[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 2. rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte a 2023. július 3-a és július 7e közötti időszakra. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhették. Tisztelt Ház! Sokadjára is szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem: Géczi József Alajos volt képviselőtársunk életének 74. évében elhunyt. Géczi József Alajos, az MSZP egykori politikusa, első alkalommal 1991-ben a párt országos listájáról jutott be az Országgyűlésbe. Később Csongrád megye 2. számú választókerületében egyéni jelöltként, illetve Csongrád megye területi listájáról szerzett mandátumot. 2010-ig öt cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Mezőgazdasági Bizottság, a Kisebbségi és Vallásügyi Bizottság, az Önkormányzati Bizottság és a Nemzetbiztonsági Bizottság tagja, illetve a Mentelmi, Összeférhetetlenségi és Mandátumvizsgáló Bizottság elnöke volt. Politikusi pályája mellett a Szegedi Tudományegyetem címzetes egyetemi docense volt. 2020-ban Szeged Város Közgyűlése Pro Urbe-díjjal tüntette ki. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A jelenlévők egyperces néma felállással tisztelegnek az elhunyt emléke előtt.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, az LMP-frakcióvezetője. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Most vagyunk a tavaszi ülésszak utolsó napjaiban: ilyenkor a politika szabályai szerint általában vannak felszólalások, ahol mindenki benevez valami jelzőhalmozási versenybe, esetleg az ellenfeleit különböző módon becsmérli, és ilyen gyújtó hangú beszédeket szoktak mondani, amelyek növelik a magyar politikai megosztottságot. Úgy is össze lehetne foglalni, hogy minden törzsfőnök minden médiahírben olyan gyújtósfát lát, amivel a saját táborának a tüzét tudja melegíteni. Ha belegondolunk abba, hogy az elmúlt ülésszakban mik történtek, hiába próbált bárki bármilyen érdemi vitát generálni, alapvetően nem tudtunk érdemben számot tartani a választópolgárok figyelmére. Talán a leglátványosabban az a színház, ami itt folyik, az ott látszott, amikor az Európai Unió és Magyarország viszonyáról van szó. Itt nagyon egyértelmű a kotta, nagyon melodramatikusak a szereplők, mindenki pontosan tudja, hogy melyik epizód mikor következik, és melyik évadzárón mit kell mondani. Általában az ilyenek úgy kezdődnek, hogy egy nyugat-európai EU-s politikus mond valami kritikusat az Orbán-kormányra, ezt az ő saját mainstream sajtója megírja, neki ez belpolitikailag jó, valamelyik államtitkár, aki itt ül, mond valami nagyon erőset, kiad egy közleményt, amelyben szerepel az a szó, hogy szuverenitás, utána ennek az országnak egy vállalata bejön Magyarországra, és kiderül, hogy nem fizet adót. Ezt követően Orbán Balázs megfogalmazza az elmúlt kétszáz év politikai gondolkodásának a legalapvetőbb közhelyét, elmondja, hogy a világrend változik ugye, mikor volt, hogy a világrend nem változott , ezt követően a magyar miniszterelnök kimegy, szabadságharcot folytat, a szabadságharc keretében mindent megvétóz, ami a német multiknak rossz. Utána a liberálisainknak az éppen aktuális vezetője elmondja, hogy bármilyen magyar ellátórendszernek bármilyen problémája van, azt az Európai Bizottság meg tudja oldani. Közben az Európai Bizottság kijelenti, hogy semmi esetre sem támogatja azt, hogy az Európai Unióban nőjön az újraelosztás, hogy az Európai Unióban szociális jogok legyenek, és a végén jön az apoteózis, a végső elterelés: Orbán Viktor kirak egy képet, hogy Chuck Norris jó, a gender rossz. Ez az a jellegű vita, ami ebben az Országgyűlésben zajlott az elmúlt időszakban, ami azért rossz, mert lehetne olyan dolgokról beszélni, amik fontosak. Szerintem pártpolitikai hovatartozástól függetlenül mindannyian látjuk azt, hogy a multinacionális vállalatoknak egyre nagyobb befolyásuk van az életünkre, hogy olyan algoritmuson keresztül irányítják a világot, amire nincs ráhatásunk. Látjuk azt, hogy a természet és az ember viszonya felborult, látjuk azt, hogy ennek milyen következményei vannak. [[13.10]] Valójában azt is látjuk, hogy az embereknek a saját lakóhelyükön lévő dolgokba nincs már beleszólása. Ez csak részben az Orbán-kormány hibája, de jelentős részben az ő hibájuk is, hiszen a központosítással elvették azt a lehetőséget, hogy erről döntsenek, de hibája a globalizációnak is. Összességében azokról a kérdésekről nem tudunk beszélni, amik valójában itt az embereket érdeklik. Van egy érdemleges vita szerintem arról, hogy mi az Országgyűlés feladata. Nálam sokkal értelmesebb emberek elég jó gondolatokat írtak már erről. Talán itt a legnagyobb probléma az, hogy sokan azt gondolják, hogy ennek az Országgyűlésnek a feladata a világ sorsának alakítása. Én ezzel kapcsolatban Madách Imrét szeretném idézni, aki azt mondja: „Nem a kakas szavára kezd virradni. De a kakas kiált, mert hogy virrad.” Véleményem szerint tehát nem az Országgyűlés feladata alakítani a világ sorsát; nekünk az a feladatunk, hogy a világ alakulását vizsgáljuk, hogy el tudjuk dönteni, mi fontos, és mi nem, és utána arról beszéljünk, ami fontos, és arról meg ne beszéljünk, ami nem fontos. Véleményem szerint a választópolgárok jelentős része egyet fog velem abban érteni, hogy ennek a disztinkciónak a meghozatalában ez az Országgyűlés ebben az ülésszakban tragikusan végzett. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Menczer Tamás államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön egy izgalmas felszólalást ígért, és valóban érdekes volt. Hadd kezdjem azzal, hogy erről a négy percről, amit itt összefoglalt, tulajdonképpen egyébként hosszasan lehetne beszélgetni, és az sem kizárt, hogy bizonyos pontokon egyet is értenénk, azonban én talán nem lepem meg fölfedeztem olyanokat is, amelyekben nem értünk egyet, és bár ön talán a párbeszédet és ilyesmiket is hiányol, szerintem az is fontos, hogy olyan dolgokról beszéljünk, mert az is előrevihet, sőt előrevisz, amelyekben adott esetben nem értünk egyet. Ön azt fogalmazta meg, ha jól értettem, komoly intellektuális munkát igényelt a felszólalásának a követése kétségkívül, de ha jól értettem, ön azt mondta, hogy az Országgyűlés nem végezte jól a munkáját, mert olyan dolgokról beszélt, amelyek a magyar embereket nem érdeklik. Nem értek önnel egyet ebben a kérdésben. Ha abból indulunk ki, hogy a politikának, a magyar politikusoknak, a pártoknak, a kormánynak és a parlamentnek az a feladata, hogy definiálja azt, hogy mi érdekli a magyar embereket, sőt mi a magyar érdek, és aztán ezzel foglalkozzon, akkor ebben egyetértünk. Ha ön azt mondja, hogy nem foglalkoztunk azzal, ami a magyar embereket érdekli, és ami a magyar érdek szerint helyes, akkor tisztelettel arra kell kérnem, hogy a kritikáját szorítsa a baloldalra, ugyanis a kormány és a kormánypártok nemcsak az elmúlt hónapokban, hanem az elmúlt több mint egy évtizedben, sőt azt megelőzően is értelemszerűen azzal foglalkoztak, sok ezerszer el is mondtuk, hogy számunkra a legfontosabb a magyar érdek, a magyar emberek érdeke. Hogy az micsoda, ezt helyesen kell definiálni békeidőben is, különösen háborús időkben, és aztán ezekért az érdekekért ki kell állni, a magyar emberek érdekeit meg kell védeni minden körülmények között, függetlenül attól, hogy éppen kívülről mekkora nyomás nehezedik ránk. És hogy mi is érdekli a magyar embereket, és miért nem értek egyet önnel, tisztelt frakcióvezető úr, hát, azért, mert az elmúlt időszakban és években a válságok követik egymást, sőt válságok jelennek meg egymással párhuzamosan. 1. Bevándorlás. Én nem gondolom, hogy a magyar embereket a bevándorlás nem érdekli. Nem gondolom, hogy nincs hatással az országunk, sőt a kontinensünk életére. Ha visszaemlékszünk a 2015-ös képekre, arra, hogy 400 ezer ember masírozott keresztül Magyarországon, semmilyen törvényt, se magyart, se nemzetközit nem tartottak be, ha visszaemlékezünk a terrortámadásokra, ha megnézzük, hogy mi van Franciaországban, fél Franciaország lángokban ég ezekben a napokban, akkor nem gondolom, hogy a migráció nem fontos téma. Azt sem gondolom, hogy nem foglalkoztunk vele, és azt sem gondolom, hogy a kormány nem definiálta helyesen, hogy ezzel foglalkozni kell. Megfordítva: helyesen definiáltuk, és helyesen tűztük ki a célt: a magyar emberek érdekét, életét, biztonságát meg kell védeni. Migráció ez most is az asztalon van, mint ezt ön is tudhatja, sőt újra kötelező kvóta van az asztalon, elosztás van az asztalon, ilyen javaslatok, és mondom még egyszer, a nyugat-európai események jól mutatják, hogy mekkora veszélyt jelent a migráció, hogy nem megy az együttélés, hogy milyen párhuzamos társadalmak alakulnak ki, hogy mennyire növeli ez a bűnözés kockázatát, és azt is tudjuk, hogy a terrortámadások kockázatát mennyire növeli a bevándorlás. Aztán jött a koronavírus. A koronavírusnál világos volt a vakcina fontossága. Itt is szerintem egyetérthetünk abban, hogy az embereket érdekelte, hogyne érdekelte volna. Az is világos volt, hogy vakcina, oltás nélkül nem tudunk eredményesen harcolni a koronavírus ellen. Itt a kormány és a kormánypártok oltáspárti álláspontot foglaltak el; sajnálatos módon a baloldali pártokról ez nem volt elmondható. Aztán itt van a háború. Szerintem nem lehet azt állítani, hogy a háború az embereket nem érdekli, tisztelt frakcióvezető úr, és éppen ezért fogalmaztuk meg azt, hogy a magyar emberek érdeke a béke, az azonnali tűzszünet, béketárgyalások, mert életet menteni csak így lehet. Mi itt vagyunk a szomszédban, egymillió embert már befogadtunk, kárpátaljai magyarokon próbálunk segíteni, és segítünk is, sőt az oroszok és az ukránok mellett magyarok halnak meg ebben a háborúban, ezt el szokták felejteni. Tehát pontosan tudjuk, hogy milyen súlyos a helyzet, és ha eszkaláció történik, akkor az itt, a szomszédban fog először történni, ezért kell béke és azonnali tűzszünet. És még a szankciókról is hadd mondjak néhány szót, mert a háború és szankciók energiaár-emelkedést és inflációt okoztak. Azt sem gondolom, hogy ez nem érdekli a magyar embereket. Épp ellenkezőleg gondolom, szerintem érdekli őket, és éppen ezért mondtuk azt, hogy a káros szankciókat mindenekelőtt az energetika területén meg kell szüntetni, ezekkel szembe kell menni, azért, hogy a káros hatásaikat csökkenteni tudjuk, hogy az életszínvonalat meg tudjuk őrizni, és a magyar emberek életét meg tudjuk védeni. Tehát számos olyan fontos kérdés van, amikről beszéltünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Az meg, kellő tisztelettel, marhaság, hogy aki idejön, az nem fizet adót, bármilyen beruházásról van szó. Az meg a munkahelyek megőrzése és számos gazdasági ok miatt fontos, hogy a beruházásokat ide kell hozni. Tehát nem értünk egyet, de ettől még beszélgessünk a továbbiakban is erről. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Most Tordai Bencének adom meg a szót. [[13.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A 2010-es évek közepén a kiábrándulófélben lévő fideszes szavazók között volt egy mondás, hogy lopnak, lopnak, de legalább kormányozni tudnak. Nem tudom, maguk hogy vannak vele, de én már hosszú évek óta nem hallottam ezt a mondást, mert lopni még mindig lopnak, de most már kormányozni sem tudnak. Az első tagmondat illusztrációjaképpen csak néhány hír a közeli napokból, hetekből. Az Orbán család sikeresen elérte a mi lábunkon állva a 100 milliárd forintos családi vagyont, önök pedig most kezdenek itt a parlamentben tárgyalni egy törvényt, amely ingyenesen ad át sok milliárdért felújított kastélyokat a haverjaiknak. Tehát a lopás jól megy, a kormányzás viszont nagyon-nagyon kevéssé. Egy konkrét példát szeretnék kiemelni, amire Jávor Benedek, a Párbeszéd-Zöldek európai parlamenti listavezetője hívta fel a figyelmet a hétvégén, s ami talán még nem kapott elég figyelmet. De azért néhány felsorolásszerű említés még megelőzi ezt, hogy mennyire megy jól a kormányzás. Éppen lemond a jó miniszter asszony, miközben a helyettese nevével fémjelzett per folyik. Egy hatalmas korrupciós botrány a Völner-Schadl-Rogán-ügy, Varga Judit pedig pont most találta alkalmasnak a pillanatot a lemondása benyújtására. De hát, miközben a bosszútörvény körül sem csitulnak az indulatok, a közoktatás második embere szintén lemondott. Maruzsa államtitkár helyettese láthatólag már nem adja a nevét ahhoz a botrányhoz, amit maguk az oktatáspolitikában művelnek. De lefejezték a saját maguk által kinevezett vezetőket is például a hadsereg élén, sőt egy olyan tisztogatási hullám zajlik ott, ami után Sztálin is megnyalná a tíz ujját, de az OGYÉI főigazgatóját is leváltották. Tehát hogy a kormányzás mennyire áll stabil lábakon, azt látjuk. De nézzük, hogy mi a helyzet az uniós fronton, mert Orbán Viktor már láthatólag nem nagyon figyel oda a belpolitikai ügyekre, untatják ezek a fejlemények, ő külföldön harcol. Hazahozzae az uniós pénzt? Nem! Monde mindenféle nonszensz dolgokat, hogy hova tűnt úgymond a magyarok pénze? Mond, és egyből meg is cáfolják őket, így aztán bolondot csinál magából. S közben közvetlenül vesztesei például a magyar diákok, oktatók, kutatók annak, hogy kiderült, már most nyáron sem lesz több Erasmus+ és Horizont-program, amiben ők részt vehetnének. De menjünk tovább! A költségvetésről is most szavazunk, egy olyan költségvetésről, amely egyértelműen a megszorítás költségvetése, hiszen minden fontos társadalmi alrendszerre kevesebb pénz jut reálértékben, mint idén vagy tavaly, nem is beszélve a GDP-arányos költségekről 2010-hez képest. S olyan ikonikus támogatási formákat is felére vagy akár harmadára vágnak vissza, mint a CSOK vagy a babaváró hitel, amiből az érintettek nagy részét kizárják. És hasonló a helyzet, ha mondjuk, a hulladékgazdálkodás átrajzolása körüli botrányokat nézzük. Július 1-jén egy teljesen kontár módon összerakott és korrupt rendszert vezetnek be, aminek megint csak a magyar emberek isszák meg a levét. De talán a legfontosabb a mai témánk szempontjából, hogy a zöldügyekben mit sikerült tenni. Hát, betartatni a törvényeket biztosan nem, hiába jönnek ide tucatszámra most már az akkumulátorgyárak. Állítólag ha Magyarországra jönnek, be kell tartaniuk a törvényeinket. Na, ez nem sikerül sem Bátonyterenyén, sem máshol, de a NER-es vállalkozókkal egy bányanyitáskor Recsken sem sikerül betartatni a törvényeket. A nemzeti energia- és klímatervet pedig, amiről végső soron beszélni szeretnék, mikor kellett volna leadni, kedves államtitkár hölgyek és urak? Június 30-án volt az EU rendeletében meghatározott határideje ennek a leadásnak, de önöknek nem sikerült az egyik legfontosabb stratégiai dokumentum felülvizsgálatát elkészíteni és benyújtani az Európai Bizottságnak. Önöknél még július 7-éig véleményezni lehet Magyarország energia- és klímatervét, ami egyébként szakmailag egy rettentően hitvány, pocsék, csapnivaló munka. Egyrészt nagyon kevéssé ambiciózus terveket fogalmaz meg, de még azokat sem sikerül alátámasztani a konkrét intézkedésekkel. Nem beszél az igazságos zöldátmenetről, az energiaszegénység kezeléséről, nem beszél arról, hogy hogyan függetlenednénk Oroszországtól, sőt az Oroszországnak való kitettségünket gyakorlatilag meg sem említi. Újraindít gázüzemű erőműveket, növeli az orosz gázszállításokat, és semmilyen érdemi energiafüggetlenségi lépést nem tartalmaz. Mélyen hallgat arról, hogy az akkumulátorgyárak miatt növekszik Magyarország energiaigénye, nem közelebb, hanem távolabb kerülünk a céloktól. Tehát egy szakmailag elégtelen, ámde cserébe késve benyújtott dokumentumot sikerül a magyar energia- és klímapolitikával kapcsolatban előállítani, ha sikerül egyáltalán. Egyértelmű, hogy ez a kormányzat szégyene. A Fidesz zöldpolitikája megbukott, közpolitikai értelemben önök elégtelent kapnak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Hát, elég sok témát érintett. Hogy egy kormány milyen érdemjegyet kap, azt minden esetben a választók döntik el, tavaly is így volt, meg is adták az érdemjegyet nekünk is és önöknek is. Ami a klímavédelmet illeti: szeretném biztosítani arról, hogy a kormány és a kormánypártok elkötelezettek a klímavédelem ügyében. Minden kötelezettségünknek eleget fogunk tenni. A cél az, hogy úgy mérsékeljük a környezetre nehezedő terheket, hogy közben nem rontjuk a magyar gazdaság versenyképességét, és nem teszünk sokkal nagyobb terheket a magyar családok vállára. Ez utóbbi egy olyan szempont, amellyel önök nem nagyon szoktak foglalkozni. Ami a függőség kérdését illeti: sokszor beszéltünk már arról, hogy hogyan csökkentette ez a kormány az egyoldalú függőséget, milyen lépéseket tett. Interkonnektorokat épített, a cseppfolyós gázra vonatkozó szerződést is megkötött, egyébként elsőként, visszavásárolta a tárolókat, és ami épp ennyire fontos, jobban építünk a megújuló energiára, azon belül is a napenergiára, amelynek a részaránya egyébként 1 százalék alatt volt még a kormányzás kezdetén, hogy aztán most már az uniós élmezőnyben találjuk magunkat, és ez nem a semmiből következett be. Ami az oktatás kérdését illeti: azt várom már nagyon azért is, mert lesz egy szavazás ezen a héten , hogy azon túl, hogy általános lózungokat mondanak az oktatással kapcsolatban, egyetlenegy konkrét javaslatot tegyenek már, vagy mondják meg, hogy melyik javaslat nem tetszik. Az a javaslat nem tetszik, hogy aki többet foglalkozik a tanulókkal, az több bért kaphasson? Vagy az a javaslat nem tetszik, hogy végre a jogi keretek is meglegyenek a béremeléshez, vagy csupán annyi a baja, hogy ön is nagyon jól tudja, hogy be fog következni az a nagyobb arányú béremelés, ha megérkeznek az uniós pénzek, miközben önök azért kampányolnak, hogy ezek ne érkezzenek meg? Nem tudom, hogy mi a pontos problémájuk. Egy dolgot tudok, hogy egyetlenegy alkalommal sem hoznak konkrét javaslatokat az általános lózungokon kívül. Ami még az uniós forrásokat illeti: arra azért szeretném felhívni a figyelmét, hogy miközben önök számonkérik a kormányt, hogy miért nincsenek itt az uniós források, más alkalommal, akár interjúkban bevallják, hogy ott ülnek azoknál az asztaloknál, ahol olyan feltételeket támasztanak Magyarországgal szemben, amelyek önök szerint betarthatatlanok. Erről nyilatkozott például Gyurcsány Ferenc. Hogy aztán a másik politikusuk, Donáth Anna kiálljon egy sajtótájékoztatóra és azt mondja, hogy újabb feltételeket kellene támasztania Brüsszelnek. Ezek után idejönni, hogy hol vannak az uniós pénzek, rendkívül arcpirító, képviselő úr. S ha már itt vagyunk, akkor szeretnék még egy dolgot felhozni. Egyre többet tudunk arról, hogy az önök főpolgármestere nagyon csúnya ügybe keveredett. Az sem kizárt, hogy belekeverték, de a végeredmény szempontjából ez mindegy is. Egy jelentés szerint félmilliárdot toltak Karácsony Gergely mozgalmába pár alkalommal, összesen 506 milliót, és az összeg jelentős részét külföldi valutában fizették be; illetve fizette be egyetlen ember, aki egy baloldali önkormányzati képviselő. Azt állítják, hogy adománygyűjtő ládikák tartalma jelent meg a számlákon. Hát persze, adománygyűjtő ládikák! Szóval, itt valami nagyon nem stimmel. Mert az mennyire életszerű vajon, hogy amikor már a legtöbb adományozás utalással történik, akkor adománygyűjtő ládikákban gyűjtenek össze félmilliárdot javarészt külföldi valutában? Mennyire életszerű ez?! [[Vitályos Eszter: Szégyen! Szégyen! Rétvári Bence: A nokiás dobozok után jönnek a gyűjtőládák!]] Mennyire valószínű az, hogy egy olyan párthoz kötődő mozgalom kapott a nagy semmiből félmilliárd forintot, amely a támogatottságát tekintve az 1 százalék körül sántikál, vagy még ott sem. Ez kevéssé valószínű! Sokkal valószínűbb, hogy az egész a dollárbotrány egyik leágazása, amelynek lényege, hogy önök milliárdos nagyságrendben kaptak támogatást külföldről; látjuk is a politikájukon. Más esetekben egyébként azt mondanánk, teljességgel kizárt, hogy Karácsony Gergely ne tudott volna erről, de a főpolgármester esetében az a helyzet, hogy még ez is lehetséges, az is lehet, hogy belekeverték. Mint ahogy eladták volna alóla a Városházát úgy, hogy lehet, hogy fel sem tűnt volna neki, s mint ahogy a DK más ügyekben is kiszervezi alóla az irányítást. Egy biztos, válaszokat várunk arra, hogy honnan van a félmilliárdos támogatás. Mindaddig, amíg nem kapunk erre választ, egyre erősebben él a gyanú, hogy egy jól kitervelt beavatkozási és pénzmosási akcióról van szó. A részleteket még nem ismerjük, de így már értjük, hogy miért folytatnak folyamatosan országellenes politikát. Azt gondoljuk, hogy Magyarország ennél jobb baloldalt érdemelne, egy olyan baloldalt, amely képes megállni pénzügyi értelemben és tartalmi értelemben is a saját lábán, és nem külföldről várja a pénzt, tanácsot és eligazítást. Nem tudjuk, hogy mikor jutnak el ide, addig is állapítsuk meg a következőket: 506 millió forint, 19 befizetés és egy elbukott választás. Azt nem tudni, hogy honnan jött az összeg, de azt igen, hogy Budapest kasszája közben kiürült. Jó lenne, ha ezzel kapcsolatban is adnának válaszokat. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]]
Most Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője következik. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Én annyira izgalmas és érdekfeszítő felszólalással nem tudok szolgálni, ámbátor igencsak érdekes lesz, hiszen beszélhetnénk most sok mindenről, háborúról, beszélhetnénk uniós forrásokról, költségvetésről, inflációról, egészségügyről, oktatásról, rendvédelemről, honvédségről vagy ezek hiányáról, élelmiszer- vagy energiaválságról és a nemzetgazdaság totális hiányáról és csődjéről, és ez utóbbinál szeretném majd átkötni itt önök előtt azt a témát, amivel én készültem. Az idő múlik, a dolgok változnak úgy látszik, hogy a mi értékrendünk és a mi álláspontunk az, ami nem változik , és engedjék meg, hogy egy idézettel kezdjem! „Jóvátehetetlen károkat okoz a tokaj-hegyaljai történelmi borvidéknek, ha megvalósul a Monokon építendő, használt akkumulátorokat feldolgozó üzem” szögezi le az Országgyűlés Európai Ügyek Bizottságának elnöke nyilatkozatában. [[Dr. Lukács László György: 2008. október, lakossági fórum!]] Véleménye szerint ugyanis a beruházás jelentősen csökkenti a tokaji borvidék versenyképességét hazánk európai uniós tagsága esetén. Történelmi borvidékünk olyan óriási hátrányt szenvedne a tervezett üzem miatt, hogy azt a későbbiekben nem lehetne jóvátenni. Az akkumulátorfeldolgozó több kárt okozna, mint amennyi hasznot hajtana azáltal, hogy munkahelyet teremt a munkanélküliség által sújtott környéken. Ezt egészen pontosan 25 évvel ezelőtt az önök miniszterelnöke, Orbán Viktor nyilatkozta, és most mégis azt láthatjuk, hogy nem Tokaj-Hegyaljáért kell aggódnunk, hanem egész Magyarországért, hiszen láthatjuk, hogy az a nemzetgazdasági stratégia és irány, amit önök lefektettek és amit önök szeretnének itt meghonosítani és nagyon úgy látszik, hogy hosszú távon terveznek , az azt gondolom, hogy ma is megállja a helyét, hogy nem a mi utunk, és egy zsákutcába vezető út. Hiszen már nemcsak Tokaj-Hegyaljáért kell aggódni, hanem az egész országért, mivel nagyon úgy néz ki, mint a népmesében, ahol „A kismalac és a farkasok” című történetben a farkas csak a hátsó lábával szeretne először bekéredzkedni a kismalachoz, most már úgy látjuk, hogy nem a hátsó láb, hanem az egész falka gyakorlatilag bent van, hiszen Magyarországon napi szintű egy újabb akkumulátorgyár építésének a bejelentése, ami azt gondolom, teljesen más értelmet nyer akkor, ha megvizsgáljuk, hogy miért épül közben egy Budapest-Belgrád vasútvonal, illetve miért szeretné Kína idetelepíteni a kontinens legnagyobb vegyi raktárát, ami éves szinten 2 millió egységkonténernyi, gyakorlatilag veszélyes anyagot szállítana ide Magyarországra és osztaná el a kontinens akkumulátorgyártó üzemei között. Mi azt gondoljuk, hogy ez egy merőben rossz irány, és a nemzetgazdaságot kéne építeni ahelyett, hogy ezeket a külföldi multikat tömjük ki pénzzel, és látom, hogy Dömötör államtitkár úr jól szórakozik valamin, hát én azt gondolom, hogy ne külföldről várja a baloldal a pénzt, ez igaz, viszont akkor talán a jelenlegi kormány… [[Dömötör Csaba közbeszól.]] Hát ön ezt mondta, és én leírtam, itt idézném. [[Dömötör Csaba közbeszól.]] Viszont ez igaz a jelenlegi kormányzatra is, hiszen ahogy látjuk, ahelyett, hogy az önálló nemzetgazdaságot építenék fel, külföldről várják a pénzt, hol az Európai Uniótól, hol pedig Kínától, most, jelen esetben inkább ez utóbbitól. Viszont azt láthatjuk, hogy ennek nagyon kemény ára lesz, amit valószínűleg a magyar emberek fognak megfizetni. És hogy át tudjuk kötni egy kicsit a számok világába, mondanék önöknek pár számot is, hiszen az elmúlt közel húsz év alatt nem volt akkora támogatás az iparszektorba gyakorlatilag csoportosítva, mint amit az elkövetkezendő években szeretne a magyar kormány az akkumulátorgyártásra fordítani. Hiszen ha azt a több mint 1000 milliárd forintnyi támogatást, amit az akkumulátorgyárak építéséhez és ezeknek a beruházásoknak a megvalósulásához fog nyújtani a magyar kormány a magyar adófizetők pénzéből, elosztjuk a létrehozott munkahelyek számával, akkor nagyon gyorsan megkapjuk, hogy közel 65 millió forintba került egyetlenegy munkahely megteremtése a magyar adófizetőknek. Ehhez már csak azt tenném hozzá, hogy ezek a munkahelyek nem is a magyar embereknek keletkeznek, hiszen látjuk, hogy most már nem munkanélküliség van, hanem munkaerőhiány szinte az egész országban, és nem a magyar embereknek csinálják ezeket a munkahelyeket, hanem látjuk, hogy harmadik-negyedik világbeli országokból érkező embereknek, amiről azt gondolom, hogy ha a migráció probléma és itt önök azt említették az előbbi válaszaikban , akkor a gazdasági migráció is ugyanekkora probléma, éppen ezért mi nem szeretnénk, ha Magyarország ezen az úton haladna tovább, hiszen így nagyon gyorsan ki lehet számolni a végét ennek a játéknak. És zárásként még egy nagyon bölcs idézet elhangzott, hogy lopnak, lopnak, de legalább kormányozni tudnak ez sajnos az elmúlt több mint három évtizedre igaz, de reméljük, egyszer lesz változás. Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Lukács László György: Elsöprő taps!]]
Fónagy János államtitkár úré a szó elnézést kérek, államtitkár úr, nem vettem észre a jelzést.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön történelmi távlatokkal kezdte, engedje meg, hogy én is azzal kezdjem! Ha végignéz Magyarország vagy végigpillant Magyarország akár elmúlt fél évszázadán, akár az elmúlt 30 évén vagy akár az elmúlt 10-12 évén, akkor látja azt, hogy a világ is változott, ezen belül Magyarország is változott, és mi is változtunk. És az nagyon jó, hogy így történt, mert azért úgy gondolom, mi több, meggyőződésem, hogy ennek az országnak alapvető érdeke, hogy a világgal együtt változzunk. Egészen más volt évtizedekkel ezelőtt egy-egy lehetséges fejlesztési irány meghatározása. Ebben az országban 50-60 évvel ezelőtt a műanyagban látták a jövőt, és ha megnézi a 30-40 vagy 50 évvel ezelőtti hirdetéseket, akkor azoknak a szellemi mondanivalója az volt, hogy a műanyag nem pótanyag, ma pedig az a bajunk, hogy a világ tele van műanyaggal, le nem bomló műanyagokkal, az óceánokban ott úsznak a reklámzacskók, s Magyarország is komoly kampányt folytat éppen az elmúlt napokban, hetekben az ellen, hogy a visszaváltható…, hogy a gyártói felelősség megnövekedjen, és műanyagokkal ne fertőzzék el, fertőzzük el a világot és saját országunkat és saját mindennapjainkat. Mindezzel a lehet hogy talán szélsőségesnek tűnő példámmal csak azt szeretném mondani, hogy nem lehet 20-30-40 évvel ezelőtti véleményekből kiindulni, és ezeket kivetíteni 2023-ra. Változik a világ, képviselő úr, változik Magyarország, és változunk mi is. Ami a jelenlegi irányokat illeti, itt engedje meg, hogy a rendelkezésemre álló időből néhány másodpercet arra fordítsak, hogy azért visszatérjek arra, hogy 2010-ben mi egy gyakorlatilag szinte háborús állapotokat megöröklő országot kaptunk vissza, a közszolgáltatások romokban voltak, az ország eladósodott, az önkormányzatok eladósodtak, a családok eladósodtak, nem volt pénz, és tényleg napi gondokkal küzdött mindenki. Ezek gyakorlatilag két-három év alatt helyreálltak; nem áldozatok nélkül, nem véletlenül, és azt is hozzá kell tennem, hogy nem a kormánynak a kizárólagos cselekvése miatt, hanem azért, mert ez az ország képes volt arra a teljesítményre, amelynek eredményeként mód volt arra, hogy az ország letudja az adósságszolgálatát, kiálljon a nagy nemzetközi bankok kényszere alól, az ország teljesítménye lehetőséget nyújtott arra, hogy a magyar költségvetés az önkormányzatoktól több mint 1300 milliárd forint adósságot átvállaljon, és ez az ország alkalmas volt arra, hogy nem kevés emberi nehézség vállalása mellett, de megszabadítsa a magyar családokat a devizacsapdából. Mindezt azért mondom, hogy kérem, hogy amikor ilyen sommásan megítéli a jelenlegi helyzetet, ezekre is legyen tekintettel. Arra, hogy Magyarország ipara ma merre fejlődik, és mit miért csinálunk, a világgazdaság ad magyarázatot. A világban, ma úgy néz ki, a motorizáció, a mobilizációs igény növekszik, és ennek az egyik jelentős eleme a gépjárműgyártás. Meg kell hogy mondjam, hogy én személy szerint is úgy voltam 20-30-40 évvel ezelőtt, amikor nekem Ózdon azt mondták, hogy ne a kohókat sajnáljam, és ne a 70-80-100 éves technológiát alkalmazó magyar acélgyártást akarjuk fenntartani, hanem vessük tekintetünket a gépjárműiparra, ami ugyan akkor nem az elektromos, hanem még a robbanómotoros ágazat felé ment, de már akkor is ezt mondták a nálamnál előbbre látó, elsősorban fejlesztőmérnökök. Ezt mondják ma is, Magyarország ebben teljesít, és ennek része a magyarországi gépjárműipar, és ennek a jövője a magyarországi akkumulátorgyártás. Úgyhogy ezeket, kérem, ön is támogassa. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót, a Jobbik részéről. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2030-ig a kormány bejelentése szerint nagyságrendileg félmillió fővel növelné a foglalkoztatottak számát, és bár nagyon sok vita folyt közöttünk arról, hogy mennyivel nőtt valójában a munkahelyek száma például nem látok más európai országot, ahol a közfoglalkoztatottakat a statisztika ideszámítaná , de örüljünk minden egyes létrejövő munkahelynek. Amivel viszont nagyon erős kérdőjelek jelenhetnek meg előttünk, az egy olyan kérdés, ami ezen munkaerő összetételét illeti. Nagyon örültem annak, amikor a gazdaságfejlesztési miniszter részéről elhangzott bizottsági ülésen, hogy elsősorban belső erőforrásból szeretnének munkaerőt toborozni, hiszen a Jobbik-Konzervatívok közössége évek óta mondja azt, hogy a magyar aktivitási rátával gondok vannak. Rengeteg olyan inaktív honfitársunk van, és nemcsak zsákfalvakba beszorulva, aki megfelelő ingyenes átképzéssel, a megfelelő segítséggel igenis hasznos munkát tudna folytatni Magyarországon, és talán nem sikerült a kormánynak feltárnia annak az okait, hogy ez miért nem következik be. Mégis azt látjuk, hogy a keleti országrészben, ahol az országos átlag a duplája a munkanélküliségi ráta, nem az inaktív honfitársakat kezdik ingyenes átképzési programokkal kapacitálni arra, hogy dolgozzanak, hanem vendégmunkások jelennek meg, először tízezrével, majd a későbbiekben százezres nagyságrendben, és ha így haladunk tovább, akkor ezen 500 ezres hiányzó munkaerőhányad egyre nagyobb részét fogják ők kitenni. Miért bocsátkozhatok ilyen jóslatba? Azért, államtitkár úr, mert túl vagyunk egy költségvetési vitán. Mi itt megfogalmaztuk nagyon sokszor, hogy szeretnénk látni az ingyenes átképzési programokat, hogy a magyar aktivitási rátát hozzuk mozgásba, ne a vendégmunkásimportot áramvonalasítsák vagy tegyék gördülékenyebbé, de ebben a költségvetésben érdemi hangsúlyozom: érdemi nyomát nem látjuk annak, hogy tömegesen próbálnák ingyenes átképzési programokkal mozgásba hozni azokat, akik vélhetően a szülőföldjükön akarnak boldogulni. Én elismerem, hogy mindannyiukat nem lehet mobilizálni, de ha egy százezres nagyságrendben lehet, már akkor is óriásit léptünk előre. Ezzel szemben azt látjuk, hogy legutóbb a hírekben az üllői Lenovo-gyár példája kapcsán merült fel, hogy bizony a hírek szerint ott is 150-200 magyart cseréltek le filippínó vendégmunkásokra, és a filippínó vendégmunkásokat elég beütni a Google-keresőbe, sorjáznak azok a hírek, ahol azok a multinacionális cégek, akiket önök a magyar adófizetők, a magyar családok adóforintjaiból támogatnak, tipikusan és jellemzően importálják a vendégmunkásokat. Lényegében mindegy, hogy melyik világrészről hogyan bár nyilván a beilleszkedés, a nyelvhasználat és a szocializáció tekintetében azért vannak nagy különbségek , de azt látjuk, hogy nem a magyar inaktív munkaerőt próbálják mobilizálni, hanem tömegesen és most már tízezres, százezres nagyságrendben hívják külföldről ezeket a munkavállalókat. Itt felmerül egy nagyon fontos filozófiai kérdés, és erre a Jobbik-Konzervatívok a „magyar kvóta” című javaslattal válaszolnak. Államtitkár úr számára elfogadhatóe, ha a magyar családok által befizetett adóforintokból olyan munkahelyeket támogatunk, ami nem magyar családokat gazdagít, nem magyar családok szülőföldön boldogulását szolgálja, hanem, mondjuk, filippínó családok otthon történő boldogulását? A helyzet az, hogy mi eltökéltek vagyunk amellett, hogy magyar adófizetők magyar munkahelyeket támogassanak, és a „magyar kvóta” javaslatunknak pontosan az a lényege, hogy vissza nem térítendő állami támogatást csak olyan cég kaphasson, amely vállalja, hogy legalább 90 százalékban EGT-n belüli ugye, az uniós szabályok által megfogalmazott módon , ebből következően tipikusan magyar munkavállalókat foglalkoztat. Mi úgy gondoljuk, hogy ezt a több száz milliárdos nagyságrendet, ami vissza nem térítendő támogatás formájában odamegy, csak akkor lehet egyáltalán tárgyalás- vagy vitaképessé tenni, ha garantáljuk, hogy ez magyar munkahelyeket hasznosít. Nem tudom, hogy végiggondoltáke, hogy ezeknek a multicégeknek mennyire számít az a több száz vagy ezer milliárdnyi vissza nem térítendő támogatás, azt látjuk, hogy ez a magyar költségvetéshez mérten rengeteg pénz. Viszont ezek a cégek évente, kétévente megtermelik ezt profit formájában, és egy nagyon szerény, nagyon visszafogott adózási hajlandóság mellett, jelentsük ki, tipikusan kitalicskázzák az országból. Mi nem hiszünk abban, hogy a magyar adófizetők adóforintjait ilyen vissza nem térítendő támogatásként ekkora fokban oda kellene adni ezeknek a multihálózatoknak, de ha már igen, akkor kikötjük azt, hogy ezek legalább 90 százalékban magyarokat foglalkoztassanak. A kérdésem lényege tehát egy mondatban összefoglalható, államtitkár úr: valljáke hozzánk hasonlóan, hogy a magyar adófizetők pénze kizárólag magyar munkahelyeket és így közvetve magyar családokat gazdagítson? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Ismét Fónagy János államtitkár úré a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy ismételten lehetőséget ad számomra, hogy a kormány álláspontját ebben az ügyben ismertessem. A kormány célja és nagyon remélem, hogy ezt ön sem vitatja , hogy az egyre erőteljesebb és egyre jelentősebb munkaerő-keresletet magyar munkaerővel töltse fel, elsősorban a magyar embereknek adjon munkát. A kormány ezért a magyar lakosság gazdasági aktivitásának növelésével, az ön által is említett inaktívak munkaerőpiacra történő bevonásával tervezi a minél erősebb munkaerő-keresletet kiegészíteni. Magyarországon ma 4,7 millió ember dolgozik. Ez az elmúlt évtizedeknek egy rekordszáma. Minimális az álláskeresők száma, és ennek a mintegy 300-350 ezer, jelenleg nyilvántartott álláskeresőnek egy része és ez minden társadalomban így van sajnos mentális, egészségi vagy egyéb állapota miatt nem alanya a munkaerőpiacnak. De gondolom, képviselő úr sem ezek bevonását szorgalmazza, hanem azoknak az inaktívaknak, akik képzéssel alkalmassá tehetők arra, hogy a magyar munkaerőpiacon keressenek és találjanak munkát. Mint említettem, az álláskeresők, az inaktívak, a 21 év alattiak, a 65 év felettiek, az alulfoglalkoztatottak és a kisgyermekes anyák között még mintegy 300 ezer főre tehető a rendelkezésre álló tartalék. A feladatunk tehát az, hogy a legtöbbjüket integráljuk a munkaerőpiacra. Milyen eszközöket alkalmazzunk erre? Engedje meg, hogy csak példaképpen és felsorolásképpen: a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat a munkaerőpiaci alkalmazkodás támogatásán keresztül elősegíti azoknak a foglalkoztatottaknak a képzési támogatását, akik a foglalkoztató alkalmazkodóképességét és termelőképességét javítják, támogatás nyújtható a képzésben részt vevő álláskeresőknek, és esetenként a csoportos létszámleépítésben érintetteknek. A támogatási cél a piaci igényekre való gyors reagálás. A GINOP Plusz program segítséget nyújt a munkaadóknak a termelékenység növelését elősegítő képzések támogatására, s a képzés idejére kieső munkavállalók bértámogatására, tehát a meglévő magyar munkaerő, a magyar munkavállalók termelékenységét, növelését elősegítő képzésekre. A munkaadók a kompetenciafejlesztés céljából a munkavégzés melletti képzés keretében vehetnek igénybe támogatást szakmai képzésre, információs és kommunikációs technológiákra irányuló képzésre, illetve nyelvi képzésre. Az ön által is emlegetett inaktívak képzését ugyancsak az egyik GINOP-program, a „Kisgyermeket nevelő szülők képzésének elősegítése, ösztöndíja és elhelyezkedésük támogatása” című program segíti, de az OFA Nonprofit Kft. támogatásával ’23 júniusában, tehát a közelmúltban elindult program előjelentkezési lehetőséget is biztosít. A kisgyermeket nevelő szülők számára mint a lehetséges bevonandó inaktívak egyik körének elektronikus távoktatási formában lebonyolítandó nyelvi és informatikai képzések és kapcsolódó szolgáltatások valósulnak meg. A szakképzési törvényeknek megfelelően a szakképzésben két alapszakma és egy szakképesítés elvégzése ingyenes. A képző intézmények ezt maximálisan kihasználva szerveznek alapképzéseket és megújító képzéseket, elsősorban felnőttek számára. [[13.50]] A vármegyék a munkaerőpiaci kereslet vonatkozásában megfelelően kiépített felnőttképzési és szakképzési intézményrendszert működtetnek. A munkaerőpiacon a legkeresettebb szakmák, szakképesítések oktatása, képzése a szakképzési centrumokban történik. A komplex felzárkózási képzések szervezése szintén egy nagyobb kört ölel fel. Tisztelt Képviselő Úr! Hosszasan tudom sorolni azokat a programokat, amelyek a magyar munkaerő, a magyar munkaerő-tartalék, az egyébként ma már valóban csak mérsékelten rendelkezésre álló magyar munkaerő-tartalék bevonására, aktivitására irányul, és lehetőséget ad arra, hogy a munkában részt vevők ebben továbbképezzék magukat. Ezt kérem, vegye figyelembe. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az MSZP részéről Kunhalmi Ágnes. Megadom a képviselő asszonynak a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A XVIII. kerület, Pestszentlőrinc-Pestszentimre egyéni országgyűlési képviselőjeként szólalok fel immár tehát nem oktatásügyben és nem másban, hanem a Soroksárra tervezett vegyi elosztó, depó ügyében. Nagyon sok levelet, megkeresést kaptam: bizony aggódnak a kerületiek, a XVIII. kerületiek, de a délpesti régióban nagyon-nagyon sok megkeresést kaptam azzal kapcsolatban, hogy nincsenek garanciák az önök kormányzása alatt arra, hogy azok a munkavédelmi, illetve környezeti szabályok, amelyek ma Magyarországon léteznek, azok valóban be lesznek tartva. Én azt gondolom, hogy ezek a lakosok joggal aggódnak, amikor leveleket küldenek. De még mielőtt elmondanám erről a véleményemet, azért azt érzékelni kell még mielőtt azzal jönnének, hogy az ellenzék nem érzékeli azt az ipari átalakulást, ami Németországot, az Európai Uniót autóipari gyártásban kényszerek közé szorítja, vagy ne érzékelnénk az energetikai függetlenségünket, amit az Európai Unió is szorgalmaz, nagyon jól tudjuk Magyarországon, hogy a németek nekünk kiemelt stratégiai partnereink, iparilag is, gazdaságilag is. Azt is tudjuk, hogy az autógyártásban, ahogy államtitkár úr az előbb fogalmazott, a robbanómotorokat át kell váltanunk, át kell alakítani elektromossá, tehát ezekkel teljesen tisztában vagyunk. Németország olyan nagy gazdasági partner, hogy 300 ezer ember dolgozik német vállalatoknál, csak az autóiparban 150 ezer, és igen, azt is tudjuk, hogy az Európai Uniónak van egy olyan közös célja, hogy függetlenedni kell az orosz energiától, ezért egyébként nagy árat fizetnek a németek is, a barnakőszénbányákat újra visszahozták. A lényeg a lényeg, hogy Magyarországnak is ebből ki kell vennie a részét, ezért felvetődik a kérdés: akkor mégis mi a probléma azokkal az akkumulátorgyárakkal, illetve elosztóval, illetve ártalmatlanítókkal, amiket önök idehoznak? Mégpedig az, hogy nagyon erőszakosan hozzák ide, és ezt a lakosok egyértelműen leírják a leveleikben, elmondják a választópolgárok a fogadóórán, erőszakkal akarják lenyomni a lakosság torkán, és bizony a másik, hogy erőszakos iparosítás történik Magyarországon. Nézzük először a környezetvédelmi terhelést! A zöldképviselő-társaim elmondták sok oldalról, én egy dologra hívnám fel a figyelmet, amire a lakosok is felhívták a figyelmet, mert ez borzolja a kedélyeket, hogy hiába mondja azt a kormány, hogy az Európai Unióval közel azonos szintű a magyar környezetvédelmi szabályozás ezen a területen, azt tapasztaljuk folyamatosan, hogy ezekben a gyárakban bagó kifizetni ezeket a pénzeket és bírságokat, és sokszor a kormány nem is tudja, és nem is akarja betartatni igazából ezeket a szabályokat. Ez az oka, hogy a távol-keleti cégeknek egyébként nagyon vonzó Magyarország. Sőt Bátonyterenyével kapcsolatban ki is mondta a kormányhivatal, az egyik állami hatóság, hogy ezeknek a bírságoknak valójában nincs visszatartó erejük, tehát itt probléma van. És még egy dolgot a környezetvédelem kapcsán: én azt gondolom, hogy most rákapcsolt a megújulóenergia-formák fejlesztésére az állam, de Matolcsynak abban igaza volt, hogy ha az elmúlt 10-13 évben valóban jobban foglalkoztak volna ezzel, akkor ma nem kellene ennyi mennyiségű és ilyen mennyiségű akkumulátorgyárat telepíteni Magyarországra. De az MSZP-nek mint szociáldemokrata pártnak az egyik legnagyobb baja, hogy nemcsak a környezetvédelmi szabályok nincsenek betartatva, de a munkaügyi, munkavédelmi szabályok sincsenek betartatva. Nem véletlen, hogy az MSZP a korábbi határozati javaslatát újra beadta a mai napon, amelyben világosan le van írva, hogy az állam és a munkáltató mellé a magyar dolgozók képviselőit is emeljék be a stratégiai partnerségi megállapodásokat megelőző tárgyalásokba, illetve ne hajthassanak végre létszámleépítést azok a vállalatok, amelyek állami támogatásokat kapnak. Kettő: ne akadályozzák, sőt írják elő a szakszervezet alapítását a stratégiai partnereknél. Három: nagyon fontosnak tartjuk, hogy joggal várható el sok milliárd forint adófizetői támogatásért cserébe, hogy a munkavállalók munkavédelmi és munkajogi biztonságot kapjanak. Négy: az MSZP úgy gondolja és támogassák ezen határozati javaslatunkat , hogy az a cég, amelyik súlyosan megsérti a munkaügyi, munkaegészségügyi, munkavédelmi előírásokat, két évre legyen eltiltható minden európai uniós és magyar támogatástól. Jó sok pénzt adnak a magyarok az adóforintokból azért, hogy ezek a cégek idejöjjenek. És végezetül: miért csak alacsony hozzáadott értéken szállunk be a piaci versenybe, és miért a termelési lánc legalján lépünk be folyamatosan az autógyártásba is? Ez a kérdés joggal merül fel. Az MSZP azt mondja, hogy nem így és nem ennyi akkumulátorgyárat kellene idehozni, és azt kérjük, hogy mind a környezetvédelmi, mind a munkaügyi szabályokat igenis az állam tartassa be, és ne erőszakkal nyomják le a magyar lakosság torkán ezeket az akkumulátorgyárakat. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Koncz Zsófia államtitkár asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Hadd kezdjem egy friss hírrel a válaszomat! Maroš Šefčovič, az Európai Bizottság alelnöke nemrég a következőképpen fogalmazott. Hangsúlyozta azt, hogy a versenyképes és fenntartható akkumulátorcella-gyártási értéklánc kialakításának rendkívül fontos szerepe van Európán belül. Úgy fogalmazott szó szerint, hogy az Európai Unió akkumulátorpiaca gyorsan növekszik, az akkumulátorok iránti kereslet az elkövetkező években várhatóan drasztikusan tovább növekszik majd mind a mobilitás, mind a tárolás terén, és versenytársaink is ezt a piacot célozzák meg. Ennek kapcsán az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy továbbra is egy egységes akkumulátor-ökoszisztémát építsen ki Európában, ezért hoztuk létre az Európai Akkumulátor Szövetséget, amely eddig több mint 180 milliárd eurónyi magánbefektetés elindítását segítette elő. Azt gondolom, hogy ebben az ügyben az Európai Bizottságnak és az önök európai szövetségeseinek elég egyértelmű az álláspontja, és az a helyzet, hogy korábban önök is máshogy nyilatkoztak ezzel kapcsolatban. Az elmúlt időszakban valamilyen furcsa helyzet által megváltozott az álláspontjuk. Szeretném felhívni a figyelmét képviselő asszonynak arra, hogy 2010-ben közel 12 százalékos volt a munkanélküliség. Most azért azt el kell ismerni, hogy rekord az, amit a foglalkoztatásban el tudtunk érni. 2008-ban, mondjuk, én éppen a középiskolában végeztem, és teljesen kilátástalan volt a fiatalok helyzete. [[Derültség a DK soraiban.]] Szerintem ebben semmilyen vicces dolog nincsen, azt gondolom, hogy önöknek és pont az itt mögöttem megérkezett volt miniszterelnöknek az volt a szavajárása, hogy el lehet menni külföldre. [[Kálmán Olga: Nem ezt mondta! Dr. Dömötör Csaba: Mit mondott?]] De, igen, ezt mondta, és az a helyzet, hogy…
Hölgyeim és Uraim! Nyugalom! Könyörgöm.
…abban az időben a középiskolások, egyetemisták számára teljesen kilátástalan volt a helyzet. Szerintem azt el kell ismerni, hogy ez a kormány egymillió munkahely létrehozását kitűzte célul, az, hogy ennyi munkahelyet létrehoztunk, szerintem egy hihetetlen siker és eredmény. [[Kálmán Olga: Azaz a londoni magyaroknak!]] Természetesen [[Közbeszólások a DK soraiban.]] , természetesen az akkumulátorgyártással kapcsolatban ugyanúgy, ahogy eddig is elmondtuk, fontos az, hogy a legszigorúbb környezetvédelmi szabályokat betartsuk. Amit képviselő asszony itt elmondott, az azért sem fedi a valóságot, mert ezek európai uniós előírások, vagyis itt Magyarországon az európai uniós környezetvédelmi előírásokat betartják, és be kell tartani. Azt gondolom, hogy az a tények ferdítése, amit itt hallhattunk, és hétről hétre gyakorlatilag egy hangulatkeltés zajlik az ügyben. Azt gondolom, hogy a kérdésről beszélni kell, de az, hogy a magyar járműipar tényleg hihetetlen sikereket ért el az elmúlt időszakban, és nagyon fontos az, hogy ahhoz, hogy a több százezer ember, aki ott dolgozik, a jövőben is ott tudjon dolgozni, ahhoz bizony ebben a forradalomban, ami a technológiaváltásnál zajlik, részt kell venni. És a környezetvédelmi szabályokat említette képviselő asszony, hogy az akkumulátorgyártás előzetes vizsgálatköteles tevékenység. [[14.00]] Az előzetes vizsgálati eljárás során a környezetvédelmi hatóság azt vizsgálja, hogy a tervezett tevékenység megvalósításából származhatnake olyan jelentős környezeti hatások, amik miatt szükséges a környezeti hatásvizsgálati eljárás lefolytatása. Amennyiben az előzetes vizsgálat során a környezetvédelmi hatóság megállapítja, hogy a tevékenység engedélyezését kizáró ok merült fel, akkor az adott tevékenység megvalósítására engedély nem adható, vagyis mind a megvalósítás előtt, mind a tevékenység folytatása közben folyamatosan ellenőrzések vannak, illetve azt követően is, miután a tevékenységet megkezdik. Azért szeretném azt is jelezni, hogy miközben önök, ugye, tüntetéseket szerveznek, Európán belül számos helyen fognak akkumulátorgyárat építeni; Németországban 14 és egyébként az Egyesült Államokban 40 akkumulátorgyár építését tervezik. Ismét szeretném kiemelni azt, hogy mi elkötelezettek vagyunk a magyar munkahelyek megvédése érdekében, és arra kérjük képviselő asszonyt is, hogy ebben a munkában legyen a partnerünk. És az nagyon fontos dolog lenne, hogy Brüsszelben is és mindenféle nemzetközi platformon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a magyar érdekeket képviseljék, mert szerintem az egy nagyon nagy bánatunk, hogy a magyar baloldal ezt egyszerűen nem tartja tiszteletben, és nem tudunk [[Zaj, közbekiáltások az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] együtt, közösen a nemzeti érdekért fellépni. Ebben kérem a közreműködését a képviselő asszonynak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Csak szeretném jelezni a DK-s képviselőknek, hogy amíg nem voltak bent a teremben, egészen nyugalom volt. [[Derültség és közbeszólások a DK soraiban.]] Kérem, önöket, hogy a hátralévő percekre is próbáljuk meg a Ház nyugalmát megőrizni, úgyhogy bekiabálásokkal ne zavarjunk meg senkit sem. [[Arató Gergely: Ezért vagyunk itt, házelnök úr. Közbeszólások.]] Arató képviselő úrnak külön felhívnám a figyelmét, hogy miután ön az egyik renitens e tekintetben, ezentúl a figyelmeztetéseken túl fogok lépni a szankciókat illetően. Úgyhogy szeretném nyomatékosítani a kérésemet. No, Gelencsér Ferenc momentumos képviselő úr következik.
