[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik követik mai munkánkat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 19. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek a segítségemre. Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a napot szokásunknak megfelelően , és napirend előtti felszólalásra jelentkezett az MSZP képviselőcsoportjából Vajda Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ha megengedik, kitekintek a 2022. évre, sőt a ’23. évre is, sőt az egész évtizedre. Volt egy kedvezőtlen fejlemény, ez pedig az, hogy 2021-ben a költségvetés GDP-arányosan 6,6 százalékos hiányt halmozott fel, szemben a lengyel költségvetéssel, amely 1,9 százalékos hiánnyal zárta a ’21. évet. 2021-ben elszállt tehát a költségvetés hiánya. Ez gazdaságtörténeti tükörbe nézve gazdaságpolitikai műhiba volt. Az infláció beindulásakor a jegybank a fékre lépett, a kormány pedig a gázra. Ebből ’22-ben már 14,5 százalékos éves átlagos infláció lesz, a legutóbbi adat, ugye, 21,1. Valószínűleg ez még feljebb is megy, és csak a jövő év első felében fog nagyon lassan lefelé indulni az infláció, de így is ’23-ban 15 százalékos, igen, 15 százalékos infláció várható az alapforgatókönyv szerint, ez a béke forgatókönyve; ha nem ez a forgatókönyv lesz, akkor 18 százalékos lesz az infláció, ami az egész Európai Unió legmagasabb inflációja. Ennek okait ismerjük. Az egyik ok az, hogy ’21-ben a magyar állam inflációs politikát meghatározó két intézménye, a kormány és a jegybank különböző utakra tért rá, megbomlott a kormány és a jegybank korábbi gazdaságpolitikai összhangja. Meg kell önöknek egyenesen mondani, ha továbbra is úgy teszünk, mintha nem lennének nagyon kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok Magyarországon, akkor a 2020-as éveket el fogjuk veszíteni. Magyarország a világ pénzügyileg 4-5. legsérülékenyebb országa, ide visszakerülni, ebbe a csoportba, kár volt. Ebben nagyon sok hibás döntés van. Ebben van az a döntés, hogy 2010-ben a kormány nem hozott meg egy fontos döntést: nem indított el egy 2 ezer megawattnyi megújuló energiát szorgalmazó programot. Emiatt a robbanó energiaárak a 2020-as években Magyarországra egy az egyben begyűrűztek. Nem volt igaza annak, aki azt mondta, hogy lokális kivételek leszünk, hacsak abban az értelemben nem, hogy néhány makrogazdasági adatunk a pénzügyi rendszert nézve ma a legsérülékenyebb országok közé sorol bennünket. Ilyen a folyó fizetési mérleg hiánya, ilyen a magas deficit, ami 8 százalék körüli hiányt mutat majd. Ilyen a költségvetés magas deficitje, ami még egyszer súlyos gazdaságpolitikai műhiba volt. És van még egy olyan terület, amelyet ki kell emelnem az infláció forrásai közül, ez pedig az élelmiszeripar: ma Magyarország az EU-ban hátulról a második legalacsonyabb termelékenységgel működik, csak Bulgária van mögöttünk az élelmiszeripar területén. Azt is tudjuk, hogy minél alacsonyabb a termelékenység, annál magasabb annak a területnek az inflációja, hiszen ha nincs elég kínálat, akkor a kereslet felhajtja az árakat. Van azonban még egy dolog, amit meg kell említenem: helytelen a magyar kormány válságkezelési stratégiája, helytelen, mert halat próbál adni háló helyett. Ha ugyanis egy terméknél árstopot alkalmazok, és lehetőség van a többi terméknél áthárítani a kieső profitot, akkor ezt megteszik. Nagyjából 2,5-3 százalékos mérséklést vár a kormány az infláció terén ezektől az intézkedésektől, ehelyett 3-4 százalékos inflációs többletet okoz. Ezek öngólként növelik tehát az áremelkedés mértékét. Tehát végezetül: ahogy ma állnak a dolgok, három kérdést kell feltennünk magunknak. Egy: milyen a magyar gazdaság állapota? Kettő: mi vezetett oda, ahova kerültünk? És három: vane kiút? A válaszok, hogy a világ pénzügyileg legsérülékenyebb öt országa között tartanak minket számon, ez folyamatos árfolyamháborút jelent, folyamatosan felveti a folyófizetésimérleg-válság lehetőségét, folyamatos nyomást jelent minden egyéb területre, mint az államadósság-finanszírozás. Az Európai Unió második legnagyobb ikerdeficitjével rendelkezünk, Románia előz meg bennünket, ami nem egy nagyon nagy, komoly öröm. A 6,8 százalék körüli költségvetési deficit és a 8 százalék körüli folyó fizetési mérleg sajnos éppen az a szint, amelyet elítéltek, amikor a Fidesz ellenzékben volt. Ez fenntarthatatlan! Miért alakult ki ez a helyzet? Mert 2010-től nem hozták meg a jó döntéseket, majd az energiaválság szakaszában rossz döntéseket hoztak, elengedték a költségvetést, a lengyelekkel szemben, ahol a hiány 1,9 százalék volt csupán. Szembe kell nézni azzal, hogy a magyar gazdaság válságközeli helyzetben van. Szembe kell nézni azzal, hogy a pénzügyi, makrogazdasági mutatók az EU-ban az 1-2. legrosszabbak közé tartoznak, jövőre már biztosan a legrosszabbak lesznek. Szembe kell nézni azzal, hogy ha Magyarország folytatja ezt a gazdaságpolitikát, akkor stagfláció lesz. Idén még lehet ezen változtatni, jövőre már nem. [[Az elnök csenget.]] Amiket önök hallottak az előbb, azok Matolcsy György, az önök által kinevezett jegybankelnök szó szerinti szavai, tegnap a Gazdasági Bizottság ülésén szó szerint ezeket mondta, szó szerinti idézeteket hallottak tőle, úgyhogy most önöknek itt a lehetősége öt percben az önök által kinevezett Matolcsy György szavaira…
Képviselő úr…
…szó szerint válaszolni. Köszönöm. [[Taps a Momentum és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha érdekesen akarnám kezdeni, akkor azt mondanám, hogy az ellenzék arra sem képes, hogy a kormány gazdaságpolitikáját megbírálja, még ehhez is a Magyar Nemzeti Bankra van neki szüksége. [[Rétvári Bence: Így van! Vajda Zoltán közbeszól.]] Aztán az is nagyon érdekes, hogy nem is olyan régen még itt önök Matolcsy György jegybankelnököt mindenféle Fidesz-pártisággal, egyoldalú kormányzati támogatással, a kormányzati gazdaságpolitika megvédésével vádolták, most pedig, ugye, kiderül, hogy Matolcsy György mégis független jegybankelnök, a munkáját függetlenül végzi, és a munkájába az is beletartozik, hogy ha ő véleményt akar mondani mint jegybankelnök a gazdaságpolitikáról, akkor azt bármikor megteheti megtehette most is. Aztán az is nagyon érdekes az önök szempontjából, hogy nem is olyan régen a jegybankelnököt önök még élesen kritizálták, most pedig idézgetik, és mintegy ünneplik saját magukat, hogy Matolcsy György szavaival tudják végezni a munkájukat. [[8.10]] Hát, elgondolkodtató ez. Mindenesetre a kormány szempontjából sok tekintetben máshogy látjuk Matolcsy szavait. Természetesen vannak olyan megállapításai, amelyek igazak. Például igaz, hogy baj van. Baj van Magyarországon, baj van Európában, és baj van az egész világon. A világ gazdasága a recesszió irányába tart. Minden ország lépéskényszerbe került, így Magyarország is. Azonban ne feledjük el, hogy az elmúlt 12 évben két válságon vezette át a kormány ezt az országot, a gazdaságot, és mindkét válságon sikeresen. Az egyiket éppen az ön pártja okozta a 2008-2009-es években. Egyébként, ha már a jegyzőkönyvnél tartunk, akkor ugyanennek a jegyzőkönyvnek az eleje, ha olvasta volna, arról is szól, hogy az önök 2008-2009-es válságkezelése hogyan történt és mit okozott az országnak, hogy az önök válságkezelése után Matolcsy György szavaival hat év kellett, hogy a gazdaság teljesítményét vissza tudjuk állítani, míg a Covid idején a kormány a jegybankkal együtt mindezt egy év alatt tudta megtenni, ami Európában is kiemelkedő teljesítménynek bizonyult. Azt javaslom, hogy ezt a jegyzőkönyvet egy kicsit alaposabban olvassák el [[Vajda Zoltán: Szó szerint idéztem Matolcsy Györgyöt!]] , olvassák el az elejétől a végéig, mert nemcsak arról szól, hogy a kormány milyen intézkedéseket tett, hanem abban visszatekintések is vannak. Visszatérve a kormányzati gazdaságpolitikára: akárhogy is van, Magyarországon a harmadik negyedévben 4,1 százalékos volt a gazdasági növekedés, míg az Európai Unió átlaga 2,4 százalék. Magyarországon 2010-hez képest 1 millióval többen dolgoznak, mintegy 4,7 millió ember dolgozik, és a munkanélküliség 4 százalék alatt van, ami tartósan az Európai Unió élvonalához tartozik. [[Vajda Zoltán: A gazdaság mégis bajban van!]] Azt gondolom, hogy a magyar költségvetés válságálló, a magyar gazdaság válságálló, és ezt a kormány a döntéseivel igazolni tudja. Tisztelt Képviselőtársam! Azt javaslom önnek, hogy a jegyzőkönyv tanulmányozása után gondolja át a szavait, és meg fogja látni, hogy a magyar kormány meg tudja védeni az országot a bajoktól. [[Taps a kormánypártok soraiban. Vajda Zoltán: Matolcsy György szavai nem ezt tükrözik!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Kanász-Nagy Máté képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Hát, Matolcsy György valóban arról beszélt, hogy válságban van Magyarország, és a magyar kormánynak nagyon komoly a felelőssége abban, hogy ebbe a válságba bejutottunk, és nagyon komoly a felelőssége abban, hogy félrekezeli ezt a válságot. Én ennek a válságnak egy másik aspektusáról beszélnék, az energiaválságról, illetve az energiaválság nyomában kibontakozó energiaszegénységről, ami egyre súlyosbodó problémát jelent. Tudjuk azt, hogy az a háztartás, család él energiaszegénységben, amely nem tudja megfelelő hőmérsékletűre kifűteni a lakását pláne a téli időszakban , vagy akinek a rezsiszámlák viselése, kifizetése aránytalanul nagy terhet jelent. Hát, kérem szépen, a magyar lakosság 21 százaléka él energiaszegénységben, ami 800 ezer háztartást, 800 ezer családot jelent. Az Európai Unión belül az egyik legrosszabb ez az adat. Egy átlagos magyar család is a havi teljes bevételének akár a 20 százalékát is a rezsiszámlák fizetésére költi, az energiaköltségek megfizetésére költi. Ez egy nagyon jelentős hányad európai uniós viszonylatban is, tehát az átlag szintjén is. Az energiaszegénység természetesen nagyban átfed a lakáshelyzettel, a lakásszegénységgel, a jövedelmi szegénységgel és más szegénységi mutatókkal, hiszen akinek alacsony a jövedelme, nincs vagyona, jellemzően az él olyan háztartásban, lakásban, ami rossz minőségű, amit nagyon nehéz kifűteni, és ennek a családnak a különböző eszközei, elektromos eszközei elavultak, egyáltalán nem energiatakarékosak. Ezek az adatok, tehát hogy közel 800 ezer család él energiaszegénységben, egyébként többéves adatok. Ez a 2010-es években volt így, most várjuk a friss adatokat. Nyilvánvalóan romlott ez a szám, de 800 ezer családról beszélünk akkor, amikor a 2010-es években még dübörgött a rezsicsökkentés. Máris látom, ahogy megkapom a kormányzati választ: de hát volt a rezsicsökkentés, és az mennyit segített a családoknak. Annyit segített, hogy 800 ezer család energiaszegénységben, lakásszegénységben él. És ha lehet bírálni a rezsicsökkentést, akkor azt mindenképpen meg is kell tenni abból az oldalból, hogy önök egy perverz újraelosztást valósítottak meg. Ez azt jelenti, hogy tíz-, száz- és ezermilliárd forintokat költöttek a rezsicsökkentésre, csakhogy aki például a budai luxusvilláját fűtötte ki, a luxusterepjárójával beállt a fűtött garázsba vagy kifűti a jakuzzit, a medencét, az a jövedelméhez és a fogyasztásához képest arányában sokkal, de sokkal több rezsicsökkentésben részesül, míg az a család, aki szegénységben él egy kistelepülésen, s lehet, hogy a közszolgáltatásokhoz, a közműszolgáltatásokhoz nem is fér hozzá, nem részesül a rezsicsökkentésből. Vannak megoldások, amikkel lehetne enyhíteni az energiaszegénység problémáját és helyzetét, csakhogy ezeket a megoldásokat továbbra sem látjuk. Nyilvánvalóan a nulladik lépés lenne egy országos bérlakásprogram elindítása, az albérleti szabályozás vagy akár a szociális lakásügynökség országos koncepciója, de olyan, hogy kormányzati lakáspolitika, gyakorlatilag nem létezik. A bérlést, az alacsony jövedelműek lakáshoz jutását semmilyen formában nem segítik. A rezsicsökkentés, a csökkentett rezsicsökkentés mellett is ki kell emelni, hogy vannak nagyon-nagyon sérülékeny társadalmi csoportok, olyan szülők, akik a gyermeküket egyedül nevelik, olyan nagycsaládosok vagy nyugdíjasok, akiket kiemelten kellene támogatni a rezsicsökkentés csökkentése után is. Arról nem is beszélek a szociális törvény módosítása nyilván nem ebben a szellemben született, amiről az elmúlt hetekben itt vitatkoztunk , hogy vissza kéne vezetni a szociális törvénybe a lakásfenntartási támogatás vagy az adósságkezelési szolgáltatás normatív formáit. S ott van az országos épületszigetelési program, ami a legzöldebb, legfenntarthatóbb rezsicsökkentést is jelentené, hiszen az a jó energia, az a legzöldebb energia, amit nem is fogyasztunk el, és nyilván az a legolcsóbb energia is. Itt is lehetne utalni Matolcsy György szavaira, aki szintén beszélt arról, hogy a kormány nem teljesítette a 2010-es szigetelési programra vonatkozó ígéreteit, de ezzel kapcsolatban már nagyon jól ismerik Varga Mihály szavait, aki néhány héttel ezelőtt ugyanezt mondta el, és idézte azt a statisztikát, hogy a magyar házak, háztartások csupán 20 százaléka szigetelt megfelelő módon. Ausztriában ez 80 százalék, de hát még a környező országokban is 25-30 százalék, jóval magasabb, mint Magyarországon. Lesze országos szigetelési program? S akkor arról még nem is beszéltem, hogy ameddig az orosz gázhoz, a gázfüggéshez ragaszkodnak, addig drága lesz az energia, egyre drágább lesz az energia, nem lesz fenntartható, és addig a XX. században tartják Magyarországot, holott már bőven a XXI. század kihívásaira kellene reagálni. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon köszönöm a felszólalását. Az LMP-frakció a zöldszempontokat, a megújuló energiával kapcsolatos szempontokat mindig előtérbe helyezi, viszont azt gondolom, hogy egy fűtési szezon előtt abszolút felelős döntésekre van szükség. Önök mindig a radikális megoldásokat próbálják előtérbe helyezni. Hát, bele se merek gondolni, hogy mi lenne, ha az LMP radikális megoldásai valahogy érvényre jutnának a téli fűtési szezon előtt. Mi tényleg azon vagyunk, hogy az emberek tudjanak fűteni. Azt gondolom, ez olyan szempont, amely minden magyar családnak nagyon-nagyon fontos. Szóba jött az a kérdés, hogy hogyan tudnak a magyar családok fűteni. Itt azért vannak statisztikai adatok. 2010-ben több mint egymillió fő volt az, akinél a lakás megfelelő fűtésének a hiánya felmerült ezek KSH-adatok , és ez több mint a felére csökkent. [[8.20]] Illetve a hiteltörlesztéssel vagy lakással kapcsolatos fizetési hátralék is nagyon-nagyon jelentősen csökkent ebben a tíz évben. Ugye, ön kritizálja a rezsicsökkentést, azt gondolom, hogy ez pedig egy olyan vívmánya az elmúlt időszaknak, amely rendkívül fontos, és ehhez nagyon sok tudatos döntésre volt szükség. Azért itt az Eurostat is megmutatja azt, amit már többször elmondtunk, de szerintem ezzel fontos foglalkozni, hogy 24 EU-s tagállamból egyedül hazánkban csökkent például a gáz ára. Az Economist nemrég arról írt, hogy a Brüsszel okozta energiakrízis több országban is okozhat problémát az európai kontinensen, és azt gondolom, érdemes megvizsgálni ezeket a számokat, amelyeket közreadott a lap. Miközben hazánkban nagyságrendileg 10 eurócent egy kilowattóra áram ára, addig Olaszországban jelenleg 70 eurócent: ez óriási különbség, és egyetlen kilowattóra áram ára 280 forint. Ugye, önök azt sürgetik például, hogy az atomenergia, tehát Paks II. például ne valósuljon meg, illetve az atomenergiával kapcsolatban folyamatosan kritikával élnek. Hát, bele sem merek gondolni, hogy akkor milyen árak lennének, ha ez valóban így lenne, hiszen a hazai energiatermelésnek egy nagyon-nagyon jelentős részét Pakson tudjuk megtermelni. Múlt heti hír, hogy a paksi bővítés kapcsán az Európai Bíróság megállapította, hogy a paksi bővítés jogszerű, kimondva, hogy az engedélyezési folyamat teljes egészében megfelelt az EU-s normáknak. A kormány maximálisan ügyel rá, hogy a paksi beruházás a lehető legszigorúbb környezetvédelmi és szakmai követelményeknek is megfeleljen, hiszen az atomerőmű építésekor természetesen a legfontosabb a biztonság. Önök a Paks II. leállítását nagyon erőteljesen követelik. Ez egyrészt a hazai energiatermelésnek egy nagyon fontos szereplője lesz a jövőben, másrészt az önök által szintén hangoztatott szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatban is azért nem mindegy, hogyha mi atomenergiát fogunk termelni. Itt azt gondolom, hogy a múlt hétnek valóban a két legfontosabb energiapolitikai eredménye vagy momentuma az volt, hogy egyrészt december 1-jén létrejött az Energiaügyi Minisztérium. Lantos miniszter úr a bizottsági meghallgatásokon elmondta azt, hogy milyen koncepciót képzelt el, és milyen ügyeken fogunk dolgozni. Illetve azt is el kell mondani, és itt is szintén a villamos áram, a villamos energia jön szóba, hogy hatalmas dolog az, hogy elkészült a szlovén villamos távvezeték is, és miniszterelnök úr ott volt ennek az átadásán. Gyakorlatilag ezzel megvalósult az, hogy hétből hét országgal vagyunk már összekötve, és ez mindenféle szempontból az energiabiztonságot növeli. Egyébként azt tegnap elmondtam, de azért erről sem szabad megfeledkezni, hogyha már energiafüggetlenség, energiaszuverenitás, 1999-ben az első Orbán-kormány vitte el a magyar határig a villamosenergia-távvezetéket, majd kötötte össze a horvát hálózattal. Tehát ezt a folyamatot sem most kezdtük. És, ami nagyon fontos, ha már gázról beszélünk, ami egyértelmű, miniszterelnök úr is megerősítette, elmondta azt, hogy 2025-re 30 százalék alá szeretnénk vinni egyébként a földgáz arányát, de az egy fontos dolog, hogy mi interkonnektorokat építettünk ki amit egyébként az ellenzék nagyban támadott , és megállapodtak abban, hogy Szlovéniával mert még ott hiányzik az interkonnektor is össze kell kötni majd Magyarországot. Úgyhogy kérem képviselő urat, hogy ezekben az elképzelésekben támogasson minket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. A Mi Hazánk képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miközben a Fidesz hangzatos szabadságharcot folytat a külföldről finanszírozott Soros-szervezetekkel szemben, aközben a Fidesz volt alelnöke, Magyarország volt családügyi minisztere, jelenlegi köztársasági elnök személyesen a Sándor-palotában fogadja a Háttér Társaságot. Teszi ezt azok után, hogy például azt nem tartotta fontosnak a magyar köztársasági elnök, hogy a szívhangrendelet kapcsán kialakult társadalmi vitában megnyilvánuljon, néma maradt akkor, amikor a magzati életkorú gyermekek mellett kellett volna kiállnia, de személyes lehetőséget biztosít a tárgyalásra a nyugodtan mondhatjuk, hogy nemzetbiztonsági kockázatot jelentő Háttér Társaság számára. [[Kanász-Nagy Máté: Mi a baj vele?]] Nézzük meg, hogy miből áll ennek a szervezetnek a tevékenysége Magyarországon! Ők azok, akik karácsonykor mindig megörvendeztetnek bennünket természetesen idézőjelben az „apa plusz apu plusz gyerekek egyenlő család” kampánnyal, de ők voltak azok, akiknek annyira beteg a gondolkodása, hogy a transzneműek számára külön tranzitzónákat követeltek a déli határon. Büszkén hirdetik a honlapjukon, hogy felléptek a gyermekvédelmi törvény ellen, és továbbra is törvénytelenül iskolai sokszínűség hetét rendeznek, illetve LMBTQ-témájú mesekönyvek, transzemberek mosdó- és öltözőhasználata kapcsán nyújtanak jogi segítséget, de átmossák az agyát az állami szférában dolgozóknak, legyen szó rendvédelemről, áldozatsegítésről, az oktatás, média, egészségügy, gyermekvédelem és a sport területén dolgozó szakemberekről. De arról is beszámolnak, hogy sikerült elérniük számukra kedvező jogszabályiháttér-változtatást gyermekek örökbe fogadásával kapcsolatban és nemváltoztatásról is. Arra is emlékeztetek, hogy ez a szervezet volt az, amely jogellenes módon, a tavaszi népszavazáson érvénytelen szavazásra buzdított, tehát a köztársasági elnök ezzel a találkozóval semmibe vette a tavaszi népszavazáson a normális családmodell mellett kiállt 3,5 millió magyar ember véleményét. Botrány! Nem fogadnia kellett volna a köztársasági elnöknek őket, hanem például feljelentést tenni, mert az általam egyébként felsorolt tevékenységeik közül több is jelenleg jogszabályokba ütközik Magyarországon. De nemcsak ez keltett felháborodást a nemzeti körökben a köztársasági elnök részéről, és nemcsak a szívhangrendelet kapcsán maradt néma Novák Katalin, hanem a munkácsi turulszobor ügyében szintén nem nyilvánított véleményt akkor, amikor a magyar történelem egy rendkívül fontos jelképét gyalázta meg egy magyarellenes ukrán állam. Hanem mit tett a magyar köztársasági elnök? Ellátogatott Kijevbe ehhez a magyarellenes ukrán rezsimhez, és kifejezetten fotózkodott Magyarország köztársasági elnöke, kifejezetten fotózkodott a szobor visszaállítására nemet mondó kormányzóval! Botrány, szégyen! Ha komolyan gondoljuk azt, hogy Magyarország keresztény ország, és komolyan gondoljuk azt, hogy a magyar érdek az első, akkor a köztársasági elnöknek is ennek megfelelően kellene viselkednie. De ez az ukrán politika beleillik abba, amit a kormány vagy a miniszterelnök is hirdetett, hiszen szavakban itt is megfogalmazzák a szabadságharcot, de amikor az Európai Unió részéről a legkisebb nyomás érkezik Magyarországra, hogy az ukrán állam finanszírozásában vegyünk részt, akkor a magyar kormány önként és dalolva ad át ennek a korrupt ukrán rezsimnek 75 milliárd forintot, ez is egészen elképesztő. Olyan helyzetben teszik ezt, amikor a magyar gyermekek fáznak az iskolákban, 18-20 fokban ülnek, vállalkozások mennek tönkre, mert nem tudják kifizetni a több száz ezer vagy akár milliós nagyságrendű rezsiszámlákat, családoknak, nyugdíjasoknak okoz rendkívüli nehézséget az, hogy az alapvető megélhetésüket tudják biztosítani, és vannak olyan vidéki települések, ahol most már 40-50 kilométert kell autózni ahhoz, hogy egyáltalán üzemanyaghoz jusson az ember. Szégyen! A kormány és Novák Katalin ellentétesen cselekszik azzal, amit hirdet. Úgy gondolom, hogy ha valóban komolyan vesszük a kereszténységet, és valóban komolyan vesszük a magyar emberek érdekének a képviseletét, akkor ennek a tettekben is meg kellene nyilvánulnia. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Alelnök asszony napirend előtti felszólalására a kormány nevében Vitályos Eszter államtitkár asszony, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Én szeretném azt világossá tenni, hogy Novák Katalin köztársasági elnök asszony nem a kormány kötelékében dolgozik, nem tartozik beszámolással a kormánynak a napi tevékenységéről, és azt gondolom, hogy mint Magyarország egyik legfőbb közjogi méltósága, nem is kell beszámolnia arról, hogy kiket fogad, és hogy egyes tárgyalásain mi hangzik el. [[8.30]] Az a rengeteg eredmény viszont, úgy gondolom, hogy elvitathatatlan, amit Novák Katalin akár államtitkárként, akár később családügyi miniszterként ért el a magyar családpolitika érdekében, a magyar családok megélhetése érdekében. És szeretném képviselő asszonyt biztosítani afelől, hogy a magyar kormány a válság kapcsán is mindent megtesz annak érdekében, hogy ezt a családpolitikát eredményesen tovább tudjuk folytatni. A kormány egyébként a válság kitörésekor három, nagyon pontos és nagyon világos célt tűzött ki maga elé: az egyik volt a nyugdíjak biztosítása, a második a munkahelyek védelme, a harmadik pedig és ez nem a fontossági sorrendet jelenti, mindössze felsorolás a családok helyzetének megvédése és a javítása. Szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy akárhogy is próbálják beállítani, hogy csak Magyarországon van gazdasági válsághelyzet és van probléma, a brüsszeli szankciók okozta energiaár-emelkedés és a háborús infláció minden európai országot érint, ideértve egyébként Magyarországot is. Elég csak a napi híradásokat megnézni ahhoz, hogy lássuk, Európa-szerte micsoda tüntetések zajlanak a válság miatt. Sajnos, itthon azt láthatjuk, hogy a baloldal mindent megtesz, és mindent meg is tenne, amit Brüsszel és mások kérnek; most is teljes erővel támogatják az energiaválságot okozó brüsszeli szankciókat, nem elég hallgatni azt, hogy a Paks II.-beruházás leállítását is követelik nap mint nap. De vegyük sorra, hogy mi mindennel védjük a magyar családok gazdasági helyzetét ebben a nehéz időszakban is! Továbbra is rezsicsökkentéssel védjük a magyar lakosságot, a baloldal minden erőfeszítése ellenére a rezsicsökkentés továbbra is biztosított minden magyar háztartásnak az átlagfogyasztás mértékéig. A családok rezsijének nagy részét így a magyar kormány állja, ami minden magyar családnak, minden nyugdíjasnak havi 181 ezer forintos támogatást jelent. A magyarok továbbra is a legvédettebbek az európai energiaár-emelkedéstől. De nézzük meg azt is, hogy mivel védjük a családok mellett a munkahelyeket is: itt van például az energiatámogatás az energiaintenzív kis- és középvállalkozásoknak; ezzel mintegy 9 ezer vállalkozáson tudunk segíteni. November 15-étől kiterjesztjük a kamatstopot a kis- és közepes vállalkozások változó kamatú hiteleire is. A vállalkozói kamatstop összesen 80 milliárd forintos tehercsökkentést eredményez, és több mint 60 ezer vállalkozásnak nyújt segítséget. De ha azt nézzük, hogy mik azok az intézkedések, amelyekkel még a magyar családokat és rajtuk keresztül természetesen a munkahelyeket is megvédjük, összességében azt látjuk, hogy hat intézkedés is védi a családjainkat: a rezsicsökkentett ár, a tűzifaprogram, a barnaszénprogram, a benzinárstop, az élelmiszerárstop és a kamatstop. Összességben 1064 milliárd forint maradt a családoknál adókedvezmény és jövedelemadó-visszatérítés formájában. Minden nehézség ellenére kifizettük a 13. havi nyugdíjat, fizetünk inflációs nyugdíj-kiegészítést, és az év végén fizetjük a nyugdíjprémiumot is. Érvényben van és marad a 25 év alatti fiatalok személyijövedelemadó-mentessége. Szeretném arra felhívni mindannyiuk figyelmét, hogy a Kulturális és Innovációs Minisztériumban folyamatban van egyébként a családtámogatások felülvizsgálata, és azt nézzük, hogy a nehéz helyzet ellenére is melyek azok a támogatások, amelyeket akár kibővítve, akár fenntartva meg tudunk hagyni a következő időszakban is azért, hogy a magyar családokat és a vállalkozásokat támogatni tudjuk a következő időszakban is. Ehhez kérjük a támogató segítségüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jámbor András képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Képviselőtársaim! Önök azt ígérték a kampányban, hogy nem lesznek megszorítások, marad a rezsicsökkentés, sőt Orbán Viktor nyár közepén még arról is beszélt, hogy aki nem tudja kifizetni a rezsijét, az keressen jobban vagy spóroljon. A helyzet az, hogy nem itt tartunk. A miniszterelnök úr arról is beszélt, hogy elment most már a falig, és nincsen lehetőség arra, hogy a gazdaságba további bevételeket vonjon be. Mi ezzel nem értünk egyet, mi azt gondoljuk, hogy fizessenek a gazdagok. [[Rétvári Bence: Soros!]] Azt látjuk, hogy ma Magyarországon több százezer ember van olyan helyzetben a rezsinövelés miatt, hogy elveszítheti a lakhatását, ha nem kap segítséget, 160 ezer olyan háztartás van, amely bedőlhet ebben a válságban. Benzinhiány van, cukorhiány van konkrétan a boltokban, növekednek az élelmiszerárak. Ez nem az a helyzet, amit önök a választási kampányban ígértek. Én egy olyan családból származom, amely a rendszerváltás utáni időszakot és a 2008-as válságot is nagyon megszenvedte. Én azt látom, hogy megint az történik, mint a válságoknál általában szokott történni, hogy a gazdagok még gazdagabbak lesznek, a többiek pedig elszegényednek. Szerintem nem ez a megfelelő irány, és nem ezt az irányt kellene önöknek sem követnie. Önök az elmúlt 12 évben arra alapozták a gazdaságpolitikájukat, hogy alacsonyan tartsák a fizetéseket, ezzel hozzák be a multikat; önök arra alapozták a gazdaságpolitikájukat, hogy iszonyatos támogatásokat adjanak ezeknek a nagy multi cégeknek. Ha megnézzük, hogy kiknek csökkent a legjobban az adója, akkor azt látjuk, hogy a nagy multikra jutó társasági adó csökkent a legjobban, 19-ről 9 százalékra az önök kormányzása alatt. És ha megnézzük az idei és a jövő évi költségvetést, azt látjuk benne, hogy az ideiben 5,4 százalékon fogják beszedni ezt a társasági adót, a következő évben pedig 5,7 százalékon. És hát, nyilván nem a kis- és középvállalkozások azok, amelyek adócsalást követnek el, adóoptimalizálást követnek el, amelyek meg tudják fizetni azokat a jogászokat, akik egy ilyen műveletben segédkezni tudnak. Nyilván ezek a legnagyobb cégek. Önök egy olyan gazdaságpolitikát folytatnak, egy olyan helyzetbe kormányozták az országot válságról válságra ahogy Matolcsy György is elmondta tegnap, aki az önök jegybankelnöke, az önök gazdasági minisztere volt, és egyébként a saját politikáját is kritizálta a tegnapi napon, ő legalább belátta a tévedését , ami fenntarthatatlan. Fenntarthatatlan abból a szempontból, hogy nem lehet ekkora vagyoni különbségeket teremteni, és nem lehet arra alapozni az ország gazdaságpolitikáját, hogy alacsonyan tartott fizetésekkel, iszonyatos támogatásokkal próbálják itt tartani a tőkét. Azért nem lehet erre alapozni, mert egyszerűen válságról válságra jobban kell a munkajogot csökkenteni, jobban kell a fizetési versenybe beszállni [[Rétvári Bence: Csökkentjük a munkajogot…]] , és még több támogatást kell adni a multiknak. Egy idő után ebben a helyzetben ki fog ürülni az államkassza, nem fogjuk bírni ezt a versenyt, ha másfajta módon nem próbálunk meg versenyképességet növelni. Erre lenne jó a termelékenység növelése egyébként, amelyhez az oktatás erősítésére lenne szükség, az egészségügy erősítésére lenne szükség, összességében a humán területek erősítésére lenne szükség, de a zárszámadási törvényben például azt látjuk, hogy 0,3 százalékkal nőtt az egészségügyre fordított kiadások összege, ami, hogy is mondjam, bőven infláció alatti. Az oktatás kérdéséről pedig: nem hiszem, hogy a magyar oktatást az fogja erősíteni, hogy önök politikai okokból tanárokat rúgnak ki. Amikor azt mondjuk, hogy fizessenek a gazdagok, akkor két dologra gondolunk. Egyrészt arra, hogy a harmadik negyedévben a négy legnagyobb magyar cég 555 milliárd forint profitra tett szert, ami egyébként alapvetően az egyik legnagyobb profitnyereség ennél a négy cégnél. A másik dolog pedig, amire gondolunk, az, hogy ma Magyarországon ötezer olyan ember van, akinek milliárdos vagyona van; ez a szám 7500 lesz. Egyébként 18 ezer olyan ember van, akinek 300 millió forint fölötti vagyona van. Egy válságban tőlük kell kérni, és nekik kell megfizetniük a válság költségeit, nem azoknak, akik nem tudják kifizetni ennek a válságnak a költségeit. Én ezért azt kérem önöktől, a Szikra Mozgalommal azt kérjük önöktől, hogy fontolják meg azokat a javaslatokat, amelyeket a kiáltványunkban közzétettünk, ne azokra terheljék a válság költségeit, akik bajba jutottak, ne azokra terheljék a válság költségeit, akik nem tudják kifizetni, hanem fizessenek a gazdagok. [[Soltész Miklós, ujjaival mutatva: 3 milliárdot! Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtt elhangzott felszólalására a kormány nevében a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! [[8.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azért ül itt a parlamentben, mert a világ egyik leggazdagabb embere kifizette az önök kampányát. [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] Ha valaki dollármilliárdos pénzéből ül itt a parlamentben, ön feláll és neomarxista szavakat mond úgy, hogy a legszívtelenebb kapitalista elvek szerint milliárdokat, dollármilliárdokat felhalmozó Soros Györgyhöz kapcsolódó hálózat volt az, aki 3 milliárd forintnak megfelelő összeget, az állami támogatás háromszorosát adta önöknek a kampányra. És önök ezzel lebuktak, nap mint nap mást hazudnak erről, hogy éppen hogyan történt, hogyan nem történt, de most már kiderült, hogy ön, aki itt elmondja, hogy a gazdagokat meg kell adóztatni és a szegény embereket kell segíteni, az igazából a világ egyik leggazdagabb emberének a kampányadományából ül itt a parlamentben. [[Soltész Miklós tapsol.]] Hát, ha valami, akkor ez teljes mértékben képmutatás, tisztelt képviselő úr. De Magyarországon már az önök irányzata és a mi polgári irányzatunk is volt kormányon, és mind a kettőnek ott vannak a számai, hogy mikor mi történt a szegénységgel, mikor mi történt az egyes társadalmi decilisekkel, hogy így mondjuk, tehát a társadalom jövedelmi tizedeivel. Mi történt az önök időszakában, 2010 előtt? [[Szászfalvi László: Jönnek a számok, figyeljetek!]] A háztartások alsó 40 százalékának csökkent a jövedelme, alsó 40 százalékának! [[Jámbor András Imréhez:]] Önnek beszélek, tisztelt képviselő úr, tehát a társadalom alsó 40 százalékának csökkent a jövedelme, amikor a magyar baloldal kormányzott. [[Közbeszólások az ellenzéki és a kormánypárti sorokból. Az elnök csenget.]] Ilyen szavakat mondott, és közben az alsó 40 százaléknak csökkent a jövedelme, a középrétegé minimálisan nőtt, és a leggazdagabb 10 százaléké pedig 10 százalékkal emelkedett. [[Szászfalvi László: Hoppá!]] Amikor ön azt mondja, hogy fizessenek a gazdagok, igazából az önök kormánypolitikája az alsó 40 százaléktól vett el, és a fölső 10 százaléknak adott az Eurostat szerint. Nézze meg, ellenőrizze le! És mi történt 2010 után? A legszegényebb háztartások jövedelme nőtt a legnagyobb mértékben, tisztelt képviselő úr. És ezt nem én mondom, meg nem itt Magyarországon mondjuk, ezt az Eurostat mondja, pont ellentétesen azzal, amit ön állít. Ön föláll és elmond mindenféle szavakat, egyetlenegy számot nem mond, egyetlenegy tényt nem mond, csak és kizárólag a saját kis buborékában él, tisztelt képviselő úr, és nem hajlandó ezeket a számokat figyelembe venni. Ha megnézi, hogy mely országokban csökkent a legnagyobb mértékben Európában a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya, Magyarországon csökkent a negyedik legnagyobb mértékben a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya a legutóbbi, 2020-as kimutatás szerint. És nem mindegy, valóban, képviselő úr, hogy milyen helyzetben éri Magyarországot az a világválság, amelyben mindnyájan élünk. Egy olyan helyzetben, mint volt ez 2006 és 2008 között, egy legyengített Magyarországon 2008-ban vagy pedig egy megerősített Magyarországon, mint most? Mert ha ön is megnézi, hogy a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya, amiről önök azt mondták itt az előbb is, hogy volt egy konjunktúra Európában, annak Magyarország részben haszonélvezője volt, de ha megnézi a szegénységi számokat: míg Európában ebben az időszakban, ebben az évtizedben, amíg nem voltak háborúk, nem voltak járványok, addig 34 százalékkal csökkent a nélkülözés, tehát a szegénység, addig Magyarországon kétszer ekkora mértékben, 65 százalékban. Lehet, hogy Európában volt egy javuló tendencia, hála istennek, de mi ezt a pozitivitást kétszeresére tudtuk növelni, hála istennek, mert több embernek van munkája, egymillióval több embernek van munkája. Önök csak azt mutatták meg, hogyan tudják a munkanélküliséget növelni, azt nem, hogy hogyan tudják a foglalkoztatottságot. Önök sosem mertek radikálisan minimálbért emelni. Mondjon egy baloldali kormányt, amely radikálisan minimálbért emelt! Mondjon egy baloldali kormányt, amely radikálisan minimálbért emelt! [[Szászfalvi László: Egyet se tudtál mondani!]] És mondjon egy Orbán-kormányt, amely nem emelt radikálisan! 17 ezer forintról 50 ezer forintra emelte az első Orbán-kormány, és aztán a második Orbán-kormány 73 500 forintról 200 ezer forintra emelte a minimálbért. Mondjon baloldali kormányt, aki ilyet mert lépni! Mondjon baloldali kormányt, aki a legkevesebbet keresőknek nagyarányú béremelést tudott adni minimálbér-emeléssel! Egyetlenegy baloldali kormányt mondjon! [[Jámbor András Imre: 2002-ben... Közbeszólások a kormánypárti sorokból. Az elnök csenget.]] Mondjon olyat, amelyik a minimálbért radikálisan megemelte! Ön szerint Medgyessy Péter a legnagyobb minimálbér-emelő, amikor abban a korszakban Medgyessy, Gyurcsány, Bajnai együtt 23 500 forint… három miniszterelnök, mind a három milliárdos! Mondjon már ebben az évszázadban egy nem milliárdos baloldali miniszterelnököt! [[Jámbor András Imre: Lantos Csaba!]] Tud mondani egy nem milliárdos baloldali miniszterelnököt? [[Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] Szép szavakat mond ön, tisztelt képviselő úr, csak ezeknek nulla hitele van, mert lehet, hogy ezek egy könyv oldalain szépen festenek, csak amikor önök kormányoznak, annak mindig a nehéz helyzetben levő emberek isszák meg a levét, mi pedig annak ellenére, hogy háborús, nehéz helyzet van a világban, és önök folyamatosan a háborút támogató szankciókat támogató politikát folytatnak, mi ebben a helyzetben is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] pont a legkiszolgáltatottabbaknak segítünk a leginkább azzal, hogy rezsitámogatásként 181 ezer forintot nyújtunk minden hónapban minden magyar átlagfogyasztású családnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Szászfalvi László: Erre varrjál gombot! Nem tudsz! Jámbor András Imre: Dehogynem! Derültség.]] Képviselő úr! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Brenner Koloman képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Arra gondolok, hogy mit szólt volna Antall József miniszterelnök úr, ha megéli azt, hogy az Úr 2022. évében ugyanaz történik a fideszes egypárti túlhatalom részéről, amit ő a kommunista egypártrendszerben élt meg, merthogy kirúgták az állásából tanárként. Tegnap a tisztelt Ház falai között volt egy csendes demonstráció azon pedagóguskollégák részéről, akik végső elkeseredésükben a polgári engedetlenséghez nyúltak. Igen, kedves fideszes képviselőtársaim, tudják, ez az, amit önök is gyakoroltak, amikor még hittek a kiegyensúlyozott polgári demokráciában. De önök a polgári és konzervatív zászlót mint egy lózungot, ahogy ezt tudtuk G. Fodor óta, régen eldobták, és igazi bolsevik módszerekkel, lelketlenül és kizsákmányoló módon bánnak nemcsak a pedagóguskollégákkal, hanem általában is a magyar polgárokkal. Ráadásul elhangzott tegnap a Fidesz őszödi beszéde Matolcsy György jegybankelnök úr szájából. Idézném elnök urat egy olyan idézettel, ami eddig nem hangzott el annyira sokszor, szerintem ezeket a mondatokat még az elkövetkezendő hónapokban néhányszor hallani fogják akkor, amikor a valóság néha szembejön, a „Valóság nevű nagybátyánk”. Szóval, Matolcsy elnök úr, idézném, tegnap azt mondta: „2010 után nem hoztuk meg a jó döntéseket, 2021 után pedig rossz döntéseket hozott a kormány.” Azt gondolom, hogy az oktatás területe egyfajta állatorvosi ló, hogy ez a mondat mennyire igaz. Önök egy évtizednyi forrásbőséget, amikor világgazdasági konjunktúra volt, amikor folytak az európai uniós pénzek sajnos ellenőrizetlenül 30 centis kilátókba néha , ezt gyakorlatilag önök nem használták ki arra, hogy végrehajtsák az oktatás ügyében azt a hosszú évtizedek óta már szükséges átfogó modernizálást. A XXI. században, a tudás és az információ évszázadában a mi konzervatív politikai közösségünk véleménye szerint minden magyar polgárnak, függetlenül attól, hogy milyen nagyságú településen él, joga van hozzájutni a kiváló európai szintű oktatáshoz. Mit kellene ahhoz tenni, hogy ez az alapvető cél… amely, azt gondolom, hogy jár a magyar polgároknak a XXI. században és egy még európai uniós tagállamban, és reméljük, az önök felelőtlen politikája nem is veszélyezteti ezt az európai uniós tagságot, bár eléggé jól haladnak sajnos, legalábbis a magyar közvélemény számára az önök propagandamédiája elég komoly erőfeszítéseket tesz, hogy egy oroszbarát álláspontot tölcsérrel beletöltsön az emberek fejébe. Azt gondolom tehát, hogy itt a következő nagyon fontos programpontokra kellene azonnal sort keríteni, és mivel nagyon sokszor éri, azt hiszem, az ellenzéket, némi önkritikával élve talán jogosan is az a vád, hogy csak kritizálni tudunk, ezért én tisztelettel nagyon konkrét javaslatokkal élek, amely a mi véleményünk szerint gróf Klebelsberg úr, gróf úr gondolatát idehozva: mi kell ahhoz, hogy egy válságos időszakban hazánk mégis felvirágozzon? Tekintsük az oktatás ügyét hadügynek, költsük GDP-arányosan ne a 6, hanem a 8 százalékát az oktatásra! Valósuljon meg az, ami Mária Terézia magyar királynő aki halálának nemrég volt az évfordulója idejében a Ratio Educationis után megvalósult, hogy szolgálati lakás járt, és az akkori idők bérviszonyaihoz képest nagyon kiemelkedő fizetés a tanároknak. Csak ennyi kellene tulajdonképpen. A leszakadó régiókban kiemelt bérezés kell az oda tanítani elmenni hajlandó kollégáknak. Felül kell vizsgálni, hogy melyek azok az iskolák, amelyek a helyi közösségek fenntartásába is visszakerülhetnek, de természetesen megfelelő támogatás kell, különösen a kisebb településen lévő iskoláknak ahhoz, hogy ez az iskolarendszer fenntartható is maradjon. [[8.50]] Azt gondolom, hogy nagyon fontos az is, hogy a tudásközpontoknak, a magyar egyetemi világnak visszaadjuk az autonómiájukat. Azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy hajtsák végre az Alkotmánybíróság határozatát arról, hogy állítsák vissza a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatának autonómiáját, mert csak ezek a lépések, ezek a sürgető lépések azok, amelyek kapcsán aztán ebben a válságos helyzetben valóban minden magyar polgár ki tud majd kászálódni ebből a nehéz helyzetből. Tegyék meg sürgősen ezeket a lépéseket, ez a nemzeti érdek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Azért polgári gondolkodásból ne az a párt oktasson ki minket, amely a Magyar Gárdával alapozta meg a tevékenységét, és gárdamellényben jöttek be ide az első alakuló ülésre. [[Dr. Brenner Koloman: Te meg Soros-ösztöndíjas lehettél régen!]] Nem kívánjuk önöktől a polgári gondolkodásról vallott nézeteiket meghallgatni. Aztán oroszbarátságból se oktasson ki senkit Magyarországon az a párt, amely az egyetlen orosz kémet bejuttatta az összes magyar képviselő közül az Európai Parlamentbe, KGBélát, akit el is ítéltek ezért, és most éppen bujkál, szökésben van, KGBéla, akit itt védtek önök a magyar parlamentben, és a saját listájukra föltették, és kijuttatták Brüsszelbe [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] , KGBélát, tisztelt képviselő úr, önök, önök. Az ön pártelnöke az előző orosz-ukrán háború után mivel is foglalkozott, tudna segíteni? Jól emlékszem, hogy a krími népszavazásnál azon nagyon kevés európai politikusok egyike volt, aki odament, és legitimálta, hogy az egy valós népakarat és valós döntés? Ki az oroszbarát? Ki az oroszbarát? Az önök pártelnöke odament egy olyan népszavazásnál, amit senki nem ismert el Európában, és legitimálta, hogy ő elismeri, és ön megválasztotta pártelnöknek, vagy nem tudom, hogy ön konkrétan rá szavazotte vagy sem, de önök megszavazták. És ön beszél arról, hogy más oroszbarát? A kgbélás, krími népszavazásra az elnökét delegáló párt vádol itt bárkit ilyennel? A mi legfőbb célunk a béremelés, tisztelt képviselő úr. Világossá tettük már az első demonstráció előtt, hogy mi nagyarányú pedagógusbér-emelést szeretnénk. A mi tervünk az elmúlt harminc év legnagyobb mértékű pedagógusbér-emelése három év alatt. Egyszer már megmutattuk, hogy négy év alatt egy 50 százalékos beemelést végrehajtottunk, először, amikor lehetett béremelést indítani, mert a gazdaság olyan helyzetben volt 2010 után, amikor a pedagógusoknál ezt elindítottuk 2013-tól, négy év alatt meglett az 50 százalékos béremelés. De most ennél nagyobbat szeretnénk ennél kisebb idő alatt, mert három év alatt szeretnénk átlagosan 777 ezer forintra emelni a pedagógusok bérét úgy, hogy jövőre ne 10, hanem 21, jövő után ne 10, hanem 25, az azutáni évben pedig 29 százalékos béremelés legyen. Ezzel valószínűleg az egyik leggyorsabb béremelést valósítanánk meg az Európai Unión belül is, és valószínűleg a legnagyobb konstrukciót hoznánk létre egész Európában európai uniós támogatási formában, mert ahogy én az Európai Bizottság képviselőjével beszéltem, ennél nagyobb konstrukció Európában nincs, mint a magyar pedagógusbér-emelés tervezete, ami egy 600-700 milliárd forintos összeg lenne uniós forrásból is, és nyilván utána ennél többet is hozzátennénk hazai forrásból. Mi ezen dolgozunk. De önök min dolgoznak? Hogy szavazott az ön pártelnöke, Gyöngyösi Márton, európai parlamenti képviselő 2022. november 24-én, pár héttel ezelőtt az Európai Parlamentben, amikor arról volt szó, hogy érkezzenek ezek a források Magyarországra, amiből pedagógusbért tudunk emelni, vagy ne érkezzenek? Hát, hogy szavazott? [[Dr. Brenner Koloman: Magyar költségvetésből kellene!]] Hogy szavazott? Úgy szavazott, hogy ne érkezzenek Magyarországra, november 24-én, pár héttel ezelőtt, egészen friss szavazás. És előtte még hat ilyen alkalom volt, tisztelt képviselő úr, amikor a magyar baloldali képviselők, dollárbaloldali képviselők Magyarország érdekei ellen szavaztak [[Soltész Miklós: Szégyen!]] , és nem voltak hajlandóak még csak arra sem, hogy nem nyilvánítanak véleményt, hanem direkt odamentek, és nemmel szavaztak arra, hogy Magyarország azt a forrást megkapja, amiből az elmúlt 30 év legnagyobb mértékű béremelését létre tudjuk hozni, mert hogy béremelés lesz, az biztos, csak nem mindegy, tisztelt képviselő úr, hogy ez jövőre 10 vagy 21 százalékos, nem mindegy, hogy jövő év után 10 vagy 25 százalékos. És mi csak annyit kértünk, hogy ne akadályozzák azt, hogy a kormány Magyarország forrásaiból, hazaiból és európai uniósból ezt meg tudja emelni, nagyobb mértékben meg tudja emelni. De önök még ezt sem tették meg! Mindnyájan tudjuk, amikor a Bizottsággal levelezünk, önökkel levelezünk, mert a Bizottság nem tud magyarul [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] a Bizottságnak önök küldik azokat az anyagokat, amiket ők utána angolra fordítanak és nekünk elküldenek, önök, magyar baloldali képviselők, mert önök terjesztik ezeket az álhíreket Magyarországról, azzal, hogy ezeket a valótlan anyagokat folyamatosan küldik a Bizottságnak. És amikor ezekből készül valamilyen anyag, amiről az Európai Parlament szavaz, ezen indokolás alapján, amit önök állítottak itt össze, magyar baloldal állított össze Magyarországon, és az alapján szavazás van, a saját érveiket látják, amit itt mondanak a magyar parlamentben magyarul, azt ott elolvassák angolul. És ahogy itt is ellene szavaztak annak, amikor gyorsított eljárásban akartuk a 17 megállapodási ponthoz kapcsolódó törvényjavaslatokat hozni [[Dr. Brenner Koloman: Mindegyiket megszavaztuk!]] a magyar baloldal nem segített gyorsítani ezt [[Dr. Brenner Koloman közbeszól. Az elnök csenget.]] és a DK, Momentum és a többi, ellene is szavaztak itt is, ott is ugyanannak az érvrendszernek. [[Dr. Brenner Koloman: Megszavaztuk! Mindegyiket megszavaztuk!]] Ön teljes mértékben figyelmen kívül hagyja azt, ami az elmúlt években történt a magyar oktatásban. Már csak arra maradt időm, hogy a konklúzióját mondjam. Az elmúlt öt esztendőben, tisztelt képviselő úr, a magyar óvodákban és az iskolákban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] 4576 fejlesztés indult el vagy készült el 1000 milliárd forint értékben. Ez egy szép szám, azt hiszem, erre mindnyájan büszkék lehetünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Momentum képviselőcsoportjából Szabó Szabolcs képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az év utolsó napirend előtti felszólalói körében azért kértem szót, hogy áttekintsem röviden az év legfontosabb eseményeit és ezzel kapcsolatban elmondjam a Momentum frakciójának az álláspontját. Sok minden történt ebben az évben, de első helyen Oroszország Ukrajna elleni agressziójáról kell szót ejtenünk. Szögezzük le, hogy ezt a háborút Oroszország kezdte, és az ukrán állampolgárok, közöttük sok kárpátaljai kettős állampolgárságú magyar a szenvedő fél, nekik kell védeniük a hazájukat. Csak az elismerés hangján tudunk szólni az ő hősies küzdelmükről, és csak a sajnálat hangján tudunk szólni a magyar kormány orosz érdekeket védő politikájáról. Mi, magyarok sokszor megtapasztaltuk már, hogy milyen az, amikor orosz csizmák tapossák hazánk földjét, ezért a helyes magyar reakció nem lehet, nem lehetett volna más, csak Oroszország kemény elítélése [[Rétvári Bence: Elítéltük! Mikor nem ítéltük el?]] , valamint Ukrajna és a kárpátaljai magyarok feltétel nélküli támogatása. Mi ezt tettük eddig is, ahogy tudtuk, és ezt tesszük a jövőben is. A kormány azonban sajnálatos módon Putyin érdekeit szolgálja. Pedig ha máskor nem, akkor legkésőbb Anna Politkovszkaja meggyilkolásakor nyilvánvalóvá válhatott mindenki számára, hogy Putyin egy gazember, mostanra pedig háborús bűnös is. Az év másik meghatározó eseménye az országgyűlési választások lebonyolítása volt, valamint a fideszes választási hazugságok lelepleződése. A választások előtt minket vádoltak azzal, hogy árakat meg adókat emelnénk. Ehhez képest a választások után önök azonnal brutális megszorításokat vezettek be, minden adót megemeltek, amit csak értek, és új adók tömkelegét vezették be, valamint jelentős mértékben emelték a gáz és az áram árát. Mára fideszes felárat fizetünk mindenre. Állapítsuk meg tehát, hogy pont azt hajtották végre, amivel minket vádoltak a választások előtt, magyarul, végighazudták a kampányt, csúnyát átverték még a saját választóikat is. A 2022-es év következő fideszes ajándéka a magyar lakosságnak az elszabadult infláció volt. Utoljára a ’90-es években láttunk olyat, hogy a boltokban naponta nő az élelmiszerek ára, és bár nem vagyok huszonéves, de én olyanra nem emlékszem, hogy hiány legyen benzinből vagy cukorból. Mutogathatnak bárkire, ezt a kormány okozta. Erről az önök jegybankelnöke nagyon világosan beszélt tegnap, idézem: „Ahogy a hibákat belül követtük el, úgy a megoldás is belül keresendő.” Szó nincs tehát háborús inflációról, itt fideszes infláció van, fideszes felár van, akármit is hazudnak, ez tény. A saját jegybankelnökük adott önöknek egyest. Az elképesztő méreteket öltő megélhetési válság közepette önök még a szociális ellátás felelőssége alól is kibújtak egy törvénymódosítással, miközben a civilekhez és az önkormányzatokhoz rég nem látott számban áramolnak a segítségre rászoruló lakosok. Köszönet illeti csak azokat a civileket és önkormányzatokat, amelyek önök helyett segítenek rajtuk. Az év fontos eseménye volt még a tanárok, diákok, szülők egyre egységesebb kiállása az oktatási rendszer szétzilálása ellen tiltakozva. Pokorni Zoltán néhány éve még azt mondta: évente 10-15 ezer gyerek megy a lecsóba. Most már ennek a többszöröséről beszélünk. És ahelyett, hogy a megoldáson gondolkodnának, még fenyegetik is őket. [[9.00]] Sőt, egyre nagyobb számban rúgják ki a pedagógusokat. Márpedig tényként állapítsuk meg, hogy ez az oktatási rendszer gyakorlatilag szétesett, ez ebben a formában nem reparálható. Nincs más megoldás, azonnali, nagymértékű béremelés kell, majd az alapjaitól kezdve újra kell építeni az egész oktatási rendszert. Szóval, összefoglalva: nehéz év áll mögöttünk, és minden bizonnyal még nehezebb év áll előttünk; Matolcsy György ezt nagyon világosan elmondta tegnap. A Momentum frakciója nevében azt üzenem minden magyarnak, hogy ne adják fel, ne menjenek külföldre, ne vonuljanak vissza a kuckójukba, ilyen társadalmi-gazdasági problémák közepette mindenkinek hallatni kell a hangját! Most álljunk ki a pedagógusok és a diákok mellett, az ünnepeket utána mindenki élje át a családja körében, saját vallási, hitbéli meggyőződése szerint, pihenje egy kicsit ki magát, gyűjtsön erőt, január 2-ától pedig közösen induljunk neki a rendszer leváltásának! Ehhez kívánok sok erőt mindenkinek, ehhez kívánok minden jót a magyar lakosságnak. Kellemes karácsonyi ünnepeket és boldog új évet kívánok mindenkinek! Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Menczer Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Megpróbálok végighaladni azokon a témákon, amelyeket ön érintett. Érintette a választást. Nem gondoltam, hogy erről ma itt szót fogunk ejteni, de ha már ön idehozta, és bennünket vádol azzal, hogy mi szavahihetetlenek vagyunk, akkor hadd hozzak ide a „Momentum best of”-ból néhány idézetet a választást megelőzően. „Lehet, hogy valaki nagyon szereti a Gundel-palacsintát, a gulyáslevest és a tökfőzeléket külön-külön, de ha összeturmixoljuk ezeket, az mégiscsak moslék.” ezt mondta Soproni Tamás, az ön párttársa. „Nem akarjuk összegyurcsányozni magunkat.” mondta szintén Soproni Tamás. „Gyurcsány Ferenc mit keres még a politikában? Már igazán eltakarodhatna a közéletből.” mondta kicsit, sőt sokkal cifrábban Fekete-Győr András. „Az ellenzéki összefogás egy öngyilkos taktika.” mondta szintén az önök miniszterelnök-jelöltje, már hogy előválasztási miniszterelnök-jelöltje. „A Momentum szembeköpné magát, amennyiben koalícióra lépne a Jobbikkal és az MSZP-vel.” mondta Fekete-Győr András. Folyike még a nyál az arcukon, tisztelt képviselő úr, vagy sikerült megmosakodni? ez a kérdésem önhöz a választással kapcsolatban. [[Szabó Szabolcs és Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] A második pont, amit említett, a háborúval kapcsolatos és a kárpátaljai külhoni magyarokkal. Mielőtt a háborúra rátérnénk, tisztelt képviselő úr, ön ki meri a száján ejteni a kárpátaljai magyarokat?! Ön egész egyszerűen veszi a bátorságot ahhoz, hogy itt eljátssza azt, hogy aggódik a külhoni magyarokért?! Ön, a Momentum képviselője, azé a Momentumé, amelyről pontosan tudjuk, hogy szívből gyűlöli a külhoni magyarokat? Erről tanúbizonyságot tett több soron, hiszen a romániai választáson a magyar párttal szemben a román pártot támogatták, a szlovákiai választáson a magyar párttal szemben a szlovák pártot támogatták, és erre hívtak fel mindenkit. Önök tiszta szívből gyűlölik a külhoni magyarokat, mindenfajta nemzetközi hálózatok részei, ezeknek a parancsait követik, és soha, soha nem állnak a külhoni magyarok mellé, és egyébként az itthoni magyarok mellé sem. Akkor lépjünk át a háborúra! Valóban, egy dologban igaza van, hogy ez rendkívül tragikus, sajnálatos és elszomorító, és mondom még egyszer, tragikus fejleménye az idei évnek, csak van az az aprócska különbség a kormány meg önök között, a baloldali Momentum között, hogy mi mindig békét akartunk. Mi azt mondjuk, hogy a háború egy tragédia, a békét meg kellett volna őrizni mondtuk a háború kitörése előtt , ez sajnálatos módon nem sikerült, és azóta azt mondjuk, hogy mindent meg kell tenni a béke helyreállításáért. Tehát mi békepártiak vagyunk, ezzel szemben önök háborúpártiak, tisztelt képviselő úr. Itt van Fekete-Győr András mondata, ami arról szól, hogy fegyvereket kell felajánlani az ukrán kormány számára, Cseh Katalin szintén azt mondja: „Segíteni kell Ukrajnának azzal, hogy megkapják azokat a fegyvereket, amelyekkel a háborút tudják vívni.” Önök fegyvereket küldenének, és támogatták azt a Márki-Zay Pétert, aki egyébként képes lenne lett volna arra, önökkel egyetemben, hogy adott helyzetben magyar katonákat is a háborúba küldjön. Önök nemhogy megvédenék a kárpátaljai magyarokat, hanem a határokon belül élő magyar fiatalokat, férfiakat is odaküldenék a háborúba. Hát, miről beszél ön, tisztelt képviselő úr?! Na, és akkor lépjünk tovább! Energetika, gazdaság. Mondjuk, nem könnyű energetikáról egy olyan párt képviselőjével vitatkozni, amelynek a vezetője, egykori elnöke és miniszterelnök-jelöltje mindössze olyan kapcsolatban van az energetikával, hogy az elektromos rollert a zuhanyzóban tisztítaná. Tehát nagyon nehéz önöket komolyan venni és érdemben vitatkozni, amikor mindössze ennyi közük van az energetikához, holott ennél egy kicsit súlyosabb kérdésekről van szó: az ország ellátásáról, gázellátásáról, fűtésről, a gazdaság működtetéséről, üzemanyag-ellátásról, -beszerzésről, az atomenergiáról nem is beszélve. A helyzet az, hogy mi mindent megtettünk és megteszünk a jövőben is azért, sikeresen, hogy olyan szankciók ne lépjenek hatályba, amelyek az ország energiaellátását romba döntenék; vörös vonal számunkra olajnál, gáznál, atomenergiánál mindez. Önök támogatnák ezt, Fekete-Győr András azt is elmondta, hogy támogatnák az olajembargót. Ha önök lennének kormányon, már hónapok óta 700-800 forint lenne az üzemanyag ára [[Szabó Szabolcs: Nincs benzin! Gy. Németh Erzsébet: Nincs is üzemanyag!]] türelem, barátom, türelem! [[Az elnök csenget.]] , és elzárnák a gázt, tehát sem fűtés nem lenne a lakosoknak, és az ipar sem tudna működni. És még egy mondat. Ha már önök rendkívül progresszívak és védik a demokráciát; engem meghívott egy fiatalokból álló közösség talán diákközösség egy vitára az önök elnökével, külpolitikát illetően, az önök elnöke nem vállalta a vitát. Ha az önök elnöke ennyire képességek nélküli és súlytalan, akkor próbáljanak valakit kiállítani! Sok sikert kívánok! [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Engedjék meg, mielőtt belekezdenék a napirend előtti felszólalásomba, hogy azt mondjam Menczer külügyi államtitkár úrnak, hogy válogassa meg a szavait és azt a stílust, amit megenged itt magának. [[Vitályos Eszter: Mondjátok ti!]] Én azt gondolom, helye van a vitának a magyar Országgyűlésben, de azoknak a szavaknak és annak a stílusnak [[Rétvári Bence: Az őszödi beszéd stílusa legyen?]] még ha önök most ki is vannak akadva azon, hogy Matolcsy György tegnap szembesítette önöket és szerencsére most már a magyar társadalmat is a gazdaság állapotával, ettől függetlenül, államtitkár úr, a jó ízlést és a kulturált beszédmódot nem kéne teljesen ledobni és levetkőzni a tisztelt Házban. [[Soltész Miklós: Hol van Gréczy? Mi újság Gréczyvel? Zaj a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Ház! Akkor most belefognék a napirend előtti felszólalásomba, melynek az a címe: „Miért nincs nyoma emberségnek és valóságérzékelésnek az Orbán-kormány ténykedésében?” Nemcsak politikusként, hanem elsősorban emberként állok értetlenül a fölött a mérhetetlen cinizmus fölött, ahogyan egy megélhetési válság közepén képes az Orbán-kormány nekiesni a szociális ellátás területének. Egy olyan területnek, amelyet az elmúlt 12 évben magára hagytak, kivéreztettek, ahol botrányosan alacsony fizetésért sokszor már csak a szakmája iránti lelkesedésből kénytelen dolgozni a kevés megmaradt szakember, és most ezekre a szociális intézményekre, idősotthonokra, a fogyatékossággal élők gondozóira, a hajléktalanellátókra zúdították rá a rezsiválságot, amelyet az Orbán-kormány képtelen megoldani. Az orbáni állam teljes csődjének beismerése, hogy a magyar emberek legelesettebb, leginkább kiszolgáltatott tagjairól sem képesek gondoskodni. Csak annyit tudnak mondani az állami és önkormányzati fenntartású intézményeknek, akik a tél kezdetén szembesülnek a hétszeres gázáremeléssel, hogy oldják meg valahogy maguk a brutális rezsiszámlák kifizetését. Ez maguknak kormányzás?! Vagy kormányzásnak neveznék azt, amikor a belügyi államtitkár azt mondja a hajléktalanellátóknak, hogy húzzák össze magukat a télre?! Ezt mégis hogyan képzelték?! Préselődjenek össze, sorban, egymás mellett fekve a szerencsétlen emberek, mint a heringek a konzervdobozban, és melegítsék egymást?! Egyszerűen felháborító a szóhasználat és a mögötte felsejlő embertelenség! Csak a nyers politikai érdek számít a segítségre szoruló emberek helyett az Orbán-kormánynak akkor is, amikor hátrányos megkülönböztetést alkalmaz a szociális ellátás szereplői között. Merthogy milyen józan, logikus, szakmailag alátámasztott érvek szólnak amellett, hogy kizárólag az egyházi fenntartású szociális intézményeknek ad a kormány rezsitámogatást? Talán az állami, az önkormányzati vagy a civil fenntartású intézményekben nem fáznak az emberek, ott nincs szükség fűtésre, villanyra? Miért csak az egyházakat tartja méltónak az Orbán-kormány, hogy részesüljenek a magyar emberek adóiból fizetett rezsitámogatásból? Semjén Zsolt és a klérus biztosan ismeri a választ. [[9.10]] De a legvalószínűbb magyarázat az, hogy az Orbán-kormányt egyáltalán nem érdekli ezeknek az embereknek a sorsa, mert lemondtak róluk. Rebesgetik ugyan, hogy a jövőben valamilyen pályázati rendszer útján osztanának rezsitámogatást például a civil intézményfenntartóknak, ám ebben is csak Orbán Viktor mérhetetlen cinizmusa érhető tetten. Egyrészt a civilek kénytelenek lesznek a hatalom kegyeiért folyamodni ugyanazért a pénzért, amit az egyházaknak kérés nélkül kiosztanak. Másrészt jelezném, hogy elkezdődött a tél, jönnek a brutális rezsiszámlák, és erről a pályázati rendszerről még csak nagy vonalakban sem tudunk semmit. Kik kapnak, mennyit és mikor? Közben megjött a hír egy tegnapi kormányrendelet formájában, hogy újabb támogatást kapnak a bevett egyházak, mégpedig köznevelési célra kapnak fejkvótát 20 ezer forint/fővel, illetve szociális és egészségügyi intézményekben, ha jól néztem, 195 ezer forint/fő támogatást kapnak. Ez rendjén is lenne, tisztelt Orbán-kormány, de az nincs rendben, hogy ehhez más intézményfenntartók szektorsemlegesen nem tudnak hozzájutni. Embertelenségük és cinizmusuk mellett még valami tetten érhető az Orbán-kormány szociális területhez fűződő viszonyában: a hozzáértés és a valóságérzékelés teljes hiánya. Ezt bizonyítja az a törvénycsomag, amelynek egyik eleme szerint kirakják a kórházi osztályokból az ápolási osztályon lévő betegeket, és közülük azok, akik sem a maguk, sem a hozzátartozóik zsebéből nem tudják majd megfizetni az ápolási otthonokban többszörösére emelt díjakat, egyszerűen mehetnek, amerre látnak, jó esetben haza, rosszabb esetben az utcára. Én szociális és árnyékügyi… [[Rétvári Bence: Árnyékügyi! Menczer Tamás: Megnyugodtunk!]] …nyugdíjügyi árnyékminiszterként azt gondolom, hogy ez így nincs rendben, és amennyiben Rétvári államtitkár úr fog nekem válaszolni, akkor kérem, hogy a szokásos pufogtatások, cinikus mondatok helyett arra válaszoljon, miért nem adnak támogatást a civil intézményfenntartóknak. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony, Árnyékminiszter Asszony! Tisztelt Ház! Először is Menczer Tamás államtitkár úr kapcsán szeretném megjegyezni elnézést is kérek államtitkár úrtól, hogy ilyen párhuzamot bármikor is vonok , hogy ha valami szégyenteljes Magyarországra nézve, az éppen az önök nem árnyék-, hanem valós miniszterelnökének nemcsak a tevékenysége, hanem a retorikája is, ahogy nyilvánosság előtt is beszélt, hát még saját frakciótársai előtt; akár Magyarországot is milyen jelzővel illette az önök miniszterelnöke! Nem tudtam pontosan beazonosítani, hogy az ön felszólalása tulajdonképpen egy szociális szervezeteket támogató vagy az egyházakat támadó felszólalás, mert többet beszélt az egyházak ellen, mint bármilyen szociális tevékenységet ellátók mellett. Mindkettőre reagálnék. Számunkra azoknak a munkája rendkívül fontos, akik a szociális intézményekben dolgoznak, legyen az állami szociális intézmény, önkormányzati szociális intézmény, egyházi intézmény, civil, alapítványi vagy bármilyen más fenntartású intézmény. Ezért mindenkinek növeltük a támogatását. Az önök idejében csökkentek ezek a támogatások: 30 ezer forinttal az alapintézményeknél, a kiemelt intézményeknél 100 ezer forinttal. Mi viszont az intézmények támogatását és a szociális ellátás kasszáját 1001 milliárd forinttal növeltük 2010-től a legutóbb elfogadott költségvetésig. Tehát több mint háromszoros, közel három és félszeres emelkedés volt a szociális területen. De ami ennél még fontosabb, hogy egymillió embernek pedig munkahelye lett Magyarországon. Mert ha valami jó szociálpolitika, akkor az a munkahelyteremtés. Vannak olyan emberek, akiknek ezzel nem tudunk segíteni, mert valami olyan betegségük van, olyan fogyatékkal élnek, amelynek következtében nem tudnak munkát vállalni, de aki munkaképes, azoknak munkahelyet teremtettünk, egymillió új munkahelyet, a többiek támogatási rendszerét pedig 1001 milliárd forinttal emeltük. Mi igyekeztünk mindig, mindenhol ott lenni. Amit a baloldal bemutatott a saját városvezetése idején itt Budapesten a koronavírus-járvány alatt, az nem volt szép. Például amikor a Pesti úton hosszú ideig senki nem bukkant fel, Karácsony Gergely fel sem bukkant, csak ön ment oda utána egy héttel, vagy nem tudom, hány nappal később, amikor azt mondták, hogy van orvosi ellátás, közben nem volt orvosi ellátás, hiszen bevitték az ottani gondozottakat a kórházba, ahol kiderült, hogy 70 százalékuk valamilyen olyan betegségben, olyan állapotban van, ami kórházi kezelést igényelt utána rühesség vagy más miatt, akkor az azért nem szép bizonyítvány a baloldal gondoskodáspolitikájáról. Kérem, hogy azt a valótlan állítást ne ismételgessék többször baloldalról, amit Korózs Lajos kezdett el, de önök mind a mai napig folytatják, hogy a magyar kórházakból úgy küldenek el embereket, hogy igazából orvosi kezelésre szorulnának, de a kórházakból kiteszik őket. Korózs Lajos a kamu videójában ezt még azzal is megfejelte, az álmentőst is bevetve egy epizódszerep erejéig, hogy ebben tízből kilenc ember meghalt. Semmi ilyen nem történt akkor sem. Kiderült akkor is. Akkor is ezt mondták, akkor is kiderült, hogy valótlan, akkor is lebuktak. Most is ezt mondják, most is ki fog derülni, hogy valótlan, most is le fognak bukni, mert mindenkit el fogunk látni vagy kórházban, akinek orvosi ellátásra van szüksége, vagy valamilyen bentlakásos szociális intézményben. Négy-ötezer fővel növeltük is a férőhelyek számát az elmúlt években, és egy új emelt szintet hozunk létre a szakápolási központok révén, ahol még emeltebb szintű ellátást kaphatnak azok, akik szociális ellátásra szorulnak, mert róluk gondoskodni fogunk. Az a legnagyobb valótlanság, amit önök most már hetek óta mondanak, hogy az állam kivonult a szociális ellátásból. Igazából önök ezt már nagyon sokszor elmondták, ezt már ’98-2002 között elmondták, elmondták 2010 óta számtalanszor. Tehát ennek a szónak az önök szájából megkopott az értéke, mert mindig ezt mondták. Önök azt mondják, arra a törvényjavaslatra, amely rögzítette, hogy abban az esetben, ha valaki nem tud gondoskodni önmagáról, ha nem tud gondoskodni róla a családja, ha nem tud róla gondoskodni a település, ahol él, ha nem tud gondoskodni róla egy karitatív szervezet, egy egyházi szervezet, akkor az állam gondoskodni fog róla önök erre azt mondják, hogy az állam kivonul [[Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] , amikor pedig rögzítettük törvényi szinten, hogy nem marad senki ellátatlanul, mert ha senki nem tudja őt már ellátni, az állam mindig ott lesz, minden magyar ember számíthat a magyar állam gondoskodására akkor, ha sem maga, sem a családja, sem semmilyen karitatív szervezet nem tud segíteni. Önök erre mondják azt, hogy cserbenhagyás, holott expressis verbis leírtuk, hogy ha bárki már képtelen a maga ellátására, akkor mindig számíthat erre. Úgyhogy kérem, hogy ezt a fajta retorikát is fejezzék be, bár azt hiszem, hiába kérem. Az elmúlt 10-12 évben sikerült elérnünk, hogy jóval kevesebb a nélkülözők aránya Magyarországon, ez 23 százalékról 8,3 százalékra csökkent az Eurostat szerint is, és amikor a szankciók miatt egy valódi válság köszönt be Európában, akkor, hála istennek, kevesebb ember van, aki a lét és a nemlét határán van, tehát könnyebb lesz az ő biztonságukat megvédenünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának napirend előtti felszólalója Szászfalvi László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon a migrációs nyomás új veszélyességi szintre lépett. A szerb-magyar határ közelében feltorlódtak a migránsok, egyre többször hallani leszámolásokról, lövöldözésekről, a békés lakosság zaklatásáról, a határvédő szervek elleni fizikai fellépésről. Ezek a migránsok biztonságos országokon keresztül, határok sorozatos megsértésével, vagyis bűncselekmények sorozatos elkövetésével érkeznek Szerbiába. A magyar biztonsági határzár miatt azonban a legtöbben nem tudnak továbbmenni, a migránsok ezért egyre agresszívabbak, erőszakosabbak, fegyverekkel rendelkeznek, és ha kell, használják is ezeket. A határzár ellenére is sikerül azonban embercsempészek segítségével a migránsoknak átjutni a határon és bejutni Magyarország területére. Éppen ez történt november 14-én is Budapest határában, amikor iraki embercsempészek tüzet nyitottak az őket ellenőrizni akaró magyar rendőrökre. Az embercsempészek semmitől sem riadnak vissza. Magyarország tranzitországnak számít, azonban védőbástya is, amely immár hét éve töretlenül az EU külső határait védi. A Frontex adatai alapján a nyugat-balkáni útvonal a 2015-2016-os migrációs válság kezdete óta a legaktívabb, legforgalmasabb EU-ba vezető út. Ezen a migrációs útvonalon már az idei év első tíz hónapjában duplaannyi illegális határátlépést regisztráltak, mint a tavalyi év egésze alatt. Tisztelt Képviselőtársaim! Az illegális migráció súlyos belbiztonsági veszélyeket rejt valamennyi országban, valamennyi érintett ország állampolgárát fenyegetve. Az Európai Bizottság a szolidaritást és az emberi jogokat hangsúlyozva kívánja kezelni, kezelgetni az illegális migráció kérdését. [[9.20]] A 2015 óta bekövetkező, súlyosabbnál súlyosabb események sem juttatták arra a következtetésre az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy a belső biztonságunk érdekében, a határbiztonság garantálására határozott és egyértelmű intézkedéseket kell, kellene tenni. Brüsszel semmit sem hajlandó megtenni, megcselekedni e rendkívül súlyos, egész Európát fenyegető krízis megoldása érdekében. Tisztelt Ház! A magyar kormány következetes álláspontja szerint nem kezelni kell az illegális migrációt, hanem megállítani. Ennek érdekében jogi, fizikai, szervezeti és élőerős védelmi vonalat építettünk ki a magyar és egyúttal a schengeni határon, megfelelve minden európai uniós és minden nemzetközi egyezménynek. Ezért nemhogy köszönetet és anyagi-erkölcsi támogatást kaptunk, hanem folyamatos támadásokat, kritikákat és meg nem értést. Éppen ezért nemrégiben Magyarország, Ausztria és Szerbia saját kezébe vette az irányítást: a belgrádi csúcson a három ország vezetői egyetértési megállapodást írtak alá, amelyben rögzítésre került, hogy közös erővel lépnek fel az illegális bevándorlás visszaszorításáért. A Kereszténydemokrata Néppárt minden eszközzel támogatja a kormány erőfeszítéseit, amelyeknek célja Magyarország, a magyar emberek, a magyar családok biztonságának a megvédése. Tisztelt Országgyűlés! Az illegális migráció drámai növekedése, valamint az illegális migránsok egyre agresszívebb viselkedése azt mutatja, hogy sürgős intézkedésekre van szükség, az utolsó előtti pillanatban vagyunk. Európa kultúrája, vallása, történelme, tehát Európa megmaradása és jövendője a tét, ezért minden jó szándékú és jóakaratú embernek össze kell fognia. Reménységünk szerint 2022 adventje ezt is jelentheti mindannyiunk számára. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott felszólalására a választ Rétvári Bence államtitkár, miniszterhelyettes úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hét éve védjük a déli határt, hét éve fokozott a migráció Európában, itt a balkáni útvonalon is. A magyar börtönökben 73 ország embercsempészei ülnek, több mint 2500 embercsempész ül a magyar börtönökben, súlyos büntetésre számíthatnak, négy-öt éves büntetésekre, 5 millió forintba kerülnek a magyar adófizetőknek, csak a börtönök többletleterheltsége 3 milliárd forintba kerül a magyar adófizetőknek, évek óta szenvedjük ezt el, évek óta nem kapunk ebben segítséget, felépítettük a kerítést, az idei évben megerősítettük a kerítést most már egy többszörös védővonal van, hiszen nagyon agresszíven lépnek fel az embercsempészek és az illegális migránsok , a határ kiépítésére és a határőrizetre 650 milliárd forintot költöttünk az elmúlt években, mégis azt látjuk, hogy az Európai Unió ebben segítséget nem nyújt. Az emberkereskedelem óriási üzlet. Ön is utalt arra a furgonra, amelyet a magyar rendőrök, miközben rájuk lőttek, hősiesen megállítottak az M5-ös autópályán, és amelynek az előfutó autóját megállították az M1-esen. Ezeknek az embercsempészeknek ez az embercsempész-tevékenység, az egybusznyi, körülbelül 22 embernek az Európába juttatása 41 millió forintnyi bevételt eredményezett. 41 millió forintnyi munkadíjat, idézőjelben mondom a munkadíjat, alvilági pénzt kaptak azért, hogy ezeket az embereket Európába csempésszék, és az Európai Unió semmit nem tesz, hanem csak biztonságos beléptetési folyosókról beszél, legalizált migrációs útvonalról beszél, és kötelező elosztási kvótákról beszél. Az embercsempészek pedig kisbuszonként 41 millió forint nyereségről beszélnek, és akár rálőnek a magyar rendőrökre is azért, hogy ezt a pénzt bezsebelhessék, és egymás között eloszthassák. Óriási üzlet ez számukra, az alvilágot nagyon nagy összeggel pénzeli, de sajnos Európa ennek a kárvallottja, leginkább pedig azok az emberek, akik útközben akár el is hunynak sajnálatos módon. A migráció kapcsán nem értettük, hogy a magyar baloldal miért képvisel mindig migrációpárti álláspontot, mígnem megtudtuk, hogy a kampányukat külföldről finanszírozzák. A dollárbaloldal nem képviselhet más álláspontot a migráció kérdésében sem, mint amit a megbízói rábíztak, ezért migrációpárti. Viszont az látható, hogy az itt a parlamentben hangoskodó baloldali politikusok hogyan némulnak el, amikor a külföldi kampánytámogatásról kérdezik őket. Ugyanakkor a migrációs válság mellett egy másik súlyos válságot is megéltünk az idei évben: a háborús és szankciós válságot. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy karácsony előtt nem sokkal Ferenc pápa üzenetét hadd olvassam fel önöknek, amely pár nappal ezelőtt került napvilágra a háborúval kapcsolatban. Ezt mondja így karácsony előtt mindnyájunknak Ferenc pápa: „A háborúval mindenki veszít, még azok is, akik győztesnek képzelik magukat. Még hány tragédiával kell szembesülnünk, mielőtt mindazok, akik részt vesznek a háborúkban, megértik, hogy ez az út kizárólag a halálba vezet, még ha néhányakat azzal is ámít, hogy győztesek?” teszi fel a kérdést Ferenc pápa. „Váljék világossá: a háborúval mindannyian vereséget szenvedünk, azok is, akik nem vettek részt benne, és gyáva közönnyel tekintettek erre a borzalomra anélkül, hogy tettek volna a békéért. Mindannyiunk kötelessége, akármilyen szerepben, hogy a béke emberei legyünk. Senki sem kivétel. Senkinek nincs felhatalmazása, hogy félrefordítsa a tekintetét. Nem szabad fáradnunk, nem szabad hozzászoknunk ehhez és semmilyen más háborúhoz. Nem szabad megengednünk, hogy szívünk és elménk érzéketlenné váljon az isten- és emberellenes szörnyű borzalmakkal szemben.” Ferenc pápa úgy fogalmazott: „Béke nélkül mindannyian vereséget szenvedünk.” Tisztelt képviselőtársaim itt a magyar parlamentben, európai politikusok és mindnyájan, akik a NATO szövetségében is tevékenykedünk, azért lettünk szövetségesek a NATO-ban, azért vagyunk itt a parlamentben, hogy békét teremtsünk. Ferenc pápa minden nemzetet felszólított, hogy a háborúnak csak vesztese van. Ha nincs béke, mindnyájan vereséget szenvedünk, még ha páran úgy gondolják, hogy győztesek is lehetnek előbb vagy utóbb. Ha van feladatunk 2022 karácsonyán, az a béke előmozdítása. Nem elfogadható, ha bármikor összegyűlnek úgy döntéshozók, hogy nem a békéről beszélnek, hogy nem a béke a céljuk. Én mindenkinek áldott és békét hozó karácsonyt kívánok. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Németh Szilárd István képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! „Emmanuel Macron elnöknek igaza van.” tette közzé tegnap a magyar miniszterelnök a Twitteren, ugyanis Macron elnök a következőt mondta: az orosz-ukrán háború sokkal nagyobb költségeket okoz Európának, mint az Amerikai Egyesült Államoknak, és ha túl szeretnénk élni ezt az energiaválságos állapotot itt Európában, akkor épp itt az ideje, hogy újraértékeljük a szankciókat. Tisztelt Képviselők! Stratégiai kérdés Magyarország számára is, hogy mielőbb béke legyen a szomszédunkban, mert minél később lesz béke, annál nagyobb lesz a béke ára. A szankciós politika csak mélyíti és meghosszabbítja a háborút, ezért ez nagyon veszélyes dolog. Brüsszel teljes egészében szembemegy az európai érdekekkel, egyre mélyebben vesz részt Európa a háborúban, és egyre mélyebb az ezáltal okozott gazdasági visszaesés is. Kijelenthetjük, hogy a szankciókkal Európa lábon lőtte önmagát, hiszen az Oroszországra kivetett szankciók nem hozták el az ukrajnai háború végét, az európai emberek pedig szegényebbek lettek, Oroszország pedig nem esett térdre, sőt az idei külkereskedelmi többlete már most több mint kétszerese a tavalyinak. Észre kellene már venni Brüsszelben, hogy a szankciós politika nem elvi, nem ideológiai kérdés, emiatt ugyanis az energiaárak az egekbe szöktek, az pedig évente 10 milliárd eurós, legalább 4000 milliárd forintos hiányt jelent a magyar gazdaságra, és pont ez a pénz az, amit se adócsökkentésre, se béremelésre nem tudunk fordítani. Ezért Magyarország sosem támogatta és sohasem fogja támogatni ezt a szankciós politikát. [[9.30]] Magyarország ugyan kiharcolta, hogy ránk ne vonatkozzon az energiaszankciós tiltás, továbbra is hozhatunk be orosz olajat, és mentességet kaptunk az olajársapka alól is; az ellátás tehát biztosított, de a szankciók árfelhajtási hatása alól nem tudjuk magunkat kivonni. Ebben a nagyon veszélyes, rendkívül kockázatos helyzetben egyetlenegy komoly feladatunk van, hogy mindent megtegyünk azért, hogy Magyarország energiaellátása biztosítva legyen. Jelentem, Magyarország a harmadik az Európai Unió tagállamai közül a gáztározók töltöttsége alapján, több mint fél évre elegendő gáz van a hazai tárolókban. Azonban, ahogy mondtam, a háború és a szankciók inflációs hatása alól Magyarország sem tudja kivonni magát. Egy év alatt az áram ára több mint ötszörösére, a gázé pedig hatszorosára emelkedett, és mindez egyéb termékekre, többek közt az élelmiszerárakra is kihatással van. Megállapíthatjuk, hogy ez egy szankciós infláció. Ha az Unió megszüntetné a szankciókat, akkor rögtön felére esnének vissza az árak. Magyarország nemzeti érdeke tehát a béke és a káros brüsszeli szankciók visszavonása. Ez azonban a magyar baloldalt cseppet sem érdekli, kimondhatjuk, hogy a baloldal a nemzeti érdekkel szembemenve egyértelműen és egyre agresszívebben háború- és szankciópárti, mint ahogy hallhattuk itt nemrég Szabó Szabolcs hozzászólását, aki egyértelműen hitet tett a Momentum háborús és szankciós politikája mellett, kiálltak a háborús héják mellett. A dollárbaloldal egyébként nem véletlenül teszi ezt, hiszen ezért nagyon komolyan megfizették és meg is fizetik őket. A politikájukban nagyon régóta nyomon követhető, hogy teljes egészében elutasítják a rezsicsökkentést, és Gyurcsányék visszatérnének oda, amit 2002-2010 között műveltek, amikor is 15-ször adtak arra lehetőséget a külföldi szolgáltatóknak, hogy emeljék a gáz és az áram árát. Nálunk most ezzel ellentétes politika zajlik. Ebben a rendkívül erős energiaválságos helyzetben is legfőbb célunk, hogy meg tudjuk őrizni a rezsicsökkentést. Orbán Viktor miniszterelnök úr úgy fogalmazott, hogy kulcskérdés, hogy jövőre minden forintot a Rezsivédelmi Alapba tegyünk azért, hogy a magyar családokat ebben a helyzetben is védeni tudjuk. A magyar kormánynak a magyar emberek biztonsága és Magyarország függetlensége az első. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Németh Szilárd István képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Egy olyan évet zárunk, amelyet olyan események kísértek, amelyekre nem vágytunk, és nem is akartunk. Az esztendő úgy kezdődött, hogy már-már kiszabadultunk a járvány szorításából, és erre már februárban a háború árnyéka vetült ránk. Katonai értelemben szerencsére nem lettünk hadszíntér, de gazdasági értelemben nagyon is. Ha a járvány meggyengítette Európa gazdasági talapzatát, akkor a háborúra adott válaszok ezt csak tovább tetézték. Nem kellett volna hogy így legyen. A mögöttünk hagyott 11 hónap azt bizonyította, hogy Brüsszel egész egyszerűen nem képes arra, hogy felismerje, hogy mi Európa érdeke ebben a helyzetben. Hogy azt a külső nagyhatalmak felé tanúsított megfelelési kényszerből csinálják vagy érzéketlenségből, vagy politikai alkalmatlanságból, az a következmények szempontjából valójában mindegy is. A bürokraták mindent a szankciókra tettek fel, és a helyzet az, hogy nem állnak nyerésre, az európai gazdaság nem áll nyerésre. Recesszió fenyeget, a nyolcvanas évek óta nem látott mértékű az infláció, és most már a munkahelyek sincsenek biztonságban. Ráadásul az egyébként liberális Economistban megjelent számítások szerint az energiaválság miatt 100 ezer fő is lehet a többlethalálozások nagyságrendje Európában. Ez óriási tragédia lenne. S hogy ilyen körülmények között látszódnake már a politikai irányváltás jelei, a helyzet az, hogy nem nagyon. Gázszankciók, nukleáris szankciók vannak napirenden, behozatali korlátozásokkal egyenértékű olajársapka – ugyanaz a tévutas politika ez, csak nagyobb fordulatszámon, és a károk is nagyobbak lehetnek belőle. Ezeket a károkat jó ideje mi is érezzük a magasabb energiaköltségekben, a magasabb élelmiszerárakban vagy éppen abban, hogy nem mindig lehet annyit és úgy tankolni, ahogy szeretnénk. Erről beszéltünk, amikor az elejétől kezdve azt mondtuk, hogy tévutas politika ez. Jó lett volna persze ebben nemzeti konszenzus, de az ellenzék sajnos más politikát folytatott. Pár köteg dollárért feladták a saját önállóságukat és az ország érdekeit. Így követeltek fegyvert, katonát, gázcsapelzárást, Paks-bezárást, globális minimumadót és Magyarország példás megbüntetését az uniós források visszatartásán keresztül. Tisztelt Ház! Nagy reményünk, hogy az új év új lapokat is hoz majd, először is abban, hogy Brüsszelnek nemcsak belátása, hanem kellő ereje is lesz ahhoz, hogy jobban figyelembe vegye, hogy mi jó Európának és mi nem az. Nagy reményünk az is, hogy a hazai ellenzéknek, a baloldalnak lesz ereje leválni a külföldi elvárásokról, a dollárinfúzióról és arról a reflexről, hogy csak azért is az ellenkezőjét követelik annak, amit a kormány tesz, függetlenül attól, hogy annak vane társadalmi támogatottsága. Végül legyen reményünk arra, hogy a 2023-as évet a nem várt rakéták helyett inkább a béketárgyalásokon kialkudott béke határozza majd meg. Tisztelt Ház! Így az ünnepek előtt, az utolsó napirendi vitán nemcsak békés karácsonyt szeretnék kívánni, hanem békés következő esztendőt is minden magyar embernek, egy olyan esztendőt, amelyben a meglévő nehézségek ellenére visszatalálunk arra a fokozatosan gyarapodó útra, amelyen a járvány és a háború előtt jártunk. Köszönjük a támogatást, a biztató szavakat és az építő kritikát is. Ezután is egy olyan országért dolgozunk majd, amely erősebben áll a saját lábán, amely egyre jobban képes megbecsülni a munkát, képes támogatni a családokat, és képes fenntartani a saját biztonságát. Kívánok ehhez mindannyiunknak erőt, belátást és épp ennyi elszántságot. Függetlenül attól, hogy a politikai patkó melyik oldalán állunk, áldott és békés ünnepeket kívánok mindenkinek! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Különösen köszönöm szépen az utóbbi szavakat. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Innen politikai viták következnek. Soron következik a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról, az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály és a 2010/13/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentés, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat kivételes eljárásban történő összevont vitája. Az előterjesztések B/2168., valamint H/2169. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiünk számára elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, tisztelettel felhívom figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalásra és a zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll majd rendelkezésére. Megadom a szót Tessely Zoltán képviselő úrnak, az Európai Ügyek Bizottsága előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének, aki felszólalását az emelvény szószékéről fogja elmondani. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[9.40]]
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ritka és egyben megtisztelő alkalom, amikor egy állandó bizottság alelnöke előterjesztőként szólalhat fel a plenáris ülésen. Miként azt jól tudjuk, a lisszaboni szerződés 2009. decemberi hatálybalépése óta a nemzeti parlamentek előzetes ellenőrzést végezhetnek a szubszidiaritás elvének alkalmazásával kapcsolatban. Az Európai Ügyek Bizottságának hatáskörébe tartozik a fenti elv vizsgálata, ami kétségtelenül nem könnyű feladat. A szubszidiaritás elve feketén-fehéren kimondja: a nemzeti parlamentek szükség esetén megakadályozhatják, hogy az Európai Bizottság túllépje a számára átruházott hatásköröket. Ezért mi most azt vizsgáljuk, vajon az uniós szintű fellépés vagy a tagállami intézkedés az eredményesebb, továbbá arra próbálunk választ kapni, jelen esetben az arányosság elve miként és mennyiben érvényesül. Az Európai Ügyek Bizottsága 2022. november 29-ei ülésén döntött a napirenden szereplő indítványok előterjesztéséről, tettük ezt azért, hogy az Országgyűlés állapítsa meg, hogy a médiaszabadságról szóló rendelettervezet sérti a szubszidiaritás elvét. Az eljárásra nyolc hét áll rendelkezésre, ami jelen esetben 2022. december 12-én jár le. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy erről a javaslatról a német parlament felsőháza már elfogadta indokolt véleményét, továbbá az olasz képviselőház európai uniós ügyekkel foglalkozó bizottsága ugyancsak komoly problémát lát elsősorban az uniós szabályozás jogalapjában. Tisztelt Képviselőtársaim! Ami a rendelettervezet tartalmát illeti, szeretném kiemelni: a média sokszínűségére, a véleménynyilvánítás szabadságára, az újságírók védelmére irányuló általános célkitűzésekkel egyetértünk, ez nem kérdés, ez vitán felül áll. Támogatjuk, hogy az új típusú szolgáltatások és a változó médiakörnyezet következtében folyamatosan vizsgálnunk kell, hogyan lehet érvényesíteni a médiafüggetlenség alapelvét, a véleményszabadság alapelvét és azt a törekvést, hogy az európai állampolgárok a lehető legjobb szintű szolgáltatást kapják ezen a területen is. A parlamenti eljárást megalapozó legfőbb kifogásunk az uniós rendelettervezet jogalapja volt, nevezetesen: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, amely majd’ 30 éve a közös piac létrehozásának eszköze volt elsősorban az áruk szabad áramlása vonatkozásában. Az Európai Bíróság ítéleteiben ugyanakkor többször rögzítette, hogy a szerződés ezen cikke nem ruház általános hatáskört az uniós jogalkotóra a belső piac szabályozására, magyarul, e cikk alkalmazhatóságának igenis vannak korlátai. Sajnos, az Európai Bizottság e korlátokat figyelmen kívül hagyva a médiaszektorban is a belső piaci logikát kívánja alkalmazni, mintha a médiaszolgáltatás minden eleme határon átnyúló jellegű tevékenység volna. Azonban a rendelettervezet legtöbb eleme esetében nem azonosítható határon átnyúló jelleg, vagy az csak közvetetten érvényesül. Tájékoztatom a tisztelt Házat arról is, hogy a tanácsi munkacsoporti egyeztetések során ezzel kapcsolatban több tagállam is megfogalmazta aggályait, sőt van olyan tagállam, amely a Tanács Jogi Szolgálatának véleményét kérte, vajon megfelelőe a jogalap. Ezen tagállamokkal összhangban a bizottságunk jelentése tehát kimondja: a rendelettervezet választott jogalapja nem megfelelő. Látnunk kell, hogy a médiaszektor belső piaci széttagoltsága az uniós tagállamok nyelvi, alkotmányos, történeti és kulturális sajátosságaira vezethető vissza, ezért a rendelettervezet által létrehozni kívánt közös keret nem indokolt. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendelettel kapcsolatban meg kell fogalmaznunk egy másik kifogást, ez pedig az uniós hatáskör hiánya. A szerződések szerint a média ügye nem tartozik sem kizárólagos, sem megosztott uniós hatáskörbe. Az uniós szerződések nem adnak biankó csekket az Európai Unió intézményeinek arra, hogy kényük-kedvükre azt tegyenek, amit akarnak. A szubszidiaritás és az arányosság elve az eszköz annak biztosítására, hogy az Unió csak azt tegye, amit a tagállamok vagy a regionális hatóságok nem tudnak nálánál jobban megtenni, vagyis ez azt jelenti, az Európai Bizottságnak csak akkor volna értelme eljárni az ügyben, ha a tagállami szabályozás nem lenne elégséges. A média sokszínűsége ugyanakkor abban is megnyilvánul, hogy a tagállami szabályozások is eltérőek, tükrözve ezáltal az egyes nemzetek sokszínű hagyományait is. Számunkra különösen aggályos, hogy a rendelettervezetbe több olyan tárgykör is bekerült, amelyek közvetlenül a tagállami médiarendszer kialakításába való durva beavatkozást jelentenek. Ilyenek a piacralépési mechanizmusok, az állami források elosztása, a közszolgálati média működése és az állami hirdetések szabályozása. Szintén hatásköri alapon kifogásolhatóak a tagállami hatóságok döntéshozatalára vonatkozó előírások, amelyek általánosan, nem csak a határon átnyúló ügyek esetében rögzítenek bizonyos követelményeket. Sajnálattal kell azt is megállapítanunk, hogy a rendelettervezet semmilyen igazolható hozzáadott értékkel nem rendelkezik a nemzeti fellépéshez képest, ezzel szemben különösen aggályosnak tartjuk a közszolgálati médiával kapcsolatos előírásokat, amelyek szabályozni kívánják a közszolgálati média szerkesztési elveit, a vezetők kinevezését vagy eltávolítását is. Itt egyáltalán nem látjuk a határon átnyúló jelleget, viszont látunk egy olyan beavatkozási pontot, amely a tagállami alkotmányos hagyományok legbelső körét sérti. Összességében ki kell mondanunk: ez a rendelettervezet újabb bizonyítéka a Bizottság lopakodó hatáskörbővítési szándékának. [[9.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! Végül, de nem utolsósorban a jogszabály formájával kapcsolatban is aggályaink vannak. A rendelettervezet nem biztosít megfelelő mozgásteret a nemzeti döntéshozatal számára, mégpedig azért nem, mert a rendeleti forma általában kizárja a tagállami szabályozás lehetőségét. Mi viszont úgy gondoljuk, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően ezeket a szabályokat ajánlás vagy irányelvi formában kellett volna megfogalmazni. Ezzel szemben a rendeleti szabályozás aránytalanul durva beavatkozás a tagállami autonómiába, különösen olyan területeken, mint például a közszolgálati média szabályozása, ahol a tagállamoknak rendkívül eltérő alkotmányos szabályrendszerük és hagyományaik vannak. Nehezen elképzelhető, hogy a tagállamok ezen esetekben képesek egységes európai szabályozást alkalmazni. Azt is fontosnak látjuk, hogy a médiaszektorban az egységes piac kialakításának egyik akadálya a tagállami nyelvek sokfélesége. Ennek következtében a médiapiac széttagolt, gyakran lokális vagy regionális jellegű. A média és a sajtó területén uniós szintű belső piac helyett tagállami, illetve regionális piacok működnek, a tagállami alkotmányos, történelmi és kulturális sajátosságoknak megfelelően. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendelettervezet vonatkozásában egyértelműen kimondható, hogy az messze túlterjeszkedik a belső piaci szabályozási hatáskörön, épp amire hivatkozva az Európai Bizottság e szabályozást javasolja. Az Európai Ügyek Bizottsága a fentiek alapján megállapította, hogy a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról szóló európai rendelettervezet sérti a szubszidiaritás elvét. Kérem, támogassák a bizottság önálló indítványainak elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy 12 perc és 16 másodperc időkeret áll majd a rendelkezésére, hogy a vita közbeni felszólalásokat és a zárszót is el tudja mondani. Most tisztelettel megkérdezem Dömötör Csaba államtitkár urat, hogy kíváne a kormány részéről felszólalni. [[Dömötör Csaba: Igen, elnök úr.]] Igen. Mielőtt azonban megadnám a szót, tájékoztatom önt, hogy 15 perces időkeret áll a rendelkezésére mind a mostani felszólalása, mind a vita közbeni felszólalása, mind a zárszó esetében. Öné a szó, parancsoljon, államtitkár úr!
