законопроекти і виніс рішення: схвалити законопроект і пропонувати Верховній Раді.
Дякую. Шановні колеги, ну, мабуть, все зрозуміло. Немає необхідності? Є необхідність обговорювати? Там же ж півречення! Ну, Кармазін, будь ласка, прошу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора "Наша Україна". Адаме Івановичу, це не просто хороший закон - це шкідливий закон для кожного громадянина України. І я зараз вам це доведу за ті ж дві з половиною хвилини, які залишилися. Шановні, із пояснювальної записки я читаю, що необхідність потрібна для того внесення змін, тому що не узгоджується все з положеннями статті 22 і 29 Конституції. От, як ми переживаємо. А що ж насправді? От не можемо прийняти судове рішення про звільнення особи з-під варти по таким справам, тому що затягується на 3-10 днів. І вносяться зміни до Закону про попереднє ув’я. А що терміни і порядок визначення, порядок обрання, застосування зміни і скасування запобіжному заходу у вигляді взяття під варту, як і інших запобіжних заходів, а також виконання постанови про застосування як запобіжного заходу взяття під варту і порядку продовження термінів тримання під варту є ж предметом регулювання Кримінально-процесуального кодексу. Це чинні 155,156, 158, 165, 165-1, 2 і 3. А не закону про попереднє ув’язнення. Тобто, проектом не пропонується нічого вносити в КПК України, який залишається діючим, а в цей закон, який абсолютно не є предметом регулювання його терміни, порядок обрання, застосування вносяться зміни. Я не знаю як це називається, але дуже жалко, що мене пан Кудрявцев не слухає, я б хотів би, щоб ви послухали і щоб вас ніхто не підставляв і ви нікого не підставляли. Це зараз я не знаю як називається далеко від демократії ми заходимо, тому що саме суд має перевірити законність діяльності і дій цих органів. І ми знаємо як це відбувалося насправді. Строк розгляду судом подання може бути встановлено Кримінально-процесуальним кодексом, і ми з вами прийняли в першому читанні. Зараз в Комітеті з питань законодавчого забезпечення, яким керує Мойсик, лежить цей КПК готовий уже для другого читання. І скоро будемо ми його розглядати. Там закладені такі самі процедури. І тому я вважаю, що це просто розрахунок на нашу з вами неуважність. Це все-одно що зміна порядку, зміна предмету регулювання різних законів, підміна цих понять. Це все одно, що ви нам пропонуєте в булочній купувати бензин. Це приблизно те ж саме. Тому я категорично прошу голосувати проти цих двох законів. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович. Так замість Кирильчука - Шкіль, будь ласка.
Дякую. Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, Я би хотів зразу наголосити, що, в принципі, міняти треба ситуацію, тому що у дуже багатьох випадках, і я особисто, і комітет, у котрому я працюю, мусять відповідати на листи, звернення і скарги тих осіб, які або їх незаконно утримували після збігу терміну, або від їхніх батьків. І тому, в принципі, тут я погоджуюся, що можливо є тут певні нюанси, їх треба було б врахувати. Але те, що проблема є, і проблема не вирішується, і проблема зараз замовчується, заговорюється, існує і тікати від неї не варто. Більше того, я хотів би наголосити, що в обох законопроектах, на жаль, є поняття "може бути звільнення", може бути. В цьому тлумаченні може бути звільнення, а може і не бути звільнення. Тому в обох проектах я би пропонував внести правку, тільки у тому випадку ми можемо говорити про підтримку чи ні, слова "може бути" на " має бути звільнена", щоб це звучало таким чином. Звільнення осіб з-під варти на стадії досудового слідства має бути здійснено також на підставі постанови особи, яка проводить дізнання, тому що слово "може" не завжди буде тлумачитися на користь тої особи, яка незаконно утримується під вартою. Це перше. Друге. За рахунок порівняння достатньо метафоричного хлібного магазина і купівлі там бензину, я наголошую, проблема тут є. А тут проблему треба вирішувати. я ще раз кажу, в інший спосіб. Тут можна наголосити, що вона є, що було свого часу проголосовано у цій залі Закон "Про попереднє ув’язнення", який пізніше був заветований Президентом України, до нього так ніхто і не повернувся. Тобто Верховна Рада постійно наголошує, що ми бачимо проблему, ми хочемо її вирішити, і нам тільки інколи, дуже рідко Генеральна прокуратура дає документи, які характеризують її, як недостатньо фахових юристів, що, в принципі, на жаль, доводиться констатувати. Тому що я, в принципі, вже і не пам’ятаю, який якісний законопроект запропонували урядовці останніх, принаймні, два роки. Можливо якийсь і був, я не буду кривити душею, може якийсь і був, але я вже його не пам’ятаю на тлі тих неякісних вторинних документів, які сюди вносяться в парламентську залу під виглядом законопроектів. Це є все, що завгодно, тільки не законопроект. Тому моя пропозиція була б наступна. Тут або повернути на доопрацювання, або в першому читані. Хоча тяжко тут вийти з цієї колізії, яка утворилася. Ще в першому читанні можна було б підтримати депутатський, з тим, щоб він був доопрацьований з урахуванням усіх тих пропозицій, які були висловлені з цієї трибуни. Тому що я б не казав, що варто їх об’єднувати, чи підтримувати закон урядовий. Дякую.
Дякую. Хто за цей Закон? Два "проти" виступили, треба два "за". Семинога, будь ласка.
Анатолій Семинога, Українська Соціал-демократична партія, Блок Юлії Тимошенко. Звичайно, дані законопроекти можна критикувати й говорити про те, що вони недосконалі, їх треба доопрацьовувати. Але вже одне те, що вони намагаються підняти наше законодавство на рівень Європейського і погодити з нині діючою Конституцією - це є позитив, і це обов’язково треба підтримувати. Перший законопроект, наприклад, надає право начальнику установ попереднього ув’язнення звільняти осіб з-під варти на підставі постанов осіб, які проводять дізнання, досудове слідство, а також прокуратури, в разі закриття справи. Оскільки проект вносить зміни лише до цього Закону й ігнорує КПК, який є базовим у визначенні подібних питань, виникає правова колізія між цими законами. На сьогодні в КПК залишається норма, згідно з якою скасування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту має здійснюватися лише за вмотивованою постановою судді чи ухвалою суду. Пропонується внести відповідні зміни до КПК, у якому передбачити зменшення терміну розгляду справи у суді щодо звільнення з-під варти. Законопроект 4404 пропонує внести зміни до статті 165 Кримінального кодексу України, а саме вона доповнюється частиною третьою такого змісту: У разі закриття справи або спливу строків тримання під вартою, якщо вони у встановлений КПК порядку не продовжені. Звільнення з-під варти на стадії судового слідства може здійснюватися також на підставі постанови особа, яка проводить дізнання, судове слідство у цій справі прокурора, про що зобов’язані негайно повідомити суд, який обрав цей запобіжний захід. Пропонується, дана новація є позитивною, варто її підтримати. Однак, одне застереження, частиною першою цієї статті передбачається, що будь-яка зміна запобіжного заходу може відбуватися лише за мотивованим рішенням суду. Тому пропоную прийняти ці два законопроекти у першому читанні, доопрацювати у другому і прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Черняк.