Tisztelt Házelnök Úr! Hamarosan véget ér a tavaszi ülésszak. Itt az idő összesíteni, hogy mi minden történt az elmúlt hónapokban. Mivel éppen most teszik tönkre az oktatást, ezért fogalmazzunk úgy, hogy bizonyítványosztás következik. Kezdjük a gazdasággal! Még egy ideig velünk maradnak az árstopok, de a hazai infláció így is messze rekorder az Európai Unióban, sőt a teljes kontinensen belül. Mondjuk ki az igazságot: az árstopok hatásai szétterülnek a piacon, és végül az emberek fizetik meg az árát. Még mindig majdnem kétszer akkora az infláció Magyarországon, mint a cseheknél vagy épp a lengyeleknél. Egész Európát tekintve csak Törökországban magasabb az infláció, mint hazánkban; a szankciókkal sújtott Oroszországban az infláció 2,5 százalék, a rommá lőtt Ukrajnában 15,3 százalék. Ebből is látszik, hogy a háborús infláció szöveg egy ordas nagy hazugság. 195 országot ismer el a nemzetközi közösség, ebből 171-ben alacsonyabb az infláció, mint hazánkban. Önök teljesen alkalmatlanok, ha kisorsolnánk a lottón a kormány tagjait, még akkor is jobb kezekben lenne ez az ország. A reálbérek bezuhanása miatt csökkent a fogyasztás, mindeközben önök 13 százalékos szociális hozzájárulási adóval terhelték meg a kamatokat. Nem tudnak több adót fizetni a magyarok; a nincsből nem lehet! Valamelyik nap bementem egy bankba, hogy lekössem a megtakarításaimat, amíg még vannak; mert önök aktívan dolgoznak azon, hogy a magyar embereknek ne legyenek megtakarításaik. Jelezte az ügyfélkezelő, hogy kötelező állampapírt ajánlania. Mondtam neki, hogy előbb veszem ki minden megtakarításomat, és gyújtom fel, mintsem hogy olyan emberek kezébe adjam, akiknek már az EU sem ad pénzt, mert pontosan tudják, hogy ellopják azt. Tudják, mi volt a válasz? Kijött a pult mögül, kezet fogtunk és azt mondta, hogy az erkölcsileg helyes döntést hoztam meg. Az önök gazdasági teljesítménye: elégtelen. Környezetvédelem. Tovább terjeszkedik az akkugyárőrület. Az elmúlt időszakban kiderült, hogy egy újabb gigantikus kínai akkumulátorgyár érkezik Magyarországra, ezúttal Ácsra. Hiába ment át februárban hajnalig a politikai vita a parlamentben, a Magyarországra telepített és telepítendő akkumulátorgyárak környezeti és gazdasági következményeiről ennek semmilyen hatása nem volt az állampárt hozzáállására. Micsoda meglepetés! Mindeközben a magyar kormány nem hajlandó meghallgatni a debreceniek véleményét sem, akik pedig örömmel elmondanák, hogy mit gondolnak valójában erről a környezetpusztító, vízzabáló, alacsony hozzáadott értékű beruházásról. Most pedig egy vegyi lerakatot akarnak telepíteni Soroksárra környezetvédelemből is elégtelen teljesítmény. Egészségügy. Ha azt hinnénk, hogy ebben az időszakban az egészségügy kimaradt volna az állampárti dúlásból, hát, tévedünk, a Magyar Orvosi Kamara kötelező tagságának megszüntetése ugyanis egy újabb szög volt az egészségügy koporsójában. De szerencsére az érintettek nem hagyták magukat. 34 003 fő ugyanis tagja maradt a kamarának, azaz tízből nyolc orvos úgy döntött, nem hagyja, hogy önök szétverjenek egy létfontosságú érdekképviseleti szervezetet. Egészségügy: elégtelen. A nemzeti örökségünk kezelése: 2023 márciusában egy megdöbbentő törvénytervezet került a sajtó birtokába. Ez pedig nem volt más, mint egy újabb hatalmi nyerészkedés, amely 12 állami kastély baráti kezekbe való átjátszásának tervét összegezte. Sorra bocsátották el a helyi dolgozókat a kastélyokból, beindult a megszokott hatalmi gépezet, hogy végül itt is elveszítse közpénz- és köztulajdonjellegét az állami vagyon. A nemzeti örökségünk kezelése: elégtelen. Szövetségpolitika. Magyarország még mindig nem fogadta el a svédek NATO-csatlakozási kérelmét. Miután önök engedélyt kaptak Erdoğantól, legalább a finn nyelvrokonainkat beengedtük a közös védelmi szervezetünkbe, ehhez is kellett azonban kilenc hónap. Mindeközben hazánk kormánya álszent békegalambként szolgálja ki az orosz érdekeket egy olyan küzdelemben, amelyben a világ demokratikus fele pontosan tudja, hogy ki az agresszor, és ki a megtámadott. Szövetségpolitikából elégtelen teljesítmény. Oktatás. Zárásként, mivel az oktatás létfontosságú kérdés, azért hagytam a végére, mert ez a legsúlyosabb. Az Erasmus-ügy csak a kezdet volt, de minden tagadás ellenére ott járunk, hogy úgy tűnik, az egyetemek nem vehetnek részt a 2024-25-ös Erasmus+ és Horizont-programokban. A magyar kutatókat pedig egyre inkább kinézik Európában, pedig erről ők tehetnek a legkevésbé. És természetesen itt van a státusztörvény de hívjuk inkább csak bosszútörvénynek , amely előkészítetlen, a szakmai szervezeteket semmibe vevő, és egy, akár 5 ezer pedagógus azonnali felmondásával járó javaslat. Ezzel egy időben a jövőjükért tüntető diákokat gumibotozással, könnygázzal jutalmazták az év tavaszán, és néhányuknak a rendőrségi váró magánya is kijutott. Oktatásügy és gyermekvédelem: elégtelen teljesítmény. Önök elárulták a magyar vállalkozókat, önök elárulták a magyar orvosokat, önök elárulták a magyar pedagógusokat, önök elárulták a magyar kutatókat, önök elárulták a magyar diákokat, önök elárulták ezt az országot. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Menczer Tamás államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Sok mindent elhadart itt, és ezek közül is persze szeretnék néhányra reagálni meg egy-két, véleményem szerint fontos kérést érinteni. De mindenekelőtt kellő tisztelet mellett, mert ön mégiscsak egy párt elnöke, azért hadd biztosítsam annak kapcsán a megértésemről, hogy én értem ezt a nagy hevületet, ezt a hadarásba sodródó, érthetetlen beszédet, ezt a vehemenciát, hiszen mindenki tudja, hogy ön egy olyan pártot vezet idézőjelben , amelyet valójában ön nem vezet. Hiszen van egy harc a korábbi elnök akiről azt tudjuk leginkább, hogy értelmes nem, de egy emlékezetes momentum volt, hogy berakja az elektromos rollert a zuhanyba, és tönkremegy és a következő elnök között azzal kapcsolatban, hogy ki is vezesse ezt a pártot. Tehát ön gyakorlatilag eszköztelen, így tehát én megértem, tisztelt képviselő úr, ezt a hevületet és ezt az indulatot, megértésemről szeretném biztosítani ezzel kapcsolatban. Tisztelt Képviselő Úr! Sok mindent említett a gazdaság vonatkozásában, erre is szeretnék reagálni, de mielőtt ezt megtenném, hadd említsek egyvalamit. Ugyanis ön egyvalamit nem említett, tisztelt képviselő úr. Ön nem említette, hogy békét szeretne. Nem beszélt a békéről, nem beszélt arról, hogy legyen azonnali tűzszünet… [[Közbeszólások az MSZP, a DK és a Momentum padsoraiban.]] Képviselő úr, mondom még egyszer: megértésemről szeretném biztosítani az idegállapotával kapcsolatban, de mégiscsak szeretnék ennél fontosabb kérdésekre visszatérni. [[Szabó Szabolcs: Ne személyeskedj!]] Tehát ön nem beszélt az azonnali tűzszünetről, nem beszélt a békéről, nem beszélt arról, hogy ezt a háborút azonnal be kell fejezni, mert ez a magyar érdek. Ön sok mindenről beszélt, sok problémát érintett, de minden jelenlegi problémának és nehézségnek az oka az, hogy a szomszédságunkban háború van, emberek halnak meg egyébként az ukránok és az oroszok mellett magyarok is , kérem, nyugati barátait időnként emlékeztesse erre is, mert azt hajlamosak elfelejteni, és önök a háború folytatását akarják, a szenvedés elnyújtását akarják, és a háború plusz a káros szankciók inflációt és áremelkedést okoznak. Tehát ha ön a gazdasági kérdések miatt és a magyar emberek életszínvonala és biztonsága miatt aggódnak vagy aggódik, mint ahogy ezt nem teszi , akkor beszéljen a békéről, és beszéljen arról, hogy azonnali tűzszünetre és béketárgyalásokra van szükség. De önök nem ezt teszik, az egész baloldal nem ezt teszi, de a Momentum különösen nem ezt teszi. Önök háborúpártiak, önök mindig azt mondják, hogy a háborúnak folytatódnia kell, tovább és tovább. [[14.10]] És erről, tisztelt képviselő úr, „A halál 50 órája” című filmből jut eszembe egy párbeszéd, amikor azt mondják, hogy a háború folytatódik [[Dr. Vadai Ágnes: Ne hazudj!]] , jön a kérdés: meddig? A végtelenségig, tovább és tovább. Önök háborúpárti álláspontot képviselnek, tisztelt képviselő úr. És azt is hadd említsem itt, hogy az önök döntésében és jóslatában nem nagyon lehet bízni, hiszen az önök politikusa esetleg következő elnöke, az ön utódja , Donáth Anna azt mondta egy évvel ezelőtt, hogy a szankciók összeroppantják az orosz gazdaságot. Az orosz gazdaság meg köszöni szépen, jól van; a háború folytatódik. Az önök képviselője, Tompos képviselő úr az idei év elején azt mondta, hogy az oroszok a háborúban most már pillanatokon belül kimerülnek, és vége lesz a háborúnak. A háború brutálisabb, mint valaha. Az önök tévedéseit ez az ország nem bírja és nem bírná el, ezért nem hatalmazták fel önöket a választók arra, hogy ezt az országot vezessék. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Na most, arról nem beszélve, hogy önök egy olyan miniszterelnök-jelöltet támogattak Márki-Zay Péter személyében, aki katonákat is hajlandó lenne küldeni ebbe a háborúba; és egy olyan párt, a Gyurcsány-párt junior partnere, kistestvérei önök, amely párt és amely pártvezető jelesül Gyurcsány Ferenc azt mondta, hogy aki nem akar meghalni Ukrajnáért, az pocsék ember. Elnézést kérek a szó szerinti idézetért: az élethez szar alakká kell válnunk Gyurcsány Ferenc szerint, és erkölcstelen az, aki békét akar. Ezt mondta az önök vezetője, Gyurcsány Ferenc, és ez felháborító és elfogadhatatlan, mint ahogyan az önök háborúpártisága is. [[Dr. Vadai Ágnes: Hazudik!]] Tehát mondom még egyszer: ha önt valóban érdeklik a magyar emberek, akkor foglalkozzon a békével. És a gazdaság vonatkozásában csak néhány számra hadd hívjam fel a figyelmet! Amíg az önök kollegái békeidőben is eladósították és tönkretették ezt az országot, azzal szemben a válságokkal együtt például az államadósságot folyamatosan csökkenjük; egymillióval többen dolgoznak Magyarországon, mint ahányan 2010-ben dolgoztak; a reálbérek családtámogatás nélkül több mint 70 százalékkal nőttek, családtámogatással együtt majdnem 80 százalékkal nőttek. A nyugdíjak összegét kétszeresére növeltük, a vásárlóértéket 20 százalékkal; [[Kálmán Olga: Az infláció…]] a Covid ellenére két évvel ezelőtt 7 százalék fölötti volt a gazdasági növekedés, a tavalyi esztendőben 4,6 százalék; visszahoztuk a 13. havi nyugdíjat; a családtámogatási rendszer világszinten is széles, a fiatalok pedig adómentességet kaptak. Ha valóban fontos önnek a magyarok érdeke, akkor segítsen ezeket megvédeni; de ezt úgyse várhatjuk önöktől! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Gyurcsány Ferenc következik. Megadom a szót.
Borzasztó évünk volt és a következő, ahogy látjuk, ennél csak rosszabb lesz. [[Rétvári Bence: Nincs december!]] Orbán Viktor radikális szélsőjobboldali kormánya eljátszotta az ország becsületét, felélte az ország tartalékait. Elfogytak a nagy tervek, nincsenek felvillanyzó álmok, közös nemzeti célok; ami maradt, az a magány, a sodródás, a pangás. [[Rétvári Bence: Pangás Brezsnyev!]] A kormányfő nemzetközi ámokfutásáról most nem beszélek, inkább a hétköznapok gondjaira fordítom figyelmemet. Az önök akaratából és az önök irányításával olyan Magyarország jött létre, ahol a nemzet vagyonának egyharmadát a lakosság leggazdagabb egy százaléka tartja kézben; mindeközben a közterhek nagyobb részét a megélhetéssel, a gondokkal küzdők állják. Önök olyan országot teremtettek, amelyben az elmúlt egy évben az emberek egy egész havi jövedelmüket vesztették el az infláció miatt. Nagyjából 50 százalékkal lett drágább a kenyér, egy sor tejtermék, a tojás. Ez az oka annak, hogy lényegesen kevesebbet tudnak vásárolni az emberek, mint tavaly. Beköszöntött az élelmiszer-szegénység korszaka. És ezt az inflációt nem a háború, még csak nem is az önök által egyébként rendre megszavazott szankciók okozták. Az európai rekorder magyar infláció az Orbán-kormány tehetségtelenségének, alkalmatlanságának a jele és az ára. Az önök kormányzása oda vezetett, hogy 700 betöltetlen háziorvosi állás van; települések százain hetente csak egyszer van háziorvosi rendelés. Hiányzik továbbá 9 ezer szakápoló, melynek következtében kórházi osztályokat szüntetnek meg vagy vonnak össze. Önöknek azt sikerült elérni, hogy az iskolákban már 16 ezer üres tanári és 14 ezer üres pedagógiai munkatársi állás van. [[Rétvári Bence: Ezt honnan veszed?]] Az önök által erőszakosan bevezetni tervezett státustörvény miatt további legalább 5 ezer tanár jelezte felmondási szándékát. Korrupt rendszerük miatt az európai adófizetők nem akarják Magyarország fejlesztésére fordítani saját pénzüket. Családonként mintegy egymillió forint veszteség ért bennünket önök miatt, mert önöknek fontosabb a hatalmukat biztosító korrupt rendszer, mint Magyarország. Önök becsapták a magyarokat: egy évvel ezelőtt azt ígérték, hogy minden jobb lesz; aztán kiderült, hogy minden rosszabb lett. Megszüntették az önök által korábban érinthetetlennek mondott általános rezsicsökkentést, a százezrek által választott egyszerű adózási formát, a katát; megvonják a babaváró hitelt a 30 évnél idősebb pároktól; a városokban megszűnik a családi otthonteremtési kedvezmény, a CSOK. Ezt hozta el az önök kormányzása, amiről, tegyük hozzá: egy megveszekedett szót nem szóltak a választás előtt, sőt, ennek az ellenkezőjét mondták. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Nem!]] Mi azt gondoljuk, hogy mást kell csinálni és mással kell csinálni. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Na!]] Meggyötört emberek millióinak kell visszaadni a jobb élet reményét, a munka megbecsülését, az elismerést. A kormányfő zagyva háborúskodása helyett ideje az élettel és az emberekkel foglalkozni. [[Rétvári Bence: Élő, hús-vér háború…]] Tisztességes, szociáldemokrata politika kell Magyarországnak és az embereknek, nyugalom, megbecsülést hozó bérek, nyugdíjak, megfizethető árak, okos, nyitott iskola, egészséges egészségügy, és hát, persze, tisztességes közteherviselés. És aztán ezért természetes módon fizessenek a milliárdosok, ezt ajánlja a Demokratikus Koalíció Magyarországnak. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy dologban talán egyetértünk, hogy nehéz év volt. Azt is mondhatnám az ön szavával élve, hogy borzasztó nehéz év volt, csak az okokban nem értünk egyet. Mindenki tudja, hogy nemcsak Magyarország, hanem Európa nehézségeit a háború, illetve az arra adott rossz válaszok okozzák. [[Kálmán Olga: Infláció…]] Most egy dolgot azért elöljáróban kérdeznék: milyen érzés nemzeti vagyonról beszélni úgy, hogy ön a privatizációból lett vagyonos? [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Milyen érzés a nemzeti vagyonról beszélni úgy, hogy az önök kormányzása idején privatizációkon keresztül széthordták a magyar ipar jelentős részét? Vagy azt is kérdezhetném: milyen érzés egy elkobzott villából beszélni a nemzeti vagyonról, egy olyan család villájából, amelyik nagyon is sokat tett azért, hogy ez az ország az elmúlt évtizedekben ne legyen a nyertesek oldalán? [[Dr. Vadai Ágnes: Hazudsz…]] Most ami a megélhetési kérdéseket illeti. Egy ilyen időszakban, amikor rendkívüli időszakot élünk, sokak munkájára, sokak összefogására és sokak javaslatára szükség van, de ha van politikus, akitől nem szívesen fogadunk el javaslatokat, az ön. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] És nemcsak azért, mert a sajátjaira lövetett, nemcsak azért, mert mást gondolunk a világról, és nemcsak azért, mert 12-szer hirdetett programot akkor, amikor kormányzási lehetősége volt láttuk, hogy mi lett belőle! [[Rétvári Bence: Egyet se valósítottak meg!]] Nemcsak ezért, hanem azért, mert világos összehasonlítási lehetőségünk van, hogy milyen az, amikor önök kormányoztak, vagy milyen az, amikor önök kormányoznának és milyen az, amikor ez az oldal kormányoz. Amikor önök kezelték a válságot, 7 százalékkal is csökkent a gazdaság; az elmúlt évben közel 5 százalékkal nőtt. Amikor önök voltak kormányon, 23 ezer forinttal növelték a minimálbért; ez a kormány a háromszorosára növelte. A maguk kormányzása alatt semmiféle rezsitámogatás nem volt; mi az önök támadásai ellenére is fenntartjuk. És ha a munkahelyekért aggódnak, akkor miért nem volt egy szavuk sem akkor, amikor 12 százalékos volt a munkanélküliség? Most a harmada. De hogy aktuális dolgokat is mondjak, ha esetleg azt mondanák, hogy miért csak a 2010 előtti időszakra hivatkozok. Amikor árstopokat vezetünk be, akkor miért nem támogatják, akkor miért mondják az egészre azt, hogy ostobaság? Amikor kamatstopot hirdetünk, akkor miért nem támogatják? [[Kálmán Olga: Kérdezd Matolcsyt…]] Amikor küzdöttünk a szankciók ellen, amelyek gúzsba kötik az egész európai gazdaságot, akkor miért nem támogatják ezt a küzdelmet? [[14.20]] Amikor az energiaár-emelkedések 4000 milliárdos pluszterhet jelentenek az egész ország számára, akkor miért nyújtanak be olyan adóemelési módosítókat, amelyek 3200 milliárdos többletterhet jelentenének a magyar családoknak? Miért akarják egy ilyen időszakban emelni a társasági adót? És amikor a nyugdíjak ügyét felvetik, akkor miért nem teszik hozzá, hogy maguk nem emeltek számukra, hanem elvettek tőlük? Mi voltunk azok, akik a 13. havit visszaadtuk. [[Kunhalmi Ágnes: 12 évig nem adtátok vissza a 13. havit!]] A sort folytathatnám, csak az az érzésem, tisztelt képviselő úr, hogy önt jobban érdeklik a hazugságok, mint bármilyen tények. Éppen ezért, ha már itt vagyunk, akkor szeretnék három kéréssel élni önhöz, mint a baloldal igazi vezetőjéhez. Először is azt szeretném kérni, hogy minden lehetséges eszközzel lépjen fel az ellen, hogy külföldről finanszírozzák a baloldali pártokat. Ha továbbra is milliárdszámra kapják az utalásokat, akkor abból nem önálló baloldali politika lesz, hanem zsoldoslét. Azt is kérjük öntől, hogy ne követelje a polgármestereitől, hogy hadakozzanak a kormánnyal. Láttuk, hogy az egyik nap rámordult Karácsony Gergelyre, aki másnapra felborzolta minden politikai tollazatát, és heves hadakozásba kezdett a kormánnyal, olyannyira, hogy még az adókat sem akarja befizetni, ahelyett, hogy azt nézné, hogyan dolgozhatunk közösen Budapestért vagy akár más városokért. A harmadik kérésünk az uniós pénzekkel kapcsolatos. Ön bevallotta, idézem, hogy ott voltak, amikor teljesíthetetlennek szánt feltételeket állítottak Magyarországgal szemben. Ezt hogy gondolták? Magyar képviselőként a saját országuk ellen dolgoznak? Kinek jó ez? Arra kérem, ne csinálják! És a végén még azt is mondják, hogy ez a hazafias kötelességük! [[Kálmán Olga: Nem kell lopni!]] Tisztelt Gyurcsány Úr! Az elmúlt egy évben a baloldal ugyanazt a tőrőlmetszett, országellenes politikát folytatta, mint a választás előtt, és mindennek tetejébe nem zárták el a külföldi pénzcsapokat, harcászati állásokká akarják változtatni az önkormányzatokat, és mindent megtettek mindeközben, hogy ne kapjuk meg a nekünk egyébként járó uniós pénzeket. Ez a politika nem lett volna lehetséges akkor, ha ön nem ezt akarja, ez a politika nem lenne lehetséges az ön iránymutatása nélkül. Ezért arra kérem, változtassanak! Ha számít az ország biztonsága vagy a magyarok megélhetése, akkor arra kérem, jöjjön le arról az útról, amelyre Őszödön felment! Az elején kicsit nehéz lesz, talán kicsit ismeretlen is, de higgye el, hogy megéri! [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ami pedig az árnyékkormányukat illeti, mindenki tudja, hogy valójában ezt ön vezeti, és amíg nem változtatnak ezen a politikán [[Az elnök ismét csenget.]] addig ez az árnyékkormány árnyékban is marad. Azt gondolom, mindenkinek jobb ez így. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Vejkey Imre, a KDNP képviselője kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 494. napja tart az orosz-ukrán háború, és a szankciós csomagoknál már a tizenegyediknél tartunk. Több mint egy éve kezdődött el a szankciós őrület, Brüsszel több mint egy éve mantrázza, hogy a szankciós politikája sikeres, és azt is, hogy a szankciók hatására már küszöbön áll az orosz gazdaság összeomlása, továbbá azt is, hogy a büntetőintézkedések hatására térdre kényszerül Oroszország. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ez tehát a brüsszeli mantra, de hol tartunk valójában most, mi az igazság? Az igazság az, hogy Brüsszel a szankciókkal nem állította meg a háborút, és nem győzte le Oroszországot, a háború és a szenvedés viszont csak folytatódik, Brüsszel pedig újabb és újabb szankciókon töri a fejét, és mellette csúcsra járatja a fegyvergyárakat. Persze nem kell ezen csodálkozni, hiszen nem a béke a cél, hanem a gazdasági érdekek érvényesítése, mert pénzről van szó, sok pénzről, és látjuk, hogy a pénz beszél, az emberi életek pedig nem számítanak. Amerika diktál, Európa pedig fújja az amerikai nótát. A brüsszeli bürokratáknak nem számít az, hogy miközben Európa térdre kényszerül, ők tovább dőzsölnek, Európa gazdasága ugyanis ma recseg-ropog. Súlyos tőkespekulációk vannak, a Soros-féle tőkespekulánsok könyörtelenül kihasználják a háborús káoszt. Olyan ez, mint egy kártyajáték, ahol a bank oszt, de sosem veszít. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Miközben sohasem látott válság van Európában, addig Brüsszel két kézzel szórja a pénzt az orosz-ukrán konfliktusba; elviekben azért, hogy vége legyen a háborúnak, annak a háborúnak, amelynek ki sem kellett volna törnie. Engedjék meg, hogy idézzek egy bölcs magyar mondást: „Addig nyújtózkodj, ameddig a takaród ér!” ezt a brüsszeli bürokratáknak is a figyelmébe ajánljuk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt látjuk, hogy a brüsszeli elit most minden eszközt bevet azért, hogy az ukrajnai háború finanszírozása miatt rohamosan kiürülő uniós kasszát a tagállamok sarcolásával töltse fel. Ukrajna megsegítése eddig már több mint 70 milliárd euróba került az Uniónak, a tagállamoknak, és ehhez most még további 50 milliót [[sic!]] akarnak követelni, némi többletpénzt az uniós gépezet működtetésére, és egyelőre meg nem határozott összeget az uniós adósság visszafizetésére, vagyis súlyos százmilliárdokat kérnek, nem foglalkozva azzal, hogy a tagállamok ezzel esetleg súlyos adósságcsapdába kerülnek. 50 milliárd eurót akarnak kérni a tagállamoktól, hogy odaadhassák Ukrajnának, miközben még azzal a pénzzel sem tudtak elszámolni, amit már eddig adtak Ukrajnának. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Brüsszel azon a jogcímen is sok pénzt akar a tagállamoktól, hogy ki tudják fizetni a korábban felvett európai uniós hitelek kamatait; ezek azok a hitelek, amelyekből ez idáig Magyarország és Lengyelország egy fityinget sem kapott. A Bizottság további pénzeket kér a tagállamoktól a migrációra, na nem a védelemre ellene, hanem az illegális bevándorlók behozatalára. A brüsszeli bürokraták eurómilliárdokat kérnek saját fizetésük emelésére is, továbbá arra is, hogy több pénzt pumpálhassanak saját szürreális kommunikációjukba. Mindez olyan mértékig abszurd, hogy szinte már nincs olyan uniós polgár, akinek ki ne nyílna ettől a bicska a zsebében. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem a brüsszeli mantrára van szükség, és nem is a brüsszeli szankcióscsomagok végeláthatatlan sorára, hanem a mielőbbi tűzszünetre. Minden eszközt arra kell felhasználni, hogy mielőbb tűzszünet legyen és béke. Mi, kereszténydemokraták Magyarország Kormányával és a pápával együtt a békét hirdetjük. Nincs más út, nem szankciókra, hanem a józan észre van szükség, mert ahogy Ferenc pápa is mondta, meg kell találnunk a békét a világban, egy olyan békét, amely mindenekelőtt a szívekben kezdődik. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A válaszadásra ismét Dömötör államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is pár szót a gazdasági körülményekről. Az előttünk álló legfontosabb feladat az, hogy a mostani háborús időszakban is javítsuk és segítsük a magyar családok megélhetését; növekedési pályán kell tartani a gazdaságot, meg kell védeni a munkahelyeket, és általában meg kell védeni mindazokat az eredményeket, amelyeket az elmúlt több mint egy évtizedben elértünk, még úgy is, hogy ehhez túl sok támogatást és segítséget nem kapunk. Ha valaki megnézi az ezen a héten szavazásra bocsátott költségvetést, akkor ezeket a célokat látja belőle visszaköszönni. Világosan látszik belőle, hogy meg akarjuk védeni a rezsitámogatást, védelmet akarunk kiépíteni az infláció ellen, miközben kellő nagyságrendű forrást biztosítunk az ország védelmére is, mert nem akarunk háborút, de minden lehetséges módon képesnek kell lennünk megvédeni magunkat. Tisztelt Ház! A mozgásterünket az is meghatározza, hogy hogyan alakul a nemzetközi gazdasági környezet, és milyen döntések születnek Brüsszelben. A helyzet nem éppen rózsavirágos, eljutottunk oda ugyanis, hogy kiürült az uniós kassza, ezért kampányba kezdtek, hogy a tagállamok fizessenek be pótlólagos forrásokat. Feltehetjük a kérdést, hogy hogyan is jutottunk el ide. Két fő ok van: elsősorban az, hogy az EU már eddig is elképesztő összegeket költött az orosz-ukrán háborúra, egyrészt az ukrán állam közvetlen támogatására, másrészt fegyvervásárlásokra, abszurd módon a békekeretnek nevezett keretből; másodsorban rosszul mérték fel a helyreállítási alap kamatterheit. Ez az alap, mint ismert, közös hitelfelvételen alapult, és a törlesztők jóval magasabbak, mint amivel számoltak. [[14.30]] Ezért turnéznak most a brüsszeliek a tagországokban, hogy azok fizessenek be pluszösszegeket a kasszába. Azt is tudjuk, tisztelt Ház, hogy ezeket a pluszösszegeket mire költenék: leginkább Ukrajna további finanszírozására, aztán a migráció menedzselésére nem megállítására, hanem menedzselésére , amit az elosztási kvótával is összekötnének, aztán költenék a többletbefizetéseket a megugró, a megnövekedő kamatterhekre, és még valamire, kapaszkodjanak meg: a brüsszeli bürokraták fizetésemelésére. Tehát egy olyan időszakban kérnek tőlünk fizetésemelésekre pénzt, amikor éppen az ő döntéseik miatt kiürült a kassza, ráadásul a benézett szankciók miatt mindenhol egekben az infláció, és még az európai gazdaság is lelassult. Ezek után fizetésemelésre, brüsszeli fizetésemelésre pénzt kérni, az tényleg kimeríti a cinizmus kútját. Ráadásul úgy kérnek Magyarországtól több pénzt, hogy mi még egy kanyi vasat nem kaptunk a nekünk egyébként járó uniós forrásokból. Visszatartják azokat politikai okokból, de mi azért adjunk az ország pénzéből többet, hogy befoltozzák a saját hibáik következményeit. És ezt mégis hogyan gondolták?! Bárhogy is gondolták, ez nem fog menni, mert ami a lényeg, Magyarország továbbra is a béke hangja akar lenni a háború szélén bukdácsoló Európai Unióban, amelynek most már a kasszája is kiürült. Ez még egy ok arra, hogy irányváltásért dolgozzunk a brüsszeli politikában, mert azt gondoljuk, hogy Európa és az Európai Unió sokkal többet érdemel annál, mint amit most a brüsszeli vezetőktől kap. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai napirend előtti hozzászólók sorában utolsóként Halász Jánosnak, a Fidesz képviselőjének adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Már egy hete vált nyilvánossá a tavalyi országgyűlési választások külföldi befolyásolásáról szóló nemzetbiztonsági jelentés. A titkosítás feloldása helyes, a magyar választóknak méltán tudniuk kell az elmúlt 30 év legdurvább külföldi beavatkozási kísérletéről. Az már korábban kiderült, hogy a Biden-adminisztrációhoz köthető üzleti körök milliárdokkal igyekeztek beszállni a magyar választási kampányba. A teljes baloldal Márki-Zay Pétertől Gyurcsány Ferencig részesült a guruló dollárokból, és ezeket a kampányra költötték, a törvényeket megkerülve. Ez súlyos beavatkozás Magyarország szuverenitásába, a magyar választásokba. A teljes magyar baloldal tehát dollárra próbálta váltani a hazáját. [[Balla György: Úgy van!]] Tisztelt Ház! A legfrissebb jelentés Karácsony Gergely főpolgármester érintettségét is bebizonyította. Mint kiderült, valakik több mint 500 millióval támogatták Karácsony 99 nevű mozgalmát, ráadásul készpénzben. Párttársa, Perjés Gábor, egyedüli befizetőként 19 részletben fizette be a pénzt hol forintban, hol euróban, hol angol fontban. Egy hétköznapi ember több tízmilliónyi valutát fizetett be több részletben készpénzben, valószínűleg különböző helyeken, de biztosan ugyanarra a számlára, miközben neki sohasem volt ennyi pénze. Mondjuk úgy, hogy ez minimum szokatlan. Karácsony Gergelynek számot kell adnia arról, honnan jött ez az 500 millió forintnyi készpénzes támogatás. Az eddigi magyarázata meglehetősen nevetséges. Úgy tűnik, azt nem is maga írta, sokkal inkább Gyurcsány Ferenc diktálta. Akkora sületlenségeket tartalmaz, hogy nincs élő ember, aki azt elhiggye. A főpolgármester azt állítja ugyanis, hogy a több mint 500 millió forintnyi, többféle valutából álló készpénzt a 99 Mozgalom zárt adománygyűjtő ládájával gyűjtötték össze, ami a mozgalom honlapján egyáltalán nem volt feltüntetve. Mennyire életszerű, hogy a több százmilliónyi támogatást külföldi valutában, készpénzben adják úgy, hogy napjainkban már mindenki utal? Hát, semennyire! Ezért a tisztánlátás kedvéért pénteken a Fidesz-KDNP a legfőbb ügyészhez és a pénzügyminiszterhez fordult Karácsony készpénzes támogatása miatt. Szeretnénk tudni, érkezette bejelentés pénzmosás gyanújáról. Az is felvet kérdéseket, hogy a főpolgármester azt állítja, hogy magyar adományozóktól gyűjtöttek. De akkor hogy lehet, hogy az összeg nagy része euróban és fontban volt? Hogy lehetett adományozni, ha a mozgalom honlapján semmilyen jelzés nem volt arról, hogy hová várják az adományokat? Tisztelt Ház! A baloldal külföldről fogadott el pénzt. Ezt nem lehet! Ebből a pénzből csináltak kampányt, amit a törvények tiltanak. Ilyenkor a szabály világos: az elfogadott pénz akár kétszeresét is vissza kell fizetni. A baloldal még azzal is trükközött egyébként, hogy melyik szervezetnek miként és hogyan folyassa ki ezeket a pénzeket. Annak a 6-8 úgynevezett mikroadományozónak, akik az Egyesült Államok baloldali milliárdosai közül finanszírozzák a magyar baloldalt, rá kell döbbenniük, hogy ők, a magyar baloldal még a támogatói pénzt is ellopják. Tisztelt Ház! Az elmúlt 33 évben konszenzus volt a politikai pártok között abban, hogy külföldi pénzből nem lehet politikai kampányt finanszírozni, ezáltal hatalomhoz jutni, ugyanis az az ország szuverenitásának a feladását jelenti. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Ezt a konszenzust a baloldal felrúgta. Ha ők nyerték volna a választást, akkor a finanszírozóik benyújtották volna a számlát. Ez komoly történelmi bűne a baloldali politikusoknak. Összességében: a dollárbaloldal ügye súlyos veszély Magyarország szuverenitására nézve, ami ellen fel kell lépni. A külföldi pártfinanszírozás tilalmát egyértelműen rögzíti jelenleg is a törvény, világosak a szabályok, de vannak joghézagok, amelyeket a baloldal felhasznált. Ezt nem fogjuk engedni, a törvényeket módosítjuk. A vonatkozó szigorítás előkészítési szakaszban van, nem fogjuk hagyni, hogy a baloldal joghézagokat használjon ki és külföldi befolyásnak tegye ki hazánkat. A kormány továbbra is számíthat a Fidesz-frakcióra a nemzeti szuverenitásunk megvédésében. Frakciónk teljes erejével támogatja a kormányt a külföldi befolyásolási kísérletek elhárításában. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra ismét Menczer Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Be kell vallanom önnek, hogy én naiv voltam előfordul az ilyesmi az emberrel, jó, hogyha felismeri, különösen a politikában , ugyanis az elmúlt években láthattuk, hogy válságok követik egymást, sőt párhuzamosan jelennek meg, és azt is láthattuk ezzel egy időben, hogy a baloldal mindig a magyar érdekkel szemben foglalt állást; és naiv, gyermeki, szeplőtelen lelkülettel feltettem azt a kérdést, hogy ez hogyan lehetséges, hiszen ha más miatt nem, már csak a nagy számok törvénye alapján is időnként rá kellene hibázniuk a magyar érdekre, és ez mégsem történt meg. Hogyan lehetséges ez? És most megjött a válasz itt az elmúlt időszakban. Az a válasz erre a kérdésre, hogy meg vannak véve kilóra. Ez az egyetlen válasz. Semmilyen más válasz nincsen, mint ez, hogy eladták magukat, és ezért képviselnek a magyar érdek helyett külföldi érdekeket. Most ez jelenti azt, tisztelt képviselő úr, tisztelt Ház, hogy egyrészt a magyar baloldal már elvi szinten is feladta a magyar érdek képviseletét. Tehát a gyakorlatban eddig sem csinálta, de most már elvi szinten is feladta. A másik, amit jelent mindez, az az, hogy nem Magyarországon, a magyar érdeket képviselve, a magyar emberek bizalmát elnyerve akarnak választást nyerni, hanem a választást külföldön akarják megnyerni, külföldi erőforrást felhasználva, külföldi hatalmi lehetőséget felhasználva, és ezt akarják Magyarországon politikai hatalomra fordítani. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, igaz az a megállapítás, hogy Magyarország egy tisztességesebb baloldalt érdemelne, de hát ez jutott, úgyhogy ezzel a helyzettel kell megbirkóznunk. Önnek abban tökéletesen igaza van, hogy ez egy szuverenitási kérdés. Tehát aki eladja magát, az eladja a szuverenitását, eladja az önállóságát, és így eladja az ország szuverenitását és az ország önállóságát is. Tehát a magyar emberek nem véletlenül nem hatalmazták fel a baloldalt az ország irányításával, és most már tudjuk, hogy ha felhatalmazták volna, akkor sem ők irányítottak volna, hanem a külföldi körök, a külföldi gazdák, azok, akik a pénzt adják. Most hadd hozzak ide még néhány idézetet, tisztelt képviselő úr! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, azt mondta az egyik legnagyobb spekulánssal, a legnagyobb spekulánssal, Soros Györggyel kapcsolatban: „Ő a vagyonát úgy szerezte, hogy jól tudott spekulálni, ami nem tudomány, hanem művészet. Soros György egy művész” mondta Mellár Tamás. [[14.40]] Erre, hogy mondjam csak, egy vidéki kocsmában kevésbé szofisztikáltabban fogalmazva szoktak válaszolni, de most itt mondjuk azt, hogy ilyet csak azt mond, akit fizetnek, maradjunk annyiban. A másik, amit szintén tudunk, hogy Daniel Freund, a magyar baloldal európai, brüsszeli vezetője is elmondta, hogy „no migration, no gender, no war”, ez a magyar kormány álláspontja, és akkor erre az a válasz, hogy „no money”. Így tehát világossá vált az, hogy például miért bevándorláspárti a magyar baloldal. Most már világos, hogy ha „no migration”, mondja a magyar kormány, és „no money” a brüsszeli válasz, akkor érthetjük, hogy miért mondta azt Ujhelyi István, hogy nincs és nem is lesz semmilyen kötelező kvóta, pedig itt van az asztalon. Érthetjük, hogy miért mondta Molnár Gyula, az MSZP korábbi elnöke, most már a Gyurcsány-párt derék képviselője, hogy menekültkvóta ugyanis nem lesz. Itt van a menekültkvóta, a kötelező kvóta újra az asztalon. Érthetjük, hogy miért mondta azt Legény Zsolt fölhívnám a figyelmet, ha jól emlékszem, ez az a kiváló cigarettacsempész, korábbi szocialista úriember [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokban.]] , ő is azt mondta, hogy napirenden sincs a kötelező betelepítési kvótáról szóló javaslat, pedig nemhogy napirenden van, hanem minden korábbinál erősebben akarják átnyomni. Tóth Bertalan is azt mondta, hogy kötelező kvóta nincs és nem is lesz, pedig van. Gyöngyösi Márton, a Jobbik elnöke pedig azt mondta, hogy nincs más megoldás, a Szíriából érkező bevándorlóknak menedékjogot kell adni. Mire a kérdező feltette a kérdést, hogy ez a kötelező kvótát jelentie, egyértelműen igennel válaszolt Gyöngyösi Márton. Tehát mindannyian bevándorláspártiak, mert ezt adták ki. Ugyanígy a magyar érdek ellen foglaltak állást a Covid idején, és most a háború idején is a magyar érdekkel szemben foglalnak állást. Ma már volt lehetőségem erről két mondatban beszélni; újra két mondatban szeretnék, mert ennyit megér. Azt mondták a baloldalon már egy évvel ezelőtt, hogy a szankciók összeroppantják az orosz gazdaságot ennek semmi jele. És azt mondták hónapokkal ezelőtt, hogy az oroszok a háborúban pillanatokon belül kimerülnek ennek semmi jele. Az ország a baloldal tévedéseit nem bírná el, ezért kell az értékeinket és a közös eredményeinket megvédenünk a baloldallal szemben is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK; Bencze János, Jobbik; Szabó Szabolcs, Momentum. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, LMP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Toroczkai László, Mi Hazánk; Bencze János, Jobbik; Molnár Zsolt, MSZP; Bedő Dávid, Momentum; Varju László, DK; Simicskó István, KDNP; Zsigmond Barna Pál, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Bencze János, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Jakab Péter, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik; Gelencsér Ferenc, Momentum. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra, Mi Hazánk; Novák Előd, Mi Hazánk; Vitályos Eszter, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Jakab Péter, független; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dócs Dávid, Mi Hazánk.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Barkóczi Balázs, Dávid Ferenc, Komáromi Zoltán, Oláh Lajos, Ráczné Földi Judit, Sebián-Petrovszki László és Kálmán Olga DK-s képviselők arról tájékoztattak, hogy megalakították a „mesterséges intelligencia” elnevezésű csoportot. [[Közbeszólások és derültség a kormánypárti sorokban. Az elnök csenget.]] Semmi, a nyugalom megzavarására okot adó tény nem merült fel, tisztelt képviselőtársaim. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] A házszabály rendelkezései szerint a csoport létrehozása a frakciótagságukat nem érinti. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most kivételességi javaslatról fogunk határozni. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény módosításáról szóló T/4545. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2023. július 4-én, kedden, a kulturális örökség egyes elemeinek fenntartható fejlesztéséről szóló T/4252. számú törvényjavaslat általános vitáját megelőzően kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra 2023. július 7-én, pénteken kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy elfogadjáke a T/4545. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 126 igen szavazattal, 33 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 47 percig van lehetőség. Most a napirend módosítására tett indítványról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2023. július 3-4-7-ei rendkívüli ülésének napirendi javaslata akként módosuljon, hogy az interpellációkról történő szavazásra, illetve a bizottsági tisztségviselők és tagok választására a 2023. július 4-ei, keddi ülésnapon a döntések és határozathozatalok elején kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a határozati házszabály 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be, továbbá arra is figyelemmel, hogy az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdése, valamint a határozati házszabály 16. § (3) bekezdése alapján a rendkívüli ülés napirendjére csak olyan önálló indítvány vehető fel, amelynek napirendre vételét a rendkívüli ülés kezdeményezésére jogosultak, jelen esetben az országgyűlési képviselők egyötöde kéri. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés vita nélkül, kézfelemeléssel határozna. Ugyanakkor Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/448-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az elnöki döntést 119 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett fenntartotta. Bejelentem, hogy a Momentum képviselőcsoportja is javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján ugyancsak visszautasítottam, tekintettel arra a meglepő tényre, hogy azt nem a HHSZ 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be, továbbá arra is figyelemmel, hogy az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdése, valamint a határozati házszabály 16. § (3) bekezdése alapján a rendkívüli ülés napirendjére csak olyan önálló indítvány vehető fel, amelynek napirendre vételét a rendkívüli ülés kezdeményezésére jogosultak, jelen esetben az országgyűlési képviselők egyötöde kéri, mint az közismert. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését, továbbá kezdeményezte szavazatszámláló gép alkalmazását is a kézfelemeléses szavazás helyett. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/449-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az elnöki döntést a Ház 119 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett fenntartotta. [[14.50]] Most egy meglepő fordulat következik, ugyanis bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja is javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján ugyancsak visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a határozati házszabály 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be, továbbá arra is figyelemmel, hogy az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdése, valamint a határozati házszabály 16. § (3) bekezdése alapján a rendkívüli ülés napirendjére csak olyan önálló indítvány vehető fel, amelynek napirendre vételét a rendkívüli ülés kezdeményezésére jogosultak, jelen esetben az országgyűlési képviselők egyötöde kéri. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését, és szintén Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte szavazatszámláló gép alkalmazását is. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntarjae az OE-42/450-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az elnöki döntést 119 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Orbán Viktor miniszterelnök úr arról tájékoztatott, hogy javaslatot kíván tenni Novák Katalin köztársasági elnök asszonynak Tuzson Bence igazságügyi miniszterré, illetve Bóka János európai uniós ügyekért felelős miniszterré történő kinevezésére. Ennek érdekében kezdeményezte, hogy a miniszteri eskütételekre a ma kezdődő rendkívüli ülésünkön sor kerülhessen. Ezek alapján bejelentem, hogy Tuzson Bence és Bóka János miniszteri esküjére a ma kezdődő rendkívüli ülésünk keddi ülésnapján az Alkotmánybíróság tagjainak megválasztása, illetve eskütétele után kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája, de mielőtt az első hozzászólónak megadnám a szót, két perc technikai szünetet rendelek el, nyomatékosan kérve képviselőtársaimat, hogy akiknek máshol van teendőjük, azok gyorsan és csendben hagyják el az üléstermet. (Szünet: 14.52 14.55 Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Kérem szépen, hogy a folyosón folytassák a megbeszéléseket. Tisztelettel köszöntöm államtitkár asszonyt, államtitkár urat, képviselőtársaimat, vendégeinket. Folytatjuk munkánkat. Soron következik a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4181. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetésitörvény-javaslat részletes vitáját a bizottságok lefolytatták. A Költségvetési Bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/4181/458. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata T/4181/457. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/4181/450-456. és 460., 462., 464-467. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslata T/4181/469. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/4181/470. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési Bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetnem kell önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva mindösszesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos jegyző úrnak, a Költségvetési Bizottság előadójának. Öné a szó, jegyző úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A 2024. évi költségvetés törvényjavaslata fekszik előttünk, aminek általános vitája június 13-15e között 30 órás időkeretben lezajlott. A költségvetési törvényt a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága is megtárgyalta. Mint a kijelölt bizottság előadója ezúton az ő véleményüket is ismertetem. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból fakadó és az abból eredő, európai joggal kapcsolatos kötelezettségeknek. Azoknál a tárgyaló bizottságoknál, ahol külön nem alkottak véleményt, ott még egyszer nem fogom elmondani ezt a jogrendszerbeli megfelelést, csak a bizottságokban elhangzott és írásban bejegyzésre került véleményeket fogom önökkel ismertetni. [[15.00]] A Költségvetési Bizottság volt az első, amelynek a véleményét megosztom önökkel. A magyar gazdaság energiaimport-igénye nyomán hazánkat különösen hátrányosan érintette az elmúlt nyáron kicsúcsosodott energiaválság. A földgáz és a villamos energia ára megsokszorozódott, az import ára a fizetési mérleg romlását okozta, és a forint is számottevően gyengült a főbb devizákkal szemben az elmúlt év során. Az elhibázott brüsszeli szankciós politika következtében megugrott élelmiszer- és nyersanyagárak begyűrűzése a történelmi aszállyal karöltve jelentős élelmiszer-inflációt okozott Magyarországon. Ilyen gazdasági körülmények között az a cél, hogy a kormány megvédi az elmúlt évek eredményeit, komoly vállalásnak tekinthető. A kormány fenn kívánja tartani a rezsicsökkentést, a családtámogatások rendszerét, továbbá megvédi a magyar munkahelyeket. A kormány fenntartja a Rezsivédelmi Alapot, amely biztosítja a családok és a vállalkozások védelmét az elszálló energiaáraktól, az alapban mintegy 1400 milliárd forinttal segíti a családok, az állami és önkormányzati szervek, a vállalatok számláinak kifizetését. A külső tényezőket figyelembe véve a világpiaci nyersanyag- és energiaárak normalizálódása, a gazdaság alkalmazkodóképessége következtében a globális inflációs nyomás enyhülése várható, így 2024-ben jóval alacsonyabb lesz a magyar áremelkedés üteme, amelynek következtében a reálbérek ismét érdemben nőhetnek. Jövőre az ország pénzügyi mozgásterét jelentős mértékben fogja javítani, ha Magyarország megkapja a neki járó európai uniós költségvetési forrásokat. A kormány és mi is bízunk abban, hogy a Magyarországnak járó források hosszas politikai időhúzás után végre megérkeznek Magyarországra. A Külügyi Bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetésének egyik legnagyobb tétele a külképviseleti hálózat működtetése, amire 2024-ben mintegy 117 milliárd forint áll rendelkezésre, 14 milliárd forinttal több, mint 2023-ban. A legnagyobb előirányzat, az ösztöndíjas és képzési programok költségvetése az ideivel megegyező, 42 milliárd forint marad. Az energiaárak kordában tartásának és az energiabiztonság fenntartásának kulcsfontosságú kérdése a saját villamosenergia-termelés, amiben kiemelt szerepe lesz a Paksi Atomerőmű új blokkjainak. A két új blokk kereskedelmi üzemének mielőbbi megépítése a tárca egyik kiemelt célja. A Fenntartható Fejlődés Bizottságának véleménye. A 2024-es költségvetésből az idei 81 milliárd forinthoz képest 120 milliárd forint jut energetikai korszerűsítésekre. A másfélszeresére bővülő keret többek között a megújulóalapú energiatermelés fejlesztését, az energiahatékonyság javítását, az alacsony kibocsátású közlekedés ösztönzését segíti elő Magyarországon. Ezen összegből finanszírozhatók többek között az energiahatékonysággal, fenntartható fejlesztésekkel kapcsolatos részfeladatok. A fejezeti kezelésű előirányzatok vonatkozásában a 2024. évben 981,4 millió forint terhére kerülnek finanszírozásra környezetvédelmi pályázatok támogatásai. A víziközmű-szolgáltatások megbízhatósága alapvetően befolyásolja a magyar emberek életminőségét. A vízvezetékrendszer elengedhetetlen felújítása érdekében jövőre soha nem látott mértékű, tízéves rekonstrukciós program kezdődik mintegy 1000 milliárd forint fejlesztéssel. Az átfogó fejlesztés első évében a költségvetés tervezete 50 milliárd forintnyi forrást biztosít erre a célra. A Gazdaság Bizottság véleménye. A 2024-es költségvetésben több forrás jut a védelmi kiadásokra, így megerősödik a Honvédelmi Alap, amelynek kerete 2024-ben 1310 milliárd forintot tesz ki. A kihívásokkal teli gazdasági környezetben is fenntartjuk a családi adórendszert, a családi adókedvezményeket, és jövőre is biztosítjuk a 30 év alatti édesanyák, a négy vagy több gyermeket nevelő édesanyák és a 25 év alatti fiatalok szja-mentességét, továbbra is támogatjuk a családok otthonteremtését, biztosítjuk az iskolás gyerekek ingyenes tankönyvellátását, a gyest, a gyedet, a gyed extrát és a többi gyermeknevelést segítő támogatást. Továbbra is fontos célunk az infláció év végére egy számjegyűre való csökkentése, a gazdasági növekedés és a teljes foglalkoztatottság fenntartása. 2024-ben várhatóan 4 százalékkal bővül a magyar gazdaság, emellett fenntartjuk azt a célunkat, hogy megőrizzük az ország pénzügyi stabilitását és egyensúlyát. 2024-ben 2,9 százalékos nemzetiössztermék- arányos hiánycéllal és az államadósság 66,7 százalékra való csökkentésével számolunk. A Honvédelmi Bizottság, a Népjóléti Bizottság, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága, az Igazságügyi Bizottság, valamint a Kulturális Bizottság a törvénynek való megfelelésről tájékoztatott bennünket, ezt még egyszer nem olvasom fel. A Mezőgazdasági Bizottság véleménye következik. A magyar gazdák támogatásai 2024-ben is biztosítottak Magyarország költségvetésében. A 80 százalékra emelt nemzeti költségvetési hozzájárulásnak köszönhetően a vidékfejlesztési program keretében 2021-ben és ’22-ben meghirdetett új pályázati felhívásokon nyertes gazdálkodók és vállalkozások projektjeihez kapcsolódó, 2024-ben esedékes kifizetések finanszírozását szolgálja. Nemzetgazdasági és nemzetbiztonsági cél, hogy a magyar lakosság elsősorban a hazai előállítású terméket keresse és vásárolja. A Magyarországon előállított termékekben a hazai fogyasztók jobban is bíznak, így az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos érzésük is magasabb. Jelenleg az élelmiszeripar még versenyhátrányban van a mezőgazdaság többi ágazatához képest, ezért fontos az, hogy egyedileg, dedikált módon segítsük. Cél, hogy minél magasabb feldolgozottsági fokú legyen a megtermelt élelmiszer. Ehhez az élelmiszeripar szereplői számára mérettől és tevékenységtől függetlenül szükséges forrást biztosítani a 2021 és ’27 közötti támogatási időszakban. Zárszóként kiemelhető, hogy a mezőgazdasági ágazat kulcsfontosságú a gazdaság szempontjából, hiszen ha az időjárás nem rontja a termelési képességeinket, akkor a mezőgazdaság jelentős mértékben járul hozzá a hazai nemzeti össztermék növekedéséhez. A hazai lakosság élelmiszer-ellátása minden körülmények között biztosított lesz a következő évben is. A Nemzeti Összetartozás Bizottságának véleménye. Míg néhány évvel ezelőtt elképzelhetetlennek tűnt, hogy Európában háború törjön ki, most az a közvetlen szomszédságunkban zajlik, és a következményeivel szembesülnünk kell. A jelenlegi helyzetben számolni kell a háború elhúzódásának lehetőségével, ebben az esetben pedig különösen fontos, hogy mindazokat az eredményeket, amelyeket elértünk az elmúlt években többek között a nemzetpolitika terén, meg tudjuk védeni. Válsághelyzetben sem szabad stratégiai célokat feladni, a nemzetegyesítés pedig egy ilyen stratégiai cél. A 2024-es költségvetés maradéktalanul ezt a megoldást szolgálja, a benne szereplő, a határon túli magyarságot érintő források a következő években is garantálják a nemzetegyesítés folyamatát. A Nemzetbiztonsági Bizottság véleménye. A 2024. évi költségvetés tervezetéből is látszik, hogy a kormány kiemelten kezeli a nemzetbiztonsági szolgálatok támogatását, a teljes nemzetbiztonsági szektor finanszírozása jövőre is biztosított lesz. A katonai és polgári szolgálatok 2024-es költségvetési támogatása megteremti a pénzügyi hátterét annak, hogy a fokozódó veszélyek ellenére Magyarország nemzeti szuverenitását megvédjük. [[15.10]] A Vállalkozásfejlesztési Bizottság véleménye. Magyarország Kormánya a nyugdíjasokkal kötött megállapodás értelmében a háborús időkben is megőrzi a nyugdíjak értékét, biztosítja az inflációkövető nyugdíjemelést, és garantálja a már teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj folyósítását. A kormány célja, hogy elkerüljük a gazdasági visszaesést, és a növekedés idén is folytatódjon. 2024-ben várhatóan 4 százalékos lesz a növekedés. 2010 óta nemcsak gazdaságilag, hanem pénzügyileg is sikerült stabilizálni az országot, egyensúlyban van a költségvetés, és csökkenő pályán az államadósság. A cél az, hogy az ország pénzügyi stabilitása fennmaradjon, mind a GDP-arányos költségvetésihiány-cél, mind a GDP-arányos államadósság csökkenjen. Összességében megállapítható, hogy a kormány által beterjesztett 2024. évi költségvetés a magyar gazdaság stabilizálását elősegítő intézkedések összessége, amely megfelel a nemzetgazdasági érdekeknek. Az Európai Ügyek Bizottsága véleménye. Az uniós források tekintetében összességében mintegy 3060 milliárd forint juthat Magyarországra a következő évben mind a költségvetésben megjelenő beruházási és strukturális alapok, egyéb uniós programok, a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz, mind a költségvetésen kívüli, közvetett agrártámogatások révén. Az EU költségvetéséhez a magyar hozzájárulás pedig 692 milliárd forintot tesz ki. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a Tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Szűcs Lajos képviselő úr, jegyző úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 30 perces időkeretben. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Költségvetési Bizottság ellenzéki véleményének alapján elmondható, hogy a törvényjavaslat nem felel meg a költségvetés megalkotására és elfogadására irányuló jogszabályoknak. Ennek a papírnak ugyanis azt a nevet adták, hogy „költségvetés”, de ezenkívül semmi köze egy valódi költségvetéshez. Elég, ha megnézzük, milyen költségvetéssel szórakoztattak bennünket tavaly ilyenkor, milyen terveket adtak itt nekünk elő egy éve: 4,1 százalékos GDP-növekedést vártak a valóság az, hogy Magyarország lassan egy éve technikai recesszióban van. Továbbá 5,2 százalékos inflációra számítottak, ami mindössze háromszorosan teljesült túl, ezt statisztikai hibahatárnak talán már nem csúfolhatjuk, abszolút európai uniós rekordernek annál inkább. Ezért is merül fel ennek a törvényjavaslatnak a jogsértő jellege. Ugyanis az irányadó szabályok szerint a Költségvetési Tanács csak akkor engedheti tovább a költségvetési javaslatot, ha az ténylegesen az államadósság GDP-arányos csökkenését eredményezi. Erre azonban a Költségvetési Tanácsnak csak és kizárólag akkor van lehetősége, amennyiben a törvényjavaslat ténylegesen tükrözi a 2024. évi kiadásokat és bevételeket. Az a papír azonban, ami előttünk fekszik, nem tartalmaz reális kiadásokat a 2024. év vonatkozásában. Ezeket a Költségvetési Tanács is megállapítja, hiszen a következők szerint fogalmaztak: a bevételek 2024. évi teljesülése tekintetében kockázatot hordoz egyes elsősorban a fogyasztáshoz kapcsolódó bevételek 2023. évi várható alulteljesülése, amely ezen előirányzatok bázisát rontja. A tanács komoly kockázatot lát abban, hogy a költségvetési szervek dologi előirányzatai az energiakompenzáció figyelembevételével is jelentősen elmaradnak a 2022-ben megvalósult és 2023-ban, valamint 2024-re várható áremelkedések mértékétől. Több, nem a kormány irányítása alá tartozó intézmény költségvetési fejezetének az egyéb működési előirányzata a 2023. évi előirányzathoz képest 10 százalékot elérő mértékben csökken, ami reálértékben igen jelentős visszaesést okoz ezen intézményeknél. Célzott takarékossági és feladatracionalizáló intézkedések nélkül fennáll annak a veszélye, hogy a költségvetési szervek működőképességének megőrzése a 2024. év folyamán nagymértékű, nem tervezett kiadásokat tesz majd szükségessé. Mindezek a tanács megítélése szerint működési, szolgáltatásminőségi kockázattal is járnak, amelyek mérséklésére a költségvetést érintően is fel kell készülni. Az ezzel járó kockázatok újratervezést tehetnek szükségessé, ami korlátozza, hogy a költségvetés betöltse gazdasági iránytű szerepét. Megállapítható, hogy ez a javaslat nem tartalmazza azokat a tényleges intézkedéseket, számokat, forrásokat és kiadásokat, amelyekre tekintettel a költségvetést 2024-ben végre akarják hajtani, vagyis az nem valós. Ezt a Költségvetési Tanács is alátámasztotta véleményében, és a kormány sem cáfolta, hogy jelentős kockázatokat hordoz. Elmondható, hogy a költségvetési javaslat olyan gyenge lett megint, hogy jobban járna az ország, ha ezt visszavonnák. Teljesen alkalmatlan arra, hogy a piac megnyugodjon, és lássa a kormánypárti rész állítólagos kiszámítható gazdaságpolitikáját. Azt biztosan nem fogják látni addig, amíg rendeleti úton, éjjel vezetnek be új különadókat és más adóemeléseket egyik pillanatról a másikra, amíg százszor módosítják az egyes előirányzatokat, és így a végeredménynek köze nincs a parlament által elfogadott költségvetési verzióhoz, vagy amíg a gazdaságfejlesztési miniszter arról beszél, hogy nem is kellenek nekünk az uniós pénzek, jó lesz nekünk a működő tőke is. A valóság az, hogy azt a gazdasági kockázatot, amit az Orbán-kormány jelent, egyre drágább finanszírozni. Ez a drága finanszírozás azt jelenti, hogy minden magyar körülbelül évi 150 ezer forinttal többet kénytelen fizetni a magyar államadósság finanszírozására az Orbán-kockázat miatt. Ismétlem: minden magyarra körülbelül 150 ezer forintnyi éves pluszteher jut. A költségvetés kapcsán néhány gondolatot legidősebb honfitársainkról is. A nyugdíjminimum összege 28 500 forint. Ez jövőre sem változik, így az gyakorlatilag 14 éve be van betonozva. Ráadásul ez nemcsak a valóban „viszonylag csekély számú nyugdíjasnak” mintegy 20-25 ezer főnek számít, hanem mesterségesen alacsonyan tartja mindazokat az ellátásokat, amelyek összege a minimálnyugdíjhoz van kötve. Ez pedig százezreket érint, például: időskorúak járadéka, gyermekfelügyeleti támogatás, ápolási díjak, közgyógyellátás. A nyugdíjrendszerben összességében strukturális változások nem láthatóak. A Fidesz-kormány szociális érzéketlenségét mutatja, hogy ezt a rendszert az elmúlt 12 évben végig megtartották, és csak az inflációval arányosan emelték a nyugdíjakat, miközben a svájci indexálás rendszere már évek óta alkalmazható lett volna, betudhatóan annak, hogy viszonylag gyors volt a növekedés, kiegyensúlyozott világgazdasági folyamatok voltak, alacsony energiaárak, vagyis a nyugdíjasok helyzete kedvezőbben alakulhatott volna, túl azon, hogy a nyugdíjak emelése évek óta eleve elmarad a gazdasági növekedés ütemétől, egyre jobban szétnyílt az olló a bérek és a nyugdíjak között is, s ez a tendencia 2024-ben is folytatódik. A nyugdíjrendszer tehát továbbra is igazságtalan, nem gondoskodó, nem rugalmas és hosszú távon nem fenntartható lesz. Erre való tekintettel, az igazságos és fenntartható nyugdíjrendszer érdekében az alábbi javaslatok fogalmazódtak meg. A nyugdíjak alkotmányos garanciájának visszaállítása, a nyugdíjak értékállóságának garantálása, az inflációkövetés és a bérekhez való igazítás kombinálása tehát a svájci indexálás , az inflációhoz és a bérszínvonal változásához igazodó, negyedévente ismétlődő nyugdíjkorrekció; a minimálnyugdíj jelentős megemelése, a nyugdíjplafon bevezetése, az évenkénti nyugdíjemelés mértékének meghatározásánál a reális nyugdíjas fogyasztói kosár figyelembevétele, a nyugdíjemelésnél a mértékek differenciálása, a rugalmas nyugdíjba vonulás lehetőségének biztosítása; az egyes nyugdíjak közötti kiugró aránytalanságok fokozatos mérséklése a nemek és a régiók viszonylatában is, a korengedményes és a rokkantsági jogosultság korábbi rendszerének visszaállítása, az öngondoskodás például magánnyugdíjpénztárak újbóli lehetőségének megteremtése és ösztönzése, valamint a „férfi 40” program bevezetése, hiszen az mégis tarthatatlan dolog, hogy ma Magyarországon a férfiak 38 százaléka meg sem éri a nyugdíjkorhatárt. Egész egyszerűen semennyi ideje nem marad arra, hogy pihenjen, hogy a családjának szentelje magát a hosszú munkás évek után, és általánosságban is elmondható, hogy ha mégiscsak eljut a nyugdíjas évekig, akkor 11 esztendővel kevesebb egészségben eltöltött évre számíthat, mint, mondjuk, svéd honfitársa. [[15.20]] Az egészségügy terén szintén folytatódik az a többéves tendencia, amely szerint a kormány burkolt célja a lakosság egy részének a magánegészségügybe terelése. Az állami egészségügyi kiadások a GDP 6 százaléka alatt maradnak, ami továbbra is elmarad az uniós 7 százalékos átlagtól. A helyzetet színezi még, hogy Magyarországon az egészségügyi kiadások 67-69 százaléka származik állami forrásból, ami 4 százalékponttal alacsonyabb az Európai Unió és 8 százalékponttal alacsonyabb a többi visegrádi ország átlagánál. Ez ugyanis lényegében azt jelenti, hogy amit az állami rendszer nem fedez, vagyis mintegy a költségek egyharmadát, azt saját zsebből kell pótolni. A költségvetést érintő javaslatok ezzel kapcsolatosan egyebek mellett ezek volnának. Az egészségügyi közkiadások GDP-arányos részesedését fokozatosan az európai átlag szintjére kell emelni. Komplex népegészségügyi program kidolgozása, a hozzá kapcsolódó állami szolgáltatások listája és eszközei; a felhasználás hatékonyságának javítása; az elvándorlás megállítása, a hiányzó egészségügyi létszám pótlása, 9000 új szakdolgozó, 3000 szakorvos és 500 háziorvos munkába állítása. Visszatérő kritikai elem az ellenzék részéről a költségvetést érintően annak korai benyújtása. A 2024-es költségvetést a kormány az előző évek rossz gyakorlatát követve, ismét túl korán nyújtotta be, akkor, amikor még nagyon sok fontos makroadat nem áll rendelkezésre. A korai benyújtást ezúttal nemcsak az ellenzéki képviselők, hanem a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék elnöke is kritizálta. A pénzügyminiszter azon védekezése a kritikák ellen, hogy több időt akarnak hagyni a gazdasági szereplőknek a felkészülésre, nem elfogadható, hiszen az elmúlt években számtalan példát láttunk arra, hogy a kormány év közben hajtott végre lényeges változtatásokat az adótörvények vagy a kiadási tételek tekintetében. A 2022-es költségvetést 95 alkalommal módosították. Az Orbán-kormány minden bizonnyal azért ragaszkodik a költségvetés korai benyújtásához, mert így a valóságtól jobban el tud rugaszkodni, és kedvezőbb makropályát vázolhat fel, lásd például a 4 százalékos növekedési és a 6 százalékos inflációs prognózist, így könnyebben tudja a költségvetést elfogadtatni a kormánypárti képviselőkkel, aztán majd a végrehajtás időszakában lényeges módosításokat eszközöl külön felhatalmazás nélkül, alkalmazkodva a vártnál kedvezőtlenebb gazdasági helyzethez. Nézzük a kiadási oldalt! A kiadási oldalon szinte mindegyik tétel csökkentését vagy csak szerény mértékű, az inflációtól jócskán elmaradó növelését irányozták elő. Az Orbán-kormány meghirdette az általános takarékosság elvét, az állami szektorban 10 százalékos költségcsökkentést irányzott elő a fűnyíróelv szerint. Ez kifejezetten káros intézkedés, mert befagyasztja a rossz gazdasági szerkezetet és működési zavarokat idéz elő. Éppen itt lenne az ideje a kiadási oldal jelentős átrendezésének, az oktatási, valamint az egészségügyi kiadások részaránya lényeges emelésének, mivel az elmúlt 12-13 évben mindkét területen jelentős megszorítások voltak. Az oktatási kiadások 2010-ben még elérték a GDP 4,8 százalékát, ma pedig már csak a 3,6 százalékát, az egészségügyi kiadások pedig 4,5 százalékról 3,6 százalékra csökkentek ugyanebben az időszakban. A költségvetési törvénytervezetben szerepel 2479,8 milliárd forint EU-s támogatás és vele szemben 3605,5 milliárd felhasználás. De ha mégsem jön be a remélt forrás, ugyanakkor az elköltés megvalósul, akkor ez önmagában is jelentősen megnövelheti a pénzforgalmi hiányt, és boríthatja a tervezett 2,9 százalékos államháztartási hiányt. Lássuk a bevételi oldalt is! A korábbi években az Orbán-kormány önmagát az adócsökkentés kormányának nevezte, és az alacsony adókat kormányzati oldalon egyértelmű versenyképességi előnynek tekintették. Ma már sokkal inkább az adónövelés kormányáról kell beszélnünk, és a jövő évi költségvetési terv is azt mutatja, hogy további adóemelésekre kell számítaniuk a gazdasági szereplőknek, mert a költségvetés krónikus bevételhiányban szenved, így viszont még az a kevés vonzereje és versenyképességi előnye is megszűnik a magyar gazdaságnak, ami eddig volt. Vizsgáljuk meg a gazdasági növekedés forrásait is! A szakértők és a Költségvetési Tanács is túlzott mértékűnek tartja a jövő évre tervezett 4 százalékos gazdasági növekedési ütemet. Azért, mert nem látható, hogy miből is lehetne megvalósítani ezt a nagy növekedést. Az EU-s források rendelkezésre állása szerfelett bizonytalan, erre nem lehet építeni. A hazai vállalkozások beruházásainak a felfutására nem lehet számítani ilyen magas hitelkamatok és folyamatosan csökkenő kereslet mellett, a kormányzatnak pedig nincs forrása az állami beruházások újbóli felfuttatására. További probléma, hogy nincs bevonható hazai munkaerő, a munkapiac már most is nagyon feszített. A költségvetési tervben ugyan szerepel a termelékenység 3 százalék feletti növekedése, de az elmúlt 12-13 esztendő átlagosan 1 százalék körüli mértékben hagyta nőni, tette lehetővé a munka termelékenységét. Nem látható, hogy miért nőne most háromszor olyan gyorsan, mint korábban. Persze lehet abban bízni, hogy külföldi tőkével és vendégmunkásokkal fogjuk majd felpörgetni a GDP-t, csakhogy ez nem fog jelentős felhasználható jövedelemtöbbletet adni, mert a külföldi befektető és a külföldi munkás is ki fogja vinni az itt megtermelt jövedelmet. Tehát a GDP ugyan nőhet papíron számottevően, de a felhasználható jövedelem már kevésbé. Az adósságról is akkor néhány szó. Az adósság, eladósodás veszélye kapcsán megállapítható, hogy a költségvetésitörvény-tervezetben az szerepel, hogy jövőre igen nagy mértékű kamatfizetés fogja terhelni a költségvetést, GDP-arányosan több mint 3 százalék, és ez még csak egy optimista becslés a Költségvetési Tanács szerint, mert sokkal inkább reális a 4 százalékos kamatfizetési kötelezettség. Ez pedig azt jelenti, ha lenne is 4 százalékos gazdasági növekedés, annak egy tetemes részét felemésztené a kamatfizetési kötelezettség. A magas kamatfizetési kötelezettség azt jelenti, hogy a magyar állam nagyon eladósodott, dacára annak, hogy rendre csökkenő adósság/GDP-hányadost mutatnak ki az illetékesek, és ilyen optimista csökkenő pálya került be a költségvetési tervbe is. A 2023-as 69,7 százalékról 2024-re 66,7 százalékra csökkenne. Kétséges azonban, hogy ez megvalósíthatóe, mert már a 2023-as bázis teljesülése is szerfelett bizonytalan. A súlyos eladósodás és az adósságcsapdába kerülés veszélyét az Orbán-kormány is érzékeli. Ennek tudható be az az intézkedés, hogy meg fogják adóztatni a megtakarításokat, és a lakossági megtakarításokat igyekeznek az államadósság finanszírozása felé terelni, és a kereskedelmi bankokat is erre ösztönzik. Nyilván azért, hogy ne kelljen a nemzetközi piacokon újabb és újabb hiteleket felvenni. És ugyancsak ezért döntött úgy a pénzügyminiszter, hogy nem szerepelteti a költségvetésben az MNB veszteségének a megtérítését, hiszen ez tovább növelné a hiányt és az államadósságot. Ráadásul így még nyomást is gyakorolhatnak az MNB-re, hogy csökkentse a jegybanki alapkamatot, és ne harcoljon olyan erőteljesen az infláció ellen. Hiszen a nagy adósságokat felhalmozó Orbán-kormánynak a magas infláció nagy szolgálatokat tesz. Tehát a 2024-es a megszorítások költségvetése lesz, mert az EU-s források híján az Orbán-kormány rákényszerül az erőteljesen romló egyensúlyi helyzet javítására. Természetesen lesznek majd kísérletek a növekedés felpörgetésére, de ezek sajnos nem fognak átütő sikereket elérni, csak az egyensúlyi helyzetet fogják tovább rontani. Számottevő növekedésre jó esetben is csak 2025-ben számíthatunk. Mindezek fényében kijelenthetjük, hogy a 2024. évi költségvetés tartalmilag annak bizonyítéka, hogy a Fidesz-kormány zsákutcába vezette az országot, halmozódó adósságok és jövőfelélés, ezt látjuk. A gazdasági, társadalmi és környezeti válságok egyszerre jelentkeznek, infláció, megélhetési gondok, széteső oktatás és állami egészségügy, szociális és gondoskodási válság, ezek megoldhatatlanok az eddigi eszközökkel. Sajnos a Fidesz-kormány a régi rossz recepteket erőlteti, ennek eredménye, hogy a Fidesz 13 éve alatt nemhogy válságálló nem lett az ország és a magyar gazdaság, hanem az egyik legsérülékenyebb és legkiszolgáltatottabb Európában. Nem akarják csökkenteni a multinacionális tőkétől való függést, pedig már most is több ezer milliárdos kárt okoznak. A túlzott autóipari függés miatt kénytelen úgymond most az ország 1000 milliárdokkal támogatni az akkumulátorgyártást. [[15.30]] Akkugyarmattá teszik hazánkat, egy vízszegény és energiaszegény országot akarnak egy vízigényes és energiaigényes iparágnak alárendelni. Az elhibázott fideszes gazdaságpolitika nemcsak a multik működőtőkéje korlátlan kiszolgálását jelenti közvetlen támogatásokkal és a nekik kedvező adórendszer nekik kedvező átalakításával, hanem jelenti a természeti erőforrásaink: a vizünk, a termőföldünk, a levegőnk és az energiánk kiszolgáltatását a multik profitjának. Harmadrészt pedig jelenti a közszolgáltatások leépítését, az oktatástól az egészségügyön át a környezetvédelemig, a katasztrófavédelemig vagy a munkavédelemig. Azaz a közszolgáltatások leépítése nem egy anomália, hanem a terv szerves része, szintén a multik profitját szolgálja. Több jövőépítő beruházásra volna szükség: épületenergetikai mélyfelújításra, energiarendszer-fejlesztésre, energetikai innovációkutatás-támogatásra, távhőrendszerek fejlesztésére, a vízgazdálkodáson pedig, annak teljes újjászervezésén gyakorlatilag az életünk múlik. Mindehhez a forrásoldal radikális átalakítására is szükség van. Többek közt megszüntetnénk az olyan felesleges és káros kiadásokat, mint az állami propaganda mindenféle támogatása vagy a multik agyontámogatása. Szeretnénk kiemelni, hogy a két évvel ezelőttihez képest majdnem háromszorosára, 970 milliárd forintról 2747 milliárd forintra ugrik az adósságszolgálat. Ez 1777 milliárd forint többlet. Száz- és ezermilliárdok hiányoznak az oktatásból, az egészségügyből. Sok év alulfinanszírozottsága miatt omlanak össze szektorok. Mindez pedig azért mint ahogy az előbb is elhangzott , nemhogy válságálló lett volna az ország, hanem a legsérülékenyebbé, legkiszolgáltatottabbá vált egész Európában. Tisztelt Képviselőtársaim! Szükséges volna az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentése is, hiszen hogyha azt a megélhetési válságot, azt a szociális katasztrófahelyzetet vizsgáljuk, ami Magyarországra rárúgta az ajtót, akkor, azt hiszem, ez önmagát magyarázza. Tehát szükséges lenne az áfacsökkentés, legalább az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentése, ahol ez még nem történt meg, az alapvető létszükségletek kielégítését nem terhelhetjük ugyanolyan magas adókkal, mint bármely más fogyasztást. Ez alapvető emberiességi és szociális kérdés. Az élelmiszerek brutális áremelkedése az elmúlt két évben ezt még inkább sürgetővé teszi. Egy fontos tétel lenne az úgynevezett beruházásösztönzési célelőirányzat megszüntetése. Ez az a keret, amiből a kormány az akkumulátorgyárakat támogatja. Névleg csak 132 milliárd, ám tudjuk, hogy ezt bármikor megemelheti, ennél sokkal többet költ a multik idecsábítására, hazai adófizetők pénzéből: 2016 óta egyes számítások szerint 1050 milliárd volt csak a látható támogatása ennek a szektornak. És még valami: a szupergazdagok nemcsak hogy jobbára elkerülik a közteherviselést Magyarországon is, de a válságos időkben rohamos gazdagodásuk különösen szembeötlő. Joggal merül fel annak az igénye, hogy vagyonukhoz mérten adózzanak többet. A leggazdagabb száz magyar összesített vagyona 2023-ban már 7655 milliárd forint volt, egyetlen év alatt 1432 milliárddal nőtt a vagyonuk. A lista első három helyezettjének, Mészáros Lőrincnek, Csányi Sándornak és Felcsuti Zsoltnak 495 milliárd forinttal nőtt a vagyona egyetlen évben, egy olyan évben, amikor tömegek fizetését és megtakarításait értéktelenítette el az orbáni infláció. Mindezen forrásokat inkább fel kellene használni egyfajta gazdasági szerkezetváltásra, annak finanszírozására. Helyesebb volna, mondjuk, a mezőgazdaságban a kisgazdaságok támogatása. A kisebb gazdaságoknak jellemzően semmilyen saját forrásuk sincs, viszont ahhoz, hogy minőségi, tiszta, magas hozzáadott értékű termékeket állítsanak elő, szükségük van a fejlesztésekre és hitelekre. Fontos, hogy a hiteleket legalább egy évig ne kelljen törleszteni, illetve az állami garanciavállalás, mert a bankok szemében egy őstermelő alapvetően nem hitelképes. Aztán el kellene érni, hogy ennek a bizonyos beruházásösztönzési célelőirányzatnak a 132 milliárdja ne azt szolgálja, hogy az ázsiai multikat vonzzák ide, ne az legyen ennek a célja, hogy ezeket mértéktelenül támogassák, hanem a korábbiakkal szemben, amikor is a magyar gazdaság minden addigihoz képest nagyobb külső függésbe kényszerült létrejön egy olyasféle új metódus, ami inkább a hazai helyi mikro-, kis- és közepes vállalkozásokat támogatja, akik átgondolt, közösen megalkotott helyi gazdaságfejlesztési tervekhez és stratégiákhoz illeszkedően kapnának ilyesféle támogatást ebből a forrásból. Nemzeti szintű stratégiai cél lenne a gazdaság rezilienciájának növelése, azaz ellenállóképességének fokozása. Egy gazdaság akkor ellenálló, ha az alapvető funkciói a termékek és szolgáltatások előállítását és a munkavállalók jövedelmének biztosítását gyorsan változó körülmények között, akár válságos helyzetekben is fenntartja. Erre egy rendszer akkor képes, ha legalább az alapvető szükségletek kielégítése nem függ távoli piacoktól, termelőktől és számításoktól. Tehát az alapvető ágazatok lokalizálása elsőrendű cél kellene hogy legyen. Ennek értelmében támogatni kellene a helyi gazdaságok megerősödését, különösen a létszükségleteket víz, élelem, energia, ruházkodás, tisztálkodás, tiszta környezetet kielégítő szektorokban. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem értünk egyet azzal, hogy a kormány olyan nemzetstratégiai feladatok, mint a megfelelő színvonalú oktatás, benne a méltányos pedagógusbérek teljesítését, a bizonytalan brüsszeli forrásoktól teszi függővé, ugyanakkor nem teljesíti az ezek folyósításához meghatározott jogos feltételeket sem. Én magam is máskor, más formában rengetegszer hivatkoztam már arra, hogy az önök által kormánypárti oldalról is oly sokszor hivatkozott klebelsbergi időkben a GDP 16 százalékát kapta az akkor új honvédelmi tárcának nevezett kultusztárca. Ennek most a fele is, a 8 százalék is gyakorlatilag egy irreális célkitűzés lenne, de ahhoz, hogy abból a helyzetből el tudjunk mozdulni, ami mostanra jellemzi a valóban összeomlóban lévő hazai oktatásügyet, jelentősen emelni kellene a pedagógusbéreket hazai forrásból, nem Brüsszelben kilincselve; úgy, ahogy Trianon után sem Párizsban kért forrásokat a hazai oktatás talpra állításához, mondjuk, Klebelsberg Kunó, mert enélkül az ország versenyképessége kerül veszélybe. Mivel ezeket az elemeket az előttünk fekvő költségvetésitörvény-javaslat nem tartalmazza, ezért azt tudom mondani, hogy ellenzéki oldalról a támogatást sem fogják nyilvánvaló módon ehhez megkapni kormánypárti képviselőtársaim, illetve a tisztelt kormány. A Költségvetési Bizottság kisebbségi véleményének előadójaként igyekeztem összeszedni azokat az egyébként az ellenzék részéről talán konszenzusnak örvendő elemeket, amelyekben mindannyian egyetértünk, amelyekre mindannyian azt tudjuk mondani, hogy ezek nélkül felelősen jövőt tervezni Magyarországon nem lehet. Köszönöm államtitkár úr figyelmét is, várjuk egyébként az ezzel kapcsolatos válaszokat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kell megkérdeznem az előterjesztőt, Banai Péter államtitkár urat, hogy most kíván felszólalni, vagy a végén. [[Banai Péter Benő: A végén.]] A zárszóban. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségi képviselő felszólalása következik ötperces időkeretben, ezért megadom a szót Ritter Imre úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő úr. [[15.40]]
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy mint német nemzetiségi parlamenti képviselő, de valamennyi köznevelési intézményfenntartó nemzetiséget érintően tegyem meg a hozzászólásomat a 2024. évi T/4181. számú, a központi költségvetésitörvény-javaslattal és annak összegző módosító javaslatával kapcsolatban. A magyarországi őshonos nemzetiségek parlamenti részvételének 2014. évben történt biztosítását követően az elmúlt 8 évben nagyon jelentős támogatásemeléseket tudtunk elérni. A 2022. évben a nemzetiségi támogatás már közel 24 milliárd forint volt. Sajnos a 2020-2021-es Covid-válság, majd a 2022-es tragikus háborús helyzet bekövetkezése, az energiaválság, az egyre súlyosabb infláció ezt a pozitív nemzetiségi előrelépést megtörte, és felerősített több olyan negatív folyamatot, amelyet már a 2023-as költségvetésitörvény-javaslat tárgyalásánál is előre jeleztem. Tudtuk, hogy több területen jelentős többletköltségeink lesznek. Ennek ellenére, megértve a hazánk előtt álló megoldandó problémákat, ebben a mi szerepünket is, elfogadtuk, hogy a 2023. évre a 2021. évhez hasonlóan nem lesz nemzetiségitámogatás-emelés a költségvetési törvényben, sőt jelentős támogatáscsökkentésre kerül sor. 2022-höz képest a 2023. évi központi költségvetési törvényben a 13 nemzetiségre vonatkozóan már 1 milliárd 63 millió forint csökkenés volt; ez a csökkenés a 2023. évi költségvetési törvény idei év eleji módosításával már 2 milliárd 352 millió forintra nőtt. Szeretném hangsúlyozni, hogy ezt egységesen, egyetértőleg még mind a 13 nemzetiség elfogadta. A most előttünk lévő 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat viszont már 3 milliárd 840 millió forint nemzetiségitámogatás-csökkenést tartalmazott a 2022. évhez képest. Ez a tervezett csökkentés a roma nemzetiségi támogatásoknál 5 százalékos, a többi nemzetiségnél viszont 25 százalékos nemzetiségitámogatás-csökkenést jelentett volna. Még súlyosabbá teszi a helyzetet, hogy ez a drasztikus elvonás szinte teljes egészében a nemzetiségi intézmények működési és felhalmozási kiegészítő támogatását vonta volna el, mindössze 261 milliót hagyott volna meg, ami alig egy tizede a 2022-es közel 3 milliárd forintos támogatásnak. Azt gondolom, hogy pusztán ez a két szám is jelzi, hogy egy aránytalanul indokolatlan elvonásról lenne szó, ami ellehetetlenítheti a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott és tulajdonukban lévő 102 nemzetiségi köznevelési intézményt. Az intézményátvételek megkezdésétől fogva minden évben arra törekedtünk, hogy legyen évről évre bővülő működési és felhalmozási kiegészítő intézményi keret, melyből évente a konkrét igények felmérése alapján igyekeztünk rendezni a felmerülő adott évi nehézségeket, ami az elmúlt években, békeidőkben, azt gondolom jól is működött. Most viszont egy éven belül lényegében a teljes kiegészítő kompenzálási keret elvonásra került volna, ami alapjaiban veszélyeztetné az átvett nemzetiségi köznevelési intézmények működését. Ezért a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága módosító indítvánnyal kezdeményezte, hogy a 2024. évi költségvetésben a nemzetiségi intézmények kiegészítő támogatása sorról elvont 1 milliárd 568,9 millió forintnyi elvonás kerüljön teljes összegben visszaállításra. A módosító indítványunk nem kapott támogatást, helyette a Költségvetési Bizottság által benyújtott összegző módosító javaslatban 600 millió forint nemzetiségi célú költségvetésitámogatás-növelés került beállításra, támogatásra. Természetesen a 600 millió forintnak is örülünk, számunkra ez is sok pénz, de ez biztosan nem oldja meg a nemzetiségi köznevelési intézményeink problémáit a 2024. évre. Ezért a magam részéről azzal a feltételezéssel és annak reményében fogom a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat összegző módosító javaslatát és a módosított törvényjavaslatot megszavazni, hogy a nemzetiségi köznevelési intézményeink tényleges finanszírozási problémáinak megoldására nemcsak 2024-ben, de már 2023-ban is további érdemi kormányzati intézkedésekre kerül még sor. Köszönöm a figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok, valamint az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során 2 perces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőjének.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Hát, elérkeztünk egy fontos pillanathoz, a szavazás előtti időszakhoz, amikor még utolsó lépésként lehetne vagy lehetett volna élni azzal a lehetőséggel, hogy egy zuhanó spirálban recesszióba taszított országnak lehessen egy normális költségvetése, de a magyar gazdaság nem kapja meg ezt a lehetőséget. Helyette inkább azt látjuk, hogy a családi költségvetések összeomlottak, megélhetési válság sújtja az országot, a költségvetés adóssága és itt akár éves visszatekintést tehetünk jelentősen megnövekedett nemcsak arányaiban, hanem egyébként nominális értékben is, és tovább növelik ezt az adósságot. A kiskereskedelmi fogyasztás egyértelműen zuhan, az emberek kevesebbet és sokkal olcsóbb termékeket tudnak csak megvásárolni. Látszik, hogy egyre szegényebb az ország az önök gazdaságpolitikájának eredményeként; hazugság volt minden, amit korábban állítottak, és most eljutottunk ebbe a helyzetbe. Éppen ezért elöljáróban szeretném jelezni, hogy a Demokratikus Koalíció frakciója megpróbálta azt a lehetőséget megadni önöknek, hogy egy alternatív költségvetéssel legalább a legelemibb részeken tudjunk javítani, ami azt jelenti, hogy az emberek érdekében tegyünk néhány lépést vagy tegyenek önök néhány lépést, de erre nem voltak készek és nem voltak képesek, így ránk marad ennek a kezdeményezésnek a megvalósítása. Miért van ennek jelentősége? Hiszen akkor, amikor beszélünk arról, hogy önmagában ez a vita, ami jelenleg zajlik, mennyire álszent, paravánként ideépített vitafolyamat egy pillanatról, a jelenlegi pillanatról, amikor az államtitkár úr a jelenlegi helyzetről próbál meg véleményt alkotva velünk vitatkozni egy jövőbeli költségvetésről, azt gondolom, hogy éppen ezért nagyon is indokolt lett volna hosszabb távon gondolkodni és alternatív költségvetésről beszélni. A kisebbségi vélemények között is megjelent önök által sokszor emlegetve , hogy egyébként nemigen módosítják a költségvetést. Ehhez képest álszent módon visszaélve a helyzetükkel és a veszélyhelyzetre hivatkozva 96 alkalommal hoztak éjszakai rendeletet, és rendeleti kormányzással módosítják a költségvetést, amikor gyakorlatilag bármikor, bármit, bárhova át tudnak csoportosítani vagy ezt meg is teszik , lényegében teljesen függetlenül attól, amit egyébként korábban terveztek, vagy az embereknek állítottak erről. Éppen ezért ez a pillanatnyi állapot, amikor jelenleg erről vitatkozunk, messze nem felel meg annak az elvárásnak, ami egyébként lényegében egy adott politikai év, egy adott parlamenti működés időszakának legfontosabb érve lehetne, hogy miért a legfontosabb a költségvetés tervezése. Hiszen eközben forrás van. Tehát nem az a problémájuk, hogy nem áll rendelkezésre forrás: az általánosforgalmiadó-befizetésekből számítanak több mint 7500 milliárd forint értékre; a személyijövedelemadó-befizetések vonatkozásában 4400 milliárd forint felett gondolkodnak és számolnak, tehát ilyen szempontból úgy tűnik, hogy nem a forráshiány a probléma, hanem az önök értékvilága vagy -választása megváltozott, és ennek a következménye, hogy ma már nem fontos önöknek például az, hogy érdemi rezsimegtakarítás, -csökkentés lehessen a magyar családoknál; ehelyett sokkal fontosabb, hogy másra költsenek. Nem tettek semmit azért, hogy az ország energiakiszolgáltatottsága csökkenjen, és ebből kifolyólag ilyen szempontból továbbra is marad a kiszolgáltatottság. [[15.50]] Ha abból indulok ki, hogy önök rossz energiaszerződéseket kötöttek, akkor sajnos ennek az lesz a következménye, hogy újra nagyon-nagyon-nagyon sokba kerül ez a kormányzás, amit önök csinálnak. Ennek az egyik nagyon látható jele és a vitának ebben a szakaszában el kell mondani, de akár kérdezhetem is, ha úgy jobban tetszik államtitkár úrnak , tehát az önök működésének és ennek a recesszióba taszított gazdaságnak a látványos jele a rettentően magas kamat, ami a bankoknál megjelent. Ennek következménye, hogy óriási kötelezettségek keletkeznek, és ez a Magyar Nemzeti Banknál 2000 milliárd forintnyi veszteséget okoz. A pénzügyminiszter úr expozéjában, a vita kezdetén azt ígérte, hogy erre vonatkozóan megoldási javaslattal él majd, de egyelőre nyomát sem látjuk annak, hogy akkor mi lesz, és ezt hogyan kívánják kezelni. Azt értem, hogy önök hozták a korábbi törvényt, önök változtatták meg azt is, és hogy ilyen szempontból bármikor megváltoztathatják a jelenlegit is, de ismét felhívom a figyelmet, hogy óriási adósságot raktak a következő generációk nyakába a következő időszak szempontjából, és ezt az adósságot önök másokkal, mással fizettetik meg. Az Orbán-kormány által folytatott képtelen gyakorlat szerint a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat, ahogy már említettük önöknek, rendre ilyen időszakban jelenik meg, és ennek a következménye mindaz a bizonytalanság, amit az előbb el is mondhattam, hogy önök ilyenkor még nem ismerik és nem számoltak el a múlt évvel, nincsenek meg az idei évnek az adatai, de önök vidáman megszavazhatnak egy ilyen megélhetési válságos időszakban is egy ilyen paravánköltségvetést, amelyben megpróbálják eltakarni mindazt, amit önök idáig egyébként elkövettek. Éppen ezért van nagy jelentősége annak, hogy ma már nemcsak a frakciók, hanem önmagában a Költségvetési Tanács is felhívta a figyelmet arra, hogy önöknek nagy adóssága van, és nagy adósságot keletkeztettek akkor, amikor a kamatok és a Magyar Nemzeti Bank közreműködésével ezt a helyzetet előállították. Természetesen beszélhetnénk akár a nyugdíjrendszerrel, akár az önkormányzatokkal szemben elkövetett lépéseikről, döntéseikről, amelyek ebben a költségvetési formában megjelennek, hiszen az önkormányzati szektort, amely a legközelebb van az emberek mindennapjaihoz, ahol lehetne a leginkább fontos területeken segíteni az emberek mindennapjaiban, hát önök gyakorlatilag ellehetetlenítik. Lényegében az emberektől közvetlenül veszik el azt a forrást, amikor azt mondják, hogy jelentős részben emelik az önkormányzatokra vonatkozó támogatást, majd a másik kezükkel ugyanabban a szent pillanatban vissza is veszik, hazug szolidaritási hivatkozással, aminek, önök pontosan tudják, már semmi köze nincs az eredetihez, különösen akkor, ha csak az önöknek kiválasztottakat támogatják. Az oktatás és az egészségügy területéről nem beszéltem még, de az önök hazugságainak egyik látványos következménye tehát, hogy miközben az általánosforgalmiadó-bevételtől mondhatnám azt, hogy az elmúlt évek alatt jóval magasabb lett a múlt évi költségvetési bevétel is, az idei is, ehhez képest továbbra sem költenek az embereket érintő legfontosabb elemekre. Éppen ezért ez a költségvetés elfogadhatatlan a mi részünkről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. A következő hozzászóló Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Hát, kezdjük először is az oktatással, miután sajnálatos módon számomra továbbra is érthetetlen, hogy miért most kell ezt a költségvetést megbeszélni, hiszen egy jó csomószor majd módosítani fogják. Ezentúl is minden tiszteletem és köszönetem a kollégáké, akik ezt egyébként iszonyatos munkával előkészítették. Úgyhogy szeretném, ha ezt az üzenetet át is adná államtitkár úr. Tehát akkor nézzük az oktatást! Ugye, 2024-ben sem kívánja a Fidesz megoldani az oktatás rendszerszintű problémáit, nem kíván tudomást venni az egyre fokozó pedagógushiányról és a siralmas infrastrukturális állapotokról; nem kíván tudomást venni arról, hogy az állami kézben maradt egyetemek alulfinanszírozottsága mihez vezet, hogy az egyetemi oktatók bére már a diszkontboltok árufeltöltőiével sem versenyképes. A Magyar Szocialista Párt számára ez elfogadhatatlan. Az MSZP az emberek biztonságos megélhetése érdekében új költségvetési politikát, a kiadási oldal átalakítását is kezdeményezte. Sajnálatos módon ezt nem támogatták, de én még mindig reménykedem. No, mi, baloldaliak úgy gondoljuk, hogy akkor van jövője Magyarországnak, akkor fejlődhet, akkor van jövő, ha az állami költségvetés biztosítja, hogy minden gyermek és fiatal korszerű tudásra tehet szert, és ehhez számukra az állam esélyt teremt. Sajnálatos módon ma minden századik középiskolás már Ausztriában kíván tanulni, tehát mindenféleképpen ezt is érdemes lenne végiggondolni, amikor gyermekeink jövőjéről gondolkodunk. Az MSZP azt javasolja, hogy a biztonság költségvetésében kezdjük megemelni a közkiadásokat az uniós átlag szintjére. Az a célunk, hogy oktatásra az EU-s tagországok felső harmadának szintjét, legalábbis 6-6,5 százalékot lenne fontos költeni. Az a módosító javaslat, amelyet benyújtottunk, 2024-re mintegy 40 százalékos mértékkel kívánja emelni a pedagógusok és más, a közoktatásban dolgozó munkavállalók bérét, a közoktatásra szánt dologi keretet, a szakképzési centrumok költségvetési támogatását, valamint az állami fenntartásban maradt egyetemek oktatóinak bérét, működési keretét. A mintegy 540 milliárdos, átfogó program nem emeli a költségvetési hiányt, a pénz ma is rendelkezésre áll, viszont nem arra fordítja a Fidesz, ahol arra valós szükség van, nem arra, ami a jövő generációit szolgálja. A szükséges forrás a közmédia túlzott támogatásának lefaragásából, az MNB-alapítványok megszüntetéséből bőven rendelkezésre áll, de megfontolásra érdemes lehet az oligarchaadó bevezetése, a kormányzati propaganda visszafogása, a felesleges beruházásokra, mint például a Budapest-Belgrád vasútvonalra költött százmilliárdok törlése; így nincs akadálya annak, hogy a hiány emelése nélkül tartósan rendelkezésre álljon a megemelt oktatási forráskeret. Egy picit az állam szerepvállalásáról: drasztikus az állami szerepvállalás csökkenése. A jóléti kiadásokra 2010-ben még a GDP 31,1 százaléka jutott, 2024-ben ez már csak 23,2 százalék. Hiába írják, hogy a családtámogatásra több mint három és félszer több jut, mint 2010-ben, ha azt látjuk, hogy az alanyi jogon járó juttatások továbbra sem változnak majd, sőt az előirányzatok is csökkennek. Sem a gyes, sem a gyet, sem az anyasági támogatás, sem a családi pótlék, sem a rászoruló gyerekek támogatásai nem növekednek és jövőre sem, immár 15 éve. De érdekes, hogy jövőre 3 milliárd forinttal kevesebb kiadást terveznek a családi kedvezményre, 10,3 százalékos keretnövekedés mellett mindezt. Az indokolás szerint a családok támogatásának fontos részét képezi az otthonteremtési program, amelynek keretében jövőre is jelentős állami támogatás segíti a gyermekes, illetve a gyermekeket vállaló családokat saját otthonuk megteremtésében, valamint annak felújításában. Ez azért meglepő állítás, mert a lakástámogatásra szánt források több mint 50 százalékkal még egyszer megismétlem: 50 százalékkal! csökkennek; ez az idei 383 milliárd forintról 182 milliárd forintra csökken, a felújításra pedig már idén sem volt támogatás. A legtöbb szociális támogatás sok-sok éve van, ami 17 éve változatlan. Egy válságban a szociális hálón erősíteni kell, éppen ezért az MSZP egy nagyon világos javaslattal állt elő: a nyugdíjak vegyes indexálásával egy 8,15 százalékos nyugdíjemelésre kerülhetne sor, így nagyobb mértékben emelkedhetnének az ellátások. A méltányos nyugdíjkassza összegeit nem tartjuk kielégítőnek, ezért azok megduplázását javasoljuk, így a méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra 600 millió forint, a méltányossági alapú nyugdíjemelésre 1800 millió forint, az egyszeri segélyre pedig 1200 millió forint jutna. [[16.00]] Kezdeményezzük a kivételes rokkantsági ellátásra szánt százmilliós keret emelését legalább nyolcszorosára. Halaszthatatlannak tartjuk az ápolási díj emelését, aminek alapösszege ma alig haladja meg a 45 ezer forintot. Az MSZP régóta javasolja, amit az érintettek is szeretnének, hogy az ápolási díj összege érje el a mindenkori minimálbér szintjét. Az MSZP évek óta javasolja az alanyi jogon gyermekek után járó támogatások emelését. A gyermek születésekor járó anyasági támogatást úgy kell megduplázni, hogy annak első felét már a várandósság hatodik hónapjában megkaphassa a szülő. A gyermektartási díj megelőzésére szánt keretet is a kétszeresére növelnénk a gyermekek érdekében, és tekintettel a tavaly hatályba lépett jogszabályváltozásokra. A nevelőszülőknél gondozott gyermekek után járó nevelési ellátás összegét másfélszeresére emelnénk. Közel 6 ezer nevelőszülő több mint 16 ezer gyermek neveléséről gondoskodik. A gyermekek ellátásához adott támogatás tavaly ugyan emelkedett végre, 2013 óta először, ám jövőre az összeg megint változatlan. A jelenlegi gazdasági helyzetben, a lassan egy éve tartó rekordinfláció miatt nem elegendő ez az összeg. A babakötvényt a szocialista kormány vezette be 2016-tól kezdődően, így ma már a 18 év alattiak szinte mindegyike részesül ebben a támogatásban. Ez is egy olyan, amit mindenképpen fontosnak tartanánk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. A következő hozzászóló Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Vagy nem működik a nagy számok törvénye, vagy a Fidesz tényleg csak azt nézi, hogy egy adott költségvetési módosító honnan érkezik, nem azt, hogy mi a tartalma. A Párbeszéd-Zöldek és más ellenzéki frakciók ugyanis sok száz költségvetési módosítót nyújtottak be, és csodák csodájára mindegyiket sikerült a bizottságokban leszavazni, úgyhogy nem okoztak csalódást: folytatják azt a politikailag, szakmailag és morálisan is védhetetlen gyakorlatot, amit az elmúlt évek költségvetési vitái során is mutattak. A Párbeszéd-Zöldek a Gazdasági Bizottság kisebbségi véleményeként egy nagyon részletes és alapos leírását adta annak, hogy mi a probléma a Fidesz költségvetési tervezetével, és milyen irányban kellene elmozdulni ahhoz, hogy ne a jövő feléléséről és ne egy megszorító költségvetésről beszélhessünk. Mellár Tamás professzor úrral, képviselőtársammal ezt részletesen kifejtettük már a bizottsági vitában. Az érveink nem hatották meg az ottani fideszes többséget. De itt azért annyit megismételnék, hogy ha nem a jövő feléléséről, hanem a jövőbe való beruházásról szólna a 2024-es költségvetés, akkor biztos, hogy sokkal többet kellene az igazságos zöldátállásra, az oktatásba, az egészségügybe, a szociális ellátórendszerbe, a létbiztonságba való beruházásra fordítani, és sokkal kevesebbet azokra a kártékony, csak a Fidesz holdudvarát, illetve a most már egyre inkább csak távol-keleti befektetőket támogató költésekre fordítani, amelyekre a Fidesz szeretné eltapsolni a magyar adófizetők által befizetett, összeadott közpénzt. Úgyhogy, ha jót akarnak az országnak, ha jót akarnak Magyarországnak, ha a zöldjövőt támogatják, ha az igazságos zöldátállást támogatják, akkor nincs más dolguk, mint a hamarosan soron következő szavazáson támogatni a Párbeszéd-Zöldek által kikért módosító csomagot, ami egyrészt egy több mint 1500 milliárdos, igazságos zöldátállás alapnak nevezett költségvetési módosítóval, másrészt pedig a nagy társadalmi alrendszerek többlettámogatásával összességében több mint 3000 milliárd forintos átrendezéssel, amelynek megvan a fedezete, természetesen ezekben a módosítókban garantálná azt, hogy Magyarország ne egy sorvadó, a jövőjét felélő, a gyermekei ellen háborút folytató ország legyen, amilyen most a fideszes költségvetési tervezetből kirajzolódik, hanem egy olyan jövőtudatos, jövőálló, fenntartható társadalmat építő ország, amelynek még van esélye a következő évtizedekben is ezen a világon. Hogyha önökben nincs ennyi felelősségérzet, akkor lelkük rajta. Mi a Párbeszéd-Zöldek részéről megtettük, amit lehetett, és megadtuk az esélyt annak, hogy felzárkózzanak ahhoz a gondolkodáshoz, amiben 2023-ban talán önöknek is már lenniük kéne. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalási lehetőséggel élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Az előterjesztő Banai Péter államtitkár úr jelezte, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. 30 perces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az elmúlt hetekben elhangzottakat összegezve az elhúzódó orosz-ukrán háború miatt a legfontosabb feladatként Magyarország békéjének, gazdasági és fizikai biztonságának megőrzését azonosítsam. Természetesen reagálni fogok a mai napon elhangzott észrevételekre is, mégis a költségvetés zárszavaként fölidézném, hogy az előttünk lévő jövő évi költségvetésitörvény-tervezet alapvető célja az, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsivédelmi rendszert a gazdaság és a családok védelmében, fenntartsuk a családtámogatási rendszert, anyagilag is támogassuk a gyermeknevelést, megőrizzük a nyugdíjak vásárlóerejét, garantáljuk a teljes egészében visszaépített és megemelt 13. havi nyugdíj folyósítását, megvédjük a már elért teljes foglalkoztatottságot, és támogassuk a további munkahelyteremtést, a jövőbeli gazdasági teljesítmény megalapozása érdekében támogassuk a beruházásokat, az innovációt és a területileg kiegyenlített növekedést, valamint biztosítsuk az ország fizikai biztonságához szükséges forrásokat. A jövő évi költségvetéshez benyújtott képviselői és bizottsági módosító javaslatok részletezése előtt érdemes kitérni a gazdaságpolitikai helyzetre és tágabb időhorizontból értékelni azt. Az elmúlt években a magyar gazdaság számos kihívással nézett szembe, és nagy előnyt jelentett, hogy nem vesztegettük el a 2010-es éveket. 2014-2019 között a magyar gazdaság átlagosan évi 4,1 százalékkal növekedett, míg az Unió átlagos bővülése 2,1 százalék volt. Az államháztartás egyensúlyban volt, az államadósság pedig 2011-től tartósan és folyamatosan csökkent 80 százalékról 65 százalékra. Magyarország a koronavírus-járvány gazdasági kihívásaira sikeres választ adott: 2020-ban az uniós átlagnál kisebb mértékben csökkent a magyar GDP volumene, 2021-ben pedig rekordmértékű, 7,2 százalékos növekedést ért el hazánk. Ezt a lendületet törte meg a háború és az ennek nyomán tavaly nyáron kicsúcsosodó energiaválság. Mindezen nehézségek ellenére Magyarország 4,6 százalékos gazdasági bővülést könyvelhetett el az elmúlt évben, így az uniós fejlettségi átlaghoz történő felzárkózás is tovább folytatódott. Fontos kiemelni azt is, hogy Magyarország annak ellenére ért el erőteljes GDP-növekedést az elmúlt két évben, hogy hazánk még jelentős uniós forrásokat nem kapott meg, ezáltal versenyképességi hátrányt szenvedett a többi tagországgal szemben. Idén elsősorban a szankciós infláció számlájára írható gazdasági lassulás dacára is sikerült megvédeni a korábban elért eredményeket. A munkaerőpiaci helyzet továbbra is kedvezően alakul. A legfrissebb, júniusi adatok szerint a foglalkoztatási ráta 74,5 százalék, a munkanélküliségi ráta pedig 4 százalék alatt maradt. Az idei év első felében még a gazdaság visszafogott teljesítményére számítunk, azonban az év második felétől az infláció már érzékelhető enyhülésével és a reáljövedelmek növekedésével a fogyasztás is élénkülésnek indulhat. A külső tényezők is javulhatnak, a világpiaci nyersanyag- és energiaárak a korábbi rendkívül magas szintekhez képest mérsékeltebbek maradhatnak, a világkereskedelem az élénkülés jeleit mutatja. Összességében tehát idén is pozitív tartományban maradhat a magyar gazdaság teljesítménye, jövőre pedig elérhetőnek tartjuk a 4 százalékos gazdasági növekedést. Ander Balázs képviselő úr a Költségvetési Bizottság kisebbségi véleményét ismertetve megkérdőjelezte ezt a 4 százalékos növekedést. Fontosnak tartom figyelembe venni azt, hogy épp az említett magas foglalkoztatási ráta adhatja az egyik támaszát a gazdasági növekedésnek, hiszen az infláció mérséklődésével a háztartások fogyasztása bővülhet. Emellett arról sem feledkezhetünk meg, hogy a Covid alatt is rendkívül magas volt Magyarországon a beruházási ráta, 27, sőt 28 százaléknál nagyobb mértékeket láthatunk. [[16.10]] 2020 eleje óta a bejelentett, alapvetően külföldi működő tőkéből megvalósuló beruházások összértéke meghaladja a 14 százalékot. Tehát a magas foglalkoztatás, a háztartások, a családok fogyasztása mellett a beruházás húzhatja a jövő évi gazdasági teljesítményt. Ami pedig a termelékenységet illeti, épp az említett magas beruházási ráta adja az egyik magyarázatát a termelékenység növekedésének. Én azt gondolom, hogy ezt a mutatót nem célszerű összehasonlítani a 2010-es évek elejével, ahol a foglalkoztatás bővülése jelentette a növekedés egyik támaszát. De láthatjuk, hogy jelentősen olyan mértékű területekről áramlottak be a munkaerőpiacra munkavállalók, akiknek a termelékenysége alacsonyabb volt, egyszerűen fogalmazva, akik korábban munkanélküliek voltak, nagy számban ők léptek be a munkaerőpiacra, éppen ezért a korábbi évek termelékenységi mutatóit szerintem nem célszerű összehasonlítani azzal a termelékenységjavulással, amit az elmúlt időszakban láttunk, és amivel 2024-ben is számolunk. Mindezen gazdasági teljesítmény mellett a kormány elkötelezett, hogy az inflációt az idei év végére egy számjegyűre csökkentse. 2024-ben az áremelkedés üteme 6 százalék lehet, így az említett módon a reálbérek ismét erőteljesen növekedhetnek, és az említett módon a családok fogyasztása bővülhet, támaszt adva tehát a magyar gazdaság bővülésének. A gazdaság növekedésével párhuzamosan tovább javítjuk az államháztartás egyensúlyi mutatóit. A hiány az idei GDP-arányos 3,9 százalékról jövőre ismét 3 százalék alatti szintet érhet el, míg az államadósság a 2023. év végére 70 százalék alá mérséklődik, 2024 végére pedig 67 százalék alatti szintet érhet el. Valóban, a jövő évi költségvetésben azzal számolunk, hogy az adósságszolgálatra fordított összegek GDP-arányosan is növekedhetnek, de hangsúlyozom, hogy ez nem magyar specialitás. Engedjék meg, hogy elmondjam, hogy a két évvel ezelőtti szintekhez képest a tízéves amerikai állampapírok hozama 1,5 százalékról 3,7 százalékra növekedett, vagy a lengyel mutató, ami 1,7 százalékról 5,9 százalékra növekedett. Az államadósság finanszírozásának költsége tehát alapvetően a globálisan látott nagyobb inflációhoz köthető. Természetesen ez alól Magyarország sem lehet kivétel. Éppen ezért fontos, hogy a 2024-es költségvetésitörvény-javaslat végső szavazásakor csak olyan indítványokat támogasson a tisztelt Országgyűlés, amelyek a fegyelmezett gazdálkodást megőrzik. Mi azzal számolunk, hogy az adósságszolgálatra fordított összegek GDP-arányosan 2025-től mérséklődhetnek, köszönhetően egyrészről a csökkenő inflációnak, másrészről pedig annak a fegyelmezett gazdálkodásnak, amely a következő években csökkenő hiány- és adósságpályát mutathat. Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés védelmi költségvetés. Rezsivédelemre, ahogyan elhangzott, 1340 milliárd forintot tervezünk. A nyugdíjak, nyugdíjszerű ellátások reálértékének megőrzésére, a 13. havi nyugdíjra és a nyugdíjprémiumra mindösszesen 6540 milliárd forintot tartalmaz a költségvetés. Továbbra is számolunk a 2010 óta létrejött egymillió új munkahely megőrzésével és Európa egyik legkiterjedtebb családtámogatási rendszerével. Ha valaki fontosnak tartja az eddigi eredmények megőrzését, a nehéz időkben, úgymond, kifejezetten erős szociális háló létét, akkor szerintem célszerű támogatni azt a gazdaságpolitikát, ami munkát biztosít az embereknek segély helyett. Tényszerűen elmondhatjuk, hogy a Covid alatti válság idején is, majd az orosz-ukrán háború kitörése, a szankciók következtében látott magas infláció mellett is megőriztük ezt a magas foglalkoztatottságot. Én azt gondolom, alapvető cél, hogy ezt az eredményt megőrizzük a jövő évben is. Ami pedig a családtámogatási rendszert illeti, ma is elhangzott, hogy vannak olyan elemek ebben a családtámogatási rendszerben, amelyeknek a nominális összege nem változik. De arra is felhívom a tisztelt képviselők figyelmét, hogy például a babaváró hitel utáni támogatásra vagy otthonteremtési hitelek utáni támogatásra a magasabb inflációs környezet mellett is szán elegendő forrást a kormány. Tehát vannak olyan családtámogatási elemek, amelyek nominálisan nem változnak, és vannak olyan elemek, ahol a jövő évi költségvetésben jóval nagyobb kiadással számolunk, mint 2023-ban. A honvédelemre 1796 milliárd forintot fordíthatunk, ami több mint a GDP 2 százaléka. A háború árnyékában nemcsak a honvédelmi kiadásokat növeljük az idei évhez képest mintegy 400 milliárd forinttal, hanem az egészségügyi kiadásokat is 424 milliárd forinttal, valamint az oktatási kiadásokat is közel 630 milliárd forinttal. Kiemelem, hogy ezen ágazatok támogatása nemcsak nominálisan, hanem reálértékben is növekedik. A költségvetés számol minden egyes eurócenttel, ami Magyarországot illeti, ezen források is hozzájárulhatnak a tervezett közkiadások finanszírozásához. Az önkormányzatok támogatása is szóba került a mai nap, illetőleg a korábbi vitában. Tényszerűen el szeretném önöknek mondani, hogy a jövő évi költségvetési tervezet 80 milliárd forinttal több önkormányzati támogatást tartalmaz, és azzal számolunk, hogy a növekvő gazdasági teljesítménynek köszönhetően a helyi önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele mintegy 190 milliárd forinttal növekedhet. Ehhez kapcsolódóan a szolidaritási hozzájárulás összege 70 milliárd forintos többlet a jövő évben a költségvetés önkormányzati fejezetében. Tehát a tehetősebb önkormányzatok a többlet-adóbevételüknek egy részét a szegényebb önkormányzatok feladatainak a finanszírozására fizethetik be, csoportosíthatják át. Tisztelt Országgyűlés! A jövő évi költségvetési indítvány összegző módosító javaslatának tárgyalása kapcsán fontos kiemelnem, hogy a kormány által támogatott módosító javaslatok nem veszélyeztetik sem a kitűzött hiánycélt, sem az államadósság csökkentését. A költségvetéshez benyújtott ellenzéki módosító indítványokat e szempontoknak megfelelően egytől egyig áttekintettük. Összességében az ellenzéki módosító javaslatok több mint 6000 milliárd forinttal térítenék el a költségvetést az eredeti pályától. Az adóemelési javaslatok összesen több mint 3000 milliárd forintnyi többletterhet jelentenének a magyar családoknak és a vállalkozásoknak. Ezek között szerepel például a társasági adó emelése és a társaságiadó-kedvezmény szűkítése is, amely együttesen közel 2400 milliárd forinttal növelné a vállalkozások terheit. A költségvetés biztonsági tartalékát összesen 1700 milliárd forinttal csökkentenék a javaslatok, amivel a 220 milliárd forint összegű tartalékot nyolcszor költenék el. Néhány példát említve. Az ellenzéki módosítók egy része figyelmen kívül hagyta a hatályos államháztartási szabályokat, hisz a jogszabályi előírások szerint meghatározott mértékű tartalékot többszörösen elköltik. Többszörös túlköltés miatt elfogadásuk a költségvetési egyensúly felborításával járna. Újabb adók bevezetésére, adóemelésekre tett kísérletet. A módosító indítványok munkahelyteremtést ösztönző beruházások csökkentését indítványozták, miközben nem voltak tekintettel szerződésből eredő kötelezettségekre sem. El kell mondjam, hogy ezek a módosító indítványok nemcsak az ellenzék összességének a szintjén jelentenek túlköltést, hanem a legtöbb esetben frakciószinten is. Tordai Bence képviselő úr például kiemelte a Párbeszéd-frakció javaslatát. A frakciónak volt olyan javaslata, ami egy 39,5 milliárdos előirányzatból 69 milliárd forintot csoportosítana át. Ez matematikailag is nehezen végrehajtható, vagy ha végrehajtható, akkor az említett hiány- és adósságszint növekedését eredményezné. Engedjék meg, hogy a módosító javaslatok kapcsán néhány konkrétumot kiemeljek. A módosító javaslatok áttekintésénél, értékelésénél kiemelt költségvetésszakmai szempont volt, hogy a parlamenti szakaszban a módosításoknak összességében nullszaldósnak kell lenniük. Ezzel biztosítható, hogy a Költségvetési Tanácsnak az államadósság-csökkentés elérésére irányuló véleménye érvényes maradjon. Emiatt a kiadási növekményeket ellentételezni kell vagy más sorokon történő kiadáscsökkentéssel vagy bevételnöveléssel. Mindemellett a legtöbb módosító javaslat az említett módon forrásmegjelölés nélkül érkezett. Ezek a költségvetési hiányt növelnék meg, ami veszélyeztetné az említett adósságcsökkentést, és így növelné hazánk gazdasági sérülékenységét. A költségvetés biztonsági tartalékait illetően a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzat az államháztartásról szóló törvény alapján az év közben meghozott kormányzati döntésekből következő feladatok finanszírozására és az előirányzott, de elháríthatatlan ok miatt elmaradó költségvetési bevételek pótlására szolgál. A jelenlegi 220 milliárd forint a kiadási főösszeg 0,5 százaléka, így csökkentése nem javasolt. Itt jegyzem meg, hogy a mai vitában többen a költségvetés évközi módosítását említették. Elhangzott, hogy 95-ször módosította már rendeleti úton a kormány az adott költségvetést. Cáfolnom kell ezeket az állításokat. A kormány komolyan veszi az Országgyűlés által elfogadott költségvetést, a mai vitában elhangzott állítások a határozattal történő költségvetés átcsoportosítására vonatkoznak, vagyis nem a költségvetés módosítására, hanem a költségvetés végrehajtására, tipikusan abból a tartalék-előirányzatból, amit most az ellenzéki képviselők kinulláznának, ezekből az év közbeni többletfeladatok finanszírozására a kormány határozattal csoportosít át. A módosító javaslatok, ahogy említettem, olyan területeket is tartalmaztak, ahol kiemelt beruházások forrásainak az átcsoportosítása valósulna meg úgy, hogy ha azt az Országgyűlés elfogadná, akkor nemzetközi, illetőleg belföldi jogi kötelezettségeinket, hatályos szerződések teljesítését sem lehetne vállalni. [[16.20]] Az új adók bevezetésére és az adóemelésekre tett ellenzéki javaslatok közül kiemelném a társasági adó általános kulcsának emelésére tett javaslatot. Az adóelméleti szakirodalom szerint a legnagyobb gazdaságtorzító hatással a tartós magas vállalati nyereségeket terhelő adók járnak a beruházások visszafogása révén. Az adónem kétkulcsossá tételét ezért nem támogatjuk, hiszen az nagymértékben rontaná hazánk versenyképességét. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottakra tekintettel a kormánypárti frakciók képviselői és a kormány nem támogatták az ellenzéki képviselői egyéni indítványokat. Az összegző módosító indítványban szereplő, a kormány által támogatott javaslatok ezzel szemben úgy ösztönzik a gazdasági növekedést, hogy közben biztosítják a rezsivédelemhez és a honvédelemhez szükséges fedezetet, és nem veszélyeztetik sem a kitűzött hiánycélt, sem az államadósság csökkentését, sem a jogszabályokból és szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítését. A kormány által támogatott, kiadásnöveléssel járó módosítások fedezetét főként a földgázpiacon az elmúlt időszakban látott árcsökkentésre, a központi költségvetési szervek körében végzett felmérésre és az eddigi ténykiadásokból adódó megtakarításokra alapozva a Rezsivédelmi Alapon belüli központi költségvetési szervek kiadási előirányzatainak csökkentése, továbbá az általános takarékossági intézkedésekhez való hozzájárulás érvényesítése teremtik meg. Kiemelendő a mai vita során is szóba került a Magyar Nemzeti Bank veszteségtérítésének kérdése. Ez ügyben a kormány több egyeztetést folytatott a jegybankkal, aminek eredményeképpen közös döntés született. A kormány tehát a Magyar Nemzeti Bankkal egyetértésben kezdeményezi a jegybanktörvény módosítását, első helyen az Európai Központi Bank irányába. Ezt követően az EKB véleménye ismeretében történhet meg a javaslat Országgyűlés elé terjesztése. A jegybanktörvény módosítását három elvi pontra tekintettel kezdeményezi a kormány. Az első pont, hogy a jegybankok alapvető működését, illetve a törvény szerinti feladatellátásukat nem befolyásolja a saját tőke összege. Európában ma is látunk példát olyan jegybankokra, amelyeknek negatív a saját tőkéje, és meghatározott feladataikat, például az inflációs cél elérését ez nem befolyásolja. Önmagában a nyereség vagy a veszteség ténye és mértéke nem minősíti, hogy az adott jegybank alapfeladatait teljesítie vagy sem, hiszen nem a profit realizálása, hanem az infláció kordában tartása, az infláció letörése az alapfeladatuk. A második lényeges pont, hogy az Európai Unió országaiban eltérő veszteségtérítési szabályok vannak érvényben, amelyek között a magyar szabály a kifejezetten szigorúak közé tartozik. Csehországban és Szlovákiában például most is negatív a jegybank saját tőkéje, még sincs érvényben térítési kötelezettség. A harmadik pont pedig az általános európai helyzet, mely szerint számos ország jegybankjának érdemi vesztesége keletkezett az elmúlt időszakban, és ugyanez várható a következő években is. Olyan évekről beszélünk, amikor a koronavírus-világjárvány után a tagállamokon jelentős nyomás van az államháztartási hiány és az adósság csökkentésére, miközben a jegybankok veszteséget érnek el. Ez nem magyar specialitás, hanem európai jelenség. A tavalyi évben maga az Európai Központi Bank is veszteséggel zárt, de veszteséget láthattunk Hollandiában, Belgiumban, Németországban vagy Lengyelországban is. A jegybanktörvény-módosítás iránya terén fontos kiemelnem, hogy hasonlóan más országokhoz az adott évi veszteséget elsődlegesen a saját tőke többi elemének a terhére kell finanszírozni, második helyen célszerű az adott évi veszteséget a középtávon várható nyereséggel szembeállítani, és több országban ez utóbbi a gyakorlat. Tehát az adott évi veszteséget nem a tagállami költségvetés téríti meg, hanem azt szembe lehet állítani a középtávon várható nyereséggel. Amennyiben ezek a lehetőségek kimerültek, akkor jöhet szóba a veszteségtérítés tényleges végrehajtása, a kormányzati tőkeemelés, melynek módjára, ütemezésére szintén több megoldás lehetséges. Összefoglalva tehát: pozitív európai központi banki vélemény, majd parlamenti döntés esetén olyan jegybanktörvény-módosítás valósulhat meg, amelynek keretében 2024-ben, sőt akár a következő években sem lehet szükséges a veszteségtérítés. Éppen ezért az önök előtt lévő javaslat nem tartalmazott új kiadási tételt a jegybank veszteségének megtérítésére. Tisztelt Ház! Összegezve: a 2024-es költségvetésitörvény-javaslat és a kormány által támogatott módosító javaslatok is jól tükrözik, hogy a kormány értékalapú politikája 2010 óta változatlan, azaz támogatja a munkahelyek megőrzését, újak létrehozását. Továbbra is kiemelt cél a magas foglalkoztatás, a 2010-hez képest létrejött 1 millió új munkahely megőrzése, valamint újabb munkahelyek létrejöttének elősegítése. Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, a bérek pedig összességében a tervezett infláció felett növekedhetnek. Kiemelt figyelem irányul továbbra is a családok megerősítésére, az időskorúak megbecsülésére és a gyermeknevelés támogatására. A családtámogatási rendszeren keresztül több mint 3300 milliárd forintot, a GDP 4 százalékát fordíthatjuk a családok támogatására. Tisztelt Országgyűlés! Mindezekre tekintettel kérem, hogy az összegző módosító javaslatot támogatni és a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslatot a későbbiekben elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen Banai Péter államtitkár úr vitazáró gondolatait. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 30 percig szünetet rendelek el, akkor folytatjuk határozathozatalokkal a munkánkat. (Szünet: 16.26 16.34 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló-gépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló T/4181. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslatát T/4181/469. számon, összegző jelentését pedig T/4181/470. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Mi Hazánk képviselőcsoportja a 110., a 316. és a 7. számú; az MSZP képviselőcsoportja a 432., a 433. és a 434. számú; a Párbeszéd képviselőcsoportja a 374. és a 376. számú; a DK képviselőcsoportja a 16., a 17. és a 18. számú; a Momentum képviselőcsoportja a 402., a 414. és a 442. számú; az LMP képviselőcsoportja a 303., a 351. és a 381. számú; a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 218., a 28. és a 88. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Ezekről képviselőcsoportonként, a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A 110. számú módosító javaslat Novák Előd képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 4 igen szavazattal, 161 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 316. számú módosító javaslat Dócs Dávid képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 15 igen szavazattal, 143 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Szabadi István képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 130 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 432. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 122 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 433. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 434. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 123 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[16.40]] A 374. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 128 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 376. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 40 igen szavazattal, 125 nem szavazat ellenében, 9 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 16. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 133 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 17. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 122 nem szavazat ellenében, 13 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 18. számú módosító javaslat Gyurcsány Ferenc és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 40 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 402. számú módosító javaslat Szabó Szabolcs képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 414. számú módosító javaslat Hajnal Miklós képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 442. számú módosító javaslat Tóth Endre képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 303. számú módosító javaslat Bakos Bernadett és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 351. számú módosító javaslat Csárdi Antal képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 381. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 218. számú módosító javaslat Sas Zoltán képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 28. számú módosító javaslat Lukács László György és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 88. számú módosító javaslat Ander Balázs és Brenner Koloman képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 120 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési Bizottság T/4181/469. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény és a határozati házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/4181/471. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdése szerinti véleményéről. A zárószavazásra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Legkorábban 17 órától az azonnali kérdések órájával folytatjuk munkánkat. 17 óráig szünetet rendelek el. (Szünet: 16.48 17.01 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely és Kálmán Olga, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért?” címmel. Kálmán Olga képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Gyanítom, nem túl büszke rá, hogy egy önálló közgazdaságtani fogalmat neveztek el önről. [[Rétvári Bence: A DK-ban?]] Az orbáni infláció immár összeforrt… [[Zaj, derültség a kormánypárti padsorokból.]] Ha nem lenne ennyire siralmas, talán még nevetni is tudnánk rajta. Az orbáni infláció immár összeforrt az ön és kormánya kétbalkezes gazdaságpolitikájával [[Rétvári Bence: Bezzeg Fletó!]] , amellyel sikerült az Európai Unió átlagos inflációjának háromszorosát produkálniuk, sőt a román infláció két és félszeresét. Ott tartunk, hogy a KSH jelentése szerint hetedik hónapja folyamatosan csökken a magyarok reálkeresete. Az orbáni infláció miatt egy átlagos magyar család havonta 130 ezer forinttal költ többet. Persze, most is hallani fogjuk öntől a szokásos mantrát, hogy a boltok polcain sorakozó ezerforintos tejföl és kenyér mögött Brüsszel, Soros György, Zelenszkij, a szankciók, a háború és persze a pártom elnöke bujkál, de ennek az érvelésnek pont annyi értelme van, mint a lomb nélküli lombkoronasétánynak. Nemhogy az összes európai országban, de még a háborúban álló Ukrajnában is kisebb az infláció, mint nálunk. Az orbáni infláció képes volt megduplázni a legtöbb alapélelmiszer árát és hétszeresére emelni a rezsit. Ilyen sehol máshol nem történt Európában, vagyis ez az Orbán-rendszer ára. Ez maga az orbáni infláció. Ez az ön történelmi öröksége. [[Dr. Selmeczi Gabriella: Kevesek a guruló dollárok!]] Miközben az árakban sikerült Európa élére, addig a bérekben és a nyugdíjakban a kontinens sereghajtói közé löknie Magyarországot. Az EU-ban csak Bulgáriát előzzük. Aztán jött az önök elmúlt 13 éves ámokfutása, és most itt tartunk. Kérdezem hát miniszterelnök urat: elismeri végre, hogy az ön kormányzása felelős az orbáni inflációért? Köszönöm. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Beérhetnénk azzal a válasszal is, hogy persze az infláció az ellenzéket nem érinti, mert ők dollárban számolnak. [[Derültség és taps a kormánypárti oldalon. Novák Előd a DK képviselői felé mutatva: Ők! Mi nem! Kálmán Olga közbeszól.]] De mégis komoly ügyről van szó, ezért beszéljünk róla komolyan. A kormánynak van döntése, vállalása: az év végére az infláció Magyarországon egy számjegyű lesz. [[Kálmán Olga: Aha!]] Egymás után hozzuk azokat az intézkedéseket, amelyekkel letörjük az inflációt. Éppen most, egy-két nappal ezelőtt vezettük be az árfigyelő rendszert, augusztus 1-jétől pedig a most 10 százalékos kötelező akciózást 15 százalékra emeljük, és az akciózásban az alapvető élelmiszereknek is benne kell lenniük. Ez azt jelenti, hogy az árak csökkenni fognak, segítséget nyújtunk az embereknek, és ösztönözzük a versenyt. Van némi eredmény: csökkenő pályán van az infláció. De kétségkívül ez egy folyamat, az augusztusi intézkedésektől újabb eredményeket várok [[Kálmán Olga: Elismeri?]] ősszel sem fogjuk abbahagyni, újabb intézkedéseket fogunk hozni, és bár a háború és a szankciók valóban, ahogy ön is mondta, ellenünk dolgoznak, de ellenszélben is teljesítjük a vállalásunkat, az év végére az infláció egy számjegyű lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak. Parancsoljon, egy percben öné a szó.