Nagyon köszönöm, elnök úr. Nagyon röviden szeretnék hozzászólni. Mivel a bizottsági javaslatcsomagnak több olyan eleme is van, amely egyértelmű beavatkozást jelent a tagállami hatáskörökbe, ezért a kormány egyetért a jelentésben és a határozatban foglaltakkal, és támogatja a jelentést, illetve a határozatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy az időkeretéből csak 21 másodpercet használt el. Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. de-cember 5-én megtárgyalta a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról, az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály és a 2010/13/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentés elfogadásáról szóló H/2169. számú határozati javaslatot. Az összegző jelentést a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 9 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendelettervezettel kapcsolatos aggályokra, a javaslat részleteire a vezérszónoki felszólalásomban kívánok kitérni, ezért elöljáróban annyit kívánok megállapítani, helyesebben nyomatékosítani, hogy formai és tartalmi szempontból is sérül a szubszidiaritás elve, valamint a jogalap is bizonytalan a rendelettervezet esetében, ahogy azt az előterjesztő részletesen kifejtette. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. A vezérszónoki felszólalások időtartama 30-30 perc, a független képviselői felszólalásé, amennyiben erre sor kerül, 8 perc. Elsőnek megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, Illés Boglárka képviselő asszonynak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előterjesztői felszólaláshoz csatlakozva, azt részben kiegészítve, de sokkal inkább megerősítve az alábbiakat szeretném előadni. Az Európai Bizottság szeptember 16-án fogadott el egy rendelettervezetet, amely egy új, európai szintű médiafelügyeleti intézményt hozna létre, valamint a médiaszolgáltatások működésével kapcsolatban a nemzeti intézkedések és közigazgatási határozatok alapelveit is meg kívánja változtatni. Igen, a háború és az elhibázott szankciók nyomában járó gazdasági és energiakrízis, sőt a fagyos tél előtt álló Európát érintő súlyos kérdések megoldása helyett a brüsszeli bürokraták újabb lépést kívánnak tenni ezzel a nemzetállamok hatásköreinek felszámolása és az európai egyesült államok kialakításának az irányába. Csakhogy ez nem az Unió polgárainak jobb léte, hanem az orwelli utópiák rémképe megvalósulásának az irányába vezet és azt vetíti előre. Ne feledjük, és ha kell, a Bizottságot is emlékeztessük, az európai integráció eredeti távlati célkitűzése nem egy európai egyesült államok létrehozása volt. Az országokat irányító állami vezetők többségének célja egy tágabb tematikájú közösségi Európa volt, melyet a nemzetállami önállóságra hoztak létre közös értékek mentén, amit békének hívtak, és közös érdekek mentén, amit fejlődésnek hívtak. Ez az a két dolog, amelynek a hiánya ma leginkább éppen Európát sújtja, és amelyért Európa vezetőinek együtt kellene dolgozniuk. Ehelyett mit látunk? Folyamatos, meg nem szűnő próbálkozásokat egy, már nem is nemzetek feletti, hanem egy nemzetek és így nemzeti hatáskörök döntések nélküli, felülről irányított, kiszolgáltatott Európa irányába, és sajnos ennek egyre több vetületét érezzük a saját bőrünkön. De amíg itt vagyunk és a választók bizalmából véleményt formálhatunk, döntéseket hozhatunk, addig a nemzeti érdekek mentén fogjuk azt megtenni, éppen ezért ezt a rendelettervezeten keresztüli lopakodó hatáskörelvonást nem kívánjuk támogatni. Azt is láthatjuk, Brüsszelben ilyenkor az sem számít, hogy a tervezet már a megszületése pillanatában problémákkal küzdött, hiszen a Bizottság alelnöke, Vĕra Jourová elismerte, hogy még a jogalapban is bizonytalanok, amit egy nagyon magas szintű német elemzés alá is támasztott. Messze túlterjeszkedik a hivatkozása alapjául szolgáló belső piaci szabályozási körön azzal, hogy a nemzeti intézkedésekbe ezen a szinten kívánnak beavatkozni. Márpedig a szubszidiaritás elve értelmében ahogy ezt az előterjesztő részéről képviselő úr is elmondta a döntéseket mindig a lehető legalacsonyabb szinten kell meghozni, és az Európai Unióról szóló szerződés alapján egy uniós intézkedés akkor felel meg, ha a kitűzött cél tagállami szinten nem, vagy uniós fellépéssel jobban lenne megvalósítható. Ez ebben az esetben nem látható. A nemzeti parlamenteknek azonban lehetőségük van az uniós szerződés alapján megvizsgálni a szubszidiaritás érvényesülését. Ezért vagyunk most itt, és ezért tárgyaljuk ezt a javaslatot. [[10.00]] Bízom benne, hogy célt érünk, és sikerül megakadályoznunk, hogy az uniós intézmények a hatásköreiket túllépjék a jogállamiság jegyében, a jogállamiság védelmében, ugyanis a rendelettervezet által érintett kérdések, úgymint a sokszínű médiarendszer kialakítása és a médiapluralizmus védelme, valamint a közszolgálati médiára vonatkozó előírások mind olyanok, amiket az amszterdami jegyzőkönyv kizárólagos tagállami szabályozási hatáskörbe sorol. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ez alapján tehát hatáskörtúllépés, a szubszidiaritás elvének figyelmen kívül hagyása álláspontunk szerint egyértelműen megállapítható. Hozzá kell tennem azt is, hogy a rendelettervezet legfőbb elemének a rendelettervezet indoklásával ellentétben nem azonosítható határon átnyúló vonatkozása, vagy legfeljebb közvetetten. Sőt, még a rendelettervezethez mellékelt hatásvizsgálat is elismeri, hogy a határon átnyúló tevékenységek és befektetések akadályai elsősorban a műsorszolgáltatási szektorban jelentkeznek, s csak kisebb mértékben a nemzeti jog által szabályozottan. Továbbá az audiovizuális médiára vonatkozó nemzeti szabályok, uniós szintű jogszabályok összehangolása már megtörtént az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó irányelvvel, melynek jogalapja az Európai Unió működésére vonatkozó szerződés 53. cikk (1) bekezdése és 62. cikke, nem pedig a 114. cikke. Ezúton is tisztelettel köszöntöm elnök asszonyt, aki, látom, hogy átvette az ülés vezetését. Nyilvánvaló az is, hogy a médiaszektorban az egységes piac kialakulásának egyik akadálya a tagállamok nyelvi sokfélesége, ami miatt a médiapiac érthető módon széttagolt, gyakran lokális vagy regionális. A média és sajtó területén az uniós szintű belső piac helyett tagállami, illetve regionális piacok működnek. Ezt figyelembe kell vennünk, különösen, ha tekintettel vagyunk a tagállamok alkotmányos, kulturális, történeti sajátosságaira. A 114. cikk, amire a tervezet a jogalapot helyezi, az irányítás aspektusából, azaz egy új uniós szintű testület létrehozásának szempontjából is egyértelműen aggályos. Az érdekelt felekkel való egyeztetés során kiderült, hogy a vállalatok és vállalkozói szövetségek az audiovizuális médiaszolgáltatásokat szabályozó hatóságok európai csoportját, amelyet ez az új testület felváltana, a jelenlegi formájában szívesebben megtartanák. Meg kell jegyeznem azt is, hogy a tervezet egyes elemei akár még megfontolandóak is lehetnének. Egy tagállami sajátosságokat tiszteletben tartó irányelv vagy ajánlás azonban sokkal indokoltabb uniós jogi eszköz lehetne, hiszen egy rendelettervezet nem biztosít megfelelő mozgásteret a tagállami döntéshozatal számára, az nem tud tekintettel lenni az eltérő tagállami hagyományokra, kulturális, alkotmányos, történeti sajátosságokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak alapján úgy gondolom, világosan megállapítható, hogy formai és tartalmi szempontból is sérül a szubszidiaritás elve, valamint, ahogy korábban már említettem, a jogalap is bizonytalan. Erre tekintettel a német Bundestag már elfogadott egy indokolt véleményt az uniós tervezettel kapcsolatosan, mely tudomásom szerint a dán parlament részéről is várható. Továbbá, ahogy képviselő úr is említette, előzetes értesüléseink szerint a rendelettervezetet az olasz képviselőház sem kívánja szó nélkül hagyni, azt meg kívánja indokoltatni, valamint a javaslatot tárgyalni tervezi az osztrák parlament két kamarája, a cseh képviselőház, a finn parlament, a holland szenátus, a portugál parlament és a lengyel szejm, valamint a svéd parlament is. Az aggályok elsősorban ahogy nálunk, úgy máshol is a nem megfelelő jogalapra és a nem megfelelő jogi eszközre vonatkoznak. Tisztelt Képviselőtársaim! A szubszidiaritás és a tagállami szuverenitás védelme nem pártpolitikai kérdés; egyértelműen nemzeti érdek. A Fidesz képviselőcsoportja ezért támogatja az országgyűlési határozat elfogadását, és ezért buzdítom erre a magyar törvényhozás valamennyi megválasztott képviselőjét. Kérem, hogy támogatásukkal bizonyítsák: amikor nemzeti érdekről van szó, képesek Magyarország szempontjait előtérbe helyezni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. A vitában a következő felszólaló Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy ez a javaslat nem uniós célokat szolgál, különösen nem nemzeti célokat. [[Dr. Juhász Hajnalka közbeszól.]] Drága képviselő asszony, erre majd később kitérek. Ez kizárólag egyetlen célt szolgál: a Fidesz politikai céljait. Ez annak a szabadságharcnak, mondom nagyon nagy idézőjelben, annak a fideszes folyamatos feszültségkeltésnek és Európa-ellenes politikának az egyik állomása, ami jelen állás szerint 3000 milliárd forintjába kerül ennek az országnak. Ennyit elvesztettek már az országnak, vagy legalábbis sokkal később kapjuk meg a kelleténél, de semmit nem tanultak belőle, semmit nem értettek meg belőle! Továbbra is azt gondolják, hogy jó ötlet úgy keresni a belpolitikai hasznot, úgy beállítani magukat a nemzeti érdekek védelmezőjének, hogy egyébként konfliktust konfliktus után generálnak teljesen feleslegesen. Hadd mondjak erre egy nagyon egyszerű bizonyítékot. Miközben az egészségügyi törvény vitáját, amelyik a magyar polgárok nagyon jelentős részét érinti, eldugták éjszakára, eközben ezt a vitát, ezt a napirendet bezzeg fontosnak gondolták, hogy a parlament rögtön a nap elején, a legjobb sajtóidőben tárgyalja. Nem más ez, mint egy színjáték, képviselőtársaim, hogy újabb virtuális csatát vívhassanak az európai együttműködésről és az Európai Unióval. Ami a javaslat tartalmát illeti, ezt az eljárást hívják az Európai Unióban sárga lapos eljárásnak is, mondván, hogy így figyelmeztethetik a Bizottságot arra, hogy drága barátaink, ezt nem kellene. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez nem egy sárga lapos, hanem egy narancssárga lapos eljárás, mert itt nem a nemzet érdekéről van szó, hanem a Fidesz érdekéről. Arról van szó, hogy önök védjék a védhetetlent, védjék azokat a médiaviszonyokat, amelyek szorgos közreműködésük következtében kialakultak Magyarországon az elmúlt 12 évben. Mert mi az, amitől önök félnek? Mi ebben a javaslatban az, ami ellen önök tiltakoznak, ami miatt fel vannak háborodva? A szerkesztői szabadság védelme, a közszolgálati média pártatlanságának a védelme. Értem, persze, hogy önöket az zavarja, hogyha majd pártatlannak kell lennie a közszolgálati médiának. Elég fölmenni a közszolgálati média honlapjára, és meg lehet tekinteni, hogy a közszolgálati médiának nem hír az, hogy Matolcsy György tegnap leleplezte az önök egész gazdaságpolitikáját, hogy már ő is elhatárolódik attól, amik az elmúlt 12 évben működtek, és elhatárolódik attól, hogy hova juttatták ezt az országot. A közmédiának nem hír az, hogy sorok állnak a benzinkutakon, és hogy nem lehet tankolni. Bocsánat, hogy most ezt a személyes példát mondom. Ma reggel álltam sorba a benzinkúton egy úrral, aki utána szóba elegyedett velem, és elmondta azt, hogy egyébként mozgássérültek, és csak kocsival tudják elvinni a gyereket iskolába, csak kocsival tudnak munkába járni, de az egész napjukat most benzinkereséssel töltik. De ez nem hír a közmédiának. Tudják, mi a hír? Az, hogy a benzinhiány is a szankciók miatt van, ami egyébként, őszintén szólva, egy ordas nagy hazugság. És még folytathatnám tovább, hogy mi nem hír a közmédiának és mi hír a közmédiának. Na, ennek a megváltoztatása az, ami önöket zavarja. Az, hogy egyáltalán szóba kerül az Európai Unióban, hogy talán nincs rendben, hogy egy tagállamban közmédia címén közpénzből, piacot torzítva, bizony a médiapiacot komolyan torzítva egyébként propagandamédiát működtetnek. Nem tetszik önöknek a fogyasztók jogainak vé-delme; nem tetszik önöknek az, hogy egyébként a médiaszolgáltatókkal szemben is erősebb védelmet kapjanak az európai polgárok. És persze nem tetszik önöknek az, hogy kontroll legyen a médiahatóság fölött; nem tetszik önöknek az, hogy átláthatóvá kelljen tenni azt, hogy hogyan működik a médiahatóság, hogy ne a politikai önkény döntse el azt, hogy egyébként kit büntetnek meg és kit nem, kit lehetetlenítenek el és kit nem, kit tiltanak be és kit nem. Na, ez az, ami önöknek nem tetszik, és erre képesek önök azt mondani, hogy az nemzeti érdek, hogy ez így maradjon. [[10.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ez nem nemzeti érdek, hanem pártérdek! Önök képzelhetik azt, hogy az önök pártérdeke a nemzet érdeke, de azt kell mondanom, hogy nagyon tévednek, hogyha ezt gondolják, és nagyon tévednek, hogyha azt gondolják, hogy egyébként az Európai Unió ezt tiszteletben fogja tartani. Merthogy a képviselő asszony rendkívül szelektíven válogatott az európai uniós alapértékek közül. A jogállamot, a demokráciát, a kisebbségek védelmét elfelejtette megemlíteni az uniós alapértékek között, nem véletlenül. Ezek önöknek nem fontosak, önök ezeket nem tisztelik. Azt kell mondanom, hogy a szakmai kritika is számos ponton bicsaklik meg. Azt mondani, hogy a médiaszolgáltatás ma, a XXI. században nem egy határokon átnyúló tevékenység, az nem tudok mást mondani, finoman szólva is a valóság nem ismeretéről árulkodik. Nem tudom, tájékozódtake, értesülteke arról, hogy ma már egészen másfajta médiaplatformok működnek. Ezek jelentős része bizony határokon átnyúló, bizony a médiapiacon jelen vannak olyan szereplők, akik nem magyar szereplők hála istennek, teszem én hozzá , merthogy a magyar szereplő ebben az esetben azt jelenti, hogy fideszes szereplő, mert aki nem fideszes volt, azt már kinyírták erről a médiapiacról, és folytathatnám tovább ezeket a típusú észrevételeket. Teljesen nyilvánvaló, hogy abszurditás, amit önök állítanak. Természetesen nem gondolom azt, hogy dolga lenne Magyarországnak az, hogy minden bizottsági vagy uniós javaslattól rögtön lelkes legyen. De hát, önöknek megvannak az eszközeik! Uniós jogszabályt az Európai Parlament és az Európai Tanács hozhat meg. Az Európai Parlamentben a magyar polgárok által megválasztott képviselők ülnek, akiknek egyébként jelenleg sajnálatos módon a többsége fideszes. Az Európai Tanácsban a kormányok képviselői ülnek; talán ismerik Orbán Viktor miniszterelnök urat meg a kormány tagjait, ők képviselik Magyarországot az Európai Unió Tanácsában. Menjenek oda, érveljenek, alakítsanak ki jobb megoldást! Az a probléma, hogy önök nem tudnak kompromisszumot kötni, nem tudnak érvelni, nincsenek szövetségeseik, és ezért megpróbálnak a valóban eredményt hozó lobbizás, tárgyalás, az adott körülmények alakítása helyett ilyenfajta pótszerekkel, propagandaeszközökkel élni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egészen bájos, amikor képviselő asszony a német és a holland parlamentre hivatkozik például, miközben holnap kívánják egy politikai nyilatkozatban sértegetni ezeket a parlamenteket. Úgy látszik, ha önökkel értenek egyet, akkor jó a véleményük, ha nem értenek önökkel egyet, hát, akkor bizony, takarodjanak oda, ahova önök gondolják. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez így nem megy! Az európai politika a szövetségek kereséséről szól, a barátok kereséséről szól, az észszerű kompromisszumokról, érdekalapú együttműködésről szól. Önök ezekre képtelenek! Önök nem képesek semmit elérni ennek az országnak, legyen szó akár az uniós támogatásokról, akár az agrártámogatásokról, akár a médiaügyekről. Önök nem képesek eredményt elérni akkor, amikor érvelni kell, amikor észérvek kellenek, amikor kompromisszumok kellenek. Ezért keresnek ilyen pótszereket, ezért keresnek olyan megoldásokat, ahol a hazai közvélemény számára eljátszhatják azt, hogy bárkit érdekel Európában a Fidesz véleménye. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a lehetőséget eljátszották. De ha akarnak ilyen ügyeket találni, tudok mondani bőségesen olyan uniós kérdéseket, ahol lenne értelme határozottabb magyar fellépésnek. A nagyvállalatok elleni küzdelemben… Ja, bocs, azzal önök nem értenek egyet! A nagyvállalatokat, a globális vállalatokat nem akarják megadóztatni, ugye, azt vétózzák folyamatosan. Lehetne eredményesebben föllépni Európa védelmében, az európai értékek védelmében. Ja, nem, önök ott folyamatosan vétóznak. Lehetne eredményesebben föllépni azért, hogy az Európai Unió a külügyi területen, a külkapcsolatokban erősebb legyen. Ja, nem, önök ott vétóznak. Önök csak akkor mennek szembe az Európai Unióval, hogyha a pénzükről van szó, és a hatalmukról van szó. Most is erről van szó. Önök nem a magyar népet, nem a magyar érdekeket védik ebben az ügyben sem, hanem az önökhöz közel álló hogy finoman szólva fogalmazzak médiavállalkozókat, az önök által gründolt médiabirodalmat és a Fidesz média fölötti hatalmát. Ez pedig nem nemzeti érdek, sőt éppen ellentétes a nemzet érdekével, ezért nem támogatjuk ezt a javaslatot. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának vezérszónoka, Juhász Hajnalka következik. Parancsoljon, képviselő asszony! Megadom a szót.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Bizottság szeptember közepén „A belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról” címmel egy új médiaszabályozási csomagot terjesztett elő, amelyet a tervezet címében az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabályként aposztrofál. A Bizottság előterjesztése egy rendeletre irányuló javaslatot és egy ajánlást foglal magában, a javaslat alapos és részletes áttekintése során azonban sajnos azt kell mondanom, hogy több sebből vérzik. Kezdjük az elején, tisztelt Ház! A tervezet indoklásában az Európai Bizottság többek között az Európa jövőjéről szóló konferenciasorozatra is hivatkozik, amelynek egy évig teljes tagja voltam, amikor is arra utal, hogy a konferencia idén májusban közzétett zárójelentésében a polgárok javaslataiban felszólították az Európai Uniót a média függetlenségének és sokszínűségének további előmozdítására. A rendeletre irányuló javaslat e pontjához kapcsolódó lábjegyzetben a brüsszeli testület hivatkozza a konferencia zárójelentésének idevágó pontjait. Ha vesszük a fáradságot, és összevetjük a bizottsági rendeletre irányuló javaslatot, a vonatkozó lábjegyzetet és a konferencia zárójelentését ha már jogállamiságnál és az Európai Bizottságnál tartunk , akkor a Bizottság nem azt hivatkozta be, amit az európai polgárok az Európa jövője konferenciasorozat kapcsán javasoltak. Én is tagja voltam, és nem rendeletet javasoltak a polgárok, hanem irányelvet. Bocsánat, Arató képviselőtársam, de nemzetközi jogászként a rendelet és az irányelv két teljesen másik dolog. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból: Bizony! Arató Gergely: Nem állítottam ennek az ellenkezőjét.]] És nézzük tovább, mert a Bizottság nem csak ebben torzított! A konferencia keretében működött az európai értékekkel, jogokkal és jogállamisággal foglalkozó, úgynevezett Európai Polgári Vitacsoport, a médiaszabadság kontextusában szintén irányelvet javasolt. Óriási veszély és ezt az Európa jövője konferenciasorozat kapcsán Vĕra Jourovának és Verhofstadtnak is számtalanszor elmondtam , amikor a polgárok hangját használjuk az Európai Bizottság hatáskörének bővítésére, ellenben a tagállami parlamentek szuverenitásának és hatáskörének csökkentésével szemben. Mindezek ellenére, átmagyarázva az Európa jövője konferenciasorozatot, a Bizottság „európai médiaszabadság jogszabály” néven rendeletre irányuló javaslatot készített elő, és terjesztett elő meglepő módon, amellyel összefüggésben a német lapkiadók és médiaszervezetek országos szövetsége szeptember 12-ei közleményében rendkívül súlyos aggályokat fogalmazott meg. A német érdekképviselet a tervezetet egyenesen médiakorlátozási rendeletként, továbbá az európai értékek és demokrácia elleni támadásként értékelte, és annak mélyreható átdolgozását követelte. Ezzel elérkeztünk a következő ponthoz, a javaslat jogalapjához; mert ez a vita alapvetően a jogalapról szól. A Bizottság a rendeletjavaslat jogalapjaként az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkelyét jelölte meg, amely a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó olyan intézkedések elfogadásáról rendelkezik, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése. Álláspontunk szerint a javaslat jogalapja nem megfelelő. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. címe foglalkozik az Unió hatáskörének típusaival és területeivel. Ennek kapcsán pedig egyrészről megállapítható, hogy a média és a sajtó területe sem a kizárólagos, sem pedig a megosztott hatáskörök kategóriájába nem sorolható be, hiszen a média- és a sajtóviszonyok a tagállamok kulturális és identitásbeli leképeződései is egyben, ezért valójában 27 különböző média- és sajtópiacról beszélünk. [[10.20]] Aggályos a brüsszeli megközelítés, amely a tagállami nemzeti sajtószabályozások természetszerű, kulturális megalapozottságú változatosságát a médiaszolgáltatások uniós belső piaci megteremtésének gátjában látja. Éppen a hatályos audiovizuális médiaszolgáltatásról szóló irányelv mutatja világosan, hogy az európai szintű médiapiac megerősítése nem igényel rendeleti szintű beavatkozást. Ebből fakadóan világosan következik, hogy a javaslat kapcsán a szubszidiaritás és az arányosság elve súlyosan sérül. Tisztelt Képviselőtársaim! A Bizottság elképzelése értelmében létrejönne egy médiaszolgáltatásokat felügyelő európai testület, amely a nemzeti médiahatóságok képviselőiből állna. Fő feladata lenne a szakértői támogatás nyújtása és véleményezés. Úgy véljük, hogy ezen a területen is legfeljebb általános, garanciális szabályok, alapelvek megalkotása lenne elfogadható, legfeljebb irányelvi vagy ajánlási formában. Engedjék meg nekem elmondani, hogy erről maga az Európai Bizottság és maga az Európai Parlament is hogyan vélekedik. Az Európai Bizottság által kiadott, az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatással történő alkalmazásáról szóló közlemény 44. pontja szó szerint rögzíti, hogy a közszolgálati feladat meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek saját nemzeti jogrendszerüknek megfelelően nemzeti, regionális vagy helyi szinten hozhatnak döntést. Ezt Věra Jourová számára is jeleztem, hogy ez az Európai Bizottság 2009-es állásfoglalása. De ugyanezen közlemény 54. pontja rámutat arra, hogy a közszolgálati kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyeletét biztosító mechanizmus kiválasztása a tagállam hatásköre, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez fűzött amszterdami jegyzőkönyvvel. Erre erősít rá maga az Európai Parlament is, amely kimondja 2010-ben „A közszolgálati műsorszolgáltatás a digitális korszakban, a kettős rendszer jövője” című állásfoglalás szerint, hogy a közszolgáltatási műsorszolgáltatás feladatainak meghatározása, finanszírozása és megszervezése a tagállamok hatáskörébe tartozik; európai parlamenti és európai bizottsági állásfoglalás erre vonatkozóan. Képviselőtársaim, engedjék meg, hogy bár Arató képviselő úr kiment, és én ezt nagyon-nagyon nem szeretem, amikor vezérszónoki beszédek vannak, és aki elmondja a vezérszónokit, kimegy, én azt gondolom, tiszteljük meg egymást azzal, hogy végighallgatjuk a vezérszónoki felszólalásokat reagálva Arató képviselőtársam kérdésére, ezt meg kell érteni, hogy ez egy jogalapról szól. És azért küzdünk mi itt, kormánypárti képviselők, hogy a nagyon érzékeny egyensúly, amit a lisszaboni szerződés 2009-ben lefektetett, amely meghatározza a Bizottság, a nemzeti parlamentek hatáskörét, az ne sérüljön, és mindent meg kell annak érdekében tennünk, hogy a nemzeti szuverenitásunk és a szubszidiaritásunk e tekintetben sérthetetlen maradjon. Támogatjuk a határozati javaslatot, köszönjük az előterjesztést, és pontosan ennek a szubszidiaritásnak a vizsgálata az az eszköz, amit a nemzeti parlamenteknek foggal-körömmel védenie kell, mert nekünk addig van hangunk az Európai Unióban, amíg a nemzeti parlamentek hatásköre nem sérül. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Harangozó Tamás képviselő úr következik, az MSZP vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés komolyságához illeszkedően engedjék meg, hogy egy Besenyő Pista bácsitól vett idézettel kezdjem: „Na, mi van? Semmi?” Tisztelt Képviselőtársaim! Ennél abszurdabb előterjesztést nagyon régen lehetett olvasni, és meghallgatva önöket, csak tovább erősödött bennem ez az érzés. Azt mondják, önök, hogy jogalapról szól ez a vita, és csak ezt kell vizsgálni, és nem véletlenül egy árva mukkot nem beszélnek arról, hogy egyébként ez a javaslat miről szól. Nézzük, mi az a borzalmas dolog, amit a magyar Országgyűlésnek szaladnia kell kivételes eljárásban elítélni. Szól a közmédia függetlenségéről. Egészen elképesztő, tényleg, tehát hajmeresztő, mit nem képzel magáról az Európai Bizottság!? Szól a sokszínű tulajdonosi struktúrák kialakításáról. Hát ez, mondjuk, a KESMA tekintetében Magyarország Kormánya, illetve a Fidesz számára nyilvánvalóan egészen elképesztő dolog lehetne. Szól az újságírók függetlenségéről és arról, hogy egyetlen újságírót se lehessen megfigyelni, lehallgatni és ez garantálva is legyen. Konkrétan a következő pontokról szól a Bizottság javaslata. Szerkesztői függetlenség. Ez az, amivel szemben nekünk most fel kell lépnünk, a magyar parlamentnek sietnie kell fellépni. Szerkesztői függetlenség egy olyan országban és önök tényleg rezzenéstelen arccal aggódnak itt az ország szuverenitásáért , ahol a miniszterelnök, illetve a kormány rendeletben a KESMA nevezetű szörnyszülöttet létrehozza, kivonva egyébként a magyar jogrendszer hatálya alól is, a magyar parlament által meghozott döntések hatálya alól is, hogy azt versenyjogilag bárki vizsgálhassa, hogy hogy a fészkes fenében lehet 112 médiatermék egyetlen kézben Magyarországon! Ez nem zavarja önöket, ugye?! Itt nincsenek jogállami, szubszidiaritási vagy bármilyen más aggályaik ezzel kapcsolatban önöknek? És igen, ez az uniós rendelet, ez a KESMA végét jelentené, mert egyetlenegy európai ország sem engedhetné meg magának, egyetlenegy kormány sem, és egyetlenegy oligarchabrigád sem, hogy felvásárolja és kézzel irányítsa a magyar sajtó nagy részét vagy bármelyik tagállam nagy részét. Tényleg vérre menő kérdés önöknek, csak nem azért, amiről beszélnek. Ilyen a megfigyelési kérdés, a Pegasus-botrányra reagál nyilván a javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napig se a Honvédelmi, se a Nemzetbiztonsági Bizottságban, se itt a plenáris ülésen épkézláb választ nem kaptunk arra, hogy mit keresett a Pegasus-kémszoftver magyar újságírók, független emberek, volt kormánytanácsadók, meg még a Jóisten tudja, kinek a telefonján. A mai napig egyetlenegy válasz nem volt. Addig jutottunk el, hogy Kósa Lajos egy szokásos bizottsági ülés utáni nekifutásában véletlenül elkotyogta, hogy igen, ezt a szoftvert a magyar kormány beszerezte, és egyébként csak azért nem lett büntetőjogi következménye ennek talán emlékeznek rá , mert kiderült, hogy így sem mondott igazat Kósa Lajos; már legalábbis abban nem, hogy konkrétan melyik szervezet is vásárolta meg. Itt jön a legdurvább része ennek a javaslatnak, képviselőtársaim, ami miatt itt láthatjuk az asztalon ezt a javaslatot. Független közmédia. Úristen! Hát, ez kizárt dolog, hát, ez Magyarországon soha nem lehet, hát hogyan lehetne?! A közmédia vezetőjét nyitott, átlátható, nondiszkriminatív módon kéne kiválasztani, folyamatosan vizsgálnák, hogy egy hazuggyár, egy egypárti, a régi komcsi időket idéző agitprop televízió működnee például Magyarországon, mint ami most van, közpénzek százmilliárdjaiból, és ha így lenne, márpedig így van, akkor ezzel szemben az Európai Bizottság, illetve ez az európai médiatanács felléphetne. Hát, vége lenne a Fidesz óriási támogatottságának, ha nem tudnák naponta százszor kihazudni az emberek szemét a televízión keresztül. Médiapluralizmus, ez a következő, elég hülye szó, de arról szól, amiről az előbb beszéltem. Hogy nem lehetséges az, hogy valakik, miután a média, és ezt Orbán Viktor és a Fidesz elég korán elég jól felismerte, gyakorlatilag a legújabb és szinte legerősebb hatalmi ág az Országgyűlés, a kormány és a független intézmények mellett, nem lehet valakinek vagy valakiknek a kizárólagos birtokában. És az a KESMA, amit az előbb elmondtam önöknek a 112 médiumával, a külön kormánydöntés, a jogszabályok alól kivett médiabirodalom márpedig teljesen nyilvánvalóan ezzel szembemegy. És ha már médiapluralizmus vagy épp a szerkesztőségek függetlensége, ugye, senki nem gondolja, ennek az a lényege, hogy a szerkesztőségek a tulajdonosoktól függetlenül hozhatják meg döntéseiket, hogy amikor minden megyei napilapban szó szerint, betűre ugyanazok a cikkek jelennek meg, ugyanazzal a fényképpel, éppen Orbán Viktor aznap mit csinált, akkor bárki elhiszi ma Magyarországon, hogy ezek a szerkesztőségek függetlenül működnek? Teszem hozzá, hogy nézzük a megyei lapokat, már szerkesztőségek sem nagyon vannak, Budapestről irányítják az egészet úgy, ahogy van. És itt van az utolsó pont, ami szintén nyilvánvalóan nagyon komoly csapás lenne a Fidesz mai propagandagépezetére, a médiaviszonyok folyamatos manipulálására, és egyébként megalapozza többek között Rogán Antal teljhatalmát. Ez pedig a kormányzati hirdetések ügye, ami szintén része ennek a javaslatnak, amelyik azt mondaná, valami elképesztő, elfogadhatatlan módon önök szerint, hogy objektíve, átlátható módon, tisztességesen, mindenki számára vizsgálható módon és ellenőrizhető módon lehetne csak elkölteni a közpénzeket a médiumokban, akár a televíziókban, internetes portálokon, Facebookon, hirdetésben, bármi másra. [[10.30]] Ez szintén egy olyan pont, ami derékba törné azt a propagandagépezetet és azt az Európai Uniót, egyébként a magyar jogszabályokat, a jogállamiságot teljesen felülíró rendszert, amit ma önök működtetnek. Pontosan tudják! Hiszen a fideszes képviselőtársunk az előterjesztői expozéjában azt mondta muszáj volt leülnöm, amikor ezt meghallottam , hogy durva beavatkozás lenne a magyar piaci viszonyokba a kormányzati hirdetésekkel kapcsolatos része a javaslatnak. A magyar piaci viszonyokba? Hát, itt árulja el ön, képviselőtársam, hogy önök a piaci viszonyokat manipulálják a közpénzzel! Ez teljesen egyértelmű egyébként mindenki számára. Most gondoljon bele, ez a javaslat arról szólna, hogy amelyik médiumot, amelyik médiaterméket a legtöbben nézik, a legtöbben hallgatják vagy fogyasztják az interneten, na, bizony ennek nagyságrendjében kellene nekik adni a kormányzati hirdetéseket. Hiszen ezek a hirdetések nem arról szólnak, hogy haveri médiumokat finanszírozzunk akkor is, ha 200 ember nézi, és ott őrjöngenek rajta, meg járatnak le embereket, mert ilyenből azért van elég, hanem, mondjuk, azoknak a médiumoknak is adni kell, amelyeknek szinte semmi nem jut, de mégis rengeteg nézőjük, olvasójuk vagy hírfogyasztójuk van, mert olyan minőségű terméket állítanak elő, még akkor is, ha nem kormánypártiak. De akkor végezetül térjünk rá a jogalapra. Szerintem elképesztően bájos, amikor a fideszes képviselők a szubszidiaritás szót újrafelfedezik maguknak, és aggódnak azért. Ez is egy elég hülye szó, ez arról szól, hogy a döntéseket ott kell meghozni, azon a szinten, ahol egyébként a leghatékonyabb, meg az emberekhez minél közelebbi módon. És önök most ezt azért mondják, hogy itt a magyar parlament meg a magyar kormány hozhasson meg minden döntést, ne az Unió. De mondják már meg nekem, hol volt ez az elképesztő elkötelezettségük a szubszidiaritás elve mellett, amikor elvették a magyar önkormányzatok adóbevételeit?! Akkor miért nem aggódtak itt, amikor megnyomták azt a nyamvadt gombot itt a parlamentben önök személy szerint is? Miért nem aggódtak a szubszidiaritásért, amikor elvették az iskolákat a településektől, elvették a kórházakat a településektől? Most veszik el a vízműveket, már elvették a szemétszállítást, az összes olyan közszolgáltatást, amit a magyar önkormányzatok ott helyben, a lehető legjobb tudásuk szerint, az ott élő polgárokkal együttműködve, egyeztetve csináltak, hogy, mondjuk, egy közösség beleszólhatott, hogy az iskola igazgatója ki legyen, vagy hogy milyen módon folyjon ott az oktatás. Akkor nem aggódtak ennyire ezekért az alapelvekért. Nem, természetesen nem, hiszen ez is csak egy álságos hazugság az önök részéről. És ahogy képviselőtársam is mondta, az egész javaslatuk nem szól másról, mint hogy megérezték a szelét annak, hogy ha ez a rendelet elfogadásra kerül az Európai Unióban, és valóban akkor ez közvetlenül hatályosul Magyarországon is, vége van ennek a médiabirodalomnak, vége van a propagandavilágnak, vége van a magyar emberek milliói manipulálásának, és akkor vége van a Fidesz rendszerének is. Ezt jól érzékelik. Úgyhogy természetesen ezt a javaslatot semmilyen módon nem támogatjuk. Annak pedig nagyon szurkolunk, hogy legyen Európában a magyar médiahatóság által is küldött magyar delegált részvételével egy olyan médiahatóság, amelyik ezeket a disznóságokat, anomáliákat akár a saját hazánkban is helyre tudja tenni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
A Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka, Fekete-Győr András következik. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársak! Önök továbbra sem szeretik a sajtót. A propagandát imádják, az a kedvencük, de a sajtót utálják. Egy olyan épületben tanácskozunk most, ahonnan önök kitiltották a folyosókról az újságírókat. A korszakváltás után természetesen mi vissza fogjuk őket hívni, vissza fogjuk őket engedni a Parlament folyosóira, hogy mindenkitől kérdezhessenek azt, amit akarnak. Ezt a vitát egy olyan épületben tartjuk, amit a közmédia, a mi pénzünkből finanszírozott közmédia közvetít, és amelyből egyébként a választási kampányban minden ellenzéki politikust önök kitiltottak. A választási kampányban! A korszakváltás után egy olyan közmédiát fogunk építeni, amely minden oldalt meg fog hívni; amelyben párbeszéd lesz, viták lesznek, tényalapú, független és pártatlan köztájékoztatás. Ez lesz a korszakváltás után. De amit én nem értek: önök azt hitték, hogy az Európai Unió vezetői és polgárai nem látják azt, hogy önök utálják a sajtót, és imádják a propagandát? Ha Orbán Viktor fake news felkiáltással, nyilatkozat nélkül elhessegeti a független sajtó munkatársait, akkor ennek nem megy híre a világban, nem megy híre Európában? Tisztelt fideszes Hölgyek és Urak! Mára az EU-ban mindent tudnak önökről. Tudják, hogyan lett eurómilliárdos Mészáros Lőrincből egyébként EU-s pénzből és magyar pénzből , tudják, hogy miből épült fel előbb a Simicska-birodalom, majd utána a KESMA, és tudják, hogy milyen politikai klímát teremtettek önök itthon bombás plakátokkal meg Putyinnak pitizve. És ezt már nem akarják az európaiak a pénzükből finanszírozni. Tehát az van, hogy idejutottunk, ezt már nem akarják fizetni. És minden mindennel összefügg. Tehát az a 3000 milliárd forint, amiről beszéltünk mi is a bizottsági ülésen sokat, amit most nem akarnak ideadni a magyar kormánynak, és ezért a magyar emberektől vették önök el, az ezért is van. Azért is van, mert önök utálják a sajtót, és imádják a propagandát. Az Európai Bizottság 2022. szeptember 16-án terjesztette elő az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabályt. Ugye, erről vitatkozunk most. A rendelettervezet az európai demokráciáról szóló cselekvési tervre épül európai demokráciáról, még egyszer hangsúlyozom , amelyben az Európai Bizottság számos intézkedést javasolt a demokratikus részvétel előmozdítása, a dezinformáció elleni küzdelem, valamint a szabad és független média támogatása érdekében. Ezek magyar érdekek, pontosan ezek azok a nemzeti érdekek, amelyekről az új politikai generáció is folyamatosan beszél. Ugyanakkor ezek a kifejezések idegenül csenghetnek a fideszes füleknek, de ha szeretnének önök uniós forrásokhoz jutni, akkor érdemes megszokniuk ezeket a kifejezéseket. Vegyük át picit, hogy a rendelettervezet mit szeretne. Először is: az EU-n belüli médiapluralizmus és függetlenség védelmét célozza, különösen a szerkesztői döntésekbe való politikai beavatkozással és a médiaszereplőknek például Pegasus-szoftveren keresztüli megfigyelésével szembeni biztosítékokkal. Aztán hangsúlyt helyez a közszolgálati média függetlenségére és stabil finanszírozására, bár ez sajnos ebben a rendszerben is adott, valamint a médiatulajdon és az állami hirdetések elosztásának átláthatóságára. Aztán foglalkozik a médiakoncentráció kérdésével ugye, KESMA , és előirányoz egy új, a nemzeti médiahatóságok képviselőiből álló független, médiaszolgáltatásokat felügyelő európai testületet is. Mindehhez önök számtalan kifogást intéztek. Vitatják az uniós rendelettervezet jogalapját is. Aggódnak amiatt, hogy a rendelettervezet nem biztosítja a szubszidiaritás elvének megfelelő mozgásteret a nemzeti döntéshozatal számára. A belső piac kialakulása kapcsán felpanaszolják a nemzeti nyelvek sokfélesége által okozott nehézségeket. Az utóbbi kapcsán azért megkérdezném önöket, hogy ez még ugyanaz a párt, amelyik a köztévében oroszul és kínaiul is felolvastatja a híreket? Mert ez az önök által fizetett propagandatévében így van. A szubszidiaritást illetően pedig ez ugyanaz a párt, amelyik elvette az iskolákat, a kórházakat és az adóbevételeket a magyar önkormányzatoktól? Pedig a szubszidiaritás pont arról szól, hogy ezek az intézmények, ezek a lehetőségek ott legyenek, a legközelebb a magyar emberekhez. Ilyenkor nem fontos önöknek, hogy az emberekhez közel szülessenek meg a döntések? Aztán kiemelten foglalkozik a rendelettervezet az állami hirdetések kérdésével is. Megállapításuk szerint torzítja a belső piacot az állami hirdetések, azaz a reklámcélokra felhasznált közpénzek átláthatatlan és tisztességtelen elosztása is, amelyeket potenciálisan az inkumbens nemzeti szolgáltatóknak lehet juttatni, vagy bizonyos kormánybarát nézeteket képviselő médiaorgánumok előnyben részesítésére és rejtett támogatására lehet felhasználni. Csak egy példa: a TV2 az RTL Klubbal szemben közel tízszer annyi állami hirdetési pénzt kapott, mint a TV2 [[sic!]] , miközben az RTL Klubot több ember nézi, mint a TV2-t. [[10.40]] Szerintünk ez nincs jól. Korszakváltás után, amit be fogunk vezetni, az a fogyasztóarányos, tehát az olvasó-, a hallgató- és a nézőszámmal arányos állami támogatási hirdetési politika. Ez az, amit be fogunk vezetni a korszakváltás után. Vitatják azt is, hogy a sajtó esetében valóban határokon átnyúló szolgáltatásokról vane szó. Önök, akiknek a megbízottjai évek óta a környező országok médiájának letarolásán dolgoznak! Önök, akik külön londoni kamu hírügynökséget hoznak létre! És mondják ezt nekünk, annak a generációnak, amelynek a médiatartalmait a legkülönbözőbb országokból és a legkülönbözőbb nyelveken a legkülönbözőbb platformokon fogyasztjuk?! A jogalkotási javaslatot egy ajánlás kíséri, amely meghatározza a médiavállalatok számára a szerkesztői függetlenség előmozdítását célzó önkéntes bevált gyakorlatok jegyzékét, valamint a médiavállalatoknak és a tagállamoknak szóló, a média tulajdonviszonyai átláthatóságának növelését célzó ajánlásokat. És itt hadd álljak meg egy kicsit! Hadd mondjak pár szót a generációm nevében is! Mi, fiatal felnőttek, egy folyamatosan romló minőségű és egyre kevésbé szabad magyar sajtón keresztül vagyunk kénytelenek megtudni, hogy mi történik a világban, és mi történik Magyarországon. Önök pedig tudatosan igyekeznek lenevelni a mai magyar társadalmat a sokszínűség iránti igényről, és egyben normalizálni akarják a függő propagandát a valódi, szabad újságírás helyett. Mindez pedig úgy kapcsolódik az én generációmhoz, hogy az elmúlt 10-12 évben volt alkalmam megfigyelni, amint velem egyidős fiúk, lányok életük első munkahelyeként fideszes propagandalapoknál, kampánytévéknél kezdtek el dolgozni, és az önök emberei azt tanítják nekik, hogy ez az újságírás, hogy az újságírás az, hogy mindenki hazudik, nincs igazság, nincsenek tények, nincsenek adatok, csak az egyik vagy a másik propagandája van. Önök ezt tanítják az én generációmnak a PestiSrácoknál, a Hír TV-nél, a TV2-nél, és még lehetne sorolni, és a közmédiánál is, és ez a legszomorúbb. Sok okból lenne helyes elfogadni az európai javaslatot, de személyesen azért tartom fontosnak, hogy megmentsünk egy generációt a rájuk kényszerített, a rájuk erőltetett hazugságoktól. Általában pedig arra hívnám fel a figyelmet, hogy a páva elpusztult, nem táncol már. Agyoncsapta egy bombás óriásplakát. Elbukott az Orbán-rendszer 12 éve folytatott stratégiája, az EU nem fogja finanszírozni az önök propagandáját. De ami ennél sokkal nagyobb probléma, hogy már nem finanszíroz 3000 milliárd forint értékben semmi mást sem. Ez a probléma! Ha el akarják fogadni az EU pénzét, akkor el kell fogadni az EU szabályait is. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Brenner Koloman képviselő úr következik, aki az emelvényről mondja el a vezérszónoklatát. Megadom a szót képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm a szót, tisztelt elnök asszony. Tisztelt Ház! Szeretném egy személyes emlékkel kezdeni a vezérszónoki felszólalásomat. Azokban az években, amikor megszabadultunk a kommunista egypártrendszertől, felvirágzott a hazai sajtó is. Életem első munkahelye a Kisalföld soproni szerkesztősége volt. Ez egy olyan megyei napilap volt akkoriban, amelyet Győr-Sopron megyében gyakorlatilag mindenki olvasott, és ráadásul helyi rádiók, helyi lapok is indultak, tehát volt egyfajta olyan felbuzdulás, hogy nemcsak a közélet indul el egy jó polgári demokrácia irányába az első szabadon megválasztott magyar kormány vezetésével, Antall József miniszterelnök úr vezetésével, hanem a médiaviszonyok is elindulnak egy a kommunista egypártrendszer utáni szabad és egy olyan európai fejlődésbe, ami a mi véleményünk szerint alapvető feltétele egy kiegyensúlyozott polgári demokráciának. Hiszen egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában a polgárok a véleményüket, többek között a politikai véleményüket is annak alapján alakíthatják ki, hogy valós és olyan információkhoz jutnak, aminek alapján jól megfontolt, felelős magyar polgárok felelős döntést tudnak hozni. És akkor induljunk abból ki, hogy nagyon sokszor fideszes képviselőtársaim el szokták azt mondani, hogy igen, de mondjuk, Németországban is milyen a közmédia; igen, hogy Nyugaton pedig balliberális méditúlsúly van, és így tovább. Azzal semmilyen formában nem vitatkoznék, hogy vannak ilyen jelek, mondjuk, a német közmédiában, melyet relatíve jól ismerek. Ugyanakkor azt gondolom, az is tény, hogy nincs értéksemleges újságírás. Ezt az illúziót, mivel első munkahelyemen újságíróként dolgoztam, mielőtt aztán az egyetemi oktatói pályára léptem, én azt pontosan tudom, hogy igenis vannak szerkesztői alapelvek, és van egy tulajdonos, akinek van egy értékrendje. Ez rendben van. Az nincs rendben, amit viszont az elmúlt 12 évben a fideszes egypárti túlhatalom művelt hazánk médiaviszonyaival. Na, az nagyon nincs rendben. Az nagyon nincs rendben! Hiszen nézzük meg, hogy mi történt itt! Egyszer van egy olyan közmédiánk, amelynek az élén egy a független magyar bíróság által elítélt hírhamisító van. Hírhamisító vezeti a magyar közmédiát bírósági ítélettel elítélve! Április 3-áig ismételten az ellenzéki politikusok nem jelenhettek meg ó, pardon, öt percre igen a közmédiában. Majd április 4-étől önök azért, mert kezd kínossá válni ez a helyzet a többi európai nemzet szemében, elkezdtek minket bombázni meghívásokkal, érdekes módon, azért, hogy államtitkár urak, hölgyek felállhassanak és elmondják, hogy mi nem megyünk be. Itt is tisztelettel szeretném jelezni, hogy a mi konzervatív politikai közösségünk politikusai elmennek. Folyamatosan elmennek, természetesen nem mindennap, amikor meghívást kapunk, de mi elmegyünk, és ezután is el fogunk menni, annak ellenére, hogy a szerkesztőségi elveket, mondjuk úgy, hogy a közmédiában nem tartják be, és hogy a műsor előtt és után milyen fideszes véleményformálók mondják el a véleményüket arról a maguk propagandaműhelyeinek megfelelően, amit mi mondtunk ez egy másik lapra tartozik. Másrészt azt is szeretném jelezni, hogy ez a fajta torz médiahelyzet, amelyet valóban a KESMA is jelent, és itt azért azt is el szeretném önöknek mondani, hogy az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének tagjaként és az Európa Tanács Kulturális, Oktatási és Médiabizottságának a tagjaként hosszú évek óta nagyon sok olyan, a 46 tagállamra kiterjedő, jó szakértők által megírt jelentést tárgyaltunk, amelyben hazánk sajnos mindig negatív példaként szerepelt, és a fideszes képviselők az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésében ott tartanak jelenleg, hogy általában Törökország és Azerbajdzsán képviselőivel szavaznak együtt. Tehát mindenki szembejön az autópályán; mert mindenki látja, hogy az a fajta médiakoncentráció, amit a KESMA jelent, alapvetően befolyásolja a politikai választásokat. Ezt az EBESZ már 2018-ban is megállapította, majd most ismét megállapította 2022-ben is. Az, hogy jómagam a Kisalföld című újságban 2018 óta vagyok képviselő, egy ideig az Országgyűlés alelnöke is voltam, most jelenleg az Országgyűlés Külügyi Bizottságának egyetlen ellenzéki alelnökeként soha nem jelenhetek meg, mert önök, önök, akik itt ülnek, tiltólistára helyeztek engem és az összes többi ellenzéki politikust az összes regionális napilapban; hogy rólunk csak a hazugságot írhatják le, amit az önök propagandaminisztériuma állít elő, az szégyen és gyalázat! És önök beszélnek szubszidiaritásról?! Most komolyan! Tehát ez olyan szintű cinizmus, ami megmutatja az önök rendszerének lelketlenségét. Önöket kizárólag a saját hatalmuk érdekli. Itt is le szeretném szögezni a Jobbik nevében, hogy mi felelős konzervatív pártként elutasítjuk a szélsőségeket az Európai Unióval szemben. Nem hiszünk sem az európai egyesült unióban, de nem hiszünk abban sem, amit önök művelnek, hogy a jelenlegi európai uniós integrációt vissza akarják fordítani. Hiszen a tisztelt Ház nem is olyan régen tárgyalta az önök javaslatát arról, hogy az Európai Parlamentet már ne az európai polgárok válasszák meg, hanem delegáljuk. [[10.50]] Tehát gyakorlatilag önök visszafordítanák az idő kerekét. Ez veszélyes! A mi véleményünk szélsőségektől mentes. Azt gondoljuk, hogy vannak európai értékek, a sajtó- és médiaszabadság egy alapvető konzervatív európai érték. Azt gondoljuk, hogy a nemzeti érdeket akkor tudja hazánk a legjobban érvényesíteni, ha jó szövetségeket keres az európai nemzetekben, és nem ellenségeket gyártunk a magyar Országgyűlésben, ahogy ez a javaslat is teszi, és majd holnap is a német Bundestaggal és a holland képviselő-testülettel szembeni fideszes javaslat teszi. Hát, ez nem a nemzeti érdek, tisztelt fideszes képviselőtársaim, ez abszolút ellene mond a nemzeti érdeknek, mint ahogy az is, és ezt mint a Külügyi Bizottság alelnöke mondom, aki rendszeresen részt veszek azokon az üléseken, amelyeket az Európai Parlament Külügyi Bizottsága és a 27 tagállam külügyi bizottságainak vezetői tartanak. [[Sic!]] Tehát önök a nemzeti érdekkel szemben mennek akkor, hogyha folytatják ezt az egypárti túlhatalmat kiépítő rendszert, és nem hajlandóak visszaállítani a kiegyensúlyozott polgári demokráciát. Nagyon-nagyon fontos lenne az, hogy végre belássák, hogy a KESMA és a jelenlegi közmédia helyzete így, ebben a formában fenntarthatatlan. A Médiatanácsba kötelességük lenne azonnal beengedni az ellenzék képviselőit. Itt is újra el kell mondanom ceterum censeo, és közelről néztem meg a Médiatanács tagjait megválasztó ad hoc bizottság ellenzéki alelnökeként, hogy önök akkor sem voltak hajlandóak akár csak egyetlenegy ellenzéki delegáltat megválasztani a Méditanácsba, amikor mi, még az öt ellenzéki frakció annak idején a korábbi ciklusban megegyeztünk egyetlenegy személyben, mi egymás között. Bár azt tartottuk volna fairnek, ha az ötfős Médiatanácsban a három fideszes mellé két ellenzéki szakértő lenne delegálva, de még abban is meg tudtunk egyezni egymás között, az öt ellenzéki frakció, mert mi felelősen politizálunk önökkel ellentétben, ha egyetlenegy tagot megválasztanak, akkor máris most azt lehetne mutatni, mondjuk, az Európai Unió felé, hogy igen, tessék parancsolni, ott az ellenzéki képviselő a Médiatanácsban. Ezért is szeretném nagyon üdvözölni az európai rendeletnek azt a részét, amely létrehozza végre azt az európai felügyelőtestületet, amely el fog járni ebben az ügyben is, egészen addig, amíg reményeim szerint nálunk is bekövetkezik az a változás, amiről az előbb beszéltem. A mi pártunk nagyon régóta szorgalmazta azt, hogy legyen egy európai közmédia, amely az európai nyelveken kiegyensúlyozottan tájékoztatja az európai polgárokat, hiszen látnivalóan a XXI. században ez egy nagyon fontos célja lenne az európai integrációnak, hiszen akkor tudnak az európai nemzetek jó szövetségben együtt dolgozni, hogyha az egyes államok polgárai minél többet tudnak a másikról. Én azt gondolom, és itt akkor a régiókról is szeretnék szót ejteni, nagyon fontos lenne a médiaszolgáltatások regionalizálása is, hiszen ekkor lehetne például a többnyelvűséget jobban megjeleníteni, a különböző nemzetiségek ügyét megjeleníteni, mert igen, kedves fideszes képviselőtársaim, a nemzeti kisebbségek, na, az is egy európai konzervatív érték. Na, ezzel szemben megy az önök jelenlegi javaslata. Én azt gondolom, hogy itt ráadásul az, hogy tényleg milyen médiaviszonyok alakultak ki akkor, amikor az összes megyei napilapban megjelenik ugyanaz a vezércikk egyenszöveggel, ugyanazzal az Orbán Viktor miniszterelnök úrról készült fotóval, ne haragudjanak, kedves képviselőtársaim… én a kommunista egypártrendszerben nőttem fel a ’80-as években, már a kommunista egypártrendszerben is szégyellhették volna magukat, hogyha ezt megteszik. Önök ezt megtették! És utána ide mernek jönni a magyar Országgyűlés épületébe, és azt mondják, hogy szubszidiaritás?! Na, ne nevettessék már ki magukat! Komolyan mondom, ezt senki nem hiszi el önöknek már európai szinten. Ahhoz, hogy hazánk végre visszataláljon arra a kiegyensúlyozott útra, amiről én beszéltem… és még egyszer mondom, sem az európai egyesült államokban mi nem hiszünk felelős konzervatív pártként, sem az önök Európa-ellenes politikájában nem hiszünk; mert abban hiszünk, hogy az Európai Unió jelenlegi formája nem jó, meg kell reformálni, de azt csak úgy lehet, hogyha jó szövetségi viszonyban vagyunk a többi európai nemzettel, különös tekintettel a régióval, a visegrádi országokkal, és így tovább. Most önök a külpolitikájukban és a belpolitikájukban a nemzeti érdeket elárulva ezektől a nagyon fontos érdekérvényesítési mechanizmusoktól elzárták hazánkat az önök felelőtlen politikájával. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon komoly felelőssége önöknek. Ráadásul egy ilyen kiemelt gazdasági és szociális válságban, amelyről Matolcsy György jegybankelnök tegnap elmondta a Fidesz őszödi beszédét és beismerő vallomását, hogy le lehet venni lassan a CD-ből az államtitkárok részéről a „szankciós infláció” kifejezést és a többi badarságot, amit az önök propagandája állít, nem, egy ilyen nagyon nehéz helyzetben igenis nagyon komoly olyan lépésekre lenne szükség, ami visszaállítja a kiegyensúlyozott polgári demokrácia médiaviszonyait, és egyáltalán az egész közhatalmi rendszerben visszataláljunk arra az útra, amiben mi hiszünk, mert mi Konrad Adenauerben, de Gasperiben és Schumanban, az Európai Unió keresztény és konzervatív alapító atyjaiban hiszünk és az ő elképzelésükben, nem pedig abban, amit önök próbálnak most ránk erőltetni. Nekünk a jog uralma a kiegyensúlyozott polgári demokrácia, amelynek egyik alapvető feltétele a kiegyensúlyozott médiaviszonyok, az igazságszolgáltatás függetlensége többek között, ez biztosítja ugyanis a mi véleményünk szerint a szociális piacgazdaság normális működését, és ez biztosítja a XXI. században a magyar polgárok jólétét és szabadságát. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Momentum és a DK soraiból.]]