Шановні колеги, у мене є сумніви стосовно доцільності прийняття цього законопроекту. Як казав один філософ, сумніви доставляють мені не менше задоволення, ніж істина. А істина полягає у тому, що цей законопроект не працює на демократію, він не вирішує проблему, яка винесена у назву закону. Треба вносити зміни до Кримінального процесуального кодексу, і там це питання вирішувати, а не намагатися через окремий закон якимось чином його вирішити. Тому у зв’язку з цим я думаю, що ми не можемо цей законопроект підтримати, хоча це питання потрібно вирішити. Ще раз наголошую, потрібно його вирішити шляхом внесення змін у Кримінально-процесуальний кодекс. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо визначатися, тим більше, що Володимире Кириловичу, другий законопроект якраз і враховує вашу пропозицію, бо саме зміни до Кримінально-процесуального кодексу пропонує автор Маркуш внести. Ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до статті 20-ї Закону України "Про попереднє ув’язнення", реєстраційний номер 4309-п. Прошу голосувати. [[17:10:08]] За-218 Не прийнято. Ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про проект Закону про внесення доповнень і змін до статті 165-ї Кримінально-процесуального кодексу України. Це реєстраційний номер 4404. Прошу голосувати. [[17:10:46]] За-104 Таким чином не підтриманий жоден із законопроектів. Відхилені. Хто за те, щоб направити обидва законопроекти на повторне перше читання, прошу голосувати. [[17:11:17]] За-279 Обидва законопроекти направляються на повторне перше читання. Слухається питання - проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо мобілізаційної підготовки та охорони праці. Реєстраційний номер 4622. Заступник міністра юстиції Інна Іванівна Ємельянова. Будь ласка, три хвилини, Інна Іванівно.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. До вашого розгляду представлений проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Головна мета цього законопроекту, в першу чергу, це приведення у відповідність до Закону про мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Зокрема цим законом, а саме статтями 16, 17 і 18, встановлено коло обов’язків, які покладаються на органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування посадових осіб, підприємств, установ, організацій різних форм власності, а також громадян у зв’язку з проведенням мобілізаційної підготовки та мобілізації. При цьому статтею 25 вказаного закону передбачено, що посадові особи, винні в порушенні законів та інших нормативно-правових актів з питань мобілізаційної підготовки та мобілізації, а також громадяни за невиконання своїх обов’язків щодо мобілізаційної підготовки, несуть відповідальність згідно із законом. В зв’язку з цим розділом першим представленим на ваш розгляд законопроект передбачено доповнити Кодекс України про адмінправопорушення новою статтею 210 з позначкою один, яка встановлює саме відповідальність за порушення законодавства про мобілізаційну підготовку та мобілізацію посадовими особами та громадянами. В зв’язку з цим пропонуються також зміни відповідно в статтю 235, якою надано право військовим комісаріатам розглядати справи про зазначені адмінправопорушення. А від імені військових комісаріатів розглядати такі справи і накладати адмінстягнення надано право районним, районним у містах, міським та міськрайонним військовим комісарам. Другим розділом цього законопроекту також пропонується внести ряд змін до Кодексу України про адмінправопорушення і головною метою є розширення прав окремих посадових осіб спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади з нагляду за охоронною працею щодо розмірів накладення штрафів. Зокрема, це зроблено в першу чергу з метою приведення у відповідність статей 188 з позначкою чотири і статті 231 Кодексу України про адмінправопорушення. Дякую за увагу. Шановні народні депутати, прошу підтримати.
Дякую, Ніна Іванівна. Сідайте, будь ласка. Можливо, проголосуємо? Ні, Кармазін. Так, будь ласка, з місця Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Дуже погано, що ми всі питання розглядаємо у скороченому варіанті і немає можливості, Адаме Івановичу. А я б питання задав зараз: яким чином ми наближаємося до Європи, коли ми даємо зараз і розширюємо можливості позасудового вирішення проблем? Ми ці порядки зараз змінили в МВС, і слава Богу. Єдине, що там треба - міняти санкції. А зараз ми хочемо встановити адмінвідповідальність за порушення законодавства про мобілізаційну підготовку. І звучить дещо аморфно: про мобілізаційну підготовку ким порушення законодавства? Можна буде оштрафувати Голову Верховної Ради, що ми не всі готові чи відмобілізовані, чи когось? Тобто я хочу сказати, що суб’єкта тут не розписано. Тобто дуже-дуже поверхово так встановлюється відповідальність. І буде розмазано, за що протягувати і що розглядати як порушення законодавства про мобілізаційну підготовку, яких вимог законодавства, якого конкретно закону порушення вимог? Тому я б не був би таким оптимістом зараз, пропонуючи прийняти цей законопроект. Очевидно, що він трошки сирий. Я дуже поважаю військових комісарів і хотів би, щоб питання військового обліку, всього були поставлені на більш серйозний рівень, але я не знаю, чи готові вони сьогодні розглядати справи про адміністративні правопорушення, де буде чітко написано так. розпливчато, вірніше, "порушення законодавства про мобпідготовку і мобілізацію"? Я не впевнений, що це сьогодні правильно. І тому я утримуюсь від голосування і хочу, щоб колеги замислилися, чи потрібно нам встановлювати таку відповідальність в такому розмірі і саме так, коли ми конкретно не пишемо, в чому виражено правопорушення. Ми його не конкретизуємо. Тому я пропоную цей законопроект, який внесений Прем’єр-міністром Януковичем, відхилити. А Прем’єр-міністру Януковичу порадити Кодекс України про адміністративні правопорушення привести у сувору відповідність з Конституцією України, а там ще кінь не валявся, в цьому кодексі. І я хочу, щоб Прем’єр-міністр його відкрив. Дякую.
Дякую. Але це завдання Верховної Ради, а не Прем’єр-міністра. Будемо голосувати. Ну, ви записані, але ви записані аж шостий. А в нас два - "за", два - "проти". Давайте проголосуємо, шановні колеги, в нас дуже печуть деякі законопроекти. І ви дуже просити, щоб їх розглянути. Одні депутати хочуть балакати - інші хочуть голосувати. Будь ласка, Кирильчук з місця. І Черняк. Але по хвилині тільки.