Miniszterelnök úr válaszából az derült ki, hogy továbbra sincs fogalmuk arról, hogy hogyan kezeljék az orbáni inflációt, hiszen a szankciókra hivatkoznak, amelyeket önök szavaztak meg, és olyan akciótervekre, amelyekből láttunk itt már az elmúlt évben vagy tízet, de kivétel nélkül mindegyik csak ahhoz vezetett, hogy Magyarországon maradt az Európa-rekorder infláció. Persze értem, hogy miniszterelnök urat ez nem zavarja, hiszen a saját fizetését két és félszeresre emelte, a papa 2 milliárd forint osztalékot kapott, a veje 2 milliárd forint osztalékot kapott, a lánya most veszi meg fél Tokajt, és egyébként a sajtó szerint a családi vagyon már százmilliárdos, amibe nem számít bele a Mészáros Lőrinc nevén lévő vagyon és hatvanpusztai kastély. Így persze könnyű! Ez az önök politikája: 1 százalék, a leggazdagabb 1 százaléké ma Magyarország vagyonának egyharmada. Ezen fog változtatni a szociáldemokrata kormányzás, Dobrev Klára kormánya [[Nagy zaj a kormánypárti padsorokban. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] amely nem az árakat, hanem a béreket és a nyugdíjakat fogja emelni. [[Taps a DK padsoraiban. Nagy zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, őrizzük meg nyugalmunkat. Miniszterelnök úrnak adom meg viszonválaszra a lehetőséget. Öné a szó, miniszterelnök úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A nyilvánvaló hazugságokra [[Kálmán Olga: Melyik az?]] most nem fecsérelem az időmet, csak annyit szeretnék mondani, hogy ön volt kormánytag, államtitkár volt egy kormányban. [[Gy. Németh Erzsébet: És?]] Azt, hogy önök mit fognak csinálni, pontosan tudjuk abból, hogy mit csináltak. Ezért nem is engedjük, hogy önök még egyszer ezt csinálhassák. [[Tordai Bence és Kámán Olga közbeszól.]] Önök áfát emeltek. Nekünk kellett az alapvető élelmiszerek áfáját 18 százalékról lehozni 5 százalékra, mert önök áfát emeltek. Elvettek egyhavi nyugdíjat, elvettek egyhavi fizetést. Az emberek pontosan tudják, hogy ha baloldali kormány van, akkor mi történik velük: oda a nyugdíjuk és oda a fizetésük. Ezért nem fogjuk megengedni, hogy önök még egyszer elkövethessék Magyarországgal szemben azt, amit már egyszer megtettek. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői [[Dr. Gulyás Gergely: Sokkal jobb!]] , azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tompos Márton képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr [[Rétvári Bence: Hoppá!]] egy gondolkodásbeli különbségre szeretném felhívni a figyelmét [[Rétvári Bence: Az is van?]] ami talán azt is megvilágítja jobban, hogy 2003-ban miért szavazott a magyarok több mint 80 százaléka Európa mellett, ezzel is egy lépést téve a szovjet és orosz… [[Németh Szilárd István: 2004-ben! Dr. Vitányi István: 2004!]] A csatlakozás, de 2003 volt a népszavazás… egy lépést téve az orosz és szovjet múlt elhagyása felé. Ennek oka pedig nagyon egyszerű: az európai észjárás piaci észjárás [[Rétvári Bence: Ügyes!]] az orosz észjárás nem piaci alapú [[Felzúdulás és taps a kormánypárti oldalon. Rétvári Bence: Okos vagy, doktor Tompos!]] , hanem állami, politikai észjárás. Ismerjük ezt, számunkra sem idegen, meg tudjuk érteni. [[Rétvári Bence: Látod a világ összetettségét!]] Az állami politikai észjárás azt mondja, hogy a gazdasági életben is meghatározó az állami befolyás, ezért a stratégiai ágazatokban állami tulajdonnak kell lennie. Tehát nem az államtól független aktorok a szereplői a stratégiai ágazatoknak, hanem az állam által tulajdonolt, vagyis a legerősebb függésbe hozott szereplők. [[17.10]] Az átláthatóság ebben az észjárásban nem képvisel olyan értéket, mint a piaci észjárásban, sőt. Végezetül: az állami politikai észjárásban nem a verseny elfogadása, hanem a monopolhelyzetekre való törekvés a természetes, és eszerint is jár el. Miniszterelnök úr, én biztos vagyok benne [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy ön ezzel tisztában van, és ön ezzel egyetért. A kérdésem az, hogy ennek fényében miért viszi mégis ebbe az irányba az országot. Miért központosítanak? Miért tesznek meg mindent az átláthatóság ellen? És miért viszi az országot az orosz irányba? Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Orbán Viktor miniszterelnök úr válaszol. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Bevallom, hogy nem vagyok könnyű helyzetben. [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] Talán először is hadd kezdjem egy biztatással. Lehet, hogy mi, sőt biztosan úgy van, hogy idősebbek vagyunk, de figyelünk a fiatalokra, tehát fontos nekünk, hogy önöknek mi a véleménye. Azt azonban egy kicsit érzem csak túlzásnak, hogy miközben, mondjuk, személy szerint én meg itt még néhányan éltünk 26 évet abban a világban, amit szovjet típusúnak neveznek, most ön elmagyarázza nekünk, hogy az milyen volt. [[Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] Ennek ellenére csak annyit szeretnék önnek mondani, hogy valóban, Magyarország 2010-ben abban a helyzetben volt az önök szövetségeseinek köszönhetően , hogy az energiaszektornak túlnyomó többsége, a médiaszektornak mintegy 80 százaléka és a bankszektor nagy többsége is külföldi kézben volt. És valóban, 2010-ben azzal a programmal nyertünk választást, hogy a stratégiai ágazatokban nemzeti tulajdonnak kell lennie. Most nincs időm arra, hogy azt a tévedését, hogy az államit és a nemzetit összekeveri, kiigazítsam, csak szeretném jelezni, hogy nem állami, hanem nemzeti tulajdonban kell lennie. Ezért Magyarországon ma a bankszektorban, a médiaszektorban és az energiaszektorban nagyarányú magyar nemzeti tulajdon van. És ez így van jól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr közepesen lepett meg [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] hiszen mégiscsak egy olyan ember mondta ezeket a szavakat, ezt az okfejtést, akinek a boldogságáért, jólétéért, gazdagodásáért ön nagyon sokat tett az elmúlt évtizedekben, sőt az egész családjának a jólétéért, gazdagodásáért nagyon sokat tett az elmúlt évtizedekben; egy olyan ember, aki a nyolcvanas-kilencvenes években egy fantasztikus képet alakított ki magáról, és mind a mai napig nagyon sokan szeretik ezért. Ezeket a mondatokat egy bizonyos Orbán Viktor mondta 2007-ben. Ön mondta ezt. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Mit?]] És most itt van, és cáfolja ezeket a szavakat [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Mit cáfolt? Hogy cáfolt?]] , ugyanúgy, ahogyan cáfolta azt, hogy Ukrajnát és Grúziát is fel kellene venni a NATO-ba, ugyanúgy, hogy elég volt az elszegényedésből. Miniszterelnök úr, én elhiszem, hogy ön nem fog nekem válaszolni, egy dologra válaszoljon: hol van az az ember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] akinek hittek ezek az emberek, milliók. Hová tűnt az az Orbán Viktor 2007-ből? Hol van ez az ember? [[Rétvári Bence: Egy éve 3 millió ember! Egy éve 3 millió szavazó! Hányan szavaztak? Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Nem könnyítette meg a dolgomat. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Csak annyit szeretnék önnek mondani, hogy valóban van egy gondolkodásbeli különbség, ez pedig az, hogy nekünk, akik itt vagyunk de szerintem még a másik oldalon is vannak néhányan, talán nem is kevesen, akik azt gondolják, amit mi , Magyarország az első. Ami pedig a nyugati átláthatóságot illeti: azt javaslom, hogy a Pfizer-vakcinák ügyét alaposan tanulmányozza. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök Úr! Valóban, aktuális és fontos kérdés szerintem és nagyon sokak szerint, hiszen múlt héten derült ki, hogy Nagy Márton minisztere bár ugyan csak kiszivárgott 74 darab állami ingatlant, rekreációs, továbbképző központot, üdülőt kíván eladni. Mintegy 32,7 milliárd forintot remélnek belőle, ami egyébként nyilván az állam költségvetéséhez képest nevetséges. Az, hogy az állami minisztériumok mit akarnak az üdülőikkel csinálni, azaz önök dolga úgymond, bár szerintem az se jó, ha eladják, de itt, miniszterelnök úr, a rendőrség, a NAV, a büntetés-végrehajtás, a katasztrófavédelem, a honvédség és az Országos Mentőszolgálat évtizedek óta vagy még régebb óta meglévő ingatlanjairól van szó. Olyan továbbképző központról, rekreációs központról, kulturális intézményről, amelyek nem egyszerűen csak üdülők. Mondok példát: Igal és Pilisszentkereszt. Miniszterelnök úr, nem tudom, tudjae, az elmúlt években az ön kormánya alatt fogvatartottak segítségével a büntetés-végrehajtás a saját költségén újította fel európai színvonalúra, hogy a munkatársaknak legyen hol azt az elképesztő munkát kipihenni. A rendőrség lellei üdülőjének felújítására ugyanígy fogvatartotti munkával került sor. És ha érdekli, hogy milyen szerepe van a rendőrség életében, kérem, kérdezze meg a belügyminiszterét. Honvédség, Stefánia-palota, ami kulturális része annak az intézménynek. Mindaközben, amíg a honvédelmi miniszter éppen azon dolgozik, hogy többmilliárd forintért a Várba költöztesse a minisztériumot, egyébként az állománynak meg akár a tiszti karnak is a kulturális központját pedig el akarják adni. Miniszterelnök úr, mi együtt voltunk egy rendezvényen szombaton. Ez a tisztavatás volt. Ön azt mondta, hogy megbecsülés és köszönet. És ön is ott állt, amikor azok a fiatalok egyben kiabálták, hogy az életük és testi épségük veszélyeztetésével fogják megvédeni ezt az országot. Miniszterelnök úr, ha már versenyképes fizetést nem tudnak adni nekik, arra kérem, hogy intézkedjen, hogy ezek az ingatlanok kerüljenek ki az eladandók sorából, és legalább ez maradjon meg ennek az állománynak, amelynek tagjai minket nap mint nap védenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Itt egy világos helyzet van különböző módon gondolkodunk erről -: az állami üdülők közül csak azt az egy-két szimbolikust szabad megtartani, különösen a hadsereg esetében van így, amelynek van történelmi jelentősége, szerintünk többet nem. Az embereknek pedig fizetést kell adni, az állami alkalmazottaknak is, annyit, hogy tudjanak nyaralni. Nem akarunk fenntartani semmilyen állami üdülési rendszert, sem kormányüdülőt, sem minisztériumi, sem semmilyen állami vállalati üdülőt. Az a helyes, ha ezzel az állam nem foglalkozik, viszont úgy, ahogyan ön is mondta, ad elegendő pénzt az alkalmazottainak, hogy nyaralhassanak. Ez két különböző koncepció. Régen úgy volt, ahogyan ön mondja, mondjuk, az én fiatalkoromban, most pedig másként lesz. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nem lesz könnyű dolgom, mert egy perc alatt nagyon nehéz meggyőzni egy konok miniszterelnököt [[Orbán Viktor: Ez igaz.]] , de, miniszterelnök úr, ez nem üdülő! Tessék megérteni a különbséget! A logikája érthető és zárt, csak alapvetően rossz irányból közelíti meg. A rendőrök, tűzoltók, bv-sek, mentősök éjjel-nappal katonák, az új rendeletük szerint ráadásul további kérdés nélkül éjjel-nappal, állandóan bevethetők, karácsonykor, újévkor mindig dolgoznak, vigyáznak ránk 14-28-as szolgálatban. Ez nem üdülő, miniszterelnök úr! Minden egyes épeszű ország az ilyen fegyveres rendvédelmi embereinek fenntartja azt az infrastruktúrát, amely ahhoz kell, hogy vissza tudjanak menni szolgálni minket az utcára. Ez nem habzsidőzsi, ez azért van, miniszterelnök úr, hogy ők tudjanak minket egészségesen, normálisan szolgálni. Nem beszélve a kulturális intézményekről és nem beszélve a továbbképző központokról, ami meg aztán tényleg kizárólag az állomány fejlesztését szolgálja. Legalább gondolja át még egyszer, miniszterelnök úr. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Úgy is lehetne, ahogyan ön mondja, úgy is lehet, ahogyan van. Az úgy van, hogy ebben az évben 116 ezer forinttal emeltük a rendőrök, katonák fizetését, és jövőre ugyanekkora összeggel fogjuk emelni, azért, hogy nyaralhassanak, hogy pihenhessenek, hogy legyen rekreáció; megbecsüljük őket. Ha összeveti a fegyveresek mostani fizetését és ellátmányát azzal, ami az önök idejében volt, akkor a különbség nyilvánvaló. Szerintem ez a helyes út. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, Brenner Koloman, Lukács László György és Z. Kárpát Dániel [[Nacsa Lőrinc: Öten kellenek egy kérdéshez!]] , a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ritkán látni annyira érdekes dolgot, hogy az a kormány, amely kiírja plakátokra, hogy „Ha Magyarországra jössz, nem veheted el a magyarok munkáját!”, később, pár évre rá szervezett munkaerőimportba kezd. Merthogy az a helyzet, hogy az önök gazdasági minisztere úgy hívja, gazdasági migráció. Ezzel az új fogalommal kell ismerkednünk. Most már azt is megtanultuk, hogy tényleg van jó migráció. Korábban a letelepedésikötvényeseket tartották önök jó migránsnak, most már a gazdasági migránsok is itt tartanak. [[17.20]] De hogy világose a recept, nézzük meg, hogy önök mivel foglalkoznak: félmillió idegent akarnak hazánkba hozni ez két és félszer nagyobb, mint Debrecen lakossága. Ha ez megvalósul, akkor elmondhatjuk, hogy minden huszadik magyarországi ember, Magyarországon tartózkodó ember ázsiai munkás lesz. De ez nemcsak terv sajnos, hanem már van, ahol működik: az elmúlt napokban lett hír abból, hogy az üllői Lenovo-gyárban nemcsak hogy idegen munkások vannak, hanem magyar munkavállalókat küldenek el, javarészt filippínó munkásokat felvéve; sőt ugyanez a helyzet a zalaegerszegi Flextronicsban is. A helyzet annyival súlyosabb, hogy az akkuállamprojektjük keretében például a 3 ezer főnél alig nagyobb Mikepércsre 5 ezer kínait akarnak telepíteni. Világosan látszik tehát az önök mondandója és terve: magyar földbe kínai vegyszert. Ez igazán szép munka miniszterelnök úrtól, aki már kétszer váltott eddig rendszert. De az a helyzet, és még szomorúbban látjuk, hogy erős a gyanú, hogy azok a cégek, amelyek most ezeket a munkaerőimportokat szervezik és a jogosultjai, a kedvezményezettjei, valójában állami támogatásokat vesznek igénybe, és erős a gyanú, hogy ezt az állami támogatást valójában arra használják, hogy a vendégmunkásokat a magyar munkások terhére, annak cseréjére hozzák. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Csak a Lenovo az elmúlt időszakban 2 milliárd forintot kapott támogatásként önöktől, és 3 milliárdot a Flextronics. A kérdés úgy hangzik, hogy ugye, a miniszterelnök ki tudja jelenteni, hogy nem állami támogatást használnak ezek a cégek ahhoz, hogy elküldjék a magyar munkavállalókat, és helyette vendégmunkásokat alkalmazzanak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ugye, nem az van, miniszterelnök úr, hogy a kormány nemcsak elvekben, hanem pénzzel is támogatja a munkaerőimportot? [[Szórványos taps az ellenzéki oldalról.]]
Köszönöm; kettő perc a felszólalási idő. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Úgy tudtam, hogy a legutóbbi ülésen a tisztelt Ház elfogadta a vendégmunkásokról szóló törvényt. Tehát az a zagyvaság, amit ön ott most elmondott, és én vissza is utasítom, az többé értelmetlen. Eddig lehetett úgy beszélni, ahogy ön beszélt, és talán még indokolt is volt, mert összekeveredtek a különböző jogi kategóriák. Ezért jutott oda Németország, ahova jutott, meg Franciaország, ahova jutott. De ha jól értem, a legutóbbi ülésen a magyar parlament ennek éppen elejét vette, és világos jogi kategóriákat alkotott, és megalkotta a vendégmunkásokról szóló törvényt. S a vendégmunkásokról szóló törvényben teljesen világosan válaszolunk azokra a kérdésekre, amit ön mondott. Először is, ez Európa legszigorúbb szabálya. A második, hogy csak annyi vendégmunkás jöhet be Magyarországra, amennyi betöltetlen álláshely van, és ezt a számot évente felülvizsgáljuk. A harmadik, hogy aki behozza a vendégmunkást, annak kell érte felelősséget vállalnia. Aki vendégmunkást akar alkalmazni, a törvény világosan leírja: nyilatkoznia kell, hogy megpróbálta, de nem talált oda magyar munkaerőt. A vendégmunkás ezen túl csak két évre jöhet, két év után megszűnik az itt-tartózkodása, és el kell hagynia az országot, és ezt egy esetben lehet meghosszabbítani. S ha bármilyen jogszabálysértést követ el, el kell hagynia az országot. Azért hoztuk meg ezt a törvényt, mert egyre-másra látjuk, hogy vannak betöltetlen álláshelyek, 80-90 ezer betöltetlen magyar álláshely, és nem szeretnénk abba a helyzetbe kerülni, mint a nyugatiak, hogy a migráció mellett azzal érvelnek, hogy nekik munkaerőre van szükségük. Ezért világosan elválasztottuk a menekültügyet, a migrációt és a vendégmunkástörvényt. Ez egy szigorú, világos és egyszerű szabály. Mindenkinek be kell tartania, és be is fogjuk tartatni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egy percben, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Hát, világosan látszik, hogy az önök elképzelése más, mint amit mi gondolunk. Mi a Jobbik-Konzervatívoknál úgy gondoljuk [[Derültség, közbeszólások a kormánypárti oldalról.]] , hogy kiemelt kormányzati feladatnak kell lennie annak, hogy tisztességes bért kapjanak a magyarok; önök ezzel szemben a munkaerőimportra alapoznak. Szerintünk a tisztességes bérekre azért van szükség, mert egy normális Magyarországot kell létrehozni, ahol meg kell szüntetni akár az országon belüli bérkülönbségeket is. Látjuk, hogy Békés megye és az ország nyugati fele között mekkora különbség van, és azért is indítottunk kampányt, hogy nemcsak ezt, hanem az Európával és a környező országokkal szembeni különbséget is meg tudjuk akadályozni. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztességes bér után lehet normális életet élni, akkor van lehetőség az inflációval felvenni a versenyt. Nem arra szabad és nem arra kell önöknek sem alapozni, hogy kiszorítsák a magyar munkavállalókat, letörjék a béreket, ezáltal kevesebbet keressenek a magyarok, hanem hogy tisztességes bért kapjanak. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A mi koncepciónk egy normális Magyarország koncepciója az önök koncepciója egy bevándorlóország koncepciója. [[Moraj és derültség a kormánypárti oldalon. Rétvári Bence: Ezt te sem gondoltad komolyan!]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Emlékeztetem önt, ha már a béreket szóba hozta, hogy amikor az önök szövetségesei kormányozták ezt az országot, 2009-ben, és mondjuk, egy munkaadó emelt 10 000 forintot a béreken, akkor a munkavállaló ebből 2800 forintot kapott meg. Ma az a helyzet, hogy ha ma egy munkaadó emel 10 000 forintot, akkor a munkavállaló 6400 forintot kap. Na, ez a különbség önök és mi közöttünk! De van itt még valami, és én híve vagyok az őszinte beszédnek, de most, meg kell mondanom, hogy erősen fogok fogalmazni. Ön itt föláll, bevándorlóország ellen beszél, és a maga elnöke a maga elnöke! az Európai Parlamentben megszavazza azt a migránscsomagot, amelynek eredményeképpen Magyarországra kötelező erővel migránsokat akarnak telepíteni. Ezt a maga elnöke szavazza meg! [[Közbeszólások a kormánypárti oldalról: Így van! Így van! Közbeszólás az ellenzéki oldalról: Nem igaz! Felzúdulás.]] Megszavazza a maga elnöke azt az előterjesztést a Parlamentben, hogy migránsgettókat kelljen építenie Magyarországnak kötelező erővel. [[Kálmán Olga: Jesszusom! Ráczné Földi Judit: Jaaaj!]] Ez ellen harcolok. Maguk ellen kell harcolnom, mert maguk elárulták Magyarországot, és migránsgettót akarnak csinálni az elnökükkel Magyarországból [[Dr. Brenner Koloman: Hazudsz! Hazudsz! Hazudsz!]] és ezt nem fogjuk hagyni! [[Hosszan tartó taps a kormánypárti oldalon. Dr. Brenner Koloman: Éljen Rákosi!]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért nem támogatja a kormány a Mi Hazánk Mozgalom megoldási javaslatait?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Sajnos a kormány több ezer embercsempész szabadon engedése mellett igenis támogatja a legális bevándorlást is, tehát a főként Ázsiából hozzánk érkező vendégmunkások letelepedését. De az illegális migránsokkal szemben is csak félmegoldás van. A Toroczkai László által Ásotthalom polgármestereként már 2015 elején javasolt határkerítés megépült, de az áttörő migránsokat csak visszakísérgetik a startvonalra, hetente egy-két ezret, hogy újra próbálkozhassanak. Nem is vizsgáljuk át a ruházatukat, táskáikat sem, pedig van náluk drog, fegyver, pénz is bőven. Eddig mintegy 700 milliárd forintot költöttünk az illegális migránsok elleni déli határvédelemre [[Orbán Viktor: Ez így van.]] , és a kormány hiú ábrándja, hogy ezt majd az EU egyszer kifizeti. Nekem különösen fájó kimondanom, de a magyar határt nem a honvédek védik meg vagy a rendőrök, és nem is a kerítés, hanem az alacsony bérek. A múlt hónapban megszavazott migránsimporttörvénnyel is azt célozzák, hogy az ázsiai vendégmunkások tovább csökkentsék a magyar bérek reálértékét. De nem így kellene ezt csinálni! Miniszterelnök úr, miért söpörte le a kormány a Mi Hazánk Mozgalom javaslatát, hogy több millió forintos helyszíni bírságot szabjanak ki a kerítésen átjutókra? Hiszen a migránsok zsebében sokszor több ezer euró lapul, melyek jórészt az embercsempészekhez jutnak. Elkobzásukkal viszont hamar elmenne a migránsok kedve a Magyarországon való próbálkozásoktól, így százmilliárdokat spórolhatnánk meg a határvédelem terén az elrettentő hatású szankciókkal, és eredményesebb is volna a kontinenshódítók visszaszorítása. Persze a liberális nemzetközi jogvédő szerintem sok esetben inkább bűnpártoló szervezetek majd sipítoznak, hogy Magyarország kirabolja a migránsokat, de legalább majd messze elkerülnek minket. Miért mi fizessük a sorozatosan rongált határkerítés javításait? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És miért nem támogatja a kormány azt a javaslatunkat sem, hogy a határkerítésen áttörők mobiltelefonjait foglalják le bűnjelként? Hiszen azzal az embercsempészek felderítését is megkönnyítenénk, ráadásul az szintén elvehetné [[Az elnök ismét csenget.]] a migránsok kedvét, hogy nálunk próbálkozzanak. Kérem tisztelettel válaszát. [[Szórványos taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm. Képviselő úr egy nagyon nehéz ügyre tapintott rá. Vannak országok Európában, amelyek azt csinálják, amit ön mond: elkobozzák a telefonokat, az értéktárgyakat, az ékszereket tudok ilyen országot mondani. Az igazság az, hogy mi is rendszeresen átnézzük a migránshelyzetet, és azt látjuk, amit ön is mond: durvák, erőszakosak, megpróbálnak bejutni. Mindegyiket nem tudjuk börtönbe zárni, ezért kísérjük őket vissza, mert akkor nekünk kellene őket eltartani. [[17.30]] S miután a börtöneink meg már tele vannak az embercsempészekkel, ezért túl kevés négyzetméter jut egy emberre [[Kálmán Olga: És szabadon engeditek őket!]] , éppen ezért túl kevés négyzetméter jut az európai normák szerint egy emberre, ezért rendszeresen megbírságolnak bennünket. Tehát nem elég, hogy foglyul ejtjük a migránsokat meg az embercsempészeket, bezárjuk, eltartjuk őket, utána még az Unió megbírságol bennünket, mert nincs elég hely a börtönökben. Egy börtön felépítése 50-60 milliárd forint, éppen csináljuk is, de gyorsabban nő az embercsempészek és a migránsok száma, mint amilyen gyorsan börtönöket tudunk építeni. Tehát az egész helyzet abszurd. Jogos tehát a fölvetés, hogy nem kellenee durvábbnak lennünk. És az igazság az, hogy ez nekünk okoz problémát, mert sok érv szól mellette, hogy kellene. De az igazság az, hogy eddig még nem vitt rá bennünket a lélek, ez a helyzet. Az igazság az, hogy ezek, akik átjönnek, sok esetben elég nyomorult helyzetben lévő emberek, és nehéz helyzetben élő emberek, és megmondom őszintén, nekem nem személyes bajom van a migránsokkal, nekünk a migrációval van baj. Tehát nem tekintjük ellenségnek őket. Egész egyszerűen azt akarjuk, hogy ne jöjjenek ide, és ha idejöttek, akkor visszavisszük őket, és ne jöjjenek újra. Nem akarjuk őket bántani, nem akarjuk őket kifosztani, nem akarjuk őket megverni, elvenni a nem tudom, micsodájukat. Vannak országok, akik ezt csinálják, mi ezt nem csináljuk. És remélem, hogy a helyzet nem romlik odáig, hogy ilyen lépésekre kelljen adni a fejünket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egy percben. Parancsoljon, képviselő úr!
Miniszterelnök Úr! Ne remegjen meg a keze, Magyarország a magyaroké. A magyar történelemben a legtöbb rendőrségi eljárás megindítására egy nap alatt, nem az ötvenes években, nem is 2006-ban került sor, hanem 2021. március 15-én, a Mi Hazánk lezárásellenes, Covid-diktatúra-ellenes tüntetésén. Akkor esetenként milliós bírságok mellett számos zászlónkat, transzparensünket is elkobozták. Ugyanezt miért ne tudnák megtenni a déli határkerítésen áttörő migránsok mobiltelefonjaival, például bűnjelként lefoglalva azt? Miért nem támogatja a kormány a Mi Hazánk Mozgalom megoldási javaslatait, hogy százmilliárdokat spórolhassunk meg a határvédelem terén az elrettentő hatású szankciókkal, például helyszíni pénzbírságolással? Kísérletet sem tesznek az illegális migránsok igazoltatására sem, akármilyen körözött bűnöző, kiutasított embercsempész akárhányszor próbálkozhat, csak visszataxizzuk őket a határkerítés túloldalára. Nem csoda, hogy a szlovák házelnök néhány hónapja azt mondta, hogy régen le kellett volna zárni a magyar-szlovák határt, mert ott a migránsok úgy kóborolnak, mint az egerek. Hát, ennyire működik a magyar határkerítéssel is a határvédelem. Kérem ezért lesöpört javaslataink újragondolását. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Higgadtságot és logikus észjárást javaslok ezekben az ügyekben. Ha azt tennénk, amit ön mond, valakit, akit elfogtunk illegális határátlépés miatt, és meg akarnánk bírságolni, vagy elvennénk tőle, amije van, eljárást kell indítunk, ez egy jogállam. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] Bírósági eljárást kell indítani. A hatóságit utána bíróság előtt megtámadhatja, és a jogvédők meg is fogják támadni. Addig itt fog tartózkodni Magyarországon. Ha nem akarjuk, hogy itt maradjanak, akkor azonnal, minden eljárás nélkül vissza kell őket vinni a kerítés másik oldalára. Egyébként tele leszünk olyan migránsokkal, akiknek az ügyeit éppen elbírálás alá vonták a különböző hatóságok. Tehát szerintem nekünk az a jó, hogy akiket elfogtunk, minél hamarabb megszabadulunk tőlük, nem bántjuk őket, visszaküldjük, és megmondjuk, hogy ne jöjjenek újra. [[Dr. Apáti István: De jönnek!]] Igen, de képzelje, mennyien jönnének, ha nem védenénk a határt! Tehát az állítás, hogy a védekezésnek az mutatja a gyengeségét, hogy még mindig jönnek, logikailag nem állja meg a helyét. A védekezés hatékonyságát az mutatja meg, hogy most mi erről a kérdésről itt vitatkozunk, és hogy van miről vitatkoznunk. Ha egyébként csak úgy átmennének rajtunk, ahogyan akkor mentek, amikor még nem volt kerítés... a határkerítés jó, szükség van rá, a határvadászokat részben a Jobbik javaslatára felállítottuk, a védekezésünk eredményes, kétségkívül nem százszázalékos [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , de eredményes. Kérem, hogy inkább ismerjük el az ott dolgozók munkáját, ahelyett, hogy lebecsülnénk annak a munkának az értékét, amit végeznek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] , azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, tisztázza ezt, Miniszterelnök úr!” címmel. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] A magyar emberek egyre nagyobb része figyeli rémülten és felháborodva, ahogyan önök nekiállnak telezsúfolni az országot mérgező, vízpazarló és hatalmas áramfogyasztású akkumulátorgyárakkal és selejtes akkumulátorokat feldolgozó üzemekkel. Ráadásul hiába állítják önök az ellenkezőjét, az önök által meggyengített hatóságok nem képesek megvédeni sem a környezetünket, sem az egészségünket ezektől a veszélyes üzemektől. Az iváncsai akkugyárban például rosszul lettek a munkások, Bátonyterenyén többször is rákkeltő anyagokkal való súlyos veszélyeztetés valósult meg. A hatóságok csak aprópénzre büntetnek, a szabálytalanságok pedig mennek tovább. Mindennek a tetejébe kiszivárgott, hogy önök, miniszterelnök úr, titokban az európai akkumulátorgyártáshoz szükséges veszélyes vegyi anyagok vasúti átrakodó telepét Budapestre akarják telepíteni. Vagyis egy kínai méreglerakatot akarnak létesíteni Soroksáron, nem messze a kertes házas övezettől, a kínaiak érdekeinek megfelelve, évi 2 millió egységkonténernyi vegyszer mennyiségben. Az erről szóló szerződést a sajtóhírek szerint szeptemberben tervezték aláírni. Szerencsére a főpolgármester javaslatára [[Hangok a kormánypártok soraiból, köztük: Ó! Derültség a kormánypártok soraiban.]] a Fővárosi Közgyűlés egyhangúlag, tehát a fideszes polgármesterek egyetértésével úgy döntött, hogy Soroksár mellett vegyi anyagok központja helyett erdő létesüljön. Mivel azonban én el tudom képzelni, hogy önök a saját polgármestereiket sem avatják be a terveikbe pláne Rogán Antal nem avatja be őket a terveibe , én miniszterelnök úrtól szeretném megkérdezni, hogy támogatjae ön, hogy kínai vegyi anyagok elosztó központját alakítsák ki Budapesten, vagy ha esetleg nem támogatja, akkor szavát tudjae adni, látva az emberek tiltakozását, hogy sem szeptemberben, sem máskor nem hoznak, nem kötnek ilyen szerződést, nem hoznak vegyianyag-elosztó központot Soroksárra vagy Budapest egyéb részeire sem. Várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. A felvetés komolytalan, ilyen vegyi elosztó üzem nem fog épülni, emiatt ön nyugodtan aludhat. Ami az akkumulátorgyártást illeti, ott meg kell hogy ismételjem önnek azt, hogy Magyarországon vannak környezetvédelmi előírások. Minden ipartelepítés, legyen szó akár vegyiparról vagy éppen akkumulátorgyárról, a legszigorúbb környezetvédelmi megítélés alá esik. A legszigorúbb előírásaink vannak, legalább olyan szigorúak, de talán még valamivel erősebbek is, mint Németországnak. És ha Németországnak egy technológia megfelel, sőt harcol velünk is, hogy megszerezze ezekért a beruházásokért verseny van; franciákkal, olaszokkal, spanyolokkal, németekkel versenyzünk egy-egy akkumulátorgyár megépítésének a lehetőségéért , ha a németeknek megfelelnek ezek a gyárak, akkor meg fognak felelni nekünk, magyaroknak is. Timmermans úr az ön elvtársa. Az ő programja ez. Önök hozták az egész akkumulátoripart Európába azzal, hogy elektromos autókkal váltják ki a hagyományos meghajtású autókat. S arról is tájékoztatnom kell, hogy elektromos meghajtású autókhoz akkumulátorok kellenek, és Timmermans elvtárs mást sem képvisel Európában, mint azt, hogy minél több ilyen gyár épüljön meg. A kérdés csak az, hogy hol épül meg: Franciaországban, Olaszországban, Németországban vagy Magyarországon. S arra is szeretném felhívni a figyelmét, a múltkor is mondtam ezt, hogy Magyarországon vannak több százezren, akik autógyárakban dolgoznak, és ott keresik meg a családjuk kenyerét. Ha az új technológiát nem hozzuk be, akkor a következő fejlesztéseket nem Magyarországon fogják megvalósítani. Be fogják zárni a magyar autógyártó üzemeket Győrben, Kecskeméten és mindenhol máshol. Akkor tudjuk megvédeni ezeket a gyártósorokat és üzemeket, ha az elektromos autó korszakára felkészülve az ahhoz szükséges eszközöket, akkumulátorokat, alkatrészeket itt gyártjuk, akkor lesz munkahely. Ha azt csinálnánk, amit ön mond, sok százezer magyar elvesztené a munkahelyét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm. Miniszterelnök Úr! Azt köszönöm, hogy elmondta, hogy nem lesz vegyianyag-elosztó központ sem Budapesten, sem Soroksáron, sem máshol, és hogy hamisak ezek a hírek. Ez nagyon fontos. Szaván fogjuk fogni önt, ha esetleg mégis másként alakulna. Viszont amit az autógyártás kapcsán mondott, ne haragudjon, de ez nem igaz. Ez olyan, mintha mumussal ijesztgetné most a magyar embereket. Teljesen nyilvánvaló, hogy nem kell az összes létező autóba az összes akkumulátort Magyarországon előállítani, és az is teljesen nyilvánvaló, hogy nem kell utána majd az összes akkumulátort Magyarországon lebontani és megsemmisíteni. [[17.40]] A bátonyterenyei üzem kapcsán az önök kormányhivatala, környezetvédelmi hatósága írta le, hogy az adott jogsértést már negyedik alkalommal követte el ez a távol-keleti üzem, és a kiszabott bírságok nem bírnak visszatartó erővel. Ezért a Párbeszéd egyébként benyújtott egy javaslatot remélem, majd támogatni fogják , hogy egyrészt ezeknek a szabályokat megszegő üzemeknek a működését függesszék fel, legyen szigorúbb a környezetvédelmi eljárás, és emeljék meg ezeket a környezetvédelmi bírságokat, mert hiába mondja miniszterelnök úr, egyáltalán nem szigorúak a magyar előírások, nem alkalmasak arra, hogy megvédjék például a rákkeltő anyagoktól az ott dolgozó embereket. Elvárom, hogy tegyenek ennek érdekében valamit. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Mi igyekszünk az ön elvárásának eleget tenni, ezért Magyarországon a legszigorúbb környezetvédelmi szabályok léteznek, és azokat ki is fogjuk kényszeríteni. Nem leszünk elsők sajnos az akkumulátorgyár-versenyben, úgy látom, mert bár nagyon iparkodunk, de úgy látom, hogy a németeket nem fogjuk tudni megelőzni, tehát a mi iparági előrejelzésünk szerint a legnagyobb elektromosautó-gyártó és ezzel együtt akkumulátorgyártó Németország lesz Európában 2030 környékén. A második helyért versenyzünk a lengyelekkel, a franciákkal és a svédekkel. Ebben a versenyben kell győznünk. Ha nem tudjuk ezeket a gyárakat idehozni, akkor ezek a gyárak oda fognak menni. És lehet, hogy önök beleesnek abba a csapdába, hogy a saját buborékjukban élnek. Mert persze mindenkinek lehet véleménye az akkumulátorról, de abban biztos vagyok, hogy az a győri munkás, aki most hallgat bennünket, az pontosan megérti, hogy ha nem csináljuk meg az akkumulátorgyárakat, akkor neki öt év múlva nincs munkája. Az a kecskeméti ember, aki abból keresi a kenyerét, hogy ma egy Mercedes-gyárban dolgozik, pontosan tudja, hogy ha nem építjük meg, ami szükséges, el fogja veszteni az állását, és hiába akarnak BMW-t gyártani Debrecenben, ha nem lesz mellette akkumulátorgyár, nem fogják a gyárat fejleszteni, hanem egy idő után bezárják, és a debreceni ember el fogja veszíteni az állását. Ne higgyenek a saját propagandájuknak! Munkahelyekre van szükségünk, haladnunk kell a modern technológiával, a legszigorúbb környezetvédelmi előírások betartásával. [[Dr. Lukács László György: Munkaerőimport kell hozzá! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Mi történik itt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Azt gondolom, hogy érdemes ezt a témát folytatnunk, ugyanis önnek van egy minisztere, Szijjártó Péter, aki gyakorlatilag akkumulátorügyi fürkésző és portyázó miniszterként működik: kéthetente repül Kínába, és hoz haza nekünk egy újabb akkumulátorgyár-beruházást. Hát, Szijjártó Péter és az önök kormánya úgy működik, mint egy fordított konkvisztádor, aki nem a másik hazáját gyarmatosítja, hanem a saját magáét, tehát Magyarországot gyarmatosítják. Mert azzal, hogy ennyi akkumulátorgyárat hoznak ide, ezzel egyértelműen akkumulátorgyarmattá teszik Magyarországot. Ennek a mértékével, ennek a minőségével van a probléma, azzal van a probléma, hogy úgy tekintenek Magyarországra, ahol a munkaerőt és a természeti erőforrásokat, kincseket a végletekig ki lehet használni, és ki lehet zsákmányolni. Most miniszterelnök úr az előző válaszában lehet, hogy megcáfolta azt, hogy nem akarnak méreglerakatot építeni Magyarországra, kérdés persze, hogy itt a kínaiak akarnake, és sikerülte ellenállni akkor egy ilyen kínai lobbinak. De az előbb volt egy nagyon érdekes elszólása, amikor a győri munkásokról beszélt, a győri autógyárban dolgozókról, akik akkumulátorgyár nélkül elvesztenék a munkájukat. Tehát akkor most miniszterelnök úr elszólta magát, és Győrben mégis lesz akkumulátorgyár? És egyébként a kérdésem pontosan erre vonatkozik: hol terveznek még akkumulátorgyárat megvalósítani? Hol terveznek ilyen beruházásokat? Jelenleg hány ilyen beruházás van, mert most ezt tényleg nehéz követni, és hány beruházásra kell számítani? Hol állnak meg, meddig folytatódik ez a folyamat, egészen odáig, hogy tényleg mindenkinek a kertje végében vagy a háza mellé valamilyen akkumulátorgyár vagy éppen méreglerakat épül? [[Derültség, közbeszólások.]] Kérem, válaszoljon erre a kérdésre, köszönöm szépen.
A kérdésre Orbán Viktor miniszterelnök úr válaszol. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselőtársam! Lehet, hogy több akkumulátorgyár lesz, mint LMP-párttag, ezt nem tudom megmondani önnek [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] , de a helyzet az, hogy Szijjártó miniszter úr áll rendelkezésre. Magyarországon egy egycsatornás külföldi beruházásokat kezelő kormányzati rendszer működik. És a magyar gazdaság stratégiája, miután annyian vagyunk, amennyien, hogy exportra termelünk. Ha nem tudunk exportra termelni, akkor az az életszínvonal, amiben ma élünk, körülbelül a felére esne vissza. Tehát arról beszélünk, hogy sikerüle bekapcsolódnunk a világgazdaságba úgy, hogy itt gyártunk, szolgáltatunk, és ezzel részévé válunk egy nagyobb termelési láncnak. És az a kérdés, hogy milyen szinten sikerül ez: alacsonyabb szinten vagy magasabb szinten? Azért dolgozunk, hogy mindenfajta ember számára legyen munkahely Magyarországon, a kétkezi munkásnak is, a mérnöknek is, a vállalatvezetőnek is meg a kutatóknak is. Tehát ezért mindenfajta beruházást és szolgáltatási központot próbálunk Magyarországra hozni. Szerintem ez helyes, ez jó, ezért van az, hogy Magyarországon, szemben az önök szövetségeseinek időszakával, amikor 12 százalék volt a munkanélküliség, ma lényegében nem lehet magyar munkáskezet találni. Ez egy jó politika, ebből élnek az emberek. Amit önök beszélnek, az zavaros elnézést, hogy minősítem , zavaros, ködös, érthetetlen, lefordíthatatlan, és minden magyar embernek fölkopik az álla, ha megpróbál ilyen hagymázas terveket, valamifajta technológia nélküli zöldváltozást véghezvinni. A zöldváltozás, a zöldátállás technológiaváltást jelent a gépkocsiiparban is. Ha kimaradunk belőle, kimaradunk a világ gépgyártásából, holott 30 évet ruháztunk bele, hogy szakembereink, vállalatvezetőink, mérnökeink és kutatóink legyenek ezen a területen. Nem akarjuk föladni magyar emberek 30 évnyi munkáját néhány zűrös, zöld, ködös elképzelés érdekében, akik nem támogatják a technológiaváltást. Ráadásul azt sem támogatják, azt a technológiaváltást, amit önök képviselnek leghangosabban, amikor nem Magyarországon vannak, hanem Brüsszelben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Azt tudjuk nagyon jól, ugye, hogy az érintett települések lakói nem tudnak ezekről a beruházásokról, mert derült égből villámcsapásként értesülnek róla, kihasználják a különböző jogszabályokat, kiemelt beruházásként bármit bárhol fel lehet építeni. Nem kérdezik meg erről az embereket. Én az előbb azt a kérdést tettem fel, hogy hol épülnek ilyen gyárak, és a jövőben hol tervezik ezeket. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Most kiderült az, hogy nemcsak hogy az érintett települések lakosai nem tudják, de miniszterelnök úr, ön sem tudja. Ön sem tudja ezek szerint, ugyanis a helyzet az, hogy tényleg, mintha Kínából kapnák meg ezeket az utasításokat, Kínából mondják meg, hogy hol kell ezeket a projekteket létrehozni. Tehát nemcsak hogy a magyar emberek nem értesülnek ezekről a beruházásokról, és nem tudják, hogy a jövőben hol valósul meg, hanem úgy látszik, hogy ön sem. Szerintem ez mutatja ennek az országnak a kiszolgáltatottságát, függőségét, ezt a tarthatatlan állapotot. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Szeretném felhívni a figyelmét arra a különbségre, amely egy kínai strandpapucs és egy akkumulátorgyár között van. Mert kétségkívül azt nem tudjuk, hogy hány strandpapucsot adnak el valahol itt, Budapest egyik kerületében a kínai kereskedők. De Magyarországon nem jöhet beruházás állami engedélyek nélkül, nyugodjon meg, képviselő úr. És Szijjártó képviselőtársam áll a rendelkezésére, szívesen elmondja, hogy hol, milyen tárgyalásokat folytatunk; ezért ő a miniszter. De visszatérve a vita lényegére: önök egy zöldpárt, ugye? Ugye? Tehát az önök legnagyobb, legsikeresebb elvtársai a német zöldek, ugye? Most szeretném tájékoztatni, hogy amikor az a kínai gyár, amely ellen önök tüntetnek, mert Debrecenben akkumulátorgyárat épít, ugyanaz a kínai gyár Türingiában megnyitotta az első európai gyárát, mert nem itt építi az elsőt, hanem Németországban, oda az önök elvtársa, a német zöldminiszter ment el. Ő azt mondta, hogy akkumulátorgyártás nélkül az e-mobilitás nem lehet sikeres, a fenntarthatóság és az erőforrások megőrzése csak így lehetséges. [[Kálmán Olga: Meg hatástanulmány nélkül.]] Egyeztetést javaslok. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hol áll Magyarország a pedofília elleni küzdelemben?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat, államtitkárt jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Természetesen elfogadom.
Öné a szó, képviselő asszony. [[17.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt héten egy szörnyű bűncselekményről szóló hír jelent meg a sajtóban. [[Tordai Bence: A fideszes alpolgármester?]] Egy rendkívül szörnyű bűncselekmény elkövetésének a gyanúja merült fel, amelynek a szálai egészen egy parlamenti képviselőhöz, a Jámbor Andráshoz köthető Szikra Mozgalom aktivistáihoz vezetnek. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból: Hol van?]] Nem tudom, hol van, itt lenne a helye. Az eddigi információk alapján egy, a februári Antifa-támadások után indult eljárásban tartott házkutatás során fellelt laptopon 70 ezer tisztelt képviselőtársaim, 70 ezer pedofil felvételt találtak. A felvételek között több száz olyan felvétel van, ami 12 év alatti gyermekekről, két-három-négy éves gyermekek elleni sanyargatásról szól. Hogy értsük, miről van szó, a büntető törvénykönyv sanyargatásnak hívja ezt a cselekményt: két-három-négy éves gyermekeket ütnek, vernek, szexuálisan abuzálnak. [[Dr. Lukács László György: Szégyen!]] Megrázó és felháborító ez az ügy. A Fidesz-KDNP-frakció 2010 óta számos esetben szinte minden ilyen pedofil bűncselekmény esetén vagy gyermekbántalmazás esetén hallatta a hangját, elhatárolódott tőle; leültünk, megnéztük a törvényeket, jogszabályokat, miket lehet szigorítani, módosítani. Minden esetben megtettük ezt. Azért emelem ki a Fidesz-KDNP-t, mert az ellenzék képviselői részéről például most nem hallottunk semmiféle elhatárolódást. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem az, hogy hogy áll most a munka a pedofil-bűncselekmények elkövetésének lefülelésében és megelőzésében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Amikor Jámbor András bekerült az Országgyűlésbe, akkor ezt nagyon üdvözölte a Szikra Mozgalom. Azt mondták, hogy az elmúlt évek közös munkája nyomán és az évtizedes baloldali tevékenység alapján hisszük, hogy Jámbor András hűen fogja képviselni mindazt, amiért küzdünk. És mit látunk itt Jámbor András esetében? Először megágyazott az utcai erőszaknak, az Antifának, azt mondta, ez egy lelkes baloldali mozgalom, amely társadalmi egyenlőtlenségek ellen küzd. Aztán utána, amikor mindenkit felháborított, hogy Budapest utcáin fényes nappal külföldről idejött Antifa-tagok találomra kiválasztanak embereket, és megverik őket viperákkal, vascsövekkel, akkor utána még ő jött be ide a parlamentbe, és szó szerint azt mondta azon hölgy kapcsán, akinek a lakásában ezt a laptopot megtalálták, amely az élettársa laptopja, hogy nekünk itt, a kormánypárti képviselőknek minimum bocsánatot kéne kérni ettől a személytől; ő volt olyan bátor, hogy eljött ide, az önök mocskosságával szemben. És Jámbor András szólított fel minket, hogy kérjünk bocsánatot annak a mozgalomnak a tagjától, amely mozgalom rég nem látott módon, utcai erőszakot alkalmazott nyilvánosan Magyarországon, és utána az az ember, aki utána öngyilkosságot követett el, ő volt a koronatanú ebben az ügyben, ő igazolta az alibijét ennek a hölgynek, hogy vele volt, és nem volt az utcán akkor, amikor ezeket a bűncselekményeket, erőszakos bűncselekményeket elkövették. És valóban, nem tudom, hogy pontosan hogy választják ki a tagokat, és hogy maradhat valaki tag, de ha valakinek a gépén nem egy meg nem öt, hanem közel 70 ezer 70 ezer! ilyen fájl található, és ezek mind 18 év alatti személyek, és több száz olyan van, amely tényleg óvodáskorú [[Dr. Apáti István: Beteg állat!]] kétéves, ötéves gyermekek sanyargatásáról szól, és ez a mozgalom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] büszkén hordozza a zászlóját, és a parlamentben minket vonnak kérdőre, és tőlünk követelik azt, hogy bocsánatot kérjünk, ez felháborító! [[Az elnök ismét csenget.]] Nem csodálom, hogy elbújt Jámbor András, és nincs most itt az ülésteremben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak, parancsoljon! Egy perc.
Tisztelt Államtitkár Úr! A mi kérdésünk is az többek között, hogy hol van Jámbor András most, a Szikra Mozgalom elnökségi tagja [[Zaj.]] , amely mozgalom érintett ebben a pedofilbűncselekmény-cunamiban. De hadd tegyem föl azt a kérdést is, hogy hol van Szabó Timea, aki Jámbor András frakcióvezetője itt a parlamentben. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: CIA-ügynök!]] Igen, vannak különböző bekiabálások, tehát úgy tudjuk, hogy Szabó Timea másnak is dolgozik, ugye, nemcsak Magyarországnak, de hol van most Szabó Timea, aki többször hallatta a hangját pedofil-bűncselekmény ügyében, de nem mindegyikben, például ebben nem. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP-frakció mindent megtesz a pedofil-bűncselekmények minél korábbi és előbbi felderítésében, és kérjük és várjuk az ellenzék érintett tagjainak bocsánatkérését, de minimum… [[Közbekiáltások az ellenzéki padsorokból.]] A Fidesz-KDNP a Kaleta-ügyet elítélte [[Moraj az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] , és azt mondta… Önök, ellenzéki képviselők most miért nem szólnak? Tisztelt Képviselő Hölgyek! Hadd szóljak itt a képviselőnőkhöz! Felállhatnának és elítélhetnék ezt a bűncselekményt és a Szikra Mozgalmat! [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbekiáltások a Fidesz padsoraiból, köztük: Így van!]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Joggal merül fel a kérdés, hogy az a baloldal, amely letérdelt a genderlobbi előtt, az miért nem hajlandó ebben az esetben egyértelműen megnyilatkozni és egyértelműen elítélni az utcai erőszakot és az ilyesfajta pedofil-bűncselekményeket? Az elmúlt években nagyon sokat tettünk azért, hogy ezeket a bűncselekményeket visszaszorítsuk. A büntető törvénykönyvünk Európa legszigorúbb büntető törvénykönyve a pedofil-bűncselekményekkel kapcsolatban. Az elévülési szabályokat szigorítottuk; szigorítottuk azt, hogy 21 éves kortól indulnak csak az elévülési idők számításai, hogy felnőttkorban lehessen feljelentést tenni ebben az ügyben. Eltiltottunk mindenkit a gyerekekkel való foglalkozástól, munkaköröktől, hogyha ilyen bűncselekményt követett el korábban. Létrehoztuk a pedofil-nyilvántartást, amelyből közel tízezer lekérdezés történt, hiszen bárki, bármelyik állampolgár az ügyfélkapun keresztül, ha valakire gyanakszik a gyereke közelében, lekérdezheti, hogy elítéltéke ilyen bűncselekményért, vagy sem. Mert valóban, sok magyar ember számára ez egy fontos segítség. A gyermekünk a legfontosabb az életünkben, és nem akarjuk, hogy valaki a gyerek kiszolgáltatottságával, naivitásával, bizalmával visszaéljen, [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és ilyesfajta visszaélésekkel éljen a gyermekek kapcsán. Ezért kellene a magyar baloldalnak is ebben az ügyben egyértelműen végre egyszer kimondani azt, hogy elítéli az erőszakot, és elítéli az ilyesfajta pedofil-bűncselekményeket. [[Az elnök csenget.]] Azt mondta a Szikra Mozgalom Jámbor Andrásról, hogy egy fecske nem csinál nyarat, egy szikra is képes viszont tüzet gyújtani az éjszakában, hogy majd itt a parlamentben tüzet gyújt a mi sötétségünkben.
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Két perce van!]]
Hát sajnos, tűz akkor gyúlt csak, amikor ezen öngyilkos ember miatt egy kisbabát gyújtottak föl. [[Az elnök ismét csenget.]]
Köszönöm szépen.