Most a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Novák Előd következik, aki szintén az emelvényről mondja el felszólalását. Megadom a szót.
Tisztelt Országgyűlés! A médiaviszonyokról Magyarországon sok mindent el lehet mondani, de amit a törvény előír, hogy kiegyensúlyozott legyen, azt korántsem. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság kimutatásaira támaszkodjunk, hogy próbáljunk egy objektív számsort idehozni, és ne a saját szubjektív érzésünket, de még ez is azt támasztja alá, hogy Magyarországon a legnagyobb médiabeli kirekesztettséget a Mi Hazánk Mozgalom kell elszenvedje. Ez volt a választások előtt, és ahogy nézem a friss kimutatásokat, ez van azóta is. Az NMHH honlapján megtalálható kimutatások szerint a Mi Hazánk Mozgalmat hallgatják el a legjobban a hírműsorok. A politikusok közt mindössze 0,2 százalék jutott a harmadik utas pártnak a választások előtti hónapokban, években. Ez a tendencia pedig sajnos azóta sem változott: 0,2 százalék, ha 100 százaléknak nem az összes hírt, hanem a politikusok szerepléseit nézzük, és azt tekintjük 100 százaléknak. Ezért korábban egyébként a Mi Hazánk Mozgalom kifogást nyújtott be, de a csak fideszes tagokból álló Médiatanács elutasította panaszunkat a közmédia, a TV2 és az RTL Klub ügyében is. A nemzeti együttműködés rendszere tehát összezárt a rendszeren kívüli Mi Hazánk Mozgalommal szemben. Míg a Fidesz 2010-es hatalomra kerülését megelőzően minden parlamenti frakciónak lehetett helye a médiát ellenőrző legfontosabb testületben, az ORTT-ben, azóta érvényesül a Fidesz választási jelszava: „Csak a Fidesz!” Még a KDNP-nek sem biztosítottak helyet, ami egyébként annyira abszurd, mintha nem a média felügyeletét, hanem a választások felügyeletét ellenőrző legfontosabb testületben, a nemzeti választási bizottságokban és a szavazatszámláló bizottságokban csak egy pártnak lenne helye. Hát, itt tartunk most sajnos, és nem sok minden változott, ahogy mondtam, bár mondhatjuk, hogy nagyságrendi változás történt, hiszen a 0,2 százalékról 2 százalék körülire ugrott a legjobban kirekesztett Mi Hazánk Mozgalom. És ezt mutatja, mondjuk, ha a legutóbbi kimutatást nézzük az NMHH honlapján, a legutóbbi havi összesítést, akkor azt láthatjuk, hogy ha a 100 százaléknak vett politikusi szerepléseket és a különböző médiumok híradásait nézzük, akkor még a Párbeszéd is, az érdemi, kimutatható támogatottsággal nem rendelkező, társadalmi támogatottsággal nem bíró Párbeszéd is háromszor akkora médiabeli megjelenéshez jut, hiszen a Mi Hazánknak jutott 2,1 százalék ebből a 100 százalékból, a Párbeszédnek pedig 6,3 százalék. [[11.00]] Ez az esetek, az említések száma, amelyek persze korántsem azok a kényes témák, azok a fontos alapvetések, amelyeket mi szeretnénk közölni, ezek azok a témák jellemzően, ami, mondjuk, a kormánypártok vagy az RTL Klub, a balliberális oldal számára adott esetben fontos, Brüsszel számára fontos, az megjelenhet nyilvánvalóan, mondjuk, az RTL Klubon. Tehát még ezek a számok is csalókák, a százalékos kimutatások, nem beszélve a beszédidőről, ami még alacsonyabb, 1,7 százalék a Mi Hazánk Mozgalom esetében. De ha a 2,1 százalékos említéseket tekintjük, akkor is láthatjuk, hogy mondjuk, az RTL Klub vagy a Hír TV még ezt sem éri el, 1,2 százaléknyi szerep jut a 6 százalékkal a parlamentbe jutott, és azóta már 10 százalékon álló Mi Hazánk Mozgalomnak, a TV2, a fideszes Mészáros Lőrinc birodalmába tartozó TV2 pedig 0,7 százaléknál tart. Hosszasan hozhatnám tehát ezeket az elképesztő statisztikai adatokat, amelyek, azt gondolom, egyértelműen mutatják, hogy Magyarországon nincs kiegyensúlyozott tájékoztatás, így nem működhet egyébként ez a választási rendszer, ez a demokrácia sem természetesen. De ne álljunk meg itt, ne mondjuk azt, hogy csak a magyarországi médiával van baj, még ha bele is értjük az RTL Klubot adott esetben a magyar médiába, akkor is ezen túlmutatóan mondjuk ki, hogy legalább ilyen cenzúra folyik például a legnagyobb közösségi oldalon, a Facebookon is, olyan elképesztő cenzúra, hogy ott még az ember a saját oldalán, a saját megnyilatkozásaiban sem mondhatja el, amit szeretne. A pártok közül szintén egyedüliként a Mi Hazánk Mozgalom oldalát tiltották le, törölték le, a politikusok közül szintén egyedüliként Toroczkai László Facebook-oldalát törölték le már az EP-kampányban, 2019-ben, tehát három évvel korábban, és azóta is nemhogy ő nem jelenhet meg saját oldallal, de mi sem írhatjuk le az ő nevét, és a mi oldalainkat is letekerik, hiába lenne Magyarország legnagyobb követőszámmal rendelkező oldala a miénk. Ilyen médiaviszonyok közepette, ilyen elfojtások, elhallgatások, cenzúra közepette persze nem csoda, hogy Magyarországon a legolvasottabb jobboldali hírportállá nőhette ki magát a kuruc.info, mindenesetre ez leginkább a magyar médiaviszonyok szégyene, hogy olyan szinten elhallgatják a híreket, hogy már máshol lassan nem is lehet hiteles információhoz jutni mértékadó oldalakon. [[Kálmán Olga: Jesszusom!]] A Mi Hazánk Mozgalom egyébként a választást megelőző elhallgatása miatt 4 millió példányszámú újság kiadásáról döntött, de pártunk hiába szerződött, és fizetett ki a nyomdaköltségen kívül mintegy 42 millió forintot a listaállítás alapján járó kampánytámogatásból országos terjesztésre, az alvállalkozók végül kifarolni kényszerültek, mert megfenyegette őket a megállapodásokról valahogy információt szerző fideszes Mediaworks leányvállalata, a MediaLOG. Tehát a politikai boszorkánykonyha, a politikai maffia így működik. És ez a MediaLOG monopolhelyzetbe került, miután a kormányzat ennek érdekében, hogy ez a monopolhelyzet létrejöhessen, tavaly ugyebár megszüntette a Magyar Posta szolgáltatását a politikai kiadványok terén, holott a választásokban nagyon komoly bevételhez juthattak volna, de ezt felülírják azok a politikai érdekek, amelyeket Kubatov Gábor boszorkánykonyhájában kidolgoztak. A monopolhelyzetbe került MediaLOG így, a posta híján pedig megtagadta, a MediaLOG piaci alapon is megtagadta a Mi Hazánk kiadványainak a terjesztését, sőt, ahova elért a fideszes politikai maffia keze, ott igyekeztek megfojtani minket, illetve a velünk együttműködő cégeket, ezért végül a Mi Hazánk aktivistái kellett hogy kézbesítsenek amennyire győzték több millió újságot. Tehát koránt sincsenek egyenlő versenyfeltételek, és ezekről természetesen nem hallhatunk az RTL Klubon, a Facebookon, a brüsszeli bürokraták sem tiltakoznak soha, ahogy 2006-ban sem tiltakoztak, amikor a véleménynyilvánítási és egyéb szabadságjogainkat már nemcsak hogy sárba, de egyenesen vérbe tiporták. Ezért nekünk kell ezek ellen a jogsértések ellen szót emelni, ami egyre több magyar embert sújt a közösségi oldalakon, és úgy tűnik, hogy a kormány is inkább kiegyezett a Facebookkal, ahelyett, hogy egyértelműen szabályok közé terelné, és például kötelezné, hogy legyen egy egyértelmű magyarországi képviselete, illetve jogorvoslati fóruma az önkényes jogtiprásaikkal szemben. Mert hiába magántulajdon, egy magántulajdonú televízió sem tehet meg akármit nagyon helyesen egyébként , hiszen mindig is alapvetés volt, hogy a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye, mondjuk, egy hírportálra nem vonatkozik, de a törvény szerint a rádiókra, televíziókra igen. Ugyanígy azt gondolom, hogy a már-már monopolhelyzetben lévő, de legalábbis mindenképp legnagyobb közösségi oldalnak nevezhető Facebook esetében sem lehetne azt mondani, hogy tegyen, amit csak akar. Természetesen egy bolt bejáratára sem írhatja ki valaki, a saját boltjának a bejáratára, mondjuk, hogy cigányokat nem szolgálok ki, vagy egy szórakozóhelyre ilyesmit nem írhat ki, így, úgy gondolom, a Facebook sem rekeszthetne ki önkényesen bárkit a saját felületeiről. És aztán a fizetett politikai hirdetések, amelyek tekintetében is egészen elképesztő jogtiprásokat látunk, tehát hogy még pénzért sem lehet valamihez jutni Magyarországon. A Mi Hazánk Mozgalom fizetett politikai hirdetéseinek megjelentetését is megtagadta a Magyar Nemzet, a Metropol, a Bors és a 19 megyei lap nevében eljáró Mediaworks a „Csak a Fidesz!” jelszavuk mentén. Hogy más pártok ne jelenhessenek meg, olyan trükkhöz folyamodtak, hogy a választási hirdetési árjegyzéket nem is tették közzé, nem lehetett választási hirdetést közzétenni, csak népszavazásit ugye, ha emlékszünk, még népszavazás is volt , hogy azért a kormánypropaganda mehessen fizetett hirdetésként, tehát a százmilliókat kiszámlázhassák az államnak. Amikor ezek után ezzel a jogi kiskapuval, lehetőséggel próbált élni a Mi Hazánk Mozgalom is a kormánypárti lapokban, hogy legalább népszavazási hirdetést feladhasson, akkor jogszabálysértően azt is visszautasították a fideszes lapok. Ezért a Mi Hazánk kampányfőnökeként a Nemzeti Választási Bizottsághoz fordultam kifogással, mely kénytelen volt igazat adni pártunknak, de a Mediaworks végrehajtására hiába vártunk, nem vagyunk jogállam. Nézzük a közterületi médiafelületeket! A fideszes Publimont óriásplakátcég a választási eljárásról szóló törvény esélyegyenlőségi alapelvét megsértve a több mint 10 ezer felületéből mindössze 26 óriásplakát- és 74 citylight-felületet volt hajlandó csak biztosítani a Mi Hazánknak, hirdetőoszlopból pedig egyet sem ezekből a bizonyos Simicska-oszlopokból, ha így jobban ismerik , tehát azok csak kormánypropagandát, negatív kampányokat vagy Fidesz-hirdetést tartalmaztak dömpingszámra. A Mi Hazánk Mozgalom ebben az esetben a Nemzeti Választási Bizottsághoz fordult kifogással, de az NVB szerint nem bizonyított az aránytalanság. Amíg 10 ezer óriásplakátról beszélünk, és ebből egészen pontosan csak 26 helyet voltak csak hajlandók adni, hiába kértünk dokumentáltan, írásban többször is többet, 26 óriásplakát- és 74 citylight-felület a 10 ezerből szerintük arányos az önálló listát állítani képes, a harmadik utat, harmadik erőt képező Mi Hazánk Mozgalom számára. Hát, ennyire vagyunk jogállam! Egészen elképesztő az is, hogy az elmúlt hetekben és a következő hetekben is zárt ülésen vizsgálja a Nemzetbiztonsági Bizottság a balliberális oldal külföldi kampányfinanszírozását, ami egészen elképesztő botrány természetesen, de az is, hogy ezt zárt ülésen vizsgálják, és ide nem engednek betekintést például az önálló listán parlamentbe jutott Mi Hazánk Mozgalomnak sem. Nemcsak azért, mert a Nemzetbiztonsági Bizottságban eleve nemhogy az elnöki posztot nem adták, ahogy kértük, de helyet sem biztosítottak a Mi Hazánk Mozgalomnak, de ilyenkor bár elvileg minden pártnak betekintést kellene biztosítsanak egyedi szavazással mégis úgy döntenek, hogy a DK vagy a Jobbik képviselője betekinthet ezekbe az ülésekbe, a Mi Hazánk Mozgalom azonban nem. Pedig szerintünk a teljes nyilvánosság előtt kellene vizsgálni a kettős állampolgár Márki-Zay Péter által beismert kampányfinanszírozási törvénysértést, illetve egyébként a Facebook szerepét is, hiszen a külföldi érdekcsoportok beavatkozása a magyar választásokba nemzetbiztonsági kockázatot is jelent. Egyúttal viszont fel kellene tárni a másik oldalon a CÖF, CÖKA, illetve a Kövess minket 2022 Kft. és hasonló fedőszerveik, kormányzati fedőszervek milliárdos kampányköltéseit és forrásaikat is, hiszen ezek voltak azok a cégek például, amelyek megjelenítették a negatív kampányt, a lejárató óriásplakátokat, és a piszkos munkát elvégezve így folytattak lejárató kampányt. Én azt gondolom, hogy ez sem elfogadható. Tehát, amikor a médiaviszonyokat elemezzük, akkor abban egyetértünk a kormánnyal, hogy az Európai Uniónak nem kellene ebbe beleszólnia, hiszen ha nem szólt bele 2006-ban sem az itteni viszonyokba, és nem szól bele a különböző, más típusú jogsértésekbe, jogtiprásokba amikre mondok még néhány velős példát , akkor, azt gondolom, hogy itt az ideje Magyarországnak, saját kezébe vennie sorsának irányítását, itthon rendezni a médiaviszonyokat is természetesen, ha kell, a Facebooknak is hadat üzenve. Álljon a kormány oda Toroczkai László mellé, lehet próbapereket indítani, lehet magyar jogi szabályozással is természetesen elejét venni a Facebook túlhatalmának, ezért lépni kell. [[11.10]] Egy kicsit fordítva ülünk a lovon: mindig az Európai Unió akar beleszólni a magyar belügyekbe, miközben akadályoz most fogok néhány példát hozni, hogy hogyan , és a Magyarországon médiaszolgáltatást folytató, de külföldi telephelyű európai uniós cégekkel kapcsolatban teljesen eszköztelen a magyar kormány. Tehát itt az ideje, hogy ne ők szóljanak bele Brüsszelből, hanem ha külföldi telephelyű, székhelyű cégekről van szó, akkor mi szólhassunk bele, hogy Magyarországon milyen LMBTQP-propagandaszenny folyhat például a médiában továbbra is, a gyermekvédelmi törvény bevezetése ellenére. A Fidesz kirakatpolitikájába tökéletesen beleillő gyermekvédelmi törvény gyakorlatilag teljesen hatástalan a világ legerősebb lobbijával, az LMBTQP-propagandával szemben. A kormány és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság is csak gyenge próbálkozásokkal igyekszik operálni a betartására, ahelyett, hogy a sokat hangoztatott ellenállás jegyében elmennének a falig, ahogy arra a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom is több szakmai beadványban is felhívta a figyelmet. No, már megint egy ilyen szó, amit a Facebookon le sem lehetne írni, hiszen nemcsak a Mi Hazánkat, hanem számos nemzeti szervezetet tiltott ki, tiltott le, az állampolgárok sem említhetik meg például az előbb említett HVIM mint Magyarországon törvényesen működő, bejegyzett civil szervezet, aktív társadalmi szervezet nevét. Úgy tűnik tehát, hogy az a bizonyos vörös vonal a gyermekvédelem területén inkább csak halványsárga a Fidesznek akkor, amikor valóban fel kellene venni a harcot. Engedjék meg, hogy erről konkrét statisztikákat és elképesztő példákat hozzak! Az NMHH-hoz a gyermekvédelmi törvény első évében 96 bejelentés érkezett a rendelkezések megsértése miatt [[Arató Gergely: 95-öt te írtál!]] , de a hatóság érthetetlen módon egyetlenegy esetben sem állapította meg a jogsértést. A Médiatanács más uniós tagállamokban bejegyzett médiaszolgáltatók ellen sajnos nem járhat el, de kötelességük volna az adott állam hatóságait intézkedésre ösztönözni, amit csak látszat szintjén tett meg. Az utóbbi időszakban kétszer is értesítették például a holland médiahatóságot, de azok nem vették komolyan a megkeresést. Az első esetben például a Netflixen sugárzott, 7 éves korhatárral ellátott, előbb már említett esetben a Jurassic World „Krétakori tábor” egyik epizódja sértette meg a gyermekvédelmi törvényt, még akkor is, ha Hollandiában bejegyzett médiaszolgáltatóról van szó, hiszen Magyarországon sugározták magyarul. Ebben egyébként két lány vall szerelmet egymásnak, majd egy leszbikus csók is elcsattan közöttük. A második alkalommal a Disney+ ellen tettek panaszt a 9 éves kortól ajánlott Baymax című sorozat miatt, amelyben egy robot bátorítja az egyik fiú szereplőt, hogy hívja randira szintén fiú társát. Mindkét esetben csak a 12 éves korhatárba való sorolást kérték, ami önmagában elképesztő, azonban nagyobb aggodalomra ad okot, hogy még ezt a jelentéktelen kérést is visszautasították. Az iratanyagok szerint a külföldi hatóságok egy esetben sem értettek egyet a Médiahatóság általam elfogadhatatlanul mérsékeltnek nevezhető értékelésével sem és nem indítottak eljárást a külföldi hatóságok a náluk bejegyzett médiacégek esetében. Tehát fordítva ülünk a lovon, ideje volna Magyarországnak beleszólni abba, hogy mi folyik például Hollandián vagy Brüsszelen keresztül Magyarországra [[Arató Gergely: Elképesztő!]] , akármennyire is bekiabálásokkal mutatja most a DK, hogy ez számukra olyannyira elfogadható, hogy már a vérnyomásuk is az egekbe szökött. Pedig el kell hogy jöjjön az ideje annak, hogy Magyarország az önrendelkezés útjára lép, és nem Brüsszelből mondják meg, mi legyen Magyarországon, hanem Magyarország dönthessen arról, hogy például LMBTQP-propagandától mentes médiát szeretne. Egy másik esetben a Szivárványcsaládokért Alapítvány „A család az család” reklámjának két verzióját 2021 novemberében adta le a Csehországban bejegyzett Viacom International Media Networkshöz tartozó Paramount Network és Comedy Central, melyek szintén megsértették a pedofiltörvényben foglaltakat, de nem volt következménye ennek sem. Mindkét reklám fő üzenete, hogy a deviánsok is nevelhessenek gyerekeket, hogy szivárványcsaládban való nevelkedés szerintük normális és nem jár negatív következményekkel. Mivel a reklámok alkalmasak a kiskorúak fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésének kedvezőtlen befolyásolására idéztem a törvényt, szépek a törvény szavai, csak aztán nem nagyon következik belőlük semmi , és hiába sértették meg a törvényt, hiszen csak sima reklámként 18 pluszos besorolással, éjszaka lehetne sugározni, társadalmi reklámként pedig tilos lenne, az ügyben a Médiatanács által megkeresett cseh hatóság válasza szerint nincs semmi kivetnivaló a reklámokban. Nonszensz módon még azt is megpróbálták belemagyarázni, hogy a főszereplők nem egyértelműen egy párt alkotó deviáns szülőket jelképeznek a „deviánst” persze csak én teszem hozzá, ők még a szülőséget is megkérdőjelezték , az is lehet, hogy csak barátok vagy ismerősök. A spanyol Sony Pictures Entertainment Iberia társasághoz tartozó AXN csatornáján szeptember 19-én sugárzott, „A kijelölt túlélő” című sorozat sem tett eleget a gyermekek védelmére irányuló törvényeknek, de itt sem tudott hatásosan eljárni az NMHH. A műsorban, amely 16 pluszos besorolással volt megtekinthető, egyértelmű homoszexuális nemi aktus volt megjelenítve egy takaró alatt, de félreérthetetlen hangokkal és mozgással utalva a cselekvésre. Az aktus egyértelműségének ellenére is elutasította a panaszt a spanyol hatóság, tehát a magyar Médiahatóság által továbbított panaszt a spanyol hatóság. A magyar hatóság meg mossa kezeit, és szerintük minden rendben van, nem fordulnak ide, a magyar Országgyűléshez sem, hogy végre valamit lépjünk az Unió elképesztő szabályozásával szemben. A spanyol hatóság szerint, vagy mondhatjuk, hogy a világ legerősebb lobbija, az LMBTQP szerint, mert tollba mondják sajnos ezeket a döntéseket, idézem: „Hiányzik a 18 pluszos minősítéshez szükséges részletesség és nyílt ábrázolás, illetve a kiskorúakra gyakorolt súlyos negatív következmények reális veszélye amikor egy takaró alatt egyértelműen homoszexuális nemi aktust jelenítenek meg. Aztán említhetném a szintén 2021-es példát, augusztus 23-án vetítette a Prime egy román csatornája, hogy „A helyi doktor újra rendel” című sorozatban egy pozitív karakterként ábrázolt fiatal lány, persze ki más, esik az LMBTQP-lobbi csapdájába, mondom ezt én, és hormonkezelésen gondolkozik, hiszen úgy érzi, rossz testbe született. Mi lett ennek a folyománya? Az állampolgári panasz következménye, hogy a magyar hatóság a románokhoz fordult, a románok pedig a tőlük elvárható vagy megszokott cinikus módon utasították vissza az említett rész miatti panaszt, mert válaszuk szerint egyszerűen nem tudtak döntést hozni, hiszen a Médiatanács által küldött jelenetek magyar nyelvűek voltak és nem értették azokat. Ez az abszurd, hogy egy román székhelyű televízió Magyarországon magyar nyelven sugározhatja a gyermekvédelmi törvényt megsértő lobbit és ezzel kapcsolatban Brüsszelnek egy szava sincs, és még ők akarják megmondani, hogy mi legyen Magyarországon ezen túlmenően, hogy már így is lényegében a külföldi székhelyű médiaszolgáltatókon keresztül azt tettek, amit csak akartak, vagy amit a balliberális és deviáns propagandisták akartak. A románoknál maradva, egy másik csatornán, a román FEM3 csatornán futó, a transzneműeket, drag queeneket, ajakfeltöltésen részt vevő férfiakat és egyéb beteg deviánsokat felsorakoztató „Szépítészek” című műsor ellen sem indítottak eljárást a román hatóságok, a magyar hatóság kérése ellenére. Ebben az esetben az előbbiekben mondott, rossz poénnak is minősíthető bürokratikus indoklás elmaradt, miszerint magyar nyelvű dolgokat ők nem tudnak vizsgálni. De egészen elképesztő az, hogy a cselekvésképtelenségnek a magja az EU audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvével sajnos összhangban lévő magyar törvény, pedig az ilyen diktátumoknak nem kellene engedni, mert ez okozza végül azt, hogy kirakatpolitikaként elfogadhatnak pedofiltörvényt, de valójában annak semmilyen következménye nincs. Az irányelv szerint és az azzal összhangban lévő magyar törvény szerint a médiahatóság csak akkor alkalmazhat szankciókat egy másik uniós tagállamban letelepedett médiaszolgáltatóval szemben, ha az előzőleg megkereste a kérdéses állam médiahatóságát, de az két hónapon belül nem intézkedett, ha megállapította, hogy a médiaszolgáltató csak azért telepedett le Magyarországon kívül, hogy elkerülje a szigorúbb magyar szabályokat, ha a tervezett büntetésről írásban értesítette a szolgáltató székhelye szerinti tagállamot és az Európai Bizottságot. Hányadik pontnál tartunk? Nehéz követni, annyira bürokratikus és annyira elképesztően lehetetlen, tulajdonképpen lehetetlenné teszik a magyar hatóságok fellépését. Továbbá: ha lehetőséget adott az érintett szolgáltatónak arra, hogy nyilatkozzon az ügyben, és ha az Európai Bizottság határozatot hozott arról, hogy az alkalmazni tervezett szankciók összeegyeztethetők az uniós joggal. [[11.20]] A végére egy jó kis gumicsont, ami lényegében minden magyar óvintézkedést, a magyar gyermekek védelmét ellehetetleníti. Ez is bizonyítja tehát, hogy a Fidesz gyakorlatilag saját maga akadályozta meg a gyermekvédelmi törvény hatályos, hatásos betartatását az EU-val esetlegesen létrejövő, a végeredmény tekintetében szükségesen felvállalandó konfliktus elkerülése érdekében túlzottan is konfliktuskerülő módon tehát, és ezen esetben is csak látványpolitizálásról beszélhetünk a kormánypárt részéről. Tisztelt Országgyűlés! Arra kérem önöket, hogy a magyar médiaügyekben Magyarország dönthessen, a magyar emberek dönthessenek. Jó volna ennek érdekében, hogy a médiát ellenőrző legfontosabb testületben, a médiahatóságban, illetve a Médiatanácsban ne csak a Fidesz tagjai foglalhassanak helyet, hanem a 2010 előtti gyakorlathoz hasonlóan minden frakciónak legyen ott delegáltja, ahogy a választási bizottságokban is lehet minden pártnak delegáltja; azt gondolom, ez teremthetné meg egy tisztességes, átlátható viszony alapjait. Az Unió, Brüsszel pedig ne szólhasson bele a magyar médiaviszonyokba, és egyébként is ideje már felkészülnünk az Unió utáni életre. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség, de ilyenre… Mégis jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője. Megadom a szót, parancsoljon!
Tisztelt Ház! Novák Előd képviselőtársam hozzászólásában lenyűgözve hallgattam, hogy mennyi LMBTQ-tartalmat néz, sajnálom, hogy nem alakult ki benne egy kicsit nagyobb empátia ennek kapcsán. De azért egy dolgot bebizonyított ez a hozzászólás: nem az LMBTQ-lobbi a legerősebb ezen a világon, hanem az emberi butaság. Köszönöm szépen.
Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most az írásban előre jelentkezett felszólalásokkal folytatnánk a vitát, de Kálmán Olga képviselő asszony… [[A képviselői helyére igyekvő Kálmán Olga: Itt vagyok, itt vagyok!]] Most érkezik éppen. Akkor normál időkeretben megadom a szót Kálmán Olga képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Elnézést kérek. Nos, hát megtanultuk már az elmúlt 12 évben, hogy az önök hatalmának az alapját a mindent bekebelezni, uralni, irányítani, megfélemlíteni, dezinformálni, a pénzeket hazavinni és hasonló elvek alkotják, hát, ezek a NER-nek a bástyái. Amit a hajdan szebb időket látott sajtószabadsággal csináltak, amiatt még Putyin is elégedetten csettintene vagy lehet, hogy éppen tőle tanultak? Tudják, nagyon nehéz már így utólag kibogozni, hogy melyik diktátor melyik cimborájának a mintáját másolta le. Évekkel ezelőtt az Átlátszó készített egy összeállítást. Akkor 476 média volt a Fidesz tulajdonában, évi 60 milliárd forintos forgalmat bonyolítottak. Ez volt 2017-ben. Azóta, ugye, jóval 500 fölött van a Fidesz-birodalom sajtótermékeinek száma, a pénzügyi forgalmukat pedig már megbecsülni is nehéz. A forgatókönyvük rém egyszerű: pénzügyileg vagy törvényileg ellehetetleníteni a különböző sajtótermékeket, majd felvásárolni. Aztán egy szép napon létrehoztak egy KESMA nevű médiatéeszt, ahová minden felvásárló cimborájuk önként beszolgáltatta a tulajdonában lévő médiatermékeket. Bármennyire is szeretnék, ezek az emlékek nem kopnak. Ezek az események a történelem szégyenlapjaira fognak kerülni, az önök sok-sok más gaztettével együtt. Az első áldozat az Origo volt 2015-ben emlékeznek még? , ami a tegnap óta oly kritikussá vált Matolcsy György jegybankelnök unokatestvérének az érdekeltségéhez került, majd a jegybankelnök fiához, Matolcsy Ádámhoz. Aztán TV2, VS.hu, 2016-ban pedig a megyei napilapokat kebelezték be, a portfóliópropagandában betöltött szerepének ikonikus mozzanata volt ma már több felszólaló említette , amikor a választás előtti napon mindegyik megyei napilap ugyanazzal az Orbán Viktor-interjúval jelent meg. 2016 végén jött a Figyelő, majd a Hír TV, az ingyenes Metró, lett belőle Metropol, és hát, emlékszünk még 2016. október 8-ára, a magyar sajtótörténet egyik legsokkolóbb napjára, amikor a dolgozók és a főszerkesztő előzetes tájékoztatása nélkül a Mediaworks felfüggesztette a Népszabadság nyomtatott és internetes kiadását. Sorra került aztán a Magyar Nemzet, a Lánchíd Rádió, a Heti Válasz és a többiek. Azoktól az adóktól, amelyeket a KESMA nem tudott fel- vagy megvásárolni, a Médiatanács mondvacsinált ügyekkel elveszi a frekvenciát, lásd Klubrádió. A tisztán állami pénzből fenntartott Magyar Távirati Iroda ingyenesen szolgáltatja a híreket, eleve lehetetlenné teszi ezáltal más hírügynökségeknek a működését, ily módon pedig elérte azt, hogy Magyarországon kizárólag az a hír, amit az MTI hajlandó leadni. Rendszerszerűen vissza is él ezzel, olyan szabályzatot alakítva ki magának, amelyre hivatkozva még az Országos Sajtószolgálaton belüli közleményeket is, amelyek tartalmáért egyébként felelősség nem terheli, cenzúrázza a saját, vagyis a kormány szája íze szerint. A magát közszolgálatinak nevező alap tevékenységéről már önmagában az is sokat elmond, hogy vezérigazgatója az a Papp Dániel, akit televíziós szerkesztőként több ízben elkövetett hamisításai miatt többnyire hírhamisítóként emlegetnek, és emiatt indított polgári peres keresetét egyébként a bíróság jogerősen elutasította. Emlékszünk, milyen zseniálisan tud szerkeszteni, megvágni, kivágni, blőrözni, ha valaki nem tetszik, ha valami nem felel meg a politikai gazdáknak. Az alap által működtetett televíziós csatornák még a sportközvetítések szünetében is – hát, ezt most a vb-nél főleg látjuk jobb napokon mindenen áthatoló kormánypárti propagandával, máskor pedig egyenesen uszítással, a kormány által aktuálisan kinevezett ellenség, mindenekelőtt pedig a parlamenti ellenzék gyalázásával töltik ki a műsoridő jelentős részét. Ezt a tevékenységet a költségvetés 2021-ben jóval több mint 117 milliárddal finanszírozta, 2023-ban pedig 126,5 milliárdot fog szánni erre. Velünk fizettetik meg a hazugsággyáraik árát, a mi pénzünkön hazudnak a szemünkbe. Mindezek tükrében nem csodálható, hogy a Freedom House legutóbbi jelentésében Magyarországot egyedüliként az EU tagországai közül a „szabad” besorolásból kivette, és a „részben szabad”-ba sorolta át, ebben pedig jelentős szerepük volt a sajtó- és a médiaviszonyoknak. Hát, most viszont önök megijedtek, és elkezdtek trükközni, szubszidiaritásra hivatkozva azt próbálják elhitetni, hogy az Unió be akar avatkozni a hazai médiapiacba. Hát nem, kedves képviselők! Egy európai médiahatóságot hozna létre a Bizottság pontosan azért, hogy ne ismétlődhessen meg máshol a magyar példa. Az új törvényjavaslat az újságírók és a szerkesztőségek függetlenségét szeretné védelmezni idegen önöknek ez, ugye? A rendelet célja, hogy biztosítsa az egyes szerkesztőségek szerkesztői függetlenségét a politikai hatalomtól, a nagyvállalatoktól, és átláthatósági követelményeket írjon elő a tagállamok számára a médiatulajdonlással kapcsolatban. Hát, értem én, hogy mindez önöknek nem tetszik, hogyan is tetszene, ha az európai normák szerint nem lehetne bekebelezni, felvásárolni, megfélemlíteni a sajtót, hogyan is tetszene önöknek, ha nem lehetne hazugságáradattal, ellenségképpel elárasztani a hazai lakosságot, a közvéleményt? A rendelet lehetővé tenné a Bizottságnak, hogy eljárást indítson az Európai Bíróságon, ha egyes tagállamok nem tartják be a szabályokat – hát, ez sem tetszik, gondolom, önöknek. A nemzetközi hírügynökségek a közös szabályrendszer kidolgozása kapcsán konkrétan megemlítik a KESMA magyar példáját, amivel eddig nem tudott mit kezdeni az uniós versenyszabályozás, pedig elég látványosan torzítja a magyar médiapiaci viszonyokat. [[11.30]] A Bizottság szeretné, ha bizonyos kritériumok alapján minden tagállamnak kötelessége lenne értékelni a médiapiaci koncentrációt a szerkesztői függetlenségre és pluralizmusra gyakorolt hatás szempontjából. Hát, ez sem tetszik önöknek. A tervezet felállítana egy új uniós médiatanácsot is, amely egy intézményben tömörítené a tagállami hatóságok képviselőit. Nem überelné, nem fölérendelné; a tagállamok médiatanácsainak tagjai által alkotott testület lenne. Emellett szabályozná a közszolgálati médiát, az állami reklámokat és a Pegasus-botrány kapcsán a forrásvédelmet is. Van félnivalójuk, ugye? Szabadság, szabályozás, önmérséklet az állami reklámok terén, uniós irányelvek hát, ezek mind szitokszavak a maguk szótárában! És most elbábozzák az Európai Ügyek Bizottságában, aztán itt az ülésteremben is, hogy az Unió, hú, de nagyon be akar avatkozni a nemzeti hatáskörbe? Ja, csakúgy be akar avatkozni, mint az Európai Ügyészség? Hát, attól is félnek. Vajon miért? Ha nincs szabad rablás, leuralás, bekebelezés, manipuláció, propaganda, akkor önök már ezt beavatkozásnak minősítik. A Riporterek Határok Nélkül 2002 óta szemlélteti a sajtószabadság helyzetét a világ 180 országában. A világ 180 országát a sajtószabadság szempontjából rangsoroló index középmezőnyében van Magyarország, a 85. helyen, viszont ez az uniós tagállamok közül a harmadik legrosszabb helyezés. Tudom, hogy önöket ez sem hatja meg, csak legyintenek, de hát szerintem önök már azt is elfelejtették, vagy soha nem is tudták, hogy mit jelent az a szó, hogy sajtószabadság. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Kétperces hozzászólásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Illés Boglárka képviselő asszony. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Igyekszem gyors lenni. Egy nagyon rövid észrevételem lenne, helyesebben három. Az első arra vonatkozik, hogy az előttünk fekvő javaslat ahogy az a baloldal részéről elhangzott nem az uniós célokat szolgálja. Valóban, a szubszidiaritásvizsgálatra vonatkozó javaslatunk a magyar választópolgárok érdekét szolgálja, és mi a magyar választópolgárok felhatalmazásából ülünk itt a parlamentben. Én úgy gondolom, hogy ennek megfelelő javaslatokat szükséges megfogalmaznunk. A másik, amit vissza szeretnék utasítani, az az, hogy olyan érveket adtak a szánkba, amelyek részünkről nem hangzottak el. Mi egyértelműen kijelentettük, hogy a jogalappal és a jogi eszközzel kapcsolatban van aggályunk. Méghozzá azért, mert rendelettervezetről van szó, mi pedig azt mondjuk, hogy amennyiben vannak olyan pontok, amiket érdemes lehet megfontolni és átgondolni ahogy azt Juhász Hajnalka képviselő asszony is jelezte, hogy az Európai Unió jövőjéről szóló konferenciasorozat keretében is az ajánlás volt az, amit talán érdemes lehet megfontolni , akkor inkább ebbe az irányba haladjunk tovább. Itt szeretnék utalni arra, ami a vezérszónoki felszólalásomban is elhangzott, és azt szeretném nyomatékosítani vagy megerősíteni, hogy a tervezet egyes elemei és ezt többen kihangsúlyoztuk valóban megfontolandók lehetnek, de egy tagállami sajátosságokat tiszteletben tartó irányelv vagy ajánlás indokoltabb uniós jogi eszköz lehetne, hiszen egy rendelettervezet nem biztosít megfelelő mozgásteret a tagállami döntéshozatal számára, az nem tud tekintettel lenni az eltérő tagállami hagyományokra, a kulturális különbségekre vagy adott esetben a történeti különbségekre. Tehát azt szeretném kihangsúlyozni, hogy egy ajánlás vagy irányelv megfontolandó lehet. Nekünk a rendelettervezettel kapcsolatban van aggályunk, ezért is kezdeményeztük ezt a szubszidiaritásvizsgálatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén kétperces felszólalásra jelentkezett Juhász Hajnalka képviselő asszony. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony. Nagyon rövid leszek. A napomnak nem a fénypontja, hanem a mélypontja, hogy a Momentum és a DK oktat minket, kormánypárti képviselőket a szubszidiaritásról. Ez volt a mai nap mélypontja. Azt értenünk kell egyébként, hogy a lisszaboni szerződés egyik legnagyobb vívmánya volt, hogy a nemzeti parlamenteknek a maastrichti szerződésből átvéve ezt a jogkört meghagyta. Hogy miért szubszidiaritásvizsgálat? Mert jogilag a kérdés erről szól, amit hangsúlyoztunk Illés Boglárka képviselőtársammal, Tessely Zoltánnal és Dömötör Csaba államtitkár úrral is. A kérdés a 114. cikkely. Természetesen megint nem figyelnek, de itt a kérdés, amit már hangsúlyoztunk eddig is, amit még Vĕra Jourová sem tudott megerősíteni, hogy a 114. cikkely megfelelő jogalape vagy nem. Ez az első lépés. Ha ez nem megfelelő jogalap, akkor nincs miről beszélnünk. Lehet itt felhozni különböző témákat, de az alapvető kérdés az, hogy vane a Bizottságnak jogalapja vagy nincs. S ahogy képviselőtársnőm is elmondta, az, hogy irányelvi szinten vagy ajánlásszinten szabályozzuk, azzal nekünk semmilyen jellegű problémánk sincs általános jellegű megfogalmazásként. De az „Európa jövője” konferenciasorozatban a polgárok sem javasolták a rendeletet, hiszen az egy kötelező jellegű jogi aktus. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr jelentkezett, szintén két percre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Mi a szubszidiaritás szót nem nagyon használtuk ebben a vitában, mert szerintünk ez a vita nem erről szól. Ezt önök állítják, ez az önök kamuja. Ha irányelv lenne, akkor az lenne a baj, hogy miért irányelv, ha ajánlás lenne, akkor az lenne a bajuk. Tisztelt Képviselőtársaim! Már bocsánat, de ne nézzük egymást madárnak! Ne gondoljuk azt, hogy ez a vita arról szól, hogy a Bizottság jogi alapja mi pontosan, és mi a megfelelő jogi forma! Ez a vita arról szól, hogy önök tovább akarnak garázdálkodni és tovább akarják korlátozni a médiaszabadságot, tovább akarják felvásárolni és megszüntetni az önökkel szemben akár minimálisan is kritikus sajtóorgánumokat. Önök tovább kívánják a közmédiát propagandamédiaként használni, tovább kívánják tömni a Fideszhez közel álló médiavállalkozásokat állami hirdetésekkel, és továbbra sem akarnak független médiahatóságot. Ez a baj, drága képviselőtársaim, és nem a jogalap. Az csak a hivatkozási alap. Amiről most beszélnek, hogy mi a megfelelő jogi forma, hát, ne haragudjanak, de ez csak kifogás. A lényeg nem ez. A lényeg az, hogy egyrészt kötözködhessenek az Európai Unióval, és ebből ócska propagandasikereket arassanak, a második céljuk pedig az, hogy minden módon akadályozzák azt, hogy valamilyen módon európai garanciák legyenek a médiaszabadságra és az emberek hiteles tájékoztatására, mert tudják, hogy a médiaszabadság és a hiteles tájékoztatás az önök rendszerének a végét jelenti. [[Taps a DK soraiban.]]
Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Mivel senki nem jelentkezett, az összevont vitát lezárom. Az előterjesztők képviseletében Tessely képviselő úr fog válaszolni a vitában elhangzottakra. Felhívom képviselő úr figyelmét, hogy erre 12 perc 16 másodperc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök asszony. Mindenekelőtt szeretném megköszönni mindenkinek, aki a vitában elmondta a véleményét. Fontosnak tartom emlékeztetni a Házat arra, hogy egy szubszidiaritásvizsgálattal kapcsolatos vitán voltunk jelen. Hallottunk itt sokféle véleményt sok-sok mindenről, az ellenzéki oldalon éppen ezekről kevésbé. Ebben az eljárásban a fő szempont mindig a tagállami hatáskör és a szuverenitás védelme. Itt azt vizsgáljuk, hogy az uniós fellépés szükségszerűe, hatékonye és arányos-e. Ha megengedik, néhány mondattal szeretnék az elhangzottakra némiképp választ adni. Arató Gergely képviselőtársunk egyértelművé tette, hogy ezek a javaslatok az önök biztatására és Magyarország ellen jöttek létre, úgy is mondhatjuk, hogy az önök megrendelésére. [[Arató Gergely: Ez nem így van!]] Egész nyugodtan meghallgathatja a saját felszólalását, pont ez volt az egyik üzenete. A másik üzenet az volt, hogy mi nem tudunk kompromisszumot kötni. Az ön által elmondottakból arra tudok következtetni, hogy önök viszont minden kompromisszumot megtennének annak érdekében, hogy az önök által olyannyira áhított európai egyesült államok mindennél előbb létre tudjon jönni. [[11.40]] Harangozó képviselőtársam a közszolgálati híradás támadásával foglalkozott hosszasan. Igaz, hogy nincsen jelen, de engedjék meg, hogy emlékeztessem önöket, mi ismerjük, hogy milyen az, amikor a politikai baloldal teljes összefogással támadja a közszolgálati médiát, és ellene indul; volt, amikor ezt fizikai erőszakkal tették, 2018-ban, és folyamatos politikai nyomásgyakorlással azóta is. Fekete-Győr András elmondásában a 3000 milliárd forintos EU-s forrás ismételten ugyanúgy került elő, mint a bizottsági ülésen, mintha önök annak drukkolnának, hogy ez a forrás ne érkezzen Magyarországra. Ezt kezdjük megszokni [[Arató Gergely: Ettől még nem igaz!]] , de azt gondolom, hogy nemcsak a kormánynak és a kormánypárti képviselőknek van felelőssége e tekintetben, hogy a magyarokat megillető forrás Magyarországra jusson, hanem igenis az ellenzéknek is. Jó lenne, ha nem csak négyévenként szembesülnének vele, hogy a választópolgárok pontosan így gondolják. A Fekete-Győr András által elmondottakkal kapcsolatosan azt gondolom, hogy ezek a típusú támadások nyilván azért érhetnek bennünket, mert sem a migrációs politikánkból, sem az LMBTQ-propagandistákkal szemben kifejtett gondolatainkból, sem pedig a béke melletti kiállásunkból nem engedünk. Nem értettem azt sem, hogy miért gondolja pontosan ugyanazt, mint Harangozó képviselő úr, hogy az iskolák, a kórházak és az adóbevételek kapcsán az önkormányzatok ellehetetlenítése ide illeszkedő folyamat. Én voltam akkor polgármester, amikor önök voltak kormányon, pontosan tudom, milyen az, amikor önök az önkormányzatiságot semmibe veszik, és az önkormányzatokat teljes mértékben eladósítják. Brenner Koloman képviselő úrról magánéletét tekintve sok mindent megtudtunk, ezt tisztelettel köszönöm, én ilyen közelről nem ismertem képviselő urat, de azt a mondatát mindenképpen leírtam, hogy mi nem vagyunk hajlandóak visszaállítani a kiegyensúlyozott polgári demokráciát. Én tudom, hogy az ellenzék oldaláról ez úgy nézne ki, hogy nem is mi nyertük meg a választásokat, de ez nem így van. Ez úgy néz ki, hogy kettőharmaddal mi nyertük meg [[Dr. Brenner Koloman: Milyen körülmények között?]] és ebből az derül ki, hogy az országban a lakosságnak a kettőharmad része ért velünk egyet [[Dr. Brenner Koloman: Na! Na! Arató Gergely: Ez hazugság! Dr. Brenner Koloman: Nagy hazugság!]] , tehát ne akarjanak önök mindent lefelezni. Novák Előd képviselő úr nagyon sok mindent elmondott a szívfájdalmairól, de egy olyan mondat mindenféleképpen fontos, elmondott egy olyan tapasztalatot, amely szerint nem történt szankció, hiszen ők magyar nyelvű dolgot nem tudnak vizsgálni. Az előterjesztés indokolásában éppen ez is szerepelt, hogy itt valami olyasmire próbálnánk ilyen közöspiaci gondolkodással ráhúzni egy kaptafát, amihez azért eléggé jelentősen ismerni kellene a magyar nyelv mélységeit. Annak, hogy „a hajdan szebb időket látott sajtószabadsággal, amit mi csináltunk” amit csináltak, csak idézem képviselő asszonyt , különös bája volt Kálmán Olga szájából, ahogy a teljes felszólalásnak is. Én tökéletesen tapasztaltam belőle az elfogulatlanságot és a kiegyensúlyozottságot ezt természetesen csak a vicc kedvéért említem. [[Novák Előd: Ha-ha-ha!]] Azt viszont mindenféleképpen fontosnak tartom, mert minden egyes vitában előkerül, hogy önök annyira szeretnék az Európai Ügyészséghez való csatlakozást, ami számomra felkelti az érdeklődést és talán a kételyt is abban [[Dr. Brenner Koloman: Igen, mert akkor böri lenne!]] , hogy ez valóban egy független és Magyarország számára jó megoldás lenne-e. Túl azon, hogy nyolc-kilenc tagállam nem gondolta így, túl azon, hogy ezt szabadon eldönthetik a tagállamok, önök annyira szeretnék ezt, hogy én kezdek aggállyal fordulni felé, pedig őszinte vagyok, nyitott voltam mindig. Nos, nagyon szépen köszönöm még egyszer az önök részvételét a vitában, és kérem szépen, hogy a parlamenti szavazáson pedig a bizottság javaslatait szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes törvények közadatokkal összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1786. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. no-vember 24-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvények közadatokkal összefüggő módosításáról szóló T/1786. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló nyílt adat irányelv hazai jogba való átültetését szolgálja. Bevezetésének célja, hogy az Európai Unió tagállamait ösztönözze a közszféra által előállított és kezelt adatvagyon másodlagos hasznosítására még szélesebb körben, továbbá elősegíti a nagy értékű állami adatkészletek hatékony újrahasznosítását, mindezt a fejlett digitalizáció eszközeivel. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi és technikai pontosításokat tartalmaz. Tisztelt Ház! Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem az előterjesztő képviseletében jelen lévő Dömötör Csaba államtitkár urat, hogy kíváne szólni. [[Dömötör Csaba jelzésére:]] Jelzi, hogy fel kíván szólalni. Ez esetben, mielőtt megadnám a szót, felhívom államtitkár úr figyelmét, hogy a zárszóval együtt áll az ön rendelkezésére 15 perces időkeret. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök asszony, nem kívánom kihasználni. A tárgyalt törvényjavaslat a közadatokat érinti. Ezeknek a közadatoknak piaci értéke van, és ha ezek az adatok hozzáférhetőek, feldolgozhatóak, akkor az új termékeket hozhat létre, amelyeknek versenyképesség-növelő és gazdaságélénkítő lehetősége, képessége van. A módosítás alapja egyébként egy uniós irányelv, amely ingyenessé teszi az úgynevezett nagy értékű adatkészletekhez való hozzáférést. Idetartoznak a térinformatikai, földmegfigyelési, környezeti, meteorológiai, statisztikai és mobilitási közadatok is. Az irányelv szélesíti az újrahasznosítható közadatok körét is. Ezek körébe innentől kezdve bele kell érteni a köztulajdonban lévő vízügyi, energiaipari, közlekedési, postai ágazat terén működő vállalkozások adatait is. Az irányelvet egyébként 2021 júliusáig kellett volna átültetni, de az Európai Bizottság nem ültette át azokat a végrehajtási jogi aktusokat, amelyek a részletes szabályokat tartalmazzák. Ezzel együtt ez a javaslat ezt orvosolja, és szolgálja azt is, hogy az egyre nagyobb nagyságrendben rendelkezésre álló közadatok jól szolgálják a magyar gazdaság működését. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Írásban senki nem jelentkezett hozzászólásra, illetve most a monitoron sem látok jelentkezőt. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Mivel jelentkező nincs, a vitát lezárom, így értelemszerűen, gondolom, államtitkár úr sem kíván válaszolni, hiszen nincs mire. Így akkor tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyházakat érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[11.50]] A kormány-előterjesztés T/1785. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyházakat érintő egyes törvények módosításáról szóló T/1785. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja egyrészt, hogy biztosítsa az egyházak számára az eredetileg is hitéleti célra épített épületek ingyenes tulajdonba adását amelyeket jelenleg is erre a célra használnak , abban az esetben, amennyiben annak az állam vagy valamely önkormányzat a tulajdonosa. Másrészt a törvényjavaslat értelmében a bevett egyházi fenntartóknak lehetősége nyílik arra, hogy az általuk fenntartott köznevelési intézményeknek otthont adó állami, önkormányzati tulajdonban álló ingatlanok tulajdonjogának ingyenes átruházását kezdeményezzék a fenntartói jog átvételéhez. A törvényjavaslat továbbá kezelni hivatott a történelmi és nemzeti emlékhelyek esetleges tulajdonváltozással kapcsolatos kérdését is, melynek célja egyrészt, hogy a nemzeti emlékhelyek ne kerüljenek ki a magyarországi tulajdonosi körből, másrészt pedig, hogy szerepüket folyamatosan be tudják tölteni. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amellyel a nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosítások mellett kiegészítéseket is megfogalmazott. A javaslat kiegészítésének célja ugyanis, hogy a Pázmány Péter Katolikus Egyetem által ellátott oktatási, kutatási, kulturális és hitéleti feladatok hatékonyabb ellátását elősegítse azáltal, hogy a PPKE oktatási célú ingatlanjainak bővítését és fejlesztését célzó beruházást követően a megnövekedő gépjárműszám elhelyezését biztosítani tudja, figyelembe véve a szomszédos Magyar Nemzeti Múzeum igényeit is. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében jelen lévő Soltész államtitkár urat… [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy élni kíván a felszólalás lehetőségével. Megadom a szót. Mindösszesen 15 perc áll államtitkár úr rendelkezésére a vitában. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Én sem fogok élni vele. Köszönöm egyrészt a parlamentben a vitát, ami néhány héttel ezelőtt történt, és a hozzászólásokat, a jobbítókat és kevésbé jobbítókat is. Köszönöm szépen a bizottságoknak is, így a nemzetiségi bizottságnak is, a Törvényalkotási Bizottságnak is a munkáját, mindazt, amivel hozzátettek ehhez a törvényhez. Köszönöm a munkájukat. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kétperces hozzászólások nem hangozhatnak el a vitában. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Keresztes László Lóránt képviselő úr jelzi, hogy élni kíván a lehetőséggel. Az időkeret szerint megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak igen röviden szeretnék hozzászólni ehhez a törvényhez. Az LMP-frakció támogatni tudja. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy ez a törvény rendelkezik, hogy az ingatlanok ne kerülhessenek ki az eredeti hasznosítási kötelezettség alól. Nyilván ez egy nagyon fontos lépés. Amiért igazából szót kértem e javaslat kapcsán, az egy olyan jelenség, amivel kapcsolatban szeretném az együttműködését kérni vagy talán a nagyobb figyelmét a kormánynak. Nagyon sok esetben látok olyan egyházi tulajdonú ingatlant, ami csodálatos történelmi emlék, és láthatóan nagyon-nagyon rossz állapotban van. Több esetben próbáltam egyébként nemcsak egyházi, hanem állami műemlék épületek esetében is megkeresni közvetlenül a fenntartót, a tulajdonost, próbálni információt gyűjteni, hogy milyen módon lehet ezeknek az állagát feljavítani, milyen módon lehetne lépéseket tenni annak érdekében, hogy ne vesszenek el esetleg értékes műemlék épületek. De hogy mi lehet az oka, hogy néhány esetben, egyházi tulajdonban lévő épületek esetében nagyon nehéz információhoz jutni, közvetlenül nem igazán kapok érdemi választ, mondjuk, egyházmegyéktől. Adott esetben egy-egy ott dolgozó építész jelzi, hogy valóban látják a problémákat, de hogy lehete emögött finanszírozási probléma, esetleg olyan jellegű jogszabályi probléma, ami korlátozza esetleg a műemléki felújítás különböző elvárásaival ezeket a lépéseket… Azt gondolom, hogy nagyon fontos lenne, hogy gyakorlatilag függetlenül attól, hogy állami, egyházi vagy éppen magánkézben van egy ilyen műemlék épület, ami része az épített kulturális örökségünknek, ezeket ne veszítsük el, és ezek állapotfenntartásáért, -javításáért, -megóvásáért közösen lépéseket lehessen tenni. Vane ezzel kapcsolatban tapasztalata a kormánynak, hogy esetleg nehezebb az egyházi fenntartásban lévő ilyen műemlék épületeknek a megóvása? Nagyon köszönöm előre is, ha esetleg erre röviden tud válaszolni államtitkár úr. Köszönöm, elnök asszony.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, így a vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne válaszolni az elhangzottakra? [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy válaszolni kíván. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Frakcióvezető úrnak szeretném jelezni a következőt: egyrészt az elmúlt tíz évben több mint 3500 templomot újítottunk fel egyházainkkal közösen szerte a Kárpát-medencében, több száz iskolát, több száz egyházi intézményt. Nem győzzük nyilván egyszerre az összes felújítást. Valószínűleg ezért is lehet az, amit ön kérdezett, hogy miért nem történt meg. Nyilván a mostani gazdasági helyzet ezeket a felújításokat egy ideig le fogja lassítani, de ha olyat jelez felém, amiben esetleg tudunk segíteni, nagyon szívesen. Ígéretet most semmire nem tudunk tenni, de előbb-utóbb mindenre sor kerül. Valóban közös érték, közös gondolkodás, illetve a múltban őseinknek a csodálatos építészeti, gondolatbeli megjelenését meg kell óvnunk nekünk, és amit lehet, meg is teszünk. Mindamellett pedig ez a törvény valóban arra ad lehetőséget… volt nem túl sok, de azért jó néhány olyan egyházi épület, amelyet adott esetben most is szakrális módon használnak az egyházak, volt olyan is, amit nem használnak arra, de nem az egyházak, hanem valamilyen oknál fogva még a régi államosítás, téeszesítés vagy a régi jogrendszer alapján, amikor kegyúri rendszer volt, megmaradt valamelyik önkormányzatnál vagy más tulajdonban, most ezeket is tudtuk rendezni ebben a törvényben. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Köszönöm szépen az önök támogató hozzáállását. Tényleg már csak költői kérdésként tenném fel én is ön felé, hallva itt a vitában leginkább a DK és a Momentum hozzáállását ehhez a törvényhez, hogy ha véletlenül, mondjuk, együtt kormányoztak volna, mindezeket a témákat hogy oldották volna meg egymás közt, hiszen azt kell mondanom, hogy mind a Jobbiknak, mind pedig önöknek a hozzáállása ebben a vitában támogató volt, miközben a szélsőradikális vagy baloldali pártok, akiket említettem, teljesen nekimentek az egyházaknak és ennek a törvénynek is. Tehát köszönöm szépen mindazoknak, akik ezt támogatják és segítik. Olyan dolgot teszünk meg, amely az ön által felvetett értékek védelmében is szól, ráadásul a nemzeti emlékhelyek törvénybe való behozatalával még inkább védjük azt, ami magyar, ami nemzeti, ami ezt a hazát szolgálja, és nem akarjuk azt, hogy bárki más rossz szándékkal vagy az ő szándékukat fölerősítve elvigye ebből az országból. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Üdvözlöm a jelenlévőket. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes gazdasági tárgyú törvények, valamint egyes vagyongazdálkodást és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez begyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslatok vitája. A kormány-előterjesztés a T/1842. számon a parlament informatikai hálózatán elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándornak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. de-cember 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyes gazdasági tárgyú törvények, valamint egyes vagyongazdálkodást és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló T/1842. számú törvényjavaslatot. [[12.00]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 10 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a gazdaságfejlesztési miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó, valamint egyéb törvényeknek az állami vagyongazdálkodást és a gazdasági jogi szabályozást érintő, jogalkalmazást segítő módosítása. A javaslat összesen 14 törvény módosítására vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket. A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 2021. november 18. napján hatályba lépett módosításával a világörökségi helyszínen és védőövezetében elhelyezkedő állami és önkormányzati tulajdonú lakások meghatározott körére nézve alapított bérlői vételi jog gyakorlása kapcsán megállapított eljárási részletszabály kerül pontosításra. A postai szolgáltatásokról szóló törvény módosítását tekintve látható, hogy az elsőbbségi levél lakosság által történő igénybevétele nagyon csekély, és a vonatkozó európai uniós szabályozás sem állapít meg kötelező szabályokat a belföldi viszonylatban teljesítendő átfutási időkkel kapcsolatban. A javaslat a minőségi követelményeket az észszerű elvárási szinthez igazítja akként, hogy az elsőbbségi levélküldemények legalább 85 százalékát a korábbi feladást követő munkanap helyett a feladást követő második munkanap végéig kell kézbesíteni. Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvény módosítása arra irányul, hogy az állami magasépítési beruházásokról szóló jogszabály rendelkezéseit a vagyongazdálkodási szabályokkal hozzuk összhangba abban az esetben, ahol ez szükséges és indokolt. A törvénymódosítás szükségességét indokolja továbbá, hogy a Nemzeti Atlétikai Központ megvalósítása a végéhez közeledik. A beruházással érintett vagyonelemek tulajdonjog-rendezéséhez feltétlenül szükséges a módosítás elfogadása, amely szorosan kapcsolódik a Nemzeti Atlétikai Központ beruházásának teljes körű lezárásához. Amennyiben ez év végéig megvalósulhat, akkor a beruházás lezárását nem hátráltatja tovább semmilyen rendezetlen tulajdonjogi helyzet. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Kérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Fónagy János: A végén, elnök úr, ha lehet.]] A végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Említette elnök úr, hogy a Gazdasági Bizottság, amelynek tagja vagyok, nem állított előadót, én mégis az oda befutó két módosító javaslat kapcsán szeretnék megszólalni a részletes vitában, mivel mind a kettő arról szól, hogy bérlakásokat, önkormányzati bérlakásokat milyen feltételek mellett lehet, lehessen tulajdonba adni. És itt szeretném leszögezni, hogy ha valaki, mondjuk, a kilencvenes években élhetett volna egy kedvezményes vásárlási lehetőséggel, viszont akkor objektív okok miatt ebben nem tudott részt venni, én nyitott vagyok afelé, hogy megnézzük, hogy vane olyan méltányolandó körülmény, mondjuk, a gyermekek magas száma és a jövő adófizetőinek Magyarországon tartása vagy a család bővítésének a lehetővé tétele, ami mentén ez vitaképes lehet. Én azt nem értem a kormány részéről, hogy a számadatokkal tisztában van, és nyilván vizsgálja, hogy a bérlakásállomány hogyan apad folyamatosan. Fideszes képviselők is vezetnek önkormányzatokat, ők is látják, hogy a bérlakások száma rettenetesen alacsony, és ami még jobban irritáló, hogy szinte kizárólag szociális kérdésként tekintenek a lakhatásra, amit én magam elutasítok. Én ezt alapvetően egy gazdasági és fenntarthatósági kérdésnek tartom, a szülőföldön való boldogulás programja egyik lábának, ami ahhoz kell, hogy itthon tudjuk tartani a jövő adófizetőit, hogy kényszerből minél kevesebben vándoroljanak külföldre. Ezért gondolom úgy, hogy a nemzeti érdekkel ellentétes az, hogy a kormány hagyja leépülni a bérlakásállományt, ezzel szemben egy állami hátterű bérlakásépítési programmal a jövő adófizetői egyrészt könnyebben születnének meg Magyarországon, mert a megalázóan alacsony fizetések és a bizonytalanság mögött a gyermekvállalás elmaradásának második legtipikusabb oka talán pont a lakhatási szűkösség, a lakhatási gondok rendszere, és ennél a javaslatnál még odáig sem jutnak el, hogy levitatkozzák azt, hogy a maradék ingatlanállományt milyen feltételek mellett adják magántulajdonba. A magántulajdon fetisizálása a másik történelmi mulasztása ennek a kormánynak. Ha megvizsgáljuk a régió adatait, kiugróan magas a saját tulajdonban lévő ingatlanállomány százaléka. Erre nem az a megoldás, mint balliberális oldalon sokszor, hogy akkor a magántulajdonhoz nyúljanak hozzá. Isten őrizz! A megoldás az lenne, hogy bérelhető lakásokból is legyen egy elképzelhető tömeg, mondjuk, az üresen álló félmilliós ingatlanállomány egytizedét az államiból és az önkormányzatiból lehet, hogy bérlakásként jobban lehetne hasznosítani, mint hogy hagyják most éppen lerohadni és megszűnni ezt az állományt. A helyzet az, hogy a bérlakásállományt kell felturbózni, és akkor egy százalékos értéken majd megjelenik a rendszerben, de nem véletlen, hogy az egész közép-kelet-európai térségben extrém magas a saját tulajdonú ingatlanok százalékos aránya az összes ingatlanon belül, Magyarországon pedig kiugróan a legmagasabb. És azt látjuk, hogy van azért több százezer magyar ember, aki mondjuk, kisvállalkozóként vagy pedagógusként húzza a hátán ezt az országot, lehet, hogy családbővítési vagy éppen családalapítási célja lenne, gyermekvállalási célja lenne, de a lakhatási szűkösség miatt lehetősége nincsen minderre. Sokan azt a döntést hozzák, hogy elmennek Nyugat-Európába, de ha ott születik a gyerek, ott szocializálódik, talán beláthatjuk, hogy nehezen lesz belőle egy, az itteni szocializációjának a hiányát pótló olyan magyar állampolgár, aki mondjuk, majd itt, ebben az országban, nálunk vállal két-három, vagy ami még szerencsésebb, négy gyermeket. A helyzet az, hogy a legjobb, hogyha kényszerből senkinek nem kell elmennie Magyarországról, ehhez ugyanakkor koncepció és gondolkodás kell. Az a két módosító, ami a tárgykörben bejött, még egyszer mondom, vitaképes, LMP-s képviselőtársam részéről jöttek be ezek. Nem akarom méltánytalan helyzetbe hozni azokat a családokat, amelyek adott esetben a kilencvenes évek óta várnak a lakhatási helyzetük kiszámítható rendezésére, de ezzel még senki nem szüntette meg azt a problémát, hogy túlzás nélkül gyermekvállalások százai, ezrei maradhatnak el minden évben azért, mert a lakhatási rendszer nincs rendben, mert hiányzik a saját tulajdonú alól az a bérlakásszegmens, ami nagyon sok magyar család számára, hogyha az megfizethető lenne, hosszú távra tervezhető lenne, akkor a családalapításnak vagy az előszobája, vagy éppen a beteljesülési helyszíne lehetne. A helyzet az, hogy erre nem figyel a kormány, mindez pedig történelmi mulasztás, és sajnálatos módon a demográfiai adatokban is visszatükröződik. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. További hozzászólót is látok. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak nagyon röviden szólnék hozzá. Ez egy salátatörvény, ami előttünk fekszik, 13 törvényt módosít. Én azt alapvetően le tudom szögezni, hogy az LMP ezt a javaslatot nem fogja tudni támogatni, hiszen ennek számos olyan eleme van, ami gyakorlatilag az állami vagyon, a közvagyon feléléséről szól. Gyakorlatilag a neoliberális racionalizálás jelszavával jellemezhetjük ezt a javaslatot, ugyanakkor két részére mindenképpen szeretnék utalni, egyrészt a posták ügyére. A mostani postabezárások a vidéki városok közül Szeged mellett Pécset érintették a legsúlyosabban, Pécset és Baranyát, hogy egész pontos legyek, és ezzel kapcsolatban elégtelen az a válasz, amit erre a megkeresésemre a kormánytól kaptam. A bezárások Baranyában, ha Baranya falvait nézzük, akkor Baksa, Berkesd, Drávaszabolcs, Töttös, Lippó, Szajk, Hetvehely, Hobol településeket érintették; összesen 5400 embert érintettek a postabezárások. Pécs városában pedig gyakorlatilag kimondhatjuk azt, hogy a teljes keleti városrész ellátás nélkül maradt. Ez elképesztően sok családot hoz nehéz helyzetbe, reménytelen helyzetbe. Pécsett bezárják a Baltika utcai postát, az Illyés Gyula utcai postát, a Feketegyémánt téren lévőt, a Szigeti vámon lévő postát, a Jurisics Miklós utcában, a Szabadságharc utcában, a Surányi Miklós utcában, a Zsolnay Vilmos úton, a Honvéd téren és a Zengő utcában lévő postákat. Erre egyébként egy igen rövid, szűkszavú, mondhatni, hogy a Pécset most ilyen módon is nehéz helyzetbe hozó, a lakosság igényeit, érdekeit semmibe vevő választ kaptam egy írásbeli kérdésemre, miszerint átcsoportosításokkal meg lehet oldani ezeket a bezárásokat. Ezt egészen elképesztőnek tartom. [[12.10]] Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor arról beszél a kormány, meg arról írnak különböző válaszokban, hogy ezek nem jelentenek végleges bezárást, csak valamiféle átmeneti intézkedést, akkor azt hogyan kell érteni? Mikor fogják újra kinyitni ezeket a postákat, és hogyan gondolják azt, hogy mondjuk, a Dunántúl legnagyobb városának keleti városrészén több tíz ezer embert érintően majd belvárosi vagy más, a város külső részén lévő posták átcsoportosításokkal megoldják a feladatot? Azt gondolom, hogy ez óriási felelőtlenség. Érdemi választ várnak a Pécsett és a Baranyában élő emberek erre a kérdésre. A másik pedig: a salátatörvény a végrehajtással kapcsolatos törvényeket is módosítja. Itt nem tudom szó nélkül hagyni azt, ami történt egyébként az Igazságügyi Bizottság ülésén, illetve a Törvényalkotási Bizottság ülésén is. Nem oly régen egyébként, felbuzdulva azon, amit Répássy államtitkár úr, Varga Judit miniszter asszony helyettese is megfogalmazott, miszerint nem elviselhető így fogalmazott szó szerint államtitkár úr, hogy nem elviselhető az a helyzet, hogy jelenleg is a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet egy olyan ember, akit rendkívül súlyos korrupciós vádakkal illetnek, én ezen felbuzdulva benyújtottam egy olyan törvénymódosító javaslatot, ami megszüntetné a lehetőségét annak, hogy egy ilyen esetben, amikor már súlyos bűncselekmények vádja miatt egy ember már nem tölthet be konkrétan végrehajtói feladatokat, mégis a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke maradhasson. Végtelenül fölháborítónak tartottam egyébként azt, hogy mind a két bizottság leszavazta ezt a javaslatot, nem engedték tárgysorozatba. Itt konkrétan arról van szó, hogy a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke, illetve az Igazságügyi Minisztérium korábbi miniszterhelyettese az ügyészség szerint már 2018-ban korrupciós kapcsolatot alakított ki, és a Végrehajtói Kar elnöke az ügyészség szerint körülbelül 80 millió forint kenőpénzt juttatott Schadl György [[sic!]] számára, aki egyébként most már több mint egy éve előzetesben van. Pontosabban Schadl György juttatott a fideszes Völner Pál számára kenőpénzt, aki ilyen módon visszaélt egyébként a befolyásával, a lehetőségeivel, és Schadl György érdekében gyakorlatilag kiszolgálta a végrehajtói maffiát. Az ügyészség Völner Pálra nyolc évet, Schadl Györgyre tíz évet kér. Mi azt gondoljuk, hogy az ártatlanság vélelme nagyon fontos alkotmányos alapelv, ugyanakkor nem terjedhet ki arra, hogy egy ilyen súlyos váddal üldözött, illetett személy egy ennyire fontos közjogi pozíciót töltsön be, és joggal haragítja magára ez a döntés a társadalmat, hogy így pozícióban maradhat Schadl György. És azt gondolom, hogy igen erőteljesen hozzájárul ahhoz, hogy rendkívüli mértékben csökken az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom. Mi azt gondoljuk, hogy igenis rossz ez a törvényi szabályozás, és egyetértünk egyébként Völner Pál utódjával, Répássy államtitkár úrral, hogy meg kell változtatni ezeket a törvényeket, mert nem elviselhető ez a helyzet. Ezért mélységesen sajnálom, hogy erre nem adtak lehetőséget, és kérdezném államtitkár urat, hogy ismét be fogom nyújtani ezt a lex Schadl-nak nevezett javaslatot, hogy le lehessen váltani végre a Végrehajtói Kar elnöki tisztségéből Schadl Györgyöt láte arra esélyt, hogy a kormányoldal belátja, hogy ez nem tartható helyzet; és megadjáke azt a lehetőséget, hogy ez a végtelen korrupt ember akit már bírósági döntés szerint is lehet Magyarország legkorruptabb végrehajtójának hívni ne lehessen a Végrehajtói Kar elnöke a továbbiakban. Azt hiszem, hogy ez egy olyan döntés, amit ha megkésve is, de meg kell hozni az Országgyűlésnek, hogy ilyen módon őt le lehessen váltani. Azt gondolom, hogy ebben az ügyben látnunk kell, hogy a végrehajtói maffia hány és hány ember életét tette tönkre ezzel a súlyos korrupcióval, úgyhogy ez az az ügy, amely egyébként kapcsolódik ehhez a salátatörvényhez, amiben mindenképpen szeretném a kormánypárti képviselők, a kormányoldal belátását kérni. Rajtam nem fog múlni, én ismét be fogom nyújtani ezt a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. További hozzászólást nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát ezennel lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja a gazdaságfejlesztési miniszter feladatkörébe tartozó, valamint a feladatkörét érintő egyes törvények értelmezését és alkalmazását elősegítő módosítása. A törvényjavaslat a gazdasági tárgyú törvények körébe sorolható csődtörvény-módosítás, a felszámolási eljárások hatékonyságának és átláthatóságának növelését célzó technikai módosítások, pontosítások mellett a hitelezők védelmét és pontosabb tájékoztatását szolgáló rendelkezéseket vezet be. A szerkezetátalakítási szakértői igazolvánnyal kapcsolatos adminisztratív eljárások, adatkezelési szabályok rögzítése a csődtörvény mellett a szerkezetátalakításról szóló törvény módosítását is szükségessé teszi. Tisztelt Képviselőtársaim! Az állami vagyonról és a nemzeti vagyonról szóló törvény jogértelmezést segítő módosító rendelkezésein túl a módosítás a kivezetésre szánt állami vagyon átadására létrehozott informatikai felület megszüntetésére figyelemmel szabályozza a tulajdonosijog-gyakorlók közötti vagyonmozgások szabályait. A nemzeti vagyonról szóló törvény módosításával megújulnak a törvény nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű, nemzeti vagyonban tartandó, állami tulajdonban álló társasági részesedéseket és a sportcélú ingatlanok felsorolását tartalmazó mellékletei. Az állami vagyongazdálkodást érintően módosul az Erzsébet-táborokról szóló törvény. A módosítással az Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány tulajdonába kerül egy jelenleg is az alapítvány által üzemeltetett, állami tulajdonú ingatlan, amely az alapítványnak a gyermekek üdültetésével, táboroztatásával és művelődésével összefüggő feladatait segíti. Az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásáról szóló törvény módosításával az eredeti jogalkotói szándéknak megfelelően a törvény hatálya alá tartozó, de még át nem adott lakóingatlanok is az MR Közösségi Lakásalap Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonába adható a társasággal kötött közszolgáltatási szerződésben foglaltak ellátása érdekében. A fenti körbe tartozik az állami és önkormányzati tulajdonú lakóingatlanok tekintetében alapított vételi jog gyakorlásával kapcsolatos eljárási szabályokat pontosító lakástörvény is. Feltételezve, hogy Z. Kárpát képviselőtársam hozzászólása a törvény ezen szakaszához tartozik, engedje meg, hogy reflektáljak az előbb elmondottakra. Közöttünk az egy régi véleményeltérés, hogy a bérlakások, illetve a bérlakások építését lehetővé tevő bérleti konstrukciók létrehozását, vagy pedig alapvetően a tulajdonban lévő lakások, tehát a magántulajdonban lévő lakások építését szorgalmazza és támogassa a kormány. A többször elmondott indokolásunk lényege az, hogy Magyarországon, de azt hiszem, hogy Közép-Európában alapvetően a lakás, az otthonteremtés a tulajdonhoz igazodik, és az emberek túlnyomó többségének az ad biztonságot, ha saját tulajdonban álló ingatlanban hozza létre otthonát, és ott segítjük az otthonteremtési lehetőséget. Mi a bérlakásokat mindenképpen átmeneti lehetőségnek tartjuk. A szociális bérlakások kérdése egyébként természetes, azoknak a létrehozását elsősorban önkormányzati érdekkörökbe tartozónak minősítettük és minősítjük jelenleg is. A postai szolgáltatásokról szóló törvényt módosító rendelkezések a postai szolgáltatások fejlesztéséhez, a megváltozott lakossági igényekhez való alkalmazkodás elősegítéséhez, valamint a biztonságos munkavégzés feltételeinek megteremtéséhez kapcsolódnak. Keresztes képviselőtársam, gondolom, ehhez a szakaszhoz igazította a jelenleg a Magyar Posta korszerűsítésével és az energiaválság és a háború okozta inflációs hatások következtében jelentős mértékben megnövekedett rezsiköltségek elsősorban energiaköltségek mérséklésével kapcsolatos intézkedéseket. [[12.20]] A kettő lényegében egy időben van, és azonos célokat szolgál. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt napokban többször előkerült itt a Ház falai között a Magyar Postával kapcsolatos jelenlegi intézkedéssorozat. A Magyar Posta jelenleg mintegy 2600 postahelyet üzemeltet az európai irányelvekben ilyen méretű országra, ilyen területi egységekre és ilyen lakosságméretekre irányelvben megcélzott mintegy 1400-1500 postahely helyett. A dolognak azért van jelentősége, mert a Magyar Posta a versenyszférában van, ezért minden olyan költségvetési juttatás, amely meghaladja az európai irányelvekben meghatározott mértéket évente ez 15 millió euró, és ez kötődik ehhez az 1400-1500 postahelyhez , tiltott támogatásnak minősül. Ezért a Magyar Posta működésének anyagi biztosítása az elmúlt években, évtizedekben a jelenlegi kormánynak is, de az ezt megelőző kormányoknak is mindig jelentős feladatot jelentett. Jelen előterjesztésben is utaltam rá, hogy a Magyar Posta közönsége megváltozott, megváltoztak a tradicionális postai szolgáltatásokkal kapcsolatos igények, de vitán felül, az ország jelentős részében vannak olyan távol eső településrészek, és van a lakosságnak egy olyan, elsősorban életkorhoz fűződő rétege, amely ragaszkodik, megszokta a régi postai szolgáltatásokat. Az előbb említett, még befogadható működési költségek, mint a közszolgáltatónak a kielégítési mértéke, valamint a mintegy 20 milliárdos, már ez évben jelentkező rezsitöbbletigénye szorította rá a kormányt arra, hogy az egyébként hosszú évek óta folyamatban lévő korszerűsítési eljárást meggyorsítsa. Ennek érdekében a fővárosban a legalacsonyabb forgalmú 35 postahelyet bezártuk, és 366 vidéki postahely tavaszig, jövő év márciusáig tartó ideiglenes szüneteltetését rendeltük el. Az előbbi a karcsúsítást és a korszerűsítést, ez utóbbi pedig alapvetően a jelentős energiaköltségek mérséklését szolgálja. Ugyanakkor hosszú évek óta szorgalmazzuk és ebben, nagyon remélem, hogy bírjuk az önök támogatását is , hogy egy 150 éves, nem ilyen méretű országra és nem ekkora lakosságra létrehozott rendszer korszerűsítését megkezdjük, mert a vele szemben támasztott megváltozott igények mellett ezt korszerűsíteni, változtatni kell. Természetesen fenn kell tartani és meg kell erősíteni a Magyar Posta szolgáltatási infrastruktúráját, mindazt a logisztikai készséget, amelyet jelenleg is gyakorol, és amelyet meggyőződésem szerint a jövőben a most más által lefedett piaci területek visszahódításával gyakorolnia kell. Itt gondolok elsősorban a csomagküldő szolgálatokra. Bízom benne, hogy az önök támogatását is megkapjuk, eddig is megkaptuk, és remélem, a jövőben is meg fogjuk kapni. Egyébként az elmúlt három hétben több mint ötven polgármesterrel személyesen is tárgyaltam, megbeszéltük mindazokat a lehetőségeket, amelyek az önkormányzatok előtt állnak. Ez azt jelenti, hogy ezeken a szüneteltetett helyeken, amennyiben a helyi önkormányzat valamennyi költség 50 százalékát bevállalja, akkor ezeknek a december végi, januári most már az idő előrehaladta miatt januári újranyitására egy adott körben lehetőséget látunk. Ugyanakkor szinte mindegyik polgármester kolléga egyetértett abban, hogy azoknak az egyébként Nyugat-Európában is bevált módszereknek amelyek jelentős mértékben Magyarországon is az elmúlt évtizedekben bevezetésre kerültek a szorgalmazását ők maguk is fontosnak és lehetségesnek tartják. Magyarországon több mint ezer településen mozgóposta van, és Magyarországon a postával kötött szerződések alapján az úgynevezett partneri kapcsolatokra, tehát amikor egy más alaptevékenységet folytató valamilyen intézmény bevállalja a postai szolgáltatásokat lásd az osztrák, német, angliai példákat , a polgármesterek túlnyomó többsége nyitottságot mutatott. Úgyhogy kérem képviselő urat, hogy a felhozott indokok alapján ezeket a helyi kezdeményezéseket támogassa. Tisztelt Ház! A parlamenti bizottsági munka során a törvényjavaslat számos ponton érdemben is módosult. Az állami magasépítési beruházásokról szóló törvénymódosítások célja, hogy a beruházás során létrejövő vagyonelemek tulajdonjogi viszonyainak rendezésével kapcsolatos szabályokat kiegészítse, ezzel az állami magasépítési beruházásokhoz kapcsolódóan létrehozott vasúti eszközökre is kiterjedjenek a törvény hatályos szabályai. A sürgős módosítás elősegíti a Nemzeti Atlétikai Központ beruházásának teljes körű lezárását. A kiegészítő javaslatok körébe tartozik többek között a Közép-európai Oktatási Alapítványról szóló törvény módosítása, amelynek célja az alapítói vagyoni juttatással kapcsolatos rendelkezések rögzítése. A bizottság által előterjesztett módosító javaslat a fentieken túl a Normafa Park beruházás által érintett, az önkormányzati feladatellátáshoz, fejlesztésekhez szükséges állami ingatlan ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról rendelkezik. Tisztelt Ház! A parlamenti döntéshozatal során megfogalmazott bizottsági módosító javaslat a normaszövegben további, nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgáló kodifikációs, nyelvhelyességi pontosításokat hajtott végre. Köszönöm a bizottság támogató szakmai munkáját, mellyel hozzájárult a törvényjavaslat szövegének egyértelműsítéséhez, pontosításához és annak szakmai szempontú kiegészítéséhez. Tisztelt Országgyűlés! Megítélésem szerint a törvényjavaslat által kitűzött szabályozási célok előmozdítják a nemzeti vagyonnal való gazdálkodás további racionalizálását, hatékonyabbá teszik a költségvetési forrásból megvalósuló, értékteremtő és a nemzeti vagyont gyarapító beruházások megvalósítását, továbbá alkalmasak arra, hogy a gazdasági szereplők jogrendszerbe vetett bizalmát erősítsék. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy a T/1842. számú törvényjavaslatot és annak összegző módosító javaslatát támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr, a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés a T/2029. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándornak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta a T/2029. irományszámú, a pénzügyi szektort érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. [[12.30]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a pénzügyi közvetítőrendszer megbízható működését hivatott biztosítani, a piaci folyamatokban és körülményekben végbemenő folyamatos változásokhoz, a technikai fejlődés által támasztott követelményekhez igazodva. A pénzügyi szektorban a digitalizáció jelenti a jövőképben a legnagyobb előrelépési lehetőséget mind a szolgáltatások elérhetősége, mind az ügyfél-elégedettség javulása tekintetében. Általános és vitán felüli az a széles körű és mindent átfogó szemlélet, amely szerint az írásbeliség jogi megközelítése nem kielégítő, illetve a XXI. században komoly korlátokat hordozó, a digitális fejlődést hátráltatja, teljes mértékben versenykorlátozónak is tekinthető. A fenti akadály elhárítása érdekében a törvényjavaslat a pénzügyi közvetítőrendszerre vonatkozó szabályozás több elemének felülvizsgálatát is tartalmazza, így számos hitelintézeti, tőkepiaci, biztosítási, pénzforgalmi és önkéntes pénztári területre vonatkozó törvény, valamint a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét ellátó Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítását foglalja magában. A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvény módosításának elsődleges célja a refinanszírozás új modelljének szabályozása. A jelzálog-hitelintézetek elsődlegesen refinanszírozói tevékenységet végeznek, hosszú lejáratú forrásokat biztosítva a kereskedelmi bankok számára a jelzáloghitelek folyósításához. Az önálló zálogjog adásvételével és visszavásárlásával nyújtott refinanszírozás jelenleg is jól működő modelljének megtartása mellett a módosítás alternatívaként megteremti a jelzáloghitel-követelésen alapított jelzálogjog fedezete mellett történő refinanszírozás lehetőségét. A szabályozott megoldás révén a jelzálog-hitelintézet nem egyedi ügyletek szintjén, hanem portfóliószinten tud refinanszírozást nyújtani. A törvényjavaslat jogharmonizációs kötelezettséget is tartalmaz, mégpedig egyrészt a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint néhány EU-s irányelv vonatkozásában. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Az előterjesztő jelezte, hogy a végén kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót először Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Van ennek a javaslatnak egy nagyon fontos szelete, ami nem kapta meg az általános vita során a saját súlyának megfelelő figyelmet, ez pedig az ingyenes készpénzfelvételről szól és arról, ha adott esetben olyan kereskedőnél vásárolunk, amely bizonyos pénzkezelési feltételeknek megfelel, akkor a kártyás és egyéb vásárlások után készpénz-visszajuttatásról is szó lehet egy bizonyos összeghatárig. Szeretném felszólítani önöket arra, hogy gondolják át ezeket a javaslatokat. Ha már a digitális kor kihívásairól beszélnek, ez rendben van, a javaslattal önmagában nincs baj, de értetlenül állok például az előtt, hogy van ez a 150 ezer forintos készpénzfelvételi limit. Lépjünk túl azon, hogy mennyire irritálja az embert az, hogy a saját pénzéhez való hozzáférésért fizetni kell bármilyen összeghatár fölött. A normális banki gondolkodás az lenne, hogy köszönjük szépen, hogy kezelhetjük a pénzedet, nyilván, amíg nálunk tartod, addig betesszük ide-oda, kamatoztatjuk, és igyekszünk rá vigyázni, de a saját pénzed visszaszolgáltatásáért azért nem kérünk extra költséget. Némiképp tehát gyomorforgató tehát az a rendszer, amely nemcsak Magyarországon létezik, de itt csúcsosodik ki talán a legjobban. Tehát ha már hozzányúlnak ehhez, akkor ezt a 150 ezer forintos értékhatárt miért nem súlyozzák legalább a bevezetés óta tapasztalható inflációval? Ugyanabban a körben tehát ezt a 150 ezer forintos határt egy észszerű, életszerű felsőlimit-emeléssel közelebb lehetne vinni a valósághoz, nagyon sok magyar embernek a saját pénzét legalább költségektől mentesen oda lehetne juttatni. És ugyanezt gondolom a 40 ezer forintos összeghatárról is. Kicsit tájidegennek érzem belerakni. Ez persze a semminél jobb, ezt fogadjuk el, de megint csak azt látjuk, hogy egy-két év múlva ehhez biztosan hozzá kell nyúlni. Lehet, hogy érdemesebb lenne egy olyan törvényt keresztülvinni, amely inflációkövető módon, legyünk szerények és a KSH alapján szolgáltatott adatok szerint minden évben ezeket a határokat emeli. Az a különösen irritáló, hogy egy gyorskereséssel bárki megtalálhatja, hogy majdnem 11 millió bankszámlát vezettek Magyarországon, és több mint 400 ezer olyan magyar ügyfél van, aki legalább 5 ezer forintot fizet havonta számlavezetési díjra és ilyen alapkiadásokra. Nagyon-nagyon bánt engem, idegesít, sért, hogy pénzügyi szakemberek ilyenkor rendszeresen a magyar ügyfelek állítólagos tájékozatlanságára meg a pénzügyi kultúra állítólag alacsony szintjére hivatkozva mondják azt, hogy gyakorlatilag mi, ügyfelek vagyunk a nem elégséges figyelműek, amiért ezeket az indokolatlan költségeket leverik rajtunk. Én pedig azt mondom, hogy milyen esetben össze kell hasonlítani a brit, a francia, a skandináv és a magyar ugyanazon multinacionális bankhálózatok által biztosított szolgáltatásokat. És mire lelünk? Arra, hogy mondjuk, a brit pénzügyi rendszerben van valódi ingyenesen hozzáférhető bankszámlacsomag, még az átlagfizetés szintjéig is, legalábbis a korábbi években lehetett ilyet találni. Magyarországon pedig közel lehetetlen elérni ugyanezt. Kiugróan magasak a bankszámlához kapcsolódó költségek, megkockáztatom, hogy európai szinten a top 3-ban vagyunk ebben, egy olyan országban, ahol a bankok kényére-kedvére a mindenkori kormányok legyünk korrektek, nem csak a mostani mindent megtettek. Banki ágazati különadó, emlékszünk? Át lehetett hárítani? A nagy többségét át lehetett hárítani. Pénzügyi tranzakciós illeték, emlékszünk? Több mint 200 milliárdos tétel. Át lehet hárítani? Az utolsó forintig, még a vállalkozókra is, beismerő vallomás van a bankok részéről papíron ez ügyben, és a jogalkotó mégsem tett semmit. Tehát itt aztán önök tényleg megtettek mindent a bankok kedvéért: EBRD-paktum, a Bankszövetséggel történő megegyezés, a devizahiteles átváltásnál piaci árfolyam alkalmazása, ami a bankoknak jó, az ügyfeleknek baromi rossz volt, ebben legyenek őszinték. Mindent megtettek tehát azért, hogy ez a pénzügyi rendszer jól érezze magát Magyarországon. Ezzel szemben odajutunk, hogy valami elképesztő tranzakciós és kártyához, számlához kapcsolódó díjtétel-emelkedések következtek be az utóbbi években. Nagyon gyorsan le lehet keresni azt is, hogy míg 2010-ben átlagosan 4250 forint volt egy átlagos bankkártyadíj, 2021-ben ez már 6270 forint. Tehát van, ahol az infláció szintjével növekedtek a banki költségek, van, ahol annak többszörösével. De ha már a költségek tudnak inflációkövetők lenni, akkor az ingyenes készpénzfelvételi limit miért nem tudja követni az inflációt? Akkor a magyar embereknek miért kell fizetni azért, hogy a saját pénzükhöz hozzájutnak? Egészen elképesztő tehát, hogy egy átlagos ügyfél számára is legalább havi 1600 forintos kiadást jelent csak a bankszámlája, de mondom, sok százezer olyan honfitársunk van, akinél ez az összeg nagyságrendileg ennek a háromszorosa. Ezzel kapcsolatban én jobbikos képviselőként már évekkel ezelőtt letettem egy nagyon komoly konzervatív családvédő javaslatot, ez pedig a tehermentesített bankszámla konstrukciója. Ennek az az alapelve, hogy átlagfizetésig érjük el azt, hogy az alapműveletek legyenek ingyenesek mindenki számára. Itt nyilván nem komoly tőzsdei és befektetési ügyekről beszélek, az alapműveletekről átlagfizetésig, és átlagfizetésig a pénzkezelés, tehát a bankszámla költsége vagy nulla, vagy egy nagyon-nagyon tolerálható mértékű legyen. Úgy gondolom, hogy rengeteg pénzünket használja ez a bankrendszer, néha csalárd módon, néha tisztességes módon, de a világ minden normálisan működő gazdaságában a bankok alapvetően nem a számlához kötődő számladíjakból, tranzakciós díjakból próbálják fenntartani magukat, hanem abból, hogy tisztességesen állnak az ügyfelekhez, elkérik használni az ügyfél pénzét, ezt megfelelően forgatják, adott esetben befektetik szabályozott, biztonságos körülmények között, köszönik szépen, de nem kívánnak pluszköltségeket leverni az ügyfeleken. Magyarországon ez nincs így, felháborító, hogy nincs így, éppen ezért a tehermentesített bankszámla konstrukcióját ajánlom figyelmükbe. Ezzel együtt természetesen be fogom nyújtani az ezt illető határozati javaslatot, hogy szélesebb körben is meg tudjuk tárgyalni azt, hogyan lehet segíteni nem csak ügyfeleknek. Nem csak fogyasztókról van itt szó, minden egyes érintett, magyar ember olyan családtag és egy családnak egy olyan tagja, aki esetében felmerülhet az, hogy többszörösen adóztatják őket így, mert egy háromtagú család esetében és három bankszámlával számolva bizony nagyon-nagyon komoly havi költségek jönnek ki. Szabadítsuk meg ettől a magyar embereket! Köszönöm a figyelmet. [[12.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ez a cashback-szolgáltatás, amiről Z. Kárpát Dániel képviselőtársam beszélt, azért számos nyugat-európai országban létező szolgáltatás. Itt most két alkalommal 40 ezer forint van a mostani javaslatban, az ATM-ekből, a készpénzfelvevő automatákból pedig két alkalommal összesen 150 ezer forintnyi készpénzt lehet ingyenesen, mindenféle tranzakciós díj nélkül felvenni. Abban egyetértek önnel, hogy szerintem az az egészséges helyzet, ha a bankok harcolnak az ügyfelekért kedvezményekkel, olcsó csomagokkal, abszolút minimálisra csökkentett kezelési költségekkel és nem pedig olyan csomagokkal, amelyek ezeket a családokat sújtják. Számos lépést tettünk ebbe az irányba az elmúlt időszakban is, de ez a mostani törvényjavaslat is ezzel a korábban már előrevetített szolgáltatással ilyen módon segíti azokat az embereket, akiknél jelentősebb a készpénzfelhasználás, bár örömteli szerintem az a fejlemény, hogy immár egyharmadával meghaladja a kártyás fizetések összege a készpénzes fizetések összegét, lehetne ezt még tovább is fokozni. Az elmúlt években is számos alkalommal tárgyaltunk itt olyan törvényjavaslatot, amely a készpénzmentesség felé való haladást, illetve a különböző digitalizációs megoldásokat preferálja. Szerintem a következő években van még tennivalónk jogszabályalkotás ügyében a fintech világ valamiféleképpeni szabályozásában, hiszen ez egy létező világ; a digitális bankolás, a különböző financiális technológiák, innovációk befolyásolják és jelen vannak az életünkben, kár ezt tagadni. Itt fontos, hogy megfelelő jogszabályi környezet legyen. Több olyan országban a nagykövetünkkel fölvettem a kapcsolatot, ahol már működik ilyenfajta jogszabályi környezet ezekre a fintech cégekre, arra az innovációs környezetre, ami helyes, ha élénk, és ha Magyarország vagy Budapest tud lenni Közép-Európában egy ilyen innovációs központ, amint számos más startupnál láthatjuk most már ezt. Ugyanakkor szerintem fontos, hogy a törvényjavaslatban a digitalizáció irányába teszünk lépéseket, fontos, hogy erősítsük a digitális tudatosságot, most már az oktatástól kezdve a felnőtteknek, sőt az időseknek is számtalan olyan képzés áll rendelkezésre az önkormányzatoknál, ahol meg tudják tanulni a digitális eszközök, számítógépek használatát. És azért ne felejtsük el azt sem, hogy ugyancsak az Európai Bizottsággal való tárgyalások eredményeképpen a mostani törvényjavaslatban az átláthatósági eljárás idejét is csökkentjük 60 napról 45-re, illetve a bírság 20 millióról 50 millió forintra emelkedik. Tehát újabb lépést teszünk abba az irányba, hogy mindenki betartsa a törvényeket, és ha valaki nem tartja be a törvényeket, akkor egy gyors eljárás keretében nagy büntetéseket lehet kiszabni, lehet ezeknek elrettentő hatásuk is. Ezért is örülök, hogy az átláthatósági eljárás ideje is lecsökken, és ily módon egy gyorsabb eljárásnak lehetünk majd a tanúi. Éppen ezért mondtuk az általános vitában is, és a TAB-módosítókat is látva tudjuk mondani, hogy a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces hozzászólásra megadom a szót Sebők Évának, a Momentum képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Szeretném felhívni a figyelmet valamire, ami pont most egy nagyon aktuális téma. Teljesen igazat adok azoknak a hangoknak, amelyek azt mondják, hogy a digitalizáció irányába kell elvinnünk a bankolást, illetőleg a személyes pénzügyeket. Azzal is egyetértek, hogy ez hosszú távon tudná csökkenteni a bankoláshoz kapcsolódó költségeket. Ugyanakkor jelenleg egy olyan időszakban vagyunk, ahol tömeges bankfiókbezárások és ATM-megszüntetések vannak az országban. Az én választókörzetemben, ahonnan én jövök, per pillanat kritikus probléma az, hogy van olyan település, ahonnan eltűnik a pénzhez való jutás lehetősége, miközben ezek olyan települések, ahol a készpénzhasználat még azért jelentős, különös tekintettel arra, hogy vastagon előfordul háztáji tartás és az abból adódó aprókereskedelem, ahol nyilvánvalóan bankkártyás fizetésre még nincsen lehetőség. Ráadásul ezeknek a településeknek a demográfiai összetétele is olyan, ahol még erőteljesebb a ragaszkodás a készpénzhasználathoz, bizalmatlanabb demográfiai csoportok vannak, a bankok felé bizalmatlan demográfiai csoportok vannak. A bankolást és a digitális bankolásra való átállást hátráltatja az, ha ezt a bizalmat tovább csökkentjük az ATM-ek megszüntetésével, a bankfiókok bezárásával. Ezeknek az embereknek még szükségük van a személyes jelenlétre, és per pillanat a kormány nem tesz semmit ennek a folyamatnak a megállítása érdekében, amit tovább súlyosbít a csoportos postabezárás is. Úgyhogy nagyon kérem önöket, fontolják meg azt, hogy mi mindent kellene tenni ennek a folyamatnak a megállításához, mert brutális problémákat fog okozni elsősorban a kistelepüléseken, és minél kisebb a település, annál inkább. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Sebők Éva kétpercest nyomott, de időkeretesnél nincs lehetőség kétpercesre, ezért ilyenkor a Momentum idejéből ment le a két perc, képviselő asszony valószínűleg így is gondolta ezt a dolgot. [[Sebők Éva bólint.]] További hozzászólót nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt [[Jelzésre:]] , az előterjesztő válaszolni akar. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi szektort szabályozó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat parlamenti tárgyalásának végén megköszönöm a tárgyalás során e javaslattal kapcsolatban kifejezett támogatásokat és egyetértésüket. Mint ahogy szinte valamennyi képviselőtársamtól elhangzott, egy erősen szakmai, technikai módosításról van szó, még akkor is, ha ezek a szabályok beépülve a szektor működésébe a mindennapi pénzügyi tevékenységeinkben és gyakorlatainkban megjelennek. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott és elfogadott módosítások túlnyomó többsége ugyancsak technikai pontosító jellegű. A módosítások közül egy téma azonban mindenképpen nevesítést, kiemelést érdemel, mint ahogy a mostani hozzászólások is bizonyítják, ez pedig a pénzforgalmi törvény módosítása. Ezen módosítással lehetővé válik, hogy a havi kétszeri, ATM-ből történő ingyenes készpénzfelvétel lehetősége kiegészüljön azzal, hogy havonta két alkalommal cashback-szolgáltatást Magyarországon nyújtó kedvezményezettől a fogyasztó úgy vehessen át készpénzt, hogy a 40 ezer forintot meg nem haladó készpénzfelvételig a pénzforgalmi szolgáltató nem számíthat fel díjat, költséget. A cashback-szolgáltatás lényege, hogy a bankkártyás fizetésnél a kedvezményezett, azaz a kereskedő az áru, a szolgáltatás ellenértékénél magasabb összegben zároltatja a bankkártya mögötti fizetési számlát, és a különbözetet a fizető félnek készpénznek átadja. A pénzfelvételnek ez a módja lehetővé teszi, hogy a felhasználónak ne kelljen ATM-et keresnie annak érdekében, hogy készpénzhez jusson. Z. Kárpát képviselőtársam mai felvetésével kapcsolatban csak megerősíteni szeretném a Nacsa képviselő úr által elmondottakat azzal, hogy a pénzügyi kormányzat és a kormány elsősorban a készpénzmentesített folyamatokat szorgalmazza, ennek érdekében, úgy gondoljuk, hogy akár az online pénztárgépek általános elterjesztésével, mind az egyéb intézkedésekkel komoly lépéseket tettünk előre. Ezzel együtt magam is egyetértek, amit képviselőtársam mondott, hogy a jövőben itt vannak jogszabályalkotási lehetőségeink. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ismételten megköszönve támogató együttműködésüket, kérem, hogy a kormány által támogatott módosító javaslatokkal együtt a T/2029. számú törvényjavaslatot fogadják el. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1845. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[12.50]] A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávidnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/1845. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat fő célja a jogharmonizációs kötelezettségeink teljesítése. A javaslat elfogadásával megvalósulhat az átlátható és kiszámítható munkafeltételekről, illetve a munka és a magánélet egyensúlyáról szóló uniós rendelkezések átültetése. Ezáltal az irányelvben rögzített garanciák a munkavállalók számára maradéktalanul biztosításra kerülnek, hozzájárulva a munka és a magánélet összehangolásának ösztönzéséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozandó, hogy az említett irányelv nemzeti jogba való átültetésével duplájára emelkedik az apanapok száma, ennek eredményeként az érintettek gyermekük születése után kivehető 10 munkanappal rendelkezhetnek. A törvényjavaslattal összefüggésben kiemelendő, hogy a jogalkotási folyamat során nem volt elegendő csupán a munka törvénykönyvében módosítani az apasági pótszabadságra vonatkozó rendelkezést, tekintettel arra, hogy valamennyi jogállási törvényben szerepel az említett jogintézmény. Kiemelendő továbbá, hogy a gyermeke 3 éves koráig ezentúl 44 munkanap szülői szabadság illetheti meg a munkavállalót, amit kérésének megfelelő időpontban adhat ki a munkáltatója. A törvénytervezet rendelkezik a gondozói szabadság átültetéséről is, melynek értelmében az, akinek hozzátartozója vagy a vele egy háztartásban élő személy súlyos egészségügyi okból gondozásra szorul, legfeljebb 5 munkanapra mentesülhet a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettség alól. A kisgyermekes szülők rugalmasabb munkafeltételeinek biztosítása érdekében a gyermek 8 éves koráig kérhetik a munkavégzési hely és a munkarend módosítását, illetve a távmunka keretében vagy részmunkaidőben való foglalkoztatásukat. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazott igénynek köszönhetően éjszakai munkára a nő gyermeke 3 éves korától 10 éves koráig, a gyermekét egyedül nevelő munkavállaló pedig gyermeke 3 éves korától 10 éves koráig csak írásbeli hozzájárulásával osztható be. A munkavégzés kiszámíthatóságát növeli továbbá a törvénycsomagnak azon rendelkezése, mely szerint a korábban közölt munkaidő-beosztás kollektív szerződéssel is csak legkésőbb a munkakezdés előtt 48 órával változtatható meg. Új elemként jelenik meg a javaslatban, hogy a munkáltatónak ingyenesen kell biztosítania a munkaköri feladatok teljesítéséhez szükséges, jogszabály alapján kötelező képzéseket. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat új passzusai parlamenti elfogadásuk esetén 2023. január 1-jétől léphetnek életbe. Megjegyzendő, hogy a törvényjavaslat a munkavállalók, valamint a családok érdekei mellett figyelembe veszi a költségvetés teherbíró képességét és a vállalkozások lehetőségeit és mozgásterét. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, most vagy a végén kíván szólni. [[Dr. Fónagy János: A végén, elnök úr.]] Köszönöm szépen. Az előterjesztő a végén kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Vállalkozásfejlesztési Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Sebők Évának, a Momentum képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon sokat beszéltem erről a témáról az elmúlt hetekben. Elég sok felvetést megfogalmazott a Momentum frakciója a szöveggel kapcsolatban. Módosítókat is nyújtottunk be. Nem túl nagy meglepetésre a módosítók közül egyik sem kapta meg a kormánypártok támogatását, így végül ezek nem tudtak érdemben beépülni a véglegesített szövegbe. Azt ugyanakkor azért üdvözöltük, hogy az egyik problémát, amire felhívtuk a figyelmet, végül a kormány maga módosította, ezzel az eredetileg jelölt három olyan pont, amely kötelezettségszegési eljárást vonhat maga után, kettőre csökkent. Sajnos, ez a kettő is még borzasztóan sok. Nem értünk egyet a Törvényalkotási Bizottság azon véleményével, miszerint az apáknak járó szabadság 5 napról 10 napra emelkedett volna. Mi úgy gondoljuk, hogy ez az esetek elsöprő többségében csak elméleti lehetőség marad, hiszen a második 10 napra járó 40 százalék annyira alacsony összeg, hogy valójában a korábbi 5 nap fog megvalósulni az édesapák jelentős részénél. Szeretnénk felhívni arra is a figyelmet, hogy valójában az a szöveg, amelyet a kormánypártok elfogadni kívánnak, továbbra sem teszi megoldottá az apák nagyobb részvételét a családi életben, továbbra is konzerválja a nők munkaerőpiaci hátrányait, és ezért úgy gondoljuk, hogy jelentős mértékben további lemaradást okoz az Európai Unió más országaihoz képest. Összességében el kell mondani tehát, hogy arra számítunk, hogy abból a javaslatból, ami végül az Országgyűlés elé fog kerülni, egy, de inkább kettő kötelezettségszegési eljárás fog következni; arra számítunk, hogy a magyar családok helyzetében érdemi javulás nem fog bekövetkezni; és arra számítunk, hogy a munkaerőpiacnak érdemben sem jót, sem hatékonyságnövelést, sem pedig kultúraváltást nem fog lehetővé tenni az a javaslat, amelyet végül a kormánypártok minden valószínűség szerint el fognak fogadni. Szomorúnak tartjuk és történelmi bűnnek tartjuk a magyar családokkal szemben, ha ez ebben a formában elfogadásra kerül, ezért a Momentum-frakció nem fogja tudni támogatni ebben a formában ezt a javaslatot. Köszönjük szépen.