Євген Кирильчук, Блок Юлії Тимошенко. Адаме Івановичу, та не поступають з депутатами. Хто хоче, той має право висказати своє бажання і бачення закону. По-перше, я повинен зауважити по першій частині цього законопроекту, що ми формуємо професійну армію, що в нас цей закон і не конкретний, і не передбачає ніякої перспективи по цьому положенню. Через те першу частину, дійсно, треба відхилити. А то що стосується другої половини цього законопроекту: про розширення прав посадових осіб спеціального уповноваженого органу виконавчої влади з нагляду за охороною праці, то я думаю, що цю частину треба підтримати, тому що, дійсно, в охороні праці у нас повний бедлам, люди не мають захисту і не можуть.
Дякую. Шановні колеги, ми ж приймаєм його поки що в першому читанні і дійсно в другому ми можемо виправити те, що нам не підходить. Черняк, будь ласка, з місця.
Шановні колеги, я пропоную винести законопроект на повторне перше читання. Я думаю, що відхиляти його повністю не слід. Дійсно, існує серйозна проблема, яка є новелою цього законопроекту і, зокрема, йдеться про адміністративні правопорушення, але для того, щоб прийнятий цей закон, потрібно принаймні вирішити три питання. Перше - більш чітко виписати механізм порушення законодавства, в чому він полягає. Друге. Механізм відповідальності. І третє. Механізм позасудового вирішення цих питань. Коли це буде чітко виписано, тоді його можна буде прийняти. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Голосується Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо мобілізаційної підготовки та охорони праці]]. Реєстраційний номер 4622. В першому читанні. [[17:20:46]] За-279 Прийнято. В другому не будемо приймати? Слухається Проект Закону про внесення зміни до деяких законів України [[щодо пенсійного забезпечення осіб начальницького і рядового складу МНС]]. 4532 реєстраційний номер. Будь ласка, Рева Григорій Васильович, міністр. Три хвилини. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Метою розробки Проекту Закону про внесення зміни до деяких законів України є надання права Міністерству з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи створювати свої органи пенсійного забезпечення та оформлення пенсій. Слідуюче. Визначення статусу ветеранів Державної пожежної охорони. На цей час вказані питання для осіб начальницького, рядового складу Державної пожежної охорони регулюються законами України про пенсійне забезпечення військовослужбовців. Осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб. І про статус ветеранів військової служби і ветеранів органів внутрішніх справ та їх соціальний захист. Як для колишніх працівників Міністерства внутрішніх справ України і вирішується Міністерством внутрішніх справ України. Тому виникають труднощі при визначені статусу ветеранів органів внутрішніх справ для тих працівників, які прослужили в системі МВС менше 25 років і звільняються з служби. України, що викликає чисельні звернення до центральних органів виконавчої влади і погіршення морально-психологічного клімату у колективах. Прийняття законопроекту дозволить знизити соціальну напругу, позитивно вплине на мотивацію до служби у пожежно-рятувальних підрозділах та вирішення завдань за призначенням. Прошу вас підтримати законопроект і проголосувати за його прийняття. Дякую за увагу.
Дякую, Григорію Васильовичу. Сідайте, будь ласка. Давайте так же чітко проголосуємо. Ні? Будь ласка, Кармазін, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я вас буду просити прийняти цей закон, тому що склалася ситуація, коли Державна пожежна охорона після перетворення її в окрему невійськову службу, має сьогодні гірше становище, ніж ті люди, які користуються Законом "Про пенсійне забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ і деяких інших осіб" і про статус ветеранів. Але це зробили ми з вами, народні депутати, ми цю службу вивели із цього підпорядкування. І треба було б внести додатково до цього законопроекту ще норму, згідно з якою правовий статус проходження служби у системі Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи прирівнювався б до статусу військовослужбовців та осіб до них прирівняних. Тому що без цього все одно те, що зараз запропонував пан міністр.
Дякую. Кузьмука мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні ми прийняли Закон "Про основні засади цивільного захисту" і цей законопроект якраз і є логічним продовженням і приведення. Тому що сьогодні у нас Міністерства складаються з деяких категорій. Категорій, які прийшли з Міністерства внутрішніх справ, Збройних сил і Цивільну оборону. І Міністерства сьогодні планує його впорядкувати це. Тому дуже прошу підтримати цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги, підтримаємо Генерала армії і проголосуємо. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення [[осіб начальницького і рядового складу Міністерства надзвичайних ситуацій]], реєстраційний номер 4532. Голосуємо. [[17:25:21]] За-387 Є пропозиція прийняти в цілому як Закон. Прошу голосувати. [[17:25:44]] За-385 Закон прийнято. Дякую, шановні колеги. Слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перерахунку пенсій. Тут у нас два законопроекти: 4487, 4487-1. Будь ласка, доповідач глава підкомітету Комітету з питань Нацбезпеки і оборони Бульба Степан Степанович.
Дякую, Адам Іванович. Шановні народні депутати! Відповідно до доручення Верховної Ради України від 20 лютого цього року Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони розглянув і обговорив внесений народними депутатами України Геннадієм Крючковим, Леонідом Каденюком і Степаном Бульбою проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перерахунку пенсій, реєстраційний номер 4487 від 19 лютого цього року. Проект розроблено з метою приведення окремих законів України до вимог положень Конституції України у частині забезпечення гарантій наданих державою відповідним категоріям громадян, надання військовим пенсіонерам реальної можливості щодо судового захисту порушених прав на отримання належного розміру пенсій. Шановні народні депутати, прийнявши 15 червня Закон про зміни до статті 43 Закону про пенсійне забезпечення військовослужбовців, ми тим самим по суті ліквідували абсурдну диспропорцію у розмірі пенсій військовослужбовців. А змінами, які пропонуються до статті 63 цього ж закону, тобто про пенсійне забезпечення, ми встановлюємо новий порядок перерахування військових пенсій на основі тих змін, що внесені до статті 43. Мова іде от про що. Тим самим ми зобов’яжемо Кабмін у майбутньому за умови підвищення грошового забезпечення військовослужбовцям, а також при введенні будь-яких надбавок для тих, хто перебуває на військовій службі, одночасно перераховувати раніше призначені пенсії, тобто пенсії тим, хто вже знаходиться у запасі, маючи право на військову пенсію. Зазначений проект не потребує додаткових грошових коштів з Державного бюджету у випадку, якщо Президент підпише той закон, який ми прийняли 15 червня цього року і відправили 17 червня цього року на підпис. Комітет з питань національної і оборони розглянув даний законопроект 7 квітня цього року і рекомендує вам прийняти згаданий проект за основу. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка, Манчуленко. Доповідає 4487-1.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний головуючий, шановні колеги, сучасний стан пенсійного забезпечення військовослужбовців свідчить про наявність порушень конституційного принципу рівності прав і свобод громадян, що передбачено статтею 24-ю Конституції України. Так при обчисленні розміру пенсій фінансово-пенсійні органи Міністерства оборони та Міністерства внутрішніх справ виходять з такої бази обчислення, яка не враховує премію, що є додатковим видом грошового забезпечення, питома вага котрого дорівнює приблизно п’ятій частині загальної суми грошового забезпечення особового складу військових формувань та правоохоронних органів. Крім того, у 2000 році постановою Кабінету Міністрів від восьмого січня номер 12 започатковано мною порядок розрахунку бази для обчислення розміру військової пенсії та пенсій деяких інших осіб, відповідно до якого додаткові види грошового забезпечення включаються до бази, з якою обчислюється пенсія. Не в сумі, яка виплачувалася на день звільнення особового складу, а в середньому розмірі, виходячи з виплат за попередні перед звільненням 24 місяці служби або за будь-які 60 місяців протягом всієї служби. Зазначені зміни спричинили зростання суттєвих розбіжностей у розмірі пенсій, звільнених у різні періоди. Через те, що грошове забезпечення осіб, звільнених у пізніші періоди, неодноразово підвищувалося за об’єктивних обставин, зокрема через. процеси, і значно перевищує грошове забезпечення осіб, звільнених раніше. У той же час пенсії військовослужбовців та осіб начальницького рядового складу Органів внутрішніх справ та деяких інших осіб пропорційно рівню підвищення грошового забезпечення не перераховувалися. Так, наприклад, при загальному рівні інфляції за 2000-2003 роки 143,6 відсотка рівень грошового забезпечення військовослужбовців збільшився, ніж удвічі. Розмір пенсій працівників підвищено майже у півтора рази. Тоді як розміри пенсій основної частини військових пенсіонерів залишилися без змін. Як наслідок - розбіжності у розмірах пенсій однакових за військовими та посадовими ознаками військовослужбовців, звільнених у різні періоди, коливається у межах 200-400 відсотків. Завданням та кінцевою метою нашого проекту про внесення змін і доповнень до Закону про пенсійне забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб є впорядкування діючих норм та визначення рівних умов щодо пенсійного забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших, прирівняних до них осіб, уточнення механізму розрахунків пенсій в залежності від введення нових видів грошового забезпечення, з яких обчислюються пенсії, включаючи додаткові види з метою ліквідації диспропорцій у розмірах пенсій, призначених у різні періоди. Також з метою зменшення навантаження на Державний бюджет запропоновано встановити на перехідний період 2005 - червень 2007 року розмір виплат сум, підвищення пенсій, яке відбудеться відповідно до проекту Закону.
Дякую. Завершуйте.
у поступовому збільшенні від 30 до 100 відсотків. Крім того, запропонованим проектом встановлюється обов’язок Кабінету Міністрів забезпечити проведення перерахунку пенсій, а також передбачити при розробці законів про Державний бюджет обсяги коштів, необхідних для виплат пенсіонерам сум заборгованостей, які утворилися внаслідок диспропорцій у розмірах пенсій. З огляду на вище сказане, хочу сказати, що наш законопроект від попереднього, який представляв колега Бульба, глибше і ширше враховує ті проблеми, які зараз виникли, і ті диспропорції, які мають місце. Прошу підтримати наш законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, дехто з вас, я бачу, пакує вже валізи, та я попереджую - продовжується засідання на 15 хвилин. Так, шановні колеги, є необхідність обговорювати? Є. Будь ласка, тоді Кармазін від імені всіх виступаючих. Прошу, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, Партія захисників вітчизни вже багато років звертає вашу увагу на те, що існує несправедливість при соціальному захисті військовослужбовців, тому що в різний час люди, які вийшли на пенсію, отримують різну пенсію. І сталося так, що ті, хто звільнився з військової служби 10 років назад, генерали, отримують пенсію таку, як сьогодні прапорщики. Хіба це нормально чи не нормально? Тому у нас сьогодні є два проекти, і нам з вами треба їх вибрати. Я просив би, щоб тут не були задіяні політичні фактори, тому що треба подивитися, який законопроект більш повніше захищає права військовослужбовців. От переді мною два законопроекти - 4487 і 4487 прим. Перший законопроект внесений раніше, і це треба віддати належне, але другий законопроект, який внесений Ющенком, Пинзеником, Васюником, Манчуленком, відпрацьований краще. Тут записано, що пенсії, призначені військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим законом та членах їх сімей підлягають перерахунку у зв’язку з введенням для відповідних категорій військовослужбовців і осіб, які мають право на пенсію за цим законом, нових видів грошового забезпечення, з яких обчислюються пенсії, включаючи додаткові види. Перерахунок раніше призначених пенсій здійснюється з дати, з якої вводяться нові види грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим законом. Тобто закон має діяти автоматично. Ввівся новий вид грошового забезпечення чи замінився один іншим - автоматично відбувся перерахунок. Для чистоти моменту ми пропонуємо, щоб цей закон набирався чинності з 1 січня 2005 року, тому що законом про бюджет і про бюджетну систему Бюджетним кодексом заборонено вводити раніше. Я думаю, що якраз набагато поменшає заяв, скарг, звернень громадян - ветеранів військової служби, які приходять до нас з вами, народних депутатів, і пропонують це зробити. Тому я пропоную прийняти закон 4487 прим., і щоб не ображалися автори першого закону, просив би авторів другого закону, щоб їх приєднати і зробити разом всіх авторами цього закону, бо одні подали закон раніше, інші - пізніше, але цей закон направлений на вирішення одних і тих же, врегулювання одних і тих же правовідносин. Тому я вношу таку пропозицію. Я не знаю, як до цього віднесеться комітет. Інтелектуальний вклад і тих, і інших людей тут вложений. Прошу.