Azt hiszem, jó lenne, ha a magyar baloldal végre ebben az ügyben merne bátran kiállni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Hollik István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Pénzmosási botrányba keveredhetett Karácsony Gergely?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Panyi Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kocsis Máté frakcióvezető úr javaslatára nyilvánosságra került a titkosszolgálat legfrissebb jelentése, nagyon helyesen. Ebből a következőt tudhattuk meg. A Karácsony Gergely támogatására létrejött 99 Mozgalom 506 millió forintot szerzett, mégpedig úgy, hogy párttársa, Perjés Gábor ezt készpénzben egyébként nagyobbrészt euróban és fontban fizette be a mozgalom számlájára. Karácsony Gergely is úgy érezte, hogy ezt meg kéne magyaráznia. Na, most a Grimm fivérek babérjaira nem fog törni, mert a története nagyon gyenge mesére sikerült. Történetének főszereplője a zárt adománygyűjtő láda, ami olyan, mint Columbo felesége, hogy soha senki nem látta. A mozgalom honlapján sem volt sehol sem feltüntetve, Karácsony Gergely sem beszélt róla soha. De nem csak ez az egy elem, ami nagyon gyanússá teszi, sőt mondhatnám azt, hogy hihetetlennek mutatja be ezt az ügyet. Életszerűe az, tisztelt képviselőtársaim, hogy létrehoznak Karácsony Gergely támogatására egy szervezetet, és az 506 millió forintból több mint 450 millió forint azután érkezik be a szervezet számlájára, miután Karácsony Gergely már visszalépett a miniszterjelölti [[sic!]] versenyből. Ez életszerű-e?! [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Így van!]] [[18.00]] Vagy az 500 millió forintból több mint százmillió forint akkor érkezik a számlára, amikor egyébként a baloldal már elbukta a választásokat, és éppen bűnbakkeresésben vannak? Hát, melyik baloldali aktivista lenne hajlandó ilyenkor tízmillió forintokat adni? Tehát az ügy úgy gyanús, ahogy van, Karácsony Gergely pedig hülyének nézi a magyar embereket ezzel a válaszával. És az ügyben felmerül a pénzmosás gyanúja is, merthogy a pénz eredete mivel készpénzes befizetésről van szó még mindig nem ismert. Úgyhogy az lenne a kérdésem tisztelettel, hogy persze, Karácsony Gergely soha semmiről nem tud de akkor lehet, hogy a háta mögött őt akaratlanul is egy pénzmosási ügybe keverték bele? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Panyi Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ahogy az elhangzott, Monty Pythonnak sem volt akkora képzelőereje, mint Karácsony Gergelynek; a méhlegelők és a klímaerdők ura ugyanis azt állítja, hogy a jelentésben említett 506 millió forint zárt adománygyűjtő ládákban gyűlt össze. A főpolgármester úr biztosra ment: ezt a verziót inkább a Facebookon osztotta meg a nyilvánossággal, szóban ugyanis biztosan elnevette volna magát. Ráadásul a több mint félmilliárd forint döntően euróban és fontban folyt be, mert ugye, Kőszegtől Tuzsérig úgy szokott ez történni, hogy a választó előbb nem az ellenzéki kampányrendezvényre, hanem egy pénzváltóba siet, hogy ropogós 100 eurósokra meg 50 fontosokra váltson és azokat dobálja majd be a ládikákba. Képzelőerő terén tehát nincs hiány a baloldalon, de ezt Gyurcsány Ferenc működése óta tudjuk, hogy az igazság minden részletének kibontását ne is keressük náluk, így Gyurcsány Ferenc tanítványán se keressük. Azonban sajnos nem egy politikai kabaréesten vagyunk, hogy ezen jól tudjunk szórakozni, mert mégiscsak a rendszerváltás utáni legnagyobb kampányfinanszírozási botránnyal állunk szemben, ugyanis nem kevesebb történt, mint hogy a magyar baloldal a hatalom megszerzése érdekében forintmilliárdokban mérhető dollárt, eurót és fontot fogadott el, és ezáltal külföldi csoportok, külföldi érdekek befolyása alá került. Erről a dollárbaloldal és közte Karácsony Gergely először hallgatott, utána letagadta, most pedig az előbb említett mesét adta elő, ami nevetséges, gyermekded, egyben méltatlan, szégyenletes magyarázkodás. Letagadták, hazudtak róla, és most újra hazudnak, miközben pedig teljesen hülyének nézik a magyar embereket, köztük a budapesti polgárokat és a saját választópolgáraikat is. Tisztelt Képviselő Úr! Gyurcsány Ferenc és tanítványa, Karácsony Gergely főpolgármester úr számára nyitva áll a lehetőség, hogy a nyilvánosság előtt tisztázzák magukat; ezt nem teszik. Az Országgyűlésnek ezért ősszel bizonyosan hozzá kell nyúlnia a vonatkozó kampányfinanszírozási szabályokhoz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az érintett hatóságoknak pedig addig is végezniük kell a nyomozati és a tényfeltáró munkájukat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tehát a helyzet az, hogy az 506 millió forint eredete még mindig nem tisztázott; azt viszont tudjuk, hogy hova ment az a pénz. Azt nem tudjuk, hogy honnan jött; persze, ha tippelnünk kellene, akkor erős tippünk lenne, hogy ugyanonnan jött, ahonnan az a 4 milliárd forint, ami begurult dollárok formájában a baloldalhoz. De azt viszont egészen biztosan tudjuk, hogy hol költötték el: Gyurcsány Ferenc régi barátjának, Bajnai Gordonnak a kampányos cégében költötték el ezt a pénzt, úgyhogy ideje lenne most már Gyurcsány Ferencnek mert ha valaki tudja, hogy honnan jött az a pénz, az valószínűleg Gyurcsány Ferenc tisztába tenni ezt az egész ügyet, és elmondani, hogy ő mit tud erről, hogy nem az történte, hogy megjött külföldről a pénz, azt betolták a szerencsétlen Karácsony Gergely mögé, de amikor ő visszalépett, ellépett a villamos elől, akkor Gyurcsányék azt a pénzt, amit odatoltak, el is vették, és berakták Gyurcsány Ferenc kampányos cégébe [[sic!]] Köszönöm szépen. [[Kálmán Olga: Ez igen! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Ezekre a kérdésekre sajnos nem áll módomban válaszolni. Ahogy jeleztem: Karácsony Gergelynek és Gyurcsány Ferencnek lehetősége van, hogy a nyilvánosság előtt tisztázza magát; ezt nem teszik. És mégiscsak ki kell emelni még egyszer, hogy a rendszerváltás utáni legnagyobb kampányfinanszírozási botrányról van szó. Emellett pedig a magyar baloldal felrúgta azt a rendszerváltás óta meglévő politikai konszenzust is, hogy pártok külföldről nem fogadnak el pénzt sem működésre, sem kampánycélokra, a dollárbaloldal pedig mégis ezt tette. Nem lehet elégszer hangsúlyozni az ügy súlyosságát, ugyanis ezzel az akcióval a magyar baloldalt kiárusították, zsarolhatóvá, irányíthatóvá és külföldi érdekek kiszolgálójává tették. A dollárbaloldal ezzel elárulta a magyar embereket, és elárulta saját politikai közösségét is; a magyar dollárbaloldal ezzel idegen erők ügynökévé, zsoldosává vált. S azzal a háborúpárti, migrációpárti és a genderőrület terjesztése melletti politikájukkal, amit képviselnek, ne legyen kétségünk, hogy ha hatalomra kerülnének, akkor a külföldi zsoldon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] ezt a programot megvalósítanák. Ez ellen nekünk fel kell lépni és küzdeni kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 18 óra 5 perc van; az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Interpellációkkal folytatjuk munkánkat. [[Számos képviselő hagyja el a termet. Zaj. Az elnök csenget.]] Arra kérem képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt most elhagyják az üléstermet, tegyék ezt csendben és minél rövidebb idő alatt. Köszönöm megértésüket. [[Pillanatnyi szünet.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző, Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]] Tisztelt Országgyűlés! Barkóczi Balázs, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hogyan tervezik megállítani a közoktatás összeomlását, miután kirúgják az utolsó lábát?” címmel. Barkóczi Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, aligha van szomorúbb szimbóluma annak a rombolásnak, mint amit önök az elmúlt 13 évben a közoktatásban végeztek, mint a ballagó diákok tablói mellett most már lépten-nyomon feltűnő tanártablók. Ezeken azoknak a pedagógusoknak a fényképe és a neve van, akik nemcsak az iskolájukat hagyják el az év végén, hanem választott és szeretett hivatásukat is, pedig kitartottak, és nagyon sokáig kitartottak, amiért hálát és elismerést érdemelnének a magyar emberektől és érdemelnének önöktől is, de hát, nyilvánvalóan önöktől erre a hálára és elismerésre nem számíthatnak. Kitartottak, miközben méltatlanul alacsony fizetésüket szinte felzabálta az orbáni infláció, és a puszta megélhetésük került veszélybe. Kitartottak, miközben a milliós fizetésekből Nizzában nyaraló tankerületi vezetők kirúgásokkal terrorizálták őket. Kitartottak, miközben ingyen túlóráztatták őket, miközben pocsék minőségű tankönyveket és taníthatatlan alaptantervet kaptak a nyakukba. Önök most, tisztelt államtitkár úr, úgy döntöttek, hogy az összeomlás előtt álló magyar közoktatás utolsó lábát is kirúgják, ugyanis az az igazság, hogy már most többtucatnyian jelentették be azt, hogy szeptemberben nem tanárként folytatják a pályájukat, és ha önök holnap megszavazzák a bosszútörvényt, akkor ez a szám több ezerre nőhet. A legfelháborítóbb ebben az egészben, hogy ez a törvény ráadásul semmit nem old meg a magyar közoktatás generális problémáiból: nem oldja meg a kifizetetlen túlórákat; nem oldja meg a túlterhelést, nem oldja meg az elavult tananyagot. Ez a törvény egyetlenegy dologra jó, hogy önök a tiltakozó tanárokba belefojtsák a szót. Ez a törvény nemcsak a tanárok, de a diákok terheit sem csökkenti: a pedagógusoknak továbbra is elképesztő mennyiségű száraz tananyagot kell átpasszírozniuk nap mint nap a tanítványaikon; önök továbbra is a végtelenbe nyújthatják a munkaidejüket; és ezenfelül még elveszik a státuszukat is. És ami az egyik legfelháborítóbb, és mind a tanárok, mind a diákok tiltakoztak, de önök a fülük botját sem mozdították tudom, most a módosító indítványaikkal fognak jönni, amik nagyjából technikai módosítók , hogy bármikor, akár év közben is átvezényelhetik őket egyik iskolából a másikba, ugyanis ez az önök víziója a magyar közoktatásról, és ezt kínálják a magyar tanároknak és a magyar diákoknak. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy hogyan fogják megállítani a pedagógusok tömeges pályaelhagyását, aminek a jeleit már most is látjuk, és még szeptembernél sem tartunk. Várom válaszát, köszönöm. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol, öné a szó. [[18.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért nyújtottuk be az új pedagógus-életpályáról szóló törvényt, hogy ne csak önálló jogállása legyen a pedagógusoknak, hanem ezzel a törvénnyel a béremelésnek is megteremtsük az alapját, hogy fixáljuk az eddigi maximum 26 óra helyett 24 órában a pedagógusok heti tanóraszámát, és mindemellett még a pedagógusoknak nő a szabadsága is az eddigi 46-ról 50 napra. Ha a pedagógusok számáról beszélünk, tisztelt képviselő úr: melyik volt az a kormány, amelyik nemcsak hogy elvett egyhavi fizetést minden magyar pedagógustól, az összes pedagógustól, hanem egyik tanévről a másik tanévre 15 ezer pedagógust 15 ezer pedagógust! az utcára tett? Melyik kormány volt ez? A baloldal kormánya, az önök kormánya. Amikor az ön árnyékminisztertársa államtitkár volt, tudja mit mondott akkor Arató Gergely a tömeges, 15 ezres elbocsátás ellen, a központilag vezényelt 15 ezres elbocsátás ellen tüntető tanároknak? Azt mondta Arató Gergely, az ön árnyékminisztertársa, hogy a tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától. Azt mondták önök, hogy mondhatnak bármit a demonstrálók, önök akkor is elbocsátanak 15 ezer tanárt, önök akkor is elvesznek minden tanártól egyhavi bért, önök akkor is fizetőssé teszik a tanárképzést is, és önök akkor is bezárják 381 helyen az iskolákat. Odavitték az önök minisztériuma elé, az ön árnyékminisztertársa elé jelképesen a 381 helyen bezárt iskola kulcsát, hogy azt adják át önöknek. Ez volt az önök oktatási teljesítménye, az iskolák bezárása, a fizetés csökkentése és 15 ezer tanár elbocsátása. Ezek után, tisztelt képviselő úr, önöktől egyetlenegy félmondat, egy betű sem hiteles, amit a pedagógusok érdekében tennének, hiszen önök azt mondják, hogy önök ellen tiltakozhatnak, az nem jó válasz a problémákra, önöket pedig semmilyen demonstráció nem tántorítja el az eredeti szándékuktól. Ennyi az önök szimpátiája, együttérzése vagy támogatása a magyar pedagógusok irányában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom elfogadni a választ. Ha jól értem a válasz első felét, amit a Rogán-féle propagandaminisztérium adott az ön szájába, a kormány mesterterve az, hogy majd az Unióból érkező pénzekkel emelik a tanárok bérét, nyilvánvalóan azért, mert Orbán Viktor fizetésére is az Unió dobta össze a pénzt, vagy a milliós tankerületi vezetői fizetésekre is az Unió dobta össze a pénzt. Higgye el, államtitkár úr, én nagyon megértem az ön Gyurcsány-fixációját, hiszen ha valamikor, akkor tényleg abban a nyolc évben történtek lépések a közoktatás megújítására. Egyetlenegy pedagógust sem bocsátottunk el, hiába hazudozik mást. Tudja, mi történt? 365 óvodát és iskolát újítottunk fel! Nem ellopta az a kormány az uniós pénzt, mint az önöké, hanem iskolafelújítási programba fektette. 9122 akadálymentesített, felújított vagy épített helyiséget adtunk át a kormányzás végén. A garantált illetményekben hogy volt? Egy húsz éve dolgozó, egyetemet végzett pedagógus illetményét átvettük 98 ezer forinttal, és átadtuk önöknek 172 ezer forinttal, államtitkár úr. És ami a legfontosabb, 16 ezren felvételiztek 2010-ben pedagógusképzésre, most pedig 12 ezren. Önök így becsülik meg a tanárokat. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ha jól érzékeltem, képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hazugságokról” címmel. Gelencsér Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Hogy a választ kitől fogom megkapni, az nem derült ki. Tisztelt Miniszter Úr! Maruzsa Zoltán köznevelésért felelős államtitkártól tudjuk, hogy a tankerületeket koordináló Klebelsberg Központ nagy nehézségben lenne, ha mindig csak a színtiszta igazat kellene mondania, azaz Maruzsa Zoltán azt mondja, hogy a hazudozás, nem pedig az igazmondás könnyíti meg a munkát. Nem lepődünk meg, hiszen az állampárt mindig a könnyebb utat, a hazudozást választja, ez önöknél amolyan kormányzati irányelv. A két kérdésem előtt két javaslattal is élnék, ha már irányelvekről esett szó. Kezdeményezzék a pedagógusokat tovább nyomorító törvényjavaslat visszavonását, és az Európai Unióra való mutogatás helyett biztosítsanak azonnali 50 százalékos béremelést a pedagógusoknak. Mi a Momentumban az igazságban hiszünk, mert csak ez viheti előre a nemzetünket, az őszinteség. Éppen ezért nem hagy nyugodni két kérdés. Az egyik: mik az önök tapasztalatai arról, hogy Maruzsa Zoltán államtitkár naponta átlagosan hányszor hazudik? A másik: mit tapasztaltak arról, hogy Maruzsa Zoltán naponta hányszor biztatja arra a szűkebb-tágabb munkakörnyezetét, hogy ne mondjanak igazat, mert akkor nagy nehézségbe kerülnének? A tárgytól el nem térő válaszát előre is köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Abban a levélben, amit ön is olvasott, pontosan arról van szó, hogy mindig pontos és tárgyszerű tájékoztatást kell adni, nem valótlan, hanem valós tájékoztatást. De a valós tájékoztatás, a pontosság vagy az önmagukkal való következetesség nem a Momentum erénye, tisztelt képviselő úr. Érzékelem, hogy önök ezzel a témával kapcsolatban eléggé fogékonyak, hiszen önök 2014-ben úgy kezdték, hogy vállalhatatlan kormánnyal és vállalhatatlan ellenzékkel szemben is alternatívát nyújt a Momentum. Tehát az egész baloldal, akikkel együtt ülnek, egy vállalhatatlan csapat volt az önök számára 2014-ben. Majd 2017-ben az ön pártelnök elődje azt mondta: nem tudom, hogy Gyurcsány Ferenc mit keres még a politikában, már igazán eltakarodhatna a közéletből. Majd a választás előtt, a listaállítás előtt 2019-ben azt mondta: nem tudom elképzelni, hogy Gyurcsánnyal közös kormányban foglaljunk helyet. Majd Gyurcsány Ferenccel közös listán indultak a választáson. Tehát ki mond igazat, és ki nem mond igazat, tisztelt képviselő úr? Önök évekig azt állították, hogy önök lesznek majd az az új nemzedék a baloldalon, amely nem fog össze a régiekkel, akik Gyurcsány nélkül fognak bekerülni a parlamentbe, aztán akkor kerültek be a parlamentbe, amikor Gyurcsány Ferenccel összefogtak. Arról nem is beszélve, hogy az ön párttársa jogállami kérdésben először tagadta, aztán majd kiderült, akikor egy belső felvétel kikerült a nyilvánosságra, hogy Vĕra Jourovával folyamatosan egyeztetett arról, hogy Magyarországot hogyan lehet elítélni egy teljesen igazságtalan eljárásban, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben mi egy olyan törvényjavaslatot nyújtottunk be ez fekszik itt a parlament asztalán, erről fogunk szavazni ezen a héten , amely igyekszik minden olyan problémára, kérdéskörre, amelyek általában mind Európában, mind Magyarországon az oktatással kapcsolatban felmerülnek, valamiféle megoldást kínálni, szemben a baloldallal. Az új törvény, amit elfogadhat a parlament ezen a héten, teremti meg a béremelés alapjait. Amikor a baloldal volt kormányon, akkor a válságkezelést ők úgy képzelték el, hogy elvettek egyhavi bért a magyar pedagógusoktól. A költségvetés idén is és jövőre is megelőlegez 10-10 százalékot. A jövő évi költségvetésben 393 milliárd forint többletforrás szerepel az oktatási soron. Ez pontosan azért van, hogy a jövő évi béremelésnek is a nemzeti keretből adandó részét tudjuk biztosítani. Összességében 800 milliárd forint EU-s és 5600 milliárd forint hazai forrásból kívánjuk megvalósítani minden idők legnagyobb pedagógusbér-emelését, amely 2025-re 75 százalékos emeléssel 800 ezer forintos pedagógus-átlagbért tudna eredményezni. A tanár-diák arány kapcsán azért elmondhatjuk, hogy az Eurostat összehasonlítása szerint Magyarország a nyolcadik helyen szerepel. Nálunk jobb tanár-diák arány van Görögországban, Máltán, Horvátországban, Belgiumban, Luxemburgban, Cipruson és Ausztriában, velünk ugyanolyan Olaszországban és Portugáliában. És nálunk rosszabb tanár-diák arány van Lengyelországban, Litvániában, Szlovéniában, Bulgáriában, Spanyolországban, Lettországban, Dániában, Észtországban, Svédországban, Finnországban, Csehországban, Németországban, Írországban, Romániában, Szlovákiában, Franciaországban és Hollandiában az Unió kimutatása szerint. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, akkor egy tanárra még 11,4 diák jutott, ma már kedvezőbb az arány, 10,6 diák jut, az uniós arány 12,1, az OECD-é pedig 14. Tehát mindegyik adatnál, a 2010-esnél, az EU-snál és az OECD-s adatnál is kedvezőbb a magyar adat a tanár-diák arányt tekintve. Ez az Eurostat kimutatása, tisztelt képviselő úr, velük önök ritkábban szoktak vitatkozni. És hogy ez az arány tovább javulhasson, hogy azok a fiatalok, akik elvégzik az egyetemet és elkezdenek pedagóguspályára lépni, ne hagyják ott a pedagóguspályát, fontos, hogy az új teljesítménybérezési rendszerben megszűnik az a hátrány, hogy aki fiatal volt, azt kötelezően büntette a most hatályos bérezési rendszer, mert a fiatalság mellett alacsonyabb bér volt kötelező, és csak az idősebbeknél lehetett magasabb bér. Ez a fiatal tanárok számára egy nagyon kedvező változás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Sajnos nem tudom elfogadni államtitkár úr válaszát, mert nem a kérdésre válaszolt. A kérdés úgy hangzott, hogy mik az önök tapasztalatai, hogy Maruzsa Zoltán államtitkár naponta átlagosan hányszor hazudik [[Rétvári Bence: Az első mondatomban válaszoltam erre!]] , illetve mit tapasztaltak, hogy Maruzsa Zoltán naponta hányszor biztatja arra a szűkebb-tágabb munkakörnyezetét, mondjuk önöket, önt, hogy ne mondjanak igazat, mert akkor nagy nehézségbe kerülnének. Viszont ha már beszélgetünk, akkor legyen szíves, adja át a rendőrminiszter úrnak, hogy még mindig tartozik egy ígérettel a magyar családoknak és diákoknak. Ígérje meg, hogy nem fogja gumibottal verni és könnygázzal lefújni azokat a fiatalokat, akik a jövőjükért tiltakoznak, tüntetnek. Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]] [[18.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Mi marad a magyar családoknak a családok védelméből miután a családi támogatásokat elinflálták, a lakástámogatásokat megszüntetik és az árstopokat is kivezetik?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Csák János kultúráért és innovációért felelős miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Asszony! Képviselőtársaim! A Fidesz brutális megszorításai egyre jobban nyomorgatják a magyar családokat, csak nálunk van ekkora infláció, ekkora drágulás, és ez nem a szankciók miatt van, mivel máshol ilyen nincs. A drágaságot az elhibázott fideszes gazdaságpolitika okozza. Ráadásul nemrég az Orbán-kormány 2024-re benyújtotta a leépülés költségvetését növekvő adókkal és rengeteg megszorítással ez a Fidesz terve jövőre. Sorolom a példákat, ha megengedi. Lényegében a Fidesz megszünteti a CSOK-ot, mivel az csak a kistelepüléseken marad elérhető. A babaváró korhatárát is jelentősen csökkentik. A családi pótlékot utoljára az MSZP-kormány emelte. 15 éve egy forinttal sem nőtt az anyasági támogatás, sem a gyes, sem pedig a gyet összege. De a Fidesz-kormány nemcsak a családokkal szúr ki, hanem a nyugdíjasokkal is: legutóbb 15 százalékkal emelték a nyugdíjakat, miközben tudták, hogy az áremelkedés 20 százaléknál is több lesz. Ez önöknek a nyugdíjasok megbecsülése, hogy egyre kevesebbet ér a pénzük? És ne jöjjenek a 13. havi nyugdíjjal, mert azt már rég eltüntette a Fidesz által gerjesztett infláció! Nemhiába kezdeményezi az MSZP, hogy minél előbb emeljék meg legalább 5 százalékkal a nyugdíjakat. Most nem a fideszes megszorítások és leépítések kellenek, hanem adócsökkentés és még több támogatás. Ezért mondja az MSZP azt, hogy az élelmiszerek és a lakossági energiahordozók áfája legyen 5 százalék. Azt is javasoljuk, hogy a legrászorultabb családoknak adjunk élelmiszer-bankkártyát, a kisboltoknak és a termelőknek adjunk kompenzációt. Értsék meg, az orbáni infláció felzabálja az emberek pénzét! És erre nem az a jó válasz, hogy a Fidesz-kormány adókat emel és megszünteti a támogatásokat. Ráadásul a kormány már a bankbetétekhez is hozzányúlt: állampapírokba kényszerítik a családok félretett pénzét, hogy a Fidesz-kormány zsebében több pénz legyen, az emberek zsebében pedig kevesebb. Hát milyen gyalázatos cinizmus ez a milliárdosokból álló Orbán-kormánytól!? Mindezek miatt tisztelettel kérdezem az államtitkár asszonyt: mi marad a családok védelméből, miután a Fidesz értéktelenné tette a családi támogatásokat, mi marad a családok védelméből, miután megszüntetik a lakástámogatásokat és kivezetik az árstopokat? Kíváncsian várom az államtitkár asszony válaszát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Egy pillanatig sem szeretnék sem tiszteletlen, sem cinikus lenni, de mégis fel kell tennem azokat a kérdéseket, hogy emlékszik még arra, hogy Bokros-csomag, emlékszik még arra, hogy Gyurcsány-, Bajnai-csomag? Szomorú, hogy nekem kell emlékeztetnem, hogy a megszorítás az önök válságkezelő műfaja volt. Idézzük is fel néhány gondolatban, hogy mik is voltak ezek, nehogy a feledés homályába merüljenek ezek a valóban megszorító intézkedések, amelyekkel önök büntették a magyar családokat! Eltörölték az első Orbán-kabinet otthonteremtési rendszerét, kockázatos devizahitelekbe kergették a magyar családokat. 2006-ban megszüntették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, valamint az egy és két gyermeket nevelő szülők családi adókedvezményét. Az önök kormányzása alatt folyamatosan nőtt a munkanélküliség, 2010 első negyedévében elérte a 11,8 százalékot. Nyolcéves kormányzásuk alatt mindössze 23 500 forinttal emelték a minimálbért, az átlagkereset pedig alig érte el a 200 ezer forintot 2010-ben. Kétszeresére emelték a villamos energia, háromszorosára a lakossági földgáz árát. Kisemmizték a nyugdíjasokat, 2,4 millió nyugdíjastól vették el a 13. havi nyugdíjat. Az ápolási díj összegének a növekedése 2005 és 2010 között mindösszesen 15 százalék volt. Ezzel szemben mi 2010 óta, amióta a családbarát fordulat van Magyarországon, számtalan intézkedéssel segítjük, segítettük a magyar családokat, ezekből is szeretnék említeni néhányat. 2010 óta több mint háromszorosára emeltük a minimálbért, 73 500 forintról 232 ezer forintra. A munkanélküliségi ráta ma már csak 3,9 százalék. A nyugdíjak 2010 óta közel 92 százalékkal emelkedtek. Az átlagnyugdíj összege a 2010. évi 97 ezer forintról 2023-ban 208 500 forintra nőtt. A nyugdíjasok és a nyugdíjszerű ellátásban részesülők az elmúlt hét évben a visszaadott 13. havi nyugdíjjal és ellátással együtt összesen mintegy 1370 milliárd forint extrakifizetést kaptak. A rezsicsökkentéssel kapcsolatos megjegyzéseit pedig elképedve hallgatom. A tavalyi kampány során még támadták az árstopokat, látszatintézkedéseknek nevezték, most pedig fenn akarják tartani ezt a rendszert. Tényleg, azt gondolom, hogy önök nemcsak hogy hiteltelenek, de hihetetlenek is. Ennek ellenére arról kell tájékoztatnom, hogy az árstop az infláció elleni küzdelemben a rendeltetését betöltötte, ezért augusztus 1-jéig hosszabbítjuk meg. Az újabb inflációellenes eszközöket tovább alkalmazzuk, így az online árfigyelő rendszert és a kötelező akciózást is. Ami pedig a családtámogatásokat illeti, képviselő asszony, két döntést hoztunk: emeljük a babaváró támogatás és a falusi CSOK összegét, a CSOK helyett pedig egy olyan új család- és otthonteremtési rendszert dolgozunk ki, amely a jelenlegi helyzetben segítséget nyújt, és valódi hatékonyságot jelent a családoknak. Az év végéig a családszervezetekkel egyeztetve fogjuk az új rendszert kidolgozni. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Megnyugtatok tehát mindenkit, hogy a pánikkeltés alaptalan, 2024-től a kistelepüléseken kívül élők sem maradnak támogatás nélkül. Önöknek pedig azt javaslom, kedves baloldali képviselőtársaim, hogy álhírek terjesztése helyett a kormány családtámogatási intézkedéseit támogassák, amelyeket egyébként rendre önök is igénybe vesznek, és képviseljék a magyar érdekeket itthon és külföldön is egyaránt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, és szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Asszony! Hát, látja, ez a baj önökkel: ha kínos kérdést kapnak, akkor mindig másról kezdenek el beszélni [[Vitályos Eszter: Nem, én magunkról beszéltem!]] most már „elmúlttizenháromév”-eznek. Hát szerintem azóta elég sok minden történt, és szerintem nem lehet összehasonlítani az akkori időszakot a mostanival, már csak azért sem, mert egészen más világ volt akkor. [[Vitályos Eszter közbeszól.]] Tehát mindenféleképpen azt várom, hogy mikor fognak előjönni azzal, hogy mit csinált a baloldal, mondjuk, a muhi csata idején. De tudja mit? [[Vitályos Eszter közbeszól.]] El fogom mondani, hogy hogyan kell világosan beszélni [[Vitályos Eszter: Inkább ne!]] , hogy mi az, amit a Magyar Szocialista Párt javasol a jövő évi költségvetésben. Duplázzuk meg az alanyi jogon a gyermekek után járó támogatásokat, mert ez egy valódi lépés! Vezessük be a nyugdíjak vegyes indexálás szerinti emelését, mert most 60 milliárdot vesznek ki a nyugdíjasok zsebéből azzal, hogy gyakorlatilag nem a vegyes indexálás működik. Duplázzuk meg a közgyógyellátás összegét! Legyen az ápolási díj összege a mindenkori minimálbér! A szociális tűzifa-támogatást emeljük a kétszeresére! Látja, drága államtitkár asszony, na, ez a világos beszéd. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és az LMP soraiban. Vitályos Eszter közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Nem mondta ki a képviselő asszony, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Nekem fel kell tennem a kérdést, úgyhogy most tisztelettel megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e.
Sajnálatos módon nem tudom elfogadni. [[Vitályos Eszter: Így jártam!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Köszönöm szépen. [[18.30]] Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a kultúráért és innovációért felelős miniszterhez: „Miért nem támogatja jobban a családok otthonteremtését a kormány?” címmel. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Örülök, hogy államtitkár asszony van itt a köreinkben. Az imént elhangzott két nagyon fontos, a családtámogatásokat érintő téma. Azért örülök, mert a családok otthonteremtésének a kiterjedt támogatását én és a politikai közösségünk már akkor támogattuk, amikor a CSOK és a babaváró ebben az intézményesült formában még nem is létezett. Tehát viszonylag régi parlamenti tapasztalataink vannak arról, hogy milyen az, amikor valaki a családok érvényesülését, gyermekvállalási terveinek a beteljesítését támogatja, támogatni kívánja. Önök vannak kormányon, tehát önöknél pattog az a bizonyos labda. Nagyon fontosnak tartom elmondani azt, hogy mind a babaváró, mind pedig a CSOK területén lenne lehetőség másfajta elmozdulásra is, mint amit a kormány bejelentett. Államtitkár asszony említette az összegkeret növelését, ami kétségkívül egy 10 százalékos, az inflációt el nem érő maximális keretnövelés, de jegyezzük meg, hogy ez együtt jár a résztvevők, az igénybe vevők számának a drasztikus csökkentésével. Az az egyik miniszter által emlegetett taktikázás pedig, hogy majd most gyorsan vegyék fel minél többen, és hozzák előre a terveiket, az egészen méltatlan érzésem szerint. Remélem, hogy nem az egész kormányzati szándék és retorika takarja ugyanezt, és remélem, hogy nem egyezik a kettő. De a lényeg az, hogy a 30-40 közötti hölgyek egy türelmi időt követően kikerülnek sajnálatos módon a babaváró igénybevételének a lehetőségéből, és azt látjuk, hogy akkor szoktunk kivezetni egy CSOK-ot vagy egy otthonteremtési támogatási formát, amikor már megvan a következő. Most egy nagyon kellemetlen helyzetbe került ön is, én is, hiszen most meg kéne tippelnünk azt, hogy év végére mit fog letenni a kormányzat az asztalra. Kísértetiesen hasonlít ez a lakáscélú előtakarékosság állami támogatásának a megszüntetéséhez. Ha visszaemlékeznek, akkor az LTP állami támogatásának a kivezetése is úgy történt, hogy mintha lett volna egy ígéret, hogy lesz majd valami hasonló, és sajnálatos módon ez nem volt a későbbiekben tetten érhető, tehát nem pótlódott vissza az a dolog. Itt egy sokkal szélesebb médiaérdeklődésre számot tartó valamiről van szó. Bízom benne, hogy egyértelmű lesz ennek az újrakonstruálása. De azt is látom, hogy szerintünk lenne költségvetési forrás mind a támogatási összeg, mind a kedvezményes hitel keretének a növelésére. Lenne költségvetési forrás arra is, hogy megmaradjanak az új rendszer kidolgozásáig ezek a támogatások, de ha ez így marad, államtitkár asszony, akkor csak egy kérdésem van: mi az üzenete azoknak a 30-40 között álló hölgy honfitársainknak, akik városban laknak? Vannak családbővítési, gyermekvállalási terveik, és most teljesen tanácstalanul állnak az önök bejelentése előtt, hiszen nem tudják azt, hogy ebben a helyzetben mi az, amit igénybe vehetnek, és mit nem? Egy igen széles társadalmi korosztályról van szó. Ha a korábbi igénylők összetételét megvizsgálják, akkor is azt látják, hogy 30-40 éves kor között igenis szükség van erre, az otthonteremtés támogatására pedig mind faluhelyen, mind a városokban óriási szükség van. Várom érdemi válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egy dolgot szögezzünk le szerintem mindjárt az elején: 2010 előtt gyermeket vállalni azonos volt a szegénység vállalásával. Ön is pontosan tudja azt, hogy a megszorítások a baloldali szövetségeseik politikai kelléktárának kiemelt eszközei voltak. Az önök baloldali szövetségesei voltak azok, akik eltörölték az Orbán-kabinet első otthonteremtési rendszerét, megszüntették az államilag támogatott lakáshiteleket, több mint duplájára emelték a lakásáfát, befagyasztották az államilag támogatott otthonteremtési hiteleket, és kockázatos devizahitelekbe kergették a magyar családokat. A baloldal által támogatott brüsszeli szankciós politika következményei a magas kamatok, amelyek miatt megváltozott a gazdasági és otthonteremtési környezet hazánkban. Ezért kellett megvizsgálnunk az immár 12 éves családtámogatási rendszer egyes elemeit, mennyire működnek a mostani helyzetben, mennyire tudják beváltani a hozzájuk fűzött reményeket. Két döntést hozott a kormányzat. Az egyik az, hogy emeljük a babaváró támogatás és a falusi CSOK összegét. A babaváró támogatás egy nagyon sikeres családtámogatási eszköz a gyermekvállalás ösztönzésére. Amennyiben sikerül azt elérni, hogy az első gyermek vállalása az édesanya még fiatalabb életkorában történjen meg, akkor még az eddigieknél is, azt gondoljuk, hogy eredményesebb lehet. Ezért döntöttünk úgy, hogy azoknak a házaspároknak, ahol a feleség 30 év alatti, jövőre is változatlan feltételekkel, sőt 10 millió forint helyett 11 millió forintos összeghatárral biztosítjuk a konstrukciót, de további egy évig hagyjuk nyitva a 30-40 év közötti hölgyeknek is, ha a házaspár igazolja a feleség várandósságát. A babaváró támogatás az idei év végéig változatlan feltételekkel elérhető. Ahogy említettem, átnéztük a CSOK-rendszert is, és azt láttuk, hogy a magas kamatok és az ingatlanárak miatt a városokban a CSOK a jelenlegi formájában már nem elegendő segítség az otthonteremtéshez, hanem ezenfelül még további jelentős önrészt is igénybe kell hozzá venni. A falusi CSOK viszont a kisebb településeken, ahol az áremelkedés visszafogottabb volt, továbbra is jelentős támogatásokat tudott nyújtani a családoknak, ezért a falusi CSOK-ot érdemes megőrizni, sőt az összegét további 50 százalékkal növeljük, így azt gondoljuk, hogy már elegendő segítséget jelenthet a megemelkedett árak és törlesztőrészletek mellett is. Megmarad az áfa-visszatérítés lehetősége is. A keretösszegek az új családi ház építése, vásárlása esetén a korábbiakkal megegyező feltételekkel vehetők majd igénybe, ugyanakkor jelentősen emeljük a használt lakóingatlan vásárlása, bővítése, korszerűsítése, valamint a meglévő ingatlan korszerűsítése, bővítése esetén a támogatási összegeket egy, kettő, illetve három gyermek vállalása esetén is. Ahogy mondtam, új feltételeken dolgozunk, új családtámogatási rendszeren dolgozunk. Azt gondolom, szeretettel várjuk az önök javaslatait is, vitassuk meg együtt, hogy hogyan is lehetne még célzottabbá tenni az otthonteremtési támogatásokat, és melyek azok a támogatások, amelyek valódi segítséget nyújthatnak a jelen nehéz gazdasági környezetben is a magyar családok számára. Mi ezért dolgozunk. Én azt szeretném önöktől kérni, hogy előre, látatlanban ne ítélkezzenek egy olyan gondolatról vagy egy olyan feladatról, aminek még mi sem értünk a végére, hanem vitassuk meg, és vegyünk részt akár együtt az új program kidolgozásában. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Z. Kárpát Dániel képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár asszony, én nem ítélkezem előre. Én csak azt a teljesen logikus emberi érvet hoztam ide, hogy ha önök kivezetnek valamit, és aztán majd lecserélik egy más dologra, hozzák ide azt a más dolgot először, és aztán vezessük ki a rendelkezésre álló támogatást. Értem én, hogy teljes egészében nem vezették, ki, de talán az egyéves türelmi idő után a 30-40 közötti hölgyek kizárása a babaváróból azért talán megszorításként értelmezhető. Azért nem fogom tudni elfogadni a válaszát, mert alapbeállításommal ellentétes bármifajta, családokat érintő megszorítást támogatni, elfogadni, ezért nem áll módomban nyitottabbnak lenni ebben a kérdésben. Természetesen megtesszük a javaslatainkat, de addig is arra kapacitálnám önöket, hogy keressenek költségvetési forrást, tartsák meg az eddigi szisztémát, vitatkozzunk az újról, csináljunk egy jobbat, mi letesszük a jobbító javaslatainkat ehhez, de ehhez a lakáscélú előtakarékosság állami lábát is vissza kell állítani, állami hátterű bérlakásépítési programra van szükség. Tornyosulnak a feladatok Magyarország előtt otthonteremtés terén. Arra kapacitálom tehát önöket, hogy ne megszorításon gondolkozzanak, hanem kiterjesztésen, mert ez a szülőföldön boldogulás és a magyar családok érdeke. Köszönöm a türelmüket.
Köszönöm szépen. Mivel a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője következik, aki interpellációt nyújtott be a honvédelmi miniszterhez: „Miért vállalják Szlovákia légterének védelmét magyar Gripenekkel, hogy közben ők Ukrajnának adhassák a MiG-29-eseiket?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Közfelháborodást váltott ki, hogy a magyar kormány eltitkolta és a szlovák védelmi minisztertől kellett sajnos megtudjuk: ukrán katonák, egészségügyi szakemberek kiképzésében is részt vesz Magyarország. A Magyar Honvédség parancsnoka tavaly nyáron szintén titokban látogatta meg az ukrán vezérkart. Erről is csak utólag, ukrán híradásból értesültünk. [[18.40]] Az ukrán fegyveres erők vezetője akkor úgy nyilatkozott, hogy elégedett Ukrajna és Magyarország katonai együttműködésének a szintjével. Aztán a balti légtér biztosítását is vállalták magyar Gripenekkel, és konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel, amiről büszkén számolt be a Magyar Honvédség. Miért vesznek részt a háborúban, államtitkár úr? Aztán újabb hír, hogy Szlovákia légterét szintén magyar Gripenek is védhetik majd. Miért vállalják ezt, ami az Ukrajnában zajló amerikai-orosz háború közvetett támogatása? Szlovákia ugyanis a magyar támogatásnak köszönhetően átadta a szlovák légierő gerincét képező orosz MiG-29-eseket Ukrajnának. Rendkívül álságos az a kormányzati propaganda is, hogy a magyar-ukrán határt nem lépik át fegyverszállítmányok, hiszen valójában igenis mehetnek Magyarországon keresztül fegyverszállítmányok Ukrajnába Szlovákia és Románia közbeiktatásával; rendkívül álszent a kormány. Sőt, magyar felségjelzésű katonai szállítógép is visz fegyvereket Ukrajnának, bizony a Pápán állomásozó NATO nehéz-légiszállító ezred egyik magyar felségjelzésű C-17-es repülőgépe; a rakéták bepakolásáról fénykép is megjelent. Aztán Ukrajna magyar pénzügyi támogatása szintén érthetetlen és elfogadhatatlan. A március 16-ai kormányhatározat szerint 74 milliárd forinttal támogatjuk az Unión keresztül a magyarellenes ukránokat, illetve az EU-n keresztül vétó helyett asszisztálásunkkal folyik például a lőszertámogatás is. A harckocsik működését biztosító üzemanyaggal is támogatjuk sajnos az ukránok háborúját közvetlenül is. Az ukrán olajfinomítókat és -tárolókat nyáron megsemmisítették az oroszok, azóta külföldről látják el Ukrajna hadseregét üzemanyaggal, jórészt magyar gázolajjal; úgy tűnik, valakinek megéri. Bizonyíték továbbá a Fidesz háborúpártiságára és a kormány háborúpártiságára az is, hogy idegen katonai felvonulási területté vált hazánk a NATO-harccsoportok, főként amerikai páncélosok beengedésével. Magyarország függetlenségének feladása elfogadhatatlan. Idegen haderőknek nem volna helyük hazánkban, Magyarország a magyaroké. A NATO-bővítés márciusi megszavazása után pedig nem csoda, hogy hazánk is felkerült az oroszokkal barátságtalan országok listájára. Az új világrend kiszolgálása és a háború kiszélesítése helyett a függetlenségünk, a semlegességünk, ezáltal a béke előmozdítására volna szükség a Mi Hazánk Mozgalom szerint. Mi valóban nem akarunk világháborút, a kormány viszont támogatja sunyi módon Ukrajnát a háborúban. De miért? Várom érdemi válaszát. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Vargha Tamás miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném mindenki előtt nagyon nyomatékosan s hangsúlyosan elmondani, hogy semmilyen háborús támogatásról és semmilyen eltitkolt látogatásról nincsen szó. Amiről szó van, az mindösszesen annyi, hogy Magyarország egy megbízható és jól teljesítő szövetséges országa a NATO-szövetségnek, és a megváltozott biztonsági környezetből fakadó kihívások kezelésében szövetségesként természetesen részt veszünk. Mi, székesfehérváriak külön büszkék vagyunk arra, hogy egy közvetlen NATO-parancsnokság települ a mi városunkba. És természetesen arról sincsen szó, hogy bármiféle idegen haderő állomásozna Magyarországon. A NATO-szövetségben követelmény, hogy ha egy ország önállóan nem képes, akkor más tagországok segítsége által biztosítsa légterének védelmét, és más tagországok lássák el a légtérrendészeti védelmét, és így a szövetség évek óta ösztönzi a nemzeteket, hogy ezt regionálisan vagy a szomszédos országok egymás között tegyék meg. A magyar légierő is évek óta részt vesz ilyen légtérrendészeti feladatok ellátásában, ehhez határátlépési megállapodásokat, kétoldalú technikai egyezményeket kellett kötni, amelyeket természetesen megtettünk. A balti országok esetében 2015 szeptembere óta lát el a Magyar Honvédség légtérrendészeti feladatokat, tavaly immár ez a harmadik alkalommal történt meg, és természetesen szándékunkban áll felkérésre, a balti országok felkérésére visszatérni, és hangsúlyozom, légtérrendészeti feladatokat lát el a magyar légierő. Ennek a légtérrendészeti megállapodásnak az aláírása, a magyar-szlovák légtérrendészeti megállapodás aláírása egy jelentős mérföldkő, amely egyrészt hozzájárul Magyarország biztonságához is, másrészt pedig bemutatja azt, hogy a magyar légierő tud és akar is közösen dolgozni a térség biztonságáért másokkal összefogva. Ennek a megállapodásnak az értelmében Magyarország Csehországgal és Lengyelországgal együtt látja el Szlovákia légterének védelmét, és így a magyar légierő Gripenjei egy újabb megtisztelő és felelősségteljes feladatot vállaltak, amely természetesen addig tart, amíg a szlovák légierő önállóan nem lesz képes ezt a feladatot ellátni. Régebb óta nem látnak el a szlovák MiG-29-esek légtérrendészeti feladatokat, s ennek tükrében az egyeztetések már jóval korábban megkezdődtek, már azt megelőzően megkezdődtek, hogy az orosz-ukrán háború elkezdődött volna. Így tehát ennek a megállapodásnak semmi köze nincs ahhoz, hogy Szlovákia mit tett a MiG-29-es repülőivel. Szlovákia és Magyarország is két elkötelezett NATO-szövetséges, és célunk, hogy ez az együttműködés, ami közöttünk fennáll, a jövőben is fennmaradjon. Végezetül szeretném megköszönni a Magyar Honvédség állományának a munkáját, az egész védelmi szövetség tekintetében tiszteletre méltó és tiszteletet parancsoló, kiemelkedő szolgálatot végez a magyar légierő. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Novák Előd képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Elnök Úr! Államtitkár Úr! Sajnos a választ nem tudom elfogadni, hiszen konkrétumokat nem nagyon hallhattunk, hacsak nem azt, hogy megbízható NATO-szövetségesek vagyunk. Csakhogy a NATO-tagságunkból fakadó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de Ukrajna nem NATO-tag! És egyébként Szlovákia esetében is elfogadhatatlan, még ha korábban is kezdték előkészíteni, viszont csak a háborúban jutott el oda Szlovákia, hogy teljesen alkalmatlanná váljon a saját légterének megvédésére, azáltal, hogy ők felajánlják közvetlenül Ukrajnának az oroszok ellen a saját MiG-29-eseiket. Éppen ezért elfogadhatatlan, és nem válaszolt arra, hogy ennek fényében miért vállalják Szlovákia légterének védelmét. És a legnagyobb közfelháborodást pedig pontosan az okozta, hogy a NATO-bővítést nagykoalíciós módon megszavazták, ami után persze valóban nem is csoda, hogy hazánk is felkerült az oroszokkal barátságtalan országok listájára. Éppen ezért semmilyen támogatandó nincs a kormánynak ebben a sunyi politikájában. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket és a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre és Tordai Bence képviselő urak, a Párbeszéd képviselői, interpellációt nyújtottak be az igazságügyi miniszterhez: „Milyen konkrét lépések történtek, és milyen intézkedéseket terveznek még a végrehajtói csalások felderítése és az áldozatok kártalanítása érdekében?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Varga Judit bukása akarom mondani: lemondása után elővettünk most az önök kedvéért egy néhány hónappal ezelőtti interpellációt, merthogy az abban megfogalmazott kérdésekre azóta sem kaptunk választ, és most tulajdonképpen a jó miniszter asszony távollétében önnek kéne előadnia a hattyúdalát. Arról szól az ügy, hogy a jó miniszter asszony helyettese, Völner Pál most már nemcsak gyanúsított, hanem a bíróságon ül a Schadl, Rogán és az ő nevével fémjelzett ügyekben, amiben egyébként Varga Juditot is szeretnék most már jó ideje meghallgatni, illetve amelyben négy fideszes képviselő érintettsége is felmerült. De talán nem is ez a legfontosabb, hiszen azt tudjuk, hogy a Fidesz egy korrupt rendszert működtet, hanem hogy kik ezeknek a kárvallottjai. A kárvallottak több mint 3 ezer család, akiknek a tulajdonát jóval a piaci ár alatt értékesítették. Volt köztük olyan, ahol egy 450 milliós ingatlant 38 millió forintért adtak el, és ebből, a végrehajtói maffia által szedett jövedelemből csak azok, akik most lebuktak, és a perben is érintettek, egyetlen év alatt közel egymilliárd forintos profitot tettek zsebre, de ugyanabban az évben összességében 9 milliárd forintos biznisz volt a végrehajtói maffiáé. [[Folytatás 75/2-ben!]] 2022-2026. országgyűlési ciklus Budapest, 2023. július 3. hétfő 75/2. szám Országgyűlési Napló [[18.50]] Ön, államtitkár úr, a botrány kitörése óta több alkalommal megígérte, hogy a vitatható eljárásokat kivizsgálják, és ha kiderül, hogy jogszerűtlenek voltak, ezeket semmissé nyilvánítják. Azóta ezekről az eljárásokról semmit sem hallani. Kíváncsiak vagyunk, hogy milyen eljárásban milyen módszerekkel fogják ezeket a vitatott vagy érvénytelen árveréseket tényleg semmissé tenni. Azt is látjuk, hogy ennek a végrehajtói tevékenységnek a kiszervezése a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának nem több beismerő vallomásnál, ráadásul a szomorú a helyzetben, hogy azóta is folytatódnak azok az eljárások, amelyek felvetik a jogsértés gyanúját. Etikátlan, embertelen eljárások ezek, és sok-sok magyar család sorsa ment tönkre ezeken a végrehajtásokon. Ez a korrupció most már másfél éve ismert és a kormány nemhogy semmit nem tett annak érdekében, hogy ezt megállítsa, de az ellenzék konstruktív, alaposan kidolgozott törvényjavaslatait sem támogatja, mint ahogy többször leszavazták a botrány kivizsgálására kezdeményezett vizsgálóbizottságot is. Államtitkár úr, kérem, válaszoljon arra, hogy milyen konkrét lépések történtek, melyeket terveznek még a végrehajtói csalások felderítésére, az ártatlan áldozatok kártalanítására, a hasonló megengedhetetlen esetek megelőzésére, illetve meg tudjae erősíteni, hogy Varga Judit akkor nem a Pegasus-ügybe, hanem a Völner-ügybe bukott bele. Kíváncsian várom válaszát. [[Taps a Párbeszéd padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel az utóbbival kezdem, amit kérdezett, hogy Varga Judittal kapcsolatban mi az én véleményem. Kiváló igazságügyi miniszter volt Varga Judit, és nagyon örülök annak, hogy együtt dolgozhattam vele. Azt kell mondanom, hogy minden szempontból előremutató volt, amit csinált, hiszen olyan programokba kezdett bele, amelyek csak folytatásra méltó és alkalmas programok. De most nem szeretnék az Igazságügyi Minisztérium egész munkájáról beszélni, hanem visszatérek az ön kérdéséhez. Olyan sokszor válaszoltam már, hogy kicsit magam is, hogy is mondjam csak, szégyellem, hogy még egyszer el kell mondanom önöknek, hogy a bírósági végrehajtási szervezet, pontosabban a végrehajtói szervezet felügyelete 2021. október 1-je óta a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához tartozik. A végrehajtási törvény 230. és 231. §-a pontosan megmondja, hogy a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága elnökének milyen jogkörei vannak, hogyan tudja ellenőrizni a végrehajtók tevékenységét. Hozzáteszem, hogy a bírósági végrehajtási eljárás során nem az SZTFH jogosult a törvénysértésekre megoldást adni, hanem a bíróság, hiszen ha egy végrehajtási ügyben valaki úgy gondolja, hogy vele szemben törvénytelen végrehajtást folytatnak, akkor végrehajtási kifogást nyújthat be, amelyet a bíróság bírál el, vagy akár úgynevezett végrehajtási pert lehet indítani a végrehajtás megszüntetése érdekében. Ezeket is a bíróság bírálja el. Sőt, az önök által oly sokszor emlegetett kinevezések törvényességét is a bíróság előtt lehet megkérdőjelezni. Amennyiben valaki úgy gondolja, hogy a vele szemben eljáró végrehajtó nem törvényesen lett kinevezve, akkor azt is a bíróság fogja eldönteni. Nem túl bonyolult ez a rendszer, hiszen a hatalmi ágak szétválasztása következtében a bírósági végrehajtás, mint ahogy a nevében benne van, a bíróság felügyelete alá tartozik, a törvényességét a bíróság fogja megítélni, a végrehajtási cselekmények törvényességét a bíróság fogja megítélni. A végrehajtási szervezet felügyelete az SZTFH-hoz tartozik. Mi tartozik akkor az igazságügyi miniszter hatáskörébe? A szabályozás, a jogalkotás tartozik. Amennyiben a jövőben a kijelölt igazságügyi miniszter… Egyébként a mai napon ön is részt vett a miniszteri meghallgatáson, és el is mondta, hogy amennyiben úgy gondolja… [[Tordai Bence: Nem!]] Bocsánatot kérek! Nem vett részt, elnézést kérek, képviselő úr! De valóban a mai napon megtörtént a meghallgatás és a meghallgatás során a miniszterjelölt elmondta, hogy folyamatosan figyeljük majd a jogalkalmazás eredményeit, tehát azt, hogy a végrehajtási ügyekben milyen jogalkalmazási tapasztalatokat tudunk összegyűjteni, és ha szükséges, nyilván az Igazságügyi Minisztérium meg fogja tenni, hogy módosítást javasol. Ami a végrehajtási szervezet átalakítását vagy változatlanul hagyását illeti: nagyon fontos leszögezni, hogy az adósok helyzetén nem változtat az, hogy a végrehajtás nonprofit jellegű vagy más alapokon szerveződik. Az adósok helyzetét az tudja javítani, ha először is önként teljesítik a tartozásukat, önként tesznek eleget az ítéleteknek, másrészt, ha nem tudnak eleget tenni az ítéletnek, akkor pedig mindenféle könnyítésre van lehetőség, így például részletfizetési kedvezményre, vagy végső esetben az úgynevezett magáncsődeljárásra vagy adósságrendezési eljárásra is lehetőség van. Tehát arra kérem, hogy közösen hívjuk fel az adósok figyelmét arra, hogy milyen lehetőségeik vannak, ha nem tudnak eleget tenni egy végrehajtásnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Most megkérdezem Tordai Bence képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Sajnos nem tudom elfogadni, mert amikor ilyen cinikus mondatok hagyják el államtitkár úr száját, hogy minden szempontból előremutató volt, amit csinált, mármint a jó miniszter asszony. Lehet, hogy önöknek ez előremutató, csak tudjuk, hogy merre van előre az önök fogalmai szerint. De legalább kimondta azt a szót, hogy szégyellem. Ennek örülök, hogy szégyelli, és örülök annak is, hogy felhozta a kinevezések törvényességét. Mert az a helyzet, hogy kinevezni végrehajtókat csak a Végrehajtói Kar elnökének volt jogosultsága, ő pedig most már elég régóta börtönben ül, nem nagyon értjük, hogy 35 végrehajtót hogy sikerült akkor törvényesen kinevezni. Tehát ha már önök ezért olyan nagy felelősséget éreznek, talán érdemes lenne megnézni, hogy a Schadl börtönbe kerülése óta kinevezett végrehajtók miből is eredeztethetik a legitimitásukat. Való igaz, a szabályozás lenne a feladatuk. Ezért javasoljuk, hogy az adósok hibáztatása, az áldozatok hibáztatása helyett, amit megint csak rettentő cinikus módon előadott, inkább egy jó szabályozás megteremtésében legyenek partnerek, amire a Párbeszéd-Zöldek frakciója már több konkrét javaslatot letett. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért tájékoztatom képviselő urat és önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt és Kanász-Nagy Máté képviselő urak, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be az energiaügyi miniszterhez: „Miért nézik tétlenül, hogy itt működő idegen akkugyártó- és újrahasznosító cégek semmibe veszik a jogszabályokat?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bátonyterenyén nemrég tűz ütött ki az akkumulátor-újrahasznosító üzemben. Arról a cégről és üzemről van szó, amely esetében többször is jogsértést állapítottak meg a hatóságok, és amelyet már többször próbáltak a jogkövető, szabályos magatartásra utasítani. Olyan cégről beszélünk, ahol a hatósági eljárások ellenére ezen a telephelyen a múlt évben robbanás volt. Arról a cégről, amely cégnek a másik telephelyén idén márciusban egy tragikus baleset is történt. Ki kell mondani, hogy az ilyen üzemek közelében élők érdekeinek védelme, az ilyen cégeknél dolgozó munkavállalók védelme, a környezet védelmének ügye talán soha nem volt még olyan nagy veszélyben, mint jelenleg. Szerintünk itt az ideje, hogy világosan beszéljünk arról, hogy mi történik ma az országban az ilyen üzemek kapcsán, és arról, hogy mi lesz a következménye, ha nem avatkozunk be. A természeti kincseink védelme, a gyermekeink jövőjének biztosítása nem lehet vita tárgya. Önök, tisztelt kormánypártok, folyamatosan arról beszélnek, hogy szigorú környezetvédelmi szabályoknak kell megfelelni Magyarországon. Csakhogy amit önök állítanak, talán soha nem volt olyan messze a valóságtól, mint most. A már említett dél-koreai cég akkumulátor-újrahasznosítással foglalkozik két telephelyen. Több alkalommal is súlyos szabálysértéseket állapított meg a hatóság, ugyanakkor nevetségesen alacsony bírságokat szabtak csak ki, amivel nem tudták a jogszabályok betartására kötelezni a céget. Az elmúlt év nyarán tehát robbanás történt Bátonyterenyén. Annak ellenére, hogy büntetőeljárás indult az ügyben, újabb robbanás történt az idén márciusban Szigetszentmiklóson, amelynek halálos áldozata is volt. Mindezek ellenére ez a cég tovább működhet. Annak ellenére, hogy a hozzánk eljutott információk szerint idén március végén ismét vizsgálat volt, ez nagyon súlyos megállapításokat tett, többszörös jogsértést állapított meg az üzem működésével kapcsolatban, nemrég ismét baleset és tűzeset volt, ami bejárta a sajtót. [[19.00]] Azt állapították meg a legutóbbi vizsgálatok, hogy a korábbi állapotokhoz képest is rosszabbak a viszonyok ennél a cégnél, az ellenőrzést végző munkatársak bőr- és nyálkahártya-irritációt tapasztaltak saját magukon, jogsértő állapotok vannak a telephelyen, jogellenes hulladékgazdálkodási tevékenység folyik, s a többi. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a cégnek papírja van arról, hogy sorozatosan semmibe vette, és most is semmibe veszi a jogszabályokat, mégis működhet, sőt talán bővítheti is a tevékenységét. Mi a magunk részéről feljelentést tettünk az aktuális jogsértések és azok következménye miatt. Korábban számtalan javaslatot fogalmaztunk meg, hogy ilyen áldatlan állapotok ne alakulhassanak ki. Amit most kérdeznék: miért nézik tétlenül, hogy az itt működő külföldi cégek semmibe veszik a magyar jogszabályokat? Miért teszik lehetetlenné a szigorúbb környezetvédelmi szabályok bevezetését? Hogyan teheti meg azt egy polgármester és a kormány, hogy egy város akarata ellenére valósít meg egy ilyen akkumulátorberuházást? Köszönöm a választ előre is. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, szeretném hangsúlyozni, hogy minden munkahelyi baleset rendkívül szomorú és sajnálatos. Szerintem nincs vita köztünk abban, hogy egyiknek sem szabadna megtörténnie. A különböző munkahelyi, munkavédelmi és technológiai előírások éppen azért vannak, hogy egyetlen ember se sérülhessen meg munkavégzés közben. Szeretném világossá tenni, hogy a kormány elkötelezett a magyar munkavállalók egészsége és munkahelyi biztonsága érdekében, ezért minden, Magyarországon működő beruházásnak, üzemnek ugyanazokat a szigorú előírásokat kell betartania. Arra szeretném kérni az LMP-t, hogy ne kérdőjelezze meg azokat a szakembereket, akik a munkavédelem, a környezetvédelem vagy az államigazgatás más területein dolgoznak, mert azt gondolom, hogy alázatosan és tényleg úgy végzik lelkiismeretesen a munkájukat, hogy ezeket a szabályokat mindenféle szempontból szeretnék betartani. És szerintem az különösen egy rossz irány, ha esetleg politikai hasznot akarnak húzni mások kárából, mert az méltatlan lenne, azt gondolom, az érintett személyekkel szemben. Ön, képviselő úr, az akkumulátorok újrahasznosításáról és az azzal kapcsolatos üzemi kockázatokról beszélt. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az elhasználódott, tönkrement akkumulátor nem szemét, hanem hulladék, a hulladékot pedig újra lehet hasznosítani. Ez igaz az akkumulátorokra is. Nem közönséges, hanem veszélyes hulladékról beszélünk, éppen emiatt a hatóságok fokozott figyelmet fordítanak az ilyen üzemekre, és ahogyan azt ön is elismerte, rendszeresen vizsgálatokat folytatnak a helyszínen. A szabálytalanság elkövetését a hatóságok súlyosan büntetik, és az említett üzem esetében az ismételt jogszabálysértést a legsúlyosabb pénzbírsággal sújtották. Ahogyan ön is utalt rá, a dél-koreai cég szigetszentmiklósi üzemében 2023. március 14-én tűz ütött ki, az ügyben a rendőrség nyomoz. A másik esetben, a Bátonyterenyén történt tűzeset kapcsán is nyomozás van folyamatban. Ahogyan ön is utalt rá, önök tettek feljelentést ezzel az üggyel kapcsolatban. Szeretném megerősíteni, hogy amennyiben a vizsgálatok bárkinek az intézményi vagy személyi felelősségét megállapítják, a felelősségre vonás meg fog történni, továbbá az illetékes hatóságok minden szükséges intézkedést meg fognak tenni ezzel kapcsolatban. Azt gondolom, hogy az ügy komolysága miatt nagyon fontos lenne, hogy ezek a nyomozások lezáruljanak, és semmiféle szempontból nem javaslom a hangulatkeltést. A mai nap az akkumulátorgyártásról, illetve az elektromos autó kérdéséről már volt szó, én csak ezeket szeretném megerősíteni. Ezt már többször jeleztem az LMP frakciójának, hogy azért abban egyetértés volt vagy van köztünk, hogy a zöldátállás és a zöldszempontok fontosak, és gyakorlatilag azért maga az európai zöldmegállapodásért felelős uniós biztos, Timmermans is tömeges elektromosakkumulátor-gyártásra szólít fel. Ugye, önök is emellett kardoskodtak még 2021-ben sajtótájékoztató keretében is. Én azt gondolom, hogy fontos lenne ebben az ügyben a szakmaiságot vinni, és nem a hangulatkeltést erősíteni. Azt meg tudom erősíteni, hogy a magyar járműipar kiemelten fontos a magyar gazdaság szempontjából, a több százezer ember, aki ott dolgozik, nagyon fontos, azt gondolom, mindannyiunk számára. Az, hogy ebben a technológiai versenyben részt vegyünk, az pedig szintén egy nemzet számára fontos érdek. Amit tudok mondani, és meg tudom erősíteni, hogy minden esetben a legszigorúbb környezetvédelmi szabályokat be fogjuk tartani. Kérem képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Most megkérdezem Kanász-Nagy Máté képviselő urat, hogy elfogadjáke az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Sajnos, egy perc alatt csak csemegézni tudok államtitkár asszony kijelentéseiből. Minden munkahelyi baleset sajnálatos pont ezért kellene biztonságos munkahelyeket Magyarországra hozni. Az akkumulátorgyárak nem ilyen munkahelyek. Azt mondja államtitkár asszony, szigorú szabályok vannak. Pont ez a baj, még ha szigorú szabályok lennének is, akkor sem tartják be ezeket a szabályokat. A szabályok betartásával is nagyon súlyos probléma van. Ne kérdőjelezzem meg a szakemberek munkáját nem kérdőjelezem meg, én a kormány munkáját és a kormány hozzáállását kérdőjelezem meg, hogy akkumulátorgyarmattá akarják tenni Magyarországot. Folyamatosan jönnek a hulladék-újrahasznosítással. A hulladékkezelés kapcsán, ugye, ez a harmadik szint, amelyre hangsúlyt kellene helyezni, hogy ne is képződjön veszélyes hulladék. Nem kellene tehát idehozni ezeket a gyárakat. Hivatkozik a hatóságok intézkedésére. Igen, intézkedtek tucatszor, sorozatosan, büntetik ezeket a cégeket, semmi foganatja nincs, ez itt a probléma. Hivatkozik a zöldátállásra. A helyzet az, hogy mi az Európai Unió zöldátállását valósítjuk meg Magyarország kárára, ezzel van a probléma. Nem tudom elfogadni a választ, sajnálom Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom képviselő urat és önöket, tisztelt Ház, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyopáros Alpár képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Folytatódike 2023-ban a nehezítő körülmények ellenére is a magyar külgazdasági mutatók folyamatos növekedése?” címmel. Gyopáros Alpár képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar befektetésösztönzési rendszer az utóbbi években pozitív rekordok egész sorát állította fel. A magyar gazdaság a tavalyi évben egyenesen mesterhármast ért el, megdöntve a foglalkoztatottság, a beruházások és az export rekordját is. Ha nem jön a Covid és a háború, akkor valószínűleg olyan magasságokba léphetett volna hazánk, amit korábban remélni sem mertünk. Bár a magyar baloldal, karöltve Brüsszellel és a különböző háborúpárti nemzetközi szervezetekkel mindent elkövet annak érdekében, hogy ez a háború elhúzódjon, Magyarország egyértelmű békepárti álláspontot képvisel. Nekünk igenis a magyar emberek biztonsága, a magyar érdekek szem előtt tartása a fontos. Ha nincsen háború, akkor nem halnak értelmetlen halált emberek, köztük kárpátaljai honfitársaink is a háborúban. És ha nincsen háború, akkor a gazdasági körülmények és az inflációs adatok is normalizálódhatnak. A sok nehezítő körülmény és a liberális ellenszél dacára Szijjártó miniszter úr folyamatosan számol be arról, hogy nagy nemzetközi cégek teszik le a voksukat hazánk mellett, Magyarország a külföldi befektetők elsődleges célpontjává vált. Örömteli, hogy folyamatosan kapjuk a jó híreket arra vonatkozóan, miszerint Keletről, Nyugatról is tartós a befektetési kedv hazánk irányába, újabb és újabb cégek telepednek le nálunk. Ezek a cégek ráadásul jól érzékelhetően a magyar vidék irányába is fordulnak, megszűnt a főváros egyeduralma ebben a tekintetben. Beérik tehát az a tudatos közlekedésfejlesztési politika, amely a „Modern városok” programon keresztül majd’ minden vármegyeszékhelyet is bekapcsolt hazánk gyorsforgalmi úthálózatába. Ma már nincsen versenyképtelen régió, a magyar vidék ugyanolyan esélyekkel pályázik egy-egy nemzetközi beruházó figyelmére, mint a főváros. A magyar külgazdaság-politikának és a magyarországi cégek erejének, a magyar emberek szorgalmának köszönhetően előre tudunk menekülni, a gazdaság pedig stabil lábakon áll. A HIPA Nemzeti Befektetési Ügynökség tevékenységét a saját választókörzetemben, Győr-Moson-Sopron vármegyében is jól érzékeljük, a nemzetközi cégek érdeklődése folyamatos régiónk irányába is, az ipari parkok szépen telnek. Kapuváron például a Laurastar Hungary Kft. és az Intretech Hungary Kft. a keleti és nyugati gazdasági kapcsolatokat is erősítik, fejlesztéseik folyamatosan adnak munkát a régióban élőknek. De említhetném például Szany nagyközségben az Interfa Bútoripari Kft.-t. Jól érezni tehát az elszántságot és tudatosságot, amellyel a magyar külgazdaság sikeresen harcol a nemzetközi cégek figyelméért és befektetéseiért, és különösen örömteli számomra, vidéki képviselő számára, hogy érzékelhetően kiegyenlített az ország a befektetések földrajzi elhelyezkedésének tekintetében, így a vidéki Magyarország jelentős mértékben részesül ezekből a nagyszabású beruházásokból és fejlesztésekből, munkát adva ezzel a vidéken élő honfitársainknak. [[19.10]] Kérdezem tisztelt államtitkár urat: mit hoz befektetési szempontból a 2023. esztendő Magyarországnak, különösen a magyar vidéknek? Hogyan alakul a külföldi tőke földrajzi eloszlása hazánkban? Folytatódike az idei évben is a magyar gazdasági mutatók folyamatos növekedése? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Menczer Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a beruházásokkal kapcsolatos téma felvetését is. Ezen a késői órán talán el lehet mondani annyit, hogy bár kétségkívül ön kollégám és barátom, de ettől függetlenül igaz az a tény, hogy a mostani beszélgetésünkben tudunk a mai napon először értelmesen beszélni a beruházásokról az ön felvezetésének és témafelvetésének köszönhetően. A baloldali kollégákkal erre a mai napon még nem volt módunk, de a napnak még nincs vége, úgyhogy ne adjuk föl a reményt ezzel kapcsolatban! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban úgy van, ahogyan mondja: a Külügyminisztériumban a munka, illetőleg a portfólió 2014-ben változott, amikor Szijjártó miniszter úr átvette a hivatalát, és innentől kezdve külgazdasági fókuszú külpolitikát folytatunk. Ez praktikusan azt jelenti és talán érdemes erről is egy mondatot mondani , hogy szakítottunk azzal a hagyománnyal, hogy a diplomáciai testület tagjai különböző szivarfüstös szalonokban, eltartott kisujjal, kristálycsészéből kávét vagy teát vagy valami mást kortyolgatva, lila ködös, a mindennapokra kevés befolyással bíró témákról csevegnek a kollégáikkal. Ezzel szakítottunk, és azt mondtuk, hogy külgazdasági fókuszú külpolitikát folytatunk, vagyis a munkatársak feladata az, hogy beruházásokat hozzanak be Magyarországra, és exportpiacokat keressenek azoknak a vállalkozásoknak, amelyek Magyarországon tevékenykednek. Ezzel egyébként azt is elértük, amellett, hogy fontos célt szolgálunk, hogy mérhetővé vált a teljesítményünk, mint arra ön is utalást tett. Erre például azért is szükség volt, már hogy erre a munkára, merthogy 2010-ben, amikor az Orbán-kormány átvette az ország vezetését derék baloldali kollégáinktól, akkor persze csődben volt az ország, és ennek sok minden mellett az is a jele volt, hogy 11-12 százalékos volt a munkanélküliség, rengeteg családnak, rengeteg embernek nem volt biztos bevétele, tehát munkahelyeket kellett teremteni. Most pedig, amikor a munkanélküliség már európai viszonylatban is alacsony, lehetőségünk van arra, hogy technológiai színvonalat emeljünk, és nagyobb hangsúlyt helyezzünk például a kutatás-fejlesztésre, innovációra és ehhez hasonló területekre. Azt tudom önnek elmondani, tisztelt képviselő úr, és a tisztelt Háznak, hogy az elmúlt években valóban folyamatosan beruházási és exportrekordot döntöttünk. Ez azt jelenti, hogy a tavalyi esztendőben nagyjából 6,5 milliárd eurónyi beruházásról született döntés Magyarország vonatkozásában; nagyságrendileg 2600 milliárd forintról van szó. És ha az összetételt nézzük, amit kérdezett, akkor azt lehet látni, hogy a tavalyi esztendőben, a 2022. évben a beruházások 48 százaléka Keletről jött, 42 százaléka Nyugatról, 10 százaléka magyar; tehát teljes mértékben egyensúlyban van a beruházási struktúránk. Ha azt nézzük, hogy az elmúlt négy évben, tehát 2019-20-21-22-ben hogyan alakultak a folyamatok, akkor azt láthatjuk, hogy mind a négy évben a beruházási volument illetően keleti ország végzett az első helyen, tehát a befektetett pénz mennyiségét nézve: háromszor Dél-Korea, egyszer Kína; de ha a beruházások darabszámát ha lehet ilyen csúnyán fogalmazni nézzük, akkor mind a négy évben Németország. Tehát itt is azt lehet látni, hogy Kelet-Nyugat egyensúlyban van. Amiről még szeretnék beszélni, az az export, merthogy a beruházások és az export kéz a kézben járnak, húzzák egymást előre. A tavalyi esztendőben exportrekordot is döntöttünk: 2022-ben 142 milliárd euró volt a magyar export, ez a 2010-es duplája; és azon 35-ös klub tagja Magyarország, 35 olyan ország van, amely 100 milliárd eurós exportnál nagyobb teljesítményre képes. Ha figyelembe vesszük, hogy a lakosságot tekintve nagyjából a 94-95. helyen vagyunk, akkor jól látható, hogy ez mekkora eredmény. És mindez nem önmagáért van, hanem azért, hogy munkahelyek legyenek, és a közös eredményeinket, családtámogatás, 13. havi nyugdíj, fiatalok adómentessége, munkahelyek, mindezeket meg tudjuk védeni háborús időkben is. Köszönöm még egyszer a téma felvetését. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Gyopáros Alpár képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Két okból is örömteli az a fókuszváltás, ami a külgazdaság fókusza felé billentette a mérleget a külpolitikában a saját szemszögemből nézve is. Egyrészt az a választókörzet, az a térség, ahol én élek, amelyet képviselek az Országgyűlésben, ez a Rábaköz, amely egy viszonylag szerencsésebb történelmi helyzetű térség, de mégis, a Gyurcsány-kormányok idején még a Rábaközben is 6-8-10 százalékos volt a munkanélküliségi ráta; ez ma 1 százalék körül van vagy 1 százalék alatt, tehát gyakorlatilag munkanélküliségről nem lehet beszélni a Rábaközben. Másrészt pedig mindaz az eredmény, amelyet elértünk, elért a Külügyminisztérium és a kormány ennek a politikának köszönhetően, mindazt a lehetőséget megengedi a költségvetésnek, hogy nemcsak azokat az intézkedéseket tudja a központi költségvetés finanszírozni, amelyeket ön említett, hanem például a „Magyar falu” programot is. Ezért is örömteli és ezért is fogadom el a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Miképpen segíthetik a gazdasági fellendülést a SZÉP-kártyával kapcsolatos kormányzati döntések?” címmel. Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyiunk számára nap mint nap tapasztalható, hogy milyen nehézségeket okoz továbbra is a szomszédunkban dúló háború és az elhibázott szankciós politika. A válságot a gazdaság és ezen keresztül a lakosság is rendkívüli mértékben megsínyli, ezért fontosnak tartom, hogy a kormány ebben a nehéz helyzetben minden olyan segítséget megadjon a magyar emberek és a gazdasági szereplők számára, ami anyagi terheiket enyhíti. E célt szolgálja a június 19-én bejelentett gazdaságvédelmi akcióterv is, amelynek köszönhetően júliustól egyes szektorokban árplafon lép életbe, továbbá augusztus 1-jével átmenetileg bővül a Széchenyi-pihenőkártya rendszere. Ami a SZÉP-kártyákat illeti, a kormány egyfelől döntött arról, hogy 2023. augusztus 1. és december 31. között a kártyákon rendelkezésre álló összegek akár hidegélelmiszer-vásárlásra is fordíthatók. Másfelől ugyancsak a 2023. augusztus 1. és december 31. közötti időszakban a munkáltatók a SZÉP-kártyákra a jelenlegi kereten felül egyszeri, legfeljebb 200 ezer forintos összeget utalhatnak. Ennek köszönhetően 2023-ban 650 ezer forintra emelkedik a rendkívül kedvező adó- és járulékfizetés mellett adható munkavállalói elismerés keretösszege. A két döntés együttes hatásaként a családok több pénzt, illetve több forrásból fordíthatnak élelmiszer-vásárlásra, ami az érintett öt hónapot figyelembe véve különösen az őszi iskolakezdéskor és a karácsonyi bevásárláskor jelenthet majd számukra nagy segítséget. Igen nagy könnyebbség a felhasználás során az is, hogy január 9-étől kezdődően a SZÉP-kártyákon minden beérkező utalás egy zsebben, azaz egy összevont számlán jelenik meg. Tisztelt Államtitkár Úr! Az intézkedés várható pozitív tapasztalatait vetíti előre, hogy a kormány korábbi hasonló döntése, a SZÉP-kártyán lévő összegek élelmiszer-vásárlásra fordításának lehetősége a 2022. február 1. és 2022. július 1. közötti időszakban rendkívül kedvező fogadtatásra talált a lakosság körében. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat, miképpen segíthetik a gazdaság fellendülését a SZÉP-kártyával kapcsolatos kormányzati döntések. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az elhúzódó háború és az elhibázott szankciók rendkívüli károkat okoztak egész Európában, így hazánkban is veszélyeztetik a családok életszínvonalát, megélhetését, a munkahelyeket. Ebben a nehéz helyzetben feladatunk a recesszió elkerülése, a munkahelyek megvédése, a vállalkozások stabilitásának és versenyképességének megőrzése, melynek érdekében a kormány gazdaságvédelmi akciótervet fogadott el. Elhatározott szándékunk, hogy az év végéig egy számjegyűre csökkentsük az inflációt, és ennek érdekében meghoztuk és meghozzuk a szükséges intézkedéseket. [[19.20]] A családtámogatásokkal, az adócsökkentések és a nyugdíjak védelmével, a rezsicsökkentett árakkal, a béremelésekkel segíti a kormány a magyar embereket. Az áremelkedés miatt megnövekedett élelmiszerárak visszaszorítása érdekében kötelező bolti akciókat hirdetett a kormány, s július 1-jétől, a tegnapi naptól elindult az online árfigyelő rendszer is. A kötelező akciózás jól működik, megtette hatását. A bolthálózatok mára már egymásra licitálva jelentik be a kedvezményeket. Az akciózás egyaránt hatékonyan járul hozzá a piaci verseny fokozásához, az infláció csökkentéséhez, a családok megvédéséhez. A felsorolt intézkedéseken kívül egyes szektorokban júliustól áramárplafon lép életbe, a gyógyszerforgalmazó cégek leírhatják extraprofitadójuk felét, valamint átmenetileg kibővül, ahogy ön kérdésében is jelezte, a Széchenyi Pihenő Kártya rendszere. A döntés értelmében ’23. augusztus 1-je és december 31e között a munkáltatók a jelenlegi kereten felül a Széchenyi Pihenő Kártyára egyszeri, legfeljebb 200 ezer forint összeget utalhatnak, mely béren kívüli juttatásnak minősül. Az intézkedésnek köszönhetően 2023-ban 650 ezer forintra emelkedik a rendkívül kedvező adó- és járulékfizetés mellett adható munkavállalói elismerés keretösszege. A segítségnyújtás kiterjed arra is, hogy augusztus 1-jétől december 31-éig lehetővé tettük a SZÉP-kártyával újólag a hideg élelmiszer vásárlását. Ez a lehetőség kiterjed a már elutalt összegekre és az új keretösszeg mentén utalt összegekre is azon üzletekben, amelyek a SZÉP-kártya kibocsátóival leszerződtek. A kormánynak minden eszközzel élnie kell, ami lendületet visz a gazdaságba, hogy meg tudjuk őrizni a munkahelyeket és a gazdasági növekedést. A kormány által elfogadott gazdasági akcióterv jelentősen támogatja a vállalkozások versenyképességét, megerősítését. A SZÉP-kártya keretének megerősítése, a felhasználás kibővítése növeli a családok vásárlóerejét, és növeli a fogyasztást, ösztönzi a beruházásokat, segíti az élelmiszeripart, végső soron pedig hozzájárul a GDP növekedéséhez. Köszönöm képviselőtársaim megtisztelő figyelmét, a képviselő úrnak a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Földi László képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm államtitkár úr válaszát, és elfogadom. Annál is inkább, mert mint egyéni képviselő, nagyon sok emberrel találkozom, sok kisebb-nagyobb cég vezetőjével találkozom, és nap mint nap tapasztalom egyrészt a gazdasági akcióterv jótékony hatását, másrészt a SZÉP-kártya megemelt összegének a jótékony hatását. Ez mind a két félnek jó: jó a vállalkozónak, és jó a felhasználónak, hiszen a vállalkozót is sokkal kisebb terhek terhelik, kisebb adóterhek, és így tovább. A kötelező akciózással kapcsolatban is vannak tapasztalataink ott, a Pest megyei végeken, hiszen valóban ez nagyon jó hatással van a vásárlásra, hiszen olcsóbban juthatnak hozzá bizonyos árucikkekhez a vásárlók, és ezt pontosan a SZÉP-kártyával kapcsolatosan is megtehetik. Úgyhogy én mind a gazdasági akciótervet, mind a SZÉP-kártya összegének megemelését nagyon pozitívnak tartom, és ez a lakosság körében is komoly elismerést érdemel.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért?” címmel. Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Feltételezem, hogy Tállai államtitkár úr fog az interpellációmra válaszolni, mint eddig minden alkalommal, amikor ilyen kérdést tettem fel Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak. Tehát, tisztelt államtitkár úr, az orbáni infláció miatt a nyugdíjasok tömegeinek tragikus szegényedése már szemmel látható, talán ön is találkozott már vele, ha járt mostanság piacon vagy élelmiszerüzletben. Észrevette, hogy vannak, akik csak pár szelet felvágottat mernek kérni a húsboltban, vagy kétszer is meggondolják, mennyi zöldséget vagy gyümölcsöt vegyenek, nehogy túl sokba kerüljön. Ez a nyugdíjasok valósága most, egy tisztességesen ledolgozott élet után. Mondja, államtitkár úr, szemükbe tudnak még nézni, tudva, hogy önök okozták minden bajukat, és eszük ágában sincsen könnyebbé tenni az életüket? Az egyetlen reménysugár a nyugdíjasok számára eddig az lehetett, hogy év közben kaphattak némi nyugdíj-kiegészítést, amely talán megkönnyítheti valamennyire a mindennapjaikat. Ezt a reményt törte össze nem olyan régen Gulyás Gergely az egyik kormányinfón, amikor megemlítette, hogy idén novemberig aligha várható újabb nyugdíjkorrekció. Nem véletlenül használtam a „megemlítette” szót, hiszen csak úgy mellékesen, egy újságíró kérdésére sikerült kihúzni a miniszterből az igazságot. Tehát nemhogy nyugdíjkorrekcióra, még egyetlen őszinte szóra sem számíthatnak önöktől a nyugdíjasok. Gulyás Gergely szavaiból ráadásul arra lehetett következtetni, még az sem biztos, hogy novemberben megérkezik a nyugdíj-kiegészítés. Ezt azzal indokolta, hogy a számításaik szerint addigra csökkenni fog az infláció, a törvény szerint pedig csak akkor jár az időközi nyugdíjemelés, ha arra okot adó körülmény van. Semmi kétségem sincsen afelől, önök gondoskodni fognak arról, hogy ne legyen ilyen okot adó körülmény. Az elmúlt fél évben az ígérgetések ellenére gyakorlatilag semmit sem csökkent az orbáni infláció, folytatódtak az áremelések. Mégis biztos vagyok benne, hogy ez nem lesz elég önöknek: az inflációs adatokat meg fogják kozmetikázni, a szegénységet elbagatellizálják, minden mást pedig ráfognak Brüsszelre. Ha önöknek számítana a valóság, az áremelések brutális mértéke, a szegénység, akkor nemhogy novemberben emelnének, hanem most rögtön. Hiszen bármi is lesz a helyzet fél év múlva, az idősek most vannak megszorulva, most éheznek, most nem tudnak gyógyszert venni, most kell számolgatniuk a forintjaikat, most azonnal van szükségük a nyugdíjemelésre, nem novemberben, vagy ki tudja mikor. Kérdezem tehát államtitkár urat, miért nem kapnak a nyugdíjasok azonnali nyugdíjkorrekciót, amikor az orbáni infláció miatt egyre kevesebbet ér a nyugdíjuk. Miért kell várni novemberig? S engedje meg, államtitkár úr, én ezt a kérdést nagyon régóta ebben a fél évben legalább tízszer föltettem önnek, megtisztelne, ha most egy tisztességes, korrekt választ adna. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony is említette, hogy a választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy ön is mondta, elhangzott a heti kérdés, így el fog hangzani a heti válasz [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] , ami tényen fog alapulni, és az ön kedvéért nem fogom megmásítani a tényeket azért, mert ön nem szereti ezt hallgatni. Egyébként én is járok boltba, és találkozom nyugdíjasokkal. Igaz, hogy senkinek nem könnyű a helyzete az infláció miatt. De tudja, mit mondanak a nyugdíjasok? Inkább elviselik a drágább kenyeret, a drágább árut, csak a gyermekük, az unokájuk ne menjen háborúba. [[Felzúdulás és derültség az ellenzéki pártok soraiban. Az elnök csenget.]] Ha önökön múlna, akkor bizony már közel állnánk ahhoz, hogy a gyermekeink háborúba mennének. Térjünk vissza a nyugdíjakra és a tényekre! Ön háromszor mondta az orbáni inflációt, ezért én minimum háromszor el fogom mondani, hogy visszaépítettük a 13. havi nyugdíjat. Még akkor is visszaépítettük, ha ön szerint egyébként a nyugdíjszámításba nem tartozik bele, de az mégiscsak évi 8,3 százalék emelés, és ne mondja azt, hogy nem számít bele a nyugdíjba, mert azért a 13. havi nyugdíjért ugyanúgy el tudnak menni a piacra meg az üzletbe. De egyébként az összes többi nyugdíjemelés is fedezi a tervezett inflációt. Ez év elején most 15 százalék volt. 2024-re egyébként 6540 milliárd forintot tervezünk a költségvetésben nyugdíjakra. Tudja mennyi volt ez 2010-ben, amikor még önök kormányoztak? 2750 milliárd. Ez 120 százalékkal növekedett, a nyugellátásokra történő kiadás. [[19.30]] A kormány azt ígérte, hogy minden évben legalább az inflációval emeli a nyugdíjakat, és hála istennek, az inflációs emelés mellett az elmúlt években, a 13 év kormányzás alatt a 13. havi nyugdíjat is vissza tudtuk építeni. Egyébként a nyugdíjrendszer, a nyugdíjak értékmegőrzését és inflációkövetését maga a törvény garantálja, amit a Fidesz-kormány, a parlament alkotott meg még 2010 után. Ez azt jelenti, hogy januárban a nyugdíjemelés mértékének meg kell egyezni a tervezett inflációval, és ha év közben azt látja a kormány, hogy változik az infláció, akkor visszamenőleg meg kell adni a nyugdíjemelést. Ez történt az elmúlt évben is, sőt az elmúlt évben nem a nyolc hónap után számított inflációt adtuk vissza, hanem még ezt megelőzően, júliusban is sor került nyugdíjemelésre. Egyébként az infláció ez év tavaszán tetőzött, és májusban már 0,4 százalék csökkenést mértek az előző hónaphoz viszonyítottan. Mint ahogy a parlamentben ma már elhangzott, több intézkedést meghozott a kormány, így akciók vannak az üzletekben, 10 százalékos mértékű minimum, augusztustól 15 százalékos, és bevezetésre került az online árfigyelő rendszer is. Tisztelt Képviselő Asszony! A Fidesz-kormány azt ígérte, hogy megvédi a nyugdíjasokat a nehéz időkben is, és akkor is kapnak a nyugdíjemelésből, amikor a gazdaság jobban megy. Így aztán örülünk, hogy sikerült a 13. havi nyugdíjat is visszaadni, ez 2022-ben 370 milliárd forintot, 2023-ben pedig 460 milliárd forint többletet jelent a nyugdíjasoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen nem fogadom el, és engedje meg, államtitkár úr, hadd mondjam, hogy ez itt a magyar Országgyűlés, nem pedig az RTL Klub Heti Hetes című műsora. Tehát értem én, hogy ön úgy gondolja, hogy heti kérdés, heti válasz, de ez itt nem az. Szerettem volna, ha tisztességes, korrekt választ ad. A második megjegyzésem: önök kétszer adtak 13. havi nyugdíjat, a 2010 előtti kormányok nézzen rám, államtitkár úr! hétszer adtak 13. havi nyugdíjat. [[Menczer Tamás: Csődbe vittétek az országot.]] Szeretném azt is önnek elmondani, hogy ha önök tényleg betartották volna, még ha Menczer képviselő úr, államtitkár úrnak nem is tetszik, amit mondok, de végigmondom, 2010-ben az átlagnyugdíj az átlagbér 77 százaléka volt, ma viszont az átlagnyugdíj alulról súrolja éppen csak az átlagbér 50 százalékát. Még egy dolgot szeretnék mondani: államtitkár úr, ha betartották volna a saját törvényeiket, akkor ma az átlagnyugdíj nem 208 ezer, hanem 264 ezer forint lenne. És az utolsó megjegyzésem: akkor is adtak önök júliusban korrekciót, amikor ’22 májusában még csak 10 százalék volt az infláció. Most fél éve több mint 20 százalék, mert biztos vagyok benne, hogy júniusban is ennyi volt, és mégsem korrigálnak. Ez az elfogadhatatlan, miniszter úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most 19 óra 33 perc van, az interpellációk végére értünk, és a kérdések 40 perce következik. Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Miért?” címmel. Kálmán Olga képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! aki válaszolni fog, feltételezem. Ezer és ezer lyukból csapolja le az államkasszát, vagyis a magyarok pénzét Orbán Viktor udvartartása, a rendszert hűségesen szolgáló álcivilek, álértelmiségiek és álművészek hordái. Az orbánista kultúrharcosok politikai szolgálatának jutalma, hogy történelemhamisító, a fideszes ízléstelenséget kiszolgáló, magát kultúrának hazudó, jobboldali giccset önthetnek a magyarok nyakába a magyarok pénzéből, újabb és újabb milliárdokért. A mozikban nagyot hasaló kurzusfilmek mellett például szép jutalom a Corvin-lánc is, egy Magyarországot világháborúba taszító diktátor, Horthy Miklós által alapított, majd Orbán Viktor által újraindított díj, amely a rendszert támogató művészek és tudósok jutalma volt. Jár hozzá manapság egy 6 milliárd forintos villa is a díjat odaítélő testületnek. Most pedig eljött az ideje, hogy Orbán Viktor a színházi szférában is kiossza a jutalmakat a pártszolgálatért. 6 milliárd forintot szórt ki a Kulturális és Innovációs Minisztérium Vidnyánszky Attila és elvbarátainak rendszerhű színházaira, társulataira. 1400 pályázatból mintegy ezret visszadobtak, éppen azokét, akik nem tartoznak az orbánista körökbe. Közérdekűadat-igényléssel fordultam a minisztériumhoz, hogy megtudjam, hogy kik és milyen szempontok alapján döntöttek. A válasz az volt, hogy Csák János miniszter úr egy személyben, a kultúrpolitikai céloknak megfelelően. A kívülállók, az orbáni inflációtól és rezsiemeléstől szenvedő független színházak ma a magyar kultúra utolsó végvárai, akik nem a rendszer kiszolgálásában, hanem az igazság művészi kimondásában jeleskednek. Hogyan fordulhat elő, hogy a folyamatosan telt házakkal játszó Pintér Béla és társulata egy fillér támogatást nem kapott ebből a keretből? Kérdezem hát miniszter vagy államtitkár urat, hölgyet: miért zárták ki a független színházakat és társulatokat a kulturális támogatásokból? Köszönöm. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszonynak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön ebben a felszólalásban semmi mást nem tett, mint megkérdőjelezte a magyar társadalom döntését, értékválasztását. Az elmúlt négy országgyűlési választási ciklusban hitet tettek a választópolgárok hazánk ezeréves hagyományai, a keresztény-konzervatív értékrend mellett, ha tetszik ez önnek, ha éppen nem. Lássuk, hogy mi is az pontosan, amit most ön itt értéktelennek tüntet fel és becsmérel! Kezdjük talán a Magyar Corvin-lánc Testülettel! Ön egy olyan szervezet munkáját ócsárolja alpári stílusban, amelynek díjazottjai között olyan embereket találhatunk 1930-2001 között, mint Dohnányi Ernő, Korányi Sándor, Herczeg Ferenc vagy éppen Szabó Magda, de mondhatnám Teller Ede fizikust is. [[Kálmán Olga: Kell a milliárdos villa nekik?]] Aztán jöttek önök 2002-ben, és egy mozdulattal megszüntették a testületet. Kérdezem én: ezek szerint az imént felsorolt alkotók életműve már nem fér bele a liberális baloldali értékrendbe? Magyarország Kormánya világbajnok abban, hogy hány kulturális intézmény működését támogatja valamilyen formában. Sehol a világon nincs ez így, kedves képviselő asszony, ilyen mértékben. Sehol nincs ennyi egy főre eső kőszínház vagy szimfonikus zenekar. Szeretném önt tájékoztatni, hogy többféle pályázaton indulhatnak a színházak. 830 millió forint állami támogatás segíti a minősítéssel nem rendelkező előadó-művészeti szervezeteket. Itt 191 pályázatot adtak be, 189 érvényes pályázatból 148 szervezet kapott támogatást, az ön által említett társulat is részesült ebből a támogatásból. Tehát a rágalmazásai alaptalanok. A döntések meghozatalát pedig szakmai kuratórium segíti, az értékelési szempontok megismerhetők, a pályázati kiírásban szerepelnek. Aki itt szubjektív értékítéletet mondott, az ön, képviselő asszony, becsmérelte, lenézte, degradálta a Corvin-lánc díjazottjait, magyar művészeket, tudósokat álművészeknek nevezett. Tudom, hogy önöknek nem sokat jelent az a szó, hogy magyar, de ennek ellenére van egy jó tanácsom az ön számára: ne tegye ezt! Ne becsmérelje, ne nézze le a magyar művészeket, tudósokat csak azért, mert mást gondolnak a világról, mint önök! Vagy ez már nem fér bele a liberális baloldali felfogásába? [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Hajnal Miklós képviselő úr, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Számítsanak a hegyvidékiek újabb zöldterület beépítésére?” címmel. Hajnal Miklós képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[19.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ha van olyan ügy, ami a Hegyvidéken, Budapest legzöldebb kerületében politikai oldaltól függetlenül felháborodást vált ki, az a kerület folyamatosan újabb és újabb beépítése lakóparkokkal. Az itt élőknek mindennapi élménnyé kellett hogy váljon az építkezési járművek bőgése a szűk hegyi utcákon, az erdőből meredező daruk és a gépekből áradó por és zaj. Az sem újdonság, hogy az önkormányzat egyébként az elmúlt években zöld lámpát adott az ingatlanberuházóknak: a kerületi építési szabályzatot úgy módosították, hogy több terület beépíthetőségét is jelentősen megnövelték. Legújabban a Konkoly-Thege Miklós út 19/B. szám alatti, egyébként Natura 2000-es területre terveznek bizonyos beruházók egy 78 lakásos lakóparkot építeni. A korábbi beépítésekhez hasonlóan ez a projekt is számos sebből vérzik, csak hogy párat említsek: a terület az Európai Unió ökológiai hálózatának a része, a beépítés védett állat- és növényfajok élőhelyét veszélyezteti, emellett a környékbeli utak sem alkalmasak az építkezési járművek, valamint a megnövekedő forgalom ellátására. Ám hiába jelezte többszörösen is a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság a környezetvédelmi kockázatokat, hiába tiltakoztak a környékbeli lakosok is, a beruházás továbbra is tervben van. Néhány hete, egy szerda délelőtt egy elég botrányos közmeghallgatást tartottak a projekt kapcsán, erre a munkaidő kellős közepén került sor, amelyen a jelenlétet érthető okokból sokaknak lehetetlen volt megoldani. A hegyvidéki önkormányzat rendkívüli módon megnehezítette az időpontválasztással a kerületi lakosok részvételét, ráadásul a közmeghallgatáson az önkormányzat részéről senki sem jelent meg. A Konkoly-Thege úti zöldterület sorsa jelenleg a Pest Vármegyei Kormányhivatal kezében van, rajtuk múlik, hogy megadjáke az engedélyeket a projekthez. Tekintettel arra, hogy az érintett tárgykör az építési és közlekedési miniszter feladat- és hatáskörébe tartozik, én kérdezem az államtitkár urat, hogy mi lesz ennek a környezetvédelmi területnek a sorsa, és folytatódike a hegyvidéki zöldterületek további beépítése lakóparkokkal. Köszönöm előre is a válaszát. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Csepreghy Nándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy Lázár János miniszter úr nevében a köszönetemet fejezzem ki a lehetőségért a felszólalásra, bár egy olyan ügyben kérdez, amelyről az Építési és Közlekedési Minisztérium azt gondolja, hogy sokkal inkább más politikai és közigazgatási fórum hatáskörébe tartozik, úgymint a XII. kerületi önkormányzat és az illetékes kormányhivatal környezetvédelmi főosztálya. A minisztérium álláspontja ebben a kérdésben sem más, mint minden más beruházás esetében, tehát a helyi érdeknek, a környezet védelmének tágabb értelemben és a tulajdonos érdekének kell közös nevezőre jutnia egymással. Ön 2020 februárjától kezdve pont az érintett kerület önkormányzati képviselője volt korábban, tehát tisztában van azzal is, hogy az ön által most féltett területen csak az épülhet, ami összhangban van az önkormányzat, tehát a helyi testület által hozott településrendezési tervekkel, amelyeket az önkormányzatnak kell jóváhagynia. Tehát kérdezem én: ha ön valóban fontos kérdésnek tartja ezt az ügyet, és a környezet, illetve a ma ott lakók védelme érdekében akadályozni akarja ezt a beruházást, miért nem cselekedett ennek megfelelően korábbi munkahelyén, az önkormányzatban? Miért nem szólalt fel egyszer sem a képviselő-testület ülésein az érintett területtel kapcsolatban? Visszanéztük az erről szóló jegyzőkönyveket, egyszer sem találtunk erre való hivatkozást. Kérdezem én továbbá, hogy miért járta ki, hogy a kérdésben említett terület ne a beépítésre szánt intézményi vegyes építésű övezetben maradjon, hanem azon adott esetben tilos legyen bármit is építeni? Mivel a fentiek nem következtek be, ön képviselőként nem érte el a testületi átminősítést, így ma valóban az ügy a Pest Megyei Kormányhivatal illetékes főosztálya előtt van. A kormányhivatal az építési engedélyt megelőzően kell hogy döntést hozzon, és mivel az eljárás jelenleg szünetel, arra kérem képviselő urat mint a térség megválasztott országgyűlési képviselőjét, hogy amennyiben valóban fontos a közérdek, amit ön a kérdésekben említ, végezze el a munkáját, és támogassa olyan helyi szabályozás megszületését, amely a jelenleginél jobban szolgálja az ott élők érdekeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Mikor kötik az akkumulátorgyárak létesítését népszavazás kiírásához?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg, akinek a felkérésére a választ Menczer Tamás államtitkár úr fogja önnek megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A Komárom-Esztergom megyei Ács közelében egy kínai katódgyár épül, amely akkumulátorgyáraknak fog beszállítani. Hogy mit várhatnak ettől a katódgyártól az ácsiak, azt sajnos most már a saját bőrünkön éreztük: az alig néhány kilométerre lévő komáromi akkumulátorgyárban nemrég többen rosszul lettek, 14 embert pedig kórházba kellett vinni; Bátonyterenyén még az akkumulátorfeldolgozót ellenőrző kormányhivatal emberei is rosszul lettek; az épülő iváncsai akkumulátorgyárban több tucat ember lett rosszul egy belélegzett ismeretlen anyagtól. A Fidesz tényleg azt gondolja, hogy a pénz többet ér, mint a magyar emberek egészsége és biztonsága? Önöknek tényleg semmi sem drága?! Ráadásul a beruházó cégnek az Ácson épülő üzem lesz az első európai gyára, nincsen semmilyen európai referenciájuk. A helyzet súlyosságát jelzi, hogy az ácsi közgyűlés nyolc képviselőjéből egy korábban, öt pedig most mondott le; lemondtak, mert nem akarták a nevüket adni a kínai ruletthez, amelyben az emberek egészsége a tét, és ahol a polgármester nem volt hajlandó megmutatni a telek tulajdonilap-másolatát. Hát, ez azért is érdekes, mert amikor a széljegyzetet lekérték, akkor gyakorlatilag a széljegyzeten ez nem volt rajta. Szóval, szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy a Magyar Szocialista Párt már benyújtott egy határozati javaslatot arra, hogy milyen feltételekkel lehessen akkumulátorgyárakat építeni. Mellesleg 5 kilométerre van a városközponttól; a Tesla esetében egyébként 200 kilométer a legközelebbi település. Tehát azt tudom, mondani, hogy nemcsak Ácsot érintené ez a terv, hanem Bábolnát és Banát is egyébként. Tehát mi mindenképpen azt mondjuk, hogy egy ilyen beruházást a helyben lakók népszavazási támogatásához kössünk. Önök állítólag úgy szeretik a népet megkérdezni, hát, akkor itt a remek alkalom. Most konzultáljon a Fidesz, most van miről! Remélem, hogy augusztus 31-éig ezt megteszik. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezném, hogy mikor kötik az akkumulátorgyárak és az őket kiszolgáló ipari létesítmények építését kötelező helyi népszavazás kiírásához. Várom nem félrebeszélését, hanem komoly válaszát. Köszönöm. [[Tordai Bence tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, a választ Menczer Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Sokat beszéltünk ma már az akkumulátorgyártásról, és ez egy olyan fontos téma, hogy szerintem helyes, hogy egy ilyen késői órán is beszélünk erről. Bár igyekszem az ön kívánalmainak megfelelni, nem biztos, hogy sikerül, nem biztos, hogy azonos módon értékeljük a választ, illetőleg a témát. Ön azt kérdezte, hogy mikor kötjük ezt népszavazáshoz. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném önt arról tájékoztatni, hogy Magyarországon a népszavazásra adott szabályok, lehetőségek, törvények vonatkoznak. Tehát ha ön bármilyen kérdésben népszavazást szeretne tartani, vagy az ön pártja, akkor lehetősége van ennek kezdeményezésére, ha az adott föltételeket teljesíti; ha ezt nem teszi, akkor azzal nem tudok mit kezdeni. Persze tudom, hogy az MSZP ma már nemhogy népszavazást, de egy taggyűlést vagy egy közgyűlést is nehezen tudna tartani [[Derültség a kormánypárti sorokban. Dr. Gurmai Zita: Jaj, de vicces!]] , hiszen tagja is alig van. Úgyhogy értem én, hogy tőlem várja minden kérdésre a választ és a megoldást, de önnek lehetősége van a törvények között természetesen eljárni. Na most, az akkumulátorokkal, illetve a beruházásokkal kapcsolatban még egyszer néhány mondatban ebben a hátralévő szűk egy percben, amelyekről ma már sokat beszéltünk. Itt igazából nem csak az akkumulátorokról van szó, itt a beruházásokról van szó. Önök a beruházásokat támadják, azokat a beruházásokat, amelyek a magyar gazdaság szempontjából rendkívül fontosak, mert a közösen elért eredményeinket mármint a magyar emberek és a kormány összefogásának köszönhető eredményeket: családtámogatás, 13. havi nyugdíj, munkahelyek és lehetne sorolni így tudjuk megvédeni. Ezekért a beruházásokért világszinten óriási verseny van. Itt van előttem egy lista, erről sokszor beszéltünk már, van itt francia példa, román példa, szlovák példa, lengyel példa, amerikai példa. Amerikában a Ford a kínai CATL-lel és a dél-koreai SK-jel is együttműködik, amely cégeket önök támadnak. [[Tordai Bence közbeszól.]] De Amerikában éppen 40-et akarnak építeni. Tehát önök arra próbálnak minket rávenni, hogy ebből a versenyből maradjunk ki. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ez rossz lenne a magyar embereknek, nem tudunk ennek a kérésnek eleget tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „Mit kíván tenni a kormány a strandinfláció megfékezése érdekében?” címmel. Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[19.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, tisztában vane azzal, hogy mennyibe kerül ma egy napot eltölteni egy családnak a Balatonon. Vannak termékek, amelyeknek az ára az elmúlt másfél-két évben 50 százalékkal emelkedett, és vannak olyanok, amelyeké viszont 100 százalékkal emelkedett. Ha elmegy a Balatonhoz egy család, két felnőtt két gyermekével, nagyjából 20 ezer forintból tud megebédelni. Ha még egy kis fagyizás is beleférhet mert azért nem kellene, hogy ez luxus legyen , akkor nagyjából ott tartanak, hogy 25 ezer forint, és akkor még nem vettek strandbelépőt, ebben nincs benne annak az ára, nincs benne az utazás díja, nem is beszélve a szállás díjáról, ha esetleg ott is akarnának aludni. Tehát nem is üdülésről beszélek most, hanem pusztán egy egynapos pihenésről. Ott tartunk, hogy nagyjából 40 ezer forintba kerül ott tölteni egy napot egy családnak a Balatonnál egy strandon. Eljutottunk oda, hogy ez sajnos luxus az emberek számára. Nem külföldi, repülővel megtett útról beszélek, és egy luxusszállodában eltöltött hétvégéről vagy hétről, hanem pusztán a magyar tengernél eltöltött hétvégéről, vagy akár pár napról. Államtitkár úr, a magyar családok 70 százaléka sajnos nem engedheti meg magának idén nyáron, hogy nyaralást, pihenést tervezzen. Márpedig én azt gondolom, kijelenthetjük, hogy mind a gyermekeknek, mind a szülőknek szükségük van a pihenésre. Egyébként a gazdaságnak is szüksége van egy pihent munkavállalóra, hiszen ezáltal tud majd újra megfelelő módon munkába állni, ez viszont nem biztosított. A szülők felváltva veszik ki a szabadságot, drága az üzemanyag, drága a fagylalt, drága az étel, inkább el se mennek, hogy ne kelljen nemet mondani a gyermekeiknek. Egy normális országban ez nem így működik! Egy normális országban normális árak és normális bérek vannak. Mit kívánnak tenni annak érdekében, államtitkár úr, hogy ne csak a szűk 30 százalék jusson pihenéshez, hanem mind a 100 százalék? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Önök azt érzékeltetik, hogy a magyarok már nem engedhetik meg maguknak, hogy belföldön nyaraljanak, bezzeg régen sokkal inkább megtehették. Javaslom, hogy nézzük meg a számokat! Ezek azt mutatják, hogy az idei év első öt hónapjában közel 2 millió vendég 4 millió 400 ezer vendégéjszakát töltött el Magyarországon. A kormányzás kezdetén 1 millió 275 ezer belföldi vendég 2 millió 715 ezer vendégéjszakát töltött el, tehát már majdnem ott vagyunk, hogy kétszer annyi vendég közel kétszer annyit tud nyaralni belföldön. Ezt a számok mutatják. S ha csak a Balatont nézzük: a tavalyi évben teljes évre tavalyról állnak rendelkezésre statisztikák 38 százalékkal több vendég üdült a nagy tavunknál 2021-hez képest, a vendégéjszakák 75 százaléka belföldi turistához kötődik. Ami az árakat illeti, azt azért érdemes tisztáznunk, hogy az infláció letörése az egyik legfontosabb kormányzati feladat. Ez akkor is így van, ha az infláció nem a magyar kormány miatt van egekben egész Európában. Ezért hirdetett egyébként a kormány árstopokat, ezért kötelezi a boltokat akciókra, azért döntöttünk a kamatstopról, ezért döntöttünk célzott béremelésekről, ezért döntöttünk arról, hogy a jövedelemadót nem azon a szinten tartjuk, ahogy önök szeretnék, hanem alacsonyabban. Azért is mondom ezt, mert ha több marad az emberek pénztárcájában, üdülésre is több lehetőségük marad, vagy bármi másra. Javítják a lehetőségeket a célzott fejlesztések is. A Kisfaludy-program keretében 339 beruházás részesült támogatásban 73 település 140 szabadvízi fürdőhelyén, és csak a Balatonnál 42 szabadstrand kapott valamilyen támogatást. Azokra is gondolunk, akiknek bármilyen okból nincs lehetőségük arra, hogy saját erőforrásból nyaraljanak. Ezért is fontos az, hogy 180 ezren üdülhetnek az Erzsébet-táborokban. Ez a 2012-es szám tízszerese. S még eggyel szeretném kiegészíteni a mondandómat. Azzal tehetünk a legtöbbet bárminemű infláció ellen, hogy elérjük, hogy végre béke legyen, mert semmi sem csillapítaná akár az önök által strandinflációnak nevezett valamit, vagy bármilyen más inflációt, mint ha béketárgyalások következnének. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért kötelező még mindig a szakdolgozói és gyógyszerészi kamarai tagság?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A Mi Hazánk Mozgalom február végén azzal a kitétellel támogatta a kötelező orvosi kamarai tagság eltörlését, hogy a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara és a Magyar Gyógyszerészi Kamara esetében is töröljék el a tagság kötelező jellegét. Erre azonban a mai napig nem került sor. Álláspontunk szerint a szakmai szervezethez tartozásról mindenkinek önkéntes alapon kellene dönteni, mert a tagság nem kevés kötelezettséggel jár. Az egészségügyben működő szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény hatálya mindhárom kamarára kiterjed, de kötelező kamarai tagságot idén márciustól csak az egészségügyi szakdolgozók és a gyógyszerészek esetében ír elő, ami az orvosokhoz képest hátrányos megkülönböztetést jelent. Egészségügyi tevékenységet csak kamarai tagok végezhetnek, vagyis a tagság a működési engedély és a munkavégzés alapvető feltételét képezi. Éppen ez alól mentették fel az orvosokat. Kérdezem én: szándékoznake felmenteni az egészségügyi szakdolgozókat és a gyógyszerészeket is e teher alól? 2023-ban a szakdolgozóknak 18 096 forint, az alkalmazott gyógyszerészeknek 34 ezer forint tagdíjat kell fizetniük, ami a méltatlanul alacsony fizetéshez képest nagy anyagi megterhelést okoz. Az ötévente lejáró működési engedély meghosszabbításához továbbképzéseken kell részt venni, de ezeknek csak egy részét biztosítja a kamara ingyenesen. Főleg az elméleti képzések tartalma évről évre ismétlődik. Ezeket online is meg lehetne tartani, ami olcsóbb lenne és nem kötné le annyira a dolgozók szabadidejét. A Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamarának megközelítőleg 120 ezer tagja van, de információink szerint tíz szakdolgozóból nyolc nem maradna tagja, ha nem lennének rá kötelezve. Kérem tisztelt államtitkár úr szíves válaszát azzal kapcsolatban, hogy az orvosokhoz hasonlóan miért nem szüntetik meg a szakdolgozók és a gyógyszerészek kötelező kamarai tagságát, miért akarnak felesleges többletterheket számukra. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A magyar kormány alapvetően partnerségre törekszik a kamarákkal, és azt szeretnénk elérni, hogy mind a kormány, mind a kamarák is a tagságért dolgozzanak, ezért igyekeztünk az ő helyzetüket minél inkább segíteni az elmúlt években is. Ugyanakkor azt ön is látta, hogy idén a Magyar Orvosi Kamara az új ügyeleti rendszer bevezetésekor azzal kezdte el fenyegetni az orvosokat, hogy etikai eljárást indít ellenük, magyarul olyan eljárást indít ellenük, aminek a vége az lehet, hogy életük végéig eltiltja őket vagy nem engedi számukra az orvosi hivatásuk gyakorlását akkor, ha délutánonként, esténként és hétvégén orvosi ügyeletet vállalnak a Mentőszolgálat által szervezett alapellátási ügyeletben. A betegeknek nyilván az az érdekük, hogy ügyeleti időben is ellássák őket, a kamara pedig nyilvánvalóan visszaélt a hatalmával. Nem azért van kötelező kamarai tagság, ami azt jelenti, hogy csak úgy lehet gyakorolni a hivatást, ha valaki a kamara tagja, ez nem azért van, hogy utána politikai célokra használja ezt a kamara, és megpróbálja megakadályozni azt, hogy azok az orvosok, akik gyógyítani akarnak ügyeleti időben, ne gyógyíthassanak. Pontosabban ezt akarja elérni, és megakadályozni azt, hogy gyógyíthassanak. Ezért döntött így a parlament. De a kamarával azóta is igyekszünk minél szorosabb kapcsolatot ápolni. Sokszor járnak egyeztetésre a Belügyminisztériumba. Én magam is az elmúlt két hétben találkoztam a kamara vezetőjével, egyeztettünk az aktuális kérdésekről. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A szakdolgozók esetében a szakdolgozói kamarai tagdíjat a 2016. június 8-án kötött megállapodás alapján az állam átvállalta, tehát az állam fizette a szakdolgozók helyett a tagdíjat, és arra is törekedtünk, hogy a béreket is emeljük ezzel párhuzamosan. Ön is tudja, hogy szombattól, július 1-jétől 18 százalékkal nő a szakdolgozók fizetése, és a kórházakban, valamint az egyéb, egészségügyben dolgozóknak is nő a bérük. Ezekre ebben a féléven összességében 50 milliárd forint többletet szánunk, ami azt jelenti, hogy a jövő évben ez már százmilliárd forintnyi, ha a teljes évre vetítem, és folytatódik jövő évben, jövő márciusban a szakdolgozók béremelése. A 18 százalékos szakdolgozói béremelés 84 ezer egészségügyi szakdolgozót érint, és további 24 ezer dolgozóra is kiterjed az emelés. Ez azt jelenti, hogy míg egy középfokú végzettségű pályakezdő szakdolgozó 2010-ben 91 ezer forintos alapbért keresett, most 401 ezer forintost, egy húsz éve dolgozó pedig 106 ezer forintot keresett, szombattól kezdve pedig 460 ezer forintot. Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, kérdést kívánnak feltenni az energiaügyi miniszternek: „Miért fokozzák a műanyaghulladék-termelést, avagy milyen érdekek húzódnak meg az elszabott EPR-díjszabás mögött?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. [[20.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az újonnan bevezetendő EPR-, vagyis kiterjesztett gyártói felelősség díjszabást a Magyar Közlöny június 2-ai számában tette közzé a kormány. Bár az EPR-díjak bevezetése európai uniós kötelezettség, a díjak mértékének meghatározásában jelentős mozgástere van a tagállamoknak. Éppen ezért érte meglepetésként az iparági szereplőket és a hulladékos civil szakértőket egyaránt, hogy Európa legmagasabb és egymáshoz képest rendkívül aránytalan díjtételeivel kell számolniuk. Június elején a Felelős Élelmiszergyártók Szövetsége, majd a Csomagolási és Anyagmozgatási Országos Szövetség is felhívta a figyelmet a hulladékdíj ilyetén bevezetéséből fakadó drágulásra, ők 3 százalékospontosra tették az intézkedés inflációnövelő hatását. Ez meglehetősen drasztikus lépés a kormány részéről, főleg egy olyan helyzetben, amikor a kormányzat állítólag éppen letörni szeretné az Európa-rekorder orbáni inflációt. A Párbeszéd-Zöldek természetesen nem a környezetkárosító csomagolások díjtételeinek csökkentését szorgalmazza, azt viszont már komoly problémának tartjuk, hogy míg a korábbi termékdíj háromszoros különbséget tett a műanyag és a papír csomagolóanyagok között az utóbbira való ösztönzés érdekében, addig az új díjtételek szinte alig térnek el a két csomagolóanyag esetén, ezzel pedig a kormány a környezetszennyező műanyaglobbinak kedvez. Hogy számszerűen is érzékeltessem a problémát: Belgiumban például 22 euró/tonna a papír EPR-díja, Magyarországon ez 468 euró. Más országokban a papír és a műanyag között húszszoros a szorzó a papír ösztönzése érdekében, addig Magyarországon csak 20 százalék a különbség. Tisztelt Államtitkár Asszony! Csak nem az áll az egyébként érthetetlen díjszabás hátterében, hogy a MOL, amely leányvállalatán keresztül az EPR-díjak kedvezményezettje, történetesen a műanyaggyártásban is érdekelt? Csak nem arról van szó, hogy a jövőben csökkenő benzin- és dízelfogyasztás ellensúlyozására a MOL-csoport egyre inkább a petrolkémia felé fordul, hogy az eddiginél is több műanyagszeméttel öntsenek el minket, az alapítványain keresztül MOL-tulajdonos kormánypárt pedig kiszolgálja ezt a környezetszennyező stratégiát? Kíváncsian várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tordai Bence képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Csalódás, csalódás, csalódás ez jutott eszembe, ne haragudjon, miközben hallgattam a felszólalását, mert a jelen ügyben a körforgásos gazdaság és a fenntarthatóság előmozdításának a kérdésköréről van szó. És engedje meg, hogy két idézetet idehozzak! Az első a következőképp hangzik: „Ezek esetében a termékdíjat emelik meg akár a húszszorosára, ami elég masszív ösztönzőként hathat a kereskedőkre a termék kiváltására.” A második: „A magyar társadalmat kell felkészíteni egy olyan fenntartható életmódra, egy olyan fenntartható társadalmi és gazdasági működésre, amely garantálja azt, hogy évtizedek, évszázadok múlva is legyen élhető élet itt a Kárpát-medencében.” Remélem, egyetért az idézett mondatokkal, az első egy 2021-es interjúból van az egyszer használatos műanyagok, azon belül a műanyag zacskók kapcsán, a második pedig alig három hete hangzott el itt, az Országgyűlésben, mind a két idézet Tordai képviselő úrtól származik. Tisztelt Képviselő Úr! Ön az EPR-díjszabás ügyében fogalmazott meg kritikát, miközben 2021-ben még jó ötletnek, sőt ösztönzőnek tartották a termékdíj emelését. [[Tordai Bence: Arányok!]] A jövő évi költségvetés vitájában pedig a fenntarthatóság szempontjait ajánlották a kormány figyelmébe. A múlt szombaton bevezetett új hulladékgazdálkodási rendszer, amelynek része a brüsszeli előírásra bevezetésre kerülő kiterjesztett gyártói felelősség, éppen a fenntarthatóságot szolgálja, miközben a lakosság rezsicsökkentett szemétszállítási díjai is megmaradnak. A cél az, hogy hazánkban egyre kevesebb felhasznált termék váljon hulladékká, a keletkező hulladék pedig egyre nagyobb arányban hasznosuljon újra. Miközben önök büszkén hirdetik azt, hogy kiállnak a környezet védelme mellett [[Az elnök csenget.]] sem a konkrét kérdést érintő, a körforgásos gazdasággal összefüggő törvénymódosításokról szóló törvényt, sem a hulladékgazdálkodással [[Az elnök csenget.]] összefüggő törvényt [[Az elnök csenget.]] sem a nemzeti környezetvédelmi programot [[Az elnök csenget.]] nem szavazták meg, vagy tartózkodtak… [[Tordai Bence: Mert rosszak! Mert rosszak!]]
Köszönöm szépen.
Kérem a képviselő urat, hogy ezekben az ügyekben…
Köszönöm szépen.
… támogassa a kormány elképzelését. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „A kínai gazdasági érdekek helyett nem honfitársaink érdekeit kellene képviselni?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Önök mindig nagy magabiztossággal állítják egy-egy környezetszennyező gigaberuházás előtt, hogy kérem szépen, nincs itt semmi látnivaló, mindent megvizsgáltunk és szuperbiztonságos minden. Aztán megérkezik a valóság, és rászakad a hegy a recskiekre a bánya miatt, embereket kell kórházba szállítani akkumulátorgyárakból, illetve súlyosan környezetszennyező, illetve rákkeltő anyagokat mutatnak ki a gödi kutakban. Az önök legújabb csodálatos ötlete sajtóhírek szerint, hogy legyen végre Magyarország vegyianyag-elosztó központ. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy Kína vasúton Magyarországra szállítja az Európába szánt vegyianyag-termelésének jelentős részét, hogy az itt létrehozandó elosztóközpontokból lássák el az egész kontinenst, vagyis mérgeket szállítsanak keresztül-kasul az országon vasúton. A rendszer még csak nem is zárt, hiszen az elosztóközpontokban értelemszerűen el kell osztani a veszélyes vegyi anyagokat, ami óriási kockázatot rejt. Ennek a központját önök a sajtóhírek szerint Soroksárra tervezik de lehet, hogy máshova is , tehát Budapest belterületére, ahol családok élnek a tervezett telep közvetlen közelében. De ha megindul a vonat, akkor, azt gondolom, hogy mindannyian elkezdhetünk aggódni, hiszen a tavalyi év végén önök is emlékezhetnek rá kisiklott egy ammóniát szállító vonat Szerbiában, 15 embert kellett mérgezés miatt kórházba szállítani. Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár Urak! Vállaljáke személyesen a felelősséget azért, ha esetleg elkezd szivárogni és mérget pöfékelni a magyar emberekre egy vegyianyag-elosztó központ, egy raktár vagy épp egy vegyi anyagokat szállító vagon? Mégis, hogy gondolták [[Az elnök csenget.]] hogy Kína pöcegödrévé teszik a fővárost és ezzel együtt az egész országot? [[Az elnök csenget.]] És nem gondoltáke, hogy az embereket kellene először tájékoztatni [[Az elnök csenget.]] egy ilyen terv előtt? Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. A kérdésre Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, hogy az ülésnap korábbi részében itt volte a parlamentben; esetleg nem volt itt; vagy itt volt, és nem figyelt; vagy esetleg túl sok volt a befogadandó információ mennyisége [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] de van szerencsém felhívni a figyelmét arra, hogy a miniszterelnök úr néhány órával ezelőtt választ adott erre a kérdésre, szerintem a magyar nyelv értelmezési szabályai szerint viszonylag egyértelműen, és azt mondta, hogy nem kell aggódni, mert semmilyen ilyen eset, döntés nincs, amiről ön beszélt. Ez az első, amire szeretném felhívni a figyelmét. [[Csárdi Antal közbeszól.]] A második az, hogy témának azt adta meg, hogy kínai gazdasági érdekeket képvisel a magyar kormány. Tisztelt képviselő úr, azzal kapcsolatban, hogy ki kit képvisel, ki milyen érdeket képvisel, itt van egy kis félreértés: hát külföldi érdeket nem mi képviselünk [[Tordai Bence közbeszól.]] hanem önök. Hát nem minket tömtek tele lóvéval külföldről [[Tordai Bence: Rubel!]] hanem önöket, képviselő úr, hát önöket kilóra megvették, hát itt valami félreértés van. Külföldi érdekeket önök képviselnek [[Csárdi Antal közbeszól.]] önökkel szemben kell nekünk megvédeni az országot és a magyar érdekeket is. És egyébként ezt kiválóan bizonyítja az, hogy önök zöldpártnak nevezik magukat; hát milyen zöldpárt az, amely az elektromobilitás ellen van? [[Tordai Bence közbeszól.]] Világszinten a károsanyag-kibocsátás 14 százalékát a közlekedési szektor adja, ezt a károsanyag-mennyiséget akkor tudjuk csökkenteni, ha az elektromobilitás teret nyer [[Csárdi Antal közbeszól.]] ha az elektromobilitás előrelép, és ahhoz pedig akkumulátorgyár kell, mert az elektromos autó, bármily meglepő, akkumulátorral működik. [[Csárdi Antal közbeszól.]] Önök ez ellen lépnek fel. Hát milyen zöldpárt az ilyen? Hát nyilvánvalóan külföldről lóvéval teletömött zöldpárt, és az önök kiváló kollégái például a Jobbikban csak hogy még egy eklatáns példát hozzak ide , a Jobbik elnöke egykor a zsidókat akarta listázni, ma pedig széder-estre megy a budapesti amerikai nagykövettel. [[Gy. Németh Erzsébet: Mi köze van ennek ehhez?! Csárdi Antal közbeszól.]] Hát ilyen dolgokat csak olyanok csinálnak [[Az elnök csenget.]] akiket külföldről teletömtek lóvéval, tisztelt képviselő úr. [[Az elnök csenget.]] Nem tudunk a kéréseinek eleget tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Csárdi Antal tapsol.]]