Köszönöm. További hozzászólást nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja továbbra is az, hogy megvédje a munkaalapú társadalmat, amellett olyan családbarát intézkedéseket hozzon, amelyek elősegítik Magyarország fejlődését, megalapozzák jövőnket. Az önök előtt lévő foglalkoztatásitörvény-javaslat olyan változtatásokat tartalmaz, melyek elősegítik a munka és a magánélet összehangolását, kiszámíthatóbbá és átláthatóbbá teszik a munkafeltételeket a magyar munkahelyeken. A kormány gazdaságpolitikája sikeres volt az elmúlt 12 évben, ahogy a hazai foglalkoztatáspolitikában is kimagasló eredményeket sikerült felmutatni. Mára mintegy egymillióval dolgoznak többen, mint 2010-ben, már öt hónapja 4,7 millió fő fölött van a foglalkoztatottak száma hazánkban, amire korábban még soha nem volt példa. A foglalkoztatási ráta meghaladta a 80 százalékot, ami jóval magasabb az Unió 27 tagállamának átlagánál, holott 2010-ben még a sereghajtók között voltunk ebben a mutatóban. Az álláskeresők száma is nagyon alacsony. Az októberi a valaha mért negyedik legalacsonyabb mérték, ennél kedvezőbb szint kizárólag idén a nyári hónapokban volt. A munkanélküliségi ráta a legfrissebb adatok szerint továbbra is az egyik legkedvezőbb az Európai Unióban, és az egyik legnagyobb csökkenést 2010 óta hazánk érte el. A kormány 11 pontos akciótervvel is cselekszik a teljes foglalkoztatás megvédéséért, a magyar családok létbiztonsága érdekében. Az elmúlt bő egy évtizedben a magyar kormány a családpolitikában is jól látható sikereket ért el. Javultak a termelékenységi [[sic!]] mutatók, többek között az adókedvezmények, otthonteremtési és rezsitámogatások mellett a munka és magánélet összehangolását segítő jogi szabályozás által is támogatottan. A magyar családtámogatási rendszer Európában az egyik legbőkezűbb, amit a kormány minden rendelkezésére álló eszközzel támogat. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat néhány hete zajlott általános vitája során részletesen bemutattuk és körbejártuk a szabályozás lényegét. [[13.00]] A javaslat szerint a munka és a magánélet egyensúlyáról szóló uniós irányelv nemzeti jogba való átültetésével duplájára emelkedett az apanapok száma, emellett a gyermek 3 éves koráig ezentúl 44 munkanap szülői szabadság is megilleti a munkavállalót. A munkajogi szabályok így még inkább ösztönzik az apákat arra, hogy minél egyenlőbb arányban vegyék ki részüket gyermekük, gyermekeik gondozásából, neveléséből. A törvényjavaslat rugalmasabb munkafeltételeket is biztosít a kisgyermekesek számára. Ennek megfelelően a gyermek 8 éves koráig a szülők kérhetik a munkavégzési helyük és munkarendjük módosítását, a távmunka keretében vagy részmunkaidőben történő foglalkoztatásukat. A törvénytervezet rendelkezik a gondozói szabadság átültetéséről is, ennek értelmében a munkavállaló bizonyos feltételek mellett legfeljebb 5 munkanapra mentesülhet a rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettsége alól. A javaslat kiegészíti a felmondási tilalmak esetköreit is, azaz a munkáltató felmondással nem szüntetheti meg a munkaviszonyt az apasági szabadság, a szülői szabadság és a gondozói munkaidő-kedvezmény tartama alatt, ami nagyfokú védelmet jelent a munkavállalók számára. A javaslat tartalmazza az átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló irányelv átültetésével kapcsolatos jogharmonizációt is. Ezzel összefüggésben a törvényjavaslat a foglalkoztatási jogviszony tekintetében információnyújtási kötelezettség és próbaidő kikötésére vonatkozó új szabályokkal bővül. Az irányelvnek való megfelelést szolgálják a munkaidő-beosztás módosításával kapcsolatos garanciák is, melyek hozzájárulnak a munkavállalók kiszámíthatóbb és biztonságosabb foglalkoztatási formára való áttéréséhez. Ezen túl egyes rendelkezések pontosításra kerültek annak érdekében, hogy biztosítsák a javaslat teljes koherenciáját. Egyszerűsítésre kerültek a szülői szabadság igénybevételének feltételei, úgymint az egy év munkaviszonyban töltött idő meghatározása. Továbbá a szabadság megtagadása helyett az elhalasztás került bevezetésre. Ez felváltja a szabadság közölt időpontja módosításának szabályát, és új garanciákkal, 60 napos határidővel és indokolási kötelezettséggel párosulva lehetővé teszi a szabadság elhalasztását az apasági szabadság kivételével. Az egyéb pontosítások a jogszabályszerkesztési követelményeknek tesznek eleget, és elősegítik a rendelkezések világos értelmezését. A törvényjavaslat az egységes jogalkalmazás megvalósulását és a jogharmonizációs kötelezettségeknek való megfelelést szolgálja, különös figyelemmel arra, hogy a kormány kiemelten kezeli mind a családpolitikát, mind a foglalkoztatáspolitikát. Mindezek alapján az összegző módosító javaslatban foglaltak a törvényjavaslat eredeti célját szolgálják. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm az általános vita során tett, építő jellegű hozzászólásaikat. Bízom benne, hogy egy mindenki számára fontos, előremutató szabályozást készülünk elfogadni, ami elősegíti mind a foglalkoztatáspolitika, mind a családpolitika hazai céljait. Ezért kérem, hogy a tisztelt Országgyűlés a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes felsőoktatással, szakképzéssel és felnőttképzéssel összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1623. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imrének, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén és 2-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes felsőoktatással, szakképzéssel és felnőttképzéssel összefüggő törvények módosításáról szóló T/1623. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a magyar felsőoktatás autonómiájának erősítése, versenyképességének növelése, az egyetemek önrendelkezési terének bővítése és nemzetközi kapcsolatrendszerük erősítése. A javaslat tartalmazza az oklevélhez szükséges nyelvvizsga-kötelezettség megszüntetését, továbbá a kiemelt felsőoktatási intézmények által saját hatáskörben létrehozható és indítható mesterképzésekre vonatkozó új szabályozást. A nyelvvizsga esetében a felsőoktatási intézmények a jövőben maguk határozhatják meg, milyen nyelvtudást várnak el a hallgatóktól, és maguk szervezhetik meg az ehhez szükséges képzéseket és méréseket. A felsőoktatási mobilitás elősegítése érdekében a javaslat arról is rendelkezik, hogy a felsőoktatásban szerzett oklevelek a törvény rendelkezései alapján a hazai oklevelekkel azonos jogi hatályt biztosítsanak az Európai Felsőoktatási Térséghez csatlakozó állam oklevelei esetében a továbbtanulás szempontjából. Az előterjesztés továbbá magában foglalja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem szakmai tevékenységének és alapfeladatai ellátásának a hatékonyságát támogató rendelkezéseket is. Végül a tervezet foglalkoztatást érintő módosítása megteremti a jogalapját annak, hogy a foglalkoztatási programokkal kapcsolatos elkülönített állami pénzalap foglalkoztatási alaprésze a felnőttképzésről szóló törvény meghatározott feladatok finanszírozását is lehetővé tegye. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy most pedig a Törvényalkotási Bizottság által elfogadott módosító javaslatról ejtsek pár szót! A módosító javaslat alkotmányossági szempontokra tekintettel egységesíti az oktatók és kutatók foglalkoztatására vonatkozó szabályokat. Erre figyelemmel a javaslat kimondja, hogy a költségvetési szervnél foglalkoztatott oktató és kutató, valamint a magán- és egyházi fenntartású felsőoktatási intézményekben foglalkoztatott oktató és kutató a 70. életévének betöltéséig foglalkoztatható azzal, hogy a szervezeti és működési szabályzat ettől eltérő foglalkoztatási korhatárt állapíthat meg, amely nem lehet alacsonyabb, mint a 70 éves foglalkoztatási korhatár. Az Nftv.-t érintő kiegészítés pedig arra tesz javaslatot, hogy a vonatkozó munkakörre irányuló részletszabályokat az egyetem foglalkoztatáskövetelmény-rendszerében lehessen meghatározni. A módosítás ezenfelül meghatározza, hogy a felsőoktatási intézményben megszerezhető első szakképesítést, illetve annak ingyenességét az egyházi felsőoktatási intézményekben is szükséges biztosítani. Az oktatási nyilvántartásról szóló törvény tekintetében a törvényjavaslatban foglaltaknál jelentősebb pontosításokra, kiegészítésekre is sor kerül az alapítványok esetében is; a javaslat a vagyonjuttatásokkal, közfeladatokkal kapcsolatos részletszabályokat, pontosításokat és kiegészítéseket tartalmaz. Mindezek alapján kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Hankó Balázs Zoltán: Igen.]] Megadom a szót. Mielőtt megadnám, felhívom a figyelmét, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 15 perces időkeret áll a rendelkezésére. Parancsoljon! [[13.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő módosító javaslatok alapvető célja az elmúlt évek sikeres átalakítását követően a magyar társadalom, a gazdaság igényeire rugalmasan reagálni képes, magabíró szakembereket, mestereket képző szakképzés, a magyar nemzet versenyelőnyét, jövőjét és innovációképességét, tudásgazdaságának megerősödését szolgáló felsőoktatás, a gyorsan változó munkahelyi elvárásoknak való megfelelését szolgáló felnőttképzés finomhangolása, a folyamatos egyeztetések eredményei alapján történő jobbá tétele, mindezzel szolgálva Magyarország stratégiai céljainak elérését, versenyképességének erősítését, gazdaságának fenntartható növekedését. Amint arra az expozé is utalt, az előttünk fekvő módosítás lehetővé teszi, hogy a felsőoktatási autonómia jelentős kiszélesítésével azok az intézmények, amelyek hatályos akkreditációval rendelkeznek, és amelyek már jelenleg is alapképzési és mesterképzési indítási jogosultsággal bírnak, az érintett képzési területen automatikusan létesíthessenek mesterképzést. Így az eddig akár másfél-két éves hosszú folyamat válik az egyetem és fenntartója döntését követően szinte azonnalivá. Azaz megteremtjük annak a lehetőségét, hogy a munkaerőpiaci igényekre gyors képzési megoldások születhessenek egyetemeinken. Sőt, a felsőoktatási intézmény fenntartója a mesterképzés létesítését és indítását egy eljárásban is kezdeményezheti az Oktatási Hivatalnál. A törvényjavaslat kezeli a hungarikumnak számító kötelező nyelvvizsgakérdést is. Mint ahogy a részletes vitában erről szó volt, a nyelvvizsga a nyelvtudáshoz képest a munkaerőpiacon kevés jelentőséggel bír. A mi célunk az, hogy az egyetemi képzés során a hallgatók a megfelelő szaknyelvi ismereteket szerezzék meg, azaz más szóval élve legyenek az idegen nyelvű irodalmat feldolgozni képesek, legyenek idegen nyelven előadó- és vitaképesek. Így célszerű, ha a munkaerőpiaci folyamatokat elemző és vizsgáló felsőoktatási intézmények döntési kompetenciájába kerül a végzettséghez igazodó idegen nyelvi ismeretek elsajátításának és mérésének meghatározása. Amikor a hallgatók idegen nyelvi ismeretéről beszélünk, fontos kiemelni az alábbiakat. Míg négy évvel ezelőtt 12 ezer hallgató, ma már 22 ezer hallgató, azaz az érettségizők harmada emelt szintű nyelvi érettségit is tesz, és mint tudjuk, ez ekvivalens meghatározott eredmény esetében a középfokú nyelvvizsgával. Fontos azt is kiemelni, hogy a diplomás pályakövetési rendszer 2021-es hallgatói felmérése szerint az angol nyelvi ismerete értelemszerűen minden hallgatónak megvan, és 84 százalékos, magas idegen nyelvi ismerettel rendelkezik ez jellemzően angol , de a német nyelvi ismeret a hallgatók negyedére igaz. A felsőoktatási nyelvi követelmények kapcsán mind a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájával, mind az egyetemek képviselőivel egyeztetve, támogatásukkal alkottuk meg az új szabályokat. Fontos változás az is, hogy az elismerési törvény a felsőoktatásban szerzett oklevelek esetében a hazai oklevelekkel azonos jogi hatályt biztosít az Európai Felsőoktatási Térséghez csatlakozó állam oklevelei esetében a továbbtanulás szempontjából, ezzel is támogatva a hazai egyetemeket a nemzetközi diákokért való versenyben, tágabb értelemben felsőoktatásunk nemzetköziesítésében. Ebben az elmúlt évek sikereit kívánjuk tovább erősíteni, hiszen 2013-hoz képest 65 százalékkal, 40 ezerre nőtt a nemzetközi hallgatók száma, és a 2030-as célkitűzéseink ennek további jelentős bővülését irányozzák elő. A törvénycsomag lényeges újdonsága, hogy a foglalkoztatási, valamint a felnőttképzésről szóló törvény módosítása megteremti a jogalapját annak, hogy a foglalkoztatási alaprészen belül létrehozzuk a Felnőttképzési Alapot, ezzel is erősítve a munkaerőpiaci változásokra gyorsan reagálni képes rendszer kialakítását. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném kiemelni a Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító indítvány egy fontos elemét, amelynek eredményeképpen további jelentős előrelépést teszünk a felsőoktatásunk digitalizációja felé. A hatékony felsőoktatás és az adatbiztonság szempontjából egyaránt fontos módosítás elfogadásával a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényünk meghatározza a videotartalom-kezelő beillesztését az oktatási folyamatba, így minimális minőségi elvárásként jelenik meg a kulcsszavakra való kereshetőség, a saját jegyzetek készítése és számos, a hallgatók felkészülését segítő szolgáltatás. A törvény értelmében a komoly digitalizációs fejlesztés folytatódik, így a végbizonyítványt, a kreditigazolásokat is elérhetik majd a hallgatók digitális formában. Fontos elem, hogy az egyes intézmények kreditelismeréséhez több egyetem is hozzáférhet, ezzel is a kölcsönös kreditelismerést kívánjuk támogatni. Az Európai Unió támogatja azt az elképzelést, hogy a felnőttek egyre több képzésben vehessenek részt, ezért kisebb, az adott munkához kapcsolódó tanegységeket, vagyis úgynevezett mikrotanúsítványokat szerezhessenek. Ezt a rendszert vezetjük be a felsőoktatásban és a felnőttképzésben is, mert a jelenlegi gazdasági kihívásokra így tudunk a legjobban reagálni. A felsőoktatási intézményekkel és más érdekelt partnerekkel történt konzultáció eredményeként a módosító indítvány pontosítja a felsőoktatási intézmény hatáskörében létrehozható mesterképzés szabályait is. A javaslat szerint a hatályos akkreditációval rendelkező felsőoktatási intézmény szerez jogot a már említett új mesterképzés létesítésére és indítására, mivel a hatályos akkreditáció elégséges biztosítéka annak, hogy a képzések megfelelő színvonalon indulhassanak el. Ebben az esetben is kötelező azonban a Magyar Felsőoktatási és Akkreditációs Bizottság szakvéleményének a beszerzése három éven belül. Az ilyen utólagos, úgynevezett ex post akkreditáció nem pusztán az új mesterképzések esetében válik lehetségessé, de már működő szakok indítása esetében is. A módosító indítvány révén az oktatási nyilvántartásról szóló törvény rendelkezik majd arról, hogy milyen módon történjen a KSH, egyes tárcák statisztikai adatszolgáltatási, felsőoktatási intézmények finanszírozásával, támogatásával összefüggő feladatainak ellátásához a statisztikai adatgyűjtés, így az egyedülálló magyar diplomás pályakövetési rendszer szolgáltatásai bővülnek, ezzel is további adatokat szolgáltatva a felsőoktatás új minőségi és teljesítményfinanszírozásához. A módosítás pontosítja továbbá a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői alapítványok és az általuk fenntartott egyetemek vagyonjuttatását is. A győri Széchenyi István Egyetemen a közfeladatként rögzített autóipari képzés és innováció szolgálatában a fenntartó alapítvány tulajdonába kerülnek az ezt a célt elősegítő vagyonelemek. Tisztelt Ház! Egyetemeink ügye nemzeti ügy, ezért kiemelten fontos, hogy a jövő generációja felé is felelősséggel tartozva ezek az intézmények a nemzet lokomotívjai lehessenek. Az ehhez szükséges forrásbővítés már európai összevetésben is figyelemre méltó. De ennél még fontosabb, hogy a növekvő fejlesztési és finanszírozási ráfordításokban olyan minőségi és teljesítményösztönző rendszer jelenik meg idén 30, jövőre 40, az azt követő évben 50 százalékban , amelyek mind a hallgatókért, a tudományos kutatási kiválóságért, az innováció erősítéséért vannak. Hiszen arra szerződtünk az egyetemeinkkel, hogy csökkenjen a lemorzsolódás, azaz bővüljenek ki a hallgatói mentorprogramok. Arra szerződtünk, hogy a képzés tervezett ideje alatt kapja meg diplomáját a hallgató, így megújulnak a tantervek. Arra is szerződtünk, hogy a végzést követő, a képzettségének megfelelő munkahelyen induljon el a fiatalok élete. Ezzel nő a képzések gyakorlati száma és aránya. Rögzítettük azt is, hogyan kell bővíteni a tehetséggondozási programokat. Pluszforrást juttattunk a nemzetközi mobilitás erősítésére, hiszen fontos, hogy a hallgató külföldön is szerezzen tapasztalatot, és ezzel a tapasztalattal folytassák itthoni tanulmányaikat. Évente 2,5 milliárd forinttal támogatjuk az egyetemi sportélet fejlesztését. Ne feledjük, Tokióban 13 egyetemista érmesünk volt, és 67 olimpikonunk jár a felsőoktatási intézményeinkbe, 2024-ben pedig mi rendezzük az európai egyetemi játékokat. A törvényjavaslat elfogadása egy további lépést jelent a több éve megkezdett munkában, amelynek során a tisztelt Ház több alkalommal is támogatásáról biztosította a kormányt. Ezért kérem a tisztelt képviselőket, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. A képviselői hozzászólások jönnének, de tekintettel arra, hogy nem látok képviselői hozzászólót, a vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne még egyszer hozzászólni. [[Dr. Hankó Balázs Zoltán: Nem.]] Nem kíván hozzászólni az előterjesztő. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. [[13.20]] Most pedig soron következik az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1846. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltánnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 24-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1846. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat egy mezőgazdasági, agrártémával foglalkozó salátatörvény. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító javaslat elsősorban nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat tartalmaz. A termőföld védelméről szóló törvény módosításának célja, hogy a benyújtott stratégiai tervben foglaltakra tekintettel speciális szabály megállapítása szükséges a tájképi elemek kapcsán, hiszen azok 2023-tól támogatható területnek minősülnek, tekintettel arra, hogy azok a vízvisszatartás, a biodiverzitás és a mikroklíma javítását szolgálják. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényjavaslat módosítása egyértelműsíti, hogy csak a gazdasági elsődleges rendeltetésű erdőterületek esetében merülhet fel a rendelkezések alkalmazása. E tekintetben az erdőterületek állami tulajdonból történő kikerülésére kizárólag azonos vagy magasabb természeti állapotú erdővel történő birtokösszevonási célú fölcsere vagy csere útján, a megfelelő állami birtokszerkezet kialakítása céljából kerülhet sor. A Nemzeti Földalapról szóló törvényjavaslat a visszaéléseket akadályozza meg, ugyanis a módosítás keretén belül legalább három éve állattartással foglalkozó személy számára nyit lehetőséget, hogy maximum 25 évre legeltetés céljából rétet, védett természeti területet haszonbérbe kaphasson. Feltétele, hogy a kijelölést megelőző három évben nem követett el szerződésszegést. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló javaslat módosításának célja, hogy a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara az adásvételi szerződések véleményezése során nyert adatokból megfelelő adatbázissal rendelkezik a földárak alakulásáról, így indokolt ezen adatbázis alapján készített átlagárak alkalmazását előírni. A NAK az adásvételi szerződések véleményezése során nyert adatokból megfelelő adatbázissal rendelkezik a földárak alakulásáról. A földeken fennálló, örökléssel létrejövő osztatlan közös tulajdon megakadályozása érdekében, ha a földet több örököstárs közösen örökli, az örököstársak annak érdekében, hogy az ingatlanon ne keletkezzen osztatlan közös tulajdon, osztályos egyezséget kötnek, megosztják az ingatlant az egyes örököstársaknak az ingatlan meghatározott részéhez történő hozzárendelésével, hogy az ingatlant egyben értékesítik, vagy az állam javára ingyenesen felajánlják. A módosítási javaslat azzal ösztönzi az örökösöket a jogügyletek végrehajtására, hogy örökösödési illetéket kell fizetniük egyenes ági rokonok között történő öröklés esetén is, amennyiben egy éven belül nem osztják meg a felsorolt formák szerint az osztatlan közös tulajdont. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatandó, ezért javaslom annak elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] A végén kíván. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági Bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
[[Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich die Meinung des Ausschusses in Ungarn lebenden Nationalitäten, bezüglich des Gesetzesvorschlags mit dem Titel „Über die Änderung bestimmter Gesetze in Bezug auf Gelände” mit Nr. T/1846 erörtere.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy ismét kifejtsem a Magyarországi Nemzetiségek Bizottságának véleményét az „Egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról” című, T/1846. számú törvényjavaslattal kapcsolatban. Bizottságunk annak okán kérte nemzetiségi napirendnek a jelen törvényjavaslat-csomagot, mert az többek között foglalkozik az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvény módosításával is. Ezen törvényjavaslat megszületésének körülményeivel és eddigi előéletével az általános vita során már részletesen foglalkoztam. A végrehajtásával kapcsolatban most örömmel ismétlem meg, hogy a 2021. december 14-én elfogadott törvény alapján a kárpótlás első része a pénzbeli kompenzáció az érintettek véleménye alapján is mintaszerűen lezajlott; ezt köszönjük szépen. Ugyanakkor 2022 júliusában a még kárpótlásra várókat arról tájékoztatták, hogy a földbeni kárpótláshoz az igényelt földterületeknek amik megfelelnek a törvényben meghatározott feltételeknek csupán a harmada áll rendelkezésre. Jelenlegi ismereteim szerint, az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén földbeni kárpótlásra váró személyek számára megoldást, termőföldet jelentene: ha egyrészt a Nemzeti Földügyi Központ az állami földekről szóló kimutatását ellenőrzi és szükség esetén kiegészíti azt; másodsorban törvénymódosítással további, távolabbi szomszéd települések alkalmas földterületeinek a földalapba történő bevonása is megtörténik; harmadrészt a „védett”, de nem „védett természeti” megjelölésű területek bevonása a földalapba megtörténik; végül, de nem utolsósorban, ha az idejétmúlt bányajogok törlése megtörténik. Nos, a felsorolt négy pontból egyrészt az idejétmúlt bányajogok törlésének azonnali elrendelésére vonatkozóan Nagy István miniszter úr az általános vitát követő zárszavában már ígéretet tett, tehát ezen gond vélhetően megoldódik. Másodsorban szintén előrelépést jelent, hogy az „Egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról” című, T/1846. számú törvényjavaslat 69. §-a szerint: „Az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló 2021. évi CXLV. törvény 7. § (4) bekezdés b) pontjában a ’védett’ szövegrész helyébe a ’vagyonkezelésbe adott védett’ szöveg lép.” Azaz a vagyonkezelésbe adott védett természeti területek nem használhatók fel a földjuttatással történő kompenzációra, másféleképpen fogalmazva, a vagyonkezelésbe nem adott védett területek viszont igen. Ennek alapján is ugyan általam nem ismert mértékben vélelmezhetően nőni fog a kárpótlásra felhasználható földterületek mértéke, ahogy azt a NEB 2022. november 15-i ülésén dr. Kovács Zita helyettes államtitkár az Agrárminisztériumból is elmondta. Idézem: „Annyiban szeretném megerősíteni, hogy az Agrárminisztérium elkötelezett abban, hogy a Rozmaring-törvényként emlegetett törvény alapján a kártalanításra jogosultakat kielégítse, és a jelen törvénymódosítás is arra irányul, hogy ehhez a megfelelő földalap biztosítható́ legyen.” Harmadsorban, azt gondolom, annak sincs semmi akadálya, hogy a Nemzeti Földügyi Központ kifejezetten ezen kárpótlási törvénnyel kapcsolatban az állami földekről szóló kimutatását ellenőrizze és szükség esetén kiegészítse. Összefoglalva: az elmondott három tényező együttes hatására biztosan nőni fog a károsultak kielégítésére szolgáló földalap, de hogy vajon elegendő mértékbene, azt a felsorolt intézkedések végrehajtása előtt, a részletes adatok hiányában egyelőre előre megállapítani nem tudom, nem lehet. [[13.30]] Ezért a károsultak nevében is tisztelettel kérem agrárminiszter urat, az előterjesztőt, hogy ha a kártérítéshez szükséges földalap az intézkedések ellenére sem lenne elegendő, akkor tavasszal kellő előkészítés után csináljunk még egy törvénymódosítást a szomszédos járások, például Budakeszi, Szentendre, Dorog alkalmas területeinek a földalapba történő bevonására és ezzel a kárpótlás megnyugtató, tisztességes és végleges lezárására. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnének, de képviselői hozzászólásra jelentkezést nem látok. A vitát ezennel lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a Törvényalkotási Bizottság által elmondottakat és azokat a javaslatokat, amelyek kiegészítik és megerősítik a T/1846. számú törvényjavaslatot, amire a Törvényalkotási Bizottság képviselője is tett utalást, amelyek jelentős részben nyelvhelyességi, illetve egyéb olyan kisebb kiegészítéseket tartalmazó módosító indítványok, amelyek tartalmilag nem befolyásolják a törvény lényegét. Ugyanakkor szeretném külön Ritter Imrének megköszönni azt a munkát, azt az elkötelezettséget, amellyel követi a volt Rozmaring Szövetkezet tagjainak a kárpótlási igényét. Az ön által felvetett három kérdéskörre való válaszom akkor lesz igazán hatásos vagy eredményes, hogyha valóban megtudjuk azt, hogy mekkora igénye van ezeknek a régi tulajdonosoknak, és akkor megpróbálunk megtenni mindent annak érdekében vagy az ön által előbb említett akár új törvényjavaslattal is , hogy a Rozmaring Szövetkezet tulajdonosi köre végre, több mint 30 év után, közel 30 év után valóban megnyugtató megoldást kapjon. Ebben további együttműködést és együtt gondolkodást kérek a minisztérium nevében öntől. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanakkor szeretném megköszönni azt az együttműködést az általános vita során, amelyben a képviselőtársaim kifejtették álláspontjaikat, részletesen feltárták gondolataikat. Ettől függetlenül szeretném kérni önöket, vagy ezzel kapcsolatban szeretném kérni önöket, hogy a holnapi nap során támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az agrártermékek eredetvédelméről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés a T/1841. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az agrártermékek eredetvédelméről szóló T/1841. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A tervezet célja a kizárólag a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, a borászati termékek, valamint a szeszes italok, együttesen agrártermékek földrajzi árujelzőire és a hagyományos különleges termékekre vonatozó egységes nemzeti szabályozás megalkotása. A földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos rendelkezéseket jelenleg a szellemitulajdon-jogi és ezen belül az iparjogvédelmi aspektusokra fókuszáló, a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény állapítja meg. Az agrárpolitikai célok megvalósulását azonban a védjegytörvény nem tudja teljes mértékben biztosítani, mivel nem teszi lehetővé a termelői csoportosulások, a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos tevékenységeket ellátó szervezetek szerepének megerősítését, a földrajzi árujelzők mint minőségrendszerek magasabb színvonalú közösségi menedzsmentjéhez szükséges előfeltételek és jogkörök biztosítását. Emellett a védjegytörvény a szintén minőségrendszerként működtetett hagyományos különleges termékekre vonatkozó törvényi szabályok megalkotására sem alkalmas, mivel a bejegyzett hagyományos különleges termék elnevezések nem képezik az iparjogvédelem részét. Mindezek alapján szükségessé vált egy olyan önálló törvény megalkotása, amelyen keresztül a földrajzi árujelzőkhöz és a hagyományos különleges termék elnevezésekhez fűződő agrárpolitikai, agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok együttesen a termelők és csoportosulásaik érdekeit előtérbe helyezve valósíthatók meg, egyszerűbb, átláthatóbb és könnyebben kezelhető jogszabályi hátteret biztosítva a magyar agrártermék-előállítók számára. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító javaslat főként nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosításokat tartalmaz, valamint megteremti az összhangot egyéb más törvényekkel összefüggésben is. A módosítás tartalmazza, hogy a bitorlás miatt indított perekben ideiglenesen intézkedést különös méltánylást érdemlő okból szükségesnek kell tekinteni a polgári perrendtartás rendelkezései alapján. Azonban a módosító javaslat bevezet egy időbeli kizárást, mégpedig ha a bitorlás megkezdése óta eltelt 6 hónap, valamint a kérelmezőnek a bitorlásról és a bitorló személyéről való tudomásszerzése óta már 60 nap eltelt. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a javaslat támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. A kijelölt Mezőgazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirendi pont szerinti időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Képviselői hozzászólást nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Az előterjesztőnek megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Bocsánat, csak nagyon röviden, kérem a tisztelt Országgyűlés tagjait, hogy a holnapi nap során támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Közös Agrárpolitikából és a nemzeti költségvetésből biztosított agrártámogatások eljárási rendjéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1840. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirend pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 24-én tartott ülésén megtárgyalta a Közös Agrárpolitikából és a nemzeti költségvetésből biztosított agrártámogatások eljárási rendjéről szóló T/1840. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslat célja, hogy a korszerűbb, hatékonyabb és átláthatóbb döntéshozatal érdekében az európai uniós és a nemzeti forrásból folyósított agrártámogatások igénybevételével összefüggő eljárási szabályokat új alapra helyezze. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslata elsősorban nyelvhelyességi, jogtechnikai, valamint kodifikációs pontosításokat tartalmaz. A módosítás tartalmazza, hogy a mezőgazdasági támogatási eljárásban az ügyfél helyett az ügyfél törvényes képviselőjén, valamint elsődleges képviselőjén kívül kamarai meghatalmazás alapján a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara is eljárhat. A javaslat további részei kitérnek a kamarai meghatalmazotti képviselet részletszabályaira. E tekintetben az agrárpolitikáért felelős miniszter a kamarai meghatalmazás létrehozására, megszűnésére, tartalmának meghatározására a részletszabályokat rendeletben állapíthatja meg. A módosító javaslat a fentieken túl tartalmazza, hogy a kormányzati munkamegosztás változása miatt a gazdaságfejlesztésért felelős miniszter felhatalmazást kap, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsák meg az agrár-Széchenyi-kártya-program igénybevételének és működésének szabályait. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb elhangzottakra való tekintettel kérem, támogassák a törvényjavaslatot, hiszen a cél, hogy megújítsuk és erősítsük a vidéki Magyarországot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne most hozzászólni [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. [[Nincs jelentkező.]] Tekintettel arra, hogy nem látok képviselői hozzászólást, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne hozzászólni most a végén. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Nagyon röviden, kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy holnap támogassa a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[13.40]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes törvények bürokráciacsökkentéssel és jogharmonizációval összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés a T/1847. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávidnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvények bürokráciacsökkentéssel és jogharmonizációval összefüggő módosításáról szóló T/1847. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az egészségügyi adatok kezelésével, a kötelező egészségbiztosítással, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaival, a közbeszerzésekkel, valamint egyes területfejlesztéssel kapcsolatos törvények módosítását célozza. A javaslatba foglalt törvénymódosításokat összekapcsolja azonban az a közös cél, hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai alapján a bürokratikus terheket csökkentsük és elősegítsük a jogharmonizációt, továbbá, hogy a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti és technikai viszonyokhoz. A Ház asztalán fekvő módosítás egyik kiemelt feladata a tudományos kutatások céljából szükséges adatok elérhetőségi idejének meghosszabbítása. A törvényjavaslat emiatt a központi eseménykatalógus és az egészségügyiprofil-adatok vonatkozásában a megőrzési időt az érintett halálát követő öt évről tíz évre módosítja. Továbbá fontos megemlíteni a kötelező egészségbiztosítási ellátásról szóló törvény módosítását is, amely alapvetően adminisztratívteher-csökkentési és digitalizációs célokat szolgál. A javaslat szerint egy, az állampolgárok számára is könnyedén elérhető informatikai nyilvántartást hoznak létre, amely 2023. július 1-jétől valamennyi biztosítottra vonatkozóan tartalmazni fogja az egészségbiztosítási pénzbeli ellátások releváns adatait, a polgárok pedig rendelkezhetnek arról, hogy papíralapon vagy elektronikus úton, állampolgári tárhely használatával kívánnak kapcsolatot tartani a hatósággal. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő javaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz mind az állampolgárokra, mind pedig a közigazgatásra nehezedő adminisztrációs terhek csökkentése érdekében, éppen ezért annak elfogadása mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Latorcai Csaba: A vita végén.]] Az előterjesztő azt jelezte, hogy a végén szólna hozzá. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. [[Nincs jelzés.]] Tekintettel arra, hogy nem látok hozzászólást, a vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztőnek. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az egyes törvényeknek a bürokráciacsökkentéssel és a jogharmonizációval összefüggő módosításáról szóló T/1847. számú törvényjavaslatban szereplő törvények módosítása egy közös célt szolgál: hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai alapján csökkentsük a bürokráciát és elősegítsük a jogharmonizációt, továbbá hogy az érintett törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti, technikai viszonyokhoz, ahogy az imént Héjj Dávid, a Törvényalkotási Bizottság előadója is mondta. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat nem tekinthető terjedelmesnek, de pozitív módosítási igényeket fogalmaz meg, amelyek a jogrendszer jobbítását szolgálják. A törvényjavaslat módosítja az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvényt, mely egészségügyi szakmapolitikai célok megvalósulása érdekében, valamint tudományos kutatás céljából a központi eseménykatalógus és az egészségügyiprofil-adatok vonatkozásában a megőrzési időt az érintett halálát követő öt évről tíz évre módosítja. A törvényjavaslat módosítja továbbá a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényt, amely módosításnak köszönhetően egyszerűsödik a kifizetőhelyi elszámolás és megszűnik a statisztikaiadat-szolgáltatás. A fizetésképtelen társadalombiztosítási kifizetőhely dolgozói számára az állam folyósíthatja a táppénzt, gyedet és egyéb ellátásokat. A törvényjavaslat lehetővé teszi egy egységes, az állampolgárok számára is elérhető nyilvántartás létrehozását, valamint egységes, hiteles elektronikus ügyintézést biztosít a papír, e-mail vagy Excel-tábla helyett, gyorsabb költségtérítés-kifizetést tesz lehetővé, valamint elektronikus ügyintézést a kérelmek benyújtása, illetve a hatóságok és az ügyfelek közötti kommunikáció során. A törvényjavaslat magában foglalja a közbeszerzésről szóló törvény módosítását is, hozzájárulva, hogy az uniós források felhasználása során minden tekintetben biztosított legyen a közbeszerzésekre vonatkozó uniós jog hazai érvényesülése. A törvényjavaslat többi, uniós jogi harmonizációt szolgáló elemei közül kiemelném, hogy az arányosság követelményének és az Európai Unió Bírósága joggyakorlatának való megfelelés érdekében kiegészülnek a közbeszerzési törvény iratbetekintésre vonatkozó szabályai. Egy további módosítás pedig az arányosság elvét alkalmazva elősegíti, hogy ne legyen érvénytelen az ajánlat akkor, ha az ajánlattevő egyébként nem tehető felelőssé egy közreműködője magatartásáért. A törvényjavaslat elfogadása lehetőség arra is, hogy a témában Magyarország ellen folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárás során felvetett uniós észrevételeket orvosoljuk azzal a céllal, hogy a kötelezettségszegési eljárás mielőbb lezárható legyen. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy elmondtam, a törvényjavaslat a gyakorlatban felmerült igényeket kívánja törvényi rendelkezésekbe beépíteni. A javasolt módosítások a legújabb uniós bírósági joggyakorlat magyarországi alkalmazásához szükséges szabályokat tartalmazzák, ezzel pedig az uniós források felhasználása során minden tekintetben biztosítottá válik a közbeszerzésekre vonatkozó uniós jog hazai érvényesülése. A törvényjavaslat rendelkezései jó célt szolgálnak. Törvényeink a változó gazdasági és társadalmi viszonyokhoz idomulnak az uniós joggal való összhang biztosításával egyidejűleg, legfőképpen pedig megkönnyítik az emberek hétköznapjait, csökkentik a vállalkozások terheit. Bízom abban, hogy a magyar emberek és a vállalkozások érdekében javasolt módosítások az elhangzottak alapján kiérdemelték, hogy valamennyi tisztelt képviselő hölgy és úr igen szavazatával támogatni fogja a törvényjavaslatot céljainak megvalósulását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés a T/2031. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Aradszki Andrásnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén megtartott ülésén megtárgyalta az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/2031. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 17 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Egy olyan törvénycsomag fekszik előttünk, amely korszerűbbé és hatékonyabbá teszi a magyar egészségügyi ellátórendszert. A javaslatban foglalt intézkedések elengedhetetlenül szükségesek ahhoz, hogy az egészségügyi ellátórendszer megújulhasson. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a törvényjavaslat előkészítése során és a kidolgozásakor több szakmai egyeztetésre került sor, tehát összességében elmondhatjuk és kijelenthetjük, hogy a szakmai szervezeteknek is volt ráhatásuk a törvényjavaslat szakmai tartalmára. A szaktárca illetékesei egyebek mellett bevonták a Magyar Orvosi Kamarát is ebbe a munkába, az elképzelések pedig a jogszabály rendszerének keretei között bekerültek az előttünk fekvő javaslatba. [[13.50]] A javaslat különböző ellátóterületeken tartalmaz módosításokat, és elsősorban az egészségügyi alapellátás terén a praxiskörzetek meghatározásáról és az állami szerepvállalás bővítéséről szól. Ennek megfelelően a háziorvosi körzethatárok kijelölésének joga az önkormányzatoktól átkerülne egy ellátásszervezéssel foglalkozó állami háttérintézményhez, ez az Országos Kórházi Főigazgatóság. Ennek az alapellátásnak az igazgatóságon belül hoznánk létre a nemzeti praxiskezelőt, amely mostantól a körzethatárok kijelöléséért felelne a törvény hatálybalépését követően. Mindemellett fontos eleme a törvényjavaslatnak, hogy az ügyeleti rendszer területén is gondoskodni kell egy erősebb állami szerepvállalásról. A javaslat a mentőszolgálat hatáskörét bővíti majd ki, méghozzá úgy, hogy az este 10 órától reggel 8 óráig tartó ügyeleti időszak ellátását is a mentőszolgálat fogja biztosítani. A telefonhívások nem az ügyeleti szolgálathoz fognak befutni ezen időtartam alatt, hanem az Országos Mentőszolgálathoz, ahol egy előre kidolgozott, nemzetközi tapasztalatok alapján összeállított rendszer szerint fogadják a hívásokat, és a segítségre szorulók eligazítását, a betegek irányítását is megoldják ezen az ellátási szinten. Fontos megemlíteni még, hogy az egészségügyi ápolási ágyaknak a szociális ágazat általi átvételét is javasolja a törvényjavaslat. A törvénymódosítás ennek az átadás-átvételnek a speciális szabályait is tartalmazza, de természetesen oly módon, hogy az ott dolgozók érdekei ne sérüljenek, és természetesen az ott ellátott betegek érdekei is érvényesüljenek, sőt jobb, kellemesebb, többletszolgáltatásokat tartalmazó körülmények közé kerüljenek. Tartalmazza továbbá az egészségügyi dolgozók minősítésére vonatkozó szabályokat is az előttünk lévő törvényjavaslat. A dolgozók értékelése azért fontos, mert mind az egészségügyi ellátás, mind pedig más közszolgáltatások területén is meg egyáltalán a munka világában egy fontos elem az, hogy objektív értékelések alapján keletkező visszajelzések alapján ismerjük meg a tényleges teljesítményt. A visszajelzések az életminőség, az ellátás minőségének a javulását hozhatják, mint ahogy az előttünk már teljesített, hasonló rendszerek szerint működő rendszerekben ez tapasztalható volt. Minden bizonnyal az egészségügy területén is pozitív hatást fog ez eredményezni. Ismereteim szerint és a szakmai visszajelzések szerint mi egy ilyenfajta mérésre, egy ilyenfajta visszajelzésre, egy ilyenfajta értékelésre maguknál az egészségügyben dolgozóknál is megfelelő nyitottság van, és ők is várják az ilyenfajta megmérettetést, illetve visszajelzéseket. A fekvőbeteg-ellátásban segítő személyekről is rendelkezik a törvényjavaslat. A segítő személy jelenléte általában hozzájárul a beteg komfortérzetének növeléséhez és természetesen a legfontosabb részhez is, a lelki támogatás biztosításához, mert a lelki egyensúly megteremtése vagy elérése a beteg krízishelyzetében vagy a betegápolás során sokat jelent, segíti a szakellátást, magát a gyógyítást is. Ennek érdekében a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy biztosítsuk a beteg által választott nagykorú személy jelenlétét a betegellátás, a betegápolás során. Ez a természetes személy, ez a választott személy nem végez majd egészségügyi tevékenységet, kizárólag a beteg jobblétét szolgálja majd jelenlétével, támogatja őt, és segíti őt a hétköznapi ügyek vitelében, segít a betegnek, és az egészségügyi személyzet feladatai közé nem tartozó kérdésekben is támogatást tud nyújtani az ellátott személynek. A Törvényalkotási Bizottság ülésén elfogadott módosítások közül az egyik legfontosabb azt a célt szolgálja majd, hogy az ügyeleti ellátás átalakítása a fokozatosság szem előtt tartásával történjen meg. Ennek érdekében a javaslat egyértelműen kimondja, hogy az átalakítás végső dátuma 2024. február 29. lesz. Ez kellő időtartamot biztosít arra, hogy az ügyeleti ellátás mélységében is, szakmaiságában is felkészültebben és zökkenőmentesebben alakuljon át, és kerüljön az Országos Mentőszolgálat felelősségi körébe. Az egészségügyért felelős miniszter 30 nappal előre közzéteszi, mely területek esetében veszi át a mentőszolgálat az ügyeleti ellátást. A fokozatosságot és a kiszámíthatóságot ez is segíti, és megjelennek majd ezek az információk a kormányzati honlapon, valamint a miniszter közvetlenül is értesíti az érintett önkormányzatokat. (Gelencsér Attilát a jegyzői székben dr. Tiba István váltja fel.) További fontos módosítás, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló 2020. évi C. törvény 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek. A (2) bekezdés: „Az egészségügyi szolgálati jogviszonyban álló személy az őt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató székhelyén vagy telephelyén kizárólag a kormány által kijelölt szerv előzetes engedélyével végezhet olyan egészségügyi tevékenységet, amire az egészségügyi szolgálati jogviszonya nem terjed ki.” Erre azért volt szükség, mert a jelen szabályozás szerint az egészségügyi szolgálati jogviszonyban álló személyek az őt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató területén nem végezhetnek olyan egészségügyi tevékenységet, amire az egészségügyi szolgálati jogviszonyuk nem terjed ki. A korábbi szabályozás célja az volt, hogy megszüntesse azokat a szürkezónában működő viszonyokat, ahol a magán- és állami egészségügy szabályozatlan formában keveredett vagy keveredhetett. A törvény elfogadása óta azonban felmerült a rendelkezés módosításának az igénye annak érdekében, hogy a betegellátás zavartalanságát garantálni lehessen. A módosításnak köszönhetően remélhetőleg a szolgálati viszonyban álló személy az őt foglalkoztató egészségügyi szolgáltató telephelyén olyan egészségügyi tevékenységet is végezhet majd, amire az egészségügyi szolgálati viszonya nem terjed ki. Úgy gondolom, hogy az általam bemutatott törvényjavaslat, illetve a módosító javaslatok, amelyeket a Törvényalkotási Bizottság az ülésen elfogadott, mind fontos célt szolgálnak, nagyban hozzájárulnak majd az egészségügy fejlődéséhez, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a benyújtott törvényjavaslatot, és szavazataikkal majd fogadják el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni.