Дякую. З місця Пузаков, будь ласка. І будемо голосувати.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. В статті першій Закону України "Про статус ветеранів військової служби, ветеранів органів внутрішніх справ та їх соціальний захист", де вказується, що державна політика тільки передбачає, а не є загальнообов’язковим, воно несе альтернативний, але не обов’язковий зміст. Тому викладення статті першої в редакції: "Державна політика стосовно ветеранів військової служби і ветеранів органів внутрішніх справ складається: а) з обов’язкової розробки [[далі по тексту]]; б) обов’язкового виділення з Державного та місцевих бюджетів [[далі по тексту]] " - матиме більш результативні наслідки щодо виконання даного закону на практиці. Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Голосуємо. Комітет профільний пропонує прийняти за основу законопроект 4487 і при підготовці до другого читання врахувати законопроект 4487-1. В порядку надходження будемо голосувати. Ставлю на голосування: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перерахунку пенсій, реєстраційний номер 4487. Прошу голосувати. [[17:38:21]] За-196 Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перерахунку пенсій, реєстраційний номер 4487-1. [[17:38:49]] За-167 Шановні колеги, давайте ще раз поставимо на голосування за рейтингом. Перший законопроект набрав більше голосів. Я ставлю на голосування Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо перерахунку пенсій]]. Мова йде про військових, віськовослужбовців. Реєстраційний номер 4487. Прошу голосувати. [[17:39:28]] За-231 Законопроект прийнято в першому читанні. Прошу при підготовці. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 83, "Регіони України" - 4, комуністи - 57, соціал-демократи - 0, "Демократичні ініціативи" і "Народовладдя" і "Трудова Україна" - по одному, Народна аграрна партія - 18, соціалісти - 20, БЮТ - 19, "Союз" - 2, НДП, Партія промисловців, підприємців - 9, "Центр" - 13, позафракційні - 4. Прошу врахувати при підготовці до другого читання і той законопроект, який ми обговорювали. Шановні колеги, Проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю" [[реєстраційний номер 4364]] автор законопроект просить перенести. Переносимо. Те саме законопроект про.Проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні" [[реєстраційний номер 4010]] просять також перенести. Переносимо. Слухається питання Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо ліцензування діяльності у сфері надання соціальних послуг]]. Реєстраційний номер 4343. Доповідає міністр праці та соціальної політики України Папієв Михайло Миколайович. Михайло Миколайович, будь ласка, три хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Ви знаєте, що ми прийняли закон України про соціальні послуги і там передбачається ліцензування деяких видів соціальних послуг. Але в зв’язку з тим, що ми дотримуємося думки, що необхідно, щоб у спеціалізованих законах були викладені всі умови. Так само, як питання оподаткування має бути викладено у законах, які стосуються оподаткування, так само і порядок ліцензування має викладатися теж у Законі України, який прийнято Верховною Радою України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Тому запропоновані у законі зміни до статті 9-ої Закону "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" у частині доповнення видів господарської діяльності таким, як професійна діяльність у сфері надання соціальних послуг. Чого це стосується. Справа у тому, що взагалі-то, наприклад, соціальні послуги стосовно тих людей, які потребують цього, вони можуть полягати у послугах стосовно лікування цих людей. Не може людина без ліцензії, без відповідних вимог, тобто обов’язково освіта у сфері медицини ці послуги надавати. Так само, як освітянські послуги не можуть надаватися аматорами, можуть надаватися тільки людьми, які уповноважені це робити. Саме тому у мене прохання, у зв’язку з тим, що поняття саме ліцензування цих видів діяльності вже у Законі про соціальні послуги є, Я прошу цю статтю вилучити з цього закону і внести у спеціалізований Закон "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Комітети підтримали цю пропозицію. Я прошу цей закон прийняти у першому читанні. Дякую.
Дякую, Михайле Миколайовичу. Сідайте, будь ласка. Будемо голосувати? Ні. У Кармазіна є зауваження. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я бачу настрой залу, і я хотів би, щоб ви змінили свій гнів на милість по відношенню до міністра, який зараз доповідав, тому що хоча він вийшов із соціал-демократичної фракції, але я хочу сказати об’єктивно, що він працює над законодавством і працює на своїй посаді. Дай Боже, щоб так всім іншим працювати. І ті пропозиції, які він зараз вносить, вони дуже-дуже прості. Вони тільки зводяться до того, щоб сьогодні не було того, що відбувається коли під виглядом соціальних працівників бувають різні шахраї. Тому мова йде про те, щоб ці послуги надавали на підставі ліцензій. І зміни до законів дуже малесенькі. Це два закони: про соціальні послуги і про ліцензування. Я прошу підтримати і прийняти в першому і в другому читання Дякую.
Дякую. Ну що, будемо голосувати? Вас немає тут записаного. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності у сфері надання соціальних послуг, реєстраційний номер 4343. Прошу голосувати. [[17:44:48]] За-299 Кармазін і інші пропонують прийняти його як Закон. Немає заперечень? Ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності у сфері надання соціальних послуг, реєстраційний номер 4343. [[17:45:21]] За-314 Закон прийнято. Дякую вам. Слухається питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстраторів обтяжень" та Господарського процесуального кодексу України, реєстраційний номер 5132. Доповідає Стретович Володимир Миколайович. Три хвилини, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Прийняття цього закону обумовлено необхідністю виправити ситуацію, що склалася на теренах України у зв’язку із вступом у дію Закону України про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень, яким фактично передбачено неможливість повернення валютної виручки в Україну. У розділі 9-му прикінцеві та перехідні положення згаданого закону, прийнятого Верховною Радою 18 листопада 2003 року, внесені зміни до окремих статей Господарсько-процесуального кодексу, у тому числі у статті 16 та 124. Ці зміни суперечать нормам міжнародного права і порушують механізм повернення валюти в Україну. Всупереч існуючого у світі загального правила про розгляд спорів за місцем знаходження відповідача, законом встановлено, що спори за позовом резидентів України до іноземних підприємців-бізнесменів, які знаходяться за межами України і не мають в Україні представництв чи нерухомого майна, відносяться до виключної компетенції господарських судів в Україні за місцем знаходження позивача. Однак, відповідно до статті 124 Конституції України судові рішення обов’язкові до виконання лише на території України. Для виконання рішення за межами України необхідно мати міжнародну конвенцію або міждержавну угоду. Навіть у тих випадках, коли такі угоди з окремими державами Україна має, це 7 країн СНД, Польща, Литва і деякі інші. необхідна попередня згода кожного іноземного відповідача на розгляд справи за місцем знаходження позивача. З переважною більшістю країн світу міждержавних угод Україна не має. І механізм виконання рішень господарських судів України за її межами відсутній, що свідчить про не можливість їх примусового виконання, що унеможливить для України повернення валюти з-за кордону і призведе до непередбачуваних збитків, а по суті розграбування держави. Єдиним виходом з цього становища є термінове скасування змін, які внесені у статті 16124 Господарського процесуального кодексу України прикінцевими перехідними положеннями закону України про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень, на що і спрямований запропонований закон. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Володимир Миколайович. Будемо підтримувати? Так, є застереження чи пропозиція мудра у Кармазіна. Мікрофон Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я буду економити вас час. Справа в тому, що Стретович побачив, чи його комітет побачив проріху, де може бути корупція. І вона дійсно там може бути. І Науково-експертне управління, і всі фахівці вважають, коли ми роздивилися добре цей проект, ми його розглядали на своєму Комітеті з правової політики, що цей. І Комітет з питань правової політики прийняв таке рішення підтримати цей законопроект і рекомендувати його в разі прийняття у першому читанні для розгляду і в першому, і в другому читанні. Тут є і Онопенко, я вам говорю їхню думку. У разі вирішення спорів за місцезнаходженням відповідача, на нашу думку, якраз зростає можливість більш оперативного звернення стягнення на майно і задоволення тих вимог кредиторів. І це буде якраз покращання законодавства. Тому я пропоную прийняти цей закон і в першому, і в другому читанні. Дякую вам за увагу.