Köszönöm, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Herczeg Tamás, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Mikorra készül el az M44-es gyorsforgalmi út Lakitelek és az M5 autópálya közötti befejező szakasza?” címmel. Herczeg Tamás képviselő urat illeti a szó. [[20.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden kilométerjelző táblának örülünk, ami mutatja, hogy gyarapodik az M44-es gyorsforgalmi út, de az igazi mérföldkő számunkra az lesz, amikor elkészül az utolsó két szakasz is Lakitelek és Kecskemét között. Egy település, egy megye elérhetősége rendkívül fontos a láthatósága szempontjából; rendkívül fontos, akár ha a turisztikai szempontokat tekintjük, akár ha a tőkevonzó képességet tekintjük. Ugye, nekünk van teendőnk bőséggel, ha azt szeretnénk, hogy Békés megye felzárkózzék az országos átlaghoz akár az egy főre eső jövedelem szempontjából, akár a nemzeti jövedelem gyarapodása szempontjából, akár a befektetett tőke mennyisége szempontjából. Jó hír, hogy a 120-as vasútvonal Békéscsaba és Lőkösháza, az országhatár között kétvágányúvá válik majd. Jó hír az is, hogy a kormányzat nem tett le a reptérfejlesztésről, de a mi legfontosabb, közvetlen célunk most az, hogy Békéscsaba és Budapest között a kétszer kétsávos gyorsforgalmi út végre elkészüljön; ezzel Békéscsaba, Békés megye is bekapcsolódik végre a teljes országos autópálya-hálózatba; ezzel a közlekedésbiztonság javulni fog. Akik azon az öt településen laknak, amelyek Békéscsaba és Kecskemét között naponta nagyon nagy forgalmat voltak kénytelenek elviselni amiatt, mert az M44-esnek az a szakasza nem készült el, érzik ennek a hasznát. Érezzük közlekedésbiztonság, környezetvédelem, gyorsaság szempontjából azt a nyolcvan-egynéhány kilométert, ami elkészült, de az igazán fontos kérdés az, hogy mikorra lesz készen a teljes autóútszakasz. Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy mikorra tehető az az időpont, amire a két utolsó szakasz is elkészül. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Herczeg Tamás képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy Lázár János miniszter úr és a kormány nevében először is gratuláljak Békéscsabának és önnek a múlt héten átadott vásárcsarnokhoz! Békéscsaba nagyon sokat fejlődött az elmúlt években, ez részben önöknek is köszönhető. Mint azt ön is, képviselő úr, illetve az egész Országgyűlés nyilvánossága tudhatja, ma vidékbarát kormánya van az országnak, hiszen 2022-re mintegy 20 megyei jogú várost lehet gyorsforgalmi, kétszer kétsávos úton elérni, megközelíteni. Ez egy álom volt a vidéki Magyarország számára. Ezt az álmot, azt gondolom, teljesítettük, és tovább is megyünk ebben a tekintetben, hiszen a vidék átjárhatósága, az emberek mobilitásának olcsó és hatékony biztosítása kiemelt célkitűzése a kormánynak és így az építési és közlekedési miniszternek is. Annak köszönhetően, hogy új utak építésére és felújítására 4000 milliárd forintot költöttünk az elmúlt 12 évben, meg tudtunk valósítani 703 kilométer új gyorsforgalmi utat, és fel tudtunk újítani mintegy 6560 kilométer fő- és mellékútvonalat. Ami pedig az M44-M5 összekötését illeti, a projekt két részre bomlik: egyrészt egy Lakitelek-Szentkirály, másrészt pedig egy Szentkirály-M5-ös autópálya közötti szakaszra. Tisztelt képviselő úrnak azzal a jó hírrel szolgálhatok, hogy mind a két beruházás kivitelezése zajlik. A Lakitelek-Szentkirály közötti szakasz 2024. év elejére, a Szentkirály-M5 közötti szakasz pedig ’25. második negyedévére elkészülhet; ez összesen 181 milliárd forintnyi beruházást jelent. Ezenfelül pedig a 44-es számú főút felújítása is zajlik az M44-es fejlesztése mellett, amely beruházással Kecskemét megközelíthetősége is javulni fog akár Békéscsaba, akár pedig a főváros átutazó közönségének. Azt tudom tehát képviselő úr kérdésére válaszolni, hogy 2025 nyarára a főváros és Békéscsaba között a menetidő a jelenlegi 2 óra 45 percről 2 óra-2 óra 15 percre csökkenhet. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy Nándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszter úrnak: „Milyen intézkedéseket tervez a Kormány az innováció területén?” címmel. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Azért, hogy a magyar egyetemek és a hozzájuk kapcsolódó kutatási hálózatok mindenhol a minőség szinonimái legyenek, sokat tettünk az elmúlt évek során. A magyar kutatás-fejlesztés és felsőoktatás nemzetközi versenyképességének javítását szolgálta a tudományos kutatás és a felsőoktatás rendszerének elmúlt években történő átalakítása. Erre nagy szükség volt, hiszen a baloldali kormányzás időszakában a tudáson és innováción alapuló növekedés terén Magyarország még a közvetlen régiós versenytársaihoz képest is viszonylagosan háttérbe szorult. Jól jelzi ezt az a tény, hogy az akkori, illetve az azt megelőző 10-15 évben, lényegében a rendszerváltástól egy helyben toporgott, 1 százalék körül alakult a K+F ráfordítások GDP-hez viszonyított aránya. Az Országgyűlés nemrég fogadta el az innovációs és tudományos eredmények gazdasági hasznosításának elősegítése érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. A törvényjavaslat vitája során elhangzott, hogy a kormány célja, hogy Magyarország 2030-ra a világ legjobb 25, 2040-re pedig a világ legjobb 10 innovátora közé kerüljön annak érdekében, hogy az innovatív technológiai megoldások megkönnyítsék az életet a magyarok számára és egyúttal magas hozzáadott értékű munkahelyek jöjjenek létre. A Global Innovation Index szerint, melyben a világ összes országa szerepel, Magyarország jelenleg a 34. helyen áll; az egy főre jutó GDP-ben betöltött világrangsorban pedig a 49. helyen. Ezzel akár elégedettek is lehetnénk, de a KDNP egyetért a kormány céljával, mely szerint még jobbak, még hatékonyabbak kívánunk lenni. A tudomány- és innovációpolitika missziója, hogy az innovatív ötletekből olyan termékeket és szolgáltatásokat segítsen piacra, amelyek mindamellett, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] megkönnyítik az életet a magyarok számára… elnézést kérek. A fentiekre tekintettel kérdezném, hogy milyen intézkedésekkel kívánja a kormány elérni a kitűzött célokat. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka. Válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban az a kormány célja, hogy 2040-re a világ 10 legjobb innovátora közé kerüljünk, és azzal is egyetértek, ahogy képviselő asszony is mondta, hogy megvan a potenciál a magyar innovációs rendszerben ehhez. E célok elérése érdekében kulcsfontosságú, hogy erősítsük az egyetemeken és a kutatóintézetekben létrehozott tudás üzleti potenciáljának kiaknázását. Ezért is határoztuk meg a Kulturális és Innovációs Minisztérium egyik kiemelt stratégiai céljaként az egyetemek és a gazdaság összekapcsolását. Ehhez egy kilenc pontból álló komplex intézkedéscsomagot hoztunk létre Neumann János-program néven, amelynek röviden ismertetném a tartalmát. Megújítjuk az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatot mind nevében, mind irányításában, mind finanszírozásában, és kiemelt prioritásként tekintünk a világszínvonalú kutatócsoportok bevonzására. Nemzeti Innovációs Ügynökséget hoztunk létre. Az innovatív ötleteket támogatjuk azok megszületésétől a piaci hasznosításig, és a projekteket mentorhálózattal támogatjuk. Meghatároztuk a kutatás-fejlesztési és innovációs források fókuszterületeit. Ezek a területek: az egészséges élet, a zöldátállás, a digitalizáció és a biztonság. A kiválósági kutatások további erősítése érdekében létrehozzuk a kutatási kiválósági tanácsot. A szabadalmi bejelentési és fenntartási díjakat 75 százalékkal csökkentjük. A doktori képzésben részt vevők számát növeljük, és ösztönözzük a szabadalmak megjelenítését a tudományos előremenetelben. Nemzetközi szinten és nemzetközi mintára megkönnyítjük a startupok finanszírozását a szabályozások különböző egyszerűsítésével; folytatjuk a science parkok fejlesztését, mivel úgy gondoljuk, hogy ezek az egyetemek és a gazdaság összekapcsolásának meghatározó terei. És ami a legfontosabb, ezekhez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az intézkedésekhez finanszírozási keretet is kapcsoltunk, mintegy 79 milliárd forint összegben. Köszönöm szépen. Köszönöm a türelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vitályos Eszter államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirendi pont keretén belül az utolsó kérdést Varga Ferenc független képviselő fogja feltenni a gazdaságfejlesztési miniszter úrnak: „Hogy hagyhatják?” címmel. Varga Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! „Aki szegény, az a legszegényebb” írta József Attila. Ez pedig talán sosem volt igazabb, mint a mai Magyarországon, akkor, amikor a legszegényebbek átlagjövedelme a KSH szerint a 67 ezer forintot is alig éri el. Alig éri el a 67 ezer forintot! Államtitkár úr, mit lehet venni ennyi pénzből? Hogyan tudna bárki is megélni ennyiből? 67 ezer forint! Nem győzöm elégszer elismételni ezt a számot; annyira megdöbbentő, annyira fájdalmas belegondolni ezeknek az embereknek a nyomorába, abba, hogy min mehetnek keresztül nap mint nap. Az ő esetükben már nem arról van szó, hogy teher lenne nekik a bevásárlás, vagy csak a legalapvetőbb élelmiszereket tudják megvenni, hanem arról, hogy egyszerűen nem tudnak megélni a jövedelmükből. [[20.20]] Az orbáni infláció a legszegényebb honfitársainkat sújtja a leginkább, hiszen a rezsi és az alapvető élelmiszerek ára nő a leggyorsabban, és ezeken a legnehezebb is spórolni, mert az ember önmagától még valahogy megvonja az ételt és az italt, de mit tud tenni akkor, amikor azt látja, hogy a gyermeke éhezik, és nincs elég pénze ebédet adni neki szívszorító még elképzelni is, államtitkár úr. Dobrev Klára szociáldemokrata kormánya ezt nem is hagyná. Mi mindent megtennénk, hogy letörjük az orbáni inflációt, hogy végre ne az árak, hanem a bérek emelkedjenek. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan hagyhatják a legszegényebbeket ekkora nyomorban? Mi lesz velük, és meddig kell még elviselniük ezeket az áremeléseket? Köszönöm a válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok soraiból.]]
Köszönöm, Varga Ferenc képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon a bérek 13 éve folyamatosan emelkednek. 2010-hez képest több mint háromszorosára növekedett a minimálbér, a szakmunkás-minimálbér összege is. Míg 2010-ben 73 500 forint volt a minimálbér, addig 2023. január 1-jétől 232 ezer forint, a garantált bérminimum pedig 89 500 forintról 296 400 forintra emelkedett az elmúlt 13 év folyamán. A minimálbér és a garantált bérminimum növekedése a többi bér és az egyes családi juttatások, a gyed, a gyet, gyod, hallgatói támogatások összegét is emelte. De a relatív jövedelmi szegénységi arány, valamint a szegénységi és a kirekesztődési mutató kedvezőbb képet mutat hazánkban, mint a korábbi évtizedekben. Kétségtelen, hogy sajnos még vannak szegény emberek a társadalmunkban, ezzel együtt a relatív jövedelmi szegénységi arány a 2010-es 14,1 százalékról a legfrissebb adatok alapján ’21-ben 12,2 százalékra mérséklődött. Az Eurostat szegénységi és kirekesztődési mutatója ’22-ben 18,4 százalék volt Magyarország esetében, ami a 2015-ös első publikálása óta több mint 12 százalékponttal javult, illetve kedvezőbb a 21,6-es uniós átlagnál. Hangsúlyozom, hogy az önök gazdasági és szociális romjaival kellett 2010 után megbirkóznunk; amint növekedő pályára állítottuk a gazdaságot, 2015-től mintegy másfél millióval csökkent a szegények száma. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra. Soron következik az állami építési beruházások rendjéről szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3677. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási Bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/3677/13. számon, a zárószavazás előtti jelentése pedig T/3677/14. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Törő Gábornak, a bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 29-én tartott ülésén megtárgyalta a T/3677. számú, az állami beruházások rendjéről szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja, hogy a költségvetéshez igazítsa a fejlesztéseket, a „többet kevesebbért” elvet helyezze előtérbe, megakadályozza, hogy felesleges vagy fenntarthatatlan beruházások valósuljanak meg. A beruházásokat alaposabban kell tervezni és racionálisabban kell megépíteni, továbbá gazdaságilag fenntartható beruházásokat kell végrehajtani a hosszú távú energiahatékonyság és költségoptimalizálás érdekében. Fontos kiemelni, hogy erősebb piacvédelmet tesz lehetővé, továbbá biztosítja, hogy a környezeti szempontok és a fenntarthatósági, üzemeltetési szempontok a teljes beruházás, életciklus során érvényesüljenek. A törvénytervezet alapján az állami építési beruházásokkal kapcsolatban a kormány új mechanizmusban dönt. Az állami építési beruházások végrehajtásának alapja az állami építési beruházási keretprogram, amely szakpolitikai ágazati koncepciókra és ágazati beruházási tervekre épül. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igényeknek megfelelően a jogalkotói szándék szerint az önkormányzatok nem kötelezettek állami közbeszerzési szaktanácsadó bevonására. Szükséges a koherencia érdekében az egységes javaslat szövegét úgy pontosítani, hogy az a normavilágosság követelményének megfeleljen, azaz a címzettek számára egyértelműen értelmezhető szabályozási tartalommal bírjon, ezért szükséges a rendelkezést akként pontosítani, hogy a helyi és nemzetiségi önkormányzati költségvetési szervek is kikerüljenek a kötelezetti körökből. Az új állami beruházási törvény új alapokra helyezi és egységesíti az állami építési beruházások rendszerét, új lehetőségeket teremt a szakma képviselői számára, végső soron pedig új fejezetet nyit egy erősebb, az Európai Unió legfejlettebb országaihoz hasonló, közelítő Magyarország megteremtésében. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a képviselőcsoportoknak 5-5 perc, a független képviselőknek pedig mindösszesen 3 perc áll rendelkezésükre. Megkérdezem, hogy a képviselőcsoportok, illetve a független képviselők részéről ki kíván felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4254. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés.]] A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Törő Gábornak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 29-én és 30-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 9 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. [[20.30]] Tisztelt Ház! A kormány idén is tavasszal nyújtotta be a jövő évi költségvetést, így ezzel párhuzamosan tárgyalta meg a tisztelt Ház a 2024. évi központi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslatot is. Az előttünk fekvő indítvány összesen 55 törvényt módosít, amelynek legfontosabb célja a jogharmonizáció. Ez a módosítócsomag teremti meg a költségvetés és az adótörvények összhangját. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott összegző módosító indítvány további módosításokat, valamint kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz, amelyek közül kettőt szeretnék kiemelni. Az egyik, hogy 2024. január 1-jétől a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság önálló, új feladatkört kap, ugyanis országos reklámkataszter kerül felállításra, amelyet a hatóság alá fognak helyezni. Úgy gondolom, hogy településképi szempontból rendkívül fontos, hogy nem helyezhető majd el úgy reklám olyan reklámeszközön, amely az országos reklámkataszterben nem szerepel. Továbbá fontos kezdeményezésnek tartom, hogy bizonyos étrend-kiegészítők csak gyógyszertárakban vagy szigorúan ellenőrzött, szakképzett személyzettel rendelkező boltokban lesznek értékesíthetők, ugyanis ezen étrend-kiegészítők sok esetben nagy dózisban tartalmaznak vitaminokat, ásványi anyagokat, amelyek túlzott bevitele vagy rossz kombinációja nem kívánt mellékhatást, egészségügyi kockázatot jelenthet. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy a benyújtott törvényjavaslat az összegző módosító javaslattal együtt biztosítani fogja a 2024. évi költségvetés szabályszerűségét és törvényességét, ezért kérem önöket, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A végén lesz majd lehetősége államtitkár úrnak. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Költségvetési Bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítja azokat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание, Уважаеми Държавен секретар! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint a bizottság által felkért szószóló, és úgy is, mint a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága Költségvetési Albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem bizottságunk álláspontját. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a 2023. június 22-én megtartott ülésén lefolytatta a részletes vitát a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú törvényjavaslat egészére vonatkozóan. Ehhez a törvényjavaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, és bizottságunk további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg, ezért a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be, továbbá 12 egyhangú igen szavazattal elfogadta a részletes vitáról szóló jelentést. A javasolt módosítások egyszerűbbé és értelmezhetőbbé teszik a vonatkozó törvényeket, illetve olyan módosításokat tartalmaznak, amelyek Magyarország gazdasági stabilitását növelik, és ezzel egyben az állampolgárok anyagi biztonságát is. Ismételten hangsúlyozni kívánom, hogy másfél évvel ezelőtt senki sem gondolta, hogy a pandémia után az országos önkormányzataink és az általuk fenntartott intézmények számára még egy nehezebb időszak jön, egy szomszédunkban zajló háború. Beláttuk azonban, ha nem reagálunk és nem gondoljuk át a költségvetési kiadásainkat, akkor elveszhetnek az eddig elért eredményeink. Ahogy az országunknak is reagálni volt szükséges, mi is beláttuk, hogy erre reagálni kell a költségvetésünkben. Bár mindenki érzi a megnövekedett kiadásokat a bőrén, ahhoz, hogy intézményeinket és a bennük lévő szellemi és kulturális értékeinket megőrizzük és megmaradjanak, egy felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra van szükség. Mit sem érnek az eddig létrehozott nemzetiségi értékeink, ha azokat nem tudjuk tovább működtetni. Továbbra is számítunk a kormány támogatására mind működés, mind beruházás tekintetében. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon a 13 nemzetiség céljai elérésében, és amióta képviselete van az Országgyűlésben, mindig összetartóan, közös vélemény kialakítására törekedett és törekszik ezután is. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a 2014. évtől, amióta a nemzetiségek képviselettel rendelkeznek a magyar Országgyűlésben, Magyarország Kormányának köszönhetően a nemzetiségi költségvetési támogatások hatszorosára emelkedtek, amiért köszönettel tartozunk. Ezért kérjük, hogy a kormány biztosítsa a nemzetiségek megmaradását érintő működési kiadásokhoz szükséges költségvetési támogatásokat a jövőben is. Köszönjük államtitkár úr segítő közreműködését és együttműködését a nemzetiségi források tekintetében. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága elfogadásra javasolja a törvényjavaslatot. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga Szimeon szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Nézem a képernyőt, várom a jelentkezőt. [[Nincs jelentkező.]] Nem érkezik, ezért a vitát lezárom, s megkérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Öné a szó, Banai Péter Benő államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon rövid leszek. Megköszönöm azt a munkát, amit a tisztelt Országgyűlés elvégzett. Ahogyan Törő Gábor képviselő úr mondta, több mint 50 törvényjavaslatot tartalmaz az indítvány, ezek közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak a 2024-es költségvetés végrehajtásához. Meg szeretném erősíteni, hogy a Varga Szimeon szószóló úr által is említett nehéz gazdasági helyzetben, kihívások közepette ennek a törvényjavaslatnak is ugyanaz a célja, mint a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatnak: az eddigi eredmények megvédése. Ennek szellemében javaslom a tisztelt Országgyűlésnek a törvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága által benyújtott előterjesztés T/4230. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést természetesen nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 29-én tartott ülésén megtárgyalta a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/4230. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A polgári kormányzat egyik fő törekvése, hogy a Magyarország területén élő nemzetiségek helyzete kiegyensúlyozott, értéket megőrző és értéktartó, valamint -gyarapító legyen, az önkormányzati és a kormányzati szférában egyaránt biztosítva legyenek a jogaik. A javaslatot a beérkezett visszajelzések alapján a Miniszterelnökség, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága, az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetsége, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes, a Nemzeti Választási Iroda, az Igazságügyi Minisztérium, a Belügyminisztérium és a módosítással érintett szaktárcák közösen dolgozták ki. [[20.40]] A közös munka eredményeként megalkotott javaslatot a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága 2023. június 5-ei ülésén elfogadta, majd ezt követően be is nyújtotta az Országgyűlés elé. Az előttünk fekvő javaslat technikai pontosítások mellett a nemzetiségek jogairól szóló törvény, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény közötti összhang megteremtését szolgálja. Ezzel is elő kívánjuk segíteni a hazai nemzetiségek számára az Alaptörvény által biztosított önkormányzatisághoz és önrendelkezéshez fűződő jogaik legteljesebb körű gyakorlását. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott és elfogadott módosító javaslat kiegészítő, de főként szövegpontosító és jogtechnikai rendelkezéseket tartalmaz, ahogy már említettem. Tisztelt Ház! A javaslat a jogalkalmazói tapasztalatok, valamint a nemzetiségek képviselőinek visszajelzései alapján vált időszerűvé. A javaslat tehát technikai pontosítások mellett a jogharmonizációt is célozza. A most elhangzottakra, valamint az általános vitában elhangzottakra való tekintettel kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő T/4230. számú törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Illés Boglárka képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem az előterjesztőt, Ritter Imre képviselő urat, kíváne most felszólalni. [[Ritter Imre: Igen.]] Igen, öné a szó, de emlékeztetem, hogy 15 perces időkeretben.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrter Herr Staatssekreter! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy röviden ismét megemlékezzek a napirendhez kapcsolódóan egy kis jogtörténeti visszatekintéssel. Az 1993. évi LXXVII. törvényt a nemzetiségi és etnikai kisebbségek jogairól harminc évvel ezelőtt, 1993. július 7-én fogadta el az Országgyűlés, mely 1993. július 22-én lépett hatályba. Ezzel egy Európában egyedülálló, példamutató, az őshonos nemzetiségek érdekképviseletét és érdekérvényesítését ellátó nemzetiségi önkormányzati rendszert hoztak létre. E napon is köszönetünket kell hogy kifejezzük mind a 13 őshonos magyarországi nemzetiség valamennyi nemzetiségi önkormányzatának, az elnököknek és tagoknak, az őket segítő polgármestereknek, önkormányzati jegyzőknek, tisztségviselőknek és dolgozóknak, a kormányhivatalok munkatársainak és természetesen a szaktárcák velünk foglalkozó szakembereinek, döntéshozóinak, akiknek a segítségével az elmúlt harminc évben kiteljesedhetett Magyarországon a nemzetiségi autonómia nemes eszméje. És természetesen a Magyarországon élő 13 őshonos nemzetiség nevében ismételten megköszönöm mindezt a kormánynak, az Országgyűlésnek. Egy gondolat erejéig engedjék meg, hogy az első utat törő nemzetiségi vezetőkre, elnökökre, képviselőkre is emlékezzek. Közülük sokan sajnos már nincsenek közöttünk, ezért gondolatban tisztelegjünk most az ő emlékük előtt is. Ezt idén ősszel egy, a Felsőházban megtartásra kerülő országos nemzetiségi konferenciával is meg fogjuk tenni. A harminc éve megszületett első kisebbségi, majd annak jogutódja, a nemzetiségek jogairól szóló törvény azóta rengeteg módosítással, pontosítással gazdagodott. Ezek azért születhettek meg, kellett hogy megszülessenek, mert nemzetiségi jelenlétünk egyre erősödött, erősödik és a kulturális, oktatási, valamint politikai autonómiánk dinamikus fejlődése gyakorlatilag megköveteli a változásokat a jogi környezetben is. Az, hogy ezeket a módosításokat mi magunk, a nemzetiségi szószólók és jómagam mint nemzetiségi képviselő tehetjük meg a magyar Országgyűlés Nemzetiségi Bizottsága keretein belül, az annak a szintén fontos, idén tízéves eseménynek köszönhető, hogy 2013. május 3-tól hatályos a 2013. évi XXXVI. törvény a választási eljárásról, mely biztosította a magyarországi őshonos nemzetiségek képviselőinek parlamenti képviseletét. A parlamenti képviselet elmúlt kilenc éve alapján pedig egyértelműen megállapíthatjuk, hogy az történelmi lehetőségeket és eredményeket hozott a Magyarországon élő őshonos nemzetiségeknek, melyet sokadszor, de ezúton is megköszönök. E rövid visszatekintés után engedjék meg, hogy előterjesztőként ismertessem a T/4230. számon benyújtott, a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatunkat, pontosabban csak a 2023. június 16-ai parlamenti vita óta történt módosításokat. Az előterjesztői zárszavamban elmondtam, hogy a törvényjavaslathoz konkrétan egyetlen olyan módosító indítvány, felvetés volt Varga Ferenc képviselő úr részéről az intézményi tanácsokra vonatkozóan, melyre jeleztem, hogy meg fogjuk vizsgálni és amennyiben indokolt és lehetséges, akkor módosítjuk vele a törvényjavaslatot. Konkrétan arról van szó, hogy az oktatási intézmények, beleértve a nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő oktatási intézményeket is, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 73. § (2) és (3) bekezdése alapján iskolaszéket, illetve intézményi tanácsot hozhatnak létre, amelyek többek között érdekvédelmi feladatokat is ellátnak. Az intézményi tanács létrehozásának kezdeményezésével többek között a helyi nemzetiségi önkormányzatok is élhetnek. A két intézmény esetében az oda delegálni jogosult szervezetek tekintetében van átfedés. Előfordulhat olyan eset, hogy a nemzetiségi önkormányzat által az Njtv. 25. §-a szerinti eljárásban fenntartásba átvenni kívánt köznevelési intézményben iskolaszék nem, de intézményi tanács működik, ezért indokolt az eljárás során ezen tanács véleményének kikérése is. Ez volt az indoka annak, hogy az Njtv. 25. § érintett (1), (2) és (4) bekezdését kiegészítettük és az iskolaszék mellett az intézményi tanácsnak ugyanazon véleményezési lehetőséget biztosítottuk. Ezen módosításhoz kezdeményeztük a Törvényalkotási Bizottság eljárását, melyet ezúton is szeretnék megköszönni. Őszintén remélem azt is, hogy a törvénymódosító javaslat kodifikációs és minden egyéb szempontból is megfelelő. Ezzel együtt és ennek ellenére tisztelettel várom a törvényjavaslattal kapcsolatos esetleges észrevételeket és véleményeket. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen az előterjesztőnek, Ritter Imre képviselőnek. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Soltész Miklós: Nem.]] Jelzik, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Nézem a képernyőt, várom a jelentkezőt. [[Nincs jelzés.]] Nincs. Ezért, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Kérdezem, a kormány nevében kíváne valaki szólni. [[Soltész Miklós: Nem.]] Jelzik, hogy nem. Kérdezem Ritter Imre előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Ritter Imre: Igen.]] Igen. Akkor hallgatom, és a 15 perces időkeretből 6 perc 10 másodperc telt el.
Nem veszem igénybe, mindössze szeretném még egyszer mindenkinek megköszönni az előkészítésben végzett munkáját és egyúttal kérni a parlamentet, hogy az eddigi gyakorlatnak megfelelően a holnapi napon támogassák, és fogadják el az előterjesztésünket. Köszönöm szépen. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen Ritter Imre előterjesztőnek záró gondolatát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szerencsejáték-szervezéssel és az elektronikus ügyintézéssel összefüggő, valamint egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[20.50]] A kormány-előterjesztés T/4027. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023… [[Gy. Németh Erzsébet: Nincs hang!]]
A mikrofont…! [[Csenget.]] Mikrofon! [[A kijelzőn megjelenik Törő Gábor neve.]] Most jó.
[[Hangosítással.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 29-én tartott ülésén megtárgyalta a szerencsejáték-szervezéssel és az elektronikus ügyintézéssel összefüggő, valamint egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló T/4027. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslatban foglaltak részben adminisztratív jellegűek, gyakorlati tapasztalatokon alapulnak, részben pedig az egyes folyamatok újraszabályozására, illetve új folyamatok kialakítására irányulnak. A szerencsejáték szervezéséről szóló törvény módosításai a szerencsejáték-szervezés kapcsán felmerült szabályozási igényeket kívánják átvezetni, mellyel a jogalkotó erősíteni kívánja a hazai szerencsejáték-szervezés és ezen belül kiemelten a távszerencsejáték versenyképességét, szem előtt tartva annak átláthatóságát, szabályozott szervezését, valamint a játékos védelmét. A jelen törvényjavaslat többek között a piacnyitásból eredő, az állami játékszervező Szerencsejáték Zrt. által azonosított egyes szabályozási szükségletekre reflektál. Felmerültek továbbá a gyakorlatban olyan egyéb, szintén az állami játékszervező által jelzett szabályozási igények is, amelyek a szerencsejáték-szervezés hatékonyságának további növelését eredményezik. A javaslat ezenkívül foglalkozik a szerencsejáték-felügyeleti feladatokat ellátó Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága által kezdeményezett, a hatósági feladatellátás keretében felmerülő gyakorlati problémák kezelését, a törvényi szintű szerencsejáték-szabályozás koherenciájának erősítését célzó módosításokkal is. A tervezet egyes elszámolási, nyereményalap- és játékadóképzési szabályozókat is módosít, többek között az egyéb sorsolásos játék részletszabályainak megalkotása keretében, másrészt a piacnyitásra tekintettel a távszerencsejáték-szervezői kör bővülési lehetősége miatt. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igénynek megfelelően a gyermekek otthongondozási díjának a hozzátartozó részére történő megállapítására vonatkozó rendelkezést pontosítja. Az ügyfelek és a hatóságok adminisztrációs terheinek csökkentése érdekében megszüntetésre kerül a gyermekek otthongondozási díja esetében irányadó általános, kétéves felülvizsgálati kötelezettség. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az előterjesztőt kérdezem, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Akkor öné a szó, Dömötör Csaba államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak röviden szeretnék hozzászólni. Amint azt a korábbi vitában már elmondtuk, a tárgyalt módosítások többsége a szerencsejáték-szabályozást érinti. A cél az, hogy hatékonyabb legyen a szerencsejáték-szervezés és nagyobb a játékélmény. A törvényjavaslat eredetileg a kaparóssorsjegy-játékot és a távszerencsejátéknak nem minősülő [[Gy. Németh Erzsébet: A kaszinók is adózni fognak? Az elnök csenget.]] meghallgattam én is önt, képviselő asszony , a távszerencsejátéknak nem minősülő, bukmékeri rendszerű földi fogadást is állami monopóliumba tervezte venni, de ez végül kikerült a javaslatból. Amint a törvényjavaslat címéből is egyértelmű: a törvényjavaslat más területekkel összefüggő törvények jogi koherenciáját is célozza. Ezek közé tartoznak többek között a Közszolgálati Egyetem beszerzési eljárásaira vonatkozó javaslatok. A cél egy új, központosított közbeszerzési és beszerzési rendszer kialakítása, amely mögött az egyetem szakmai háttere áll. Emellett módosulás, hogy a javaslatok érintik a honvédek jogállásáról szóló törvényt is. Ezek alapján a Honvéd Vezérkar főnökét és a honvédség vezénylő zászlósát a jövőben határozatlan időre nevezik ki. És szintén módosulnak a honvédelmi meghagyással kapcsolatos adatnyilvántartásra vonatkozó szabályok. Úgy gondoljuk, hogy ezekkel a módosításokkal együtt is érdemes a törvényjavaslat a képviselő hölgyek és urak támogatására. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Nézem a képernyőt, várom a jelentkezőt. [[Nem érkezik jelzés.]] Nincsen. Tisztelt Országgyűlés! Akkor a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne még hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény, valamint a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Németh Szilárd István, a Fidesz képviselője által benyújtott előterjesztés T/4251. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 29-én tartott ülésén tárgyalta meg a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény, valamint a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosításáról szóló T/4251. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 10 nem szavazat ellenében és tartózkodás nélkül fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a PB-gáz piaci stabilitásának fenntartása. Ennek érdekében az előterjesztők a jelenlegi hatósági árazáson alapuló értékesítési rendszer átalakítására tesznek javaslatot. A tervezetet a Törvényalkotási Bizottság az előterjesztőkkel egyetértésben érdemben módosította. A PB-gáz-piac működését és a fogyasztói érdekek érvényesítését az engedélyező hatóság szerepében eljáró bányakapitányságok, a Gazdasági Versenyhivatal, valamint a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal fogja biztosítani. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a PB-gáz-piaci szektor stabilitásának megőrzése érdekében támogassák a javaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A bizottság kisebbségi véleményét Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony fogja elmondani. [[21.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Úgy, ahogy Pogácsás képviselőtársam elmondta, a Törvényalkotási Bizottság megtárgyalta ezt a törvényjavaslatot, és a bizottság kisebbségi véleményének előadójaként szeretném azt a döbbenetemet kifejezni, amivel most már Pogácsás képviselő úr úgy fordította a bizottsági ülés többségi véleményét, hogy a PB-gázpalackok hatósági árának átalakításáról van szó. Szeretném a tisztelt Házat tájékoztatni, hogy nem átalakításáról, hanem eltörléséről van szó. A bizottság ülésén a kisebbségi vélemény megfogalmazódott aszerint, hogy ez, hogy tulajdonképpen kiveszik a hatósági ár eltörlése után az ellenőrzés és a nem megfelelő piaci magatartás esetén a büntetés kategóriáját ebből a törvényjavaslatból, azt fogja eredményezni, hogy az a körülbelül 500 ezer ember, aki rá van szorulva arra, mert olyan szegény infrastruktúrával ellátott területen él Magyarországon, hogy nincs vezetékes gáz és más egyéb energiaszolgáltatás, ezzel a hatósági ár eltörlésével nagyon nehéz helyzetbe kerülnek. A bizottsági ülésen én megkérdeztem Németh Szilárd képviselő urat, az előterjesztőt, hogy mi indokolta azt, hogy az általa beterjesztett törvénymódosításban még szerepeltek ezek az ellenőrző, illetve szankciókat ez nagyon tetszik önöknek alkalmazó paragrafusok, és ezek pedig a bizottsági ülésen egy, a TAB által végül is elfogadott összegző módosítóban kikerülnek ebből a törvényjavaslatból. Akkor az előterjesztő képviselő úr azt mondta ott a bizottsági ülésen válaszolva, hogy mindenre a rezsicsökkentés érdekében van szükség. Tisztelt Ház! Én azt gondolom, hogy ez még ettől a kormánytól és ettől a fideszes többségű parlamenttől is egészen arcátlan érvelés. Azzal érvelni, hogy azért töröljük el a hatósági árat, mert egyébként ez a rezsicsökkentést szolgálja, egészen egyszerűen elfogadhatatlan. Képviselő úr a bizottsági ülésen elmondta, hogy tulajdonképpen három nagy, PB-gázpalackot töltő ilyen szolgáltató van Magyarországon, ezek közül van, amelyik külföldi tulajdonú, de azt mindannyian tudjuk, hogy a legnagyobb, a MOL hazai. Ma meghallgathattuk miniszterelnök úrtól, hogy nemzeti tulajdonban lévő iparágak azok, amelyek fontosak az országban. Szóval, ezt a három magánszolgáltatót nem sikerül annak a kormánynak és annak a fideszes többségnek valamilyen korlátok közé szorítani, amely fideszes többség és kormány itt 0-24 óra alatt komplett ágazatokat tesz tönkre és írja át az ezekre vonatkozó törvényeket. Tehát még mindig nem tudom és nem értem, hogy mi az oka annak, hogy az egyébként is elfogadhatatlan hatósági ár eltörlését, noha ahhoz az előterjesztő a törvénymódosításával beterjesztett egyfajta ellenőrző és szankcionáló funkciót… egészen egyszerűen a TAB által benyújtott összegző módosító javaslatban kikerül. Ne haragudjon, előterjesztő képviselő úr, nem győzött meg, de azt hiszem, hogy nemcsak engem, hanem azt az 500 ezer embert sem, akik kénytelenek PB-palackkal fűteni, melegvizet előállítani és főzni, mert egészen egyszerűen nincs más lehetőségük. Én értem, hogy a nagytőke és az erős piaci szereplők még akár az Orbán-kormányt is korlátok közé tudják szorítani, de az én felfogásom szerint a kormánynak az a dolga, hogy ezeknek ellentartson, és ezeknek a piaci szolgáltatóknak valamilyen formában olyan törvényeket hozzon, amik rákényszerítik őket, hogy ne emeljék az egekbe az árakat. Bizottsági ülésen… nem tudom, mennyi időm van még, elnök úr.
Három perc.
Három perc. Köszönöm, akkor ezt még el tudom mondani. Tehát a bizottsági ülésen az előterjesztő képviselő úr elmondta azt, hogy jelen pillanatban is van a Magyar Energetikai Hivatalnak meg az összes többi felsorolt hivatalnak lehetősége arra, hogy ha kartellezés vagy tisztességtelen árképzés van, akkor közbelépjenek. Szerintem a legmegnyugtatóbb az lenne, ha ez az 500 ezer embernek lehetőséget adó PB-gázpalack-töltés továbbra is hatósági áras lenne. Mindezek alapján a bizottság kisebbsége úgy látja, hogy ezt a törvénymódosító javaslatot nem lehet, nem szabad elfogadni, és ha a fideszes többség és a fideszes kormányzat hű lenne ahhoz, amit a választásokon ígért, hogy márpedig megvédjük a rezsicsökkentést, akkor ez, hogy a rezsicsökkentés egy fontos elemét most eltörlik, és tulajdonképpen szabályozhatatlanná és ellenőrizhetetlenné teszik, nem a rezsicsökkentést szolgálja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Barkóczi Balázs és Szabó Szabolcs tapsol.]]
Köszönöm, Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, most vagy a végén kíván szólni. [[Németh Szilárd István: A végén, köszönöm.]] A végén, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki fölszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelzést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Várom a jelentkezőt. [[Nincs jelzés.]] Jelentkező nincs. A vitát lezárom. Megkérdezem most is a kormány képviselőjét, kíváne valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Senki nem jelentkezik. Akkor most adom meg a szót Németh Szilárd Istvánnak, a Fidesz képviselőjének, az előterjesztőnek. Bent van a kártyája?
Igen.
Jelezték, hogy nincs.
Pedig itt azt jelzi a rendszer, hogy bent van. Sőt, még szót is kaptam.
Akkor öné a szó, képviselő úr. Hallgatjuk!
Rendben lesz?
Hallgatjuk, igen.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Azoktól kritikát kapni, akik a kormányzásuk alatt ezt az országot gyakorlatilag rezsiválságba sodorták… 15-ször emelték a háztartási gáz és a villany árát, a gáz ára 208 százalékkal háromszorosára, a villanyé 97 százalékkal közel kétszeresére emelkedett, az alatt a nyolc év alatt, amíg kormányon voltak, a Gyurcsány-, Bajnai-időszakról, illetve a Medgyessy-időszakról beszélünk, az emberek 52 milliárd forint sárgacsekk-adósságot halmoztak föl a megélhetésük tekintetében. Volt olyan igazán szegény rész, amire önök előszeretettel hivatkoznak, a lakótelepeken, ahol egy-egy család akár a 35-40 százalékát volt a keresetének kénytelen kifizetni rezsiköltségekre. Szóval, elképesztő helyzet volt, mindez úgy egyébként, hogy a kumulált infláció ebben az időszakban nem érte el az 59 százalékot. Hihetetlen inflációgerjesztő módon engedélyezték egyébként az előtte külföldi tulajdonba adott energiaszolgáltatóknak, hogy azt csináljanak a magyar emberekkel, amit csak akarnak. Szóval, teljesen hiteltelen az, amit itt kisebbségi álláspontként vagy ellenzéki vagy baloldali álláspontként Gy. Németh Erzsébet megfogalmazott. Én a bizottság ülésén is és előtte a sajtóban is utaltam arra, hogy amikor a rezsicsökkentést elindítottuk a 2013. év elején, akkor a miniszterelnök úrnak egy határozott kérése volt, hogy úgy kell megteremtenünk a megfizethető energiát, az olcsó energiát a háztartások számára, hogy nem jöhet létre energiaellátási zavar. Szerintem ez nagyon fontos. Itt az 500-550 ezer ember használónál, akik egy évben napi szinten használják, persze itt nemcsak a legszegényebb területekről van szó, azért azt említsük meg, illetve nem feltétlenül fűtésre, hanem elsősorban főzésre használják ezt a gáz, ott nem engedhető meg, hogy a piacon olyan helyzet alakuljon ki, hogy az ország egyes területein, ahol erre igen nagy szükség lenne, elsősorban az Északkelet-Magyarországot, illetve Baranya megyét jelenti, hiány jöjjön létre. És az sem engedhető meg, hogy a cégek, amelyek ezen a piacon lehetőséget kapnak a bányakapitányságoktól arra, hogy forgalmazzanak, tehát az engedélyt megkapják rá, a hatalmukkal visszaéljenek, és ezt a hiányt gerjesszék, és azt mondják, hogy ha nekik ezen nincs hasznuk, akkor bizony kivonulnak erről a piacról. Itt 500 ezer ember, 500 ezer magyar család életéről van szó, és nekünk egyszerre kell megteremteni a megfizethető energiát, és azt, hogy legyen energia az embereknél. Tehát az ellátásbiztonság gyakorlatilag, ha úgy tetszik, a rezsicsökkentés legfontosabb része, és ezt ebben az energiaválságos helyzetben, ami a háború óta kialakult, igazából szinte magyarázhatatlan módon, de hát azért mégiscsak találunk rá magyarázatot, a szankciók az egekbe nyomták az árat ez Magyarországnak sikerült. Tehát Magyarországnak sikerült megőrizni nemcsak a háztartások ellátását, hanem a magyar ipar, a magyar gazdaság ellátását is, úgy, hogy például visszavásároltuk azokat a cégeket, amelyek az energiaszolgáltatást végzik, és visszavásároltuk azokat a tározókat, amelyeket szintén önök adtak el, hogy mást ne mondjak, többek közt az oroszoknak. [[21.10]] Szóval, ezen a területen a palackos gáz, PB-gázpalackok területén is biztosítanunk kell, és azt is biztosítanunk kell, ha 11,5 kilogramm a PB-gázpalack, akkor abba 11,5 kilogramm propán-butánt kell tölteni, nem pedig 10,9 kilogrammot. Nos, ezt a célt szolgálja ez az előterjesztés. Én egy kicsit, szó se róla, túlszaladtam a védekezésben, és akkor a tárgyalások után, illetve beszéltem a hatóságokkal, hogy a hatóságok gyakorlatilag azzal, amit eredetileg előterjesztettem, azzal a jogkörrel rendelkeznek. A bányakapitányságok adják meg az engedélyt, ők adták meg ennek a három cégnek is. Ennek van egy felülvizsgálati szakasza, folyamatosan nézik, hogy az engedélyesek, akik ezt az évente körülbelül 4,5 millió palack gázt a piacra bocsátják, azok megfelelő eszközökkel, megfelelő kondíciókkal, feltételekkel rendelkeznek, és ha nem, akkor ezt visszavonják akármelyiktől. Nem a MOL a legnagyobb egyébként a piacon, nagyjából egyharmad-egyharmad arányban osztoznak, ugye, két magyar és egy amerikai szereplő van ezen a piacon. Másrészről a Gazdasági Versenyhivatalnak van arra lehetősége, hogy ha kartellezés jönne létre a három cég között, és ez érezhetően megjelenne az árakban is, akkor odacsapjanak, illetve megbüntessék ezeket a cégeket, és kikényszerítsék azt, hogy ez a kartell megszűnjön. A kartellezés egyébként nemcsak gazdasági jogi kategória, hanem büntetőjogi kategória, úgyhogy a cégek, illetve a cégek vezetői a menedzsmentje ezzel is játszanak. Másrészt pedig a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal egyfajta tudományos, piackutató módszerrel is dolgozik: az Eurostat-adatokon készíttet el különböző jelentéseket, azt hiszem, egy svéd és finn tulajdonban lévő statisztikai céggel, és minden tekintetben Magyarország Európában, az Európai Unióban a legolcsóbb háztartási energiát biztosítja a magyar emberek számára. A palackos gáz piaci ára, amin ma meg lehet venni, ennél csak a lengyeleknél és a spanyoloknál olcsóbb. A lengyeleknél van egy különleges beszerzés. Arról itt a parlamentben nem beszélnék. Önnek ígértem, hogy szívesen elmondom majd, hogy a lengyelek hogy üzemelnek. A lengyeleknél egyébként körülbelül 3,5 millió személyautó propán-bután gázzal működik, ezért náluk nagyon erős piaci kis szereplőkből álló csapatok szerzik be ezt a gázmennyiséget, Spanyolország pedig propán-bután gáznagyhatalom, ezért tudják némileg olcsóbban adni, mint amin Magyarországon megvásárolható. Tehát szerintem minden kondíció rendben van. Ha ezt a jogszabályt elfogadjuk, akkor ez a jogszabály, ez a Get.-módosítás, illetve ez a bányászatról szóló jogszabály-módosítás biztosítani fogja azt, hogy Magyarországon mind az 500 ezer ember hozzájusson az ország minden területén, ahol erre szükség van, ehhez a propán-bután gázpalackhoz. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Németh Szilárd István képviselő úr, az előterjesztői zárszót. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Győrffy Balázs és Nagy István, Jakab István és Nyitrai Zsolt fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/4064. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 29-én tartott ülésén tárgyalta meg a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosításáról szóló T/4064. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 32 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország, a magyar nemzetgazdaság számára kiemelt jelentőséggel bír az agrár- és élelmiszer-gazdaság versenyképessége. A magyar gazdák hazai, európai és nemzetközi szinten is komoly versenyben kell hogy helytálljanak. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslatban foglaltakat az indokolja, hogy egyes esetekben a gazdálkodókat jelentős teherrel sújtották a földadó kivetésével. Ez eltérő helyzetet teremtett, hiszen különböző mértékben sújtotta a gazdálkodókat, ezzel nagyban befolyásolta a versenyképességet. Ráadásul nemcsak a helyi adó, a földadó, hanem egyéb járulékok, közterhek is megjelentek a gazdálkodóknál, és ez jelentős mértékben terhelte a gazdálkodás költségeit. Éppen ezért célszerű az, hogy a magyar agrár- és élelmiszer-gazdaság versenyképességének megóvása érdekében a termőföldre adó ne legyen kivethető. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igényeknek megfelelően, a jogbiztonság érdekében indokolt külön rendelkezni arról, hogy a települési önkormányzatnak a megváltozott törvényi szabályokhoz szükséges igazítania, módosítania vagy hatályon kívül helyeznie a települési adóról szóló rendeletét. Az elhangzottak ismeretében kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogassa. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Győrffy Balázs fideszes képviselő urat, kíváne most felszólalni. [[Győrffy Balázs: A végén.]] Majd a végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről kíváne valaki felszólalni? [[Jelzésre:]] Jelzik, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Nézem a képernyőt, várom a jelentkezőt. Jelentkező nincsen, ezért a vitát lezárom. Most is kérdeznem kell a kormány képviselőjét, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Nem kíván hozzászólni. Most adom meg a szót Győrffy Balázsnak, aki készül a vitazáróra. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy nagyon súlyos tavalyi esztendő után azt gondoltuk, hogy további csapás már nem igazán járja a magyar gazdatársadalomnak, és a magyar vidék ebben az elképzelésünkben mellénk állt, hiszen nagyon rövid idő alatt mintegy 120 ezer aláírást tudtunk összegyűjteni annak érdekében, hogy megállítsuk azt a fajta őrült elképzelést, aminek Márki-Zay Péter mint bukott miniszterelnök-jelölt állt neki; és az volt a célja, hogy a gazdálkodókat, akik tradicionálisan nem az ő szellemi értékrendje szerint szavaznak, valamilyen formában megsarcolja. Egy olyan esztendőben jutott erre a következtetésre, ami az elmúlt évtizedek, de talán nem túlzás azt állítani, hogy az elmúlt évszázadok legsúlyosabb aszályát hordozta. Nem mehetünk el amellett sem szó nélkül, hogy háború dúl a szomszédunkban, ami önmagában is tragédia, ugyanakkor a magyar mezőgazdaságra nézve is súlyos következményekkel járt. Az Európai Unió egy nagyon elhibázott döntéssel nyakló nélkül ránk öntötte az ukrán gabonát, ami alapvetően a magyar gazdatársadalom értékesítési lehetőségeit, versenyképességét, likviditását alapjaiban változtatta meg nem a jó irányba. Ez természetesen, a háború mint olyan mindig magával hozza az inflációt, ami Magyarországon is meglehetősen magas szintet ért el, és őrültségnek gondoljuk azt a hozzáállást, hogy a gazdálkodók megsarcolásával, a gazdálkodók terheinek további emelésével, ezáltal az élelmiszer-előállítás költségeinek a növelésével további lendületet adjunk az inflációnak. [[21.20]] Ezért azt gondolom, azt gondoljuk előterjesztőtársaimmal együtt, hogy soha többé földadó, soha többé nem akarunk olyat látni, hogy a magyar gazdatársadalom sarcolva legyen, ezért nagyon reméljük, hogy az Országgyűlés elfogadja ezt a kezdeményezésünket. Kérem is a képviselőtársaimat, hogy álljanak mellénk, és szavazatukkal támogassák ezt a törvényjavaslatot. Azt gondoljuk, hogy véget kell vetni annak a politikának, ami a magyar vidék gerincét alkotó gazdatársadalmat sarcolja. Köszönöm szépen a Törvényalkotási Bizottságnak a módosító javaslatokat, amelyekkel pontosabbá és betarthatóbbá tették ezt a jogszabályt. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az előterjesztőnek, Győrffy Balázs képviselő úrnak a zárszavát. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a légitársaságok hozzájárulásáról és egyes adótörvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4243. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Földesi Gyula képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 29-én és 30-án tartott ülésén megtárgyalta a légitársaságok hozzájárulásáról és egyes adótörvények módosításáról szóló T/4243. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány által benyújtott adócsomag célja, hogy a fennálló háborús helyzet ellenére is megvédje a családbarát adórendszert. Ennek érdekében megőrzi Európa egyik legalacsonyabb személyi jövedelemadóját, a családi adókedvezményt, a négygyermekesek, a 30 év alatti anyák és a 25 éven aluliak adómentességét, és mindemellett továbbra is garantálja az alapvető élelmiszerek kedvezményes áfakulcsát. A törvényjavaslat alapján a légitársaságok esetében az üzemanyagok nem esnek jövedékiadó-kötelezettség alá, így a légi közlekedés közteherviselésének szintje rendkívül alacsony. A benyújtott előterjesztés számos javaslatot tartalmaz, a teljesség igénye nélkül néhányat érdemes kiemelni. A javaslatnak köszönhetően Magyarország az Európai Unióban elsőként vezetheti be az úgynevezett e-nyugtát. A papírmentes nyugtaadás kisebb adminisztrációt, egyszerű használatot és költségcsökkenést jelent a vállalkozóknak. Ezenfelül környezetvédelmi és járványügyi szempontból is követendő nyugtaadási móddá válhat világszerte. A javaslat törvényi szintre emeli a veszélyhelyzeti jogszabályban foglalt azon előírást, amely két évvel meghosszabbítja az új lakóingatlanok értékesítésére vonatkozó kedvezményes, 5 százalékos általános forgalmiadó-mérték időbeli hatályát. Ezenkívül az elhúzódó építkezések kezelésére átmeneti szabályozást is tartalmaz. Szintén kedvező hír a lakásbővítés előtt állóknak, hogy illetékmentessé válik a CSOK-támogatással elvégzett, más tulajdonban álló ingatlan bővítésével létrejövő vagyonszerzés. Ennek tipikus esete lehet a tetőtér-beépítés. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során a javaslat több helyen kiegészítésre, pontosításra került. Így például a javaslat a Magyar Lapkiadók Egyesületének kezdeményezésére csökkenti a napilapok áfakulcsát. A javaslat szerint a nulla százalékra csökkentett áfakulcs célja, hogy támogassa mindenki számára a sokszínű információhoz való hozzáférést, a kultúrafogyasztást, a széles körű tömegtájékoztatást és ösztönözze a médiapluralizmust. Ezenkívül a népegészségügyi termékadóból származó adóbevétel meghatározott részét nemcsak egészségmegőrző programra, hanem élmény- és szabadidősport, valamint egészségmegőrző program céljaira, továbbá a meglévő és kiegészített célokat szolgáló beruházásokra is fel lehet ajánlani. Tisztelt Ház! A benyújtott törvényjavaslat megfelelő alapot ad a jövő évi költségvetéshez, amellyel megvédhetők a családok, a nyugdíjak, a munkahelyek, a rezsicsökkentés, továbbá megőrizhető Magyarország biztonsága. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Földesi Gyula képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Nézem a képernyőt, várom a jelentkezőt. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkező nincs, ezért a vitát lezárom. Megkérdezem, hogy most kíváne az előterjesztő hozzászólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak egy percre rabolnám az idejüket. Szeretném megköszönni Földesi képviselő úrnak, remekül összefoglalta az előterjesztés legfontosabb pontjait. Szeretném megköszönni a Gazdasági Bizottságnak, illetve a Törvényalkotási Bizottságnak, hogy számos javító szándékú módosítással még pontosabbá tették a törvény szövegét. Ahogy a képviselő úr összefoglalta, rengeteg olyan pozitív elem van ebben a törvényjavaslatban, ami támogatandó, úgyhogy kérem önöket, hogy a holnapi napon szavazzák ezt meg. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pedagógusok új életpályájáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4255. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 29-én tartott ülésén megtárgyalta a pedagógusok új életpályájáról szóló T/4255. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat lényege egy köznevelési intézményekben dolgozó pedagógusokra és nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő dolgozókra vonatkozó önálló hatásrendi szabályozás megalkotása, amely megszünteti a jelenlegi vegyes jogviszonyrendszert. Az új életpályamodell célja az, hogy a gyerekeket nevelők-oktatók társadalmi, szakmai és anyagi megbecsülése javuljon. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási Bizottság által megtárgyalt és elfogadott összegző módosító javaslat több módosítást is tartalmaz, ebből csak néhányat emelnék ki. A módosítás esélyteremtési illetményrendszerként nevesíti a hátrányos helyzetű gyermekkel, tanulóval foglalkozó pedagógusok esetén bevezetésre kerülő 20 százalékos bérelőnyt, valamint az esélyteremtési intézményrendszerre való jogosultság feljogosító feltételei között megjeleníti a halmozottan hátrányos helyzetű tanulókat is. Az esélyteremtési illetményrészt a kinevezéstől eltérő foglalkoztatásra is alkalmazni kell. A törvényjavaslat értelmében köznevelési foglalkoztatotti jogviszony tekintetében határozott idejű kinevezésre csak helyettesítéssel kerülhet sor. Mivel a magán- és egyházi fenntartású intézményeknél ez a szigorítás nem indokolt, így a rendelkezés úgy kerül módosításra, hogy az csak az állami és önkormányzati fenntartású intézményekre vonatkozzon. [[21.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! A módosítás továbbá egyértelművé teszi, hogy a végkielégítés szempontjából a munkáltatónál vagy jogelődjénél a köznevelési foglalkoztatotti jogviszonyban töltött időbe bele kell érteni a 2024. január 1. napját megelőző munkáltatónál vagy jogelődjénél közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban töltött időt. A javaslat emellett tartalmazza, hogy a köznevelési dolgozó részére járó végkielégítés összegének, szabadságának, jubileumi jutalmának és felmentési idejének megállapítására a Kjt. 2023. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Végül a módosítás értelmében, ha a fenntartói vagy munkáltatói szinten 10 százalékos tagsági feltétellel rendelkező szakszervezet nem működik, az adott szinten a legnagyobb tagsággal rendelkező szakszervezet rendelkezik véleményezési, egyetértési, konzultációs joggal. Tisztelt Országgyűlés! Úgy vélem, hogy az előttünk fekvő javaslat előnyösen változtatja meg a jelenlegi jogszabályi környezetet a pedagógusok, a gyermekek, az intézmények számára. Az új életpályamodell remélhetőleg hozzá tud járulni a pedagógushivatás presztízsének erősödéséhez, az utánpótlás biztosításához, és ezáltal közvetve a köznevelés minőségének további javulásához. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíváne felszólalni, vagy a vita végén. [[Dr. Maruzsa Zoltán Viktor: Most.]] Öné a szó, Maruzsa Zoltán államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sokszor elmondtuk, hogy a kormány által előkészített új pedagógus-életpályáról szóló törvény célja, hogy a pedagógusok megbecsültsége, megfizetése javuljon. Túl vagyunk már egy hosszú vitán, túl vagyunk a bizottsági üléseken. Én szomorúan hallgattam, hogy az ellenzék bosszútörvénynek nevezte el ezt a tervezetet, meggyőződésem ugyanis, hogy nem erről van szó. Jól emlékszem, hogy 2019-ben az akkori törvénymódosításunkat hangzatosan Taigetosz-törvényként emlegették és támadták, és azt állították, hogy ha azt elfogadjuk, akkor mindennek vége. Aztán szembejött a valóság, és nem úgy lett, ahogy önök állították. Azt remélem, így lesz ezzel a törvényjavaslattal is. A nagy viták háttérbe szorulnak, feledésbe merülnek, és nem lesz sem atomcsapás, sem felégetett föld, amiket a vita során emlegettek, az élet pedig megy tovább. A törvényjavaslat egyeztetése kapcsán ismét megerősítem, hogy 20 alkalommal tárgyaltunk, a törvény minden elemét átbeszéltük, 34 területen pedig érdemben változtattunk a közzétett javaslatunkon. Hallottam olyan véleményt, hogy ez egy látszategyeztetés volt. Én értem természetesen, hogy ha nem egyeztetünk, akkor az a baj, ha egyeztetünk, akkor pedig az nem valódi egyeztetés. Kérem, higgyék el nekem, aki ott voltam, hogy érdemi egyeztetésekre került sor, nagyon sok mindenben fogadtuk el a javaslatokat, nagyon sok munkaórát töltöttünk a tárgyalópartnerekkel, sőt azt is mondhatom, örültem volna, ha egyes ügyekben még konstruktívabbak. Volt és van persze, aki csak addig jut, hogy vonjuk vissza ezt a törvényjavaslatot. Azt gondolom, hogy ezt a legegyszerűbb mondani, ehhez nem kell nagy szellemi erőfeszítés. Foglalkozzunk a törvény érdemével! Ha a törvényt elfogadjuk, akkor létrejön a köznevelési foglalkoztatotti jogviszony. Ennek a legfontosabb célja, hogy a köznevelés sajátosságait figyelembe vevő, a pedagógushivatás presztízsét erősítő önálló szabályozás szülessen a pedagógusokra. Nem megszüntetjük a köznevelésben foglalkoztatott pedagógusokra vonatkozó jelenlegi szabályokat, hanem kiterjesztjük azokat a köznevelési rendszer azon egyharmadára is, akikre a Kjt. eddig nem vonatkozott; a magán- és egyházi intézményekre gondolok. A javaslat legfontosabb eleme az új teljesítményalapú bérrendszer bevezetése. Ennek egyes részleteiről már az általános vita során beszéltem. Most megerősíteném, hogy a változtatás ezen a téren lesz a legjelentősebb, hiszen ma az egyes minősítési kategóriákon belül az határozza meg a pedagógus fizetését, hogy hány éves, és az, hogy főiskolán vagy egyetemen végzette egykoron. Én örülök, ha ez megváltozik, mert a fizetésben ennél jobban kellene annak tükröződnie, hogy ki milyen munkát végez, milyen a munkaeredménye, milyenek a gyerekek tanulási eredményei, milyen a pedagógiai hozzáadott érték. Ha a munkaidőt fizetjük meg, akkor mindenki dokumentáltan sokat fog dolgozni, de ebből nem következik, hogy eredményesebben is fog dolgozni. Ezért kellenek a tanulási eredményeket megragadó profi mérési adatok, és ezért kell az erre is épülő éves teljesítményértékelés, egy korrekt teljesítményértékelés, ami jutalmazza az arra érdemeseket. Nem lep meg, ha a szakszervezet ezt nem szeretné, de mi ebben a kérdésben nemcsak a munkavállaló, hanem a tanuló érdekét is figyelembe kívánjuk venni. Legyen szabad megjegyeznem, hogy a bérek ilyen megállapításának nagyon tág lehetősége nagyban növeli majd az igazgatók irányítási autonómiáját és persze a felelősségét is, hiszen a rájuk bízott bértömeggel úgy kell gazdálkodniuk, hogy az a lehető legjobban hasznosuljon a tanulási eredmények terén. Ezzel az igazgató olyan eszközt kap a kezébe, amilyen eddig sosem volt, és azt gondolom, hogy ez jó irány. A törvény társadalmi felzárkóztatást érintő, kiemelkedő eleme az úgynevezett kedvezményezett és felzárkózó települések valamelyikén lévő köznevelési intézményben dolgozó pedagógusok, továbbá azok, akik bár más településen végzik munkájukat, de intézményükben legalább 10 százalék a hátrányos vagy halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya, az ő felzárkóztatásukat végző programot működtetnek. Ők az alapbérük 20 százalékának megfelelő többletjuttatásra lesznek jogosultak. Ezt esélyteremtési illetményrésznek hívjuk majd. Ezt a javaslatot egyébként a Törvényalkotási Bizottság ülésén még az ellenzék is támogatta, amit én köszönettel fogadok, bár még jobban örülnék, ha az egész törvényjavaslatot is megszavaznák. Az új törvény alapján mindenkinek jár majd a jubileumi jutalom, nemcsak állami szolgálatban, ahogy jelenleg. Jelentősen csökkentjük a pedagógusok adminisztratív terheit, nő a szabadságuk. Még egy ügykörre szeretnék kitérni. Hiller képviselő úr az általános vitában elmondott felszólalásában azt hiányolta, hogy nincs a törvényjavaslatban a tudásátadás új, digitális módjára vonatkozó jövőkép. A jó hírem az, hogy van, bár tény, hogy ez egy törvényszöveghez méltó szárazsággal szerepel a tervezetben. A KRÉTA-rendszer kötelezővé tételére és ennek immár a törvényben rögzítésre kerülő új funkcionalitásaira szeretném felhívni a figyelmet. A KRÉTA eddig egy sok modullal rendelkező tanulmányi rendszer volt, de az új törvény olyan fejlesztési irányt jelöl ki, ami szerintem maga a jövő. Önök, akik itt jelen vannak, pontosan tudják, hogy a köznevelésben számos mérést vezettünk be akár az elmúlt egy esztendőben is, s nemcsak szövegértés és matematika esetében, hanem digitális alapokon a természettudomány és lényegében minden mérhető tantárgy esetén a 4.-től a 11. évfolyamig elindult a méréseknek egy új rendszere. Amikor ennek az eredményei bekerülnek a KRÉTA-ba, a szoftver ismerni fogja a tanuló erősségeit és gyengeségeit, és ez alapján az adott évfolyamra bemért gyakoroltató feladatokat tud adni, ezek megoldását vissza tudja mérni, a pedagógusnak vissza tudja adni az adatokat. Olyan egyénre szabott, mesterséges intelligenciával támogatott segítséget kap majd a nagyon is közeli jövőben a pedagógus, amire még nem volt példa. Ez ma még talán sci-fi, de hamarabb lesz valóság, mint gondolnák. Végezetül arra is szeretnék kitérni, hogy a Törvényalkotási Bizottság elé benyújtott módosító javaslatok több ponton is érdemi változtatásokat hordoznak. Elsősorban a neveléssel-oktatással lekötött munkaidő heti fix 24 órában való meghatározását emelném ki. A módosítás kizárólag azokat érinti, akikre eddig a 22-26 óra vonatkozott, amely munkakörökre ennél alacsonyabb óraszám volt érvényben, az nem változik. A 24 órás szabály már a pedagógusok új jogviszonyba kerülése előtt, a 2023-24-es tanítási év első napjától bevezetésre kerül, hiszen tanév közben az óraszámok nem változhatnak. A kinevezéstől eltérő foglalkoztatás elrendelésének szabályai is pontosításra kerülnek. A térbeli korlátozás, azaz a járáson belüli elrendelhetőség mellett időbeli korlát is bekerül, továbbá a tanítási év helyett csak a tanítási félév végéig szólhat ez a fajta feladatellátás. Az elrendelés feltétele lesz továbbá az is, hogy előzetesen vizsgálják meg, lennee önként jelentkező a feladatra. A Waldorf-intézmények kezdeményezésére továbbá a határozott időre szóló kinevezést az eddig a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó egyházi és magánintézményeknél továbbra is korlátozás nélkül tartja fenn a törvényjavaslat. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és a zárszó elmondására 7 perc 45 másodperc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, képviselő asszony. [[21.40]]