A végén.
A végén kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Komáromi Zoltánnak, aki a kijelölt Népjóléti Bizottság kisebbségi véleményét ismerteti háromperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt hét kedden tartotta az egészségügyi salátatörvény vitáját a Népjóléti Bizottság. A minisztérium és az államtitkárság két hónapja folyamatosan hangoztatja, hogy az érdekelt szakmai szervezetekkel folyamatosan egyeztetett a csomagról, de az a plenáris vitán és a bizottsági ülésen is kiderült, hogy ezek az egyeztetések inkább a tájékoztatás kategóriájába tartoztak. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az ülésen a kormányt képviselő Takács Péter államtitkár úr pontról pontra végigvette azokat az ellenzéki módosítókat, amelyeknek egy részét a Magyar Orvosi Kamara javaslatára nyújtotta be a Demokratikus Koalíció. [[14.00]] Viszont hiába javasolta a MESZK és a MOK a törvényjavaslat értelmében a megyei kórház személyi állományába átvett egészségügyi szakemberek utazási hozzájárulását és ennek feltételeit érintő kérdést, az államtitkár úr azzal zárta ezt rövidre, hogy ezeket a kérdéseket a munka törvénykönyve teljeskörűen szabályozza, ezért ezt nem támogatta. A Kanász-Nagy Máté képviselőtársammal párhuzamosan benyújtott módosító javaslatunk a vezényelhetőség időbeli felső határára vonatkozott. Államtitkár úr ezt azzal utasította el, hogy bár tartalmilag támogatandónak tartotta, de formai okok miatt ez inkább kormányzati módosítóként, más formátumban fog a TAB elé kerülni. Megjegyzem, ez az ígéret nem teljesült, a TAB által elfogadott módosítások között ezt a tételt nem találtam. A praxisjogot megszerezni kívánó orvos kijelölésének jogával kapcsolatosan államtitkár úr elmondta, hogy az Orvosi Kamara által benyújtott javaslattal egyetért, viszont mivel a kormány a praxis-alapkezelőt még nem hozta létre, a tárca technikailag nem látja ezt keresztülvihetőnek, így ezt a módosító javaslatot ebben a formában nem támogatta. Megígérte viszont, hogy kormánypárti módosítóként a TAB-módosító 2. mellékletében a praxisjog elidegenítésének sorrendjét az Orvosi Kamara által javasolt sorrendben fogják kezelni. Ez az ígéret teljesült, viszont a TAB szövegében maradt egy kifejezés, hogy „az adott praxisjoggal érintett települési önkormányzat”; ez a személyi joggal kapcsolatban egy picit pongyola fogalmazás, de ezt így fogadták el. A következő javaslat, amely egyértelműsíti, hogy a praxisjogot folytatni kívánó orvossal az illetékes önkormányzatnak szerződést kell kötnie, nem kapta meg az államtitkár úr támogatását. Ebben az esetben az indoklás volt fura, hogy bár a körzetek kijelölésének joga elkerült az önkormányzatoktól, az államtitkár úr szerint a jelenlegi jogszabályi keretekből és az önkormányzati autonómiából következően egy önkormányzati döntést fenntartanak, és ezen nem is kívánnak változtatni. A megoldás bizonytalanságot keletkeztet a praxispiacon, mert jelenleg nem egyértelmű, hogy mennyi időre tudja megszerezni a praxisjogot az azt megvásárló orvos. A megoldás a praxispiacon lévő bizonytalanságokat szüntetné meg, és talán segítene annak a problémának a megoldásában, amelyet jelenleg a 680 betöltetlen körzet jelent. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Előzetesen írásban jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a Demokratikus Koalíció részéről. Mielőtt megadnám a szót, felhívom képviselő úr figyelmét, hogy a frakciójuknak összesen tíz perc áll rendelkezésére, és az ön felszólalásán kívül még két jelentkező van a frakciójukból. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Szomorúan vesszük tudomásul, de hát jobb híján tudomásul vesszük. Valójában rengeteg mindenről beszélhetnénk. Államtitkár úr tudja, hogy sok mindenről beszéltünk is, hiszen volt rá 18 óránk. Azonban bizonyos dolgokat szerintem mégis muszáj megerősíteni, mert igen, azt gondoljuk, hogy valójában akár valid felfogás is lehet, hogy a kórházak helyett a szociális ellátórendszerre bízzuk az arra rászorulók ellátását. Az, hogy mindezt a mindenhez is értő Pintér Sándor belügyminiszter teszi, már önmagában is érdekes, merthogy megdöbbentő az, hogy létezik egy olyan miniszter, aki az egészségügytől az oktatáson át mindenhez vagy mindenhez is ért, és sajnos úgy tűnik, hogy a kormányzati szerepek nagy része egy kézben összpontosul, úgy, hogy közben tudjuk nagyon jól, hogy ha valaki eldob egy féltéglát bárhol az országban, szinte biztos, hogy államtitkárt nyom hókon, de nagy valószínűség szerint akár miniszter is lehet az áldozat ebben az esetben. De erről most ne beszéljünk, mert ez egy másik őrült történet, és nagyon kevés időm van. Az, hogy a rendvédelmi világban szocializálódó, dolgozó miniszter irányítja a legérzékenyebb humán területeket, sajnos meg is látszik az alrendszerek vezetésének szenzitivitásán, szolidaritásán, hiszen a szenzitivitás és a szolidaritás helyett valami őrült katonás, bokacsattogtatós, fogvacogtatós világot képzel el a belügyminiszterünk, ahol, ha nem szalutál és nem bokázik valaki rendesen, hát, megy a lecsóba. Szép új világ ez az orbáni szisztémára; hát, csak gratulálni tudok hozzá! A most keresztülvert törvénycsomag alapján a betegek a kórházi ápolási osztályokról, köznapi nevükön az elfekvőkből, az úgynevezett szakápolási központokhoz kerülnének. Ahogy az előbb is mondtam, ez akár elfogadható is lenne. Ugyan sok szó, sőt talán egyetlen szó sem esik a törvénymódosításban arról, de ezért az ellátásért bizony majd vastagon fizetni kell; hogy mennyit, arról viszont tapintatosan hallgatnak, államtitkár úr. Sőt, egyelőre még azt sem igazán lehet tudni, hogy hol lesznek ezek a központok. Ahhoz viszont, hogy az évente óvatos becslés szerint is 5-6 ezer beteget szakszerűen és az ápolási igényüknek megfelelően tudjanak ellátni, már most készen kellene lenni, de legalábbis el kellett volna kezdeni a szociális otthonok fejlesztését, és rendezni a szociális szférában dolgozók bérét, és bizony tudjuk ezt nagyon jól, megsokszorozni ezek számát. Ezekből a kritériumokból azonban semmit nem látunk, nem érzékelünk, holott napokon belül élesben is elindul a minden előkészítést nélkülöző új rendszer. Annyira nem látunk, hogy nemhogy a fejlesztések nem történtek meg, de a szociális intézmények többségéből, államtitkár úr lehet, hogy most meglepőt mondok , a brutális orbáni infláció és az elszabadult vágtató rezsiárak miatt a jelenlegi ellátásból is hiányzik minimum 30 ezer ember, és ezek az intézmények most éppen az életükért küzdenek. És bőven sanszos, ismerve az Orbán-kurzus gyakorlatát, hogy amihez hozzáférnek, azt vagy ellopják, vagy elrontják, így a rendszerből kikerülő, aránylag tőkeerős betegek sem kapnak majd megfelelő ellátást; akinek pedig nincsen pénze, az valószínűleg ott fog valahol meghalni az árok partján. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Sebők Éva képviselő asszony következik, a Momentum frakciójából. Parancsoljon, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok mindenhez hozzá kellene nyúlni az egészségügy területén. De mégis mi az, ami elvárásként fogalmazódik meg bennünk, hogy mire lenne szükség? Egy olyan egészségügyi reformra lenne szükség, aminek a következtében megszűnik vagy legalább visszaszorul a szülészeti erőszak; ami megszünteti az igényt a Pozsonyba és Bécsbe irányuló meddőségturizmusra; amely biztosítaná minden magyar ember számára, hogy ha az élete végéhez közeledik, az méltóságban történjen meg, így megfelelő palliatív és hospice-ellátást biztosít minden magyar ember számára; ahol a várólisták rövidülnek; ahol az orvosok és egészségügyi dolgozók élete fenntartható, és a munka és a magánélet egyensúlya biztosított; ahol jó egészségügyi dolgozónak lenni. Olyan egészségügyi ellátásra van szükség, és abba az irányba kellene elmozdulni, ahol a betegségek komplexen kezelve vannak, ahol a prevenció kiemelt ügy. Az a reform, amit önök behoztak, ezek közül egyiket sem biztosítja. Ellenben amit biztosít, az az, hogy az állam még rosszabb munkáltatója lesz az egészségügyi dolgozóknak; és biztosítja azt, hogy azoknak a magyar embereknek, akik a legnehezebb helyzetben vannak, krónikus betegként vagy az életük végén életvégi ellátásra szorulva még rosszabb legyen a helyzete; hogy az ő hozzátartozóiknak az érzelmi teher mellett egyre több fizikális teher is jusson. Mindenesetre én szeretnék államtitkár úrnak gratulálni, mert úgy látszik, hogy ebbe az utóbbiba nem ön fog belebukni, hanem egy másik államtitkártársa, merthogy ebbe valaki politikailag bele fog bukni, az egészen biztos. Az önök által behozott törvény semmit sem biztosított, ami ezeket a problémákat megoldaná; nem lesz tőle sem több erőforrás az egészségügyben, sem több orvos, illetőleg egészségügyi szakdolgozó. [[14.10]] Továbbra sem biztosítja azt, hogy érdemben utódlási tervek kerülhessenek kidolgozásra az egészségügyben; továbbra sem biztosítja azt, hogy egy kórházigazgatónak tudnia kelljen, hogy mikor hány dolgozó munkájára számíthat; továbbra sem biztosítja azt, hogy a betegjogok érvényesülni tudjanak. Mindezek következtében értelemszerűen a Momentum frakciója nem tudja támogatni a javaslatot. Köszönöm szépen.
A következő hozzászóló Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK frakciójából. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Egyelőre, még mielőtt belekezdenék a konkrét témába, nagyon meglepő számomra, hogy Komáromi Zoltánnak, a Népjóléti Bizottság kisebbségi véleményét elmondó képviselőnek összesen három perce van. Én úgy emlékszem, hogy a házszabálynak erre másfajta rendelkezése van, és az is ne haragudjanak, tisztelt fideszes többség elképesztő, hogy egy ilyen fontos törvény vitájánál nincs módja a vitában reagálni az ellenzéknek még kétpercesekben sem. [[Dr. Répássy Róbert: Második olvasatos vita.]] Azt meg államtitkár úrtól szerettem volna kérni de hát, ugye, hallottam, hogy csak a vita végén kíván hozzászólni , hogy az nem igazán vita ám, amikor egyoldalúan az emberek elmondják a véleményüket, és utána, amikor már nincs módjuk az államtitkár válaszára reagálni, akkor ott vége is van az egésznek. Gyorsan szeretnék négy dologról beszélni, mert azt szeretném, hogy maradjon Komáromi képviselő úrnak még ideje, ha már a fideszes többség ilyen szűkmarkúan mérte itt ki erre a fontos törvényre az időt. Az első megállapításom az, hogy egy nagyon hosszú plenáris vitában, nagyon hosszú népjóléti bizottsági vitában, illetve a Törvényalkotási Bizottság vitájában elmondta az ellenzék a nagyon komoly fenntartásait, és semmiféle garanciát nem kaptunk ezekre a felmerült aggályokra, hogy ezt valamilyen formában az állam, a kormány meg kívánná oldani. Államtitkár úr többször mondta, hogy majd a Törvényalkotási Bizottság elé behozzák a nagy megoldót, a nagy megoldó módosító indítványt; no, ez nem sikerült. Azt gondolom, hogy nem lehet amellett szótlanul elmenni, hogy a szociális felelősség hierarchiájában az állam legutoljára teszi magát. Nem volt itt államtitkár úr, reggel a napirend előtti felszólalásomra Rétvári államtitkár úr azt válaszolta, hogy az állam mindenkinek mindent megad, mindenkiért jótáll. Azt gondolom, hogy amikor adót fizetünk, amit az állam szed be, akkor igenis a szociális ellátásokért elsősorban az államnak kell jótállnia, hiszen az állampolgárok ezért fizetik az adókat. Aradszki képviselő úr többségi előadóként azt mondta, hogy a MOK javaslatai bekerültek ebbe a TAB-módosítóba. Aztán utána kiderült, hogy mégsem kerültek be. Ha ön szerint ezek mind bekerültek, kérdezem én: miért van az, hogy a MOK egy belső felmérésben az orvosok tiltakozási hajlandóságát méri fel? Ha itt minden olyan tökéletes lenne, minden szuper lenne, és a MOK-kal meg tudtak volna állapodni, akkor nyilván erre nem lenne szükség. És a végére, államtitkár úr, muszáj néhány mondatot erről mondanom. Azt gondolom, hogy arra sem adott megnyugtató választ, merthogy erről sincsen módosító javaslat beadva a tisztelt Ház elé a törvényhez, hogy a szakrendelőkkel mi lesz. Értem én, hogy a szakrendelők esetében is háromszor meghallgattam öntől, negyedszerre is meg fogom csak adatszolgáltatást akarnak végezni, és fel akarják mérni a szakrendelők helyzetét. Államtitkár Úr! Még a fideszes képviselők is megszavazták a Fővárosi Közgyűlés ülésén, hogy ne vegyék el azoktól az önkormányzatoktól, amelyek jó gazdái ezeknek a szakrendelőknek, ezeket a szakrendelőket. Egy személyes példát hadd mondjak a végére, mert nem volt a háromszori találkozásunk során módom ezt elmondani. A XVII. kerület az egyik olyan kerület, hogy ahol mindig is a Bajcsy Kórházhoz tartozott a szakrendelő. Tudja, melyik a leglepukkantabb, a leglepusztultabb szakrendelő ma Budapesten? A XVII. kerületi szakrendelő. Én azt gondolom, hogy sokkal jobb helyen vannak ezek az önkormányzatoknál. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Mielőtt megadnám a szót a következő hozzászólónknak, szeretnék reagálni a képviselő asszony időkeretekkel kapcsolatos észrevételére. A házszabály rendelkezik arról, hogy ezekben a vitákban mekkora időkerete van az egyes bizottsági előadóknak. A Törvényalkotási Bizottság által kijelölt előadó szólal fel először a házszabály 47. § (2) bekezdése alapján. A TAB-nak összesen 15 perc áll rendelkezésére úgy, hogy a többségi vélemény ismertetésére ebből nyolc perc, a kisebbségi vélemény ismertetésére hét perc. Komáromi képviselő úr a Népjóléti Bizottság mint kijelölt bizottság kisebbségi véleményét mondta el, és erről is rendelkezik a házszabály, hogy ekkor mennyi időkeret áll rendelkezésére. A bizottságnak összesen hat perc, olyan módon, hogy a többségi vélemény és a kisebbségi vélemény ismertetésére is három-három perc áll rendelkezésére; ez minden egyes előterjesztés esetében így van. [[Gy. Németh Erzsébet: Köszönöm, megértettem!]] A kétperces felszólalás pedig műfajilag nem értelmezhető egy időkeretes vita vonatkozásában. Tartalmilag természetesen nincsen annak gátja, hogy a felszólalók egymásra is reagáljanak. [[Taps a Fidesz padsoraiban.]] Mindezt követően megadom a szót Szabadi Istvánnak, a Mi Hazánk képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönettel vettük, hogy a Belügyminisztérium november 22-én biztosította a Mi Hazánk Mozgalom számára is azt a szakmai egyeztetést és annak a lehetőségét, hogy meg lehessen vitatni ennek a törvénymódosításnak a részleteit. A megbeszélésen elhangzottak alapján miniszter úr kérésének eleget téve pártunk észrevételeit, javaslatait, kérdéseit 11 pontban fogalmaztuk meg, amelyet írásban el is küldtünk, amelyre még nem kaptunk választ, de ezért úgy gondoltam, hogy most, ebben a lehetőségben én el is fogom mondani ezeket a 11 pontban megfogalmazott észrevételeinket. Álláspontunk szerint az egészségügyi ellátórendszer megújításáról a kormány hosszú távú egészségügyi koncepciójának, a hatástanulmányok eredményeinek és a részletszabályok ismeretében lehet felelősségteljes döntést hozni. A részletszabályokat még nem ismerjük. Ehhez képest a törvényjavaslatból kulcsfontosságú kérdések rendezése hiányzik, mint például a finanszírozás, a köz- és magánellátás viszonya. Tájékoztatást kértünk tehát arról, hogy a teljes reformcsomag miért nem egyszerre került benyújtásra az Országgyűlés elé, megismerhetők leszneke a hiányolt háttéranyagok. Továbbá véleményünk szerint az egészségügyi reform első és legfontosabb lépése a finanszírozás rendbetétele. A kormány az egyes egészségügyi kérdésekről szóló 1798/2019-eskormányhatározatával elrendelte az egészségügyi finanszírozási és ellátási rendszer átalakítását, még ’19. december 23-án azzal a céllal, hogy a finanszírozás valós költségekre épüljön, ami megakadályozza az adósságok újratermelődését. Tájékoztatást kértem akkor, az egyeztetésen és a vezérszónoki beszédemben is és most is, hogy a fenti kormányhatározat végrehajtására miért nem került sor, illetve miért helyezték november 2-án hatályon kívül. Örülnék, ha erre végre most már tényleg kapnánk választ. Álláspontunk szerint a köz- és magánellátás viszonyának rendezése nélkül az egészségügy problémái nem oldhatók meg, ezért lehetővé kellene tenni az állami és magánszektor közötti szabályozott átjárás lehetőségét. Tájékoztatást kértünk arról, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló 2020. évi C. törvény végrehajtásáról szóló 528/2020-as kormányrendelet 7. § (7) bekezdésében foglaltakkal szemben az erről szóló külön rendeletet miért nem alkották meg; mert ez még nincs megalkotva. Nem értünk egyet azzal, hogy az egészségügyi személyzet személyes közreműködői jogviszonyok keretében megteremtett rugalmasságát a törvényjavaslat szerint kirendeléssel tervezik biztosítani, amivel az orvosokat, ápolókat napi háromórás munkába járásra is kényszeríthetik. Tehát ennek érdekében is tájékoztatást kértünk: milyen kompenzációt terveznek biztosítani a munkába járás többletidőtartamának és többletköltségének ellentételezésére? Hogyan tervezik a foglalkoztatottak elvándorlását megakadályozni, ami ebben az esetben előfordulhat? Nem értünk egyet a szakrendelők államosításával még akkor sem, ha dr. Takács Péter államtitkár úr Magyar Orvosi Kamarának tett ígérete alapján a rendelőintézetek önkormányzati tulajdonban maradnak, az állam a fenntartó szerepét tölti majd be. Véleményünket az is alátámasztja, hogy 2012-ben a kórházakat az adósságállomány konszolidációjára hivatkozással vették át az önkormányzatoktól, az adósság újratermelődését azonban azóta sem sikerült megakadályozni. És az közel 60 milliárdra rúg már megint az idei év végére. Tehát tájékoztatást kértünk arról, hogy hogyan fogják megakadályozni azt, hogy a járóbeteg-szakellátásban dolgozó idős orvosok és ápolók a vármegyei kórházak ambulanciáin kössenek ki, emiatt elhagyják az egészségügyet, és csökkenjen a járóbeteg-szakrendelésekhez való helyben való hozzáférés lehetősége. A védőnők a házi gyermekorvosok praxisához vannak rendelve, ezért álláspontunk szerint, ha a városi kórházaknál lesznek alkalmazotti állományban, átláthatatlan működéshez fog vezetni. [[14.20]] Ezt is megkérdeztük, hogyan tervezik ezt az ellentmondást feloldani. Véleményük szerint, ha a mentősöknek az ügyeletet is el kell látniuk, félő, hogy leterheltségük miatt nem tudnak a sürgős esetekhez időben kivonulni. Tájékoztatást kértünk arról, hogy az ügyeleti rendszer átalakítására tekintettel tervezike a mentőszolgálat humán erőforrásának és eszközparkjának a bővítését. Kifogásolható az is, hogy a kötelező háziorvosi ügyeletet nem véletlenül este tízig határozták meg, mert munkajogi szempontból nem számít éjszakai munkavégzésnek, így a várandós vagy hároméves kor alatti gyermeket nevelő háziorvosok nem jogosultak ez alóli felmentésre. Tehát itt is tájékoztatást kértünk, hogy az idős, várandós vagy hároméves kor alatti gyermeket nevelő háziorvosok kapnake kivételt az este tízig tartó kötelező ügyelet alól. Álláspontunk szerint az alapellátási körzetek meghatározásának és a praxisjogok kezelésének Országos Kórházi Főigazgatósághoz rendelése túlzott centralizációt fog eredményezni, tekintettel arra, hogy a körzetekről olyan személy fog döntést hozni, aki nem ismeri az adott területet, illetve a praxisjogát elidegeníteni szándékozó orvos vagyoni értékű jogáról nem rendelkezhet szabadon. Az időm letelt, úgyhogy köszönöm szépen.
A következő hozzászóló Komáromi Zoltán, a Demokratikus Koalíció frakciójából, a fennmaradó időkeretre. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Még két, Orvosi Kamara által beadott módosítás, ami nem jelent meg a TAB végső anyagában. Ők javasolták, hogy az állami mentőszolgálatnak az orvosügyeleti ellátásban való szerepét, hatáskörét, az ügyeleti ellátás rendjét külön jogszabály szabályozza, ugyanis a javasolt változás alapját adó Hajdú-Bihar megyei modellkísérlet eddig nem szolgált erre hihető bizonyítékokkal. A törvényjavaslat talán legvitatottabb pontja volt az, ami lehetővé tenné, hogy a munkahelyi menedzsment bármelyik egészségügyi szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott szakemberei illetményét egyelőre nem tisztázott és nem egyeztetett egyéni teljesítménymérés alapján 20 százalékkal csökkentse. Az Orvosi Kamarával egyetértésben azt állítjuk, hogy bár az egészségügyi dolgozók teljesítményének értékelése megoldandó feladat, de ez csak érdemi előkészítés, egyeztetés után és az intézményi minőségbiztosítási rendszerbe ágyazva valósítható meg, az ellátás minőségét és biztonságát így javíthatja. Ennek a komplex feladatnak a megoldására nem elegendő a jelen törvénytervezetben biztosított idő, a teljesítményértékelésnek inkább a motiváció növelését kellene szolgálnia. Az a véleményünk, hogy ez nem járhat az alapbér csökkentésével, és ezt az Orvosi Kamara is kinyilvánította. Arra már forrást kell biztosítani. Hiányzott a törvényjavaslatból a MESZK azon kérése, hogy a szakdolgozók speciális munkaügyi szabályait egy kicsit építsék bele. Nem találkoztunk ezzel, és természetesen hónapok-évek óta beszélünk arról, hogy a humán erőforrás hiányának az oka a szakdolgozók alacsony bérezése, erre vonatkozóan sem láttunk ígéretet, és a lakóhelyközeli ellátást veszélyeztetve látjuk azzal, ha az önkormányzati tulajdonban lévő, jól működő szakrendelőket egy megyei kórház bekebelezi dolgozóstul, infrastruktúrástul. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeretben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni. Államtitkár úr jelzi, hogy válaszolni kíván az elhangzottakra. Takács Péter államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Összességében úgy gondolom, hogy a Törvényalkotási Bizottság által összefoglaltaknak megfelelően egy olyan javaslat van az asztalon, ami a korszerű és hatékonyabb betegellátást szolgálja. Ennek a javaslatnak kettő fő pontja van, két fontos szempontja: az egyik a betegbiztonság, a másik pedig a betegérdek. Nagyon sok érdekvédelmi szervezettel egyeztettünk, a tisztelt képviselő asszonyok és urak ezek közül sokra hivatkoznak, a betegek érdekeire kevésbé tették meg. Az Orvosi Kamara javaslataival kapcsolatban többen is kérdőre vontak, szeretném elmondani, hogy már az előkészítő munka során számos alkalommal konzultáltunk az Orvosi Kamarával. Ezt egyébként Kincses Gyula elnök úr a Népjóléti Bizottságban folytatott részletes vitán meg is erősítette. Sőt, saját maga is mondott példát, amit már az előkészítő munka során beépítettünk az anyagba, például az alapellátás szervezési kérdéseit vagy a háziorvosi kompetenciák bővítéséről szóló részeket. A módosítókkal kapcsolatban a helyzet a következő. Olyanokat kérnek rajtam számon, amilyen ígéreteket én nem tettem. A részletes vita során is elmondtam, hogy az Orvosi Kamara javaslatai közül egyet teljes mértékben, egyet részben tudunk támogatni. Megítélésünk szerint két javaslatot egyéb jogszabály, többek között a munka törvénykönyve megfelelően rendez, az Orvosi Kamarának pedig két javaslatát nem tudjuk támogatni. Az egyik a praxiselidegenítéssel kapcsolatos javaslat volt, ahol gyakorlatilag abban a formában, ahogy a kamara javasolta volna, az önkormányzatokat teljes mértékben kizárta volna abból a jogosultságból, hogy a háziorvosukkal, akinek lejárt a szerződése, utána mérlegelni tudjanak, hogy folytatjáke a közös munkát. A minősítésre vonatkozó elképzeléseket ígéretemhez híven még ezen a héten el fogom küldeni az Orvosi Kamarának, ezt a Kincses Gyula elnök úrral folytatott beszélgetésem során most is megerősítem. Köszönöm szépen Komáromi képviselő úrnak, hogy felsorolta a korábbi javaslatokat, egy pontosítással élnék: itt a praxiselidegenítés sorrendjét tudtuk mi elfogadni, az időbeli felső határt a munkavállalók utazásánál nem. És ezt azért is mondtam, hogy itt egy garancia került a törvénybe, tehát hogy visszaélésszerűen még véletlenül se lehessen munkáltatói jogokat gyakorolni. Ezt egyébként az általános és részletes vita között többször is elmondtam, ez egy felső határ, ez a munkavállalót védi. Tehát a főszabály az lenne, hogy megyehatáron kívül senkit ne lehessen mozgatni. Egyébként azt is elmondtam az általános és részletes vita mintegy húsz órájában, hogy visszaélésszerűen még a legnagyobb Covid-hullám idején sem került sor távolabbi vezénylésre, mint a Dunaújváros-Budapest viszonylat, és az is csak két hétig tartott. Tehát azok a rémisztgetések, hogy itt majd Szombathelytől Nyíregyházáig mindenkit vezényelünk, az ebben a formában nem igaz. Szociális ágyak kérdése. Többször elmondtuk, hogy az ellenzék által elmondottakkal ellentétben nem 27 meg 28 ezer ágyat érintenek ezek a változtatások, összesen első körben úgy látjuk, hogy legfeljebb 2800 ágyra terjedhetne ki. Ez a szakápolási ágyaknak kevesebb mint a fele. Azok az ágyak kerülhetnek szociális ellátórendszerbe, amik kubaturálisan a kórházakról leválaszthatók. A kórházak továbbra is ellátják a feladatot ott, ahol erre a kubaturális leválasztásra nincsen lehetőség. Azt is elmondanám tájékoztatásképpen, hogy a szociális ellátás, a tartós ápolás, tehát ahol 24 órás orvosi felügyeletet a páciens nem igényel, a német nyelvterületet leszámítva Európában egyébként nem is az egészségügyi ellátórendszer feladata. Itt is igaz az, Varga képviselő úrnak mondanám, hogy mi a Belügyminisztériumban szeretjük kipróbálni először, hogy amit kitaláltunk, az működni foge a gyakorlatban, és ahogy az általános vita során elmondtam, most is megerősítem, először Borsod-Abaúj-Zemplén megyében egy pilotprogramban vizsgáljuk meg, hogy ez a modell működőképes-e. A törvény ennek a lehetőségeit teremti meg, tehát a lehetőségeket teremti meg a törvény. Nagyon örülök, hogy Sebők Éva képviselő asszony hasonlóképpen látja a teendőket, mint a kormány, a megvalósítás módjával lehet, hogy nem ért velünk egyet, mindenesetre, amiket felsorolt, ezeket célozza meg az előttünk álló törvényjavaslat. Nagyon sok mindenhez hozzá kéne nyúlni, ebben egyetértünk, meg is tesszük. Az egészségügy megerősítésének meggyőződésem szerint csakis szisztematikus munkával és kitartó munkával lehet nekimenni, és ezt is fogjuk megtenni. [[14.30]] Alapvetően, mondanám, hogy olyan nem törvényi szintű szabályozásokat kérnek rajtunk most számon, amelyek kormányrendeletben és egyéb jogszabályban kell hogy rendeződjenek. Egy törvény vitájánál ezt furcsának tartom, a törvény elfogadása teremti meg később ezeknek a szabályozóknak a bevezetését. Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony húszórányi vitát követően kér még három percet, ezt én furcsának tartom. És olyat kér rajtam számon, amit én nem ígértem. Ezt a részletes vitán is elmondtam, és önnek ezt akkor is tévesen állították. Tehát én nem ígértem olyat, hogy majd kormánypártitag-módosítóval kimondjuk a szakrendelőkkel kapcsolatban, hogy nem merül fel az állami fenntartásba vétel lehetősége. [[Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] Önök nyolc és fél órán át, amíg itt ültem, azt kérték rajtam számon, hogy majd aztán az utolsó pillanatban behozunk egy kormánypárti TAB-módosítót, miszerint január 1-jétől átkerülnek állami tulajdonba a szakrendelők. Én azt ígértem meg, hogy ilyen nem lesz, és ilyen nem is lett. Nem hoztunk be ilyen TAB-módosítót. Elmondom még egyszer, amit nem négyszer, de legalább nyolcszor elmondtam a vitákban: nincs még egyelőre kormánydöntés arról [[Varga Zoltán: Majd lesz! Gy. Németh Erzsébet: Majd lesz, nem aggódunk amiatt!]] , hogy a szakrendelők állami tulajdonba vétele megtörténik-e. Ennek első lépése egy felmérés, aminek a lehetőségeit most megteremti az előttünk fekvő törvény. Szabadi képviselő úr azokat a kérdéseket újra feltette, amit részben már a Belügyminisztériumban megválaszoltam. Én ezeken most nem mennék végig. Két dolgot emelnék ki mégiscsak; az egyik: az ön által említett és hatályon kívül helyezett kormányhatározat azért került hatályon kívülre, mert a finanszírozás megújításáról szóló kormány-előterjesztés elkészült, és a közigazgatási egyeztetés kereteiben már a héten elindult. Tehát hamarosan megismerhető lesz a szélesebb közönség és a szakma számára is. A másik pedig, ami újra és újra visszajön az ügyelet kapcsán, az a mentők kapacitásának a féltése. Az egyértelműen bebizonyosodott, hogy ha van egy jó telefonos triázs, amely alapján a beteget az állapotának megfelelő ellátási szintre tudjuk irányítani, akkor a sürgős helyzetre, életveszélyre fenntartott mentőkapacitás nemhogy szűkül, hanem bővül. Tehát az igazi sürgősségi helyzetekre fennálló kapacitással az OMSZ jobban tud gazdálkodni. Ezek a módosítási javaslatok rendszert alkotnak, amelynek most a törvényi lába van az Országgyűlés előtt értelemszerűen, ezeket fogja követni kormányrendeleti és miniszteri rendeleti szint. Végső célunk az, hogy a betegbiztonság és betegérdek mentén egy hatékonyabb egészségügyet hozzunk létre, ráerősítsünk az erősségeinkre, és felzárkóztassuk azokat a területeket, többek között a prevenciót, amely az elmúlt időszakban még megerősítésre szorult. Köszönöm, hogy meghallgattak. Kérem a tisztelt Országgyűlést, holnap támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az Állami Számvevőszék szervezetével és működésével, valamint a nemzetiségek jogaival összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gazdasági Bizottság által benyújtott előterjesztés T/2014. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az Állami Számvevőszék szervezetével és működésével, valamint a nemzetiségek jogaival összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/2014. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat három fő téma köré épül, valamint számos egyéb módosítást is tartalmaz, melyek elősegíthetik az ellenőrzések hatékonyabb és megalapozottabb lefolytatását, ezáltal pedig a számvevőszéki munka hitelességének növelését és társadalmi elfogadottságának erősítését. Az egyik legfőbb téma és talán a legfontosabb: az Állami Számvevőszéknél lévő bérrendszer teljes átdolgozása, fontos ugyanis áttérni egy teljesen tiszta bértömeg-gazdálkodásra, amikor az indexálás, ami az Állami Számvevőszék függetlenségének egyik garanciája, a bértömeget érinti és nem pedig az egyes számvevők konkrét fizetését. Szükséges mindehhez hozzátenni azt is, hogy ez a költségvetés számára semmilyen többletkiadással nem jár, tehát pont ugyanannyit fog költeni a költségvetés a számvevők bérére, mint eddig, viszont lehetővé teszi egy teljesítményre ösztönző és a teljesítmények alapján differenciáló bérrendszer kialakítását az Állami Számvevőszéken belül. A törvényjavaslat további fontos eleme a tanácsadó, támogató szerepének erősítése, valamint az együttműködés. Hangsúlyozandó, hogy az Állami Számvevőszék szerepe kiemelt abban, hogy felkészítse a közpénzekkel gazdálkodó szervezeteket a kihívások eredményes leküzdésére, ezzel is erősítve a közpénzügyi rendszer ellenálló képességét. Ennek érdekében a módosítás nagyobb hangsúlyt kíván fektetni az Állami Számvevőszék tanácsadó és támogató funkciójára. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyancsak lényeges szempontként kezeli a módosítás az ellenőrzött szervezetekkel való szélesebb körű együttműködés megvalósítását is. A javaslat kiindulópontja, hogy ha az ellenőrzött szervezetek olyan támogató partnerként tudnak tekinteni az Állami Számvevőszékre, amelynek az ellenőrzés mellett a szakmai alapokra támaszkodó tanácsadás is kiemelt célja, akkor nagyobb hajlandóság mutatkozhat a közreműködésre, valamint az Állami Számvevőszék javaslatainak hasznosítására. Az elhangzottak ismeretében, azt gondolom, az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót, elnök asszony. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy ebben a szakaszban kíváne felszólalni. [[Bánki Erik: Nem.]] Bánki Erik bizottsági elnök úr jelzi, hogy nem kíván. A zárszó elmondására 15 perc áll majd rendelkezésére. Megkérdezem, hogy a kormány képviseletében Répássy államtitkár úr felszólal-e. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Jelzi, hogy igen. Megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony. Csak annyit szeretnék tájékoztatásul elmondani az Országgyűlésnek, hogy mind a Törvényalkotási Bizottság módosító indítványait, mind pedig a törvényjavaslatot a kormány támogatja. Kérem a holnapi napon az elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi képviselőnek, a vitához kapcsolódó Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon, képviselő úr!
[[Sehr geehrter Frau Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich die Abänderung des Gesetzes über die Änderung bestimmter Gesetze in Bezug auf die Organisation und Arbeitsweise des Staatlichen Rechnungshofs und auf die Rechte der Nationalitäten mit Nr. T/2014, erörtere.]] Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/2014. számon benyújtott, az Állami Számvevőszék szervezetével és működésével, valamint a nemzetiségek jogaival összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat kapcsán. A T/2014. számon benyújtott törvényjavaslat 24. §-a módosítja a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvényt, mégpedig oly módon, hogy egyrészt az (1) bekezdés a törvény kihirdetését követő napon történő hatállyal visszavezeti az Njtv.-be a 2022. július 25-ig hatályos fogalommeghatározást, amely szerint „nemzetiségi szervezet: a párt és a szakszervezet kivételével a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában szereplő olyan egyesület, amelynek alapszabályában a nemzetiségi önkormányzati választás évét megelőzően legalább 3 éve rögzített célja az e törvény szerinti, konkrétan megjelölt nemzetiség képviselete.” Másrészt a törvényjavaslat a nemzetiségi szervezetek számára új átmeneti időszakot állapít meg arra, hogy nemzetiségi egyesületként vetessék magukat nyilvántartásba, és így jelölő szervezetként jelöltet állíthassanak a nemzetiségi és a helyi önkormányzati választásokon. [[14.40]] A most tárgyalás alatt lévő törvényjavaslat, valamint az ennek előzményét jelentő, 2022 júniusában benyújtott T/367. számú javaslat általános és részletes vitáiban már kifejtettük a magyarországi nemzetiségek súlyos szakmai fenntartásait, valamint annak az eljárásnak az elfogadhatatlanságát, hogy sem a 2022 júniusában, sem ezen, most, 2022 novemberében benyújtott törvényjavaslat előzetesen sem az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetségével, sem a Magyarországi Nemzetiségek Bizottságával nem került egyeztetésre, holott a nemzetiségi önkormányzati rendszert alapjában befolyásoló nemzetiségi ügyről van szó. Bizonyosak vagyunk benne, hogy az előterjesztő nem vizsgálta azt sem, hogy a területileg illetékes törvényszékek milyen szempontok alapján és módon jegyzik be a nemzetiségi egyesület besorolást, illetve jelenleg hány egyesület van ebbe a kategóriába már besorolva, ezek mikor, milyen szabályozás alapján kerültek besorolásra. Az átmeneti szabályozással összefüggésben a jogbiztonság sérelmét felvető további érdemi körülményre is szeretnék rámutatni. Korábban a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény, a választási eljárásról 2022. július 25-éig hatályos 307/D. § (2) bekezdés második mondata rögzítette, hogy a nemzetiségi jelölő szervezet nyilvántartásba vételére illetékes választási bizottságnak a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában ellenőriznie kell a nemzetiségi szervezet alapszabályát és annak a feltételnek a teljesülését, hogy az egyesület alapszabályában a nemzetiségi önkormányzati választás évét megelőzően legalább három éve rögzített célja az Njtv. szerinti, konkrétan megjelölt nemzetiség képviselete. Annak következtében, hogy a Ve. 307/D. § (2) bekezdés második mondatát az Országgyűlés 2026. [[sic!]] bekezdés második mondatát az Országgyűlés 2026. (sic!) július 26-ai hatállyal hatályon kívül helyezte, a nemzetiségi jelölő szervezet nyilvántartásba vételére illetékes választási bizottságnak a Ve. jelenleg hatályos 307/D. § (3) bekezdése alapján nem kell vizsgálnia az alapszabályt és az abban rögzített célokat. Ennek hiányában pedig fennállhat annak a veszélye, hogy a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán olyan szervezetek is részt vehetnek, jelölhetnek, amelyek nem felelnek meg az Njtv. 2. § 14. pontban foglalt feltételeknek. Összefoglalva: tekintettel arra, hogy a nemzetiségi jelölő szervezetek biztonsága alapvető kérdés a helyi és az országos nemzetiségi önkormányzatok választásán megjegyzem, az egész választást tekintve is , a 2022. júniusi, elhibázott törvénymódosításhoz képest a mostani javaslat részben a korábbi helyzetet állítja vissza, ami előrelépést jelent, ezért ezen törvénymódosítás elfogadását támogatjuk. Ugyanakkor ezt a kérdéskört nem tartjuk lezártnak és megnyugtatóan megoldottnak. Érdemi és átfogó egyeztetést követően teljes biztonsággal állítható, hogy szükség lesz még jövő tavasszal további törvénymódosításra, pontosításokra, melyhez ezúton is kérem minden érintett segítő együttműködését. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk frakciójából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Amint azt a korábbi vezérszónoki felszólalásomban is hangsúlyoztam, a Mi Hazánk Mozgalom konstruktív ellenzéki pártként a törvényjavaslatot kizárólag ellenőrzésszakmai szempontok alapján értékelte. A jelenlegi és volt ÁSZ-dolgozóktól több bejelentést kaptunk anonim felületünkre, és ez alapján értesültünk arról, hogy korábban a volt ÁSZ-elnök által önkényesen bevezetett intézkedések esetén például az ÁSZ-törvény 2019. évi módosítása a munkáltatói jogkör gyakorlójának a kezébe adta a számvevői kinevezések egyoldalú módosításának a lehetőségét, ezért egyetértünk azzal, hogy a mostani törvényjavaslat szerint a számvevői közszolgálati szerződést, benne a számvevő besorolását és alapilletményének mértékét csak az ÁSZ és a számvevői közös megegyezésével lehet majd módosítani, ezt mindenképp pozitív előrelépésnek tartjuk. A mostani elnök, dr. Windisch László a bértömeg-gazdálkodás ötletét a korábbi munkahelyéről, a Magyar Nemzeti Bankból hozta, ahol évek óta jól működik, és a magas szaktudású munkavállalói állomány megtartását szolgálja, ugyanis a bértömeg-gazdálkodás pont azt teszi lehetővé, hogy a költségvetési szervként működő ÁSZ-nak az üres státuszokon keletkezett személyijuttatás-megtakarítást ne kelljen visszafizetnie a központi költségvetésbe, amire egyébként a költségvetési gazdálkodás szabályai szerint köteles lenne. A mostani módosítást követően azonban a teljes bértömeget illetményfejlesztésre lehet fordítani, ráadásul törvényileg garantált a személyi juttatások kiemelt előirányzatának az éves növekedése, ami más költségvetési szervnél nem fordul elő. Mivel a közszférában jelenleg a béren kívüli juttatások tilalma érvényesül, és béremelésre nincs lehetőség, ezért javasolta a Költségvetési Tanács, hogy célszerű lenne a költségvetési szerveknél bértömeg-gazdálkodást bevezetni a dolgozók jobb megbecsülése érdekében. Nyilván ez is egy pozitív fordulat. Fontosnak tartjuk azt is, hogy a korábbi felszínes ÁSZ-ellenőrzések helyett a mélységi vizsgálatokra kívánják helyezni a hangsúlyt, hiszen a közpénzek ellenőrzése valójában akkor valósul meg, hiszen a legutóbbi alkalommal is említettem, hogy a nyolcezer állami beruházással szemben mindössze csak négyet ellenőrzött korábban az ÁSZ, azt is rendkívül felszínesen, és ennek szükségességét is látjuk, mivel az anonim bejelentések alapján Domokos László elnöksége idején fokozatosan eltávolított minden olyan számvevőt, aki a szakmaiságáért küzdött, illetve a szakmaiságért küzdött, vagyis az új elnök egy felhígult szakemberállományt örökölt. A közpénzekkel való gazdálkodás mélyebb számvevőszéki ellenőrzésének megvalósítása céljából alapjaiban egyetértünk a számvevői illetmények teljesítményalapú meghatározásával, amennyiben az valóban teljesítményorientált, objektív teljesítményértékelésen alapul. Az anonim bejelentések alapján ugyanis az is bérfeszültséget okoz, ha egy jobban teljesítő dolgozó ugyanannyit keres, mint a kevésbé jól teljesítő kollégája. Ez azért is fontos, mert amíg a számvevők a nemzetgazdasági átlag többszörösét keresik, addig a tanári fizetések a nemzetgazdasági átlagot sem érik el. Meggyőződésünk, hogy a teljesítményalapú bérezés javítana a számvevők eddigi negatív társadalmi megítélésén. A Mi Hazánk Mozgalom a transzparenciát és az objektivitást minden államilag elköltött forintnál, így a számvevői fizetések meghatározásánál is fontosnak tartja. A jelen törvénymódosítás szakmailag tartalmazza azokat a lehetőségeket és törekvéseket, amelyek javíthatják a valós és célravezető ellenőrzéseket, amelyek megnyugtató módon tárhatják fel a közpénzek korrekt felhasználásának költségét, ezért ettől a törvénymódosítástól azt várjuk el, hogy a közpénzeket elköltő szervek, intézmények valóban átláthatóbbak legyenek, és korrekt információval szolgáljanak minden egyes forint elköltését követően. Köszönöm szépen.