Дякую. Шановні колеги, якщо немає заперечень, я ставлю на голосування про прийняття у цілому як закону проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" та Господарського процесуального кодексу України. Реєстраційний номер 5132. Голосується як закон в цілому. [[17:49:44]] За-260 Закон прийнято. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" щодо ставок на тропічну сировину. Реєстраційний номер 4026. Автор законопроекту народний депутат Козаченко. Будь ласка, Олексій Олексійович, три хвилини.
Шановний головуючий, шановні колеги. Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до Митного тарифу України, номер 4026, головного метою якого є вдосконалення процедури імпорту сировини для виробництва соків, нектарів та дитячого харчування. Необхідність такого законопроекту обумовлена проблемами ринку, вітчизняного ринку соків. Зазначу, що склалася парадоксальна ситуація, коли, скажімо, Російська Федерація імпортує дану сировину, яка не виробляється так само, як і в Україні, за досить низькими пільговими ставками митного тарифу. Після цього російські товаровиробники переопрацьовують цю сировину, виготовляють соки дитячого харчування і виходячи з безмитного товарообороту з Україною, цей товар поступає на український ринок. Тим самим, ми дискримінуємо вітчизняного товаровиробника. Всі ці норми підтримані урядом, пройшли експертизу митно-тарифної ради. І комітет пропонує прийняти цей закон в першому читанні, в другому і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Олексій Олексійович. Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, у нас в Україні якраз не виробляються і не ростуть ці продукти, про які іде мова. Цікаво, що митно-тарифна рада при Кабінеті Міністрів двічі розглядала і підтримала, зважаючи, що тропічні фрукти у нас не вирощуються і саме тому, щоб в Україні виробляли продукти харчової промисловості на основі цих фруктів, соків тощо, а не ввозили готові з Іспанії, Італії, Польщі і так дальше. Тому я думаю, що пропозиція комітету дуже слушна - його треба приймати і в першому, і в другому читанні, зважаючи на те, що уряд теж не проти і Комітет з фінансів також не проти. Я думаю, що треба подякувати народним депутатам, це зокрема Козаченко готував, про те, що такий законопроект внесений, підготовлений і на досить серйозному юридичному рівні виконаний. Дякую вам.
Дякую. Будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Цушко.
Уважаемые коллеги, я говорю для стенограммы. Предлагается принять закон в первом чтении и в целом как закон с учетом тех поправок, которые подали в комитете. Автор согласился, и все согласовано. Прошу проголосовать. Это - детское питание из тех фруктов, которые у нас не растут. Спасибо.
Дякую. Нема заперечень, щоб ми одразу проголосували як закон з урахуванням пропозицій комітету? Немає. Тоді я ставлю на голосування прийняття в цілому як закону про внесення змін до Закону України "Про митний тариф України" [[щодо ставок на тропічну сировину]], реєстраційний номер 4026. Голосується як закон. [[17:53:20]] За-372 Закон прийнято. Слухається проект закону про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" [[щодо оплати навчання]], реєстраційний номер 4016, автор законопроекту Губський Богдан Володимирович. Будь ласка, три хвилини.
Вельмишановний Адаме Івановичу і шановні колеги! Запропонованим нами законопроектом пропонується віднести до валових витрат підприємства суми коштів, що добровільно перераховуються навчальним закладам освіти державної форми власності, підкреслюю це слово за оплату навчання, в тому числі на оплату проживання в гуртожитку та на виплату стипендій громадянам України. Чим же зумовлена така наша пропозиція? На наше глибоке переконання, а я в цьому, особисто, певний, якраз розвиток країни та перехід до нової економіки можливий лише в разі, коли більшість громадян має реальну вищу освіту і за рахунок підвищення ними кваліфікації. Але внаслідок, ми знаємо, що дуже низького рівня життя людей, коли більше половини населення проживає нижче прожиткового рівня, а також мізерних обсягів бюджетного фінансування, значна частина молодих, обдарованих дітей, особливо тих, що проживають в сільській місцевості, не в змозі з матеріальної точки зору забезпечити своє навчання. І тому вкрай сьогодні необхідно створити такі умови, в тому числі в економіці, коли вітчизняні підприємства, бізнесмени мали б можливість законним шляхом фінансувати навчання наших дітей і онуків у вищих навчальних закладах, підкреслюю, державної форми власності. Я думаю, ми всі в цьому повинні бути зацікавлені. І тому з метою того, щоб унеможливити зловживання бюджетними коштами, а також зменшення потенційних втрат бюджету, зазначене правило або пільгу можна і пропонується надавати лише у випадку навчання громадян України, я підкреслюю, в державних та комунальних навчальних закладах, а розмір стипендій ми обмежуємо розміром прожиткового рівня для працездатних осіб, і це дуже важливо. На наш погляд, наслідком прийняття цього законопроекту якраз і буде збільшення обсягу надходжень на оплату навчання дітей з малозабезпечених сімей і на фінансування їхньої освіти і, як кажуть, прожиткового рівня під час навчання. Я думаю, що тут побоювання того, що наслідком прийняття цього закону буде зменшення податкових надходжень або надходжень бюджету, такі думки марні: не буде зменшення надходжень до бюджету, я впевнений в цьому. Але якщо і будуть якісь зниження надходжень до бюджету, вони можуть обраховуватися, скажімо, там, десятки, сотні тисяч гривень в рік для держави, а наслідком буде - це те, що десятки і сотні тисяч наших студентів і дітей, які закінчили школу, будуть мати можливість отримати освіту і реально принести користь для розвитку нашої держави. І найголовніше те, що соціальна проблема буде знята. Адже сьогодні ми знаємо, що після закінчення шкіл дуже багато дітей йдуть в різного роду, і в тому числі кримінальні структури, тому що вони не можуть мати можливість отримати освіту. Тому пропозиція: підтримати в першому читанні і в цілому. Дякую.
Дякую, Богдан Володимирович. Сідайте, будь ласка. Кармазін, що скаже, чи нічого? Юрій Анатолійович. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора "Наша Україна". Шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу на те, що, з одного боку, і до тих пропозицій, які тут є, Адам Іванович вам не доповів, що є пропозиції народних депутатів, які про відхилення проекту внесли. Це народний депутат Буряк і інші, які мотивують це тим, що знизиться податкова база. Але я хочу наголосити, що цим законопроектом пропонується розширити податкові пільги шляхом включення до валових витрат платників податку сум коштів, перерахованих за оплату навчання громадян України у вищих і середніх спеціальних навчальних закладах державної та комунальної власності, в тому числі і на оплату проживання в гуртожитку та на виплату стипендій цим громадянам. Шановні народні депутати, ви розумієте, сьогодні і так ми безкоштовної освіти вже не зробили. Тому я пропоную цей закон підтримати, причому підтримати і в.