Hvala za besedo gospod predsednik! Gospod predsednik, gospod državni sekretar! Gospodje Poslanci, Poslanke in Zagovornik. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Urak, Képviselő Asszony, Szószóló Úr! Az Országgyűlés Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága vitához kapcsolódó bizottságként az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. [[II. 24.]] országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján a 2023. június 22-ei ülésén folytatta le a tárgyalt törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Bizottságunk a kialakult gyakorlatnak megfelelően a törvényjavaslathoz benyújtott képviselői módosító javaslatokról nem foglalt állást, és a részletesvita-szakaszban módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, ezért a bizottságunk részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nem nyújtott be. A Magyarországon élő és az Alaptörvény rendelkezései szerint államalkotó tényezőként elismert, őshonos nemzetiségi közösségek számára a nemzetiségi nevelés és oktatás rendkívüli fontosságú. A nemzetiségek fennmaradásának jövője szempontjából létkérdés, hogy a nemzetiségi tanulók nevelése és oktatása minőségi, kiegyensúlyozott, harmonikus és nyugodt nevelő-oktató munka keretében, anyagilag, erkölcsileg és szakmailag megbecsült pedagógusok munkájával történjen. A mind egzisztenciálisan, mind szakmailag megbecsült nemzetiségi pedagógusok hivatásuk gyakorlásával erősítik a nemzetiségi közösségekhez tartozó gyerekek, tanulók, diákok nemzetiségi öntudatát, fejlesztik nyelvi-kulturális identitásukat, oktató-nevelő munkájuk révén átörökítik a nemzetiségi hagyományokat. Bizottságunk őszintén bízik abban, hogy a pedagógusok új életpályájáról szóló T/4255. számú törvényjavaslat elfogadásával a törvényjavaslatban megfogalmazottak növelni fogják a pedagógus-életpálya vonzerejét, és a bevezetendő változások nyomán a társadalom valamennyi rétege, így a nemzetiségi köznevelésben munkavállalóként jelen levők köre is azzal szembesülhet, hogy a változások révén a pedagógusok erkölcsi és anyagi megbecsültségével óvodáink és iskoláink előnyös és nem hátrányos helyzetbe kerülnek. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm Kissné Köles Erika szószóló asszony hozzászólását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót az írásban előre jelentkezett Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőjének, hatperces időkerete van.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Amint azt a törvényjavaslat általános vitája során Dúró Dóra, a Mi Hazánk Mozgalom elnökhelyettes asszonya kijelentette, pártunk nem támogatja a pedagógus-státusztörvényt, mert nem teremti meg a pedagógusok anyagi biztonságát, szakmai szabadságát, és nem csökkenti a terheiket; elfogadásával a pedagógusok számos tekintetben a jelenlegitől is rosszabb helyzetbe kerülnek. Álláspontunkat csak megerősítette az, hogy a törvényjavaslathoz Dúró Dóra képviselő asszony 14 módosító javaslatot nyújtott be, melyek a munkaterhek csökkentését, a szabályozás életszerűbbé tételét célozták volna, de ezeket a módosításokat a Kulturális Bizottság fideszes többsége egyszerűen egyöntetűen lesöpörte. Ahogy már megszokhattuk, a kormány az oktatás terén is kétkulacsos politikát folytat. Amíg itthon azokat a mutatókat szajkózzák, miben javult az oktatás helyzete, addig a Brüsszelnek benyújtott EFOP Plusz pályázatban pontosan leírták, hogy a magyar oktatási rendszer milyen súlyos állapotban van. Eszerint az egy tanulóra jutó kiadásokat tekintve Magyarország az OECD-átlag alatt van; a korfa és a hiányterületek alapján a köznevelés strukturális kihívásokkal áll szemben; sajnos idősödik a pedagógusállomány, 2019-ben a tanárok 45 százaléka 50 éves vagy annál idősebb volt; az elmaradó pedagógus-utánpótlás egyik oka a versenyképes fizetés hiánya, a tanárok kezdő fizetése az egyik legalacsonyabb az EU-ban. A kormány tehát nagyon is tisztában van az oktatás problémáival, ezért a jelen törvényjavaslatnak a magyar oktatási rendszer olyan mérföldkövének kellene lennie, amely a parlamenti pártok és a szakszervezetek szakmai konszenzusán alapul. Ehelyett a médiában beharangozott szakpolitikai és szakértői egyeztetésekre a Belügyminisztériumban csak a látszat kedvéért került sor, az érdemi tárgyalásra hiányzott a kormányzati valódi szándék, annak ellenére, hogy a Mi Hazánk Mozgalom a rendszerszintű problémákra konkrét megoldási javaslatokat dolgozott ki és nyújtott be. A belügyminiszter úr részvételével zajlott szakpolitikai egyeztetésen a pártokat váratlanul érte, hogy a magukkal vitt szakértők nem szólalhattak fel például. A baloldali pártok kivonultak a teremből, az ellenzéki politikusok közül egyedül Dúró Dóra, a Mi Hazánk Mozgalom elnökhelyettes asszonya állt helyt, és javaslatot tett a státusztörvény pedagógusokra nézve hátrányos részeinek a módosítására. Jelezte például, hogy a törvényjavaslat nem nyújt kellő garanciát a gyermek születése után visszatérő kisgyermekes anyák számára. A belügyminiszter úr ígéretet tett ezen pontok felülvizsgálatára, de ez ahogy megszokhattuk üres ígéret maradt. Másnap a szakértői egyeztetésen a minisztérium képviselői a látszatát sem teremtették meg az együttműködésnek, amit jól mutat az, hogy a megbeszélésről jegyzőkönyv sem készült. A hét meghívott ellenzéki szakértőből a Mi Hazánk által delegált gyakorló pedagóguson kívül két másik szakértő volt jelen. Az egyeztetésnek nem nevezhető ülésen a minisztérium munkatársai sértő hangnemben, lenéző gúnnyal beszéltek a pedagógusokról, például véleményük szerint nincsen kifejezett tanárhiány; az iskolákban nincs semmiféle agresszió, ha magaviseleti probléma akad valamelyik gyerekkel, az a pedagógus módszertani felkészültségének hiányára vezethető vissza. Álláspontjuk szerint a nevelés terén minden eszköz a pedagógus rendelkezésére áll, és számos lehetőségük van segítséghez fordulni, sőt ami egyben vérlázító is a tárca munkatársai cinikusan jegyezték meg, hogy a tanárok is szeretnének havi egymillió forintot keresni, és szívesen ücsörögnének lyukasórákban vagy otthon a nyári szünidőben. Na, ezt nevezte a kormányzati sajtó szakértői egyeztetésnek. Pártunk szakértője többek között felhívta a figyelmet a részletszabályok hiányára és arra, hogy a tankerületek nyomást gyakorolnak az iskolavezetésre a túlterheltség és a kifizetetlen többletmunkák kapcsán, de a minisztériumban nem akarták meghallani ezeket a problémákat. A jövő nemzedékek sorsa múlik ezen a törvényen. Ha a tanárok megbecsülését nem teremtik meg, pár éven belül nem lesz, aki tanítja a gyerekeinket. A törvényjavaslatban semmiféle előmenetel, kiszámítható pályaív nincs, a rugalmatlan szabályozás a szakma vonzerejét tovább csökkenti. Eddig körülbelül 16 ezer tanár hiányzik az iskolákból, és már legalább 5 ezer pedagógus jelezte, hogy felmond, ha bevezetik ezt a törvényt. Hat év tanárképző után fiatalok inkább elmennek szállodai recepciósnak, ahol simán a kétszeresét keresik meg annak a bérnek, amit pedagógusként kapnának. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint a tanárok bérrendezése nemzetstratégiai kérdés. Elfogadhatatlannak tartjuk, hogy a magát szuverenistának valló kormány a pedagógusok béremelését a brüsszeli pénzektől teszi függővé, annál is inkább, mert Gulyás Gergely miniszter úr Kormányinfón tett kijelentése alapján 2030-ig összesen 7000 milliárd forintot terveznek pedagógusbér-emelésre fordítani, ennek mindössze a 11 százaléka, 800 milliárd forint lesz uniós forrás, vagyis elsősorban hazai költségvetési forrásból finanszírozzák majd. Novák Katalin köztársasági elnök asszony véleménye szerint is az EU-s pénzektől függetlenül is emelni kell a pedagógusok fizetését. Nagy Márton pedig nemrég arról beszélt nemes egyszerűséggel, hogy Magyarországnak lényegében nincs is szüksége az EU-s forrásokra. Éppen ezért érthetetlen számunkra, hogy ha nem érkeznek meg az uniós pénzek, miért csak évi 10 százalékkal emelik a tanárok fizetését, ami idén az inflációt sem fedezte. Az ígéretekkel szemben miért csak júliusig lesz visszamenőleges hatályú a béremelés? Továbbá semmilyen garancia nincs a törvényjavaslatban [[Az elnök csenget.]] , hogy az illetményeltérítés fedezete biztosított lesz. Idő hiányában nem tudom folytatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Szabadi képviselő úr. A következő hozzászóló Barkóczi Balázs képviselő úr, a DK képviselője. [[21.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Be kell hogy valljam, hogy egy kicsit zavarban vagyok, ugyanis úgy vitázunk a pedagógusok jogállásának megváltoztatását érintő törvényről, ami tulajdonképpen a pedagógus-életpályamodellt évekre negatív módon érinti, hogy az előterjesztő részéről miniszteriális szinten senki nem vesz részt ezen a vitán; de nemcsak a módosító indítványokról szóló vitán, hanem a törvény vitáján sem, és azt hiszem, hogy ez a napnál világosabban megmutatja nem személyes ez, államtitkár úr, ne vegye magára , hogy mit gondolnak önök a tanárokról és a közoktatás helyzetéről, illetve erről a törvényről. Ugye, a 18 órás vita első hét órájában ön meg sem szólalt, nagyon jókat somolygott a bajsza alatt, és jellemző, hogy a vitát végül a Belügyminisztérium egészségügyi államtitkára zárta le. Nem tudom, hogy Takács Péter egy istenáldotta zseni, hogy minden ágazathoz ért, ami a Belügyminisztériumhoz tartozik, tehát a rendvédelemhez, az oktatáshoz, az egészségügyhöz, és még sorolhatnánk, ezzel egyébként túlszárnyalná a főnökét, hiszen Pintér Sándor maga vallotta be, hogy nem ért az oktatáshoz, vagy ez is csak azt mutatja, hogy a kormányzat nem hajlandó meghallani az ágazat szereplőinek a hangját, és nem hajlandó meghallani azt, hogy mi a bajuk ezzel a státusztörvénnyel. Én inkább az utóbbira tippelnék, és meg is fogom indokolni, hogy miért. Annyit hadd szögezzek le már itt az elején, hogy a Demokratikus Koalíció álláspontja egyértelmű, ezt a törvényt nem lehet módosítani, nem kell toldozgatni-foldozgatni. Lehet, hogy ön úgy gondolja, hogy túlságos szellemi igénybevételt ez nem kíván meg részünkről, de akkor is ez az igazság, hogy ezt a törvényt egy az egyben ki kell dobni a kukába. És egyébként a Dobrev Klára vezette szociáldemokrata kormány oktatáspolitikájának ez is lesz az első dolga, hogy ezt a törvényt kukázza; azért is, mert ahogy az interpellációban elmondtam az ön államtitkártársának, Rétvári Bencének, az a felháborító, hogy ez a törvény tulajdonképpen a közoktatást sújtó generális problémákra nem ad választ. Tehát nem ad választ, sőt tovább súlyosbítja azokat a bajokat. Nem ad választ a pedagógushiányra, nem ad választ a tanárok és a diákok túlterhelésére. Többször elhangzott itt a vitában nemzetiségi szószóló asszonytól is, hogy reméljük, hogy emeli majd a pedagóguspálya presztízsét, hát, nem így néz ki ez egyelőre. Most ugyanis már több tucat tanár jelezte a felmondását, azt, hogy szeptembertől ők nem a pedagóguspályán képzelik el a továbbiakban magukat, pont az önök által beterjesztett bosszútörvény miatt. Országosan pedig ötezer pedagógus, akik, ha holnap önök megszavazzák ezt a törvénytervezetet, akkor szintén hátat fordíthatnak a pályájuknak, ami egy katasztrófa, és én nem gondolom azt, hogy ha rákényszerítjük a szülőket, hogy egy olyan platformot használjanak az iskolával való kapcsolattartásra, ami platformot egyébként pár unatkozó hacker játszi könnyedséggel feltört annak idején, akkor az feltétlenül a közoktatás modernizációja és digitalizációja felé mutatna. De nem nyújt megoldást ez a törvény az egyre súlyosbodó szegregációs és szelekciós problémákra sem, nem nyújt megoldást a törvény a bérrendezésre, arra, hogy XXI. századi környezetben tanulhassanak a diákok; hogy olyan biztonságos és motiváló légkört teremthessünk, amivel minden gyermek úgy gondolja, hogy ki tud bontakozni, és ráadásul a most tárgyalt módosító indítványok nagy része is technikai, és a vitában felvetett érdemi kifogásokat nem veszi figyelembe. Ugye, mindannyian olvastuk, remélem, Rétvári államtitkár úrnak a Facebook-bejegyzését, amiben azt mondta, hogy az ellenzéki pártok nem tudtak új szempontokat felhozni a bosszútörvény vitája során, hát, úgy látszik, hogy államtitkár úr sem nagyon figyelt, bár azt hiszem, hogy ő az éjszakai munkabeosztást kapta meg a minisztériumtól, és lehet, hogy akkor már fáradt volt, vagy nem pihente előtte ki magát. Számos ellenzéki javaslat elhangzott a vitában, én magam is a vezérszónoki hozzászólásomban több ilyet tettem, csak hát, önök az egyeztetést úgy képzelik el, az az igazság, államtitkár úr, hogy egy 150 oldalas törvényt egyhetes határidővel kiadnak a szakszervezeteknek és a szakmai szervezeteknek véleményezésre, utána pedig csak látszategyeztetésre kerül sor például az önök által gründolt Nemzeti Pedagógus Karral és a közoktatás egyéb névtelen szereplőivel. Én három módosító indítványról szeretnék beszélni, amennyiben még belefér az időmbe. Az első a reprezentativitás elve. Államtitkár úr, az önök kormányzata 13 éve folytatja az „oszd meg és uralkodj” politikáját, és nagyon könnyű a reprezentativitásra hivatkozni a kötelező tagsággal rendelkező Nemzeti Pedagógus Kar kapcsán, ugyanakkor pedig kizárni a tárgyalásokból az olyan nagy múltú és valóban érdekérvényesítő munkát végző szervezeteket, mint például a szakszervezetek. Ha önök érdemi módosításokat vártak ehhez a törvényjavaslathoz, akkor a szakszervezetek is számos ilyet tettek, sőt a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete még egy külön honlapot is létrehozott, ahol ezeket gyűjtötte össze. Ugyanakkor önök ezzel szemben úton-útfélen azt hangoztatták a saját propagandasajtójukban, hogy aki ez ellen van, az átgondolatlan, és a jövő generációkat tönkretevő és a jövő közoktatását szétverő törvény ellen kampányol vagy tiltakozik, az mind a dollárbaloldal által felhergelt rendbontó. Itt hadd ragadjak le egy pillanatra: ez nincs így, államtitkár úr. Tehát miért nem tekintik partnernek, és miért nem kezelik felnőttként a saját szavazóikat is? Én magam Dobrev Klára árnyékkormányának árnyékminisztereként például nagyon sok szakmai szervezettel, szakszervezettel, diákszervezettel egyeztettem, hogy mást ne mondjak, pont Dobrev Klára javaslatára kapja meg a Tanítanék Mozgalom az Európai Polgár díjat. Az idén szerintem ez a valódi párbeszéd, ez az önök politikájából és gyakorlatából hiányzik. A másik, ugye, erre ön is hivatkozott, hogy heti 24 órában rögzítenék a nevelési-oktatási munkával lekötött munkaidőt. Ezt a törvény vitájának a napján nagy csinnadrattával bejelentették, nem vették figyelembe azt, hogy a szakszervezetek évek óta 22 órás munkaidő-maximalizálásról beszélnek, illetve ezt kérik a kormányzattól. Másrészt a heti 24 órás fix óraszám törvénybe iktatása nem jelent nagy kockázatot, mert ugyanakkor a többlettanítások, ki nem fizetett eseti helyettesítések elrendelésével és a munkaidőkeret bevezetésével önöknek továbbra is lehetőségük van, hogy extrém munkával terheljék meg a pedagógusokat, tehát az extrém munkaterhelésre. Arról már nem is beszélve, hogy azok a kevesek, akik teljes heti munkaidős állásban dolgoznak, és heti 24 óránál kevesebb ez a neveléssel, oktatással lekötött munkaidejük, nekik a teljes munkaidős foglalkoztatásuk veszélybe kerül. Végül a harmadik az átvezénylések kérdése. Ön is említette, látszólag és ezt nagyon szeretném hangsúlyozni, hogy csak látszólag úgy tűnik, mintha önök ismét engedményt tettek volna ebben a kérdésben, ami szerintem az egyik volt azok közül, ami a legnagyobb vitát váltotta ki a törvénytervezet tárgyalása kapcsán. Ugyanakkor az eredeti tervektől eltérően abba voltak hajlandók belemenni, amit ön is említett, hogy járáson belül lehet áthelyezni a pedagógusokat, illetve a mostani módosítás szerint csak akkor, ha a három órát nem haladja meg az utazás. Azonban arról továbbra sincs egyetlenegy szó sem, államtitkár úr, hogy ki fogja az utazással járó többletköltségeket állni. A pedagógusok, abból a kevés fizetésükből, ami van nekik, mert önök nem hajlandóak megemelni? Folyamatosan Brüsszelre mutogatnak, és ha önök valóban partnernek tekintik a pedagógusokat, ahogy ezt hangsúlyozzák is, és azt mondják, hogy érdemi tárgyalások voltak, akkor miért nem hallgatták meg a szakszervezetnek azt a kérését ennek a pontnak a kapcsán, hogy közös megegyezéssel történhessen csak meg az átvezénylés? Ugyanis én úgy gondolom, mint aki 12 évig gyakorló pedagógus volt, hogy aki év közben, és most teljesen mindegy, hogy egy évre vagy fél évre, bármelyik osztályközösségből kiszakít egy pedagógust, az nem alkalmas sem a pedagógiai pályára, sem az oktatás szakmai irányítására. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tehát még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a Demokratikus Koalíció frakciója úgy gondolja, hogy a módosítások a törvény eredeti szövegével és szellemiségével együtt elfogadhatatlanok, semmilyen módon nem támogathatók, és a Demokratikus Koalíció ezeket nem is fogja támogatni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat, folytatjuk munkánkat. A Momentum képviseletében Szabó Szabolcs képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt mondta államtitkár úr, nem pont szó szerint fogom idézni, de tartalmilag azt mondta, hogy az ellenzék, mint mindig, most is azt mondta, hogy ha ez a törvény elfogadásra kerül, hú, hát akkor itt csak a felperzselt föld marad, és ez nem szokott bejönni az ellenzéknek. Itt valami félreértés van szerintem, pedig a 18 óra alatt sokat beszéltünk itt néhányan. Itt az állítás az volt, hogy már most fel van perzselve. Tehát ez nem jövő idejű volt, és szerintem ez tényszerűen igaz, önök is elismerik, hogy nagyon alacsonyak a fizetések. [[22.00]] Azt már kevésbé ismerik el, hogy pedagógushiány van, de ha elmegy az ember egy iskolába, akkor azt tapasztalja, hogy szakos tanárokból mintha hiány lenne, természettudományos területen főleg. Hát, fizika-, kémiatanárt már nagyítóval kell keresni, a fővárosi gimnáziumokban is hiány van az ilyen típusú szakos tanárokból. Tehát itt valóban van egy nagyon masszív pedagógushiány; és akkor nem beszéltünk még az oktatók, hallgatók túlterheltségéről, meg a szakmai autonómiáról, s a többi. És mi ezt magyaráztuk, hogy a törvényjavaslat sem ad erre választ, és egyébként az összegző módosító javaslatban elfogadott módosítások sem adnak választ. Én örülök neki, hogy az elrontott számolási képleteket kijavították az a fránya osztás, ugyebár, de ezt észrevették. Régen az oktatás még jó volt, észrevették, hogy az osztás is fontos. Felhívnám itt a figyelmet egy olyan dologra, amire végképp nem lehet azt mondani, hogy itt ez valami riogatás, és hogy mi csak mondjuk, hogy ez majd rossz lesz, és nem is igaz. Ugye, az a helyzet, hogy ha én most belegondolok, hogy mi van nálunk, Csepelen, Soroksáron, most már két kezem kell hozzá, hogy megszámoljam, hány iskola esetében érvénytelenítették az igazgatói pályázatokat. Tehát tényleg, most már, attól függ, hogy hogy számolom, de igazából a kilenc, ahol tartunk. Most éppen legutóbb kettő esetében sikerült ezt megoldani, ráadásul az egyik iskola esetében egy olyan intézményről beszélünk, amelyik a kompetenciafelmérés alapján a város legjobb iskolái közé tartozik, talán a top 10-en belül is van. Ennek ellenére érvénytelenítették a pályázatot. Például mi ezt többször elmondtuk itt a vita során is, hogy az a jelenlegi helyzetben is egy alapvető probléma, hogy az a legalapvetőbb szakmai autonómiája sincs meg az intézményeknek, hogy beleszólhassanak az intézményvezető most már majd megint újra iskolaigazgató kiválasztásába, és ez a törvény sem ad erre a továbbiakban lehetőséget. Tehát, mint ahogy ez most is előfordul, hogy önök érvénytelenítenek pályázatot, mindenki mutogat a másikra, senki nem tudja, hogy miért lettek ezek valójában érvénytelenítve, mert valós érveket senki nem hall, az intézményekben tanító pedagógusok, az ott tanuló diákok meg a diákok szülei csak azt látják, hogy az általuk szeretett és egyébként a szakma által elismert pedagógus a továbbiakban már nem lehet igazgató, vagy nem lehet az, mert nem nevezik ki mondjuk, eddig pedagógus volt vagy igazgatóhelyettes , és ez továbbra is pont azt jelenti, hogy nulla befolyásuk van erre. Tehát a szakmai autonómiájuk a nulla szinten van, az intézményvezető-választásban is, és akkor beszélhetnénk a pedagógiai programról, meg sok mindenről. Azt gondolom, hogy ha egyszer ezek nem javulnak, hanem rossz állapotban maradnak, akkor mi nem azt mondjuk, hogy riogatunk azzal, hogy majd rossz lesz, hanem a mostani állapot nem jó, és mi azért beszéltünk itt sokat, hogy ez legalább egy picit legyen jobb. És én továbbra is határozottan merem azt állítani, hogy nem lesz jobb ettől a törvényjavaslattól a közoktatás állapota. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Maruzsa Zoltán államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. 7 perc 45 másodperc a rendelkezésére álló időkeret. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót a válaszlehetőségre. Szabadi István képviselő úr számára: én meghallgattam Dúró Dóra felszólalását is a szakértői egyeztetésen történtekről. Én ezen nem vettem részt, megkérdeztem a munkatársaimat máshogy emlékeznek az ott történtekre. Nagyon szívesen szervezek a résztvevők mindkét oldaláról egy olyan beszélgetést, ahol tisztázzuk, hogy pontosan mi is hangzott ott el. Ugye, emlékezzünk: miniszter úr, bár erre semmi nem kötelezte, de a Belügyminisztériumban hagyomány, hogy a pártok képviselőit a Belügyminisztérium által kezdeményezett törvények kapcsán meghívja még egyszer hangsúlyozom: a pártok képviselőit , miniszter úr tartotta magát ehhez, ezért hívta meg a parlamenti pártok képviselőit. Amiatt pedig, hogy a pártok behozták azokat a szervezeteket, akikkel egyébként tucatnyi egyeztetés zajlott, azt gondolom, szó nem érheti a ház elejét, ha a miniszter úr ezen az egyeztetésen azt jelezte, hogy ő itt ezen az eseményen a pártok delegáltjaival és a jelen lévő delegációvezetőkkel folytatja az egyeztetést. Ezt egyébként a jelenlévők elfogadták, még ha nehezményezték is, hogy nem bárki parttalanul hozzászólhat. Ekkor született az a javaslat, hogy a szakértőket behívjuk egy másik alkalommal; erre került sor az önök által ismertetett módon de nem olyan módon és álláspontom szerint nem olyan tartalommal, de ezt tudjuk tisztázni. A pedagógushiány több hozzászólásban is elhangzott. Azt gondolom, ha a nyugati világban megnézzük, mindenhol egyre növekvő mértékű a pedagógushiány, ami messze nem magyarázható egyébként csak foglalkoztatási körülményekkel, csak bérekkel. Minden olyan országban is, ahol egyébként az önök által emlegetett statisztikák fölötti vagy abban kedvezőbb képet mutat, mondjuk, a pedagógusok bérezése, érdekes módon ott is egyre kevésbé vonzó ez a pálya. Erre van számos magyarázat, nem ebben a néhány perces időkeretben szeretném ezt megfejteni. De azt elmondtam az általános vitában is, hogy az elmúlt 12 esztendőben 3 százalékkal csökkent Magyarországon a pedagóguslétszám és 13 százalékkal csökkent a tanulólétszám. Ez árnyalja a képet. A 16 ezer pedagógus hiányzása egy virtuális számításból fakad. Én megkérdeztem a szakszervezeteket, elmondták, hogy ők hogyan kalkulálták ki ezt a számot, de ez nem egy valós helyzet. A 72 órásra tervezett vitában valóban Takács Péter államtitkár úr mondta a zárszót, igazi helytállásról, felkészültségről tett tanúbizonyságot; ezúton is köszönöm neki. Nem sejtettük, hogy csak 18 órás lesz a vita. Én nagy örömmel itt lettem volna a végén. Úgy tudtuk, azt hallottuk kint az utcán, hogy 72 órás vitára kell készülni; kérem, hogy ezt nézzék el nekem, nekünk. A párbeszédről, egyeztetésről, partnerségről el tudom azt mondani, hogy soha nem egyeztettünk még ennyit egy törvényjavaslat kapcsán sem. Azt azért szeretném tisztába tenni, hogy nem azt jelenti az egyeztetés, hogy megérkeznek a tisztelt szakszervezetek képviselői, elmondják, hogy hogyan legyen, majd utána a kormányzat ezt sietve végrehajtja mert néha ez a benyomásom. Ezeken az egyeztetéseken ők is tettek javaslatokat, mi is tettünk javaslatokat. Van olyan anyag egyébként most nem belemenve a részletekbe , aminek én nagyon örültem volna, ha megteszik márciusban, és akár még be is tudtuk volna építeni. Ehhez képest az elmúlt napokban kaptam bérezésre vonatkozóan olyan javaslatot, ami akár még érdekes is lehetett volna, de akkor ezt egyébként nem tették meg. Ahogy elmondtam a felvezetőmben is, örültem volna, ha néhány ügyben konstruktívabb a hozzáállás. Az útiköltséget természetesen a munkáltató állja. Tehát ha a kollégát olyan helyre vezénylik, ami útiköltséget feltételez, akkor ezt ki kell fizetnie a munkáltatónak. A csepeli igazgatói pályázatok kapcsán: partikuláris kérdés, a törvényjavaslat érdemét nem érinti. 527 igazgatói pályázatot írtunk ki, ebből néhány tucat az, amire nem érkezik pályázat; hasonló nagyságrend az, amit a tárca nem dönt el, hanem új pályázatot kezdeményez, olyan értelemben, hogy nem neveztünk ki senki alkalmatlant, nem neveztünk ki oda nem való személyt; új pályázat kiírásáról született döntés néhány tucat esetben. Az 527 pályázati eljárásból én az elmúlt egy hétben néhány esetben találkoztam médiavisszhanggal. Bocsánat, hogy ezt mondom: 527 esethez képest, arányaiban tekintve én ezt nem tekintem valami hatalmas skandalumnak. A legtöbb esetben, azt hiszem, meg tudtuk találni a megfelelő pályázókat, és biztos vagyok benne, hogy valamennyien kiválóan el fogják látni a feladatukat. Ha valahol új pályázaton találunk jobb jelöltet vagy adott esetben újra pályáznak érintettek, akkor meg lehet vizsgálni, hogy az intézmény vezetésére felkérést kapnak-e. Hogy aze a szakmai autonómia, hogy adott munkahelyen a vezetőt a dolgozók megválaszthatják, én azt gondolom, a pedagógusok szakmai autonómiáját a jogszabályok rögzítik. A Nemzeti alaptanterv is megadja a tartalmi kérdésekben is a szabadság mértékét, amelyet a tartalmi szabályozók nagyjából 20 százalékos nagyságrendben rögzítenek. Lehet azt mondani, hogy ez kevés. Fontos erre felhívni a figyelmet: pont az a lényege a Nemzeti alaptantervnek, hogy megmondja, hogy mi az, ami a nemzet minden iskolájában, minden köznevelési intézményében a kötelező, általános tudástartalom. [[22.10]] Ehhez képest ha az eltérés mértékét 20 százalékban rögzítjük, akkor ez nem tekinthető kicsinek, és emellett azt gondolom, hogy a pedagógusnak módszertani-szakmai kérdésekben is nagy szabadsága van. Sokak szempontjából egyébként azt kell mondjam, én szoktam olyan kritikát is olvasni szülők részéről, hogy néha kicsit talán túl nagy is, hiszen miután becsukja az ajtót, utána a teremben az történik, amit a pedagógus jónak tart, és nem feltétlenül az, amit egyébként a tanügyi szabályozók rögzítenek. Én ezt nem látom olyan vészes problémának. Azt gondolom, hogy a pedagógusnak igenis tudnia kell, hogy mi az, ami jó az adott osztályban a gyerekeknek, mi az, ami ott az ő eredményességüket meg tudja alapozni. Én hiszek a kollégáimban, akik ezt a munkát jó minőségben ellátják, de azt állítani, hogy a szakmai autonómiáját tényleg erre kellene lecsupaszítanunk, hogy a vezetőválasztásban nekik kéne hogy a döntő szavuk legyen, ezzel nem értek egyet. Ma Magyarországon a pedagógusnak a munkája során, azt gondolom, jelentős mértékű szabadsága van mind tartalmi kérdésekben, mind pedig módszertani kérdésekben, ahol lényegében korlátlan szabadság áll rendelkezésre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a DK képviseletében Varju László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ezt az alkalmat is kihasználom arra, hogy miközben a kormány az önkormányzatokkal szemben igyekszik nagyon komoly lépéseket tenni és hátrányos helyzetbe hozni őket, eközben az önkormányzatok, a képviselő-testületek, egy-egy város vezetősége, vezetői mi mindent tesznek meg azért, hogy a lakóterületükön élő embereknek valamilyen módon mégiscsak tudjanak segíteni. És ebben az értelemben, azt gondolom, hogy természetesen mindenki a maga területét tartja és én így Újpestet tartom olyan különleges helynek különleges emberekkel, ami az otthonunk, és számunkra a világ közepe. Fontos számunkra a múlt ismerete, a jelen lehetőségei és a jövő tervezése egyaránt; új lehetőségek, új kihívások jelennek meg a lakosság életében. Mindenkinek fontos lett az, hogy zöldebb és élhetőbb legyen a környezet. Az önkormányzat egy jól felépített koncepció mentén a lakossággal együttműködve évek óta dolgozik azon, hogy a területünk mindezt elérje, tehát zöldebb, élhetőbb legyen ezen a területen. Bármilyen meglepő: „lila szívvel” teszünk azért, hogy zöldebb legyen a területünk. Történelmi pillanat Újpest életében az újpesti főtér parkkivitelezése: évtizedekre előre a jövőt is meghatározhatja a Szent István tér az új arculatával, ahogyan a 2010-ben megvalósult főterünket a főváros egyik legszebb főterévé tette, alakította; azóta is kulturális rendezvények sokaságának, eseményeknek ad helyet. A fejlődés folytatásaként tavasszal elindult egy hatalmas zöldberuházás. Remélem, hogy maga a főtérpark, amikor elkészül, mindenkinek a tetszését elnyeri. Biztos vagyok benne, hogy az új zöldpark harmonikusan fog együttlétezni, -élni a burkolt főtérrel, a piaccal, a zárt rendezvénytérrel, ami így együtt igazán unikálissá teszi városunk szívét, mert Újpesten vagyunk, ez a mi otthonunk. Kormányzati döntések miatt, mint ahogy említettem, szűkebb erőforrásokkal kell és lehet dolgozni a város vezetőinek, és közben a vágtató inflációval is meg kell küzdeni. Mégis úgy gondolom, hogy okos gazdálkodással, nagyon gondos gazdálkodással és odafigyeléssel a vezetők láthatóan elérik, hogy a terek megteremtése mellett rendezvényekre is legyen lehetőség; ezt tekinthetjük egyfajta érzelmi befektetésnek is, hogy a legtöbb rendezvényünk elsősorban a családoknak nyújtson programokat. És ha már az idei nyaralásunkat a pénzhiány akadályozza, egyre többen nincsenek olyan anyagi helyzetben, hogy a családi költségvetésbe beleférjen egy vakációzás, emiatt fontos lehet és fontos számunkra , hogy változatos kulturális és szabadidős programokat kínáljon maga a város, és ez a IV. kerületben történjen meg az idén nyáron is. Az elmúlt hétvége óta látogatható az aktív főtér, ahova a mozogni, sportolni szerető fiatalokat, felnőtteket, családokat várják. Elmaradhatatlan program lesz ebben az évben is a napközis tábor, a hátrányos helyzetű gyermekek táboroztatása. Egyre népszerűbb az újpesti városnapok, a BorVikend színvonalas koncertekkel, gasztronómiai különlegességekkel. Ez még előttünk van, erre a későbbiekben kerül sor. Nagy elhivatottsággal készülnek egy nem mindennapi kiállítás megnyitására például ezen a héten. Emlékezetes volt a tavalyi újpesti kiállítás, amely a pápai zsidó családoknak, elfeledett szomszédoknak állított méltó emléket. Egy ilyen kiállítás kétségkívül bárhol megállja a helyét. A kiállítás címe ezúttal „Elfeledett újpestiek”, amely utal azokra a zsidó családokra, amelyek Újpesten éltek, újpesti szomszédaink voltak vagy lehettek volna, és akiket Újpestről hurcoltak el. Azt gondolom, hogy az elmúlt esztendőben az újpesti szervezők igencsak kivették részüket a hazai kulturális életből, hiszen tavaly az életre keltett rendezvények egytől egyig nagy sikert arattak. Itt azonban az idén sem állunk meg; ebben a város vezetői folytatják a munkát, és 2023-ban szintén különleges programokkal készülünk. Látogassanak el hozzánk minél többen, várjuk önöket, és dolgozzunk azon, hogy az újpestiek jobban érezzék magukat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Barkóczi Balázs képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár a 2011. évi CXCVI., a nemzeti vagyonról szóló törvény szerint a nemzeti vagyonnal átlátható és felelős módon kell gazdálkodni, hiszen az mindenkor a közérdek és a közösségi szükségletek céljára hasznosítandó, mindannyian tudjuk, hogy az Orbán-féle Fidesz-valóságban ez messze nincs így. Az elmúlt 13 évben kialakult, eufemisztikusan csak nemzeti tőkés osztálynak nevezett NER-elit számára a nemzeti vagyon nemegyszer vesztette már el közvagyon jellegét, hogy abból a haverok, az üzlettársak, a párt által kitartott holdudvar és a legszűkebb család gazdagodjon. Mészáros, Tiborcz, Garancsi, a gyerekkori jóbarát miniszterelnökké válásával rohamtempóban gazdagodó gázszerelő, a hirtelen minden egyes állami közbeszerzésre éppen a legjobb ajánlatot tevő családtag, a több évtizede a közös fociszenvedélyben osztozó, majd a Fidesz-kormány alatt üstökösszerűen feltörő oligarcha csak néhány példa a magyar közéletet polipként körbeölelő fideszes mutyikra és gazdasági összefonódásokra, a közpénzzel és közvagyonnal való felelőtlen gazdálkodásra. Pedig ha mindannyiunk közös pénzét nem fosztogatásra és a haveroknak való osztogatásra használják, akkor országosan is, helyben is olyan dolgok születhetnek, amelyek valóban az ott lakók érdekeit szolgálják, és hozzájárulnak lakóhelyünk szebbé, élhetőbbé tételéhez, szépüléséhez és fejlődéséhez. Jó példa erre a XV. kerület, ahol a felelős önkormányzati gazdálkodásnak hála Rákospalota, Pestújhely és Újpalota az elmúlt években nem csupán élhető maradt, de élhetőbb is lett. Pár hete itt a Parlament falai között számoltam be a legfontosabb fejlesztésekről; mai hozzászólásomban pedig szeretnék kitérni a helyi szociális szolgáltatások, az egészségügy és a közbiztonság kérdéseire. A kerületi támogatások kiterjedt rendszerének köszönhetően az elmúlt mintegy négy évben 5500 fő kapott gyógyszer-, 2200 fő pedig lakhatási támogatást a XV. kerületben. A baloldali többségű önkormányzat 868 családnak és közel ezer gyermeknek segített iskolakezdési támogatással, ezenfelül pedig több mint ezer család és 2 ezer gyermek részesült gyermekvédelmi támogatásokban. 925 diáknak tudtunk adni tanulmányi ösztöndíjat majd’ 57 millió forint értékben; a pandémia alatt pedig 50 ezer forinttal támogattuk a kórházból hazaküldött súlyos beteget ápoló családokat és a munkájukat vesztett embereket, valamint kiterjesztettük a szociális étkeztetést; önkénteseink pedig a kerületi idős embereknek segítettek a bevásárlásban és az ügyintézésben. Ugyancsak a világjárvány alatt 28 millió forinttal járultunk hozzá a Covid elleni védekezéshez, amiből több mint 100 ezer maszkot és védőruhát tudtunk vásárolni, míg összesen csaknem 4 milliárd forintot különítettünk el az újjáépítés költségeire, valamint arra, hogy az itt lakókat megóvjuk a pandémiától. Az önkormányzat által önerőből vásárolt CT-géppel rövidültek a kerületi várólisták, a Rákos úti szakrendelőben pedig nemcsak a gasztroenterológia újult meg, de üres traumatológus, gégész és pszichiáter szakorvos álláshelyeket is sikerült betölteni. [[22.20]] Mindezek mellett orvosi segélyhelyet alakítottunk ki a Bezsilla Nándor utcában, új háziorvosi rendelőt adtunk át a Hubay téren, két kerületi háziorvosi praxist töltöttünk be, és Újpalota egy nonstop gyógyszertárral is gazdagodott. És hogy mi történt a kerületben a közbiztonság területén? Röviden: Rákospalotán, Pestújhelyen és Újpalotán jobb lett a közbiztonság, rendezettebb kerületet teremtettünk, ahol minden egyes lakos bátran léphet ki az utcára, és nyugodtabban élheti a mindennapjait. Csak néhány adat: folyamatos a térfigyelő rendszer bővülése és korszerűsítése, összesen 97 darab térfigyelő kamera működik a kerületben. A közterület-felügyelet és a rendőrség sikeres együttműködésének köszönhetően a nap 24 órájában egy rendőr is részt vesz a közterületeink folyamatos megfigyelésében. Parkőrszolgálatot indítottunk a közterület-felügyelet keretein belül. Parkőreink eddig több mint 19 300 munkaórát teljesítettek négy közparkban összesen. Bővült a közterület-felügyelet gépparkja is: járőreink ma már négy autóval biztosítják a megfelelő jelenlétet a kerületben. A mezőőri szolgálat önálló mezőőrségként való működtetésével pedig négy mezőőr teljesít szolgálatot az év minden egyes napján a kerület mezőin és termőföldjein. Nem feledkeztünk meg természetesen a kerület rendőreiről, tűzoltóiról és polgárőreiről sem. Több tíz millió forinttal támogattuk a szervezetek működését. Kiválóan teljesítő rendőreink és tűzoltóink munkáját pedig több mint 6 millió forint jutalommal ismertük el. Van mire tehát büszkének lennünk. A munkát pedig folytatjuk a XV. kerületért. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Hegedüs Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Itt az ideje, hogy a magyar sokak ne csak akkor halljanak az uniós pénzekről, amikor este megnézik a híradót, hogy melyik kormánypárti politikus mennyit lopott, és hány milliárddal dagadt a fideszes sógor-koma hálózat számlája, hanem érezzék a saját bőrükön, a lakhatásukon, a körülményeiken, hogy az Európai Unió nekik, teljes jogú európai polgároknak segít. Ez Miskolcnak különösen fontos. Akkor fogják csak igazán ezt érezni, ha a felújított, korszerűsített panel- és társasházakban sokkal kevesebbe kerül majd a fűtés és a hűtés, nem mellesleg mindez környezetbarát módon valósul majd meg. Tudomásul kell venni, hogy rengetegen nem engedhetik meg maguknak, hogy több százezer forint önerőt mutassanak fel. Amíg panelprogram pluszt készített a Demokratikus Koalíció szociáldemokrata árnyékkormánya, addig az Orbán-kormány Brüsszelbe menekíti az igazságügyi miniszterét, megszorításokkal sújtja a fiatal családokat, eltörlik a lakásvásárlásra használható CSOK-ot és a babaváró hitelt, és tombol változatlanul az orbáni infláció. Az árnyékkormány ezzel szemben lépett, méghozzá pozitívan lépett. Másfél millió panel-, társasházi lakás és családi ház felújítása, szigetelése és korszerűsítése történne meg európai uniós forrásból, önrész fizetése nélkül. Jelentősen apadnának a háztartások rezsiszámlái. Egy ilyen beruházás a magyar építőiparnak és a beszállítóinak is évekre munkát adna. Különösen mérvadó most ez, hiszen az építőipar az első vesztese az elhibázott orbáni gazdaságpolitikának. Miskolc lakásállománya kiemelten fontos, és kiemelten érintett, mert a lakott lakások száma több mint 69 ezer, ebből hagyományos építésű 48 százalék, iparosított technológiával vagyis panel 52 százaléka épült. A városban 17 lakótelep van. 2011-ig Miskolcon több mint 14 ezer lakást újítottak fel, 10-50 százalékkal csökkent ezeknek a távhődíja, vagyis komfortosabbá, élhetőbbé váltak ezek a lakások, ezek az otthonok. A kormány nem nyúlt még hozzá ugyan a távhődíjhoz, de jövőre már tervezi azt, hiszen a távhőkassza üzemeltetése ezermilliárdos költség. Tehát azok a családok lesznek veszélyben, amelyek felújítatlan, egyedi mérés nélküli lakásokban élnek. Ez a miskolci panelállomány kétharmadát jelenti. A Fidesz mit tett 2011 óta azért, hogy a miskolci emberek életkörülményei javuljanak és a lakótelepen élők gondjai enyhüljenek, hogy a borzalmas állapotok megszűnjenek? A válasz kiábrándító. Amíg asztmás gyermekek penészes lakásban alszanak, addig a kormány tagjai főúri birtokokon, kastélyokban, luxusházakban tengetik gondtalan életüket, nem törődve a valódi feladatukkal, a magyar lakosság képviseletével. Volt olyan lakó, aki arról számolt be, hogy a csillárjáról már ötödik hete folyik a víz. Van olyan panel, ahol a felső szinteken élők rettegnek az esőtől, ugyanis 6-8 lakás beázik. A lakótelepeken sok kispénzű ember, nyugdíjas vagy éppen fiatal család él. Nekik az állam segítsége nélkül reményük sem lehet arra, hogy a hetvenes évek elején épült elavult lakásukat korszerűsítsék. Az Orbán-kormány ellehetetlenítette a panelprogramot, mert olyan feltételekkel hirdetett pályázatokat, amelyeknek az önrésze kifizethetetlen volt. A miskolci fideszes városvezetés ehhez asszisztált, és kudarcberuházásokat támogatott helyette, mint például a diósgyőri vár rekonstrukcióját, amit torzónak emlegetnek, aminek a befejezése jelenleg is kétséges, és a rosszul megépített, energiafaló, nyereséget nem hozó Ellipsum Élményfürdőt. Közben Miskolc lakásállománya rohamosan pusztul. Elég csak végigsétálni a városon, jól látható, mennyi az energetikai felújításra szoruló épület. Az idő sürget, mert a legfiatalabb panellakások is 40 évesek már, tehát ezen a területen Miskolc a 24. órában van. Egyetlen reménye maradt a városnak, a DK panelprogramja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Varga Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Államosítás, pártállam, ordító propaganda. Ugye, ismerősek ezek a szavak? Persze, hogy ismerősek, hiszen országunk modern kori történelmében mind egyszer már átéltük ezeket. És hát, láttuk azt is, hogy mi ennek a vége: az esetek döntő többségében a teljes csőd. Elnyomó rendszerek ostorként használják a pártállamot, és ostorként használják az államosítást is. Persze aztán az államosított vagyont rendszeresen széthordták, a maradékot pedig tönkretették. És ma ismét ez a régi, karcos lemez forog: újra diktatúra van, és milyen meglepő, újra államosítanak. A végeredmény sem lesz, és nem is lehet más, mint ami eddig volt. Talán annyiban mégiscsak más, hogy az államosítás itt most nem a végcél, hanem egy köztes állomás, az első lépés ahhoz, hogy az Orbán család, a kormányt reptető, jachtoztató haverok, a Mészáros-féle hasznos kis perselykék az oligarchák kezére játsszák mindezt a vagyont. És hát, mondjuk már ki bátran: amihez hozzányúl Orbán beteg rendszere, azt vagy ellopja, vagy tönkreteszi! Számtalan ilyen példát láttunk már az elmúlt 13 évben, és nincs ez másként most sem. Nem változott semmi. Sajnos, most pont a védőnői szolgálat az, ami terítéken van, és amit most éppen bedarált a rendszer; azt a szolgálatot, ami hungarikum, az egész világon egyedülálló volt, és több mint száz évig tökéletesen működött, és amit még az elmúlt évtized orbáni diktatúrája sem tudott tönkretenni, ahol az önkormányzatok és a szolgálat között kialakult viszony már rég több volt, mint munkakapcsolat, és sok esetben a védőnők voltak azok, akik az utolsó és egyetlen kapcsolatot jelentették a nyomorgó és ellátatlan, egészségügyileg ellátatlan családok és az amúgy haldokló és szétvert egészségügy között. Persze egyértelmű, hogy voltak itt hibák. Tudjuk azt, hogy voltak ellátatlan vagy nehezen ellátható védőnői körzetek, hogy számtalan státusz betöltetlen volt. Tisztában volt ezzel mindenki. A kormány azonban nem a védőnői státuszok betöltését igyekezett felgyorsítani vagy egyszerűen kedvezővé tenni, hanem a már ismert bürokratikus és hozzá kell hogy tegyem teljesen nonszensz, alkalmatlan és őrült módon a parancsuralmi eszközeivel a karhatalmista belügyminiszter kezére adva a védőnői szolgálatot, mint valami katonai egységet fogja ezt tovább működtetni, illetve már működteti is tovább július 1-jétől. És elkezdődött az, amitől rettegtünk: elkezdték a védőnőket átvezényelni a jól működő körzetekből a kevésbé ellátott területekre. Itt tartunk most: július 1-jén rátette szőrös mancsát a pártállam a védőnői szolgálatra, mindezt úgy, hogy megközelítőleg száz, általam ismert önkormányzat tiltakozott, köztük fideszesek, függetlenek és nyilván ellenzékiek is azért, hogy ez ne történjen meg, és hoztak határozatot arról, hogy nem kívánják átadni az általuk menedzselt és amúgy eddig tökéletesen működő védőnői szolgálatukat. [[22.30]] De ugyanúgy a tiltakozásukat fejezték ki tudjuk ezt nagyon jól, hisz a Házban is számtalanszor elhangzott például az ismert szakmai és érdekvédő védőnői szervezetek is. És alig telt el két-három nap a kényszerállamosítás óta, de az eddig jól működő védőnői rendszerben három nap alatt máris zavarok keletkeztek. Felmondott ugyanis jelen tudásunk szerint az amúgy is kevés védőnők közül 24, 21 pedig úgy döntött, hogy nem felmond, hanem elmegy nyugdíjba. Információim szerint mit tudtak amúgy csinálni? megtörtént az, amitől féltünk, néhány órában, más településekről átvezényelve helyettesítik már az itt megüresedett státuszokat, aminek az eredménye teljesen egyértelmű, hiszen rosszabb lett már itt is a védőnői ellátás, és nyilvánvalóan rosszabb ott is, ahonnan átvezénylik a védőnőket. A kényszerállamosítás megtörtént, a kérdőjelek pedig egyre csak nőnek. Például miként fog a szolgálati ingatlanok karbantartása ezután zajlani? Adott esetben az ingó eszközöknek hogy fog történni a pótlása? Hiszen az önkormányzatoknak ezek után például nincs jogi lehetősége arra, hogy olyan intézmény esetében előlegezzenek meg pénzkifizetéseket, amely intézményeknek a fenntartása már nem az ő feladatuk jogilag. El kell hogy mondjuk, és nyilván, ha a szívükre teszik a kezüket a kormánypárti képviselők, önök is beismerik, hogy sikerült ismét Orbán kleptokráciájának szétverni egy eddig jól működő rendszert. Ezzel a lépéssel pedig a rövidesen kormányra kerülő Dobrev Klára vezette demokratikus kormányzat feladatai nőnek majd meg. Újra kell szervezni, vissza kell adni az önkormányzatiság rangját, és a romokból újra kell szervezni immár nemcsak az egészségügyet, nemcsak az oktatást, de a védőnői szolgálatot is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Ráczné Földi Judit képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan már megszoktuk, hatalmas csinnadrattával jelentette be Orbán Viktor és Cser-Palkovics András 2015-ben, micsoda nagy fejlesztések történnek a következő években Székesfehérváron a „Modern városok” program keretében. A helyi sajtó címlapja egyenesen így szólt: „Orbán Viktor Székesfehérváron 20 milliárdnyi ígéret”. Ugye, ismerik azt a mondást, hogy senki nem olyan szegény, hogy ne tudna ígérni. A föld alá viszik az autókat a Zichy ligetnél, multifunkcionális csarnok épül, fejlesztik a kórházat, kisgépes reptér lesz Börgöndből, mondhatnánk azt is, kolbászból lesz a kerítés. Nyolc év elteltével, 2023 márciusában Lázár János már arról számolt be, hogy leállítják a programot. Most bezzeg nem volt élő közvetítés, nem voltak polgármesteri sajtótájékoztatók, szépen csendben egy programnak vége lett. Nagyot változtak az idők. A program lezárásáról már nem a kormányfő, hanem Lázár János tárgyal, és nem a kormány képviselője utazik el a polgármesterekhez, hanem nekik kell felmenni a miniszterhez. Székesfehérváron, hasonlóan több más településhez, az ígért nagy fejlesztések több mint egyharmada már biztosan nem fog megvalósulni, a mostani állapot szerint 13 százaléka készült el. Az életminőség javítása céljából a Zichy ligetnél a föld alá vitték volna az autóforgalmat. Az egyébként a valóságtól teljesen elrugaszkodott elképzelés a tervezés szakaszáig sem jutott el; ez ebben az esetben talán még nagy szerencse is. Mint ahogyan a patinás Fekete Sas Szálló rekonstrukciója is elmarad. Helyette a város polgármestere 2022 júniusában a székesfehérváriaktól várt ötleteket arra, mi legyen a sorsa az épületnek. Lassan harminc éve, hogy a fehérvári Pilvaxként is számontartott Fekete Sas Szálló üresen áll. Felújítása növelte volna a város turisztikai vonzerejét; ez sem számított. A középiskolai campus létrehozása sem történik meg. Eredetileg a sportokat és művészeteket középpontba állító, 2500 diákot befogadni képes középiskolai campus létesült volna Székesfehérváron 2017. évi árakon 16 milliárd forintból, 2020. évi befejezéssel. A projekt még el sem kezdődött, a költségek így is már 30-32 milliárd forintra nőttek; ugyan ebben nagy szerepe van a NER-cégek túlárazásának is. A kormányzat ezért aztán az eredeti támogatási összeget meghagyva, végül iskolafelújítási programot hagyott jóvá. A különbség elég jól érzékelhető. A beígért lakásépítési programot el sem indították, amelynek célja a város versenyképességének növelése, a munkaerő megtartása volt; ebből sem lett semmi. A börgöndi légikikötő fejlesztésének tervezése a 2021. évben kezdődött el, vagyis hat évig semmi sem történt. A város közgyűlése 2023. májusi ülésén döntött a repülőtér fejlesztéséhez szükséges tervező kiválasztására vonatkozó közbeszerzési eljárás ismételt megindításáról. Hogy mikor lesz ebből működő légikikötő? Nem tudni a választ. Nem meglepetés azonban, hogy a multifunkcionális sportcsarnok megépítése megtörténik. A beruházáshoz a kormány nettó 35 milliárd forintos támogatást biztosít. A létesítményt Orbán Viktor jóbarátjának, Garancsi Istvánnak a cége építi, így a NER is jól jár. A beruházás tervezésekor 7 milliárdos végösszegről beszéltek, ez lassan eléri az 50 milliárdot. Vajon ki fogja ezt üzemeltetni és fenntartani? Székesfehérvár útjai egyre nehezebben járhatók, különösen a csúcsidőkben mindennaposak a dugók. 2014 óta ígérik a székesfehérváriaknak, hogy az úgynevezett Auchan-körforgalom bővítése megtörténik. Most már azonban egyértelmű, hogy minden ígéret csak ámítás volt. A Lázár János tárcája által közzétett listán ez a beruházás már nem szerepel, a tárca ezt felfüggesztette. A város többi fontos közlekedési útjának bővítése pedig még csak szóba sem került. Az M0-s tehermentesítését célzó M81-es út építésének határideje 2032. augusztus 31e, vagyis beláthatatlanul messze van. A DK szerint nem stadionokat, multifunkcionális csarnokokat kell építeni, hanem az emberek mindennapjait könnyebbé tevő fejlesztéseket kellene végrehajtani. Csökkenteni kell a dugókat, a felesleges várakozásokat, a környezeti károkat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Momentum képviseletében Szabó Szabolcs képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nincs egy hete, egészen pontosan hat napja, hogy megjelent a hírekben, miszerint a kormány előrehaladott tárgyalásokat folytat egy Soroksárra tervezett vegyiáru-lerakatról. Ezt a tárgyalást kínai regionális kormányzati képviselőkkel, magáncégekkel folytatták. És a félreértések elkerülése végett azt érdemes megjegyezni, hogy ezt olyan oknyomozó újságírók írták le, akik nem szoktak tévedni, amit eddig leírtak, az mindig igaznak bizonyult, ezért a fake newsozást szerintem hagyjuk is. Egy biztos, Soroksáron is, a környező kerületekben is, sőt egész Budapesten is elég nagy lett a felháborodás az elmúlt napokban. Az általunk indított petíciót néhány nap alatt több ezren aláírták. Tehát teljesen világos, hogy a soroksáriak és a budapestiek ilyet, köszönik szépen, de nem kérnek. Csak hogy a nagyságrendet lehessen érzékelni, a kiszivárgott hírek szerint nemcsak az épülő magyar akkugyárak anyagellátását akarják innen megoldani, nemcsak az európai akkugyárak nyersanyag-utánpótlását, -ellátását akarják innen megoldani, hanem egyéb más vegyi árukat is át akarnak szállítani Magyarországon keresztül. Ez 24 ezer vasúti szerelvény, kétmillió konténer, mindezt lakóövezet közvetlen közelében. Mi történt azóta, mit lehet tenni, és mit várunk el soroksáriként? Én mint a soroksáriak képviselője, mit tudok közvetíteni önök felé, mit várunk el a kormánytól? Egyrészt, ami történt, az szerintem előremutató olyan szempontból, hogy a Fővárosi Közgyűlés nagyon gyorsan reagált. Már másnap, a szerencsés módon pont akkor sorra kerülő közgyűlésen olyan döntést hoztak, miszerint azonnali hatállyal elindítják a fejlesztés által potenciálisan érintett terület átsorolását véderdővé, ezzel területrendezésileg próbálják ellehetetleníteni ezt a méreglerakatot. [[22.40]] Másrészt kötöttek egy megállapodást ezzel a döntéssel a kerületi önkormányzattal, miszerint a kerületi építési szabályzat átalakítása is megindul. A héten össze is ül a soroksári önkormányzat. Nagyon remélem, hogy ezt a döntést továbbvezetik, sőt abban is reménykedem, hogy saját hatáskörben népszavazást is ki fognak írni, amit a mi képviselőink kezdeményezni is fognak. Persze nincsenek illúzióim, hiszen a kormány kiemelten közérdekűvé tudja minősíteni az ilyen beruházásokat, a rendezési eszközöket negligálni tudja. De ettől függetlenül azt gondolom, hogy világos jelzést kapott a kormány és a Fidesz is, a felháborodás egyértelmű, világos mindenki számára, hogy a soroksáriak és a budapestiek nem kérnek ilyen beruházásokat, ezért nagyon nem szeretnék, hogy a kormány trükközni kezdjen, hazudozzon, füstös szobákban tárgyaljon tovább, mert ez szokott történni. Ezeket az akkugyárakat nem úgy szokták bejelenteni, hogy megjelenik egy beruházó és elkezdenek tárgyalni a nyilvánosság előtt, hanem mindig utólag tudjuk meg, hogy hopp, be lett jelentve, hogy új akkugyár épül. Minden valószínűség szerint ez a folyamat történik Soroksáron a vegyianyagáru-raktár és depónia esetében is. Ennek okán én is csak úgy tudok fogalmazni, ahogy a kormány szokott: nem kérek, hanem kijelentek és felszólítok. Teljesen világos, hogy mi, soroksáriak nem kérünk ebből a beruházásból, ezért arra szólítom fel a kormányt, hogy eszükbe se jusson azt idetelepíteni, Soroksáron a lakóövezet közvetlen közelében nincs szükség ilyen lerakatra. Köszönjük szépen, vigyék máshová! [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm az Országgyűlés Hivatala munkatársainak a munkáját. Az ülésnapot bezárom. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja munkáját. Szép jó éjszakát kívánok mindenkinek!