A Fidesz képviselőcsoportjából Nyitrai Zsolt képviselő úr jelentkezett hozzászólásra. Megadom a szót, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Az ÁSZ, az Állami Számvevőszék egy nagy szervezet, komoly szervezet, független szervezet, rendkívül fontos területekkel foglalkozik, fontos területeket ellenőriz, illetve vizsgál, ezért a működésére vonatkozó szabályokat időnként szükséges módosítani. Nyilvánvalóan itt, az előttünk fekvő törvényjavaslat esetében a fő cél az ellenőrzéseknek a még hatékonyabb, még mélyebb, még alaposabb lefolytatása, érinti ez a módosítási javaslat az összeférhetetlenségi szabályokat, erősíti a költségvetési garanciákat, és kiterjeszti az ellenőrzési hatáskört, ezáltal is növelve az ÁSZ, az Állami Számvevőszék mozgásterét. [[14.50]] Sor kerül pozitív döntés esetén a belső bérezés reformjára, az úgynevezett bértömeg-gazdálkodás bevezetésére. Nagyon örülök, hogy a nemzetiségi képviselő, Ritter Imre is el tudta mondani a törvényjavaslattal kapcsolatos észrevételeit. A Fidesz természetesen részt vesz ebben a szakmai vitában, és az az álláspontunk, hogy ezt a javaslatot mi is támogatni fogjuk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Momentum képviselőcsoportjából Sebők Éva képviselő asszony következik. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Nem terveztem felszólalni ennél a napirendi pontnál, viszont nem szeretném, ha a Nyitrai úr által elmondottak kritika nélkül maradnának a jegyzőkönyvekben. Az ÁSZ nem független, az ÁSZ 2010 óta politikai célokra van használva, az ÁSZ 2010 óta a kormány bunkósbotjaként működik. Az én pártom is több alkalommal az ÁSZ támadásainak a kereszttüzében állt, amelyek mögött nem lehet nem kormányzati megrendelést sejteni. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Két percre jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr. Erre ebben a vitában nincs lehetőség. Kérem, hogy normál szót kérjen a képviselő úr, és akkor az időkeret terhére meg tudom adni a lehetőséget. Köszönöm szépen. Most tudok szót adni. Parancsoljon!
Tisztelt elnök asszony, köszönöm a szót. Csak nagyon röviden szeretnék reagálni a felvetésre. Az Állami Számvevőszék mindig a törvények alapján jár el, és ez akár tetszik az ellenzéki képviselőknek, akár nem, konkrétan képviselő asszonynak, ez így volt a múltban is és így lesz a jövőben is. Köszönöm.
Ismételt felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Igazából kétperces hozzászólást kellett volna kérnem, ha lehetővé tennék a mostani szabályaink, merthogy képviselő asszony felszólalására, az általa elmondottakra kívánok reagálni. Látom, hogy már szót kért, úgyhogy majd ő is beszélni fog. Én arra biztatom önt, hogy az Országgyűlés előtt is adjon számot arról a külföldről induló pártfinanszírozási botrányról, amelyben ön, az ön párttársai és az egész dollárbaloldal érintett. Erről szívesen hallgatnám önt a következő percekben, merthogy egy olyan súlyos politikai és büntetőjogi kérdésről van szó, amit a rendszerváltoztatás óta nem láttunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Mielőtt megadnám a szót Sebők Éva képviselő asszonynak, szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy arra természetesen van lehetőségük, hogy reagáljanak egymás hozzászólásaira, csak a hozzászólás formája időkeretes vita esetében nem a kétperces hozzászólás, hanem a normál hozzászólás. Ennek keretein belül tehetik meg a hozzászólásukat. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Külön szeretném megköszönni Nyitrai úrnak a Lendvai utcából érkező kommunikációs panelek ismertetését. Én mindenesetre annyit szeretnék önöktől kérni, hogy ha a frakcióirodában találnak egy adag barna sütit, akkor szagolják meg, mielőtt megeszik. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíváne válaszolni az elhangzottakra államtitkár úr. [[Dr. Répássy Róbert: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván válaszolni. Az előterjesztők képviseletében Bánki Erik képviselő úr viszont reagál az elhangzottakra. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A vita jól indult, és meghallgathattuk a Törvényalkotási Bizottság szakmaisággal előadott véleményét Héjj Dávid képviselőtársamtól, illetve Ritter Imre képviselőtársam, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága elnökeként elmondta azokat az észrevételeit, amelyek egy részét én magam is osztom, amelyek a mostani szabályozáshoz jelentős előrelépést jelentenek, de még maradhattak vissza olyan módosítások, amelyeket majd a későbbi időszak során érdemes lesz fontolóra venni. Én magam akár a Gazdasági Bizottság elnökeként, akár képviselőként is felajánlom a segítségem elnök úrnak, hogy segítsünk annak érdekében, hogy minél tisztább, minél átláthatóbb és minél valósághűbb legyen Magyarországon minden nemzetiségi választás, de minden más választás is. Sebők Éva képviselő asszony felszólalását igazából nem tudom minősíteni, de nem is szeretném, főleg az utolsó felszólalását. Arra azért szeretném felhívni a figyelmét, hogy az Állami Számvevőszék a parlamenttől függetlenül működik, amit a jogszabályok biztosítanak számára. Az egy teljesen természetes dolog, hogy az Állami Számvevőszék elnökét kétharmados többséggel a magyar parlament választja. Nem tudom, képviselő asszony mit gondol, hogy ki választhatná meg az Állami Számvevőszék elnökét mint egy független intézmény vezetőjét. Ha a Momentumnak vagy az ellenzéki pártoknak esetleg van erre bármilyen javaslata, azt szívesen és örömmel venném, feltéve, hogy demokratikus módon történő választások és a parlamentben leképeződő népképviselet alapján születő döntések alapján tenne javaslatot arra, hogy hogyan is lehetne megválasztani az Állami Számvevőszék elnökét. Én pillanatnyilag nem látok arra demokratikusabb és tisztább módszert, mint hogy a parlament választja meg, méghozzá kétharmados többséggel, ami egy elég erős legitimitást és felhatalmazást ad az Állami Számvevőszék elnökének. Egyébként pedig azt gondolom, hogy Windisch László elnök személye további garancia arra, hogy az Állami Számvevőszék szakmai megfontolások mentén teljesen tiszta és átlátható módon fog működni a későbbiekben. Hiszen ne felejtsük el, hogy Windisch László korábban, akár az Adóhivatalban eltöltött időszaka alatt, akár a Pénzügyi Felügyelet vezetőjeként, a jegybank alelnökeként végzett tevékenysége során olyan súlyos ügyeket tárt fel és vizsgált végig, amelyek a magyar emberek tízezreinek a becsapását göngyölítették fel, és születtek olyan súlyos döntések ezekben az ügyekben, amelyek azt mutatták, hogy elnök úr elkötelezett aziránt, hogy minden jogszabályt betartson és betartasson. Az lehet, hogy az Állami Számvevőszék későbbi vizsgálata, amely nagyon helyesen vizsgálja a dollárbaloldal által kapott külföldi milliárdok sorsát, biztosan kényelmetlen lesz önöknek. De talán meg kellett volna fontolniuk, mielőtt ezt a pénzt elfogadták, hogy az aktuális magyar törvények alapján külföldi adományokat egy választási kampányban egy Magyarországon bejegyzett párt elfogadhate, s nemcsak a jogszabályok szerint, hanem etikai kérdés is ez. Tehát ez nemcsak jogszabályellenes, hanem etikátlan is. De nem meglepő ez azok után, ahogy az elmúlt heteket ebben a kérdéskörben végighazudozták a hazai sajtóban. Nagyon remélem, hogy ennek a vizsgálatnak az eredménye majd feltárja, hogy valójában mi is történt. Visszatérve a törvényjavaslatra: köszönöm szépen Nyitrai Zsolt képviselő úr támogatását, valamint köszönöm az általános és a részletes vitában elhangzott véleményeket, és azt a módosító indítványt, amely a törvényjavaslat végleges formáját megalapozza, és amely segít abban, hogy az Állami Számvevőszék működése a lehető legeredményesebb, legsikeresebb és leghatékonyabb legyen, hiszen azok a pontok, amelyeket az Állami Számvevőszék kezdeményezésére ez a törvényjavaslat tartalmaz, azt szolgálják, hogy minél jobban kvalifikált létszámmal és állománnyal, és minél magasabb színvonalon végezhesse az Állami Számvevőszék a munkáját annak érdekében, hogy a közpénzek felhasználása tiszta és átlátható legyen Magyarországon. Kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi zárószavazáson támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] (A jegyzői székben Z. Kárpát Dánielt Bakos Bernadett váltja fel.)
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1618. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/1618. számú törvényjavaslatot. [[15.00]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja annak biztosítása, hogy a fogyasztókat érintő jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések, valamint a jogsérelem orvoslására szolgáló intézkedések meghozatala iránti képviseleti keresetekre vonatkozóan uniós és nemzeti szinten egyaránt a fogyasztók érdekében az úgynevezett feljogosított szervezetek részére rendelkezésre álljon egy hatékony és eredményes eljárási mechanizmus. A digitalizáció terjedése és az online kereskedelem bővülése miatt megnőtt ugyanis annak a kockázata, hogy ugyanazon vállalkozás által elkövetett jogellenes gyakorlat nagyszámú fogyasztónak okoz jogsérelmet. A fogyasztóvédelmi előírások megsértése pedig hátrányokat okozhat a fogyasztóknak. Amennyiben nem állnak rendelkezésre hatékony eszközök a jogellenes gyakorlatok megszüntetéséhez, az a fogyasztói bizalom, valamint a fogyasztói elégedettség csökkenéséhez vezet, amely azonban kedvezőtlenül érintheti a gazdasági környezet és a piac működését is. Tisztelt Ház! A benyújtott törvényjavaslat több jogharmonizációs célú módosítást tartalmaz. Elsősorban a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi következményekről szóló irányelv átültetését szolgáló módosítások célja, hogy minél több termék és szolgáltatás akadálymentes legyen a fogyatékossággal élő személyek és az idősek számára. Ennek érdekében az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés igazolására, az egyes gazdasági szereplők e követelmények teljesülésével kapcsolatos kötelezettségére, a megfelelés hiánya esetén pedig a piacfelügyeleti hatóság által megtehető intézkedésekre vonatkozó szabályok rögzítésére kerül sor. A képviseleti keresetekről szóló irányelv átültetését szolgáló módosítások a fogyasztói jogok hatékonyabb érvényesítését teszik lehetővé, mivel a képviseleti kereset alapján a bíróság a vállalkozásokat a fogyasztói jogsérelem orvoslására, például kártérítésre is kötelezheti, így az érintett fogyasztói körnek nem kell külön pert indítania jogai érvényesítésére. Belföldi képviseleti keresetet, valamint határon átnyúló képviseleti keresetet pedig azok a feljogosított szervezetek indíthatnak, amelyek nem állnak csőd- vagy felszámolási eljárás, illetve végelszámolás vagy kényszertörlés alatt. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány hete lépett hatályba a digitális szolgáltatásokról szóló uniós rendelet, melynek mielőbbi alkalmazhatóvá tétele a jogalkotó kiemelt céljai között szerepel. A Törvényalkotási Bizottság által elfogadott módosító javaslattal fontos lépést tettünk ennek megvalósítása érdekében, hiszen a digitális fejlődés és a közösségi médiaplatformok térnyerése miatt kiemelten fontossá vált, hogy az online térben is megfelelő védelmet garantáljon az állam a polgárai részére. Azonban azt be kell látni, hogy mivel a digitális térben nem léteznek fizikai korlátok, így annak szabályozása csak úgy lehet hatékony, ha határon átnyúló jellegűnek kezeljük a területet. Éppen ezért üdvözlendő, hogy a magyar igazságügyi tárca az európai szintű szabályozás kezdeményezői között volt, és mindvégig segítette az uniós jogalkotási folyamatot. Az elhangzottak ismeretében az előttünk fekvő törvényjavaslat, úgy gondolom, támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy él a lehetőséggel. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés előtt lévő törvény elfogadásával képviseleti keresetek révén egy hatékony és eredményes eljárási mechanizmus áll majd rendelkezésre a fogyasztók védelme érdekében. A képviseleti kereset alapján a bíróság a vállalkozásokat a jogsértés tényének megállapítása mellett a fogyasztói jogsérelem érdemi orvoslására, például kártérítésre, kijavításra vagy árleszállításra is kötelezheti, így az érintett fogyasztói körnek nem kell külön pert indítania jogai érvényesítéséért. Az akadálymentességi irányelv átültetése kiemelten szolgálja a fogyatékossággal élő személyek és az idősek védelmét, a széles körben használt termékekhez és szolgálatásokhoz való hozzáférésük javítása révén elősegíti, hogy valóban egyenlő módon vehessenek részt a társadalom életében. A törvényjavaslat a család és a családi kapcsolatok kiemelt védelmét is szolgálja annak érdekében, hogy a kereskedelmi gyakorlatok ne irányulhassanak ezek manipulatív felhasználására. A törvényjavaslat előkészítését széles körű egyeztetés előzte meg, a módosításokra részben az újonnan létrehozott Fogyasztóvédelmi Kerekasztal, részben a fogyasztóvédelmi hatósági hatáskörben eljáró kormányhivatalok javaslatai alapján, valamint saját kezdeményezésre a jogszabályi koherencia megteremtése érdekében került sor. A Törvényalkotási Bizottság módosítása révén az úgynevezett lekérhető médiaszolgáltatások esetében a lineáris médiaszolgáltatásokhoz hasonlóan is kötelezővé válik a műsorszámok korhatár-kategóriákba történő besorolása. A törvényjavaslat vitája során a tisztelt képviselőtársak egyetértettek az előttük lévő törvényjavaslat céljaival, hiszen szakmai kérdésekben nem volt vita, szakmai jellegű módosítási javaslat nem került megfogalmazásra. Mindezekre tekintettel kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Államtitkár úrnak az esetleges zárszó elmondására 13 perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Sebők Éva képviselő asszonynak, Momentum. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Előterjesztő! Úgy gondolom, hogy a fogyasztóvédelem egy rendkívül fontos feladat, ami a modern törvénykezés előtt áll, legyen szó Magyarországról vagy a világ bármely országáról. Nagyon sok kérdésben tudnánk többet és jobbat tenni, és ezekről a kérdésekről fogunk is még beszélni a ciklus alatt, erre személyem a garancia; viszont ami most történt ezzel a törvénnyel, az egészen elképesztő. Maga a törvénymódosítás elégtelen, de nem is feltétlenül volt célja mindazoknak a problémáknak az orvoslása, amelyekre később még ki fogok térni, ami önmagában nem jelent problémát. Amikor a TAB elé került, akkor nagyon sok irányba lehetett volna eltéríteni ezt a törvényjavaslatot. Hadd hozzak néhány példát! Véleményem szerint ma Magyarországon a fogyasztók jogainak legnagyobb megsértője maga az állam. A fogyasztókkal szembeni jogsértés történik nap mint nap, amikor a MÁV a saját utasaival szemben jár el, amikor a Volán a saját utasaival szemben jár el, amikor a betegjogok nincsenek garantálva az állami egészségügyben, és még sorolhatnám; kitérhetnék a posta általi eljárásokra, a Szerencsejáték Zrt. általi eljárásokra, az önkormányzati cégek szerinti eljárásokra; ha csak a saját élethelyzetemet nézem, nálunk például a hulladékfeldolgozással és a hulladék begyűjtésével foglalkozó cégnek vannak érdekes dolgai. Amikor a TAB elé került, akkor lehetett volna eltéríteni ezt a törvényt bár nyilván nem túl szerencsés ebben a fázisban bármiféle eltérítést alkalmazni annak érdekében, hogy ezek a problémák egy kicsit közelebb kerüljenek a megoldáshoz. Lehetett volna gondoskodni arról, hogy a MÁV ÁSZFe és utasszabályzata ne arról tanúskodjon, hogy a MÁV mennyire gyűlöli az utasokat; hogy ne arra menjenek ki ezek a szabályzatok, hogy a MÁV-nak lehetőleg soha, semmilyen körülmények között ne kelljen kártérítést fizetni, ezért nyugodtan lehessen 5 °C-ban ülni első osztályon; nyugodtan lehessen ülni 48 °C-os kocsiban nyáron; nyugodtan kelljen tűrni 40, 60, 120, 180 perces késéseket, és sorolhatnám a végtelenségig. De önök nem úgy döntöttek, hogy ebbe az irányba térítik el ezt a jogszabályt, hanem úgy döntöttek, hogy minél több szégyenérzetet szeretnének a magyar embereknek okozni. Ugyanis az önök döntése alapján a jövőben, amikor bekapcsolom a Netflixet vagy az HBO Maxot vagy az Amazon Prime-ot, és mondjuk, megnéznék egy epizódot a Glee-ből, megnéznék egy-egy kritikailag elismert filmet, akkor szembesülnöm kelljen vele újra és újra és újra, hogy mennyire szégyenletesen homofób kormányom van. [[15.10]] Legközelebb, ha el akarják téríteni a jogszabályt, akkor arra kérem, hogy a magyar emberek valós problémáira reagáljanak, és például kezdjenek valamit a MÁV-val és a Volánnal. Eredetileg terveztük támogatni a jogszabályt, a változtatások tekintetében ezt a támogatást végül is nem fogjuk tudni biztosítani. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy a fennmaradt időkeretben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy él a lehetőséggel. 13 perce maradt államtitkár úrnak erre. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót. Ellenzéki képviselő asszonyt hallgatva azt hiszem, hogy valami alapvető félreértés van, de nyilván lesz még mód tanulmányozni a jogszabály szövegét. Tehát a jogszabályból semmiféle homofóbia nem olvasható ki. A jogszabályból a gyermekek védelme olvasható ki, és úgy, ahogyan minden más médiatartalomnál, a gyermekek védelme érdekében egyébként az egész Európai Unióban korhatár-besorolást alkalmaznak, így természetesen ezeknél a médiaszolgáltatásoknál is korhatár-besorolást kell alkalmazni. Csak erről szól ez a törvény. Én javaslom, hogy fontolják meg a zárószavazáson a gombnyomást, az igen gomb nyomását. Köszönöm szépen. [[Héjj Dávid és dr. Vejkey Imre tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2032. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról szóló T/2032. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a kormány és az Európai Bizottság közötti egyeztetés eredményeként pontosítja az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő, egyes vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett vagyonnyilatkozati szabályok átmeneti rendelkezéseit. Ennek értelmében azon személyeknek, akik az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény rendelkezései alapján tesznek eleget a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségeiknek, a 2022. évi XXXI. törvénnyel bevezetett új vagyonnyilatkozat-tételi szabályok szerint legelőször 2023. január 31. napjáig a 2022. november 1. napján fennálló állapot szerint tesznek vagyonnyilatkozatot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Deregulációra kerülnek azon átmeneti rendelkezések, melyek a korábbi hatályos vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségek továbbalkalmazásáról rendelkeznek. Ezáltal megoldottá válik a kétszeres vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség elkerülése. A törvényjavaslat lényeges eleme, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot új feladatkörrel ruházná fel. Az új feladatkörében eljárva a hatóság az átláthatósági hatósági eljárás keretében hatósági jogkörben ellenőrizhetné a központi információs közadat-nyilvántartás felületén való közzététel teljesítését. Hatósági jogkörben a hatóság hivatalból, valamint bejelentés alapján járhatna el. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kormány egyértelmű célja az Európai Bizottság irányába tett vállalások megvalósítása és végrehajtása. Kérem, támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Héjj Dávid és dr. Répássy Róbert tapsol.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni ebben a szakaszban. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván, így az esetleges zárszó elmondására 15 perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy kíváne valaki felszólalni ebben a vitában. [[Nincs jelentkezés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Így akkor értelemszerűen államtitkár úr sem válaszol. [[Jelzésre:]] Mégis szeretné a kormány álláspontját ismertetni. Akkor megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony, a szót. Nem tudtam eldönteni, hogy a vitában szólaljak fel vagy zárszót mondjak, de szeretném tájékoztatni a tisztelt Házat, hogy az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról szóló T/2032. számú törvényjavaslat törvényalkotási bizottsági módosító javaslata néhány, a jogalkalmazást elősegítő módosítást, valamint pár jogtechnikai pontosítást hajtott végre az alapul fekvő törvényjavaslaton. A javaslat egyrészről egyértelműsíti az ágazati jogszabályokban található, vagyonnyilatkozat-tételre vonatkozó átmeneti szabályokat a jogértelmezést elősegítve. Kiemelendő, hogy az átmeneti szabályok a törvény hatálybalépésekor már hivatalban lévő személyek tekintetében alkalmazandók. A javaslat másrészről rögzíti, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság által lefolytatandó átláthatósági hatósági eljárásban az ügyintézési határidő 45 nap, valamint az eljárásban kiszabható bírság felső határa 50 millió forint. Ehhez kapcsolódóan az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a javaslat két főre bővíti a Nemzeti Adatvédelmi és lnformációszabadság Hatóság elnökhelyetteseinek számát, megteremtve az átláthatósági hatósági eljárás lefolytatásához szükséges szakmai, személyi és szervezeti feltételeket. Az elmondottakra tekintettel arra kérem önöket, hogy a pártállástól függetlenül a zárószavazás során szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Dr. Vejkey Imre és Héjj Dávid tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban, 1983. március 21-én kelt Egyezmény, Strasbourgban, 1997. december 18-án kelt Kiegészítő Jegyzőkönyvét módosító Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1790. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban, 1983. március 21-én kelt Egyezmény Strasbourgban, 1997. december 18-án kelt Kiegészítő Jegyzőkönyvét módosító Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/1790. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 35 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Strasbourgban kelt egyezményhez tartozó kiegészítő jegyzőkönyv módosító jegyzőkönyve elsősorban a kiadatás témaköre kapcsán fogalmaz meg új irányokat, az elítélt személyek átszállítása terén zajló nemzetközi együttműködésben végbement fejlődésre tekintettel. A módosítás az igazságszolgáltatás céljainak előmozdítását szolgálja, amellett, hogy az elítélt személyek társadalmi beilleszkedését kívánja elősegíteni, továbbá két esetben biztosít lehetőséget a részes államoknak az elítéltek átszállítására azok hozzájárulása nélkül. A korszerű és továbbfejlesztett kiegészítő jegyzőkönyv gyorsabbá és rugalmasabbá teszi az együttműködést, emellett pedig új kiegészítéseket tesz. Kiterjeszti ugyanis a megszökött elítéltekre vonatkozó szabályokat azokra az esetekre is, amikor a jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítélt önként hagyja el az ítélkező állam területét és tér vissza az állampolgársága szerinti államba, tudva arról, hogy ellene büntetőeljárás van folyamatban vagy jogerősen elítélték. Mindezeken túl törlésre kerül a kiutasítási, illetve kitiltási határozat és a szabadságvesztés büntetést kiszabó ítélet közötti összefüggés, továbbá kiegészült a rendelkezések alkalmazási köre az átszállítással kapcsolatos véleményt megtagadó esetekkel is. [[15.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási Bizottság egy módosító javaslatot fogadott el, mely nyelvhelyességi és technikai pontosítások mellett olyan kiegészítést is megfogalmazott, amely a módosító jegyzőkönyvvel kapcsolatos magyar nyilatkozat hivatalos angol nyelvű fordítását tartalmazza. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy ebben a szakaszban kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy él a lehetőséggel, így megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, most szeretnék hozzászólni. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény Strasbourgban, 1997. december 18-án kelt kiegészítő jegyzőkönyvét a 2001. évi LXVII. törvény hirdette ki. A kiegészítő jegyzőkönyv az igazságszolgáltatás céljainak előmozdítása, valamint az elítélt személyek társadalmi beilleszkedésének elősegítése érdekében az elítéltek átszállítását az elítélt hozzájárulása nélkül is lehetővé teszi két esetben, így az ítélkező államból megszökött elítéltek, illetve a kiutasított vagy kitiltott elítéltek esetében. A módosító jegyzőkönyv korszerűsíti és továbbfejleszti a kiegészítő jegyzőkönyvet, és ezzel gyorsabbá, rugalmasabbá teszi az együttműködést, valamint kiszélesíti a kiegészítő jegyzőkönyvbe foglalt együttműködési formák hatálya alá tartozó elítélt személyek körét. A kiegészítő jegyzőkönyvben részes fél nyilatkozhat, hogy annak hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazza a módosító jegyzőkönyvet. Ebben az esetben a módosító jegyzőkönyv rendelkezései csak azon felek tekintetében kerülnek alkalmazásra, amelyek ugyanilyen hatályú nyilatkozatot tettek. Magyarország az említett ideiglenes alkalmazás lehetőségével élni kíván. Az elmondottakra tekintettel arra kérem önöket, hogy pártállásuktól függetlenül a zárószavazás során szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Amennyiben valaki él a felszólalás lehetőségével, kérem, jelezze! [[Nincs jelentkező.]] Mivel jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne válaszolni? Formálisan megkérdeztem. [[Jelzésre:]] Értelemszerűen nem kíván. Így tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1837. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávidnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló T/1837. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyrészt a három büntetőjogi kódex – azaz a büntető anyagi, eljárási és végrehajtási törvény módosítását foglalja magában, másrészt pedig tartalmazza az egyéb büntetőjogi tárgyú törvények módosítását, úgy mint a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről és az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvények, valamint a Be.-vel összefüggésben szükséges, a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény módosítását, míg a büntetés-végrehajtási törvénnyel összefüggésben pedig a bűnügyi nyilvántartásról szóló törvény kisebb pontosításait is. Az összefüggő törvények koherens módosítása értelmében szerepelnek még a javaslatban további, nem büntetőjogi tárgyú törvények módosításai is. A Törvényalkotási Bizottság három módosító javaslatot fogadott el a törvényjavaslathoz, melyek nyelvhelyességi és technikai pontosítások mellett további kiegészítéseket is tartalmaznak. Ezek szükségességét indokolta egyrészt az Európai Unió Bíróságának ítéletéből eredő kötelezettségnek való megfelelés, míg további rendelkezései érintik a menedékjogról szóló törvényt, a büntető törvénykönyvet, továbbá a rendőrségről szóló törvényt is. Tisztelt Ház! Az uniós és nemzetközi kötelezettségek, az Alkotmánybíróság határozatai, illetve a jogalkalmazó szervek visszajelzései időről időre szükségessé teszik, hogy a büntetőjogi tárgyú törvényeket felülvizsgálja a jogalkotó. Ez a revízió megtörtént, melynek eredményeként a megfogalmazott célokat a benyújtott törvényjavaslat megfelelően szolgálja, éppen ezért a mindenképpen támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megkérdezem államtitkár urat, hogy fel kíváne szólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm, elnök asszony, a szót. Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő T/1837. számú törvényjavaslat a büntetőjogi tárgyú törvények és egyes kapcsolódó törvények módosítását tartalmazza. A javaslathoz a Törvényalkotási Bizottság által előterjesztett módosító javaslat érdemi pontjai a következők: a büntetőeljárásról szóló törvényt érintő módosító javaslatok egyrészt a magánvádas és pótmagánvádas eljárás egyes szabályainak pontosítását szolgálják. A törvényjavaslat jelenlegi szövege szabályozatlanul hagyja, hogy a képviseletről milyen határidő alatt szükséges gondoskodnia a magánvádlónak, illetve a pótmagánvádlónak abban az esetben, ha tartós, súlyos betegségére tekintettel a bíróság nem tűzi ki a személyes meghallgatás vagy a tárgyalás határnapját. Ezt a hiányosságot pótolja a módosító javaslat. Másrészt a módosító javaslat a tényállás kiegészítése, helyesbítése és az eltérő tényállás megállapítása közötti elhatárolás közérthetőbb fogalommeghatározását tartalmazza. Harmadrészt a javaslat azon megalapozott jogalkalmazói felvetésre reagál, amely szerint az ügyészi állásfoglalás kialakítása a nagy terjedelmű, bonyolult megítélésű ügyekben hosszabb időt igényel. A Btk.-t érintő módosító javaslatok két témakört érintenek. A törvényjavaslat a kábítószer fogalmának szabályozásával kapcsolatos, mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról szóló 31/2021. Ab-határozat elvárásainak megfelelően módosítja a Btk.-t és a gyógyszertörvényt. Emellett az Európai Unió Bírósága által a C-821/19. számú ügyben hozott ítélet végrehajtása érdekében szükségessé vált a Btk. 353/A. §-a szerinti jogellenes bevándorlás elősegítése, támogatása tényállás felülvizsgálata is. Ezzel összefüggésben módosítani szükséges a rendőrségről szóló törvény, valamint a menedékjogról törvény e tényállásra hivatkozó rendelkezéseit is. A szabálysértési törvényt érintő módosító javaslatok lényege, hogy a büntetőeljáráshoz hasonló szabályozást alakít ki a kézbesítés és a kézbesítési vélelem kapcsán, valamint a közvetítői megbeszélések megszervezésének eredményessége és elsődlegesen a felek érdekeinek szem előtt tartása céljából a módosító javaslat a felfüggesztési határidőt 15 nappal meghosszabbítja. A csődtörvényt érintő módosító javaslatok eredményeként a szükséges technikai módosítások mellett a tervezett szabályozás a bűnügyi vagyon fokozottabb védelme érdekében biztosítja az egységes joggyakorlatot, hogy a felszámolási vagyonhoz csak a kijelölt állami felszámoló férjen hozzá, és a felszámolásban felhasználható pénzügyi eszközök csak az ő eljárásában szabadulhassanak fel. Végül a jogi segítségnyújtásról szóló törvényt érintő módosító javaslat célja a jogi segítői névjegyzékbe történő felvétellel kapcsolatos ügyintézés egyszerűsítése és gyorsítása. A szakértői törvényt érintő módosító javaslat célja pedig, hogy ösztönzőleg hasson az igazságügyi szakértők elektronikus kapcsolattartásra való áttérésére. Köszönettel vettük a bizottság kiegészítését. A bizottság által tett egyéb technikai jellegű javításokkal együtt támogatjuk a módosító javaslatot, kérjük, szavazatukkal önök is támogassák a holnapi napon azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. [[Nincs jelentkező.]] Ezzel senki nem kíván élni, így a vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne válaszolni? [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván. Így arra hívom fel képviselőtársaim figyelmét, hogy a határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most a házszabályi rendelkezések értelmezéséről szóló bizottsági állásfoglalásról történő döntést megelőző vita következik. Tájékoztatom önöket, hogy a DK képviselőcsoportja kérte, hogy az Országgyűlés döntsön az Igazságügyi Bizottság 3/2022-2026. IÜB számú, eseti jellegű állásfoglalásának elutasításról. A kérelmet Ü/2217. számon a honlapon megismerhették. [[15.30]] A vitában elsőként a döntést indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, majd a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság előadója szólhat, ezt követően kerül sor a képviselői felszólalásokra. Először megadom a szót Barkóczi Balázsnak, a DK képviselőjének, ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt elmondanám azt, hogy miért kezdeményezzük az Igazságügyi Bizottság állásfoglalásának az elutasítását, hadd térjek ki röviden arra, hogy mire vonatkozott a napirend-kiegészítés, illetve a kivételes eljárásra vonatkozó javaslat. Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete június végi madridi csúcstalálkozóján hivatalosan meghívta tagjai közé Svédországot és Finnországot. A két csatlakozási jegyzőkönyvet július 5-én fogadták el Brüsszelben. A jegyzőkönyveket a NATO-tagállamok parlamentjeinek is ratifikálniuk kell. Ez szinte mindenütt megtörtént, a 30 NATO-tagállamból 28-ban, csak Törökország és Magyarország nem ratifikálta ezt a saját jogrendjében. Ez ellentétes azzal az európai és magyar érdekkel, hogy a NATO minél erősebb legyen. Arra tekintettel, hogy a két észak-európai ország minél hamarabb csatlakozhasson a NATO védelmi szövetségéhez, javasoljuk a napirend kiegészítését. A házszabályi rendelkezésnek megfelelően a kivételes eljárás kezdeményezéséhez a szükséges számú aláírást is csatoltuk. Egyetlen félmondatot hadd tegyek hozzá! A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja úgy gondolja, hogy az elutasítással is tulajdonképpen arról van szó, hogy Orbán Viktor csupán időt akar nyerni az Ukrajnát lerohanó Putyinnak. Hadd térjek most át az elutasítás szakmai indoklására, ugyanis a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja felháborítónak tartja, hogy az elmúlt években a fideszes többség úgy alakítgatta az országgyűlési törvényt és a házszabályt, hogy többek között ellehetetlenítsék az ellenzéki képviselők azon jogát, hogy napirend-kiegészítést kezdeményezhessenek a plenáris ülésen. A jogszabályok ellenzékre történő átszabása azonban jó fideszes módra most sem lett tökéletes. A házszabály 61. §-ának (2) bekezdése ugyanis mindössze a következőt tartalmazza, idézem: „A képviselő által benyújtott kivételességi javaslathoz a képviselők legalább egyötödének támogató aláírása szükséges.” A bekezdés ellenben arról nem rendelkezik, hogy a képviselő milyen minőségben, például csak előterjesztésként nyújthatna be kivételességi javaslatot, és nincsen utalás arra sem, hogy a (2) bekezdés milyen viszonyban van az (1) bekezdésben foglaltakkal. Ugyanis ha a (2) bekezdés az (1) bekezdésben foglaltakból következne, akkor a jogalkotónak úgy kellett volna megfogalmaznia a bekezdés szövegét, hogy amennyiben az előterjesztő országgyűlési képviselő, akkor az általa benyújtott kivételességi javaslathoz a képviselők legalább egyötödének támogató aláírása szükséges. Ez azonban álláspontunk szerint a képviselői jogok aránytalan és indokolatlan korlátozását eredményezi. A 61. § (3) bekezdése pedig a következők szerint rendelkezik: „A kivételes eljárást a 34. § (1) bekezdésében foglalt határidőre tekintet nélkül lehet indítványozni, legkésőbb annak az ülésnek a megnyitása előtt egy órával, amely ülésre az előterjesztő vagy a (2) bekezdés szerinti esetben a képviselők legalább egyötöde a törvényjavaslat megtárgyalásának és elfogadásának napirendre vételét indítványozza.” Ez az előbb idézett szövegrész vagylagosságot tartalmaz, amelyből álláspontunk szerint az következik, hogy a képviselőknek nem kell a kivételességi javaslattal érintett indítvány előterjesztőjének lennie. A 61. § (2) és (3) bekezdés együttes értelmezése alapján a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja arra kéri a tisztelt Országgyűlést, hogy mondja ki, hogy a kivételességi javaslat benyújtása a házszabálynak megfelelően történt, és erre tekintettel utasítsa el az Igazságügyi Bizottság eseti jellegű állásfoglalását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi Bizottság elnökének, szintén ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden a tényállás. A Finnország NATO-csatlakozásáról szóló T/637. számú törvényjavaslathoz Gyurcsány Ferenc DK-képviselő kivételességi javaslatot nyújtott be, melyet házelnök úr a HHSZ 29. § (3) bekezdés a) pontja alapján visszautasított azon indokból, hogy a javaslat benyújtására a képviselő úr nem volt jogosult. Ezzel a visszautasítással kapcsolatban a HHSZ 29. § (4) bekezdése alapján a visszautasított iromány benyújtója további feltételek teljesítése mellett kérheti a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság eseti jellegű állásfoglalását. Ezt a kérelmet tárgyalta meg az Igazságügyi Bizottság a 2022. november 29-ei ülésén, és hozta meg a 3/2022-26. IÜB eseti jellegű állásfoglalását. Az állásfoglalásban bizottságunk megállapította, hogy a visszautasítás megalapozott volt, a házelnök a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően járt el az indítvány elbírálása során. A HHSZ ugyanis pontosan meghatározza a kivételes eljárás kezdeményezésének szabályait, és a kivételességi javaslat benyújtására kizárólag az érintett önálló indítvány benyújtóját hatalmazza fel, jelen esetben ez pedig a kormány volt. A bizottság megítélése szerint téves az a kezdeményezői álláspont, hogy a képviselők egyötödének támogató aláírására vonatkozó szabályt önálló előírásként kellene alkalmazni. Bár a képviselőknek is joguk van kivételes eljárást kezdeményezni, de azt kizárólag csak a saját indítványuk tekintetében tehetik meg. Az Ogy-törvény 61. § (4) bekezdése alapján az Igazságügyi Bizottság az eseti jellegű állásfoglalását még a döntés napján, 2022. november 29-én írásban közzétette. Ezt követően az állásfoglalás kiküldésétől számított 15 napon belül a visszautasított iromány benyújtója kérheti az Országgyűlés döntését. A kezdeményező képviselő élt ezzel a lehetőséggel, és kérte a bizottság állásfoglalásának az elutasítását. Kérelmében a kezdeményező szinte szó szerint megismételte azokat az érveit, melyekkel a bizottság döntését is kérte. Mivel bizottságunk alaposan áttanulmányozta a kérdéskört, és megalapozott döntést hozott, ezért kérem, hogy támogassák az elfogadott állásfoglalásunkat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Barkóczi Balázs képviselő úr, parancsoljon, megadom a szót.
Nagyon szépen köszönöm, elnök asszony, és ígérem, nagyon röviden szólok. Képviselő úr a jogosultságra hivatkozott. Akkor még egyszer hadd olvassam fel azt a bizonyos 61. § (3) bekezdést, amely azt mondja, hogy kivételes eljárást határidőre tekintet nélkül lehet indítványozni legkésőbb annak az ülésnek a megnyitása előtt egy órával, amely ülésre az előterjesztő, vagy a (2) bekezdés szerinti esetben a képviselők legalább egyötöde a törvényjavaslat megtárgyalásának és elfogadásának napirendre vételét indítványozza. Tehát még egyszer azt szeretném hangsúlyozni, hogy ez az általam kiemelt szövegrész vagylagosságot tartalmaz, tehát szerintem hibás és szerintünk hibás a kormánynak az az érvelése, amely szerint az következik, hogy képviselőnek nem lehet kivételességi javaslattal érintett indítvány előterjesztőjének lennie, amennyiben ezt nem ő nyújtotta be. Köszönöm szépen a szót.
További felszólalásra senki nem jelentkezett, így akkor Barkóczi Balázs képviselő urat kérdezem elsőként, hogy kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván. Ugyanígy Vejkey képviselő urat is megkérdezem. [[Jelzésre:]] Ő élni kíván a lehetőséggel. Parancsoljon, megadom a szót kétperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Nem is kívánom kihasználni, csak nagyon röviden: még egyszer kérem a tisztelt Házat, hogy az Igazságügyi Bizottságnak a 3/2022-26. IÜB eseti jellegű állásfoglalását támogassák. Köszönöm.
A döntésre a szerdai ülésnapon kerül sor. [[15.40]] Tájékoztatom önöket, hogy a DK képviselőcsoportja kérte, hogy az Országgyűlés döntsön az Igazságügyi Bizottság 4/2022-2026. IÜB számú eseti jellegű állásfoglalásának elutasításáról. A kérelmet Ü/2218. számon a honlapon megismerhették. A vitában elsőként a döntést indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, majd a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság előadója szólhat. Ezt követően kerül sor a képviselői felszólalásokra. Először megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak, a DK-frakcióból, ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Én sem fogom kihasználni a rendelkezésemre álló öt percet. Tulajdonképpen, amit az esettel kapcsolatban el akartam mondani kifogásainkat, azt már az előző hozzászólásomban, az előző napirendnél megtettem. Azt kérem mindenkitől, hogy támogassa az eseti jellegű állásfoglalás elutasítását. Köszönöm.
Most Vejkey Imre képviselő úrnak adok szót, az Igazságügyi Bizottság elnökének, szintén ötperces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Svédország NATO-csatlakozásáról szóló T/638. számú törvényjavaslathoz Gyurcsány Ferenc DK-s képviselő ugyancsak kivételességi javaslatot nyújtott be, melyet házelnök úr a HHSZ 29. § (3) bekezdés a) pontja alapján szintén visszautasított ugyanazon okból, vagyis, amiről az előző napirendi pont keretében már szóltam, hogy a javaslat benyújtására a képviselő úr nem jogosult. Ezzel a visszautasítással kapcsolatban is kérte a visszautasított iromány benyújtója a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság eseti jellegű állásfoglalását. A bizottság megtárgyalta ezen kérelmét is, és szintén a 2022. november 29-ei ülésen meghozta a 4/2022-26. IÜB eseti jellegű állásfoglalását. Az állásfoglalásban bizottságunk megállapította, hogy ez a visszautasítás is megalapozott volt, vagyis a házelnök a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően járt el az indítvány elbírálása során. Az előző napirendi pontban már részletesen kifejtett indokaimat most nem kívánom megismételni, hogy miért megalapozott az állításunk. A bizottság az állásfoglalását 2022. november 29-én szintén írásban közzétette, ezt követően Gyurcsány Ferenc DK-s képviselő a visszautasított iromány benyújtójaként kérte az Országgyűlés döntését, a bizottság állásfoglalásának elutasítását. Mivel bizottságunk alaposan áttanulmányozta ezt a kérdéskört is, megalapozott döntést hozott, ezért ismételten kérem a tisztelt Házat, hogy e vonatkozásban is támogassák az elfogadott állásfoglalásunkat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíváne valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Barkóczi Balázs képviselő urat, hogy kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, öné a szó, kétperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Továbbra sem tartjuk megalapozottnak az Igazságügyi Bizottság állásfoglalását, és ezért kérjük annak elutasítását. Köszönöm.
Vejkey Imre képviselő úrnak szintén kétperces időkeretben van lehetősége válaszolni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Én pedig arra kérem a tisztelt Házat, hogy az Igazságügyi Bizottság 4/2022-26. IÜB eseti jellegű állásfoglalását támogassa. Köszönöm.
A döntésre a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fazekas Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője: „25 éves a Kazah Köztársaság karcagi tiszteletbeli konzulátusa” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak öt percben. Parancsoljon! [[Nincs hangosítás.]] Képviselő Úr! A kártyája nincs bedugva. Legyen kedves ezt pótolni, és akkor tudják a mikrofonját bekapcsolni. [[Megtörténik.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Egy jeles évforduló közeleg, hiszen 25 éves a Kazah Köztársaság tiszteletbeli konzulátusa, amely 1998. február 24-én nyílt meg Karcagon. Karcagon és a környező településeken élnek azok a kunok, akik a kazahsztáni kipcsakokkal etnográfiai rokonságban vannak, és ezt a rokonságot ma is számon tartják, sőt egyre nagyobb mértékben ápolják. A tiszteletbeli konzulátus a Karcagi Polgármesteri Hivatalban működik. A hivatallal a kapcsolat a kezdetektől nagyon jó, rendszeres az együttműködés mind a kazah, mind a városi rendezvények során. A konzulátust felkereső ügyfelekkel magyar és orosz nyelven is tudnak kommunikálni, de a kazah nyelv is rendelkezésre áll az egyeztetésekre. A tiszteletbeli konzulátus alapfeladatának tekinti a Kazah Köztársaság érdekeinek képviseletét a térségben, nevezetesen Magyarországon Szabolcs-Szatmár-Bereg, Hajdú-Bihar, Jász-Nagykun-Szolnok, Bács-Kiskun, Pest, Csongrád és Békés megyékben. A konzulátus feladata a kazah, magyar és további harmadik államok állampolgárai részére vonatkozó ügyek intézése, segítségnyújtás. Feladatának tartja a Kazah Köztársaság bemutatását, a kazah és magyar nép kapcsolatainak kiszélesítését, a nagy- és kiskunok, illetve a kazahok közötti kapcsolat erősítését. Fontos a kazah és magyar üzleti együttműködés bővítése, illetve a kulturális, művészeti és sportkapcsolatok fejlesztése a két ország között. Főbb mérföldkövek az elmúlt 25 évből. 1998-2006 között voltak az első, igencsak kezdeti és nehéz esztendők, hiszen korábban tiszteletbeli konzulátus Kazahsztán részéről nem működött Magyarországon. Ahogy említettem, 1998-ban jött létre a tiszteletbeli konzulátus a kétoldalú egyeztetések és megállapodások alapján. A konzulátus közreműködött a kétoldalú együttműködések kialakításában az országok között, többek között mezőgazdasági, ipari, kereskedelmi és kulturális területeken. Fontos volt a kölcsönös vízummentesség elfogadása a 90 napot meg nem haladó magyarországi tartózkodás esetén, illetve a kazahsztáni tartózkodás esetén. Ebben az időszakban történt az, hogy Sólyom László köztársasági elnököt fogadta Nurszultan Nazarbajev kazah elnök. Oktatási együttműködések kezdete Almati városával. 2002-ben kazah művészek állítottak ki a Széchenyi Kertvendéglőben, Budapesten, majd Karcagon a Déryné Kulturális Központban. 2003-ban hagyományos tavaszünnep, Nauryz került Karcagon megrendezésre. 2005-ben birkózó-világbajnokság volt Budapesten, ahol a kazah sportolók is részt vettek, fogadásuk, vendéglátásuk Budapesten történt a Széchenyi Kertvendéglőben. Vezetőjük a sportminiszter, Jurij Melnyicsenko olimpikon volt. 2006-2010 között a második Gyurcsány-kormány és a Bajnai-kormány ideje alatt érthetetlen okokból felfüggesztették a konzulátus hivatalos működését. Természetesen a segítségre szoruló kazah és magyar állampolgárok ebben az időszakban is tudták, bizalommal fordulhatnak a tiszteletbeli konzuli irodához, amely a megváltozott körülmények között is minden segítséget megadott a hozzájuk fordulóknak. 2006. október 21-én egyébként a kunok, hagyományőrzők, érintett önkormányzati dolgozók, illetve képviselők tüntettek a tiszteletbeli konzulátus bezárása ellen a Külügyminisztérium előtt. A 2010-es országgyűlési választásokat követően minden akadály elhárult a tiszteletbeli konzuli iroda hivatalos újranyitása elől. Aktívan közreműködött a konzulátus 2012-ben a Kunok II. Világtalálkozóján. Horváth László tiszteletbeli kazah konzul a Kunok II. Világtalálkozójának megnyitó rendezvényén vette át megbízólevelét a Kazah Köztársaság nagykövetétől. Varga Mihály pénzügyminiszter úr közreműködött az első kormányközi bizottság megszervezésében, és azóta jó néhány, kormányközi együttműködést erősítő szerződés is megkötésre került. Különösen fontos volt az, hogy egy közvetlen Wizz Air-járat indult Budapest és Asztana között. [[15.50]] 2017-ben a konzulátus is közreműködött az asztanai világkiállításon a magyar pavilon programjainak összeállítása, megszervezése, lebonyolítása terén. Itt komoly elismerést is kapott a pavilon, illetve a magyar kiállítás. Mióta a konzulátus létezik, minden év decemberében a kazah nagykövetséggel közösen kerül megtartásra a függetlenség napja alkalmából meghirdetett rendezvény. A konzulátus a jövőben is együtt tud, együtt fog működni a különböző kétoldalú találkozók szervezésében, a vendéglátásban, hiszen a kazah-magyar üzleti tanács társelnöke, befektetési vállalkozási cégnek a vezetője már járt Magyarországon, illetve Karcagon. Bízunk abban, hogy ez a munka a jövőben is folytatódni fog. Ezért is fontos a konzulátus léte, illetve ez a mostani jubileum. Köszönöm a szót. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Répássy Róbert tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.