Дякую. Ні, ні. Справа в тому, що Кармазін постійно перший записаний. Я не можу обійти його. [[Ш у м]] Шановні колеги! Будь ласка, Черняк. І будемо голосувати.
Шановні колеги, це той закон, який не викликає жодних сумнівів. Він спрямований на підтримку розумних дітей з бідних сімей, і він сприятиме. його прийняття сприятиме подоланню суперечності між матеріальною та інтелектуальною елітами в Україні. В Україні бідні - розумні, багаті - дурні. Якщо буде це продовжуватися і далі, то нас чекає деградація. Тому треба підтримати розумних дітей з бідних сімей. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, спочатку я поставлю на голосування пропозицію ряду народних депутатів. Це Буряк , Терьохін про відхилення цього законопроекту. Про неприйнятність. [[Ш у м]] Я ставлю на голосування проект постанови групи народних депутатів, реєстраційний номер 4016-п про неприйнятність законопроекту за номером 4016. Ввімкніть систему "Рада". [[17:59:53]] За-3 Постанова не прийнята. Я ставлю на. По фракціях? Зрозуміло. Зараз. Я після цього голосування поставлю по фракціях. Ставить на голосування за основу і в цілому проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" [[щодо оплати навчання]], реєстраційний номер 4016. Прошу голосувати. За розумних і талановитих дітей. [[18:00:33]] За-323 Закон прийнято. Шановні колеги! Рудьковський, будь ласка, щось не терпиться йому.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановні народні депутати! Ми сьогодні проголосували цей закон. Я звертаюся до слухачів. Ми підтримали цей закон, це може дасть можливість якусь отримати більш освіту молодим людям. Але ми, соціалісти, принципово виступаємо, що державна форма навчання повинна забезпечити кожну молоду людину вищою освітою, яка хоче вчитися. Це передбачено у Конституції України. Конституція України зараз не виконується. Конституційний Суд сфальсифікував конституцію і зробив висновок, що у вищих учбових закладах державної форми навчання можна вчитися за гроші. Це фальсифікація. І ми, народні депутати, повинні уточнити Конституцію, чітко написати, щоб судді Конституційного Суду не могли сфальшувати Конституцію, щоб кожна людина отримувала як середню освіту, так і вищу безкоштовно, за державні кошти.
Шановні колеги! Я прошу вашої уваги. Ми у вівторок проголосували у першому читанні проект Закон про внесення змін до Закону України про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг щодо перевезення пасажирів і багажу на таксі. Але тоді в залі були застереження у деяких народних депутатів щоб ми його не приймали в цілому. Зараз профільний комітет і автори цього проекту кажуть, що ці застереження зняті. Тому я прошу вашого дозволу і ставлю на голосування проект Закону Святоша, реєстраційний номер 4097-1 про прийняття як Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг щодо перевезення пасажирів і багажу на таксі". Прошу голосувати. [[18:03:10]] За-229 Закон прийнято. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо мита на експорт шкірсировини, реєстраційний номер 3483, автор законопроекту Васюник Іван Васильвич, будь ласка, 3 хвилини.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Даний законопроект обумовлений недосконалістю цілого ряду положень чинного законодавства, що регулює експорт шкір сировини і ставку вивізного експортного мита. Я хочу перш за все зауважити, що я не належу до прихильників скасування мита і вважаю, що закон, прийнятий у 1996 році, зіграв надзвичайно важливу роль у стабілізації експорту, і він стабілізував експорт на рівні 50 відсотків, що дозволило дуже інтенсивно розвиватися легкій та шкіряній промисловості в Україні. Але ми маємо зараз досить парадоксальну ситуацію. При існуючій ставці мита 30 відсотків за 2002 рік було експортовано з України шкірсировини на суму більше, ніж 52 мільйона доларів. Бюджет України отримав за цей час вивізного мита рівно нуль копійок. У чому ситуація? Є декілька моментів, які треба виправити. Момент перший. Мито 30 відсотків є практично блокуючим митом, і воно заставляє експортерів шукати обхідні шляхи. Тому я пропоную у законі зменшити мито до 10 відсотків. Після того, як вже законопроект був поданий, були проведені переговори з Асоціацією підприємств легкої промисловості, і ми дійшли до згоди, що оптимальним розміром мита може бути мито 17-20 відсотків. Я думаю, що це рішення, такі зміни можуть бути внесені в законопроект на етапі до другого читання. Але зменшення мита воно не забезпечить надходження до бюджету, бо є ще дві практично дірки, через які стимулюють безмитне вивезення. Перша. Треба внести зміни до Закону про операції з давальницькою сировиною і заборонити експорт шкір сировини. І одне з головних - практично вся безмитна і без сплати мита весь експорт здійснювався на країни, з якими Україна має договори про вільну торгівлю. За деякими підрахунками до Молдови за 2002 рік експортовано стільки сировини, що Молдова може декілька років і декілька своїх населень взути у взуття на основі переробки цієї сировини. Отже, якщо ми перекриємо цей шлях і виведемо із положень про вільні угоди положення експорт шкір сировини, таким чином ми можемо гарантувати, що, не порушуючи дисбаланс між експортом і внутрішнім споживанням, бюджет України може щороку наповнюватися у межах 15 мільйонів гривень. Цей законопроект був підтриманий Комітетом з економічної політики, Аграрним комітетом, а також є офіційна підтримка Асоціації підприємств легкої промисловості. Я прошу колег підтримати даний законопроект.
Дякую, дякую. Питань нема, це - скорочена процедура. Сідайте, будь ласка. Питань немає. Так, у нас записалися на виступи Кармазін, Гірник, Рудьковський, Семенюк. Будь ласка, Кармазін, гірник. Будь ласка, Терещук Сергій Миколайович, хвилинку, думку комітету.
Шановні колеги, я розумію, що у багатьох виникли питання стосовно запропонованого законопроекту. Ми на комітеті теж довго дискутували, але все-таки прийняли рішення підтримати законопроект нашого колеги Васюнника. Існуюча система оподаткування або мито, яке сьогодні у нас прийнято в державі, жодна копійка не поступила. Є у нас різні канали - вільні економічні зони, давальницька сировина і міждержавні угоди. Тому сьогодні ті товаровиробники, які продають худобу, які продають шкури, якраз вони саме не користуються. Це все використовують фірми, трейдери, ті, які знають, як найти обхідні шляхи. Через це ми на комітеті одностайно вирішили підтримати зазначений законопроект.
Дякую, сідайте, будь ласка. Так, Кармазмін і Гірник. Гірник передає слово Кармазіну, тому дві хвилини, будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Любий законопроект витікає з того аналізу, який ми можемо зробити, і, вивчивши географічну структуру експорту шкірсировини великої рогатої худоби за минулі роки. Я хочу звернути вашу увагу, що на першому місті йде Литва - 15177 тонн, далі Молдова, вполовину менше - 8822, потім тільки Латвія - 862, Італія ще - 5339. Я, звісно, хотів би, щоб уряд Януковича, ну, взагалі український уряд розвивав власне виробництво, а не за копійки відправляв шкіри на експорт. Разом з тим я хотів би зараз сказати щодо. це я привів дані, які є по аналітиці. Я вважаю, що законопроект, який зараз розглядається, має бути підтриманий в принципі, але не в тих ставках, які визначені. Я абсолютно погоджують з Науково-експертним управлінням, яке вважає, що адвалерну частину діючої ставки експортного мита на поставки шкур великої рогатої худоби можна було б знизити до 17 відсотків. І це якраз достатньо для тої мети, яку пропонував автор і про яку говорив комітет. Але не робити її 10 відсотків. Тобто 17 - це було б дуже хороше по підрахунках економістів. І я хотів би, щоб ми, незважаючи на те, що Україна знаходиться на шляху вступу до Світової організації торгівлі, чітко дивилися, де є національні інтереси України. І саме тому я хотів би, щоб в другому читанні пропозиція щодо зобов’язання Кабінету Міністрів України у трьохмісячний термін вжити відповідних заходів щодо вилучення з режиму вільної торгівлі шкір великої рогатої худоби шляхом підписання відповідних протоколів до угод про вільну торгівлю, укладених Україною з Литвою, Латвією, Естонією, Молдовою і Росією, була трішечки доопрацьована. І от з огляду на це, я хочу звернути увагу, Адаме Івановичу і народні депутати, шановні колеги, на те, як ми ратифікуємо ці угоди про вільну торгівлю. Ми ж їх ратифікуємо, а потім думаємо, потім бачимо про наслідки. То давайте прораховувати це, давайте зробимо кримінологічну експертизу наслідків тих законопроектів, які ми робимо. Ми цього не робимо. Я вам зараз показав цифри, до чого довели угоди про вільну торгівлю. Вони згубні для України. Згубні для національних інтересів. Тому треба прийняти цей закон в першому читанні. Потім написати ставку 17 чи я не знаю чи 20 вам дозволять, ну як ще там з урядом треба порадитися, і потім визначитись щодо скасування цих договорів про вільну торгівлю як таких, що шкодять державі Україна. Дякую вам за увагу.
Дякую. Так, будь ласка, мікрофон з місця Гірника. Потім Рудьковського мікрофон з місця.
Адаме Івановичу! Шановні колеги, я розумію, що ви, Адаме Івановичу, великий жартівник, але ви вже не вперше обмежуєте мої депутатські права. Я також умію жартувати і тому попереджую, що якщо вони будуть далі обмежуватися, то я поставлю питання перед Регламентним комітетом про відсторонення вас від головування на сесії. А щодо законопроекту. Пропоную підтримати. Це є приклад економічного підходу до вирішення проблеми з тим, щоб ми дійсно одержали економічним шляхом поповнення нашого бюджету. Дякую
Дякую. Але треба ставити не перед Регламентним комітетом, а перед сесією питання. будь ласка, Рудьковський.
По-перше, шановні народні депутати, цей законопроект спробували "протягнути" в обхід Комітету фінансів і банківської діяльності. І ми, соціалісти, категорично виступаємо проти того, щоб на сьогоднішній день знову почали вивозити живу худобу замість того, щоб вивозити шкіру. Ми вважаємо, що це чисто лобіський законопроект. Влада на сьогоднішній день і так по-живому здирає із людей шкуру. Так ми хочемо ще з цього й податки знімати? Я вважаю, що це є неприпустимо розглядати взагалі це питання у Верховній Раді. Я не розумію, як наші колеги, які доповідають цей закон, завжди керуються рішеннями МВФ і Світового банку, а вносять подібні законопроекти. Я не знаю, якою шкурою тут попахує. Спасибі. Я пропоную сьогодні цей законопроект не голосувати, а взагалі до цього питання, як і до лазерних дисків більше ніколи у сесійній залі не повертатися. Потрібно конкурувати і підтримувати власного виробника не шляхом введення обмежень, а шляхом реальної підтримки сільськогосподарського виробника і легкої промисловості.
Будь ласка, з місця Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії України. Шановні колеги, 1995 році, коли приймався цей законопроект я була автором цього документу. В першу чергу хочу сказати для тих, хто говорить про те, що вивозять через вільні економічні зони, а тепер будуть вивозити селяни самі. Давайте подумаємо, чи можна корабель сьогодні дядько з села Зачепилівки організувати і відвезти шкуру в Ліван? Ніколи. Цей законопроект, в сесійній залі його відміна на протязі 1998-2002 року вносився на відміну 21 раз. І все тільки по одній вимозі і, Світовий банк і МВС писав: відмініть, бо воно заважає комусь створювати робочі місця. Якщо ми це сьогодні хочемо, то давайте відмінимо цей механізм регулювання, який дає можливість у першу чергу не вивозити молодняк, не вивозити племінну худобу, а є механізмом регулювання для того, щоб зберегти наше поголів’я, щоб потім не шукати десь за кордоном. Друге. Це дає можливість забезпечення нашій легкій промисловості робочим.
Будь ласка, Черняк з місця.
Шановні колеги, цей законопроект вирішує дві проблеми, які існують у нашому експорті взагалі і в експорті шкіряної сировини, зокрема перша це надходження коштів до Державного бюджету від кожної шкури. І друге. Уникнення реекспорту сировини. У зв’язку з тим, що цей законопроект вирішує ці дві проблеми, я вважаю за доцільне його прийняття. Дякую.
Будь ласка, Васюник, одна хвилина.
Шановні колеги, я вважаю позицію чи репліку колеги Рудьковського не зовсім коректною, тому я хотів би відповісти пану Рудьковському. Я керувався і керуюся, в тому числі в законотворчій діяльності, не емоційним, не лобістським підходом, а професійним. Я навів професійні цифри, які показують, що ми вводимо себе і інших в облуду. Це перше. Друге. Я хочу вам доповісти, що протягом півроку цей закон ішов паралельно із законом Кабінету Міністрів, який передбачав скасування експортного мита. Я переконував Кабінет Міністрів і Кабінет Міністрів зняв. Так що я прошу ще раз підтримати цей закон, і я, і Комітет з аграрної політики, я як автор гарантую, що на друге читання буде внесена ставка мита в розмірі 20 відсотків, що є абсолютно економічно обгрунтовано. Дякую.
Так, шановні колеги, обговорення завершено. Репліками обмінялися. Я ставлю на голосування в першому читанні за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо мита на експорт шкірсировини. Реєстраційний номер 3483. [[18:17:05]] За-104 Рішення не прийнято. Проект відхилено. Шановні колеги, на цьому вечірнє засідання оголошується закритим. Початок роботи завтра о 10-й годині.